text:
Informjogok Informacioszabadsag2008i
Information Literacy – An NMAHP per... by Health Informatic... 1087 views
Uniweld Engg. Services, Pune, Co2 W... by IndiaMART InterM... 468 views
Geographic Features by mellymouse 437 views
Leelawati Marbles,Delhi,Designing S... by IndiaMART InterM... 310 views
S. K. Jain Rubbers Pvt. Ltd., New d... by IndiaMART InterM... 238 views
Digital Identification Systems, pun... by IndiaMART InterM... 180 views
1. Információszabadság
2.

NYILVÁNOSSÁG

és

BIZALMASSÁG

3. Információs hatalom

mindent tud az egyénről, átlát másokat

róla alig tudni valamit, átláthatatlan

Az információs szabadságjogok célja az egyént átláthatatlanná, a hatalmat átláthatóvá tenni.

4.

INFORMÁCIÓSZABADSÁG

5. Információszabadság

A (köz)hatalomra vonatkozó ismeretek megismerésének és terjesztésének szabadsága.

6. Információszabadság

Közérdekű adatok nyilvánossága

7. Információszabadság

Közérdekű adatok nyilvánossága: Alkotmány 61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van (…) arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.

8. Információszabadság

Közérdekű adatok nyilvánossága

9. Információszabadság (tág értelemben)

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

10.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog: 70/F. § (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással (…) valósítja meg.

Információszabadság (tág értelemben)
11.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

Információszabadság (tág értelemben)
12.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

Tudományos és művészeti élet szabadsága, tanszabadság és a tanítás szabadsága

Információszabadság (tág értelemben)
13.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

Tudományos és művészeti élet szabadsága, tanszabadság és a tanítás szabadsága: 70/G. § (1) A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és művészeti élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát.

Információszabadság (tág értelemben)
14.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

Tudományos és művészeti élet szabadsága, tanszabadság és a tanítás szabadsága

Információszabadság (tág értelemben)
15.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

Tudományos és művészeti élet szabadsága, tanszabadság és a tanítás szabadsága

Gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadság

Információszabadság (tág értelemben)
16.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

Tudományos és művészeti élet szabadsága, tanszabadság és a tanítás szabadsága

Gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadság: 60. § (2) Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más lelkiismereti meggyőződés szabad megválasztását vagy elfogadását, és azt a szabadságot, hogy vallását és meggyőződését mindenki (…) kinyilváníthassa vagy kinyilvánítását mellőzze, gyakorolhassa vagy taníthassa.

Információszabadság (tág értelemben)
17.

Közérdekű adatok nyilvánossága

Művelődéshez való jog

Tudományos és művészeti élet szabadsága, tanszabadság és a tanítás szabadsága

Gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadság

Információszabadság (tág értelemben)
18. Információszabadság

Közérdekű adatok nyilvánossága: Alkotmány 61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van (…) arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.

19. Közszféra adatainak hasznosítása

Public Sector Information, PSI

Közszféra által termelt adatok

közszféra feladata ezek előállítása

„ melléktermék”

Közpénzből jönnek létre

Egyenlő hasznosítási lehetőség mindenki számára (más mint a hozzáférés joga)

2003/98/EK irányelv

20. Skandináv modell: aktanyilvánosság

Svéd törvény a sajtó szabadságáról, 1766

Aktákhoz való hozzáférés (NINCS közzététel)

Betekintési jog a hivatalos dokumentumokba

A köztisztviselők szólás- és véleménynyilvánítási szabadsága

A bírósági tárgyalások nyilvánossága

A döntéshozó testületek nyilvánossága

21. Amerikai modell: a vélemény-nyilvánítás szabadságának garanciája

Információszabadság-törvény, 1966

Iratok nyilvánosságát írja elő („record”)

Kötelezően publikálandó iratok

Kérelemre hozzáférhetővé teendő iratok

1996: elektronikus információszabadság-kiegészítés

22. Új demokráciák modellje

Adatok megismerésének és terjesztésének szabadsága

Magyarország ebben élenjáró

23.

KÖZÉRDEKŰ ADAT

24. Közérdekű adat

Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől. (Avtv. 2. § 2.)

25. Közérdekű adat

Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől. (Avtv. 2. § 2.)

26. Közérdekű adat

Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó , a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől. (Avtv. 2. § 2.)

27. Közérdekű adat

Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső , bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret , függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől. (Avtv. 2. § 2.)

28. Közérdekű adat

Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől. (Avtv. 2. § 2.)

29. Tévhitek

közérdekű adat az, ami közérdeklődésre tart számot

a nyilvános adat közérdekű adat

a közérdekű adat mindig nyilvános

30.

NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

31. Nyilvánosságra hozatal

Az adatot bárki számára hozzáférhetővé teszik.

32. A nyilvánosság megvalósulásának szintjei

Minimum: az adatot nem lehet eltitkolni, kérésre ki kell adni (tudakozó)

Maximum: közzététel, az adatot minden külön kérés nélkül elérhetővé tesznek bárki számára, kifüggesztik a hirdetőtáblán, megjelentetik egy kiadványban, felteszik az internetre (telefonkönyv)

33. A nyilvánosság megvalósulásának szintjei

minimum maximum

34. A nyilvánosság megvalósulásának szintjei

Mindkét megoldás biztosítja az adatok nyilvánosságát, csak különböző módon és mértékben. Az egyik esetben az érdeklődő kérdést tesz fel, amelyre válasz érkezik, a másik esetben pedig bárki által folyamatosan elérhető az adat, nem kell érdeklődni, csak meg kell keresni a megfelelő helyen.

35.

MAGYAR INFORMÁCIÓSZABADSÁG- SZABÁLYOK

37. Alkalmazási kör

közérdekű adat

közérdekből nyilvános adat

közfeladatot ellátó személyek adatai

közszolgáltatók adatai

közhitelű nyilvántartások kivétele a szabályok hatálya alól

38. Az információszabadság tartalma

A közvélemény gyors és pontos tájékoztatásának kötelezettsége

Közzétételi

kötelezettségek

Adatigénylés
39.

1. lépés: köteles elősegíteni a közvélemény gyors és pontos tájékoztatását

Proaktív információszabadság
40.

19. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy (a továbbiakban együtt: szerv) a feladatkörébe tartozó ügyekben - így különösen az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan - köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.

A közvélemény gyors és pontos tájékoztatása
41.

19. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy (a továbbiakban együtt: szerv) a feladatkörébe tartozó ügyekben - így különösen az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan - köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.

A közvélemény gyors és pontos tájékoztatása
42.

19. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy (a továbbiakban együtt: szerv) a feladatkörébe tartozó ügyekben - így különösen az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan - köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.

A közvélemény gyors és pontos tájékoztatása
43.

19. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy (a továbbiakban együtt: szerv) a feladatkörébe tartozó ügyekben - így különösen az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan - köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.

A közvélemény gyors és pontos tájékoztatása
44.

1. lépés: köteles elősegíteni a közvélemény gyors és pontos tájékoztatását

Proaktív információszabadság
45.

1. lépés: köteles elősegíteni a közvélemény gyors és pontos tájékoztatását

2. lépés: közzétételi kötelezettségek

Proaktív információszabadság
46.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.

Közzétételi kötelezettség
47.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.

Közzétételi kötelezettség
48.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.

Közzétételi kötelezettség
49.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.

Közzétételi kötelezettség
50.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.

Közzétételi kötelezettség
51.

1. lépés: lehetővé kell tenni a megismerhetőséget

Alanyi értelemben vett információszabadság
52.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.

Megismerhetővé tétel
53.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.

Megismerhetővé tétel
54.

(3) Az (1) bekezdésben említetteknek lehetővé kell tenniük, hogy a kezelésükben lévő közérdekű adatot bárki megismerhesse (…)

Megismerhetővé tétel
55.

1. lépés: lehetővé kell tenni a megismerhetőséget

Alanyi értelemben vett információszabadság
56.

1. lépés: lehetővé kell tenni a megismerhetőséget

2. lépés: adatigénylést teljesíteni kell

Alanyi értelemben vett információszabadság
57.

20. § (1) A közérdekű adat megismerése iránt bárki - szóban, írásban vagy elektronikus úton - igényt nyújthat be.

(2) A közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek az adatot kezelő szerv az igény tudomására jutását követő legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül tesz eleget.

Adatigénylés
58. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

59. Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

20. § (3) Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül az igénylő másolatot kaphat. Az adatot kezelő szerv kizárólag a másolat készítéséért - legfeljebb az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően - állapíthat meg költségtérítést, amelynek összegét az igénylő kérésére előre közölni kell.

60. Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

20. § (3) Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül az igénylő másolatot kaphat. Az adatot kezelő szerv kizárólag a másolat készítéséért - legfeljebb az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően - állapíthat meg költségtérítést, amelynek összegét az igénylő kérésére előre közölni kell.

61. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

62. Kivonatolás

20. § (4) Ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni.

63. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

Közérthető és kért forma

64. Közérthető és kért forma

20. § (5) Az adatigénylésnek közérthető formában és - amennyiben az aránytalan költséggel nem jár - az igénylő által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell eleget tenni. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy annak közérthető formában nem lehet eleget tenni.

65. Közérthető és kért forma

20. § (5) Az adatigénylésnek közérthető formában és - amennyiben az aránytalan költséggel nem jár - az igénylő által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell eleget tenni. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy annak közérthető formában nem lehet eleget tenni.

66. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

Közérthető és kért forma

Az elutasítás határideje és módja

67. Az elutasítás határideje és módja

20. § (6) Az igény teljesítésének megtagadásáról, annak indokaival együtt, 8 napon belül írásban vagy - amennyiben az igényben elektronikus levelezési címét közölte - elektronikus úton értesíteni kell az igénylőt.

68. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

Közérthető és kért forma

Az elutasítás határideje és módja

Idegen nyelvű adatigénylés

69. Idegen nyelvű adatigénylés

20. § (7) A közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítése nem tagadható meg azért, mert a nem magyar anyanyelvű igénylő az igényét anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven fogalmazza meg.

70. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

Közérthető és kért forma

Az elutasítás határideje és módja

Idegen nyelvű adatigénylés

Adatigénylés-teljesítési szabályzat

71. Adatigénylés-teljesítési szabályzat

20. § (8) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerveknek a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő szabályzatot kell készíteniük.

72. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

Közérthető és kért forma

Az elutasítás határideje és módja

Idegen nyelvű adatigénylés

Adatigénylés-teljesítési szabályzat

Elutasított igények bejelentése

73. Elutasított igények bejelentése

20. § (9) A 19. § (1) bekezdésében meghatározott szervek évente értesítik az adatvédelmi biztost az elutasított igényekről, valamint az elutasítások indokairól.

74. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

Közérthető és kért forma

Az elutasítás határideje és módja

Idegen nyelvű adatigénylés

Adatigénylés-teljesítési szabályzat

Elutasított igények bejelentése

Bírósági jogérvényesítés

75. Bírósági jogérvényesítés

21. § (1) Ha a közérdekű adatra vonatkozó igényét nem teljesítik, az igénylő a bírósághoz fordulhat.

76. Bírósági jogérvényesítés

(2) A megtagadás jogszerűségét és megalapozottságát az adatot kezelő szerv köteles bizonyítani.

(6) A bíróság soron kívül jár el.

(7) Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, határozatában az adatkezelő szervet a kért közérdekű adat közlésére kötelezi.

77. Garanciák

Másolatigénylés, költségtérítés szabályai

Kivonatolás

Közérthető és kért forma

Az elutasítás határideje és módja

Idegen nyelvű adatigénylés

Adatigénylés-teljesítési szabályzat

Elutasított igények bejelentése

Bírósági jogérvényesítés

Uniweld Engg. Services, Pune, Co2 Wires
Leelawati Marbles,Delhi,Designing Services
S. K. Jain Rubbers Pvt. Ltd., New delhi, Fire Equipments
Digital Identification Systems, pune, Security Solutions

matches:
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
bíróság
bíróság


text:
1 15. A gazdasági társaságok alapításának gazdasági és jogi követelményrendszere. A gazdasági társaságok megszüntetésének esetei, különös tekintettel a fizetésképtelenség esetére vonatkozó jogi eljárásokra. A cégek átalakulása (jogi, adózási vonatkozások). A vállalatok életpályája. A részvénytársaságok tőzsdei jelenlétének előnyei, hátrányai. Közkereseti társaságot üzletszerű közös gazdasági tevékenység folytatására külföldi és belföldi természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok alapíthatnak, működő társaságba tagként beléphetnek, társasági részesedést szerezhetnek; az alapításhoz legalább 2 tag szükséges. Természetes személy egyidejűleg csak egy gazdasági társaságban lehet korlátlanul felelős tag. Kiskorú személy nem lehet gazdasági társaság korlátlanul felelős tagja, így kkt. tag nem lehet. Kkt. és bt. nem lehet gazdasági társaság korlátlanul felelős tagja. Ha valamely gazdasági tevékenység gyakorlását jogszabály ide nem értve az önkormányzati rendeletet hatósági engedélyhez köti, a kkt. e tevékenységét csak az engedély birtokában kezdheti meg, illetve végezheti. A kkt.-nál foglalkoztatott munkavállalók jogaira, kötelezettségeire, valamint munkaügyi kapcsolataira a Munka Törvénykönyve rendelkezéseit kell alkalmazni. E társasági forma az alapítók körében azért lehet népszerű, mert olcsón és gyorsan létre lehet hozni, de a felelősségi formájára tekintettel nem a legkedveltebb társaság. (Ugyanis a kkt. kötelezettségeiért elsősorban a társaság felel teljes vagyonával (korlátlanul) és amennyiben a kkt. vagyona a hitelezői igények kielégítését nem fedezi, akkor másodlagosan (mögöttesen) a tagok a saját vagyonukkal korlátlanul és egyetemlegesen felelnek.) A kkt. alapításához társasági szerződés megkötése szükséges. A társasági szerződést valamennyi tagnak (alapítónak) alá kell írnia. A társasági szerződést közjegyző által készített közokiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni. A társasági szerződést vagy hagyományos módon megszerkesztik vagy szerződésmintát alkalmaznak. Mindkét esetben jogi képviseleti kényszer áll fenn. Ha a társasági szerződés a gazdasági társaság időtartamáról nem rendelkezik, a társaságot határozatlan időre létrejöttnek kell tekinteni. A társasági szerződésben meg kell határozni: - a kkt. cégnevét és székhelyét, - a kkt. tagjait, mégpedig nevük (cégnevük) és lakóhelyük (székhelyük), a természetes személy tag anyja nevének, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság cégjegyzékszámának (nyilvántartási számának) feltüntetésével, - a kkt. főtevékenységét, 1
2 - a társaság jegyzett tőkéjét, az egyes tagok vagyoni hozzájárulását, valamint a jegyzett tőke rendelkezésre bocsátásának módját és idejét, - a társaság képviseletét, ideértve a cégjegyzés módját, - a tagok által kijelölt első vezető tisztségviselők, ill. ha működik a társaságnál az első felügyelőbizottsági tagok és az első könyvvizsgáló nevét (lakóhelyét, székhelyét), továbbá a természetes személy anyja nevét, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát), - a kkt. működésének időtartamát, ha a társaságot határozott időre alapítják. A kkt. bármely gazdasági tevékenységet folytathat, amit a törvény nem tilt vagy nem korlátoz. Ha a bíróság a társasági szerződés érvénytelenségét megállapítja, felhívja a társaság tagjait az érvénytelenség kiküszöbölésére. A kkt. alapításához valamennyi tag vagyoni hozzájárulása szükséges, mely állhat pénzbeli hozzájárulásból, ill. a tagok által szolgáltatott nem pénzbeli hozzájárulásból (apport.) Az apport bármilyen vagyoni értékkel rendelkező dolog, szellemi alkotáshoz fűződő vagy egyéb vagyoni értékű jog lehet. A tag a vagyoni hozzájárulását vagy annak értékét a társaság, ill. a tagsági jogviszonya fennállása alatt nem követelheti vissza. A kkt. alapítását a társasági szerződés megkötésétől számított legfeljebb 30 napon belül be kell jelenteni a cégbíróságnak. A társaság a cégjegyzékbe való bejegyzésével, a bejegyzés napján jön létre július 1-től kizárólagossá vált az elektronikus cégeljárás. Az alapítási költségeket lecsökkentette, hogy megszüntették a Cégközlönyben való közzétételi költségtérítést és a változásbejegyzés közzétételének költségtérítését. Költségek terhelik viszont a bankszámla-vezetési kötelezettségből, a cégbélyegző és az aláírási címpéldány elkészíttetéséből. Betéti társaságot üzletszerű közös gazdasági tevékenység folytatására külföldi és belföldi természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok alapíthatnak, működő társaságba tagként beléphetnek. Alapítása a társasági szerződés megkötésével történik. A társaság alapításához 2 tag, a beltag (felelőssége a társasági vagyon által nem fedezett kötelezettségekért korlátlan és a többi beltaggal egyetemleges) és a kültag (csak vagyoni betétje szolgáltatására köteles, a társaság kötelezettségeiért nem felel) szükségesek. A bel- és kültagok számának nem kötelező egyenlőnek lennie. Kiskorú személy a bt.-ben csak kültag lehet. A bt. és a kkt. esetében a vagyoni hozzájárulás mértéke nincs törvényi minimumösszeghez kötve, mint ahogyan a jegyzett tőke mértéke sem. A vagyoni hozzájárulásnál a törvény a pénzbeli és a nem pénzbeli hozzájárulás arányát meghatározhatja. 2
3 Az alapítás egyéb fontos szempontjai és a társasági szerződés elemei megegyeznek a kkt.-nál leírtakkal. Korlátolt felelősségű társaságot üzletszerű közös gazdasági tevékenység folytatására külföldi és belföldi természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok alapíthatnak, működő társaságba tagként beléphetnek, társasági részesedést szerezhetnek. A kft. alapításához az egyszemélyes kft. kivételével legalább 2 tag szükséges. Fontos szabály, hogy tilos a tagokat nyilvános felhívás útján gyűjteni. A társaság kötelezettségeiért a tag nem felel. Kft. alapításához társasági szerződés megkötése, egyszemélyes kft.-nél alapító okirat elfogadása szükséges. A társaság bejegyzésére csak azután kerülhet sor, ha a bejegyzési kérelem benyújtásáig minden egyes pénzbeli hozzájárulásnak legalább a felét a társaság számlájára befizették. A cégbejegyzéstől számított 1 éven belül valamennyi pénzbeli hozzájárulást be kell fizetni. A nem pénzbeli hozzájárulást a társasági szerződésben szabályozott időben és módon kell a társaság rendelkezésére bocsátani. A kft. társasági szerződésének elemei között szerepel még a kkt.-nál felsoroltakon kívül a kft. egyes tagjai törzsbetéteinek mértéke és a szavazati jog mértéke. A társaság törzstőkéje az egyes tagok törzsbetéteinek összességéből áll. A törzstőke összege nem lehet kevesebb Ft-nál. A tagok törzsbetétei különböző mértékűek lehetnek, az egyes törzsbetétek mértéke azonban nem lehet kevesebb Ft-nál. Minden tagnak egy törzsbetéte van, egy törzsbetétnek azonban több tulajdonosa is lehet. A törvény nem ír elő kötelező készpénzapport arányt. Ebből az következik, hogy kizárólag apporttal is lehet alapítani. Azok a szempontokra, amelyekre külön nem tértem ki ismét, megegyeznek a kkt.-nál leírtakkal. A részvénytársaság zárt körben vagy nyilvánosan alapítható, működési formája lehet zártkörű vagy nyilvános. Nyilvánosan működik az az rt., amelynek részvényei részben vagy egészben nyilvánosan kerülnek forgalomba. Zártkörűen működik az az rt., amelynek részvényei nem kerülnek nyilvános forgalomba. Az rt. kötelezettségeiért a részvényes nem felel. Az összes részvény névértékének összege az rt. alaptőkéje. Rt.-t üzletszerű közös gazdasági tevékenység folytatására külföldi és belföldi természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok alapíthatnak, működő társaságba tagként beléphetnek, társasági részesedést (részvényt) szerezhetnek. Az rt. alapításához alapszabály, egyszemélyes rt.-nél alapító okirat elfogadása szükséges. Az alapszabály elemei megegyeznek a kkt. társasági szerződésének elemeivel. 3
4 Az rt. alapítása során az alapítók arra vállalnak kötelezettséget, hogy az rt. valamennyi részvényét átveszik (zártkörű alapítás). A zrt. alaptőkéje nem lehet kevesebb 5 millió Ft-nál. Rt. pénzbeli hozzájárulás nélkül, nem pénzbeli hozzájárulással is alapítható. Az rt. cégbejegyzésére csak azután kerülhet sor, ha a bejegyzési kérelem benyújtásáig a pénzbeli hozzájárulás teljesítését vállaló alapítók az alapszabályban átvenni vállalt részvény névértékének, illetve kibocsátási értékének legalább 25%-át befizették. Az nyrt. jegyzett tőke minimuma 20 millió Ft; nyilvános eljárással, részvényjegyzés útján alapítható. A gazdasági társaságok megszűntetésének esetei, különös tekintettel a fizetésképtelenség esetére vonatkozó jogi eljárásokra A kkt. a cégjegyzékből való törléssel szűnik meg. Jogutód nélkül szűnik meg a kkt., ha - a társasági szerződésben meghatározott időtartam eltelt, vagy más megszűnési feltétel megvalósult - a legfőbb szerv (a tagok gyűlése) elhatározza a társaság jogutód nélküli megszűnését - a társaság tagjainak száma egyre csökken - a cégbíróság megszünteti - jogszabály így rendelkezik. A kkt. jogutód nélküli megszűnése esetén a megszűnő társaságot terhelő kötelezettség alapján fennmaradt követelés a társaság megszűnésétől számított 5 éves jogvesztő határidő alatt érvényesíthető a kkt. volt tagjával szemben. Ha a tag felelőssége a fennállás alatt is korlátlan és egyetemleges volt, így a helytállási kötelezettsége is korlátlan és egyetemleges a megszűnt kkt. kötelezettségeiért. A tagok a felmerült tartozást a felosztott társasági vagyonból való részesedésük arányában viselik. Ha a társaság jogutód nélkül szűnik meg, végelszámolásnak van helye ( v. a. toldat). A bt.-nél ez annyival egészül ki, hogy ha a tag felelőssége a bt.-t terhelő kötelezettségekért a társaság fennállása alatt korlátozott volt (kültag(ok), a társaság megszűnésekor a tag felelőssége a felosztott társasági vagyonból a tagnak jutó rész erejéig áll fenn. A kft.-re vonatkozó szabályok az említettektől annyiban térnek el, hogy ha a tag felelőssége a társaságot terhelő kötelezettségekért a társaság fennállása alatt korlátozott volt, akkor a társaság megszűnésekor a felosztott társasági vagyonból a tagnak jutó rész erejéig felel a kötelezettségekért. A társaság megszűnésének elhatározásához a taggyűlés legalább ¾-es szótöbbséggel hozott határozata szükséges. A társaság jogutód nélküli megszűnése esetében a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyonból először a pótbefizetéseket kell visszatéríteni, 4
5 majd a további részt a törzsbetétek arányában kell felosztani a társaság tagjai között. Ha a végelszámolás megindításakor a társaság törzstőkéje még nem került teljes egészében befizetésre a végelszámoló jogosult a még nem teljesített befizetésekre vonatkozó kötelezettségeket azonnal esedékessé tenni és annak teljesítését a tagoktól megkövetelni, ha arra a társaság tartozásainak kiegyenlítése érdekében szükség van. Ha a társaság tagjainak száma 1 főre csökkent, a társaság nem szűnik meg, hanem egyszemélyes társaságként működik tovább. Az rt. esetében ha a tag (részvényes) felelőssége a társaságot terhelő kötelezettségekért a társaság fennállása alatt korlátlan és egyetemleges volt, a helytállási kötelezettsége is korlátlan és egyetemleges a megszűnt gazdasági társaság kötelezettségeiért. A tagok a helytállási kötelezettségre tekintettel felmerült tartozást a felosztott társasági vagyonból való részesedésük arányában viselik, ha a társasági szerződés másként nem rendelkezik. Az rt. közgyűlése a szavazatok ¾-es szótöbbségével elhatározhatja az rt. megszűnését. Az rt. jogutód nélküli megszűnése esetében a tartozások kiegyenlítése után fennmaradó vagyont a részvényesek között az általuk a részvényekre ténylegesen teljesített befizetések, ill. nem pénzbeli hozzájárulások alapján, részvényeik névértékének arányában kell felosztani. Ha az az eset áll fenn, hogy a végelszámolás megindításakor az rt. alaptőkéje nem került teljes egészében befizetésre, a továbbiak megegyeznek a kft.-nél leírtakkal. Végelszámolás akkor történhet, ha nincs fizetésképtelen pozícióban a cég, az eljárást a cégbíróság folytatja le. Ha fizetésképtelen pozícióban van a cég, felszámolási eljárás vagy csődeljárás indítható, ezt rendes polgári bíróság folytatja le. A csődeljárás célja a szervezet reorganizációja; újra fizetőképes legyen (az adós cég fizetési haladékot kapjon és csődegyezség keretében megállapodjon hitelezőivel). A felszámolási eljárás célja a hitelezői érdekek védelme (fizetésképtelen adós cég jogutód nélküli megszűnése során a hitelezők kielégítést nyerjenek). A csőd és felszámolási eljárás nemperes eljárás. Sikeres a csődeljárás, ha a cég nem szűnik meg jogutód nélkül és helyreáll a fizetőképessége. Sikertelen a csődeljárás, ha a cég nem szűnik meg jogutód nélkül, de a hitelezők felszámolási eljárást kezdeményeznek. A csődeljárás menete: 1. kezdeményezés a cég vezetője által: kérelem benyújtása a rendes polgári bírósághoz 2. az adós cég tárgyal a hitelezőivel: fizetési haladékot kér megkapja vagy nem kapja meg (megszűnik az eljárás). A fizetési haladék miatt az esedékes követeléseket nem kell teljesítenie, kivétel a munkabér és egyéb bér jellegű juttatások + ÁFA. Időtartama max nap (+ 60 nap). 5
6 3. az eredményt be kell jelenteni a cégbíróságnak: végzést hoz és vagyonfelügyelőt rendel ki 4. az adós cég reorganizációs programot és egyezségi javaslatot készít: egyezségi tárgyalást tart hitelezőivel. Ha nem egyeznek meg az eljárás megszűnik, ha megegyeznek, létrejön a csődegyezség, amit a vagyonfelügyelő is jóváhagy. 5. az eredményt ismételten be kell jelenteni a cégbíróságnak: befejezettnek nyilvánítja vagy megszünteti az eljárást A felszámolási eljárás során a cég nevében fel kell tüntetni az f.a. toldatot. Menete: 1. a kezdeményezés: történhet az adós, hitelező, végelszámoló kérelmére, cégbíróság vagy büntetőügyben eljárt bíróság értesítése alapján. Ha az adós elismeri tartozását, nyilatkoznia kell, hogy kér-e fizetési haladékot (30 nap). Ha az adós nem nyilatkozik a bíróság vélelmezi a fizetésképtelenséget és megindítja a felszámolási eljárást. Ha az adós vitatja a fizetésképtelenséget, a bíróság hivatalból kivizsgálja. 2. fizetésképtelenség vizsgálata: a bíróság által (60 nap). Ha megállapítja a fizetésképtelenséget, elrendeli a felszámolást és kijelöli a felszámolót. Ha az adós nem fizetésképtelen, elrendeli az eljárás megszüntetését. 3. a cég vezető tisztségviselőjének a kötelezettsége: zárómérleg készítése, munkavállalók tájékoztatása 4. a felszámoló tevékenysége: nyilvántartásba veszi a hitelezőket, értékesíti a cég vagyonát (nyilvános pályázat vagy árverés útján) 5. a felszámoló zárómérleget, adóbevallást, vagyonfelosztási javaslatot készít megküldi a cégbíróságnak 6. a bíróság ezt megküldi a hitelezőknek, ha kifogásolják, a bíróság tárgyalást tart 7. a hitelezők kielégítése 8. a bíróság dönt az eljárás befejezéséről és az adós megszüntetéséről, végzését közzéteszi a Cégközlönyben Egyszerűsített felszámolás: ha a vagyon előreláthatólag a felszámolás költségeinek fedezésére sem elegendő vagy az eljárás technikailag lebonyolíthatatlan (pl: hiányos könyvvezetés miatt). A felszámoló kérelmére a bíróság végzésben elrendeli az adós vagyonának felosztását és az adós cég megszüntetését. Büntetőjogi eszköz a 2 eljárás törvényes lebonyolítására: csődbűncselekmény, mint büntetőjogi tényállás. Aki fizetésképtelenséggel fenyegető helyzete esetén vagyonát ténylegesen vagy színleg csökkenti, hitelezői kielégítését meghiúsítja, bűntettet követ el és 5 6
7 évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. 2-8 évig terjed a szabadságvesztés, ha a gazdasági életben súlyos következményekkel jár a cselekmény. A cégek átalakulása (jogi, adózási vonatkozások) Jogutóddal szűnik meg a társaság társasági formaváltás, egyesülés és szétválás (összefoglaló nevén: átalakulás) esetén. Az átalakuló cég a cégbírósági bejegyzés napjával szűnik meg. Az átalakulás napja a jogutód gazdasági társaság bejegyzésének a napja. Társasági formaváltásnak számít, ha a társaság egyetemes jogutódlással más gazdasági társasági formát választ. Gazdasági társaságok egyesülése esetén 2 vagy több gazdasági társaságból egyetlen jogutód gazdasági társaság keletkezik. Az egyesülés történhet összeolvadással vagy beolvadással. Társaság szétválása esetén a társaság tagjai és a társasági vagyon egy részének a részvételével 2 vagy több gazdasági társaságra válik szét. A szétválás történhet különválással vagy kiválással. Főszabályként az átalakulás során a gazdasági társaság alapítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Nem alakulhat át más társasággá az a cég, amely felszámolás vagy végelszámolás alatt áll. Átalakulását csak akkor határozhatja el, ha a tagok a társasági szerződésben meghatározott vagyoni hozzájárulásokat teljes egészében teljesítették. Az átalakulással létrejövő társaság előtársaságként nem működhet. Az átalakulással létrejövő gazdasági társaság az átalakult gazdasági társaság általános jogutódja. A jogutódot terhelik a jogelőd kötelezettségei, ideértve a munkavállalókkal szembeni kötelezettségeket is. Ha a korlátlanul felelős tag az átalakulás következtében korlátozottan felelős taggá válik, még 5 évig korlátlanul és egyetemlegesen felel az átalakulás előtti kötelezettségekért. A gazdasági társaság legfőbb szerve az átalakulásról 2 alkalommal határoz. A vezető tisztségviselők elkészítik a vagyonmérleg és a vagyonleltár-tervezeteket. Az átalakulással létrejövő és az átalakuló társaság vagyonmérleg-tervezete eltérhet. A vagyonmérleg-tervezetet a számviteli törvény által előírt bontásban kell elkészíteni és könyvvizsgálóval kell ellenőriztetni. (Erre a társaság könyvvizsgálója nem jogosult.) A vagyonmérleg tervezetek elkészítésénél lehetőség van az átértékelésre, de ez a különben adómentes átalakulásnál adófizetési kötelezettséget eredményezhet. Az átalakulás az átalakuló gazdasági társaság szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá. Kkt. bt.-vé vagy bt. kkt.-vá a társasági szerződés módosításával alakulhat át. A társasági tevékenység megváltozott formában való továbbfolytatásában részt venni nem kívánó tagokkal megfelelően kell elszámolni. A kft.-nél olvasható, hogy nem kizárt az sem, hogy a jogelőd társaság tagja a jogutódnak csekélyebb vagyoni hozzájárulással kíván tagja lenni. Nincs helye a tag részére vagyonkiadásnak, ha a jogelőd saját tőkéje nulla vagy negatív. 7
8 Az átalakulásról a társasági szerződés módosítása után a Cégközlönyben közleményt kell közzétenni és kétszer egymás után megjelentetni. Összeolvadás esetében az egyesülő gazdasági társaságok megszűnnek és vagyonuk az átalakulással létrejövő új gazdasági társaságra, mint jogutódra száll át. Beolvadás esetében a beolvadó társaság megszűnik és annak vagyona az átvevő társaságra, mint jogutódra száll át, amelynek társasági formája változatlan marad. Egyszemélyes társaság is szétválhat 2 vagy több gazdasági társaságra. Ilyenkor szétválási okiratot kell készíteni. Kiválás esetében az a kft., amelyből a kiválás történik, a társasági szerződése módosítását követően változatlan társasági formában működik tovább, a kivált tagok részvételével és a társasági vagyon egy részének felhasználásával pedig új gazdasági társaság vagy társaságok jönnek létre. Kiválásra sor kerülhet úgy is, hogy a kft.- től megváló tagok a társasági vagyon egy részével más, már működő társasághoz, mint átvevő társasághoz csatlakoznak. Különválás esetében a különváló gazdasági társaság megszűnik és vagyona az átalakulással létrejövő gazdasági társaságokra, mint jogutódokra száll át. Az egyesülő rt.-k vezető tisztségviselői az egyesülési szerződés elkészítésével egyidejűleg írásbeli beszámolót készítenek, amelyben a jogi és a gazdasági szempontok ismertetésével megindokolják az egyesülés szükségességét, valamint a részvények cserearányát. Ha az rt. más gazdasági társasággá alakul át, a részvények érvénytelenné válnak. Az átalakulás indokai lehetnek elsősorban anyagi érdekek, pl: az adó, a TB, és egyéb közterheknek, valamint a számviteli szabályoknak a megváltozása. Az egyesüléssel együtt jár az adókedvezmények megszerzése is. Valemennyi adózónak a számú nyomtatványon kell tennie adóbevallást 30 napon belül, ha átalakul, a megszűnés napjával. Ezen a nyomtatványon kell többek között a társasági adó és az osztalékadó bevallási kötelezettséget teljesíteni. Áfa szempontjából átalakulás esetén a jogutód áfa bevallásának gyakorisága egyező lesz a jogelőd bevallási gyakoriságával. A jogelődnél a jogutód cégjegyzékbe való bejegyzése napjától keletkezett előzetesen felszámított adó tekintetében az adólevonási jogot a jogutód gyakorolja. Átalakuláskor a jogelőd megszűnéséhez kapcsolódó adóbevallásban szerepeltetett negatív elszámolandó adót a jogutód csökkentő tételként veheti figyelembe. Az adóalanynak (azaz a jogutódnak) kell a visszaigénylésre jogosító 4 millió Ft-os ellenértéket elérnie. 8
9 A vállalatok életpályája Magvető, alapító szakasz: a vállalati üzleti koncepció, a termelés-működés modelljének kialakítása K+F időszak a koncepció kiforratlansága miatt magas a bukási arány a finanszírozási igények még nem túl magasak (kivéve: K+F igényes tevékenységénél) a tulajdonos személyes hozzájárulása is fontos közforrások, támogatások, kockázati tőke igénybe vétele Indulás: a vállalati működés formalizálódik kifejlesztett termék, szolgáltatás a kockázat, bukás valószínűsége még magas a vállalkozók szembesülnek a tényleges költségekkel a finanszírozási igény folyamatosan nő, a tulajdonos megtakarítása többnyire nem elegendő, banki hitel a magas kockázat, kis eszközfedezet miatt nem áll rendelkezésre a vállalat a magvetés, indulás szabaszában többnyire veszteséges Korai növekedés: lassú értékesítés-élénkülés a működési kockázat fokozatosan csökken, a cég stabilizálódik, kialakul a formális működés rendje a bevételek lassabban emelkednek, mint a kiadások a növekedés ütemétől függően újabb források bevonása az állandó alkalmazottak számának növekedése, a munkavállalók tulajdonhoz juttatása nem tőkehiány, hanem a jobb munkavégzésre ösztönzés eszköze a növekvő vállalatoknál felerősödhet a likviditáshiány Késői növekedés: kevés vállalat jut el a késői növekedés szakaszába az értékesítés igen dinamikusan nő, a vállalat számára gondot jelent az igények kielégítése, a magas növekedés fokozódó finanszírozási igénnyel párosul a működési kockázat csökken, az alkalmazottak száma nő, a szervezeti rendszer fejlődik a dinamika fenntartásához a tőzsdei bevezetés adhat utolsó lökést Érettség: dinamikus növekedés lelassul, a cég stabilizálódik 9
10 az értékesítés nem nő tovább, de a kockázatok jelentősen csökkennek nagy valószínűséggel nem az alapítók, hanem professzionális menedzserek irányítanak a szervezet kikristályosodik, a bürokrácia növekszik egyszerűsödik a forráshoz jutás nemzetköziesedés, tőzsdére lépés Érettség után hanyatlás vagy megújulás: felkészülés mi lesz a továbbiakban? a stabil pénzügyi, működési rendszer is meginoghat megújulás új termékek, új piacok, új menedzsment vagy hanyatlás, a bevételek először lassú majd gyors csökkenése tudatos döntés lehet a dezinvesztáció, a tőkekivonás válságmenedzsment felszámolás A részvénytársaságok tőzsdei jelenlétének előnyei, hátrányai Ha az rt. részvényei a Budapesti Értéktőzsdén bevezetésre kerültek, az igazgatóság az éves rendes közgyűlésen a számviteli törvény szerinti beszámolóval együtt terjeszti a közgyűlés elé a felelős vállalatirányítási jelentést. A jelentésben az igazgatóság összefoglalja az rt. által az előző üzleti évben követett felelős vállalatirányítási gyakorlatot és nyilatkozik arról, hogy milyen eltérésekkel alkalmazta a BÉT felelős vállalatirányítási ajánlásait. A jelentést az rt. honlapján közzé kell tenni. A jelentés elfogadásáról a közgyűlés külön határoz. A tőzsdei jelenlét előnyei: - sokszereplős piac, sok eladó és vevő, ezért valószínűleg értékesíteni lehet az árut - finanszírozási előny: pl. a bevezetés feltételeinek megfelelő részvénykibocsátó részvényjegyzése sikeresebb lehet (többen érdeklődnek, tőzsdei forgalomba kerül), amelynek következtében a részvénykibocsátással történő vállalatfinanszírozás sikeresebbé válhat - a tőzsdei cégek folyamatos publicitást élveznek - bizonyos presztízst, rangot jelent a gazdasági életben, hiszen előminősítést kell végezni, ez a feltétele a bekerülésnek (tőkeerő, gazdasági eredmények) - a tőzsdére csak a megbízható, jó eredményeket felmutató vállalatok papírjai kerülhetnek be a szigorú előírások a befektetések biztonságát szolgálják 10
11 - reklám: a bevezetés image javító hatású - az rt.-k nemcsak olcsóbban juthatnak forrásokhoz, hanem a hitelnyújtó gyámkodásától is megszabadulhatnak - likviditási előny: a tőzsdei forgalomban lévő papírok könnyebben forognak - a részvény feltétlenül likvid piacot kíván. A koncentrált és szervezett piac, mint pl: a tőzsde, jelentős mértékben hozzájárulhat a részvény elterjedéséhez, működőképességéhez. - folyamatos és nyilvános érdeklődés: a tőzsde, mint információ centrum meghatározza a befektetések, vállalkozások mindenkori piaci értékét, tájékoztat a piaci megítélésről - a befektetők bizalmát növeli A tőzsdei jelenlét hátrányai: - az árfolyamokat olyan gazdasági hatások is befolyásolják, ami a vállalattól független (pl: politikai döntés) - az árfolyamok esetleges csökkenése aggodalmat kelthet a partnerekben, befektetőkben - a tőzsdei jelenlét sokkal nyilvánosabb működést követel, ezen cégeknek folyamatos információszolgáltatási, beszámolási kötelezettsége van - potenciális felvásárlási célponttá válhat, nem válogathatja meg, hogy kik szerezhetnek tulajdont, a felvásárlási lehetőségek miatt új tulajdonosok is megjelenhetnek a cég életében (akár a konkurencia is) - költségvonzata is van 11
15. A gazdasági társaságok alapításának gazdasági és jogi követelményrendszere. A gazdasági társaságok megszüntetésének estei, különös tekintettel a fizetésképtelenség esetére vonatkozó jogi eljárásokra.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Csak rendőrségi feljelentés után adott ki közérdekű adatokat az V. kerületi önkormányzat | Átlátszó blog
2018. 02. 14. 2018. 05. 17.
Ifj. Kőhalmi Dezső 2015 elején adatigénylést nyújtott be az V. kerületi önkormányzathoz, amelytől (leegyszerűsítve) azt kérdezte, hogy 2006. október 1. óta
mennyit költöttek helyi sajtóorgánumok támogatására, és azokban megjelent hirdetésekre
milyen tanácsadóknak és ügyvédeknek mennyit fizettek
az oktatási intézmények vezetői posztjaira kiírt pályázatokra milyen jelentkezések érkeztek, és hogyan bírálták el azokat
milyen cégei vannak az önkormányzatnak, kik azoknak a vezetői, és mennyi az ő javadalmazásuk
milyen ingatlanokat, mennyiért és kinek adott el az önkormányzat
milyen ingatlanokat, kinek és mennyiért adott ki bérbe az önkormányzat
milyen cégekkel és szervezetekkel szerződtek 100 forintnál nagyobb összegben
A Kúrián is az adatigénylő nyert
Az Infotörvényben előírt 15 napos határidőben semmiféle válasz nem érkezett az V. kerületi önkormányzattól, ezért ifj. Kőhalmi 2015. február 10-én pert indított az adatokért.
Az önkormányzat többek között az alábbi indokokkal védekezett a bíróság előtt:
ifj. Kőhalmi keresete nem elég határozott
nem egyértelmű a “helyi sajtóorgánum” megfogalmazás
nincsenek meg náluk az adatok éves bontásban
nem adatkezelő az alkalmazott tanácsadókkal és ügyvédekkel kapcsolatban
Nem jártak túl nagy sikerrel, 2015 októberében a Pesti Központi Kerületi Bíróság elsőfokú ítéletében kötelezte az önkormányzatot, hogy adja ki az igénylő részére az általa kért adatok jelentős részét. A bíróság többek között az ingatlanokkal tulajdonosainak adataival kapcsolatban fogadta el az V. kerület érvelését, amely szerint az nem közérdekű, hanem személyes adat, hogy kiknek adtak el és adtak ki bérbe ingatlanokat, tehát a vevők és bérlők nevét nem kellett kiadniuk az elsőfokú ítélet szerint. Más adatok kapcsán azért nem kötelezte a bíróság az V. kerületet azok kiadására, mert döntéselőkészítő adatnak minősültek, vagy a felperes nem bizonyította, hogy azokat az V. kerület kezelte.
De a helyi sajtóra/ban, a tanácsadókra, ügyvédekre költött pénzre, az oktatási intézmények vezetői pályázataira, az önkormányzati cégekre, az el- és bérbe adott ingatlanok címére, és az értük kapott összegre vonatkozó kérdéseket meg kellett volna válaszolnia az önkormányzatnak az ítélet szerint.
Az V. kerület azonban nem adott ki semmit, hanem fellebbezett a döntés ellen, de ismét vesztettek. Ugyanis 2016. február végén a másodfokon eljáró Fővárosi Törvényszék nagyrészt jóváhagyta az elsőfokú ítéletet, csak annyit változtatott rajta, hogy az önkormányzati cégek vezetőinek nevét és juttatásait mégsem kell kiadnia az önkormányzatnak, mert ezek tekintetében nem adatkezelő.
Az V. kerület azonban nem hagyta ennyiben, felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a jogerős ítélet ellen. Ez sem jött be, a Kúria 2016 novemberében helybenhagyta a másodfokú döntést.
A Kúria ítéletét 2017. január 17-én postázták ki a nyertes adatigénylőnek, de az V. kerületi önkormányzattól ezután sem jöttek meg a kért adatok a törvényben előírt 15 napon belül, ezért ifj. Kőhalmi 2017 február közepén rendőrségi feljelentést tett közérdekű adatok eltitkolása miatt.
Btk. 220. § (1) Aki a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényi rendelkezések megszegésével
a) közérdekű adatot az adatigénylő elől eltitkol, vagy azt követően, hogy a bíróság jogerősen a közérdekű adat közlésére kötelezte, tájékoztatási kötelezettségének nem tesz eleget, vétség miatt két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
A rendőrség bő másfél évvel később, 2017 szeptemberében megszüntette a nyomozást arra hivatkozva, hogy “a cselekmény nem bűncselekmény”.
Az indoklásból kiderül, hogy az ifj. Kőhalmi adatigénylésével kapcsolatos perben az V. kerületi önkormányzat jogi képviselője a Kosik Ügyvédi Iroda volt. Az iroda névadója a Rogán Antalhoz és Habony Árpádhoz köthető Kosik Kristóf, aki sok pénzt keresett a letelepedési kötvényeken.
A rendőrségi irat szerint az V. kerületi önkormányzatot képviselő Kosik Ügyvédi Iroda a Kúria jogerős döntését 2017. január 20-án vette át, de csak bő három hónappal később, 2017. április 27-én adta át a jegyzőnek. Ezután, 2017. május 5-én pedig az önkormányzat megküldte az adatokat ifj. Kőhalmi Dezsőnek.
Bár elég visszásnak tűnik, hogy az önkormányzat jogi képviselője három hónapos késéssel, és akkor is csak a rendőrségi érdeklődést követően ad át egy fontos hivatalos iratot (a Kúria ítéletét) a megbízójának, de a rendőrség szerint ezzel nem valósult meg a közérdekű adattal való visszaélés.
A határozat szerint ugyanis a Kosik Ügyvédi Iroda nem kezel közérdekű adatot, tehát nem kötelezettje az adatszolgáltatásnak, hiába volt nála a Kúria ítélete. Az önkormányzat pedig néhány nappal azután, hogy megkapta az ügyvédtől az iratot, kiadta az adatokat. A végső következtetés így hangzik:
“A vizsgált bűncselekmény kizárólag szándékos elkövetés esetén valósul meg, mely a fentiekben hivatkozott objektív teljesítési akadályra tekintettel nem állapítható meg.”
Vagyis az, hogy az önkormányzat ügyvédje visszatartja a jogerős bírósági döntést, az a rendőrség szerint mindössze “objektív teljesítési akadály”.
Ifj. Kőhalmi Dezső véleménye szerint az nagyon nincs rendben, hogy a Btk. szankcionálja a közérdekű adatokkal való visszaélést, de egy ilyen esetben nincs felelőse annak, hogy ő késve kapta meg az adatokat.
Az igénylő szerint akár az is megtörténhet, hogy a jogi képviselő évekig nem adja át a bírósági döntést, de akkor sem történik semmi, hiszen a megbízó (jelen esetben az önkormányzat) azzal védekezhet, hogy nem volt tudomása a végzésről, az ügyvédet pedig nem terheli adatközlési kötelezettség, maximum a megbízója vonhatná felelősségre a mulasztás miatt.
Hiányos adatokat küldtek
A bírósági ítéletekkel ellentétben az V. kerületi önkormányzat megküldte ifj. Kőhalmi részére azt is, hogy kiknek adott el és kiknek adott bérbe ingatlanokat. E tekintetben tehát túlteljesítették az adatigénylés megválaszolását, más adatokat viszont hiányosan küldtek meg.
A bérbe adott ingatlanok listájáról ugyanis hiányzik a szerződéskötések időpontja, az alkalmazott tanácsadók és ügyvédek összesítése olvashatatlan. Olyan, mintha szisztematikusan belemaszatoltak volna hibajavítóval. Ilyen rossz minőségű szkennelt pdf-et még a Miniszterelnöki Kabinetiroda se küldött soha, pedig tőlük is jöttek már az Átlátszó adatigényléseire cifrán homályos dokumentumok.
Ifj. Kőhalmi Dezső a nyomozás során a rendőrség megkeresésére válaszul közölte az önkormányzat adatszolgáltatásával kapcsolatos észrevételeit:
“A sajtóorgánumokra és az önkormányzat fenntartása alá tartozó oktatási intézmények vezető posztjainak betöltésével kapcsolatos adatigénylések első átnézésre a bírósági ítéletben foglaltaknak megfelelőnek tűnnek.
E két adattípuson felül azonban a többi előírt, megküldendő adathalmazt (a fentiekben részletezve) vagy nem kaptam meg, vagy csak egy részét kaptam meg, vagy hiányosan kaptam meg, vagy nem egyértelmű megnevezéssel, vagy szándékosnak tűnő olvashatatlansággal, vagyis semmisen kaptam meg.“
A nyomozást megszüntető határozatban azonban egy szó sincs erről, vagyis a rendőrség vélhetően nem foglalkozott az adatszolgáltatás minőségével, hanem megelégedett annyival, hogy az V. kerületi önkormányzat küldött valamilyen adatokat az igénylőnek.
Részlet az V. kerületi önkormányzat adatszolgáltatásából.
Az azért kivehető az ifj. Kőhalminak megküldött pacás táblázatból, hogy Kosik Kristóf ügyvédi irodája 2007-től kezdődően évi több millió forintot kapott az önkormányzattól ügyvédi tevékenységért, és 2011-től Kosiknak külön fizettek jogi tanácsadásért is.
Az ügy tanulsága, az Átlátszó jogi tanácsa adatigénylőknek: ha pert nyersz, küldd meg a bírósági ítéletet az adatgazdának, hogy ne akadjon el a dolog az ügyvédjénél.
Az ifj. Kőhalmi által megkapott közérdekű adatok itt elérhetők. Csak a bérlakások listáját takartuk ki a rajta szereplő személyes adatok miatt.
adatigénylés / kosik / kúria / rendőrség / V. kerület

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria kúria