text:
Strasbourgi ügyeinkről: 2014. február van, mi történik most? | Szoli.eu – Szolgálati nyugállományúak érdekvédelmi mozgalma
Strasbourgi ügyeinkről: 2014. február van, mi történik most?
február 16th, 2014 szolgalat1
E héten az Emberi Jogok Európai Bíróságától angol nyelvű levél érkezett a jogi képviselőnkhöz a kormány 2013. 09. 11 napi észrevételeit követően, a 2013. 10. 24. napon az EJEB-nek megküldött ellen-észrevételezésünk bírósági elemzése után. A levél jogi képviselőnknek szól, az ügyünkkel összefüggő nemzetközi jogi eljárás további tartalmi és formai egyeztetéséről ad tájékoztatást. A levéllel összefüggő ügyvédi munkavégzést követően szükségszerűen adunk ki tájékoztatást a jelen honlapunkon.
2014. február 16-n megállapíthatjuk, hogy az EJEB-hez benyújtott panaszunkat az illetékes nemzetközi bíróság továbbra is pilot-eljárás keretében vizsgálja, mint a bepanaszolt felet (magyar államot), mint pedig a panaszt benyújtót (SZB pilot-eljárásban résztvevő tagjainkat) immár harmadik körben – írásos formában- hallgatja meg.
Az előttünk álló 3 hónapon belül – továbbra is- reálisan nem várjuk az egyezménysértésre vonatkozó panaszaink számunkra kedvező vagy kedvezőtlen elbírálását, azok első bírósági szinten történő lezárását. Az EJEB-nél érdemi szinten, és az elvárható ügyintézési határidőn belül folyik a panaszunk kivizsgálása. Azt azonban el kell fogadnunk, hogy elsősorban olyan tulajdonjog sérelmi panasszal fordultunk a Bírósághoz, amely jogsérelmünket magyar alkotmányi és egyéb törvényi szinteken úgy készítették elő, majd úgy hajtották végre, hogy annak mind nemzeti, mind pedig EJEB szintű jogi megkérdőjelezése példátlan feladatot jelent.
A Bíróság kötelessége mind két felet alaposan meghallgatni, a tényeket értékelni, a döntést úgy kell meghoznia, hogy az Egyezményt érintő országok jogalkotási és joggyakorlati szintjén az állandó, kötelező és végrehatható legyen, főleg a jövőre vonatkozóan gátolja meg az ilyen tárgyú sérelmeket!
Igen sok érdeklődő bajtársunk sokszor kér telefonos tájékoztatást az egyesület vezetőségétől a strasbourgi ügyeink állásáról folyamatosan, még többen hiányolják az elektronikus leveleinket és papíralapú újságunkat e kérdésben. Az egyesületünk vezetősége a tagjaink egyesületbe történő belépésekor (belépési nyilatkozat egyik oldala) szerződés keretében kötelességet vállalt arra, hogy az ügy érdemi történéseiről tájékoztatást ad.
A EJEB-nél lévő ügyünk érdemi szintjei a következőek:
A panaszok beadása
A panaszok ügyszámmal történő befogadása
A panaszok bármilyen kiegészítése, hiánypótlás, adatközlés
A pilot-eljárás megindulása
A pilot-eljárásban érintettek kiértesítése, az eljáráshoz szükséges adatok, iratok bekérése
A pilot-eljárás indoklással vagy indoklás nélküli azonnali megszüntetése
A pilot-eljárás befejezése végzéssel
A panaszosok értesítése a nem jogerős végzésről
A panaszosok értesítése a jogerős végzésről és az azzal összefüggő feladatokról
Panaszaink ügyintézése során, eddig az elmúlt kettő évben, az érdemi szintek közül az 1-5. pontokig jutottunk el, a hátralévő időszakban a 6-9 pont következhet (minden reményünk megvan arra, hogy a 6. pont kimarad!).
Igen sok kritikai megjegyzés érkezik az elnökséghez, hogy pld. „a Hagyó M. és hasonló ügyek esetében tud a Bíróság gyors lenni és tud gyorsan dönteni, egy-egy ember ügyében!” „Akkor tízezrek ügyében miért nem tud ilyen ügyes lenni?”
Nem tisztje az egyesület elnökségének a Bíróságot vagy bármely természetes személyt minősíteni. Azonban az már józan paraszti ésszel is látható, hogy a 6 hónapos előzetes letartóztatásban lévő ember ügye egyszerűbb. Ez igaz mind a bizonyításra, mint pedig a tények elemzésére az ilyen típusú egyezménysértések esetében.
Gondoljuk át: az egy cellában lévő rabok száma és a cella hasznos területének (nm) összevetése a fogda/cella naplók alapján, valamint a fürdető jegyzőkönyvek másolati bekérése, s annak megállapítása, hogy félév alatt hányszor fürödhetett a fogvatartott, más, mint egy magyar Alkotmány, HSZT, Nyugdíjtörvény és mennyi más agyafúrtan megváltoztatott jogi szabályzó összevetése a hatályos nemzetközi Egyezményekkel. Míg az első probléma (Hagyó M.) fő/négyzetméter, nap/fürdési lehetőség biztosítása: meg van a négyzetméter, vagy nincs meg?- ez a kérdés! Meg van-e az Egyezményekben és Ajánlásokban előírt napi/heti fürdési lehetőség, hol a fürdetési napló! Igen nem volt meg, kész!
A mi panaszunk nem ilyen egyszerű, s nem ez a szint!
A másik kritikai megjegyzés a magyarországi bírák kényszernyugdíjazásának gyors Európa Bizottság által kezdeményezett és sikeres megoldása, valamint a magyar médiatörvény és vallási,- lelkiismereti törvényekkel kapcsolatos nagyon gyors EU-s közbelépés összevetése a mi tulajdonjog sérelmünkkel: mondván, hogy ezekben lehetett sietni, a mi ügyünk meg húzódhat évekig…!
Egyébként ezek nem EJEB-s ügyek (habár a bírák az EJEB-hez is fordultak- ügyük nincs befejezve itt!), hanem EU Bizottsági és EU Parlamenti ügyek ezek!
Nos, a mi ügyünk nem tartozik az igazságszolgáltatás pártatlansága, a sajtószabadság, a lelkiismereti,- és vallásszabadság jól látható és azonnali Európai Bizottsági beavatkozást igénylő sérelmek közé. Mert így döntöttek, s ezt az Európai Bizottság meg is indokolta.
De ez más téma, ez már EU-s téma, és a Petíciós Bizottsághoz is tartozó tárgy, nem EJEB ügy! Erről hamarosan és részletesen adunk tájékoztatást, ugyanis 2014. március közepére vagyunk hivatalosak az EU Parlamenthez a közel egy évvel ezelőtti Bizottsági/EU Parlamenti meghallgatásunk után.
Összegzés: EJEB-s ügyeink haladnak, ki kell várnunk a döntést, bíznunk kell ügyünk igazságában és az ügyvédeink felkészültségében!
Ehhez erőt, egészséget kívánunk kedves bajtársainknak!
« “Csak addig fontos a munkavállaló, amíg el nem temetik” – így veszett el egy özvegyi jog
Eltüntetett nyugdíjasok – semmit sem spórolt Magyarország »
43 hozzászólás: “Strasbourgi ügyeinkről: 2014. február van, mi történik most?”
2014-02-19 - 21:24
Gratulálok a sikeres cenzori munkához amivel sikerült kitörölniük a történelmi tényeket ecsetelő hozzászólásom.
Úgy látom itt egyeseknek egy újabb Mohács kell az eszmélés érdekében.
Az EJEB-ről pedig csak annyit, hogy ott 2015 előtt jogerős érdemi döntés nem várható. Jelenleg a választás sokkal aktuálisabb mint egy egy év múlva bekövetkező esemény. Miből gondolom, hogy érdemi döntésre csak 2015-ben számíthatunk. Felléptem az EJEB honlapjára. A honlap tanúsága szerint Baka András (aki egyébként egy évtizeden keresztül az EJEB bírája volt)indítványát az EJEB a magyar kormány részére 2012 novemberében kommunikálta és a bíróság ez ügyben a mai napig nem hozott döntést. A mi ügyünket az EJEB a kormány részére csak 6 hónappal később 2013 májusában kommunikálta. Ezen adatok alapján nagy összegben mernék fogadni, hogy az ügyünkben 2015 előtt érdemi jogerős döntés biztosan nem lesz.
2014-02-19 - 17:45
A kormány az EJEB-nek küldött válaszában többek között előadta, hogy azért kellett hozzányúlni a szolgálati nyugdíjunkhoz, mert az kommunista nyugdíj volt. Egy másik sokszor a kormánnyal együtt szavazó parlament párt sláger témája, pedig a kommunista nyugdíjak megvonása.
Kiszolgált(atott) tűzoltó szerint:
2014-02-20 - 01:30
Helyesebben: a volt felső vezetők ilyen/olyan címen folyósított nyugdíj kiegészítésének megvonása.”Mezei” bolsevikok nyugdíját soha nem vette célba az általad említett,mindkét oldalról támadott ………… párt.
A …………..ról csak annyit, hogy Európának kezd elege lenni az “eltérő kultúrájú” bevándorlókból.Legutóbb Svájcnak, de sorolhatnám Olaszországot, Franciaországot, Angliát …
Ezek mind …….k??Bizonyára.A szabadkőművesek szerint.Remélem, mi nem vagyunk azok.
Parragh Csaba szerint:
2014-02-18 - 18:18
A ……programjának címe: Kimondjuk, megoldjuk 2014. Talán ezt kellene elolvasni és ha már mindenki acsarkodik erről lehet vitatkozni. Bizonyára a többi pártnak is van programja és bizonyára azok akik itt í ….. ellen acsarkodnak olvasták is. Ha megtalálom én is elolvasnám. Egyébként a korhatár elötti nyugdíjról többek között a 48. oldal körül olvashatnak.
Jogfosztott! Ki is a demokrata? Az aki Nagy Imre temetésén beszédet mondott és most a jogállamiság jónéhány alapelvét felrúgva építi a maga kis világát? Vagy azok akik a jogállamiság alapelveit figyelmen kívül hagyva tömték a zsebüket 40 éven át? Megkérdezték már saját maguktól, hogy vajon mit köszönhetünk a saját politikai csemegéjét sütögető Kó……k? Szerintem nem. Egyik nap még szó sincs a programjukban rólunk aztán másnap hirtelen megváltozik minden miután olvassa a facebookon a nem éppen hízelgő hozzászólásokat! Ugyan már! Le se szarják! De kell a szavazat! Így aztán minden csak nézőpont kérdése.
Ez a tájékoztatás nem arról szól h kit kell választani és szomorú egyébként, hogy itt kampányolnak különböző pártoknak.
Ja és, hogy a tájékoztató tartalmával is foglalkozzunk. Én bizony azt gondoltam, hogy április május környékén döntés születik. Ezt a tájékoztatót olvasva viszont kicsit csalódtam. Nem az sugárzik belőle, hogy nekünk áll a zászló. Sajnos!
2014-02-18 - 18:44
ja és ezt most találtam:
A ….. négy pontból álló intézkedéscsomagot tervez a nyugdíjbiztonság és a nyugdíjak mértékének emelése céljával kormányra kerülése esetén – jelentette be …..Tamás országgyűlési képviselő keddi sajtótájékoztatóján.
S….. ismertette: pártja eltörölné a szociális hozzájárulási adót, és újból bevezetné a munkaadói nyugdíjjárulékot, amellyel garantálni lehetne, hogy ezeket az összegeket biztosan nyugdíjra fordítsák. Emellett a …………… bevezetné az egyéni számlákat a nyugdíjrendszeren belül, valamint újra lehetővé tenné az előre hozott nyugdíjazást és a korai szolgálati nyugdíjat is.
S…….hangsúlyozta: ez utóbbi esetében életpályamodellre van szükség, amely biztosítja, hogy az állomány idősebb tagjai tovább dolgozhassanak a szakmában egy kevésbé megterhelő munkakörben. Példaként említette, hogy a mentőknél az 50 évnél idősebb dolgozók adhatnák a diszpécserszolgálatot, a fiatalabbak pedig vonulhatnának.
A …… politikus szerint az elmúlt hat évben a nyugdíjrendszert sok hátrányos változás érintette. Ide sorolta a 13. havi nyugdíj eltörlését, a svájci indexállás megszüntetését, a magánnyugdíj-pénztári megtakarítások elvételét, a szolgálati nyugdíjak 16 százalékos, visszamenőleges megadóztatását, a korhatár előtti nyugdíjak átminősítését ellátássá, illetve a munkaadók által fizetett nyugdíjjárulék megszüntetését és adóvá alakítását.
S…..Tamás szerint ez vezetett oda, hogy mára egyre többen rendkívül alacsony nyugdíjat kapnak a munkavégzésük befejeztével. A …… szerint a jelenlegi folyamat százezrek nagyon gyors elszegényedéséhez vezethet.
2014-02-19 - 07:38
Mondád vala: “…Én bizony azt gondoltam, hogy április május környékén döntés születik…..”.
Valószínűleg elkerülte figyelmedet amit az Elnökség és a jogi képviselőink mindig is hangsúlyoztak: A döntéshozatalnak nagyon szigorú eljárási rendje van, főleg ilyen nagy horderejű ügyben. A döntés 2014 késő őszére várható, mert több kérdés-felelet eljárást le kell folytatni.
2014-02-18 - 10:27
Elnézésed kérem,a gépemmel lehetett baj, most jelentek meg válaszaim, azt hittem “kimoderáltad”őket.
Valójában tényleg nem kellene itt acsarkodni, egy hajóban utazunk.
Mégegyszer elnézésed kérem.
2014-02-18 - 10:12
Látom,te tényleg egy kádár huszár vagy…
Sajnállak,nagyot fogsz csalódni.Tömjénezzétek ………………………………valami p…… m……hista.
2014-02-17 - 18:16
A Jobbik programjában ez áll : ” az alaptalan korengedményes
és rokkantsági ellátásokat felülvizsgáljuk,és átcsoportosítjuk a kisnyugdíjak emelésére” Mit tartanak
ők alaptalannak????
2014-02-17 - 22:40
Nem a 2010-es programjukat nézted?
h……………………..
„Azonnal megszüntetjük a volt fegyveres testületi tagok ellátását terhelő, jogilag és más szempontból is alaptalan, célzott és speciális adóztatását.”
Miskolci kampánnyitó rendezvényen elhangzottak:
1……………….s beszédében kiemelte, az egykulcsos adó miatt a jövedelmek emelkedésének 80 százaléka a fővárosban csapódott le. Vidéken ennek a hátrányait látta, mert ott a jövedelmek kis mértékben csökkentek. A …..nöke emellett kiemelte, a korkedvezményes nyugdíj bevezetése szükséges, ugyanis nem tartható, hogy 60 éves mentősök, bányászok, rendőrök egy ledolgozott élet után ugyanúgy teljesítsenek és feladataikba rokkanjanak bele.
2014-02-17 - 14:51
Szerintem a diszkriminációkat kellene hangsúlyozni az Eu felé pl. már a márciusi küldöttség – jogi képviseletünk – részéről:
– nem szerinti
– életkor szerinti
– társadalmi rétegek közötti
plusz – rámutatni, hogy a korkedvezményes rendszer gyakorlatilag ez év végéig él, de! velünk nagyon siettek . . . (nem irigylem attól a kb. százezer Hölgytől sem a nyugdíjba vonulás ilyetén lehetőségét, viszont ezt is lobbizottnak látom, jó részük “csak be volt jelentve” valami “Jézus szive káeftéhez” az elmúlt tíz-tizenöt évben – amig “Apu termelte” a bevételt a családnak)
2014-02-17 - 13:09
Nem számítottam rá, hogy ez a cikk hozza el honlapunkra a választási kampány nyitányát. Arra végképp nem , hogy ekkora lesz a vehemencia az agitáció terén ide-oda-amoda-mindenhova.
Ez a cikk arról szól, hol járunk, hogy állunk, emberi számítások szerint mi következik. Meg arról, hogy sosem hallottam egy bajtársi találkozón sem, hogy az EJEB suhint egyet a varázspálcájával kedden délután, az uzsonna előtt, és kész is, mert ez egy végtelenül egyszerű megítélésű ügy. De olyat sem, hogy rögvest nyissuk ki a szánkat, a sült galambot már útjára indították Strasbourgban.
Van hozzászóló bajtársunk, aki emlékszik, mi hangzott el a tájékoztatókon,mit olvasunk a honlapunkon az eljárás időtartamáról, stb.-ről mindig. A többiek vajon miért nem ?
Az EJEB nagyon várt döntése nem ígéret lesz. A pártok a kampányban mindig ígérnek valamit, amit aztán jól nem tartanak be, vagy jól betartanak : nekünk. Az EJEB döntését be kell tartani, akármilyen Kormány lesz is éppen hatalom, akármi is a jele a politikai játszótéren.
Az pedig, hogy kire szavazunk : magánügy. Mindannyiunk azt teheti ez ügyben, ami az ő legjobb meggyőződése – és ezt nem kell feltétlenül másokra tukmálnia.
Pedrovics szerint:
2014-02-17 - 14:10
Teljesen igaza van kedves Edit! Mindenkinek magánügye a szavazás. Mindössze annyit kell mérlegelnie, hogy ki vette el a jussát és ki alázta meg az embert, valamint ki adja vissza és ki rehabilitálja. Innen kezdve nem kell nagy kombináció. Nem kell pártoskodni! 🙂
Don Quijote szerint:
2014-02-17 - 22:39
Ez mind igaz, de amikor az alábbi idézetben szereplő ügy rendezése sürgősebb az EU-nak, mint a mi jogainak védelme, ne csodálkozzunk, hogy nő az EU ellenesség és vele együtt erősödi……………..
“A Magyar Nemzet információja szerint az Európai Bíróság rövidesen ítéletet hoz a szabad pálinkafőzés miatt Magyarország ellen indult kötelezettségszegési eljárás ügyében. Az Európai Bizottság tavaly február 21-én határozott úgy, hogy a luxembourgi bíróság elé idézi Magyarországot a házi pálinkafőzés jövedékiadó-mentessége miatt.”
Pekkerné Sovák Gitta szerint:
2014-02-17 - 12:06
Elnézést kérek a hibákért 🙂
2014-02-17 - 11:54
http://www.szepi.hu/irodalom/kedvenc/kt_051.html
2014-02-17 - 10:54
A magán tulajdon sérelme,ės a nemzetközi jogbiztonság megsértése nem elég indok?
Nem értem a késedelmet – már régen példát kellett volna statulni.Tudomány tudomány,ha egy sebész ennyit gondolkodna,akkor a beteg meghalna.Mint ahogy előfordul itt is mert nem a fiatalokat alázzák ,és tartják lélek ölő bizonytalanságban.
2014-02-17 - 10:31
Tisztelt Kiszolgált tűzoltó!
Ha te olvastad a…… programját akkor tudod, hogy a teljes jogú öregségi nyugdíj jogosultságunk vissza adását nem tervezi, de legalább is feltételekhez köti. Megitélésem szerint ez is felháborító!
A …………………………..programjaiba van benne egyértelműen a szerzett jogok visszaadási szándéka részünkre.
Akkor most miről is beszélsz?
Kun Ágnes szerint:
2014-02-17 - 06:40
Számomra az egyesület vezetőinek áldozatos munkája, és az általuk felkért ügyvédi iroda szakszerű és mindenre kiterjedő szaktudása, és hozzáértése egyetlen pillanatra sem volt kétséges. Hiszek abban, hogy előbb vagy utóbb győzni fog az igazságunk ! Ezért amit én semélyesen hozzáadhatok, meg is teszem. Már az induláskor is el lett mondva, hogy két-három évig fog tartani, és ez még a jobbik eset, mivel annyira szerteágazóak a mi ügyeink. Nem azonos státuszokból, nem azonos indokokkal,mentünk nyugdíjba, és szinte egyikünk sem ugyanazt a kárt szenvedte el ! Nem beszélve arról, hogy a pertársaságon kívüli “okosok” beadványai is megnehezítették a helyzetünket. Nagyon várom a fejleményeket, és a további munkához nagyon sok sikert, kitartást, és erőt kívánok az egyesület vezetőinek !
2014-02-16 - 21:07
Felháborítónak tartom, hogy a bírák ügyét pár hónap alatt pikk- pakk elintézték, a köznép le van ……Úgy látom kivárás van az EU és Strasbourg felől is ,hogy mi lesz a választásokkal.Megmondom mi lesz.Ha nyer ….al, akkor egyszerűen kötelezik Magyarországot az ügy rendbetételére.Amennyiben a jelenlegi förtelem marad akkor esélyét sem látom a megegyezésnek, sőt további elvonások várhatók.Mondhat az EU akármit hosszú évekbe kerül még az igazságtétel.Hiszen a mostani vagy …… megerősödött új kormány lesöpri a jogokat.
2014-02-16 - 23:18
Nem igazán bízok abban, hogy a ……………visszaállítaná státuszunkat,már hímeznek/hámoznak ezen a téren,ráadásul egyértelmű programjuk sincs, kaotikus az egész felállás,a koncért hörgő kutyafalka képét mutatják.Ne feledd,a szolgálati nyugdíjakkal kapcsolatos hercehurca a ……………mány alatt indult, ha nem rémisztgették volna az állományt a tervezett változásokkal,sokkal kevesebben mentek volna el nyugdíjba, kivárták volna az 50, vagy 55 évet.
Semmi közöm a J……, de az ő programjukban egyértelműen benne van a korengedményes, korkedvezményes nyugdíjak visszaállítása, másrészt nekem nem úgy tűnik,hogy a ……. a most regnáló kormányt erősítené.A …… éppen olyan kollaboráns,nemzetet kiáruló, korrupt bandának tartja, mint a baloldalt.Az elmúlt 24 év mi9ntha őket igazolná….
2014-02-17 - 10:11
Az se ártana ha tájékozott lennél,mert a baloldali összefogás programjában benne van a rehebilitáció.A Jobbik meg NE győzzön,inkább akkor nem kell a nyugdíjam visszaadása.
2014-02-17 - 21:39
Az ilyen nézetekkel tényleg kiérdemeljük a “kádár huszár” jelzőt….
Kujak szerint:
2014-02-19 - 14:45
Jogos a két pont hamucsősz LOL
2014-02-17 - 10:43
Négy ok, amiért nem szabad a ……. szavazni:
1. A …….leváltására csak akkor lehet esély, ha a legerősebb ellenfelére a demokratikus ellenzék közös jelöltjére szavazunk. Aki a jobbikra szavaz az csökkenti a kormányváltás esélyeit.
2. Az elmúlt négy év során az Országgyűlésben a ……n gyakran egyetértett a …….. és egy irányba szavaztak.
3. A …….eszmeisége egy demokrata számára vállalhatatlan és a hatalomra kerülésük tragédia volna az ország számára.
4. Folyamatos rasszista, UNIO és demokratikus jogállam ellenes megnyilvánulásai mellett kedvenc témája a kommunisták elszámoltatása és a nyugdíjuk elvétele. Ezek szemében még az előző rendszer idején általános iskolába járó MSZP képviselők is kommunisták. ……… hatalomra kerülése esetén az előző rendszer idején a rendvédelemnél dolgozók lennének az elsők, akiket ezek a kommunisták közé sorolnának. ………
2014-02-17 - 22:14
1. A ……………..ás nem a legerősebb kormányváltó erő, nagyon nagy meglepetések lesznek.
2. A “demok………………illiárdos köztörvényes bűnöző vezetőikkel együtt.
3. Mitől nem demokrata a ……………………al”?
4. Valóban szavazott értelmes dolgokra, mint pld. a rezsicsökkentés.
5. Sajnálatos, hogy az előző és a mostani hatalom kezében levő média agymosása ilyen eredményes a bélyegek rásütésében.Jelenleg a p…………………A többi már leszerepelt demokráciából,a korrupcióból, a választási csalásokból és hadd ne soroljam…
6. Ismerős taktika,ha valaki a nemzet érdekeit helyezi előtérbe a gl……………….szemita, náci, stb. stb.A nemzet vesztét magában hordó cigány kérdés humánus megoldására, felemelésükr…………………..tégiája.
7. Demokratikus jogállam??:) Ne már….a mostani??
Csak a saját ügyünkre vonatkozólag: a parlamentben egyedül
a j…………….szót érdekünkben.A “baloldali” testvérek ültek, mint … a fűben.
8. Annyira azért nem hülyék, hogy összemossák a k……………ssel.Volner rendőr volt.Egyébként a nyugdíjkiegészítések megvonását csak a kommunista felső vezetők esetében szorgalmazták,az egyszerű párttagok eszükbe sem jutottak.
De tényleg ne kampányoljunk itt, mindenki gondolkozzon el, rakja össze a mozaikokat és döntsön.
Czakó Ferenc szerint:
2014-02-17 - 11:28
Tisztelt kolléga!Nézd már meg légyszives a jobbik 2010-es programját, ugyanis Orbánék onnan vették át a kádár huszárok nyugdíjának az elvételét.
2014-02-17 - 22:24
A tény, hogy az 57 és 62 év közöttiek részesültek pozitív diszkriminációban,tehát ez a Kádár-huszározás úgy röhejes ahogy van…
2014-02-17 - 22:27
Még annyit, hogy véleményem szerint ne a kormányváltásra törekedjünk, hanem a demokrácia szellemében a hatalom megosztására! Ha megint valami ellen szavazunk, és nem meggyőződésünk szerint, akkor csöbörből vödörbe esünk.
csali szerint:
2014-02-17 - 11:37
“Semmi közöm a …..z, de az ő programjukban egyértelműen benne van a korengedményes, korkedvezményes nyugdíjak visszaállítása”
A hivatalosan publikált programjuk…………………….. ezt tartalmazza a nyugdíjak vonatkozásában:
“A nyugdíjrendszer átalakítása: A kötelező magánnyugdíj-rendszert megszüntetjük és visszavezetjük az állami rendszerbe oly módon, hogy az egyéni számlavezetés megmarad. A pártállami időkben vezető tisztséget betöltött személyek nyugdíját, az alaptalan korengedményes és rokkantsági ellátásokat felülvizsgáljuk, és átcsoportosítjuk a kisnyugdíjak emelésére. Javasoljuk szülőtámogatási életjáradék bevezetését, amelynek lényege, hogy a felnőtt gyermekek személyi jövedelemadójuk egy részét közvetlenül a szülők, nevelők részére utalják. A gyermeket nevelő és emellett dolgozó anyák áldozatvállalását az államnak is elismerésben kell részesítenie, ezért az anyáknak nyugdíj korkedvezményt biztosítunk.”
Szerintem az összes párt programja közül ez a legködösebb. Mit jelent az “alaptalan” kifejezés? (Pl. x év alattiak, xxx,- forint felettiek, stb.) Ez bármi lehet.
2014-02-17 - 13:37
Kampánysóderben soha nincs konkrét megfogalmazás. Azt az általánosan egybites birkáknak írják, akik kéthetente tudnak fordítani a köpönyegen, attól függően, ki szólt hozzájuk utolsóként, kellően szívmelengető szavakkal. Teljesen mindegy, hogy a jellemének jó, vagy undorító oldalát bizgeréli.
2014-02-17 - 21:36
2014-02-17 - 21:30
M………………..
……………… beszédében kiemelte, az egykulcsos adó miatt a jövedelmek emelkedésének 80 százaléka a fővárosban csapódott le. Vidéken ennek a hátrányait látta, mert ott a jövedelmek kis mértékben csökkentek. A …………….e emellett kiemelte, a korkedvezményes nyugdíj bevezetése szükséges, ugyanis nem tartható, hogy 60 éves mentősök, bányászok, rendőrök egy ledolgozott élet után ugyanúgy teljesítsenek és feladataikba rokkanjanak bele.
2014-02-17 - 23:15
Szerintem te a 2010-es programjukat nézted….
15:28 Sn…….s beszédében kiemelte, az egykulcsos adó miatt a jövedelmek emelkedésének 80 százaléka a fővárosban csapódott le. Vidéken ennek a hátrányait látta, mert ott a jövedelmek kis mértékben csökkentek. A ……..ke emellett kiemelte, a korkedvezményes nyugdíj bevezetése szükséges, ugyanis nem tartható, hogy 60 éves mentősök, bányászok, rendőrök egy ledolgozott élet után ugyanúgy teljesítsenek és feladataikba rokkanjanak bele.
2014-02-17 - 11:40
A …..k is ugyanúgy koncra vár, mint bármelyik oldal.
Ugyanúgy megjófiúsodnak, mint a ..desz jóskabá idején.
2014-02-17 - 21:35
Amit tudhatunk, az már mögöttünk van.
A 24 év összes gazemberkedése.
Ebben ők nem vettek részt.
Természetesen én sem tenném tűzbe a kezem miattuk, de a már leszerepelt, életükben még soha rendes munkahelyet nem látott ………………………ire sem.
2014-02-19 - 14:48
Ez is két pont LOL
Azért jó tudni, hogy vannak értelmesen gondolkodók is…
2014-02-18 - 06:29
Részlet:Család és népesedéspolitika
A nyugdíjrendszer átalakítása: A kötelező magánnyugdíj-rendszert megszüntetjük és visszavezetjük az állami rendszerbe oly módon, hogy az egyéni számlavezetés megmarad. A pártállami időkben vezető tisztséget betöltött személyek nyugdíját, az alaptalan korengedményes és rokkantsági ellátásokat felülvizsgáljuk, és átcsoportosítjuk a kisnyugdíjak emelésére. Javasoljuk szülőtámogatási életjáradék bevezetését, amelynek lényege, hogy a felnőtt gyermekek személyi jövedelemadójuk egy részét közvetlenül a szülők, nevelők részére utalják. A gyermeket nevelő és emellett dolgozó anyák áldozatvállalását az államnak is elismerésben kell részesítenie, ezért az anyáknak nyugdíj korkedvezményt biztosítunk.
2014-02-17 - 10:07
Teljesen igazad van.Nem a jogászainkkal van a baj.Egy ügy nem attól bonyolult,hogy sokan vannak a panaszosok!
2014-02-16 - 19:21
Minden elismerésem a SZ&B vezetők, tisztségviselők embert próbáló helytállásáért közös ügyünk sikere érdekében. Bízzunk bennük, és bízzunk a képviseletre felkért jogi iroda munkatársainak szakértelmében! És nem utolsó sorban bízzunk az EJEB politikamentes döntésében! Erőt, egészséget!
2014-02-16 - 13:20
Türelmesen és bizakodva várunk… Bár maximálisan megértem azokat a bajtársaimat, akik lassanként elveszítik türelmüket, bizalmukat az EJEB-be. Tényleg úgy tűnik, mintha mi nem lennénk fontosak Európának…
Egy biztos! Részemről pertársaságunk vezetése és ügyvédei maximális bizalmat élveznek! Megpróbálom kivárni, hogy végül is mire jutnak ügyünkben.
És! Hogy ne csak passzív várakozással töltsem az időt, mindent elkövetek annak érdekébe, hogy ez a tisztességtelen, rosszindulatú és hazug bagás többet ne lehessen olyan helyzetben, hogy árthassanak! ( Tisztelet a kivételnek, mert ismerek pár tisztességes embert is közöttük… ) Jönnek a választások! Bajtársak! Mi is tehetünk, hogy változzon a helyzetünk!Ha csak családtagjainkat, gyermekeinket, azok családtagjait meggyőzzük, hogy menjenek el szavazni és a j…………………..t… Hááát! Már akkor visszaütöttünk! Talán hamarabb visszakaphatjuk státuszunkat, nyugdíjunkat, mintha az Eus bíróságra várnánk csak.
2014-02-16 - 14:55
Csatlakozom Zoltán felhívásához. így legyen.
Varanka Zoltán szerint:
2014-02-17 - 08:31
Első lépésben mától lehet az Összefogás közös jelöltjét ajánlani az ajánlóív kitöltésével, ezeket az kitelepült aktivistáknál, vagy a helyi jelölt által megadott helyen lehet megtenni. A következő lépés pedig a szavazáson az aktív részvétel. Ne bízzunk semmit a véletlenre!

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Dr. Busch Béla: Meghiúsult remények az új Btk. kapcsán – az időbeli hatály és a bűncselekmény fogalma | Büntető Törvénykönyv (új Btk.) a gyakorlatban
Dr. Busch Béla: Meghiúsult remények az új Btk. kapcsán – az időbeli hatály és a bűncselekmény fogalma
Az előadás a HVG-ORAC Kiadó az új Btk.-t bemutató konferenciáján hangzott el 2012. szeptember 4-én.
Az előttem elhangzott értékes, tartalmas, bár kissé hosszadalmas előadások is már óvatos kritikával illették az új Büntető Törvénykönyv, a 2012. évi C. törvény általános koncepcióját, elképzeléseit és egyes jogintézményeit, de rám hárult az a hálátlan feladat, hogy a büntetőjog alappilléreit, a bűncselekmény fogalom és a társadalomra veszélyesség kategóriáinak megmaradását éles és kíméletlen bírálattal illessem.
Király Tibor professzor úr az új Btk. kodifikációját elindító évben, 2000-ben fontos tanulmányt tett közzé „Tendenciák a büntetőjogban és az eljárásjogban” címmel, amely megjelent a Békés Imre Ünnepi Kötetben (ELTE ÁJTK 2000.).
Ebben történelmi és jogtörténeti visszapillantás után fontos tanulságokat fogalmazott meg, amelyek lényege a következő:
Első királyunk, Szent István államalapító és törvényhozó volt. Dekrétumának 35 fejezetében 25 bűncselekmény büntetéséről rendelkezett, ami a büntető jogszabályok túlsúlyát jelezte, de nem volt ez másképp más ősi jogokban sem.
A büntető jogszabályok mindig önmagukon túlmutatnak, többet fejeznek ki, mint magát a büntetendőséget, vagyis kifejezik és megfogalmazzák az általánosan követendő magatartási normákat: az emberölés büntetése mögött a „ne ölj”, a tolvajlás büntetése mögött a „ne lopj” parancsa állott.
Szent István dekrétumában mai műszóval élve már olyan jogtárgycsoportok szerepeltek, amelyek ma is a büntetőjog kitüntető védelmében részesülnek, így: az államhatalom, az államigazgatás, a tulajdon, a személyek stb.
A bűncselekmények köre, vagyis a törvények, valamint a szokásjog által védett jogtárgyak állománya a történelem során változott ugyan, de ha megkíséreljük történelmi léptékben végiggondolni, mi minden számított valaha bűncselekménynek, ami ma nem az, és fordítva: mi minden számít ma bűncselekménynek, ami korábban nem volt az, látszólag meglepő eredményre jutunk.
Egyrészt a büntetőjogban, úgy tűnik, találhatók olyan jellemvonások, amelyek korokon, társadalmi rendszereken is túlmutatnak, hiszen alig egy tucat olyan cselekmény van, amely ma már nem bűncselekmény, vagyis minden kor büntetőjoga bizonyos jogtárgyakat változatlanul védelmezett, amelyeket szinte egységes jegyzékbe foglalhatunk és a mai modern büntető törvényekben is változatlanul, vagy esetleg új elnevezéssel, de ősi tartalommal megjelennek, mint a védett jogtárgyakat kifejező fejezetcímek.
Tehát arra a következtetésre juthatunk, hogy a büntető jogalkotásnak nem áll hatalmában mellőzni azoknak a jogtárgyaknak az oltalmát, amelyek a történeti fejlődés eredményeképpen erre igényt formálnak és jogot kaptak.
Másrészt fontos tanulság az is, hogy a büntetőjog tükrözi keletkezésének, alkalmazásának a korát, annak társadalmi, politikai, hatalmi viszonyait, erkölcsi, világnézeti értékítéleteit.
Mindez igaz a jelenleg még hatályos Btk. (1978. évi IV. tv.) és az új, a 2012 júniusában elfogadott és 2013. július 01. napján hatályba lépő Btk. (2012. évi C. tv.) rendelkezéseire is.
Rátérve a felvállalt konkrét témára, elöljáróban utalnék arra, hogy az elmúlt évtized kodifikációs törekvéseit, koncepcióit, elképzeléseit – amelyek cikkekben, tanulmányokban, konferenciák szóbeli és írásos előadásaiban is megjelentek – szinte egységesen az jellemezte, hogy az új törvényben – egyezően a klasszikus magyar büntetőjog hagyományaival, továbbá a fejlett nyugati demokráciák törvénykezési szokásaival és megoldásaival – nem lesz normatív bűncselekmény fogalom, illetve annak definíciója, és semmiképpen nem szerepel benne, még utalásszerűen sem a társadalomra veszélyesség kategóriája.
Ha felütjük a még hatályos Büntető Törvénykönyvet, akkor az 1. § elnevezése a törvény célja, de nincs alatta már szöveg, mert 1992-ben hatályon kívül helyezésre került.
Ez akár azt is jelenthetné, hogy a Btk. egy céltalan törvény, és ha dagályosan fogalmaznánk, akkor árboc nélkül, vagy törött árboccal hánykolódik ez a hajó a jogalkotás és a jogalkalmazás által vetett borzalmas hullámokon, de a fedélzeten ott vannak a bírák és az ügyészek, kicsit lejjebb az ügyvédek, és legalul a terheltek próbálják lapátolni evezőikkel a gályát.
Komolyra fordítva a szót, a lényeg az, hogy ebben a kialakult helyzetben a közel száz törvénymódosításban nagyon nehéz eligazodni, és minden jogászi tudásunkra szükség van ahhoz, hogy eldöntsük, adott esetben melyik jogszabályhelyet kell alkalmazni.
Igyekszem majd néhány példával érzékeltetni és megvilágítani, hogy milyen komoly problémák merülnek fel.
Ezt megelőzően azonban felfrissíteném az ismereteinket a bűncselekmény fogalom és a társadalomra veszélyesség, továbbá az időbeli hatály törvényi szabályozásáról és a kialakult dogmatikai elvekről és megoldásokról, előre is elnézést kérve a nem laikus, hanem a jogi szakmában kiemelkedőt nyújtó hallgatóságtól.
Az új Btk. a 2012. évi C. törvény a preambulumában kimondja, hogy „az országgyűlés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak, továbbá az ország függetlenségének, területi épségének, gazdaságának, valamint a nemzeti vagyonnak a védelme érdekében, Magyarország nemzetközi jogi és európai uniós kötelezettségeinek figyelembevételével, az állam kizárólagos büntető hatalmának érvényesítése céljából a következő törvényt alkotja:”
Ez összhangban van Magyarország Alaptörvénye alapvető rendelkezéseivel, miszerint „általánosan kötelező magatartási szabályt az Alaptörvényben megjelölt, jogalkotó hatáskörrel rendelkező szerv által megalkotott, a hivatalos lapban kihirdetett jogszabály állapíthat meg.
Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani, védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége.
Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg.
Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.”
Az új Btk. 1. §-a I. fejezet: Alapvető Rendelkezések cím alatt a törvényesség elvét fogalmazza meg, miszerint:
1. § (2) Bűncselekmény elkövetése miatt nem lehet olyan büntetést kiszabni vagy intézkedést alkalmazni, amelyről a törvény az elkövetés – vagy a 2. § (2) bek. alkalmazása esetén az elbírálás – idején nem rendelkezett.
Az időbeli hatályról az új Btk. II. fejezet: A magyar joghatóság főcím alatt a 2. §-ban rendelkezik:
2. § (1) A bűncselekményt – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – az elkövetése idején hatályban lévő büntetőtörvény szerint kell elbírálni.
2. § (2) Ha a cselekmény elbírálásakor hatályban lévő új büntetőtörvény szerint a cselekmény már nem bűncselekmény, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új büntetőtörvényt kell alkalmazni; (egyébként az új büntetőtörvénynek nincs visszaható ereje).
2. § (3) Az új büntetőtörvényt visszaható hatállyal kell alkalmazni a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai alapján büntetendő cselekmény elbírálásakor, ha az az elkövetés idején a magyar büntetőtörvény szerint nem volt büntetendő.
Itt lehetne idézni az 1878. évi V. tc. (Btk., Csemegi Kódex) Általános Rész I. fejezet: Bevezető intézkedések rendelkezéseit, miszerint
1. § Bűntettet vagy vétséget csak azon cselekmény képez, amelyet a törvény annak nyilvánít.
Bűntett, vétség miatt senki nem büntethető más büntetéssel, mint amelyet arra, elkövetése előtt, a törvény megállapított.
2. § Ha a cselekmény elkövetésétől az ítélethozásig terjedő időben egymástól különböző törvények, gyakorlat vagy szabályok léptek hatályba, ezek közül a legenyhébb intézkedés alkalmazandó.
A Csemegi Kódex színvonalát, időtállóságát és népszerűségét jelzi, hogy néhány évvel a megjelenése után rendelkezéseit a joghallgatók versekbe is foglalták:
Bűntett, vétség csak az lesz, mit a törvény annak tesz,
Más büntetést ki sem kap, mint előző törvény szab.
Ha ítélethozásig törvény, szabály változik, erre alkalmazandó: „mitius in dubio”.
Az új Btk. tehát tartalmazza a bűncselekmények és büntetések törvényességének elvét, azaz a nullum crimen sine lege és a nulla poena sine lege elvét.
A nullum crimen sine lege elv alapján csak az a cselekmény minősülhet bűncselekménynek, amit az elkövetése előtt a törvény büntetendővé nyilvánított. Ez egyrészt az elkövetéskor hatályos törvény alkalmazását írja elő, másrészt megköveteli, hogy a jogalkotó törvényben határozza meg a bűncselekményeket.
A nulla poena sine lege elve azt fejezi ki, hogy az elkövetővel szemben csak olyan büntetőjogi jogkövetkezmény alkalmazható, amelyet törvény már az elkövetés idején előírt. Ezen elv értelmében a büntetőtörvény az alapja a büntetés nemének és a mértékének. A büntetőjogi jogkövetkezmények nem alakíthatók szokásjogi úton vagy analógia igénybevételével.
A büntető törvény időbeli hatálya azt határozza meg, hogy mikortól kezdve és meddig alkalmazható a büntető jogszabály. Az (1) bekezdés meghatározza a büntetőtörvény időbeli hatályára vonatkozó általános szabályt, míg a (2) és (3) bekezdés megállapítja az általános szabály alóli kivételt.
A törvény – a hatályos joggal egyezően – általános szabályként azt írja elő, hogy a bűncselekményt az elkövetés idején hatályban lévő törvény szerint kell elbírálni.
A nullum crimen sine lege és a nulla poena sine lege elvekből következik, hogy az új bűncselekményt megállapító, illetve az elbírálást szigorító büntetőtörvénynek nem lehet visszaható ereje.
A törvény a visszaható hatály tilalma alól két kivételt határoz meg: a később hatályba lépett enyhébb szabályozást, illetve – bizonyos esetekben – a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai alapján büntetendő cselekmények körét.
Előbbi indoka, hogy ha az elkövetés és az elbírálás között eltelt időben megváltozott viszonyok következtében az adott jogtárgy büntetőjogi védelme már nem szükséges, vagy elegendő az enyhébb büntetőjogi szankcionálás, akkor a méltányosság azt kívánja, hogy az elbíráláskor hatályos enyhébb büntető jogszabályt alkalmazzák. Az elbíráláskor hatályban lévő enyhébb büntetőtörvény visszaható erejét a vonatkozó nemzetközi egyezmények (pl. Emberi Jogok Európai Egyezménye) is előírják.
A visszaható hatály kapcsán továbbra is irányadónak tekinthetőek az 1/1999. Büntető jogegységi határozatban foglaltak, miszerint ha a Különös Rész valamely rendelkezése ún. keretdiszpozíció, és az annak keretét kitöltő jogszabályi rendelkezésekben a bűncselekmény elkövetése után olyan mérvű változás következik be, amely a kötelezettség megszüntetésével vagy a tilalom feloldásával az addigi büntetőjogi védelmet megszünteti, e változás – a meghatározott időre szóló jogszabályok kivételével – az elbíráláskor hatályban lévő büntetőjogi szabályozás visszaható hatályú alkalmazását alapozza meg.
Az Alaptörvény – a nemzetközi egyezmények által előírt módon – az elkövetés idején hatályos belső jogi szabályokra és belső jogi elévülésükre tekintet nélkül lehetővé teszi valamely személy megbüntetését olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai szerint büntetendő cselekménynek minősült.
Erre tekintettel a törvény a visszaható hatály tilalmát e cselekmények vonatkozásában kizárja, ha az az elkövetésekor a magyar büntetőtörvény szerint nem minősült bűncselekménynek.
A büntetőtörvény időbeli hatályára vonatkozó rendelkezések azt határozzák meg, hogy a büntetőtörvény rendelkezéseit mikortól és meddig kell alkalmazni.
A 2. § első mondata főszabályként kimondja, hogy a bűncselekményt az elkövetés idején hatályban lévő törvény szerint kell elbírálni.
Ez a jogállami feltétel tulajdonképpen a nullum crimen sine lege és a nulla poena sine lege elvek azon részét jeleníti meg, amelyet az Alkotmánybíróság „előreláthatóságnak” [például 9/1992. (I. 30.) AB hat., 11/1992. (III. 5.) AB hat.] nevezett, a nemzetközi szakirodalom pedig „tisztességes figyelmeztetésként” (fair warning, notice) is ismer.
Ez az elv a visszaható hatály (azaz a retroaktivitás vagy retrospektivitás, illetve ex post facto törvény) tilalmának a tükörképe és szinonimája.
A törvényi szabályozásból kitűnik, hogy a bűncselekmény elkövetési idejének különös jelentősége van, hiszen az ekkor hatályban lévő törvényt kell alkalmazni főszabályként.
A bűncselekmény elkövetési idejének meghatározására számos elméleti és gyakorlati megoldás alakult ki (tevékenység, okfolyamat, eredmény stb.), amelyeket részletesen nem ismertetek, de elvi szinten rögzíthető, hogy annak eldöntésénél, miszerint adott esetben mely elméletet és megoldást kell alkalmazni, abból kell kiindulni, hogy a 2. § alkalmazásában melyik felel meg leginkább a nullum crimen sine lege elvének.
A bűncselekmény elbírálásának ideje a jogerős ügydöntő határozat meghozatalának időpontja.
Következésképpen annak az elkövetőnek a javára, akinek a cselekményét már jogerősen elbírálták, nem lehet az enyhébb törvényt alkalmazni.
Az enyhébb elbírálást eredményező új törvény hatályba léphet a cselekménynek az első- és másodfokú elbírálása között is, és ekkor is az új törvényt kell alkalmazni, amennyiben enyhébb, mint az elkövetéskori törvény, vagy megszünteti az adott cselekmény büntethetőségét.
Igen fontos megjegyezni, hogy csak e két időpontnak, tehát a cselekmény elkövetésének, illetve az elbírálás idejének van jelentősége az időbeli hatály szempontjából.
Ebből következően csak két büntetőtörvény összevetéséről lehet szó. Azaz csak az elkövetéskor és az elbíráláskor hatályban lévő büntetőtörvényeket lehet összevetni.
Amennyiben e két időpont között más törvény – akár enyhébb is – van hatályban, azt figyelmen kívül kell hagyni.
A jelenleg hatályos Btk. tehát nem ismeri a legenyhébb büntetőtörvény alkalmazásának elvét.
Problémát jelent a Btk. Különös Részében foglalt egyes kerettényállásokat kitöltő háttér, más jogágbeli rendelkezések változása, amelyekről részletesen nem szólnék, mert más előadó fogja a témát és annak problémáit bővebben kifejteni. Azonban figyelemfelhívásképpen utalnék arra, hogy az új Alaptörvény – amint már ismertettem a rendelkezéseit – a büntetőjog forrásaként csupán kizárólag a törvényt határozza meg és a bíró alkotta jogot, konkrétan a Kúria jogegységi döntéseit nem említi, vagyis nem ismeri el jogalkotási lehetőségként.
Ebből következik, hogy – álláspontom szerint – az 1/1999. BJH rendelkezéseit már ebben az évben sem szabad alkalmazni, hiszen az Alaptörvény azt nem teszi lehetővé.
Megjegyzem, hogy számos eset bizonyítja, miszerint az említett jogegységi határozat meghozatala nemcsak téves, hanem felesleges is volt, mert a Btk. akkor hatályos rendelkezései a problémát megfelelőképpen és a jogállami büntetőjog alapvető elveivel összhangban álló módon rendezték.
A Csemegi Kódex, az 1878. évi 5. sz. tc. az időbeli hatály kérdésében részben eltérő szabályozást alkalmazott, mint a jelenlegi Btk., hiszen ismerte a legenyhébb büntetőjogszabály alkalmazásának elvét: „ha a cselekmény elkövetésétől az ítélet hozásáig terjedő időben különböző törvény, gyakorlat vagy szabályok léptek hatályba, ezek közül a legenyhébb alkalmazandó”.
A bírói gyakorlat pedig a keretkitöltő jogszabályok megváltozása esetén a visszaható hatályt minden esetben kizárta.
Egy rövid példa a közelmúltból, amely rávilágít az időbeli hatállyal kapcsolatos szabályok alkalmazásának nehézségeire:
Az ítélet szerint a vádlott hivatali vesztegetést követett el 2000. év őszén és ezért a bíróság végrehajtandó szabadságvesztésre ítélte, mert az akkor hatályos törvényi rendelkezések értelmében tárgyalásról lemondás esetén nem volt lehetőség a büntetés végrehajtásának felfüggesztésére.
A megismételt eljárásban kiderült, hogy a tárgyalásról lemondás feltételei nem álltak fenn és ezért az általános rendes eljárás szabályai szerint kell lefolytatni a büntetőeljárást.
Ekkor viszont már az a probléma állt elő, hogy az elkövetéskor a büntetési tételek kisebbek voltak ugyan, és emiatt viszonylag rövidebb tartalmú szabadságvesztés kiszabása is szóba jöhetett, de az üzletszerű minősítés miatt nem volt lehetőség a végrehajtás felfüggesztésére és a feltételes kedvezmény alkalmazására.
Az elbíráláskor a büntetési tételek már magasabbak, de a több, mint tíz éves időmúlásra figyelemmel szóba jöhetne az enyhítő szakasz alkalmazása, vagyis viszonylag rövidebb tartamú szabadságvesztés kiszabása, amely mellett már nem kizárt a végrehajtás felfüggesztésének lehetősége sem.
A jelenlegi bírói gyakorlat szerintem sematikus és törvénysértő, mert a büntetési tételek összevetéséből indul ki és figyelmen kívül hagyja az egyéb jogintézmények, különösen az enyhítő rendelkezések alkalmazásának lehetőségét.
Egyetértek a Kiss Zsigmond írásában (Békés Imre Ünnepi Kötet) foglaltakkal, miszerint „a visszaható hatály kérdésével kapcsolatban alapvető és elvi jelentőségű, hogy a törvényeknek vagy a szabályoknak az elbírálás időszakáig történt változása az alkalmazhatóság szempontjából mindig in melius (az elkövető javára) történhet, míg in peius (az elkövető terhére vagy hátrányára) való alkalmazás kizárt”.
A Csemegi Kódex gyakorlati alkalmazása körében felmerült az a kérdés, hogyan kell megállapítani, hogy az elkövetés vagy az elbírálás időpontjában hatályos törvény közül melyik biztosítja a „legenyhébb intézkedés” alkalmazását.
Erre a kérdésre a válasz azért sem egyszerű, mert a két vagy több törvénynek nemcsak az általános részben, hanem a különös részben foglalt összes rendelkezését össze kell vetni, valójában tehát több büntetőtörvény rendelkezéseinek komplex egybevetése válik szükségessé.
Angyal Pál a gyakorlati jogalkalmazó számára azt a tanácsot adja: „állapítsa meg a bíróság a két vagy több törvény összes – úgy általános, mint különös – intézkedéseit, azaz gyakorlatilag állapítsa meg a bíróság a több törvény mindegyike alapján a cselekmény büntetőjogi következményeit, más szóval hozzon mintegy annyi előzetes ítéletet, ahány törvény találkozik, és kihirdetendő ítéletként azt válassza, amelyik a vádlottra a legkedvezőbb. Ha az ilyen előző ítéletek, azaz a találkozó törvények egyenlők, úgy az elbíráláskor érvényben lévő törvényt kell az ítélet alapjául venni.”
Angyal Pál gyakorlati tanácsa megszívlelendő a jelenlegi jogalkalmazók számára is, egyetlen kivétellel, ha a bíró a több törvény összevetése alapján arra a felismerésre jut, hogy mind az elkövetéskor, mind az elbíráláskor hatályos törvény alkalmazása azonos elbírálást eredményez, nem az elbíráláskor, hanem az elkövetés időpontjában hatályos büntetőtörvény alkalmazásának van helye.
A Kúria ezt úgy fogalmazta meg, hogy „az alkalmazandó enyhébb törvény fogalma nem azt jelenti, hogy a különböző törvénynek összes enyhébb rendelkezései együttvéve irányadók, hanem azt, hogy a különböző törvények közül az az egy törvény veendő alkalmazásba, amely mellett a vádlott a legjobban jár.”
Ez az elvi jellegű megállapítás a jelenlegi büntetőjogi megítélés szempontjából is irányadóként szolgálhatna.
A bűncselekmény fogalma és a társadalomra veszélyesség
A jelenleg hatályos és az új Btk. bűncselekmény fogalom meghatározásából is kitűnik, hogy a bűncselekmény szándékosan vagy gondatlanul, vagyis bűnösen elkövetett cselekmény, olyan cselekmény, amely veszélyes a társadalomra és amelyre a törvény büntetés kiszabását rendeli, vagyis büntetendő cselekmény.
A Btk. bűncselekmény fogalom meghatározását és a Liszt–Beling-féle tudományos bűncselekmény fogalmat egymáshoz közelítve, a következők állapíthatók meg:
A fő fogalom a cselekmény, a cselekmény jellemzői pedig a következőképpen hasonlíthatók egymáshoz:
– a büntetendőség törvényi fogalmának a tényállásszerűség a tudományos fogalma,
– a társadalomra veszélyesség törvényi fogalmának a materiális jogellenesség tudományos fogalma felel meg, míg
– a bűnösség gyűjtőfogalma alá vonható szándékosságnak és gondatlanságnak, mint törvényi fogalmaknak a bűnösség tudományos fogalma felel meg.
A különböző dogmatikai rendszerekben az ugyanazon elnevezéssel jelölt fogalmak más-más jelentéstartalmat hordoznak, de az is tapasztalható, hogy a különböző elnevezések mögött mégiscsak azonos jelenség nyilvánul meg.
A Btk. bűncselekmény fogalma kifejezi mind a nullum crimen sine lege, mind pedig a nulla poena sine lege elvét.
Egyrészt ugyanis a törvény nyilvánítja bűncselekménnyé a társadalomra veszélyes cselekményeket, másrészt pedig a törvény határozza meg az e cselekményekre megállapított büntetéseket.
A bűncselekménnyé nyilvánítás a törvényi tényállások megalkotása útján történik, és a büntetések nemét és mértékét pedig a szankciórendszer szabályai határozzák meg.
A törvényi tényállás objektív és szubjektív, de értékmentes elemek összessége. Objektív elemei a jogellenességet, a magyar jogban pedig a társadalomra veszélyességet jelentik. A társadalomra veszélyesség ugyanis a cselekményhez kapcsolódik, ez pedig a külvilágban jelenik meg. A tényállásszerűség és a társadalomra veszélyesség egymás szimptómái, az eltérés csak kivételes lehet.
A tényállásban azonban alanyi, tettes tudati ismérvek szereplésére is sor kerül, így a szándékosság és a gondatlanság is jelen van. A szándékosság, gondatlanság, motívum, célzat szubjektív elemek, a tényállás alanyi oldalának, a bűnösségi tényállásnak a részei.
A tényállásban tehát elválik az objektív a szubjektívtől, az objektív ismérvek a társadalomra veszélyességet, a szubjektív ismérvek a bűnösséget alakítják.
A társadalomra veszélyességnek mint fogalomnak három funkciója volt és részben van még ma is.
Először a jogalkotónak adott iránymutatás, hogy a deviáns magatartások közül melyeket kriminalizáljon, másodszor a bűncselekmény fogalmi eleme, harmadszor pedig a büntethetőséget kizáró és megszüntető okként szerepelt.
A Btk. 28. § a cselekmény társadalomra veszélyességének hiánya és csekély foka, mint büntethetőséget kizáró ok, a Btk. 36. § pedig a cselekmény társadalomra veszélyességének megszűnése vagy csekéllyé válása, mint büntethetőséget megszüntető ok szerepelt a Btk.-ban a 2006. évi törvényi módosításig, amely hatályon kívül helyezte e két szakaszt.
A társadalomra veszélyesség általános tartalmát a jelenlegi Btk. 10. § (2) bek. határozza meg, szintén azonosan az új Btk. 4. § (2) bek. rendelkezésével.
A Btk. Különös Részében írt elkövetési magatartások jogellenes és büntetendő cselekmények, absztrakt módon veszélyesek a társadalomra, azonban a konkrét cselekmény elbírálása során a büntetőügyekben eljáró hatóságoknak minden esetben vizsgálniuk kell, hogy az adott magatartás egyáltalán veszélyes-e, illetve hogy milyen fokban veszélyes a társadalomra.
A társadalomra veszélyességet kizárhatják a törvényben meghatározott okok, így a jogos védelem, a végszükség, az elöljáró parancsa, továbbá a jogelmélet, illetve a bírói gyakorlat által kimunkált okok, így a hivatali kötelesség teljesítése, a sértett beleegyezése, a megengedett kockázatvállalás, az orvosi kötelezettség teljesítése, a házi fegyelmi jog gyakorlása stb.
A XIX. század végének klasszikus büntetőkódexei megelégedtek a bűncselekmény törvényi fogalmának formális meghatározásával.
A klasszikus iskola tanait és megoldását követte hazánkban a bűntettekről és vétségekről szóló 1878. évi 5. sz. tc., a Csemegi Kódex is.
A jogellenességet kezdetben alaki, formális elemnek tekintették, a jogszabállyal való ellentétességet értették alatta.
Később alakult ki a materiális jogellenesség tana, amely szerint a szóban forgó bűncselekmény fogalmi elemnek csak az egyik oldala a formális jogellenesség, míg a másik a materiális jogellenesség. Ez utóbbit a cselekmény azon tulajdonságára vezették vissza, hogy jogtárgyat sért vagy veszélyeztet.
Kezdetben a jogellenességet hazánkban is kizárólag alaki, formális bűncselekményi fogalmi elemnek tekintették, majd később megjelent ugyan a jogellenesség materiális felfogása, de az nem vált általánossá, és akik elismerték a jogellenesség materiális elemét, azt általában a jogtárgysértésre vagy veszélyeztetésre vezették vissza.
Az első jogszabály, amely a társadalomra veszélyesség fogalmát alkalmazta, az 1922. évi szovjet Btk. volt és a II. világháborút követően jelent meg az európai szocialista országok büntető könyveiben és a büntetőjog tudományban is.
Hazánkban már az 1950. évi II. tv., a Btá., majd a két Btk., a 1961. évi V. és a 1978. évi IV. tv. is megfogalmazta a társadalomra veszélyességet, mint a bűncselekmény fogalmának mellőzhetetlen elemét, de rögtön felmerült a jogellenességgel való konfliktusának problémája is.
A rendszerváltás idején a társadalomra veszélyesség megmaradt a bűncselekmény törvényi fogalmában és a jogirodalomban, a jogtudományban is a többség szükséges törvényi fogalmi elemnek tartotta.
Az ezredforduló után megindult kodifikációs elképzelések és törekvések során végül többségbe került az az álláspont, amely szerint az új Btk. visszatérne a bűncselekmény formális törvényi meghatározásához és abban értelemszerűen nem használná a társadalomra veszélyesség fogalmát és elemét.
A társadalomra veszélyesség gyakorlati jelentősége a büntetőjogban az ún. telelogikus értelmezés, vagyis jogtárgyharmonikus értelmezés keretében jelentkezik.
E módszer lényege, hogy a tényállás több lehetséges jelentéséből azt választják ki, amely a vélt jogi tárgy elleni támadást jelent.
Az ennek megfelelően értelmezett tényállást alkalmazzák ezt követően a konkrét esetre, és így zárják ki a nem jogtárgysértő cselekmény miatti felelősséget.
Például a sikeres orvosi beavatkozás nem vonható a testi sértés törvényi tényállása alá, mivel a testi épség ugyan ideiglenesen sérült, de végeredményben mégsem, hanem éppen helyreállt.
A jogalkalmazónak tisztázni kell, hogy mi a bűncselekmény jogi tárgya, mert vitás esetekben csak így képes a jogszabályokat helyesen értelmezni, és a büntetőjogi felelősséggel kapcsolatos kérdésekben helyesen dönteni.
Néhány példa e módszer alkalmazására a közelmúlt eseteiből.
A Marxim nevű étteremben vendégcsalogatónak a kommunista diktatúra önkényuralmi jelképeit, ötágú vörös csillagos, sarló-kalapácsot stb. használták dekorációnak. Azonban az 1993. évi XLV. tv. 1. § alapján az önkényuralmi jelképek használata vétségnek minősül és pénzbüntetéssel büntetendő.
Az új törvényi tényállás ugyan tartalmazott büntethetőséget kizáró okot, nevezetesen az ismeretterjesztő, oktatási, tudományos, művészeti célból vagy a történelem illetve jelenkor eseményeiről szóló tájékoztatás céljából történő elkövetést, de az ügyben ez értelemszerűen nem jöhetett szóba (Btk. 269/B. §).
Az ügyben eljáró bíróság azt állapította meg, hogy az adott esetben a jelképek használata nem az önkényuralmi jelképek mögött álló eszmék terjesztése és propagálása volt, hanem éppen kritikája, nevetségessé tétele.
A bíróság voltaképpen jogtárgyharmonikus értelmezést végzett, amikor a társadalomra veszélyesség hiányára hivatkozott.
További példa az az eset, amikor a külföldön tartózkodó elkövető részére a magyar hatóságok hamis útlevelet állítanak ki, hogy hazajöhessen, és így a magyar büntetőigény érvényesüljön, ne pedig a külföldi országé.
A hivatalos személy által elkövetett közokirat-hamisítás (Btk. 275. §) minden eleme megvalósult, csakhogy e „bűncselekmény” éppen a magyar ius puniendi érvényesítése érdekében történt.
E példák is illusztrálják, hogy a társadalomra veszélyesség és a jogellenesség hiánya a bírói gyakorlatban gyakran szinonimaként jelennek meg.
A társadalomra veszélyesség vonatkozásában a jogirodalom egy része elismerte annak lehetőségét, hogy a bíróság jogellenességet kizáró ok hiányában is megállapíthassa a tényállásszerű cselekmény társadalomra veszélyességének hiányát, más szerzők viszont kifejezetten tagadták ennek lehetőségét (Békés Imre, Földvári József, Viski László).
A nézetkülönbségek fennmaradtak a rendszerváltás után és jelenleg is.
A társadalomra veszélyesség közvetlen hivatkozását ellenzők a jogbiztonság veszélyeztetésére utaltak. Érveik szerint éppen ezekben az esetekben mutatkozik meg a társadalomra veszélyesség fogalmának fő problémája, vagyis az, hogy olyan absztrakció, amely nem felel meg a törvény pontos meghatározása jogállami követelményeinek (Wiener Imre).
Alkalmazása ugyanis – Györgyi Kálmán megfogalmazása szerint – egy olyan zsilip megnyitásához hasonlít, amelyen nemcsak a kívánt mennyiségű víz, hanem az egész – addig a gát által fenntartott – víztömeg átzúdulhat.
Megállapítható, hogy a legújabb bírói gyakorlat idegenkedik olyan felmentő ítélettől, amely közvetlenül a jelenlegi Btk. 10. §-án alapul.
A társadalomra veszélyesség fogalma ugyanakkor megjelenik a jelenlegi Btk. 71. §-ában és az új Btk. 64. §-ában meghatározott megrovás elnevezésű intézkedés alkalmazásának előfeltételeiben.
A megrovással a bíróság (hatóság) a rosszallását fejezi ki és az elkövetőt felhívja, hogy a jövőben tartózkodjék bűncselekmény elkövetésétől, mert a cselekménye az elbíráláskor már nem veszélyes, vagy oly csekély fokban veszélyes a társadalomra, hogy a legkisebb büntetés kiszabása vagy más intézkedés alkalmazása is szükségtelen.
Álláspontom szerint, a társadalomra veszélyesség fogalmába nem zsúfolhatók bele a bírói gyakorlatban kialakult és a jogirodalomban nevesített jogellenességet kizáró okok, mint például a megengedett kockázat vállalása, a hivatásbeli kötelességek teljesítése, a jogszabály engedélye, a házi fenyítőjog gyakorlása, a sértett beleegyezése.
A materiális jogellenesség vagy a társadalomra veszélyesség hiánya akkor áll fenn, ha nincs sem a bíró alkotta jogban, sem az írott jogban olyan ok, amely kizárná a felelősségre vonást, azonban a cselekmény a védett jogtárgyat mégsem sérti vagy veszélyezteti, vagy ha igen, túlnyomó társadalmi érdek fűződik a büntetlenül hagyáshoz.
A klasszikus szabályozás, vagyis a normatív bűncselekmény fogalom mellőzése és csupán a törvényesség alapelvének rögzítése – amelyet az új Btk. is tartalmaz az 1. §-ában – megoldotta volna a társadalomra veszélyességgel kapcsolatos problémák kiiktatását, és nem adna a bírói kar számára felesleges és szükségtelen sorvezetőt, mankót a jogalkalmazás során.
Szent István törvényeivel kezdtem és az ő Intelmeiből idézett szavakkal fejezem be: „Ha becsületet akarsz szerezni királyságodnak, szeresd az igaz ítéletet; ha hatalmadban akarod tartani lelkedet, türelmes légy. Valahányszor, kedves fiam, ítéletet érdemlő ügy kerül eléd, vagy valamely főben járó bűn vádlottja, türelmetlenül ne viselkedjél.”
Igyekszünk kellő türelmet tanúsítani a büntető jogalkalmazás iránt és abban bízunk, hogy az magas szintű elméleti és gyakorlati felkészültséggel jár, és a bírói függetlenség mint alkotmányos vívmány említése nem annak emlegetését jelenti – sajnos a közelmúlt ítélkezési gyakorlatának tűzvonalból történő érzékelése és észlelése miatt nem alaptalanul –, hogy mintha a bírói függetlenség időnként a jogszabály ismeretétől, a ténybeli és jogi felkészültségtől, az empátiától, a jóérzéstől, a méltányosságtól való függetlenséget takarna, amely ellen e konferencia résztvevőinek is küzdenie kell.

matches:
in dubio
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Ha a szándék véleménynyilvánítás, mehet a gyűlölet-plakát rongálás a bíróság szerint - Kettős Mérce
Levél Putyinnal közös barátaimhoz
Casillas elűzetése a Realból: az európai...
Ha a szándék véleménynyilvánítás, mehet a gyűlölet-plakát rongálás a bíróság szerint
2015. július 17. péntek, 12:01
Kalocsai Kinga és Szeles András még egy hónapja rongálták meg a kormány egyik gyűlöletkeltő plakátját, majd besétáltak a rendőrkapitányságra és feljelentették magukat. A Pesti Központi Kerületi Bíróság most felmentette őket a szabálysértés alól. Tehát az alaptörvényre és egy korábbi alkotmánybírósági döntésre hivatkozva kimondta, lehet a véleménynyilvánítás része a plakátrongálás.
Az ítélet leírásában természetesen szerepel, hogy nem minden plakátrongálás esik a véleménynyilvánítás szabadsága alá, de az a mód, hogy direkt és célzottan politikai üzenetként, tettükért vállalva a felelősséget rongálták meg a plakátokat, úgy tűnik, a bíróság szerint mehet.
Tehát a bíróság kimondta, hogy a nemzeti konzultációs plakátok letépése nem minden esetben szabálysértés, ha nem veszélyes a társadalomra és véleménynyilvánítási szabadságukkal élnek az elkövetők. A bíróság hivatkozik az Alaptörvény IX. cikkére is, miszerint annak célja, "hogy a közéleti szólásszabadásg biztosításával a demokratikus közvélemény és az egyén számára biztosítsa a demokratikus közélet fejlődését. Lehetővé tegye az egyén számára véleményének kifejtését, mások véleményének formálását és hogy meggyőzhessen másokat a saját álláspontjáról. Jelen esetben az eljárás alá vontak az előzőekben hivatkozott alapjogaikkal éltek, amikor politikai véleményüknek a plakát mondanivalója okán annak részbeni eltávolításával adtak hangot."
JámborAndrás 2015. 07. 17. Tovább →
https://kettosmerce.blog.hu/api/trackback/id/tr457635124

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Budapest, XIV. ker., Róna utcai Sportpálya: photos, data • grounds • Magyarfutball.hu
Budapest, XIV. ker., Róna utcai Sportpálya
6 users were here.
Lumumba utca (1961-1990)
1149 Budapest Róna utca 86.-100. Budapest
Budapesti Postás SE (? - ?)
Darazsak ABE (? - ?)
FC PIFU '04 (? - ?)
Grafito SC (? - 2008)
Henger VL FC (? - ?)
Honvéd Osztapenko SE (? - 1987)
Kormányőr SE (? - ?)
Közterület SK (? - 2010)
Micro SC (1988 - 2003)
Pasarét FC (1995 - 1997)
1987.11.29 Honvéd Osztapenko SE - Székesfehérvári MÁV Előre SC
1987.11.15 Honvéd Osztapenko SE - Várpalotai Bányász SK
1987.11.01 Honvéd Osztapenko SE - BKV Előre SC
1987.10.18 Honvéd Osztapenko SE - Dorogi Bányász SC
1987.10.04 Honvéd Osztapenko SE - Budafoki MTE
2016.03.18, 07:06 (szerk.: 2016.03.18, 09:34)
Szerintem itt lehetett a nézőcsúcs, nemhiszem hogy a Lóverseny téri pályán lett volna. http://nela.hu/nch_fld.php?id=80
2012.04.13, 09:11 (szerk.: 2012.04.13, 09:11)
A Postás Sport Egyesület csütörtökön jogerősen is pert nyert a Róna utcai létesítmény használati jogának megállapításával kapcsolatban a Magyar Posta, a Magyar Telekom és az Antenna Hungária ellen. A Fővárosi Ítélőtáblán kihirdetett ítélet szerint bejegyezhető az egyesület használati joga az ingatlan-nyilvántartásban.
"Önálló döntés csak ezután fog születni az egyesület kártérítési igényét illetően. Ez az összeg magába kell, hogy foglalja a fenntartási, felújítási, karbantartási költségeket 2007-től a jogerős ítéletig - mondta az MTI-nek Rostás Gábor, a fővárosi klub elnöke.
Megjósolható ugyanakkor, hogy ez az összeg jelentősen nagyobb lesz, mintha peren kívül megegyeztünk volna az évek során. Sajnálatosan - elsősorban a Telekom által megbízott jogi képviselőnek köszönhetően - egyetlenegy érdemi egyeztetés ebben a tárgyban nem volt, nyilván a taktika a Postás SE gazdasági kivéreztetése volt."
A bíróság korábban arra kötelezte a cégeket, hogy 2007. április 1-jétől térítsék meg az elmaradt fenntartási költségeket.
A három társaság 2007-ben szólította fel az egyesületet, hogy december 31-ig hagyja el az ingatlant, amelynek finanszírozását csak április 1-ig vállalják. Ezután hosszú egyezkedés, majd pereskedés kezdődött, a három cég azt szerette volna elérni, hogy a nagy múltú, immár 112 éves fővárosi klub elhagyja és a jövőben ne használhassa a sporttelepet.
Az 1950-es évektől a Postás otthonának számító Róna utcai központ körül kialakult, szövevényes ügyben a bíróság 2010-ben - első fokon - azt mondta ki, hogy a Postás SE-nek nincs köze az ingatlanhoz, és el kell hagynia azt. A Fővárosi Ítélőtábla tavaly júniusban megsemmisítette az elsőfokú bíróság ítéletét, és új eljárásra utasította a hatóságot. Az első fokú, Postás SE számára kedvező ítélet októberben született meg.
Rostás jelezte, hétfőn, 15 órától sajtótájékoztatóval összekötött ünnepi fogadás lesz a Postás SE főépületében, az aulában.
forrás: http://sport.msn.mainap.hu/csapat/jogerosen-is-pert-nyert-a-postas-se-12995/
2010.10.02, 10:58
Akkor lehet,hogy összetévesztettem valamivel-amúgy igazad van a Dréher pályával kapcsolatban-tényleg domboldal veszi körül-téged is emlékeztet a Micro(volt postás)és MAC Népstadion pályákra?
HáZé - http://www.freeforum.hu/bkvelore/topik/7476,4
2010.08.17, 11:58 (szerk.: 2010.08.17, 13:52)
A HVG 2010.június 24.-én megjelent száma nagy terjedelemben foglalkozott egyesületünk helyzetével.
Miközben mindannyiunk számára örömteli, és világos, hogy a másodfokú bíróság a hó elején megsemmisítette az elsőfokú bíróság ítéletét, és új eljárás lefolytatására kötelezte azt, a megjelent írásban a három perbeni ellenérdekelt társaság jogi képviselője több, sokak számára zavaró valótlanságot állít.
"Mindeddig nem gondoltunk kilakoltatásra, ám mostanra megszűnt a jóindulat az egyesület vezetése iránt, mert becsmérli a tulajdonosokat. Ha a bíróság az ősszel ismét nekünk ad igazat, már nem leszünk elnézőek"
Ezzel szemben a valóság: a 3 társaság 2007.februárjában, augusztusában,és októberében levélben szólította fel egyesületünket a létesítménye elhagyására, valamint soron kívüli (!!) eljárásban kérte a bíróságot a kilakoltatás azonnali végrehajtására. Ezt elutasította az első fokú bíró, a másodfokon pedig új eljárást rendeltek el.
Tehát: szó sincs jóindulatról, jogi lehetősége nincs a 3 társaságnak, szó sincs arról,hogy "ismételten" igazat kapna az ellenfél.
A jogi képviselő azt állítja, hogy szó sem volt a szerződéses jogviszonyokból eredő 2007. december 31.-ig fennálló költségeink megfizetésére.
Ezzel szemben a valóság: a Magyar Posta hangfelvételt készített a tárgyalásokról, melyek jegyzőkönyveit a Posta saját céges papírján küldte el egyesületünknek aláírásra. Az kétségtelen tény, hogy a mai napig egyetlen forintot nem fizettek ki ebből a részünkre.
"Rostás csak ígérgette, hogy hoz befektetőt, de soha nem volt még tárgyalás közeli helyzetben
sem senkivel"
Ezzel szemben a valóság: hitelt érdemlő tárgyalást folytattam az Erste Alapkezelő Zrt. elnökével, valamint az FHB Bank vezérigazgatójával, és egy közel 40 oldalas, több alternatívát tartalmazó tervezetet küldtem el a Magyar Posta vezérigazgatójának, és a jogi képviselőnek. "természetesen" sem erre, sem az ezt megelőző három és félévben semmilyen megkeresésemre nem kaptam választ.
Sajnálatosan egyértelmű számomra, és a Postás SE valamennyi sportolójának, szabadidősportban résztvevőjének, szimpatizánsának, hogy perbeli ellenfelünk egy
ingatlanspekuláció szándékával igyekezett minket megfosztani az államtól kapott létesítménytől.
Talán van annak egy üzenetértéke, hogy a jogi képviselő, Dr.Szalma Miklós, valahogy mindig a rossz oldalon tűnik fel: utoljára egy soproni mélygarázs-panamában védte az előző
önkormányzatot, ahol polgári peres ügy, és büntetőfeljelentés is lett az ügyből....
Remélhetőleg a most már heteken belül felálló új postai vezetés - betartva szándékát, és ígéretét - nem fogja elengedni egyesületünk kezét, és a közjó nem szorulhat néhány magáncég, és magánember egyéni anyagi érdekei mögé!
Bármely érdeklődő számára az összes dokumentum az egyesület titkárságán megtekinthető.
http://members.upclive.hu/postasse/index.html
2010.08.17, 11:55
Újabb fordulón van túl a Postás SE kontra Magyar Posta-Magyar Telekom-Antenna Hungária ügy, amelyben a három társaság azt szeretné elérni, hogy a nagy múltú fővárosi klub elhagyja és a jövőben ne használhassa a Róna utcai sporttelepet.
Rostás Gábor, a 110 éves egyesület elnöke szerdán arról tájékoztatta a távirati irodát, hogy kedden tárgyalási nap volt a Fővárosi Bíróságon, az egyetlen napirend pont pedig az volt, hogy megállapítsák, vajon jogos-e a három ellenérdekelt cég 500 ezer forint/hó használati díjra vonatkozó indítványa. A bíróság a kérdést idő előttinek tartotta, és a határozatot elnapolta a másodfokú ítélet utánra.
„A három cég képviselői el sem jöttek ugyanúgy, ahogy minden, az üggyel kapcsolatos tárgyalási próbálkozásunkat is elutasították. Továbbra is fenntartom azt a véleményemet, hogy a Postának, amely egyértelműen a zászlóshajó ebben a történetben, nem elsősorban az ingatlan értékesítése a célja, hanem a szándékai mögött ingatlanspekuláció áll" – mondta a távirati irodának Rostás.
Az 1950-es évektől a Postás otthonának számító Róna utcai központ körül kialakult, évek óta húzódó szövevényes ügyben a bíróság néhány hónapja – első fokon – azt mondta ki, hogy a Postás SE-nek semmi köze az ingatlanhoz, és el kell hagynia azt. Rostás ugyanakkor úgy véli: az ingatlan tulajdonjoga vitatható, ezért tovább harcolnak, és peren kívül is próbálnak megegyezni a tulajdonosi körrel. Céljuk, hogy kezelői, illetve üzemeltetői jogot szerezzenek.
A másodfokú tárgyalásra június elején kerül sor.
http://www.nemzetisport.hu/egyeb_egyeni/sporttelep-ujabb-perfordulo-a-postas-se-ugyeben-folytatas-juniusban-2021441
2009.12.26, 15:05
Egyesületünk visszautasította a Magyar Posta, Magyar Telekom, és az Antenna Hungária által aláírt felmondó-levelet,amelyben a Róna utcai sporttelep elhagyására szólítanak fel bennünket. Egyrészt Egyesületünk kapta a magyar államtól az ingatlant sportcélra több mint 50 évvel ezelőtt,amit eredeti dokumentumokkal tud igazolni, másrészt aggályos a 3 cég tulajdon szerzése is az ingatlanon,ezért büntető feljelentést tettünk ismeretlen tettes ellen vélelmezhető okirat-hamisítás, és csalás okán.
Tekintve, hogy az ingatlan ilyen formán per alatt áll, sem eladni nem tudják a társaságok, sem nem lakoltathatnak ki bennünket a jogi helyzet tisztázásig.
Az ingatlant használjuk továbbra is, az egyetlen feladat pillanatnyilag az anyagi háttér biztosítása az átmeneti időszakban, hogy működni tudjunk.
http://www.postassport.hu/
2008.12.17, 13:51 (szerk.: 2008.12.17, 13:51)
a pletykák szerint elég komoly veszélyben van a pálya, hál Istennek a gazdasági válság nem jött túl jól az "ingatlanfejlesztőknek". a beruházó/kivitelező vállalná -amennyiben meg tudja vásárolni az ingatlant- a Harmat utcai "Kukás-pálya" felújítását.
www.magyarfutball.hu/hu/stadion/198
⇑ top of page Magyarfutball.hu » stadionok » Budapest, XIV. ker., Róna utcai Sportpálya » photos, data

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság