text:
Kézbesítés a polgári perben és a hatósági eljárásban. Dr. Nyilas Anna - PDF
Download "Kézbesítés a polgári perben és a hatósági eljárásban. Dr. Nyilas Anna"
1 Kézbesítés a polgári perben és a hatósági eljárásban Dr. Nyilas Anna
2 A kézbesítési vélelem megdöntése Alapja- a kézbesítés nem volt szabályszerű -a címzett önhibáján kívüli okból nem tudta átvenni= csak természetes személy Határidő- szubjektív: 15 nap a tudomásszerzéstől - objektív: 6 hónap a vélelem beállásától 2 kivétel: -eljárást megindítóirat: az eljárás folyamatban léte alatt, a szubjektív határidőn belül -a végrehajtási eljárás alatt, ha a vélelem folytán emelkedett jogerőre a határozat A kérelem elbírálása: végzéssel, az elutasítás fellebbezhető, a helyt adó végzés nem. Jogkövetkezménye: -ha a fél szabálytalan kézbesítésre hivatkozott, és alaposan, a kézbesítés minden jogkövetkezménye hatálytalan, a kézbesítést és az utána megtett eljárási cselekményeket meg kell ismételni, ha szükséges - ha más személy hivatkozott erre sikeresen, csak a rá vonatkozó jogkövetkezmények nem alkalmazhatók -ha bárki az önhiba hiányára hivatkozik alappal, csak a kézbesítést kell megismételni
3 A kézbesítési megbízott és meghatalmazott Esete: ha a külföldi félnek nincs belföldi képviselője, meghatalmazottja+ Ket: ha nincs elektronikus kapcsolattartás Feladata: a félnek címzett iratok átvétele és eljuttatása, felelőssége a polgári jog szabályai szerint áll fenn, ám a sikertelenség következményei a felet terhelik Perben: kézbesítési megbízottat köteles megjelölni + mellékelni a megbízási szerződést a felperes a keresetlevélben az alperes az első tárgyaláson Hatósági eljárásban: az elsőkapcsolatfelvételkor+ meghatalmazást csatolni Vélelem: Ha a megbízottnak szabályszerűen kézbesítették, vélelmezni kell, hogy a kézhezvételt követő15. napon ismertté vált a címzett számára az irat
4 A hirdetményi kézbesítés Csak kivételesen, a törvényi okok esetében alkalmazható, ha másképpen nem kézbesíthető az irat. Okok: - a fél tartózkodási helye ismeretlen - olyan államban van, amely nem nyújt jogsegélyt a kézbesítéshez - egyéb elháríthatatlan akadályba ütközik - már előre teljesen eredménytelennek látszik - ismeretlen örökösök részére = a másik fél kérelmére, ha valószínűsíti az okot -ha a fél nem jelent be kézbesítési megbízottat, vagy nem lehetett neki kézbesíteni és nem jelöl meg másikat = hivatalból, nem kell további okot vizsgálni Ha alaptalanul rendelték el: és a kérelmezőtudott/tudnia kellett volna a tények valótlanságáról - érvénytelen lesz a kézbesítés és az azt követő eljárás, kivéve: ha nem tiltakozik az ellenfél, vagy jóváhagyja a kézbesítést -pénzbírsággal sújtják az alaptalanul hivatkozó felet +okozott költségek Módja: kifüggesztik az iratot a bíróságon és a fél utolsólakóhelye szerinti polgármesteri hivatalban, és közzéteszik a bíróság honlapján Vélelem: a kifüggesztéstől számított 15. napon kell kézbesítettnek tekinteni
5 A döntés hirdetményi úton közlése a Ket. szerint Okok: -az ügyfél lakcíme, székhelye ismeretlen, ismeretlen helyre költözött, a nyilvántartó megkeresése eredménytelen volt. - az ügyfél megszűnt/meghalt és a jogutód nem ismert -a többi közlési mód elháríthatatlan akadályba ütközik vagy előre eredménytelennek látszik - az ügyfél nem jelöl meg kézbesítési meghatalmazottat -hatásterületen élőügyfelek és civil szervezeteknek, vagy ha az ügyfelek körét nem lehet pontosan megállapítani Módja: kifüggesztik a döntést a hatóság hirdetőjére, vagy az ügyfél lakcíme, az ingatlan, vagy tevékenység helye szerinti, ill. a hatásterületen lévőönkormányzat hirdetőjére, a hatóság honlapján közzékell tenni (ugyanazon a napon), és közzétehetőa hatóság hivatalos lapjában v. a helyi lapban is.
6 Elektronikus kézbesítés, kommunikáció január 1 -október 1-ig: - Vállalkozások közötti perben, ha kötelezőa jogi képviselet, a beadványokat elektronikus úton kell benyújtani, és a bíróság is így kézbesíti az iratokat Kivétel: ha az okirati bizonyíték papír alapúmegtekintése szükséges, pl. nagy mennyiség, valódisága vitatott. - Egyéb peres felek a törvényszék hatáskörébe tartozóügyben vállalhatják az elektronikus kézbesítést, akkor is, ha nem kötelező a jogi képviselet február 1-től: - vállalkozások esetében kötelező - jogi képviselővel eljáró félnek kötelező - jogi képviselő nélkül eljáró fél vállalhatja, ráutaló magatartással is (elektronikus benyújtás) A bíróságok egymás között és más hatóságokkal: - lehetőség az elektronikus kézbesítés aug. 1-től kötelező és kizárólagos út Kézbesítési vélelem elektronikus kézbesítés esetében: - feltéve, hogy biztonságos kézbesítési szolgáltatás útján került sor, - kézbesítettnek minősül az irat: - a kézhezvétel visszaigazolása esetében az átvétel napján, - megtagadás visszaigazolása esetében a megtagadás napján - ha nem vette át, a második értesítést követő ötödik munkanapon -ha a hatóság a döntést elektronikus úton közölte, és az ügyfél 5 napon belül nem igazolja vissza az átvételt, másik írásbeli formában kell közölni, és csak a második közlés napján válik közöltté.
7 Lehetséges: - írásban -postai úton - elektronikus úton A kapcsolattartás a Ket. szerint - személyes átadással - kézbesítési meghatalmazottal - a hatóság kézbesítőjével -kézbesítési ügygondnokkal: egy lehetőség a hirdetményi kézbesítés helyett, ha a döntés az ügyfél számára kötelezettséget állapít meg/ alapvetőjogát korlátozza -a feladata az ügyfél tartózkodási helyének megállapítása, és a döntés kézbesítése, ha sikertelen, a bejelentés napján beáll a vélelem, de legkésőbb a kirendeléstől számított 15. napon. -hirdetményi úton: ha az ügy jelentős számú(50<) ügyfelet érint, kivéve: eljárás megindításáról értesítés; személyes végzések; ha az ügyfél kéri a döntés egyéb formában közlését - szóban: személyesen v. telefonon v. írásbelinek nem minősülő elektronikus úton - ezek irányadók az ügyfél-hatóság és a hatóság-hatóság közötti kapcsolatra - előnyben kell részesíteni az elektronikus utat - tájékoztatni kell az ügyfelet a módjáról - az ügyfél áttérhet, de nem visszaélésszerűen
8 A határidők az eljárásokban Fogalma: az az időtartam, amely alatt valamely eljárási cselekményt el lehet vagy el kell végezni - határnap: egy adott nap, amelyen a cselekményt el kell végezni Meghatározása: jogszabály vagy a bíróság vagy hatóság állapíthatja meg Számítása: Pp: 103. (1) A határidőket napok, hónapok vagy évek szerint kell számítani. -napokban megállapított határidőbe a kezdőnap nem számít bele (amelyre a határidőmegkezdésére okot adó cselekmény esik) -hónapokban vagy években megállapított határidőazon a napon jár le, amely számánál fogva a kezdőnapnak megfelel, v. a hó utolsó napján. - ha munkaszüneti napra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le - a hivatali idő végével lejár az utolsó napon, de: a postára adás napjának kell beleesnie meghosszabbítás: A bíróság az általa megállapított határidőt fontos okból egyszer meghosszabbíthatja; (max. 45 nap, kivéve, ha a szakértői vélemény elkészítése hosszabb határidőt tesz szükségessé) A törvényben megállapított határidőt csak a törvényben meghatározott esetben lehet meghosszabbítani. Törvénykezési szünet: A határidőbe nem számít bele minden évnek a július 15-től augusztus 20-ig terjedő időszaka. Ha a hónapokban vagy években megállapított határidőa törvénykezési szünet ideje alatt járna le, a határidőa következőhónap azon napján jár le, amely számánál fogva a határidőkezdőnapjának megfelel, ha ez a nap is a törvénykezési szünet idejére esik, a határidő a törvénykezési szünetet követő elsőnapon jár le. nem lehet alkalmazni: a) soron kívülieljárás esetében b) az előzetes bizonyításra; c) a végrehajtási perekre; d) ha a felek ezt közösen kérték; vagy e) ha törvény azt kizárja.
9 Ket: vannak az ügyfélre illetve a hatóságra vonatkozó határidők Számítása: -napokban vagy munkanapokban megállapított határidőbe nem számít bele a határidőkezdetére okot adócselekmény, továbbáa közlésnek, a kézbesítésnek, a hirdetmény kifüggesztésének és levételének a napja. -hónapokban vagy években megállapított határidőazon a napon jár le, amely számánál fogva megfelel a kezdőnapnak, ha pedig ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napján. -ha a határidőutolsónapja olyan nap, amelyen a hatóságnál a munka szünetel, a határidő a legközelebbi munkanapon jár le. -elektronikus irat előterjesztésének időpontja az irat elküldésének napja, de az ügyintézési határidőa következőmunkanapon kezdődik. -a határidőelmulasztása vagy a késedelem jogkövetkezményei a határidő utolsó napjának elteltével állnak be. - a határidőt kétség esetén megtartottnak kell tekinteni. - az üzemzavar időtartamát figyelmen kívül kell hagyni
10 Az ügyintézési határidő- a hatóságra vonatkozik 33. (1) A határozatot, az eljárást megszüntetővégzést, valamint a másodfokúdöntést hozóhatóságnak az elsőfokúdöntést megsemmisítőés új eljárásra utasítóvégzését 30 napon belül kell meghozni és gondoskodni a döntés közléséről. rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg, - ha hatóság testületi szerv, a hatáskörébe tartozóügyben ha a határidőbetartása nem lehetséges, a határidő letelte utáni első testületi ülésen, legkésőbb azonban két hónapon belül határoz. Soron kívüli ügyintézés: -kiskorúügyfél érdekeinek veszélyeztetettsége esetében, -ha életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegetőhelyzet elhárítása indokolja, -vagy ha a hatóság ideiglenes biztosítási intézkedést rendelt el, - vagy ha a közbiztonság érdekében egyébként szükséges. Az ügyintézési határidőbe nem számít be: - a hatásköri vagy illetékességi vita egyeztetésének, az eljáró hatóság kijelölésének időtartama, - a jogsegélyeljárás időtartama, adatnak a nyilvántartásból történő beszerzéséhez szükséges idő, - a hiánypótlás időtartama - a szakhatóság eljárásának időtartama, - az eljárás felfüggesztésének időtartama, - a hatóság működését legalább egy teljes napra ellehetetlenítő üzemzavar - a kérelem, a döntés és egyéb irat fordításához szükséges idő, - a szakértői vélemény elkészítésének időtartama, -postára adástól a kézbesítésig terjedőidőtartam, valamint a hirdetményi, továbbáa kézbesítési meghatalmazott és a kézbesítési ügygondnok útján történő közlés időtartama
11 Kezdete: - a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkezőhatósághoz történőmegérkezését követőnapon, -hivatalbóli eljárás esetén az elsőeljárási cselekmény elvégzésének napján kezdődik. -fellebbezési és a felügyeleti szerv eljárása esetén, valamint a megismételt eljárásban az ügyintézési határidő az ügy összes iratának az eljárásra jogosult hatósághoz érkezését követő napon kezdődik. -rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg. Meghosszabbítás: az eljáróhatóság vezetője -ha azt jogszabály nem zárja ki -az ügyintézési határidőt annak letelte előtt kivételesen indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc, soron kívüli ügyekben legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja, indokolt végzéssel. Túllépés: Ha a hatóság a ráirányadóügyintézési határidőt az ügyfélnek és az eljárás egyéb résztvevőjének fel nem róhatóokból túllépi, köteles -az ügyfél által az eljárás lefolytatásáért megfizetett illetéknek vagy díjnak megfelelőösszeget, -ha pedig az ügyintézés időtartama meghaladja az irányadóügyintézési határidőkétszeresét, az ügyfél által az eljárás lefolytatásáért megfizetett illetéknek vagy díjnak megfelelőösszeg kétszeresét az ügyfél részére visszafizetni, a fizetési kötelezettséget megállapítódöntés jogerőssé válásától számított nyolc napon belül. -Ha a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság vagy a felügyeleti szerv megállapítja, hogy a hatóság indokolatlanul hosszabbította meg az ügyintézési határidőt, vagy fizetési kötelezettségét nem teljesítette, a hatóságot az összeg visszafizetésére, illetve megfizetésére kötelezi, és erről a kérelmező ügyfelet értesíti.
12 A mulasztás Jogkövetkezménye: a fél az elmulasztott perbeli cselekményt többé hatályosan nem teljesítheti. Kimentése: igazolási kérelemmel -ha a fél vagy képviselője valamely határnapon hibáján kívül nem jelent meg, vagy valamely határidőt hibáján kívül mulasztott el -ezt kell alátámasztani a kérelemben + egyidejűleg pótolni a cselekményt Határidő - 15 napon belül lehet előterjeszteni, az elmulasztott határnaptól, határidő utolsó napjától -ha a mulasztás csak később jutott a fél tudomására, vagy az akadály csak később szűnt meg, onnantól számít. - a mulasztástól számított 3 hónap eltelte után nincs helye A kérelem elbírálása: az a bíróság határoz, amelynek eljárása alatt a mulasztás történt Érdemi vizsgálat nélkül elutasítja: ha az igazolást a törvény kizárja, vagy elkésetten terjesztették elő, vagy nem pótolta Helyt ad: nincs ellene fellebbezés, az ügyet befejezőhatározat elleni fellebbezésben is csak akkor támadhatómeg, ha a bíróság olyan igazolási kérelemnek adott helyt, illetőleg olyan igazolási kérelem alapján rendelte el az eljárás vagy a végrehajtás felfüggesztését, amelyet érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítania -következmény: a mulasztóáltal pótolt cselekményt olyannak kell tekinteni, mintha azt határidőn belül teljesítette volna, a tárgyalást a szükséges keretben meg kell ismételni, az új tárgyalás eredményéhez képest az elmulasztott tárgyaláson hozott határozat hatályban tartása vagy teljes/ részbeni hatályon kívül helyezése szükséges lehet. Elutasítja: a végzés ellen fellebbezésnek van helye.
13 Igazolási kérelem a Ket. szerint Határidő: a mulasztásról valótudomásszerzést vagy az akadály megszűnését követő8 napon belül, de legkésőbb az elmulasztott határnaptól vagy az elmulasztott határidő utolsónapjától számított 6 hónapon belül lehet előterjeszteni a kérelmet + pótolni a cselekményt -az a hatóság dönt, amelynek eljárása során a mulasztás történt -ha a hatóság megtartotta az ügyfelek értesítésére és a határozat közlésére vonatkozószabályokat, a fellebbezési határidőelmulasztása esetén nincs helye igazolási kérelemnek arra valóhivatkozással, hogy az értesítés, illetve a határozat közlése nem postai kézbesítés útján történt. Következménye: Ha a hatóság helyt ad, az igazolási kérelmet benyújtószemélyt eljárásjogi szempontból olyan helyzetbe kell hozni, mintha nem mulasztott volna => a hatóság a döntését módosítja vagy visszavonja, az eljárást folytatja, illetve egyes eljárási cselekményeket megismétel.
14 VÉGE!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Bírósági Határozatok | Jogi folyóiratok tartalomjegyzéke | Jogi Fórum
Egyéves az új Polgári Perrendtartás - Lehetőségeket vagy akadályokat teremt az új törvény? - Szakértők válaszolnak | Budapest, 2019. március 20. szerda | Regisztráljon most!
Folyóiratok » Bírósági Határozatok
Bírósági Határozatok
HVG Orac Lap- és Könyvkiadó Kft. 2010. VI. szám - 2010. június
Szerkesztő: Lomnici Zoltán dr. (Szerkesztőbizottság elnöke)
A jogászok között csak "BH"-nak nevezett kiadványról túlzás nélkül állítható, hogy nélkülözhetetlen minden gyakorló jogász számára, hiszen a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága által hozott legfontosabb, válogatott határozatokat teszi közzé, külön-külön fejezetekben foglalkozva a büntetőjog, a polgári jog, a gazdasági jog, a munkajog és közigazgatási jog területén hozott döntésekkel.
Az egyes számok tartalmazhatnak továbbá jogegységi határozatokat, kollégiumi állásfoglalásokat, választottbírósági határozatokat, az Emberi Jogok Európai Bíróságának és az Európai Közösségek Bíróságának ítéleteit, valamint az egyes kollégiumok véleményét valamely jogi szabályozással kapcsolatos kérdés viszonylatában.
Büntető ügyszak
139 Az idős korú, kiszolgáltatott helyzetű sértett – hosszú időn át tartó nemi megalázással is párosuló bántalmazása során véghezvitt, élet kioltását eredményező cselekmény – alapot ad a különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés megállapítására; akkor is, ha ez utóbbi cselekvőség önmagában nem kirívóan embertelen, és az azt megelőző testi bántalmazás csak könnyebb, illetve súlyos testi sérülést eredményez, s e sérülések egy része a védekezés indirekt következménye
140 A veszélyhelyzetet előidéző által elkövetett segítségnyújtás elmulasztásának bűntette akkor is megállapítható, ha a sértettek közlekedési szabályszegő magatartása is közrehatott ahhoz a halállal illetve sérüléssel végződő közúti balesetből származó és a segítségnyújtás kötelezettségét kiváltó közvetlen veszélyhelyzethez, amelyet a terhelt – sebesség korlátozás jelentős túllépésében megnyilvánuló – közlekedési szabályszegése okozott
141 Megvalósítja a közokirat-hamisítást a más nevére szóló valódi, de valamilyen okból (pl. ellopás miatt) érvénytelenített közokirat felhasználása is, ha az érvénytelenség ténye magából a közokiratból nem állapítható meg
I. Kábítószerrel visszaélésnél a kereskedői típusú magatartással az egyéb fogyasztói típusú cselekmény valódi halmazatban megállapítására nincs lehetőség, ha a terhelt a cselekményét a teljes kábítószer mennyiség tekintetében forgalomba hozatalra irányuló szándékkal valósítja meg.
II. A kábítószerfüggő elkövető forgalomba hozatallal vagy kereskedéssel megvalósult kábítószerrel visszaélés bűntettének értékelendő cselekménye üzletszerűen elkövetettként nem minősülhet
143 Rablás valósul meg, ha az elkövető a sértett értékének megszerzése érdekében közvetlenül magára az elvenni kívánt dologra úgy fejt ki erőszakot, hogy a támadó magatartás (ellökés, rángatás, földre esett sértett vonszolása) következtében az erőszak a dologról áttevődik a sértett személyére és ezáltal a dolog elvételét megakadályozni akaró sértett ellenállását megtöri
144 A büntethetőség elévülését a gyanúsítotti kihallgatásra szóló idézés kibocsátása akkor is félbeszakítja, ha az idézés a terhelthez nem jut el
145 A pótmagánvádló vádindítványát elutasító jogerős végzés nem ügydöntő határozat, ezért az sem perújítási indítvánnyal, sem felülvizsgálati indítvánnyal nem támadható
146 A másodfokú bíróság a fellebbezéssel nem érintett vádlott tekintetében nem helyezheti hatályon kívül az elsőfokú bíróság határozatát és nem utasíthatja új eljárásra azért, mert álláspontja szerint a megismételt eljárásban a vádlott bűnösségének megállapítása indokolt
Polgári ügyszak
147 A haszonélvezet mint abszolút szerkezetű jog értelmében a haszonélvezővel szemben mindenki mást – ideértve a tulajdonost is – negatív kötelezettség terhel: tartózkodnia kell minden olyan magatartástól, amely a haszonélvezetből eredő jogok gyakorlását akadályozza vagy veszélyezteti
148 A színlelt szerződéssel kapcsolatban – ha az más szerződést leplez – nincs helye az érvénytelenség jogkövetkezményei levonásának, hanem arra – amennyiben a leplezett szerződés is érvénytelen – az utóbbi szerződés keretében kerül sor
149 Fogyasztók érdekében történő közérdekű keresetindítás esetén a felperesi legitimáció és az érdemi döntés korlátainak összefüggése. Tisztességtelen az a biztosítási feltétel, mely lehetőséget teremt a biztosító részére a teljesítés határidejének indokolatlan meghosszabbítására
150 A bérleti jogviszony egy éves felmondási idővel való megszüntetése akkor jogszerű, ha a felmondás közlésétől a jogviszony megszűnéséig az egy év eltelt
151 A kötbér utáni kamat kikötésének tilalma nem jelenti azt, hogy a kötbértartozás, mint pénztartozás után nem állapítható meg késedelmi kamat
152 A kiskorú gyermektől a vele együtt élő szülő magatartására hivatkozással az ajándékot súlyos jogsértés címén nem lehet visszakövetelni
153 A lakásbérleti szerződés módosítása iránti kereset elbírálását megelőzi a felmondásra alapított lakás kiürítése iránti kereset elbírálása
154 A tárgyalás felfüggesztése iránti kérelmet elutasító végzés ellen nincs helye fellebbezésnek
155 Az ellentmondó, pontatlan, vagy értelmezésre szoruló szervezeti-működési szabályzat nem képes biztosítani a társasház zavartalan működését, ezért az azt elfogadó közgyűlési határozat érvénytelen
Gazdasági ügyszak
I. Meg kell szüntetni a másodlagos fizetésképtelenségi eljárást, ha a hitelező nem tudja bizonyítani, hogy az adós – aki ellen az Európai Unió más tagállamában fizetésképtelenségi főeljárás indult – Magyarország területén telephellyel rendelkezett vagy rendelkezik. A telephely létezésének megállapítását önmagában nem alapozza meg a magyarországi székhelyű gazdasági társaságban szerzett részesedés, sem pedig bankszámla nyitása, illetve fenntartása.
II. A másodlagos felszámolási eljárást megszüntető jogerős végzés felülvizsgálati kérelemmel támadható.
157 A részvénytársaság közgyűlése az osztalék kifizetéséről szóló határozatát utóbb módosíthatja, az osztalék kifizetésére vonatkozó határidőt megváltoztathatja
158 Ha a másodfokú bíróság olyan ügyben, amelyben a felülvizsgálati eljárás nem kizárt, elutasítja az előzetes döntéshozatali eljárás iránti kérelmet, e végzés elleni fellebbezési eljárásban eljáró bíróság a kezdeményezés szükségességét nem vizsgálhatja és e körben a határozatot nem változtathatja meg
159 A hitelezői igény felszámoló által történő nyilvántartásba vételének szempontjai, ha a hitelezői igény a bíróságnak egy szerződéskötés előtti állapot visszaállítását elrendelő jogerős határozatán alapul
160 Vadásztársaság közgyűlési határozatának megsemmisítése iránti perben a vadásztársaság tagjának kell bizonyítania, hogy a vadásztársaságból kizáró fegyelmi határozat törvénysértő, mert az abban megállapított tényállás megalapozatlan
Munkaügyi ügyszak
161 A munkaviszonyban álló szövetkezeti elnök megbízásának visszavonása a tisztség megszűnését eredményezi, a munkaviszonyának megszüntetéséről a munkajogi szabályok alkalmazásával kell intézkedni
162 A jogalap nélkül folyósított rendszeres szociális járadék visszafizetésére az igénylő akkor köteles, ha az ellátás igénylésekor felróhatóan járt el
163 Az igénylő a tőle elvárható adatszolgáltatásra köteles
164 A foglalkoztatási jogviszonyban álló polgármester szabadságát – a szabadság éves tervezésével – a tárgyévben kell kiadni
Közigazgatási ügyszak
165 Adóügyben előterjesztett téves szakértői véleményre alapított jogerős ítélet ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelem elbírálása
166 Ha az eladó az általa értékesített gépkocsik feltűnően alacsony vételárára elfogadható magyarázatot nem tud adni, az adóhatóság a valós ellenértéket megállapíthatja
167 Fennáll az importvám-fizetési kötelezettség, ha a vámhatóság a korábban vámmentesen szabad forgalomba bocsátott, – nem közösségi áruk kapcsán folyt – vámeljárást követően, hatósági ellenőrzés során feltárja, hogy az árut a vámmentességet élvező szervezet a 918/83/EGK rendelet 65. cikkében előírtaktól eltérő célra használta fel. Ha a vámtartozás megfizetéséért több személy felel, úgy felelősségük az ilyen tartozásért egyetemleges
168 A talajvédelmi hatóság szakhatósági hozzájárulása nélkül végzett, termőföldet érintő, kárt okozó tevékenység talajvédelmi bírság kiszabását vonja maga után
169 A bíróság nem mellőzheti a szakértő kirendelését, ha az a jogvita elbírálása szempontjából szükséges, és annak törvényi feltételei fennállnak
170 Vagyonosodási vizsgálat
171 A Jöt. 120. § (2) bekezdése értelmében elkobozható az a gépjármű, amelyen jövedéki törvénysértést célzó átalakítást végeztek. Nincs jelentősége, hogy a jövedéki törvénysértés elkövetőjével a gépjármű tulajdonosa nem azonos személy
Az Európai Bíróság határozatai
I. A Ciprusi Köztársaság bíróságának ítéletét a többi tagállam akkor is köteles elismerni és végrehajtani, ha az a sziget északi részén fekvő ingatlanra vonatkozik – A közösségi vívmányok alkalmazásának felfüggesztése azokon a területeken, amely felett a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést, illetve az a tény, hogy az ítélet a gyakorlatban nem hajtható végre azon a területen, ahol az ingatlan található, nem képezi akadályát az ítélet más tagállamokban történő elismerésének és végrehajtásának
II. A közösségi joggal ellentétes a könyvek árának rögzítésére vonatkozó osztrák szabályozáshoz hasonló szabályozás – A német nyelvű könyvek importőrei számára annak megtiltása, hogy a kiadó által a kiadó államra nézve rögzített vagy javasolt fogyasztói árnál alacsonyabb árat állapítsanak meg, az áruk szabad mozgásával szembeni, nem igazolható akadálynak minősül
III. A szállító nem teljesítése esetén a fogyasztónak joga van a hitelszerződés felbontására és a hitelezőnek már befizetett összeg visszatéríttetésére – Nem elengedhetetlen az eladó és a hitelező közötti kizárólagossági viszony fennállása
Összes lapszám
Bírósági Határozatok - 2011. V. szám
2011.06.20.
2011.05.20.
Bírósági Határozatok - 2011. IV. szám
2011.04.20.
Bírósági Határozatok - 2011. III. szám
2011.03.20.
Bírósági Határozatok - 2011. II. szám
Bírósági Határozatok - 2011. I. szám
2011.01.20.
Bírósági Határozatok - 2010. XII. szám
2010.12.20.
Bírósági Határozatok - 2010. XI. szám
2010.11.20.
Bírósági Határozatok - 2010. X. szám
2010.10.20.
Bírósági Határozatok - 2010. IX. szám
2010.09.20.
Bírósági Határozatok - 2010. VIII. szám
2010.08.20.
Bírósági Határozatok - 2010. VII. szám
2010.07.17.
Bírósági Határozatok - 2010. VI. szám
Bírósági Határozatok - 2010. V. szám
2010.05.17.
Bírósági Határozatok - 2010. IV. szám
2010.04.17.
Bírósági Határozatok - 2010. III. szám
2010.03.17.
Bírósági Határozatok - 2010. II. szám
2010.02.17.
Bírósági Határozatok - 2010. I. szám
2010.01.17.
Bírósági Határozatok - 2009. XII. szám
Bírósági Határozatok - 2009. XI. szám
Bírósági Határozatok - 2009. X. szám
2009.10.17.
Bírósági Határozatok - 2009. IX. szám
Bírósági Határozatok - 2009. VIII. szám
Bírósági Határozatok - 2009. VII. szám
Bírósági Határozatok - 2009. VI. szám
2009.06.01.
Bírósági Határozatok - 2009. V. szám
Bírósági Határozatok - 2009. IV. szám
2009.04.01.
Bírósági Határozatok - 2009. III. szám
2009.03.01.
Bírósági Határozatok - 2009. II. szám
2009.02.01.
Bírósági Határozatok - 2009. I. szám
2009.01.01.
Bírósági Határozatok - 2008. májusi szám
2008.05.01.
Acta Humana
Acta Juridica Hungarica
Adó, vám és illeték
Agrár- és Környezetjog
Börtönügyi Szemle
De iurisprudentia et iure publico
Debreceni Jogi Műhely
Első Magyar Végrehajtási Szaklap
Expressis Verbis
Fundamentum - Emberi jogi folyóirat
Iustum Aequum Salutare
JeMa (Jogesetek Magyarázata)
Jogelméleti Szemle
Közjegyzők közlönye
Lex HR-Munkajog
Miskolc Journal of International Law
Miskolci Jogi Szemle
Munkaügyi Értesítő
Önadózó
Polgári jogi kodifikáció
Pro Futuro - A jövő nemzedékek joga
Rendészeti szemle
Res Immobiles – ingatlanjogi folyóirat
Romániai Magyar Jogtudományi Közlöny
Számadó
Új Magyar Közigazgatás
Ügyészek Lapja
Ügyvédvilág

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Lépésről lépésre	Segítség
Jogorvoslatok az adóigazgatási eljárásban Adóigazgatási ellenőrzés Adózói jogok, kötelezettségek az ellenőrzés során Hatósági intézkedések az adóellenőrzés során Az adóhatósági eljárás Jogorvoslatok az adóigazgatási eljárásban
A határozat (végzés) módosítása és visszavonása Fellebbezés A másodfokú eljárás Új eljárásra utasítás Felügyeleti intézkedés A felettes szervek hatásköre Adó- és vámhatósági határozat bírósági felülvizsgálata A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) a feladatait központi szervei, továbbá középfokú és alsó fokú területi szervei útján látja el. A NAV hatáskörébe tartozó hatósági eljáró szervek: Első fokon a NAV alsó fokú adóztatási szervei: a megyei (fővárosi) adóigazgatóságok, a Kiemelt Adózók Adóigazgatósága (a továbbiakban: KAIG). Másodfokon a NAV középfokú adóztatási szervei: a regionális adó főigazgatóságok, a Kiemelt Adó és Vám Főigazgatóság (a továbbiakban: KAVFIG). A NAV központi szervei: a Központi Hivatal, a Bűnügyi Főigazgatóság, az Informatikai Intézet, a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézet.
A határozat (végzés) módosítása és visszavonása
Ha az adóhatóság megállapíthatja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata (végzése) jogszabálysértő. Ennek eredményeként határozatát (végzését) módosíthatja vagy visszavonhatja: az adózó terhére a határozat jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül, az adózó javára az adó megállapításához való jog elévüléséig (vagyis főszabályként annak a naptári évnek az utolsó napjától számított 5 év elteltéig, amelyben az adóról bevallást, bejelentést kellett volna tenni, illetve bevallás, bejelentés hiányában az adót meg kellett volna fizetni; a bíróság által jogerősen megállapított bűncselekmény esetében a büntethetőség elévüléséig), a megállapításhoz, a visszaigényléshez való jog elévüléséig, ha azt törvény írja elő. Az előzőekben ismertetett, az adózó terhére történő módosítás korlátozása nem érvényesül abban az esetben, ha a bíróság a büntetőügyben hozott jogerős ítéletével megállapította, hogy az adózó adókötelezettsége teljesítésével összefüggésben csalást, költségvetési csalást, adócsalást, illetve munkáltatással összefüggésben elkövetett adócsalást követett el, a határozatot (végzést) hozó adóhatóság dolgozója a kötelességét a büntetőtörvénybe ütköző módon szegte meg úgy, hogy ez a határozat (végzés) meghozatalát befolyásolta, és ezt a bíróság büntetőügyben hozott jogerős ítélete megállapította, valamint, ha az adózó rosszhiszemű volt. A rosszhiszeműséget az adóhatóságnak kell bizonyítani. Ha az adóhatóság határozata (végzése) jogszabálysértő, melynek következtében az adózónak visszatérítési igénye keletkezik, az adóhatóság a visszatérítendő összeg után a késedelmi pótlékkal azonos mértékű kamatot fizet, kivéve, ha a téves adómegállapítás az adózó vagy az adatszolgáltatásra kötelezett érdekkörében felmerült okra vezethető vissza. Fellebbezés
Az adózó az ügy érdemében hozott elsőfokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti az adózón kívül azt is, akire a határozat valamilyen rendelkezést tartalmaz. A határozathozatalt megelőző eljárás során hozott végzés csak a határozat ellen benyújtott fellebbezésben támadható meg, kivéve, ha az önálló fellebbezést e törvény megengedi. Önálló fellebbezésnek van helye az első fokon hozott, az eljárást felfüggesztő, az eljárást megszüntető, a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító, a bevallás, a bejelentés és a fellebbezés határidejének elmulasztásával kapcsolatban benyújtott igazolási kérelmet elutasító, az iratbetekintési jog korlátozását elrendelő, az adózó ismételt ellenőrzésre irányuló kérelmét elutasító, a visszatartási jog gyakorlásáról hozott, a végrehajtási kifogást elbíráló, az eljárási bírságot kiszabó, az eljárási költség viselésével kapcsolatos, a költségmentességi kérelmet elutasító, valamint a kézbesítési vélelem megdöntése tárgyában hozott elutasító
végzés ellen. Az automatikus részletfizetés iránti kérelemnek helyt adó határozat ellen fellebbezésnek helye nincs. A fellebbezést a határozat (végzés) közlésétől számított 15 napon belül, utólagos adómegállapítás esetén 30 napon belül lehet előterjeszteni. A fellebbezésre jogosult a fellebbezési határidőn belül a fellebbezési jogról - az előterjesztése után vissza nem vonható nyilatkozatban - lemondhat. Az elkésett fellebbezést, a fellebbezésre nem jogosulttól származó fellebbezést, valamint az önálló fellebbezéssel meg nem támadható végzés ellen irányuló fellebbezést az első fokon döntést hozó adóhatóság érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. A fellebbezést annál az adóhatóságnál kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot (végzést) hozta. A fellebbezésben természetesen új tényekre és bizonyítékokra is lehet hivatkozni. A másodfokú eljárás
A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot (végzést) és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. Az utólagos adómegállapítás során hozott határozat ellen benyújtott fellebbezés esetén a határozat meghozatalára nyitva álló határidő az iratoknak a felettes szervhez történő megérkezését követő naptól számított 60 nap. A határozat ellen irányuló fellebbezést határozattal, a végzés ellen irányuló fellebbezést végzéssel kell elbírálni. A vizsgálat eredményeként az adóhatóság a határozatot (végzést) helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. A fellebbezési eljárás során hozott határozatot (végzést) a fellebbezővel (és mindazokkal, akikkel az elsőfokú döntést közölték) az első fokon eljárt adóhatóság útján, írásban kell közölni. Új eljárásra utasítás
Amennyiben a jogorvoslati kérelemmel megtámadott határozat részben jogszabálysértő és ezért új eljárásra utasításnak van helye, a jogorvoslati kérelmet elbíráló felettes szerv - amennyiben az ügy körülményei ezt lehetővé teszik - csak a jogszabálysértő megállapítások (intézkedések) tekintetében rendeli el az új eljárást, egyebekben a határozatot (végzést) helybenhagyja, vagy megváltoztatja (ez a részjogerő lehetősége). Új eljárásra utasítás esetén a felettes szerv határozatában (végzésében) meghatározza az új eljárásban vizsgálandó körülményeket, illetőleg az adót, költségvetési támogatást és bevallási időszakot, melyre az új eljárás kiterjed. Az adóhatóság a felettes szerve vagy a bíróság által elrendelt új eljárásban kizárólag az új eljárás elrendelésére okot adó körülményeket, illetőleg az ezekkel összefüggő tényállási elemeket vizsgálhatja. Felügyeleti intézkedés
A felettes adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter kérelemre vagy hivatalból felügyeleti intézkedést tesz, ha az ügyben eljárt adóhatóság határozata, önálló fellebbezéssel megtámadható végzése (intézkedése) jogszabálysértő, vagy a határozat, az önálló fellebbezéssel megtámadható végzés meghozatalára (intézkedésre) jogszabálysértő módon nem került sor. Az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter kérelemre abban az esetben jár el, ha a NAV elnöke felettes szervként az ügyben már döntést hozott. A felettes szervek hatásköre
A felettes adóhatóság, illetve az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter a jogszabálysértő határozatot, önálló fellebbezéssel megtámadható végzést (intézkedést): megváltoztatja, megsemmisíti, és új eljárás lefolytatását rendeli el, vagy az elsőfokú adó- és vámhatóságot eljárás lefolytatására utasítja. A felettes adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter a felügyeleti intézkedés iránti kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha az ügyben eljárt adóhatóság döntését a bíróság már felülvizsgálta. Az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter a felügyeleti intézkedés iránti kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha a kérelem benyújtásával egyidejűleg nem fizeti meg az eljárási illetéket. A felettes adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter a felügyeleti intézkedés iránti kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasíthatja, ha a bírósági felülvizsgálatot az adózó kezdeményezte. A felettes adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter a felügyeleti intézkedést mellőzi, ha jogszabálysértést nem állapít meg. A felügyeleti intézkedés iránti kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításáról, illetve a felügyeleti intézkedés mellőzéséről az adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter az adózót határozat (végzés) meghozatala nélkül értesíti. A felettes adóhatóság, illetve az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter a felügyeleti intézkedésről határozatot (végzést) hoz. Felügyeleti intézkedés keretében nem hozható olyan döntés, amely az adókötelezettséget, az adó alapját, az adó összegét, a költségvetési támogatás alapját, összegét az adózó terhére változtatja meg. Amennyiben a felettes adóhatóság vagy az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter megállapítása szerint a felülvizsgált döntés (intézkedés) súlyosításának lenne helye, úgy a jogszabálysértő döntést (intézkedést) megsemmisíti és új eljárás lefolytatását rendeli el. Adó- és vámhatósági határozat bírósági felülvizsgálata
Az adóhatóság másodfokú jogerős határozatát - a fizetési könnyítés engedélyezése tárgyában hozott, illetve az elsőfokú határozat megsemmisítését elrendelő határozat kivételével - a bíróság az adózó kérelmére jogszabálysértés esetén megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi, és ha szükséges, az adóhatóságot új eljárás lefolytatására utasítja. Az adóhatóság másodfokú végzésével szemben bírósági felülvizsgálatnak nincs helye. Lényeges, hogy a bírósági felülvizsgálat az adóhatósági határozat végrehajthatóságát nem érinti. A végrehajtás felfüggesztéséről a bíróság az adózó kérelmére dönt. Az eljáró adóhatóság az adós kérelmére kivételesen akkor függesztheti fel a végrehajtást, ha az adós a felfüggesztésre okot adó, méltányolható körülményt igazolta, és az adóst a végrehajtási eljárás során korábban nem sújtották mulasztási bírsággal. A kapcsolódó dokumentumok elérhetők a www.nav.gov.hu honlapról.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tájékoztató a bírói jogorvoslati lehetőségekről
Ön itt van: A bírói jogorvoslati lehetőségekről
A közigazgatási perrendtartás 2018. január 1-i hatályba lépése, valamint ezzel összefüggésben a Harmtv. és az Szmtv. jogorvoslati rendjében szintén az év első napján hatályba lépő változások kapcsán kiemelten fontosnak tartjuk tisztelt ügyfeleink tájékoztatását a bírósági jogorvoslatra vonatkozó megváltozott jogszabályok tekintetében.
Alapvetően továbbra is megmarad a kétfokú jogorvoslati eljárási rendszer.
Az idegenrendészeti hatóság határozata ellen, ha törvény másként nem rendelkezik, jogorvoslatnak van helye, a másodfokú közigazgatási határozat ellen közigazgatási per indítható a közléstől számított 30 napon belül – jogszabálysértésre hivatkozással – a perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól. A bíróság a pert tárgyaláson kívül bírálja el, a felek bármelyikének kérelmére azonban tárgyalást tart. Jogi képviselet igénybevétele esetén a keresetlevél elektronikus úton az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság honlapján keresztül nyújtható be, jogi képviselet igénybevétele hiányában a keresetlevél három példányban, közvetlenül az elsőfokú hatóság előtt terjeszthető elő, melyben tárgyalás tartása kérhető. A kiutasítás vonatkozásában jogorvoslattal a tartózkodási engedély kiadása iránti kérelmet elutasító határozattal szemben előterjesztett bírósági felülvizsgálati kérelemben élhet.
Tájékoztatjuk kedves ügyfeleinket, hogy a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 157.§-a alapján a 2018. január 1-je előtt a hatóságunknál előterjesztett keresetlevél elbírálása során a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény, az ezt követően benyújtott keresetlevél elbírálása során az új Kp. rendelkezései az irányadóak, így a keresetlevél benyújtásának időpontja alapján a keresetlevél tartalmi és formai kellékei eltérhetnek.
A Főigazgatóság döntéseivel szemben indított közigazgatási perben a jogi képviselet nem kötelező.
A keresetlevél tartalmi és formai kellékeire a Kp. 37-41.§-i vonatkoznak.
A pert keresetlevéllel kell megindítani, amely tartalmazza
c) amely a bíróság által Főigazgatóságból figyelembe veendő tény igazolásához szükséges.
Ha a felperes ügyfél jogi képviselővel jár el, a keresetlevél tartalmazza a felperes jogi képviselőjének nevét, székhelyét, ügyvédi iroda esetén az ügyintéző nevét, több jogi képviselő esetén a hivatalos iratok kézbesítésére kijelölt jogi képviselő megjelölését, telefonos, illetve elektronikus elérhetőségét.
A keresetlevet az elsőfokú hatóság a benyújtástól számított öt napon belül az ügy irataival együtt felterjeszti a másodfokon eljárt közigazgatási szervhez, amely azokat a benyújtástól számított huszonegy napon belül továbbítja a bírósághoz. Ha a keresetlevél azonnali jogvédelem iránti kérelmet is tartalmaz, a keresetlevelet a benyújtásától számított öt, többfokú közigazgatási eljárásban hozott cselekmény esetén - a benyújtásától számított három napon belüli felterjesztést követően - nyolc napon belül kell hatóságunknak az ügy irataival együtt a bírósághoz továbbítania.
Az idegenrendészeti eljárások ügyében indult közigazgatási perben – a Harmtv. eltérő rendelkezése hiányában - a bíróság - a keresetlevél bírósághoz érkezésétől számított - hatvan napon belül dönt. A kiutasítást elrendelő határozat elleni közigazgatási perben a bíróság a keresetlevélről – a keresetlevél bírósághoz érkezésétől számított – tizenöt napon belül dönt. A hontalanság megállapítására irányuló eljárásban hozott határozat elleni közigazgatási perben az eljárásra kizárólagosan illetékes Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, a keresetlevél bírósághoz érkezésétől számított – kilencven napon belül dönt.
A Harmtv. VIII. fejezetében (hontalansági kérelem) szabályozott eljárás kivételével az idegenrendészeti hatóság által hozott döntést a bíróság érdemben nem változtathatja meg!
A jogerős ítélet, továbbá a keresetlevelet visszautasító vagy az eljárást megszüntető jogerős végzés ellen jogszabálysértésre hivatkozással felülvizsgálati kérelmet terjeszthet elő a fél, az érdekelt, valamint a rendelkezés rá vonatkozó része ellen az, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
A felülvizsgálati kérelmet az elsőfokú határozatot hozó bíróságnál a jogerős határozat közlésétől számított harminc napon belül kell jogi képviselő útján benyújtani. A határidő elmulasztása miatt a határidő lejártát követő tizenöt napon belül van helye igazolásnak. A felülvizsgálati kérelemben nem lehet hivatkozni új jogalapra és olyan új tényre, körülményre, amely nem volt sem az elsőfokú, sem a másodfokú eljárás tárgya.
A Kúria a felülvizsgálati kérelmet akkor fogadja be, ha az ügy érdemére kiható jogszabálysértés vizsgálata
d) a Kúria közzétett ítélkezési gyakorlatától
A felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a jogerős határozat meghozatalakor rendelkezésre álló iratok és bizonyítékok alapján dönt.
Utoljára frissítve: 2019. július 01., hétfő 12:09

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
Legfelsőbb Bíróságának mérföldkő jelentőségű 2013‑as ítélete a Szcientológia vallásról
Lord Toulson a bíróság nevében a Szcientológia elleni történelmi tilalmat a „logikátlan, diszkriminatív és igazságtalan” jelzőkkel illette. A Legfelsőbb Bíróság másik négy bírája – a Legfelsőbb Bíróság elnöke, Lord Neuberger vezetésével – mind egyetértett ezzel.
A bíróság úgy találta, hogy a Szcientológia elismerésének megtagadása diszkrimináló volt, minthogy más, személyes teremtő Istent nem imádó vallások elismertté váltak mint vallások:
Hacsak nincs valamilyen kényszerítő egyedi ok a másként vélekedésre, a vallás fogalma nem korlátozható pusztán azokra a vallásokra, amelyek egy legfelsőbb istenséget tisztelnek. Legelőször is, egy ilyen korlátozás a vallási diszkrimináció egy formája lenne, mely elfogadhatatlan a mai társadalomban. Kizárná a buddhizmust és más vallásokat, például a dzsainizmust, taoizmust, a teozófiát és a hinduizmus egyes ágait. A jelen eset bizonyítékai azt mutatják, hogy többek között a dzsainisták, teozófusok és buddhisták rendelkeznek bejegyzett vallásos áhítati helyekkel Angliában. Lord Denning a Segerdal-perben ([1970] 2 QB 697, 707) elismerte, hogy a buddhista templomokat „helyénvalóan vallásos áhítat helyeként minősítik”, de minden további magyarázat nélkül „különleges eseteknek” mondta őket. Annak szükségessége, hogy kivételt tegyenek a buddhizmus esetében (mely kivételt a dzsainizmusra és a teozófiára is alkalmazták), valamint az ezzel kapcsolatos kielégítő magyarázat hiánya arra vonatkozó erőteljes jelek, hogy valami téves az állítólagos általános szabályban.
Továbbá a vallás fogalmának egy olyan vallásra való leszűkítése, amely magában foglal egy „legfelsőbb istenségbe” vetett hitet, nehéz teológiai területre visz. Wilks asszony bizonyítéka alapján a szcientológusok hisznek egyfajta legfelsőbb istenségben, ám az absztrakt és személytelen természetű. Az Isten természetével kapcsolatos elképzelések a teológiai viták tárgya.
Ítéletében a bíróság megvizsgálta és felülbírálta a vallás definícióját az 1855‑ös Vallásos áhítati helyek regisztrációs törvényének vonatkozásában. A bíróság határozatában a következőképpen definiálta a vallás fogalmát:
Szellemi vagy nemvilági hitrendszer, amelyet követők egy csoportja vall, és amely azt állítja, hogy magyarázattal szolgál az emberiség univerzumban elfoglalt helyét és a végtelennel való kapcsolatát illetőleg, valamint hogy megtanítja követőit, hogyan éljék az életüket a hitrendszerhez fűződő szellemi megértésnek megfelelően.
Ezen definíció alapján Lord Toulson – az Egyesült Királyság Legfelsőbb Bírósága nevében – a következő határozatot hozta:
A vallás fogalmának jelentésére vonatkozó megközelítésem alapján a bizonyíték bőségesen elegendő annak megmutatására, hogy a Szcientológia a jelentés keretein belül található.
A bíróság ezt követően megvizsgálta, hogy a Szcientológia folytat‑e „vallásos áhítatot”, amint azt az 1855‑ös törvény megköveteli. Lord Toulson megállapította:
Nézetem szerint az áhítat jelentése [az 1970‑es döntésben] indokolatlanul szűk volt, ám még ha nem is volt indokolatlanul szűk 1970‑ben, most indokolatlanul szűk.
A bíróság a vallásos áhítat fogalmának modern definícióját elég tágan értelmezte ahhoz, hogy beletartozzon „bármilyen vallási szertartás, függetlenül attól, hogy beleesik‑e a szűkebb definícióba”, amelyet az 1970‑es ügyben alkalmaztak. Állásfoglalását tovább erősítette azzal, hogy megjegyezte:
Ez a tágabb értelmezés összhangban van a mérvadó szótári definíciókkal…
A tágabb értelmezés összhangban van a törvény azon céljával, hogy lehetővé tegye egy vallásos szertartások végzésére alkalmas találkozóhellyel rendelkező gyülekezet tagjainak, hogy esküvői szertartásokat tartsanak ott. Az erre a tevékenységre kapott felhatalmazásuk nem függhet teológiai vagy liturgiai nüánszoktól azt illetőleg, hogy milyen precízen látják és fejezik ki kapcsolatukat a végtelennel (amelyre a szcientológusok mint „Isten” utalnak a hitvallásukban és egyetemes imájukban). A kérdések, amelyekkel a jelen ügy bizonyítékai részletesen foglalkoznak, sokkal inkább a teológusokra tartoznak, mint az Anyakönyvi Hivatalra vagy a bíróságokra.
Ezen ténymegállapításokat alapul véve az Egyesült Királyság Legfelsőbb Bírósága úgy ítélkezett, hogy a Londoni Szcientológia Egyház kápolnája „vallásos áhítat helye a Vallásos áhítati helyek regisztrációs törvénye 2. cikke értelmében”. A Legfelsőbb Bíróság ennek megfelelően elrendelte, hogy a Szcientológia-kápolnát jegyezzék be áhítati helyként és a házasságkötések helyszíneként. Így a Szcientológia teljes vallási elismerést nyert az Egyesült Királyságban.
Miután 2013 decemberében végighallgatta a Legfelsőbb Bíróság ítéletét a tárgyalóteremben, Louisa Hodkin kijelentette:
A vőlegényem és én mindig hittünk a brit jogrendszer méltányosságában. Ez egy hosszú és megpróbáltatásokkal teli út volt, de a Legfelsőbb Bíróság mai döntésével azt mondhatom, hogy megérte. Nagyon örülünk, hogy most már házasságot köthetünk, és köszönjük a családjainknak és barátainknak a türelmüket és támogatásukat.
E történelmi ítéletet követően, amely a szcientológusok elleni vallási diszkrimináció minden jogi alapjának véget vetett az Egyesült Királyságban, Louisa Hodkin boldogan mondta ki az igent családja, barátai és szcientológus társai jelenlétében a londoni kápolnában.
Barátok, családtagok és támogatók a Londoni Szcientológia Egyházban.
A Londoni Szcientológia Egyház
Az ideális egyház Saint Hillben, L. Ron Hubbard egyesült királyságbeli otthonában
Az Egyesült Királyság Legfelsőbb Bíróságának 2013. decemberi történelmi ítélete, valamint az Ausztrál Legfelsőbb Bíróságnak a Szcientológiát vallásként elismerő 1983‑as, mérföldkő jelentőségű ítélete (lásd Az Ausztrál Legfelsőbb Bíróság 1983‑as ítélete: Szcientológia Egyház: A Szcientológia vallás mérföldkő jelentőségű elismerése) képviseli a két legfőbb esetet a vallás definíciójának tárgyában az Egyesült Királyság és Ausztrália legmagasabb szintű bíróságain. E minőségükben kristálytiszta és elsöprő erejű precedenst alkotnak a Nemzetközösség országaiban és az angol nyelvű világban.
A Nemzetközösség – korábban Brit Nemzetközösség – 53 olyan önálló szuverén állam önkéntes szövetsége, amelyek egykor a Brit Birodalomhoz tartoztak.

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság