text:
Kvk.IV.37.516/2019/4. számú határozat
Címlap > Kvk.IV.37.516/2019/4. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.IV.37.516/2019/4.
(ügyintéző: dr. Staudt Gábor ügyvéd)
A felülvizsgálni kért jogerős határozat száma: a Nemzeti Választási Bizottság 53/2019. számú határozata
– a Nemzeti Választási Bizottság 53/2019. számú határozatát megváltoztatja és megállapítja, hogy a TV2 Médiacsoport Zártkörűen Működő Részvénytársaság Tv2 médiaszolgáltatása 2019. április 15-17-ei között a "Tények ", "Tények este", "Tények reggel", "Tények röviden", "Tények extra" című hírműsorainak a választási kampányban való részvétellel összefüggő híreivel megsértette a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 2. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt "esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között" alapelvét;
– eltiltja a jogsértőt a további jogsértéstől;
– kötelezi a jogsértőt, hogy e végzés közlésétől számított három napon belül a végzés rendelkező részének a jogsértő közléssel azonos napszakban és ahhoz hasonló módon történő közzétételére.
– a felülvizsgálati kérelmet egyebekben elutasítja.
[1] B. A. (a továbbiakban: kifogást tevő) 2019. április 18-án kifogást terjesztett elő a Nemzeti Választási Bizottsághoz (továbbiakban: NVB) a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjában foglalt, a jelöltek és jelölő szervezetek közötti esélyegyenlőség, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelveinek sérelme miatt. Előadta, hogy a TV2 Médiacsoport Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: médiaszolgáltató) 2019. április 15-17-ei napokon sugárzott "Tények ", "Tények este", "Tények reggel", "Tények röviden", "Tények extra" című hírműsoraiban csak és kizárólag a Fidesz- KDNP jelölő szervezet kampányáról számolt be, "az ellenzéket semmilyen formában nem említette meg egyik hírben sem, holott az ellenzéki pártok is minden nap sajtótájékoztatókat tartanak, közleményeket adnak ki, és folyamatosan kampánytevékenységet folytatnak az EP- választás kapcsán."
[2] A kifogást tevő előadása szerint "a műsorokat nézve az az érzése támad a választóknak, hogy a Fidesz- KDNP-n kívül nem létezik más párt, aki indulna az EP-választáson, és egyáltalán kampányolna, vagy megszólalna bizonyos kérdésekben". Jelezte beadványában azt is, hogy a helyzetet tovább súlyosbítja az a körülmény, mely szerint a Magyar Távirati Iroda nyilvántartása szerint az ellenzéki pártoknak a jelzett időszakban több sajtótájékoztatója is volt, a médiaszolgáltató a fenti hírműsor adásaiban azonban kizárólag egy jelölő szervezet kampány-eseményeiről számolt be. A kifogás mellékleteként benyújtotta a hírműsorokból hiányolt sajtóesemények listáját.
[3] Kérte a jogsértés megállapítását és a jogsértő eltiltását a további jogszabálysértéstől, valamint a szándékos jogsértések miatt maximális bírság kiszabását. Véleménye szerint a médiaszolgáltatónak a 45/2019. NVB határozatban foglalt elmarasztalás tudatában módjában állt volna sérelmezett műsorszerkesztési gyakorlatát átalakítani.
[4] Az NVB beszerezte a médiaszolgáltató nyilatkozatát, amely szerint a kifogásolt hírműsorok részben (pl. "Közös szerb–magyar siker", "Brüsszel a migrációt pénzeli") nem minősülnek a választási kampányban való részvételnek, valamint a megjelölt 3 napos intervallum nem felel meg a műsorfolyam terjedelmi követelményének, és ez kizárja az esélyegyenlőség tartós sérelmének megvalósulását, mely a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás sérelmét eredményezhetné. Ilyen körülmények mellett az NVB elmarasztaló döntése álláspontja szerint a szerkesztői szabadság megsértéséhez vezetne, ezért kérte a kifogás elutasítását.
[5] Az NVB a kifogást a 2019. április 19-án kelt 53/2019. számú határozatával a Ve. 220. §-a alapján elutasította. Megállapította, hogy a kifogást tevő a műsorszolgáltató tevékenységét a Európai Parlament tagjainak 2019. évi választási (a továbbiakban: EP-választás) kampányában való részvétellel összefüggésben támadta, mely kampányidőszak a Ve. 139. § (1) bekezdése, valamint az Európai Parlament tagjainak 2019. május 26. napjára kitűzött választása eljárási határidőnek és határnapjainak megállapításáról szóló 4/2019. (III.1.) IM rendelet (a továbbiakban: IM rendelet) 30. §-a alapján 2019. április 6-tól 2019. május 26-án 19 óráig tart.
[6] Indokolásában rögzítette, hogy a választási bizottságok és a Kúria következetes gyakorlata szerint a választási kampányban résztvevő szolgáltatókkal szembeni esélyegyenlőség biztosítására vonatkozó kötelezettség betartását a lineáris médiaszolgáltatás esetében nem az egyes műsorok, hanem az adott ügy szempontjából összehasonlításra alkalmas meghatározott tartalmú műsorszámok (műsorfolyam) vizsgálatával kell elvégezni. A műsorfolyam tekintetében további feltétel az irányadó gyakorlat szerint, hogy az időtartamában ölelje fel a kampányidőszak átfogó részét. A választási kampány 50 napos időtartamára figyelemmel az NVB gyakorlata két hét időtartamot már elegendőnek tart ahhoz, hogy egy műsorfolyamban vizsgálni lehessen az alapelvek érvényesülését. Ettől való eltérést csak a médiaszolgáltató szerkesztési gyakorlatában jelentkező egyedi körülmény, vagy a választási eljárásban történő egyedi esemény indokolhatja.
[7] Az NVB álláspontja szerint a kifogásban megjelölt három adásnap és ezen belül kilenc jelentős részben ismétlődő tartalmú hírműsor nem felel meg a műsorfolyam vizsgálatához szükséges minimumnak és olyan egyedi körülmény sem merült fel, amely a megjelölt rövidebb időszakra az önálló vizsgálatot megalapozta volna. Külön kiemelte, hogy a sérelmezett műsorszámok a médiaszolgáltató rendes adásmenetébe tartozó hírműsorok, amelynek nem kizárólagos témája az aktuális választási eljárás, így nincs a műsorszerkesztés oldaláról olyan akadály, amely a választási kampány egy hosszabb periódusára vetítve kizárná a jelölő szervezetek közötti esélyegyenlőség érvényesülését.
[8] Végezetül rámutatott arra, hogy az NVB-nek a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjaiban írt alapelvi követelmények érvényesülésének vizsgálata során figyelemmel kell lenni valamennyi, a választásokkal kapcsolatba hozható tartalmú hír- és politikai műsorra, nem járhat el az egyes műsorszámokat kiragadva.
[9] A Jobbik Magyarországért Mozgalom (a továbbiakban: kérelmező) felülvizsgálati kérelmében a Ve. 231. § (5) bekezdés b) pontja szerint kérte a határozat megváltoztatását és annak megállapítását, hogy a TV2 médiaszolgáltató több, 2019. április 15-17-e közötti hírműsoraival megsértette a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt "esélyegyenlőség a jelöltek és jelölő szervezetek között" és az e) pontjában foglalt "jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás" alapelveket, kérte továbbá a médiaszolgáltató eltiltását a további jogszabálysértéstől és kötelezését a határozat rendelkező részének közzétételére, valamint a jogsértő tevékenység miatti bírság kiszabását.
[10] Megsértett jogszabályként a Ve. 223. § (3) bekezdés b) pontjára hivatkozással a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontját és a Ve. 151-152. §-ait jelölte meg.
[11] Sérelmezte, hogy az NVB figyelmen kívül hagyta egy korábbi, már a kampányidőszakban született határozatát (45/2009.), mely a megjelölt további 2 napos időszakban és hasonló tevékenység miatt marasztalta el a médiaszolgáltatót. Hangsúlyozta, hogy a kifogás benyújtásakor már 14 nap eltelt a kampány időszakból, mely időszakra a jogalkotónak – a Kúria Kvk.I.37.353/2018/2. számú végzésében megjelölt kéthetes időtartama ellenére – nem lehetett célja felhatalmazást adni a Ve. alapelveinek megsértésére, ezért nem szerepel a Ve.-ben időszak megjelölés. A Kúria hivatkozott végzésében kifejtett álláspont sem azt jelenti, hogy a jogsértés csak két heti folyamatos fennállását követően állapítható meg, hanem az adott ügyben a beadványozó két hetet jelölt meg, mely időtartamot a Kúria a Mokka című reggeli "beszélgetős" műsor vonatkozásában megfelelőnek ítélt. Azt ellenben semmilyen döntést nem támasztja alá, hogy a folyamatos, 9 hírműsorban tanúsított jogsértés ellen elegendő az alapelvi sérelem megállapítására.
[12] Kérte annak figyelembevételét, hogy a jogsértéssel érintett "Tények" nagy nézettségű hírműsor, ahol percenként egymást követik a hírek és a műsor hosszabb időtartamát tekintve egy-egy másik jelölő szervezetről szóló hír is "elférne". Véleménye szerint nem lehet "gyakorlat, hogy akár egy hétig csak egyetlen jelölő szervezet kampányát mutassa be a médiaszolgáltató.
[13] Ismét hivatkozott arra, hogy az ajánlásgyűjtés a kampány első két hetében tart, mely időszakban keletkező eljárásoknak döntő jelentősége van arra nézve, hogy a választópolgárok kire adják ajánlásukat és melyik pártot tartják esélyesnek.
[14] A Kúria megkereste a médiaszolgáltatót, hogy nyilatkozzon a felülvizsgálati kérelem tárgyában, de a médiaszolgáltató a bírósági eljárásban nyilatkozattételi jogával nem élt.
[16] A Kúria elsőként azt állapította meg, hogy a kérelmező Ve. 222. § (1) bekezdése szerinti érintettsége fennáll, mert a kérelmező saját jogaira és kötelezettségeire az állított jogsérelem közvetlenül kihat. A kérelmezőnek, mint nyilvántartásba vett jelölő szervezetnek ugyanis érdeke fűződött ahhoz, hogy az EP-választás kapcsán a médiaszolgáltató hírműsoraiban szerepeljen.
[17] A kérelmező felülvizsgálati kérelmét a Ve. 223. § (3) bekezdése b) pontjára hivatkozással kizárólag a Ve. 2. § (1) bekezdése c) és e) pontja szerinti alapelvi rendelkezések megsértésére alapította. A Ve. 223. § (3) bekezdése alapján fellebbezést és bírósági felülvizsgálati kérelmet lehet benyújtani a) jogszabálysértésre hivatkozással, illetve b) a választási bizottság mérlegelési jogkörben hozott határozata ellen. A kérelmező álláspontja szerint a kifogásolt híradások az esélyegyenlőség követelményének érvényesülése szempontjából történő vizsgálata során az NVB tévesen mérlegelte a műsorfolyam terjedelmét, valamint figyelmen kívül hagyta, hogy a jogsérelem a választási kampány ajánlásgyűjtésre nyitva álló időszakában következett be.
[18] A Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerint a választási eljárás szabályainak alkalmazása során érvényre kell juttatni a jelöltek és jelölő szervezetek közötti esélyegyenlősége és a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét.
[19] Az NVB és a kérelmező álláspontja megegyezett a vonatkozásban, hogy a Ve. alapelvi követelmények teljesülését érintően a lineáris médiaszolgáltatás esetében nem az egyes műsorok, hanem a műsorfolyam vizsgálatát kell elvégezni. Ez van összhangban a Kúria egységes joggyakorlatával is. Jelen ügy elbírálása során is irányadónak tekintette a Kúria, hogy műsorfolyamként az adott ügy szempontjából összehasonlításra alkalmas meghatározott tartalmú műsorszámok értékelésére van lehetőség (Kvk.III.37.375/2015/3., Kvk.III.37.376/2015/3., Kvk.VI.37.432/2018/2.). Jelen ügyben a „Tények” címet viselő hírműsorok összehasonlításra alkalmas műsorszámok.
[20] A Kúria a kifogásban feltüntetett linkek alapján végezte el a műsorszámok vizsgálatát figyelemmel a műsorfolyamra vonatkozó tartalmi követelményekre. Ennek eredményeként megállapította, hogy a kérelmező által kifogásolt "Tények" című hírműsor három nap alatt különböző napszakokban megjelent adásai (összesen kilenc műsorszám) jellegüket és tartalmukat illetően bevonhatók egy műsorfolyamba, mivel azok mindegyike – a médiaszolgáltató által a kifogás vonatkozásában előterjesztett észrevételeiben foglaltak szerint is – tartalmazott olyan híradást/híradásokat, amelyek közvetlenül összefüggésbe hozhatók az EP-választásokkal, illetve a választási kampánnyal.
[21] Tény továbbá az is, hogy a médiaszolgáltató rendes adásmenetébe tartozó műsorfolyam kilenc adása részben ismételte vagy összefoglalta az adott napon hírértékkel bíró eseményeket, így adásonként – az egyéb hírek mellett – az EP-választásokkal kapcsolatos híreket is, de minden esetben csak egy jelölő szervezet a Fidesz-KDNP kampány tevékenységéről adtak tájékoztatást. A kérelmező a kifogás mellékletében tételesen felsorolta, hogy 2019. április 15-17-e között az ellenzéki pártok milyen időpontokban és hol tartottak az EP-választásokkal kapcsolatos sajtótájékoztatókat, melyek éppúgy hírértékkel bírtak, mint a médiában megjelent másik jelölőszervezet által meghirdetett program. Az NVB határozatában nem vonta kétségbe a csatolt melléklet bizonyító erejét, ezért a Kúria az abban foglaltakat valós tényként fogadta el a felülvizsgálati kérelem elbírálása során.
[22] A tartalmi elemzés alapján a Kúria azt állapította meg, hogy a Fidesz-KDNP jelölő szervezet három egymást követő napon többször is megjelenhetett, kifejthette az Európai Unió bevándorlási politikával kapcsolatos véleményét, míg más jelölő szervezetek részére egy esetben sem adott megjelenési lehetőséget a médiaszolgáltató.
[23] A Kúria már több, az NVB határozatában is felhívott döntésében kifejtette, hogy a műsorszolgáltató számára törvény biztosítja a szerkesztői szabadságot, a Ve. alapelvi szabályainak pedig a műsorszámok összességében kell érvényesülni. Az Alkotmánybíróság 1/2007. (I. 18.) AB határozatából is az tűnik ki, hogy a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelménye nem értelmezhető úgy, mint amely azt a követelményt támasztja a műsorszolgáltatóval szemben, hogy az minden egyes álláspontot minden műsorszámban megjelenítsen. Ha a kiegyensúlyozottsági követelmény érvényesülésére minden esetben kizárólag egy műsorszámon belül keríthetne sort a műsorszolgáltató, az a média – azon belül a szerkesztési szabadság – olyan fokú sérelmét jelentené, amelyet a legitim jogalkotói cél, a véleménypluralizmus elérése nem igazol.
[24] Jelen esetben a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelménye éppen azáltal nem valósult meg, hogy naponként több műsorszám került adásba úgy, hogy azok mindegyike csak egy jelölőszervezet álláspontját jelenítette meg, holott – a szerkesztői szabadság korlátozása nélkül – az egyes műsorok időtartama is lehetőséget biztosított volna az esélyegyenlőség tartalmi követelmények megfelelő érvényesüléséhez.
[25] A Kúria a döntése meghozatalakor figyelemmel volt az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében foglalt véleménynyilvánítás szabadságából következő médiatartalom-szerkesztési szabadságra is [lásd pl. a 19/2016. (X. 28.) AB határozat, Indokolás (26)]. Ez a szabadságjog alapjogi védelemben részesül, azonban nem tekinthető abszolút jognak. Korlátozásának feltételeit az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése határozza meg, amely a korlátozhatóságának okaiként más alapvető jog vagy alkotmányos érték érvényesülését fogalmazza meg. A Kúria megítélése szerint a Ve. 2. § (1) bekezdésébe foglalt eljárási alapelvek érvényesülése alkotmányos értéknek tekinthető a Ve. hatálya alá tartozó eseményeken, így az „esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között” alapelv is. Ezért a Ve. 139. § (1) bekezdésben definiált kampányidőszak alatt (a szavazás napját megelőző 50. naptól a szavazás napján a szavazás befejezéséig tartó időszak) a jelöltek, jelölő szervezetek közötti esélyegyenlőség elvének érvényesülni kell. Figyelemmel arra, hogy a médiatartalom-szerkesztési szabadság alapjog, annak az alkotmányos érték érdekében történő korlátozása is csak arányos lehet, viszont a teljes arányosság sem abszolút követelmény.
[26] Jelen ügy tényállása szerint a vizsgált időszakban – mint kampányidőszakban, azon belül is az aláírásgyűjtés időszakában – csak egy jelölő szervezet szerepelt a TV2 jelzett hírműsoraiban (a hírműsornak a választási kampánnyal összefüggő híradásaiban), más jelölő szervezetek kampányeseményeinek (esetleg valós programjuk) említésére egyáltalán, még utalásszerűen sem került sor. A Kúria megítélése szerint nem aránytalan az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésből eredő szerkesztési szabadság korlátozása akkor, amikor a bíróság pusztán azt kívánja meg az adott médiaszolgáltató hírműsoraitól, hogy kampányidőszakban – amennyiben úgy döntenek, hogy kampánnyal kapcsolatos híradást is közzétesznek – legalább utalásszerűen említésre kerüljön, hogy más pártok is készülnek a választásokon való részvételre, s más pártoknak is van elképzelésük mandátumszerzés esetén.
[27] Az alapelvek a törvény szerves részei, a törvény egészét átható zsinórmértékül szolgálnak és adott esetben külön részletszabályok léte nélkül is önállóan alkalmazhatók, hivatkozhatók a döntés meghozatalnál. Arra pedig a Kúria már más ügyekben hozott döntéseiben is rámutatott, ha az alapelvek nyilvánvaló sérelme megállapítható, ezzel szemben kimentésként a szerkesztői szabadságra hivatkozás téves értelmezés (Kvk.III.37.465/2014/2.).
[28] A Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltak érvényesülése vizsgálata során az NVB jogsértést arra hivatkozással nem állapított meg, hogy a rövid időtartam nem felel meg műsorfolyam vizsgálatához szükséges minimumnak. Az 50 napos kampányidőszakon belül a Kúria Kvk.I.37.353/2018/2. számú végzése alapján is a két hét már megfelelő hosszúságúnak tekinthető.
[29] A fentiek kapcsán a Kúria osztja a felülvizsgálati kérelemben kifejtett álláspontot, mely szerint a jelen esetre még analógia útján sem alkalmazható a hivatkozott kúriai végzés megállapítása, mivel az eltérő jellegű műsor vonatkozásában ítélte elegendőnek a kérelmező által hivatkozott két hetes időtartamot.
[30] Az irányadó joggyakorlat szerint az esélyegyenlőség biztosítására vonatkozó kötelezettség betartása a műsorszám egészének, de legalább átfogó részének ismeretében vizsgálható. Ettől való eltérés a választási eljárás egyedi eseménye, vagy a médiaszolgáltató szerkesztési gyakorlatában jelentkező egyedi körülmények alapján lehet indokolt. (Kvk.VI.37.484/2019/2, Kvk.VI.37.432/2018/2.)
[31] Figyelemmel arra, hogy a Ve. alapelvi rendelkezéseinek betartása a választás teljes időszakában kötelező, az a média kampányban való részvétellel összefüggésben sem szűkíthető le konkrét időtartamra, ennélfogva a műsorfolyam vizsgálata során az összes körülményt gondosan kell mérlegelni. A kérelmező helytállóan hivatkozott arra, hogy az esélyegyenlőség szempontjából az ajánlásgyűjtésre nyitva álló időszak – a Ve. 338. § (1) bekezdésére figyelemmel, mely szerint a listát legkésőbb a szavazást megelőző harmincnegyedik napon kell bejelenteni a Nemzeti Választási Bizottságnál, az ajánlóívek leadásával – a kampányidőszak első 14 napja, a kifogás ehhez a kiemelt időszakhoz kapcsolódik. A kifogás napjaiban a nagyobb nézettségű hírműsorokban – amilyen a TV2 "Tények" című adása is – megjelent tájékoztatásoknak különösen nagy hatása lehet az ajánlásleadást érintő választópolgári akarat alakításában. Az egyoldalú tájékoztatás valóban azt a látszatot keltheti a nézőben, hogy csak a megjelenő jelölő szervezetnek van programja és esélyes jelöltje(i) az EP-választáson. Az NVB eljárásában az esélyegyenlőség vizsgálati alapjaként ezt a körülményt kellő súllyal nem értékelte, ezért tévesen állapította meg, hogy a médiaszolgáltató nem sértette meg a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontját.
[32] A Kúria ellenben nem találta megalapozottnak a felülvizsgálati kérelemnek a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvi sérelmére és a szankcionálás körében a bírság kiszabására történő hivatkozását, melynek kapcsán az alábbiakra mutat rá.
[33] A rendeltetésszerű joggyakorlás a joggal való visszaélés törvényi tilalmát rögzítő polgári jogi szabályozásból kiindulva az egész jogrendszert átható követelmény. A Ve. nem határoz meg kritériumokat a nem rendeltetésszerű joggyakorlás megállapításához sem, a jogalkalmazóra bízza ennek megítélését, ezért a Kúria Kvk.IV.37.359/2014/2., valamint Kvk.II.37.394/2015/2. és a Kvk.VI.37.942/2016/2. számú határozataiban kifejtett álláspontja szerint a rendeltetésszerű joggyakorlás sérelme több a jogsértés megállapíthatóságánál: abban felismerhetően meg kell nyilvánulnia annak a szándéknak, amely a formális jogkövetés égisze alatt a jogintézményben rejlő tartalom kihasználására irányul, melynek következtében a szervezetek közötti esélyegyenlőség tartósan és súlyosan sérül. (Kvk.III.37.465/2014/2., Kvk. V.37.540/2014/3.) A kifogás által megjelölt 3 napos időintervallum nem elegendő a tartós esélyegyenlőség lehetőségének kizárásához, valamint nem merült fel adat arra nézve, hogy a médiaszolgáltató szándékosan csak egy jelölő szervezetről kívánt hírt adni a jelzett napokon. Ennek megállapításához a Kúria nem tartotta elegendő hivatkozásnak a Kúria Kvk.VI.37.484/2019/2. számú végzésével helybenhagyott 45/2019. NVB határozatban foglalt marasztalást, mivel a kifogás döntően a megelőző napokban megjelent műsorfolyamhoz kapcsolódott. A döntésnek megfelelő műsorszerkezet átalakításához szükséges idő nem állt a médiaszolgáltató rendelkezésére. Mindezek alapján a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvi követelményének megsértését Kúria állapította meg.
[34] A Ve. 152. § (2) bekezdése alapján a közzétételi kötelezettség alkalmazása mellett bírság kiszabására is lehetőség nyílik. Annak eldöntésében, hogy indokolt-e a bírság kiszabása, illetve a bírság mértékének megállapításában az eset összes körülményeit – így különösen a jogsértéssel érintett médiaszolgáltató fajtáját, vételkörzetét, a jogsértéssel érintett sajtótermék jellemzőit, a jogsértés súlyát és a jogsértés ismétlődő jellegét – kell figyelembe venni. A bírság összegének megállapításakor figyelembe kell venni azt is, ha a jogsértés nyilvánvalóan szándékos volt.
[35] A Kúria a jogkövetkezmények alkalmazása során a Ve. 152. § (1) bekezdése c) pontjában foglalt közzétételi kötelezettség előírásán túlmenően – figyelemmel a jogsértés fennállásának rövid időtartamára és a szándékosság hiányára – nem tartotta indokoltnak bírság kiszabását a médiaszolgáltatóval szemben.
[36] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 228. § (2) bekezdése és a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 157. § (7) bekezdése alapján alkalmazandó Kp. 124. § (5) bekezdésének megfelelően – figyelemmel a Ve. 229. § (2) bekezdéséből következően alkalmazandó a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokról szóló 2005. évi XVII. törvény 1. § (2) bekezdésére – tárgyaláson kívül bírálta el.
[37] A Kúria az eljárási illetékről való rendelkezés során a Ve. 228. § (2) bekezdésének megfelelően figyelemmel volt a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 630. § (5) bekezdése folytán alkalmazandó Kp. 35. § (1) bekezdésére. A Pp. 101. § (1) és 102. § (1) bekezdései alapján fizetendő eljárási illeték az NVB pervesztessége és az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 5. § (1) bekezdése c) pontja szerinti személyes illetékmentessége folytán az állam terhére maradt.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Tájékoztató új ülnökök választásáról - Budapest13
https://www.budapest13.hu/hirdetmeny/tajekoztato-uj-ulnokok-valasztasarol/
Nyitóoldal > Hirdetmények > Tájékoztató új ülnökök választásáról
Tájékoztató új ülnökök választásáról
Budapest Főváros XIII. kerület Önkormányzatának Képviselő-testülete 2014. áprilisában a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény alapján, melynek 216. § (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az ülnökök megbízatása 4 évre szól. A 2014-ben megválasztott ülnökök megbízatása a 217. § (1) bekezdése szerint az új ülnökválasztástól számított 30 nap elteltével jár le. Emiatt szükséges új választás megtartása.
A Köztársaság Elnökének döntése alapján a törvényszékek, a közigazgatási és munkaügyi bíróságok és a járási bíróságok ülnökeit 2019. március 7. és április 30. napja között kell megválasztani.
Az 2011. évi CLXII. törvényben foglaltak szerint ülnöknek az a büntetlen előéletű, magyar állampolgár választható meg, aki a 30. évét betöltötte, de 70. életévét még nem érte el és nem áll cselekvőképességet érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal vagy közügyektől eltiltás hatálya alatt.
A fiatalkorú elleni büntetőeljárásban ülnök kizárólag pedagógus, pszichológus, vagy a család- gyermek- és ifjúságvédelmi szolgáltatás, gyámügyi igazgatás keretében az ellátottak gyógyítását, ápolását, foglalkoztatását, fejlesztését, ellátását, nevelését, gondozását vagy szociális segítését, a gyermek sorsának rendezését közvetlenül szolgáló, egyetemi vagy főiskolai végzettséghez kötött munkakörben dolgozó vagy korábban dolgozó személy lehet.
Az ülnököket a bíróság illetékességi területén lakóhellyel rendelkező nagykorú magyar állampolgárok, a bíróság illetékességi területén működő helyi önkormányzatok és a társadalmi szervezetek – kivéve a pártokat – jelölhetik.
A fiatalkorúak büntető ügyeiben eljáró bíróság pedagógus ülnökeit a bíróság illetékességi területén működő alapfokú és középfokú nevelési-oktatási intézmények tantestületei jelölhetik, a nem pedagógus ülnököket az egyesületek, kivéve a pártokat, a foglalkozásuk szerinti érdekképviseleti szervek, valamint az őket a Be. 680. § (5) bekezdés c) pontja szerinti munkakörben foglalkoztató vagy korábban foglalkoztató szervek jelölik. A közigazgatási és munkaügyi bíróság ülnökeit elsősorban a munkavállalók és munkaadók érdekképviseleti szervei jelölhetik.
Jelöltet állítani a járási bíróságra (Pesti Központi Kerületi Bíróság) és a Fővárosi Törvényszék, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságra lehet. A Pesti Központi Kerületi Bíróság ülnökeit a kerületi önkormányzati képviselő-testület, a Fővárosi Bíróság ülnökeit a Fővárosi Közgyűlés választja meg.
Az Országos Bírósági Hivatal Elnökének 20.SZ/2019. (II.21.) határozata a Pesti Központi Kerületi Bíróságra megválasztandó ülnökök számát 3 főben és a fiatalkorúak elleni bűntető eljárásban eljáró ülnökök számát 35 főben határozta meg, akiket a PKKB illetékességi területén működő 11 önkormányzat képviselő-testülete választ.
Az ülnökök jogaira és kötelezettségeire vonatkozó tájékoztató www.budapest13.hu honlapon megtalálható, illetve felvilágosítás kérhető a 452-4100/5093 mellék telefonszámon.
A jelölés írásban történik, melyhez csatolni kell az elfogadó nyilatkozatot, bírósági ülnökök részére kiállított hatósági erkölcsi bizonyítványt és a fiatalkorúak büntető ügyeiben eljáró bíróság nem pedagógus ülnökének jelölés esetén a jogszabályi feltételek igazolását. A szükséges formanyomtatvány letölthető a www.budapest13.hu honlapról vagy beszerezhető a Polgármesteri Hivatal Ügyfélszolgálatán vagy a Jegyzői és Jogi Osztály Jogi Csoportjánál, melyet 2019. április 1-éig kell eljuttatni a Polgármesteri Hivatal címére (1139 Budapest, Béke tér 1.)
Ülnök-jelölés nyomtatványa
Fiatalkorú ülnök jelölésének formanyomtatványa
Tájékoztató és folyamatleírás a bírósági ülnökök választása során megvalósuló adatkezelésről

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Gazdaság: Csoportos perek özöne zúdul az AXA és az Erste Bankra - NOL.hu
Csoportos perek özöne zúdul az AXA és az Erste Bankra
2013-03-04Erstebankdevizahitelfogyasztóvédelemhitelekper
Harminchárom devizahiteles azt kéri a bíróságtól, hogy tegye semmissé az AXA Bankkal kötött hitelszerződésüket. További hat csoportos per érkezik futószalagon, az AXA mellett az Erste ellen is.
Elindult az első hazai csoportos devizahiteles per a Fővárosi Bíróságon. A felpereseket-károsultakat szervező Axermix-csoport a belga székhelyű AXA Bankot hívta perbe, harminchárom devizahiteles ügyében, ami összesen 200 millió forintnyi hitelt érint. A bíróságtól azt kérik, hogy a bíróság mondja ki a harminchárom devizahitelre a semmisséget, azaz állítsák helyre az eredeti, a hitel felvételét megelőző állapotot. A csoport képviselője Bense László Erik ügyvéd, aki több csoportos perben már fellépett mint jogi képviselő.
Az eredeti állapot helyreállítása elvileg annyit jelentene, hogy a bank felmondja a hitelszerződést – ami az esetek többségében persze már jóval hamarabb megtörtént – és egy összegben kérné az eredetileg felvett hitelösszeget. Kérdés csak az – erről a per jelenlegi szakaszában nem esett szó – hogy a hitelfelvétel idején érvényes svájcifrank- (vételi) árfolyamon történne-e ez, s beleszámítanák-e az addig kifizetett törlesztőrészleteket, illetve egyéb kezelési költséget. A devizahitelesek szerint még az egy összegben történő kifizetés is méltányosabb lenne, mint a jelenlegi helyzetük.
Hétfőn a bíróság meghallgatta Bartha Péter zsámbéki adóst, aki 2009 nyarán vett fel svájci frank alapon hitelt. A kölcsönre azért volt szüksége, mivel akkoriban elvált a feleségétől, és a válás után történő vagyonmegosztás keretében lehetetlen lett volna, hogy harminc nap alatt eladják a közös lakást, így Bartha inkább svájci frankos devizahitelt vett fel a lakásra és abból kifizette az asszony vagyonrészét.
A bírósági meghallgatáson kiderült, hogy Bartha nemcsak a televíziós reklámok ígéretei alapján választotta ki az AXA Bankot, hanem egy hitelközvetítő cég ajánlatára. Bartha Péter szerint "gazdasági kényszert" alkalmazott a bank, hogy a CHF-alapú devizahitelt válassza. A forint alapú hitelnek ugyanis a magas hazai alapkamat miatt jóval magasabb volt a törlesztőrészlete is, így magasabb munkahelyi jövedelemigazolásra lett volna szüksége. Ezzel szerinte a többség gyakorlatilag belekényszerült az akkor még olcsóbb (annak tűnő) frankos konstrukcióba.
A hiteles állítja: a banknál többször is elmondták neki, hogy a CHF konstrukció stabil, az eddigi árfolyam-ingadozás alapján legfeljebb öt év alatt összesen 10-15 százalékos kilengés lehet a forint és a svájci frank árfolyama között, ami számára bevállalható kockázat volt. Azonban mint később kiderült, ez csak félig volt igaz, vagy még úgy sem: a hosszú távú, 30 éves árfolyamadatok alapján kiderült, hogy a 2009 előtti öt év, amire az AXA-nál hivatkoztak, afféle kivételesen békés időszak volt, azonban hosszabb távon sokkal nagyobb volt az elmozdulás a két fizetőeszköz között, meghaladta az évi 8 százalékot.
Bartha Péter úgy fogalmazott: magát a hitelszerződést először a szerződéskötés napján a közjegyzői irodában látta, azt az AXA sem neki, sem pedig a hitelt közvetítő Bankbróker Kft.-nek nem adta ki. A szerződéskötés napján a közjegyző 20 perc alatt elhadarta a hitelszerződés főbb pontjait, majd ezután megtörtént az aláírás.
Az adós számára akkor derült ki, hogy a gyakorlatban mit jelent a devizahitel, amikor egy nap úgy döntött, hogy saját maga befizeti a törlesztőrészletét svájci frankkal: a bank nem engedte. A hitel sajátossága, hogy csak forintban lehetett törleszteni, méghozzá úgy, hogy a bank az akkor érvényes vételi árfolyamon adta a hitelt, majd a törlesztést már az eladási árfolyamhoz kötötte, és ebből az árfolyamrésből nem engedett.
Bartha korábban otthagyta addigi munkahelyét – a Siemensnél dolgozott programozóként –, és elmondása szerint multi level marketinggel kezdett foglalkozni. Azonban ekkorra már mind az árfolyam, mind pedig a svájci jegybanki alapkamat is változott, méghozzá Bartha kárára, aki 170 forintos árfolyamon vette fel a hitelét, ami a forint gyengülésével 230 forintra nőtt.
A többi – például a teljes hiteltartozás 1,9 százalékára rúgó éves kezelési díj – költséggel együtt mára a törlesztőrészletek a duplájára híztak. Bartha 2011 januárjában 8 hónapos hitelfizetési moratóriumot kért és kapott a banktól, ami annyit jelentett, hogy az addig felhalmozódott hitelét hozzáírták a tőketartozásához, azaz tovább tornyosult a hiteltorony a feje fölött. Bartha Péter 2012 januárjában munkanélküli lett, szeptembertől pedig a hitelét sem tudta fizetni. A végrehajtás még nem indult el, ám állítása szerint rendszeresen kap "fenyegető hangnemű" telefonokat a banktól, amiben immáron a végrehajtás elindítását emlegetik.
A per első napján az AXA képviselője, Lendvai András ügyvéd jobbára csak eljárásjogi kifogásokkal élt, mondván: nem megfelelő volt a perbe hívó levél idézése, és hiányolta, hogy a szerződés, illetve a felemlegetett televíziós reklámok másolata nem szerepel a periratokban. Vitatta ugyanakkor a csoportos per létjogosultságát, mondván: a 33 szerződés külön-külön szerződést jelent, és ezért azt külön eljárásokban kellene vizsgálni.
Az USA-ban elterjedt csoportos per – "class action" – lényege, hogy a bíróság, ha elfogadja a csoportos indítványt, akkor csak egyetlen felperes esetét veszi a bizonyításban alapul, majd ezt általánosítja ki az összes többi esetre is. Magyarországon ebben a formában a Bajnai-kormány próbálta meghonosítani, ám a már elfogadott törvényt Sólyom László jogi pongyolaságokra hivatkozva visszadobta, a 2010 tavaszától kormányzó Fidesz pedig – dacára, hogy Európa-szerte szorgalmazzák a csoportos fogyasztói perek alkalmazását – levette napirendről a class action meghonosítását a magyar jogban.
A bíróság úgy döntött, hogy a 33 felperes közül a vidékieket a helyi bíróságokon hallgatják meg, és csak a fővárosi felpereseknek kell megjelenni a Fővárosi Törvényszék előtt, legközelebb júniusban. A szervező Axermix-csoport elmondta: jelenleg összesen 5 pertársaságot indított az Axa Bank Europe és kettőt az Erste Bank ellen, az összes perérték pedig túllépi az egymilliárd forintot.
Facebookon szerveződnek a pertársaságok
A jelek szerint az összes többi hazai nagybank is készülhet a hasonló perekre. A Devizaadósok Érdekvédelmi SZövetsége (DÉSZ) honlapján javában toborozzák a pertársaságokat.
A pertársaság a hitelkárosultakért honlapján olvasható, hogy megközelítőleg ezer perindítási szándéknyilatkozatot helyeztek letétbe.
Elméletileg - azaz jog szerint -pertársaságot már 3-5 pertárs alapíthat, azaz elindulhat. A szervezet számítása szerint a perilleték összege miatt legalább 20-30 felperesnek kell társulnia ahhoz, hogy "gazdaságos" legyen a per.
Egyénileg többen is indítottak már mintapereket a bankokkal szemben, azt kérve a bíróságtól, hogy állapítsa meg a devizahiteles konstrukciók tisztességtelenségét.
A legtovább Kasler Árpád ügye jutott. Kásler Árpád, a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezetének elnöke - maga is devizaadós - és felesége az OTP bankot perelte be. A Szegedi Ítélőtábla másodfokú tanácsa 2012 áprilisában jogerősen kimondta, hogy a devizahitelek folyósításánál és törlesztésénél ugyanazt a típusú árfolyamot kell alkalmazni.
Az OTP törvényességi felülvizsgálatot kért, amit később a Kúria előtt is megismételt.
A másodfokú bíróság álláspontja szerint az árfolyamrés elterjedt gyakorlata tisztességtelen: deviza alapú kölcsön esetén a bank ténylegesen nem bocsát devizát az adós rendelkezésére és az adós nem is devizában törleszt, azaz valódi devizaátváltás nem történik.
A másodfokú bíróság szerint akkor tisztességes az árfolyamrés, ha a folyósítás és a törlesztés elszámolása egynemű árfolyam alkalmazásával történik.
Végül nemrégiben a Kúria felfüggesztette a pert és az Európai Unió Bíróságának előzetes döntéshozatali eljárását kezdeményezte.
Az AXERMIX munkacsoport szervezésében elindított pertársaság pere a hazai bankok közül elsőként az AXA ellen. 2013.03.04. Fotó: Móricz SImon
2013.03.04 14:48

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria


text:
2014. október 14.(*)
A C‑12/13. P. és C‑13/13. P. sz. egyesített ügyekben,
Gérard Buono (lakóhelye: Agde [Franciaország]),
Jean‑Luc Buono (lakóhelye: Agde),
Roger Del Ponte (lakóhelye: Balaruc‑les‑Bains [Franciaország]),
Serge Antoine Di Rocco (lakóhelye: Sète [Franciaország]),
Jean Gérald Lubrano (lakóhelye: Balaruc‑les‑Bains),
Jean Lubrano (lakóhelye: Port‑Vendres [Franciaország]),
Jean Lucien Lubrano (lakóhelye: Saleilles [Franciaország]),
Fabrice Marin (lakóhelye: Frontignan [Franciaország]),
Robert Marin (lakóhelye: Balaruc‑les‑Bains),
(képviselik őket: A. Arnaud és P.‑O. Koubi‑Flotte ügyvédek [C‑12/13 P]),
a Syndicat des thoniers méditerranéens (székhelye: Marseille [Franciaország]),
Marc Carreno (lakóhelye: Sète),
Jean Louis Donnarel (lakóhelye: Lourmarin [Franciaország]),
Jean‑François Flores (lakóhelye: Sète),
Gérald Jean Lubrano (lakóhelye: Balaruc‑les‑Bains),
Hervé Marin (lakóhelye: Balaruc‑le‑Vieux [Franciaország]),
Nicolas Marin (lakóhelye: Frontignan),
Sébastien Marin (lakóhelye: Bouzigues [Franciaország]),
Serge Antoine José Perez (lakóhelye: Sorède [Franciaország]),
(képviseli őket: C. Bonnefoi ügyvéd [C‑13/13 P]),
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2013. január 4‑én benyújtott két fellebbezése tárgyában
az Európai Bizottság (képviselik: A. Bouquet és D. Nardi, meghatalmazotti minőségben),
tagjai: V. Skouris elnök, K. Lenaerts elnökhelyettes, A. Tizzano, R. Silva de Lapuerta, C. Vajda és S. Rodin tanácselnökök, A. Rosas, Juhász E., A. Borg Barthet, J. Malenovský, E. Levits (előadó), J. L. da Cruz Vilaça és F. Biltgen bírák,
a főtanácsnok indítványának a 2014. március 20‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Fellebbezésükkel Gérard Buono, Jean‑Luc Buono, Roger Del Ponte, Serge Antoine Di Rocco, Jean Gérald Lubrano, Jean Lubrano, Jean Lucien Lubrano, Fabrice Marin és Robert Marin (C‑12/13. P. sz. ügy), valamint a Syndicat des thoniers méditerranéens (a továbbiakban: STM), Marc Carreno, Jean‑Louis Donnarel, Jean‑François Flores, Gérald Jean Lubrano, Hervé Marin, Nicolas Marin, Sébastien Marin és Serge Antoine José Perez (C‑13/13. P. sz. ügy) az Európai Unió Törvényszéke Syndicat des thoniers méditerranéens és társai kontra Bizottság ítéletének (T‑574/08, EU:T:2012:583, a továbbiakban: megtámadott ítélet) hatályon kívül helyezését kérik, amelyben a Törvényszék elutasította az Atlanti‑óceánon a nyugati hosszúság 45°‑ától keletre és a Földközi‑tengeren kékúszójú tonhalra irányuló halászatot folytató erszényes kerítőhálós hajók vonatkozásában alkalmazandó sürgősségi intézkedések meghozataláról szóló, 2008. június 12‑i 530/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 155., 9. o.) elfogadása miatt állítólagosan elszenvedett kár megtérítésére irányuló keresetüket.
2 A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20‑i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 358., 59. o.; magyar nyelvű különkiadás 4. fejezet, 5. kötet, 460. o.) célja a halászati ágazat hosszú távú életképességének biztosítása céljából a halászati gazdálkodás többéves megközelítésének kialakítása.
3 A 2371/2002 rendelet „Bizottsági sürgősségi intézkedések” címet viselő 7. cikke a következőt mondja ki:
„(1) Ha nyilvánvaló az erőforrások [helyesen: az élő vízi erőforrások] védelmére vagy a tengeri ökoszisztémára vonatkozóan a halászati tevékenységből eredő súlyos fenyegetettség, amely azonnali intézkedést kíván, a Bizottság a tagállamok igazolt kérésére vagy saját kezdeményezésére határozhat sürgősségi intézkedésekről, amelyek nem tarthatnak tovább hat hónapnál. A Bizottság új határozatot hozhat a rendkívüli [helyesen: sürgősségi] intézkedések kiterjesztésére, amely nem tarthat tovább hat hónapnál.
(5) A Tanács – többségi szavazattal [helyesen: minősített többséggel] – eltérő döntést hozhat a fellebbezés kézhezvételétől számított egy hónapon belül.”
4 A 2371/2002 rendeletnek „A halászati lehetőségek elosztása” címet viselő 20. cikke ekként rendelkezik:
„(1) A Tanács – a Bizottság javaslatára többségi szavazattal [helyesen: minősített többséggel] – határoz a fogás és/vagy a halászati erőkifejtés korlátozásairól, és a halászati lehetőségek elosztásáról a tagállamok között, valamint az e korlátozásokkal kapcsolatos feltételekről. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylagos stabilitást kell biztosítani a halászati tevékenységben minden állomány és halászati terület [helyesen: halfajta] vonatkozásában.
(5) A tagállamok, miután a Bizottságot erről értesítették, elcserélhetik a számukra kiosztott halászati lehetőségek egészét vagy egy részét.”
5 Ezzel összefüggésben fogadták el a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16‑i 40/2008/EK tanácsi rendeletet, (HL L 19., 1. o.).
6 E korlátozásokat és mennyiségeket a kékúszójú tonhalra vonatkozó egyes 2008. évi kvótáknak a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló 2847/93/EGK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján történő kiigazításáról szóló, 2008. május 22‑i 446/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 134., 11. o.) módosította.
7 2008. június 12‑én a Bizottság a 2371/2002 rendelet 7. cikke alapján elfogadta az 530/2008 rendeletet.
8 Az 530/2008 rendelet (6) preambulumbekezdése kimondja:
„A Bizottság birtokában lévő adatok és a bizottsági ellenőrök által az érintett tagállamokban tett ellenőrző látogatások során gyűjtött információk szerint a Görögország, Franciaország, Olaszország, Ciprus és Málta lobogója alatt közlekedő vagy ezekben a tagállamokban lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára az Atlanti‑óceánon a nyugati hosszúság 45°‑ától keletre és a Földközi‑tengeren folytatandó kékúszójútonhal‑halászatra odaítélt halászati lehetőségeket 2008. június 16‑tól kimerítettnek kell tekinteni, valamint a Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ebben a tagállamban lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára ugyanezen állomány halászatára odaítélt halászati lehetőségeket 2008. június 23‑tól kimerítettnek kell tekinteni.”
9 Az említett rendelet 1. cikke a következőt írja elő:
„A Görögország, Franciaország, Olaszország, Ciprus és Málta lobogója alatt közlekedő vagy ezekben a tagállamokban lajstromozott hajók által az Atlanti‑óceánon a nyugati hosszúság 45°‑ától keletre és a Földközi‑tengeren erszényes kerítőhálóval folytatott kékúszójútonhal‑halászat 2008. június 16‑tól kezdődően tilos.
Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, halketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, átrakodása, átszállítása vagy kirakodása is tilos.”
10 Ugyanezen rendelet 2. cikkének szövege a következő:
„A Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ebben a tagállamban lajstromozott hajók által az Atlanti‑óceánon a nyugati hosszúság 45°‑ától keletre és a Földközi‑tengeren erszényes kerítőhálóval folytatott kékúszójútonhal‑halászat 2008. június 23‑tól kezdődően tilos.
11 Az 530/2008 rendelet 3. cikke ekként rendelkezik:
„(1) A második bekezdésre [helyesen: (2) bekezdésre] figyelemmel 2008. június 16‑tól kezdődően a közösségi gazdasági szereplők közösségi vizeken vagy közösségi kikötőkben nem fogadhatják az erszényes kerítőhálós hajók által az Atlanti‑óceánon a nyugati hosszúság 45°‑ától keletre és a Földközi‑tengeren fogott kékúszójútonhal‑egyedeket kirakodásra, halketrecben történő hizlalásra vagy tenyésztésre és átrakodásra.
12 A C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői, valamint Marc Carreno, Jean‑Louis Donnarel, Jean‑François Flores, Gérald Jean Lubrano, Hervé Marin, Nicolas Marin, Sébastien Marin és Serge Antoine José Perez, a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői a Földközi‑tengeren tevékenykedő, francia lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajók tulajdonosai és/vagy részvényesei. Valamennyien az STM tagjai.
13 A C‑13/13. P. sz. ügyben szintén fellebbező STM a francia code du travail (a munka törvénykönyve) IV. könyvének hatálya alá tartozó szakmai szakszervezet, amelyhez csak tonhalhalászattal foglalkozó tengerészek csatlakozhatnak.
14 A 2008. évre – az STM‑en kívül – valamennyi fellebbező különleges halászati engedéllyel rendelkezett, amely engedélyezte számukra – az egyéni halászati kvóták formájában rendelkezésükre bocsátott halászati lehetőségek korlátain belül – a földközi‑tengeri kékúszójú tonhal kifogását, fedélzeten való tárolását, átrakodását, átszállítását, kirakodását, szállítását, tárolását, és eladását. A francia hatóságok által kiadott engedély a 2008. április 1‑jétől 2008. június 30‑ig tartó időszakra engedélyezte a halászatot.
15 A Földközi‑tengeren a kékúszójú tonhal halászatát megtiltó 530/2008 rendelet elfogadását követően a kékúszójú tonhal halászati idénye 2008. június 16‑án megszakadt, és – az STM kivételével – a fellebbezők halászati engedélyeit visszavonták.
16 Az Elsőfokú Bíróság Hivatalához 2008. december 24‑én a felperesek – a C‑12/13. P. és C‑13/13. P. sz. egyesített ügyekben előterjesztett fellebbezések fellebbezői – együttesen benyújtott keresetlevelükkel az Európai Uniónak az 530/2008 rendelet elfogadása okán fennálló, szerződésen kívüli objektív felelőssége megállapítására irányuló kártérítési keresetet indítottak.
17 2010. március 25‑i végzésével a Törvényszék a Bíróságnak az AJD Tuna ügyben (C‑221/09) történő határozathozataláig, továbbá a Törvényszéknek a Norilsk Nickel Harjavalta és Umicore kontra Bizottság ügyben (T‑532/08), valamint az Etimine és Etiproducts kontra Bizottság ügyben (T‑539/08) az elfogadhatóságra vonatkozó határozata meghozataláig felfüggesztette az eljárást.
18 A 2011. március 17‑i AJD Tuna ítéletben (C‑221/09, EU:C:2011:153) a Bíróság megállapította, hogy az 530/2008 rendelet érvénytelen, amennyiben az e rendeletben szereplő tilalmak – miután azokat a 2371/2002 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján fogadták el – a spanyol lobogó alatt közlekedő vagy e tagállamban lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók, valamint azon közösségi gazdasági szereplők tekintetében, amelyek e hajókkal kötöttek szerződéseket, 2008. június 23‑tól hatályosak, míg e tilalmak a görög, francia, olasz, ciprusi, és máltai lobogó alatt közlekedő vagy e tagállamokban lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók, valamint azon közösségi gazdasági szereplők tekintetében, amelyek e hajókkal kötöttek szerződéseket, 2008. június 16‑tól hatályosak anélkül, hogy ez az eltérő bánásmód objektíven igazolt volna.
19 A megtámadott ítéletben a Törvényszék megállapította, hogy a kereset az STM által előterjesztett részében elfogadhatatlan, a keresetnek a többi felperes által benyújtott részét pedig mint megalapozatlant utasította el.
20 Az eljárás írásbeli és szóbeli szakaszának lefolytatása, valamint az ítélethozatal céljából a Bíróság elnöke 2013. február 26‑i végzésével a Bíróság eljárási szabályzata 54. cikkének megfelelően egyesítette a C‑12/13. P. sz. és a C‑13/13. P. sz. ügyeket.
21 A C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői azt kérik, hogy a Bíróság:
– akként határozzon az ügy érdeméről, hogy a szerződésen kívüli felelősség alapján a Bizottságot kötelezi a következő összegek megfizetésére:
– Gérard Buono és Jean‑Luc Buono számára 1 523 588,94 euró összeg,
– Roger Del Ponte számára 1 068 600 euró összeg,
– Serge Antoine Di Rocco számára 1 094 800 euró összeg,
– Jean Gérald Lubrano számára 855 628,20 euró összeg,
– Jean Lubrano és Jean Lucien Lubrano számára 1 523 588,94 euró összeg,
– Fabrice Marin és Robert Marin számára 865 784,59 euró összeg,
– másodlagosan, helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és az ügyet utalja vissza a Törvényszék elé.
22 A C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői azt kérik, hogy a Bíróság:
– minősítse elfogadhatónak az STM által benyújtott keresetet;
– a szerződésen kívüli felelősség alapján kötelezze a Bizottságot a keresetlevélben kért kártérítés megfizetésére, és
23 A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság:
– másodlagosan, utasítsa el a szerződésen kívüli felelősség megállapítására irányuló kereseteket, és
– a fellebbezőket kötelezze a fellebbezési eljárással, valamint az elsőfokú eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.
Az eljárás szóbeli szakaszának újbóli megnyitására irányuló kérelem
24 Azt követően, hogy a Bíróság – miután a főtanácsnok ismertette indítványát – 2014. március 20‑án lezárta az eljárás szóbeli szakaszát, a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői a Bíróság Hivatalához 2014. március 25‑én érkezett 2014. március 24‑i levelükben kérték az eljárás szóbeli szakaszának újbóli megnyitását.
25 Ezen utóbbiak, többek között, egyrészről azzal érvelnek, hogy a főtanácsnok indítványa a felek körében nem megfelelően megvitatott érven – azaz az 530/2008 rendelet jogszerűségén, illetve annak hiányán – alapul, másrészről pedig, hogy a Bíróság határozatára nézve döntő jelentőségű új tény merült fel, amely ahhoz kapcsolódik, hogy a Bizottság tétlen maradt, és nem hozott az 530/2008 rendelet érvénytelenségét eredményező hátrányos megkülönböztetés orvoslására irányuló intézkedéseket.
26 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy eljárási szabályzatának 83. cikke alapján a Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően az eljárás során bármikor elrendelheti az eljárás szóbeli szakaszának újbóli megnyitását, különösen, ha úgy ítéli meg, hogy az ügy körülményei nincsenek kellően feltárva, vagy ha a fél e szakasz befejezését követően a Bíróság határozatára nézve döntő jelentőségű új tényt hoz fel, illetve ha az ügyet olyan érv alapján kellene eldönteni, amelyet a felek, illetve az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikke szerinti érdekeltek nem vitattak meg (lásd: Pohotovosť‑ítélet, C‑470/12, EU:C:2014:101, 21. pont; Emerging Markets Series of DFA Investment Trust Company ítélet, C‑190/12, EU:C:2014:249, 20. pont).
27 Ezenfelül, az EUMSZ 252. cikk második bekezdése értelmében a főtanácsnok feladata, hogy teljesen pártatlanul és függetlenül eljárva, nyilvános tárgyaláson indokolással ellátott indítványt terjesszen elő azokban az ügyekben, amelyek esetében a Bíróság alapokmánya szerint a főtanácsnok részvételére van szükség. A Bíróságot nem köti sem a főtanácsnok indítványa, sem pedig az annak alapjául szolgáló indokolás (Bizottság és társai kontra Kadi ítélet, C‑584/10 P, C‑593/10 P és C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 57. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
28 A jelen ügyben a Bíróság – a főtanácsnok meghallgatását követően – úgy véli, hogy az ügy körülményeit kellően feltárták ahhoz, hogy határozatot lehessen hozni, hogy a jelen ügyeket nem olyan érvek alapján kell eldönteni, amelyet a felek nem vitattak meg, valamint hogy a fellebbezők által említett új tény a Bíróság határozatára nézve nem döntő jelentőségű. Következésképpen nem kell helyt adni az eljárás szóbeli szakaszának újbóli megnyitására irányuló kérelemnek.
A C‑13/13. P. sz. ügyben felhozott első jogalapról
29 Első jogalapjukban a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői azzal érvelnek, hogy annak megállapításával, hogy az STM nem rendelkezik kereshetőségi joggal, a Törvényszék elferdítette az iratok tartalmát. Úgy vélik, hogy ezen iratok teljes vizsgálata alapján meg lehetne állapítani az STM saját kereshetőségi jogának fennállását, amely jog lehetővé teszi számára, hogy kérje saját külön kárának megtérítését.
30 A C‑13/13. P sz. ügy fellebbezői egyrészről vitatják a Törvényszék a megtámadott ítélet 23. pontjában szereplő azon megállapításának tárgyi pontosságát, amely szerint az STM nem támasztotta alá a kárát, és a Törvényszék által feltett két kérdésre adott azon írásbeli válaszukra utalnak, amelyből kitűnik, hogy az STM által elszenvedett nem vagyoni kár a tagjai tevékenysége szakmai hírnevének sérelmével függ össze.
31 A C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői másrészről nem vitatják a Törvényszéknek a megtámadott ítélet 24. pontjában szereplő azon értékelését, amely szerint az STM nem engedményese a tagjai által átruházott kártérítési jognak, ugyanakkor azzal érvelnek, hogy a francia jog szerint az STM‑et – szakmai szakszervezetként – közérdekű feladat ellátásával bízták meg, ami alapján fennáll a saját és tagjai érdekében történő eljáráshoz fűződő érdeke.
32 A Bizottság vitatja a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői által az első jogalapjuk alátámasztására előterjesztett érveket. Válaszbeadványában megjegyzi, hogy a Törvényszék érvelése az STM által kifejtett zavaros érvelést tükrözi.
33 A Bíróság alapokmányának 21. cikke és a Törvényszék eljárási szabályzatának 44. cikke értelmében a keresetlevélnek – többek között – fel kell tüntetnie a jogvita tárgyát, valamint tartalmaznia kell a felperes kérelmeit és a felhozott jogalapok rövid ismertetését.
34 Nem vitatott, hogy ahhoz, hogy valamely kártérítési kereset megfeleljen a fent említett követelményeknek, a felperesnek keresetlevelében fel kell tüntetnie azokat a jogalapokat, amelyeket állításainak alátámasztására fel kíván hozni, továbbá különösen az általa elszenvedett kár jellegét, valamint az e kár alapjául szolgáló tényt (TAO/AFI kontra Bizottság végzés, C‑322/91, EU:C:1992:495, 13. pont).
35 Ezzel szemben elfogadhatatlannak kell tekinteni bármely olyan kártérítési kérelmet, amelynek tárgyát pontosan nem határozták meg, és amelyben nem szerepel a felhozott jogalapok ismertetése (Zuckerfabrik Schöppenstedt kontra Tanács ítélet, 5/71, EU:C:1971:116, 8. és 9. pont).
36 Márpedig az elsőfokú eljárás keretében benyújtott keresetlevél egyáltalán nem határozta meg pontosan az STM által állítólagosan elszenvedett kár jellegét.
37 Az STM által állítólagosan elszenvedett kár ugyanis csupán a keresetlevélnek a felperesek kérelmeit tartalmazó részében, és nem vagyoni kár címén – az STM tagjainak szóló tájékoztató programokba való befektetésre szánt – 30 000 euró átalányösszeg iránti kérelem formájában szerepel.
38 Ebből következik, hogy – a Törvényszék a megtámadott ítélet 22. pontjában szereplő vélekedésének megfelelően – az STM a keresetlevelében egyáltalán nem határozta meg pontosan egyrészről a Bizottságnak felrótt magatartásra tekintettel az állítólagos kár jellegét, másrészről pedig – akár pusztán megközelítőleg – e kár értékelését. A hivatkozott kár jellegének, illetve terjedelmének meghatározása szempontjából egyébként nincs relevanciája annak az állításnak, amely szerint a 30 000 euró összeget az STM tagjainak tájékoztatására szánnák, mivel az csak a kártérítés jövőbeli felhasználására vonatkozik, és nem a hivatkozott kár terjedelmére.
39 Következésképpen az STM által benyújtott kártérítési keresetet mindenképpen elfogadhatatlannak kellett nyilvánítani azon az alapon, hogy nem felelt meg a Törvényszék eljárási szabályzata 44. cikke 1. §‑ának c) pontjában előírt feltételeknek, és nem szükséges határozni arról, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta‑e a jogot akkor, amikor a keresetet az STM által benyújtott részében – ezen utóbbi kereshetőségi jogának hiányában – elfogadhatatlannak nyilvánította.
A C‑12/13. P. sz. ügyben felhozott harmadik jogalapról, valamint a C‑13/13. P. sz. ügyben felhozott harmadik és negyedik jogalapról
40 Harmadik jogalapjukban a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői azzal érvelnek, hogy a megtámadott ítéletben a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amennyiben nem ismerte el, hogy az uniós jog általánosságban tartalmazza a szerződésen kívüli objektív felelősséget.
41 Egyetlen jogalapot képezőnek tekintendő harmadik és negyedik jogalapjukban a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői azzal érvelnek, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott ítélet 82–88. pontjában megállapította, hogy a hivatkozott kár nem volt rendkívüli jellegű, mivel nem haladta meg a halászati ágazatban rejlő gazdasági kockázatok korlátait.
42 A Bizottság vitatja az említett jogalapokkal összefüggésben felhozott valamennyi érvet.
43 Nem vitatott, hogy az uniós jog jelenlegi állapotában a tagállami jogrendek összehasonlító vizsgálata nem teszi lehetővé az Uniót a jogalkotási feladatainak jogszerű gyakorlásáért terhelő szerződésen kívüli felelősség rendszere létének megállapítását (lásd: FIAMM és társai kontra Tanács és Bizottság ítélet, C‑120/06 P és C‑121/06 P, EU:C:2008:476, 175. és 179. pont).
44 E tekintetben a Törvényszék egyáltalán nem alkalmazta tévesen a jogot, amennyiben egyrészről a megtámadott ítélet 69–73. pontját az említett ítélkezési gyakorlatra alapította, és másrészről az említett ítélet 76. pontjában úgy vélte, hogy az Unió jogszerű aktusért való szerződésen kívüli felelősségére alapított jogalapot ugyanezen ítélkezési gyakorlat tükrében kell vizsgálni.
45 Ebből következik, hogy a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői által felhozott harmadik jogalapot mint megalapozatlant kell elutasítani.
46 Ami a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői által hivatkozott harmadik és negyedik jogalapot illeti, a Törvényszék a megtámadott ítélet 77–87. pontjában megvizsgálta a kár állítólagosan rendkívüli és különleges jellegét, amelyet arra az esetre hoztak fel mellékesen, ha az Unió jogszerű aktusért való szerződésen kívüli felelősségének elvét el kellene ismerni az uniós jogban (lásd ebben az értelemben: Dorsch Consult kontra Tanács és Bizottság ítélet, C‑237/98 P, EU:C:2000:321, 18. és 19. pont).
47 Márpedig az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében, valamely fellebbezés keretében, ha a Törvényszék által elfogadott valamelyik ok elegendő ítélete rendelkező részének megalapozására, akkor az érintett ítéletben szereplő többi okot érintő bármely hiányosság nem lehet hatással az említett rendelkező részre, és ennek megfelelően az ezen hibákra hivatkozó jogalap hatástalan és elutasítandó (Bizottság kontra CAS Succhi di Frutta ítélet, C‑496/99 P, EU:C:2004:236, 68. pont).
48 Ebből következik, hogy a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői által felhozott harmadik és negyedik jogalapot mint hatástalanokat kell elutasítani, mivel azok a megtámadott ítélet indokolásának mellékes része ellen irányulnak.
A C‑13/13. P. sz. ügyben felhozott második jogalapról
49 Második jogalapjukban a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői azzal érvelnek, hogy az 530/2008 rendelet az AJD Tuna ítélet (EU:C:2011:153) kihirdetését követően is elsősorban jogszerű aktus marad, amelyet csupán részlegesen – azaz a görög, francia, olasz, ciprusi, és máltai lobogó alatt közlekedő vagy e tagállamokban lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók, valamint a velük szerződést kötő uniós gazdasági szereplők tekintetében történő hatálybalépésének időpontját illetően – nyilvánítottak érvénytelennek.
50 A Bizottság – kiemelve, hogy az említett jogalap a megtámadott ítéletnek a C‑13/13. P. sz. ügybeli fellebbezőktől eltérő felperesekre vonatkozó pontjaira irányul – úgy véli, hogy az megalapozott, és hogy következésképpen az AJD Tuna ítélet (EU:C:2011:153) kihirdetése nem minősül a Törvényszék eljárási szabályzata 48. cikke 2. §‑ának értelmében vett új ténynek.
51 A Bizottság különösen úgy véli egyrészről, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor elfogadhatónak nyilvánította a felperesek – a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői – által felhozott, az Unió jogellenes aktusért való szerződésen kívüli felelősségére alapított jogalapot, mivel – amint az az AJD Tuna ítélet (EU:C:2011:153) értelmezéséből kitűnik – a Bíróság az 530/2008 rendeletet csak annyiban nyilvánította érvénytelennek, amennyiben az abban szereplő tilalmak a spanyol lobogó alatt közlekedő vagy e tagállamban lajstromozott hajók, valamint a velük szerződést kötő uniós gazdasági szereplők tekintetében 2008. június 23‑tól hatályosak, míg e tilalmak a görög, francia, olasz, ciprusi és máltai lobogó alatt közlekedő vagy e tagállamokban lajstromozott hajók, valamint a velük szerződést kötő uniós gazdasági szereplők tekintetében 2008. június 16‑tól hatályosak, továbbá másrészről, hogy a felpereseket semmi nem akadályozta meg abban, hogy a valamely jogellenes uniós jogi aktusból eredő káruk miatt – akár az aktus érvénytelenségét megállapító ítélet hiányában is – kártérítési keresetet indítsanak.
52 Elsősorban, ami a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői által felhozott második jogalap elfogadhatóságát illeti, a Bíróság már megállapította, hogy amennyiben a Törvényszék két ügyet egyesített, és egy ítéletet hozott, amely az eljárás felei által a Törvényszék előtt előadott jogalapok összességére válaszol, mindegyik fél vitathatja a csak a másik egyesített ügy felperese által a Törvényszék előtt előadott jogalapokra vonatkozó érveléseket (ISD Polska és társai kontra Bizottság ítélet, C‑369/09 P, EU:C:2011:175, 85. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
53 A jelen ügyben – még akkor is, ha kezdetben a Törvényszék csak egyetlen ügyben járt el – az, hogy az írásbeli szakasz során a fellebbezők két csoportra oszlottak, amelyek közül az egyik, azaz a felperesek, a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezőinek csoportja új jogalapot hozott fel, megengedi a fent említett ítélkezési gyakorlat analógia útján történő alkalmazását.
54 Ebből következik, hogy elfogadható a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői által előterjesztett azon második jogalap, amely a Törvényszéknek a felperesek – a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői – által hivatkozott jogalapra adott válasza ellen irányul.
55 Másodsorban a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői által előterjesztett második jogalap megalapozottságát illetően emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék eljárási szabályzata 48. cikkének 2. §‑a értelmében az eljárás további részében semmilyen új jogalapot nem lehet felhozni, kivéve ha az olyan jogi vagy ténybeli helyzetből származik, amely az eljárás során merült fel.
56 A jelen ügyben – a jelen ítélet 18. pontjában felidézetteknek megfelelően – mivel a Bíróság az AJD Tuna ítéletben (EU:C:2011:153) megállapította, hogy az 530/2008 rendelet érvénytelen, a Törvényszék felszólította az eljárás feleit, hogy írásban fejtsék ki álláspontjukat az említett ítélet következményeiről. Válaszukban a felperesek – a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői – az Unió jogellenes aktusért való szerződésen kívüli felelősségére alapított jogalapot fogalmaztak meg. Ezen utóbbiak különösen azzal érveltek, hogy a spanyol lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajóknak megadott, 2008. június 23‑ig szóló halászati engedély – tekintettel arra, hogy a görög, francia, olasz, ciprusi és máltai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajóknak 2008. június 16‑án meg kellett szüntetniük a halászatot – tényleges és biztos kárt okozott nekik, amely a 2008. évre biztosított kvótájuk ki nem fogott és el nem adott részéből áll.
57 Elöljáróban meg kell állapítani, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 48. és 49. pontjában úgy vélte, hogy a felperesek – a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői – olyan jogalapot fogalmaztak meg, amely az eljárást kezdeményező kérelemben nem szerepel, és amely következésképpen a Törvényszék eljárási szabályzata 48. cikkének 2. §‑a értelmében új jogalapnak minősült.
58 E tekintetben a Törvényszék a megtámadott ítélet 53. és 54. pontjában e jogalap elfogadhatóságát illetően megállapította, hogy a Bíróságnak a kereset benyújtásának időpontjánál későbbi időpontban kihirdetett AJD Tuna ítéletét (EU:C:2011:153) új jogalap előterjesztését lehetővé tevő körülménynek kell tekinteni, mivel az említett ítélet módosította a keresetlevél benyújtásakor fennálló jogi helyzetet. A Törvényszék ugyanis megállapította, hogy az AJD Tuna ítéletet (EU:C:2011:153) követően az 530/2008 rendelet teljes egészében érvénytelenné vált, ekként pedig nem váltott ki joghatásokat az uniós jogi aktusok jogszerűsége vélelmének alkalmazása alapján.
59 Márpedig meg kell állapítani, hogy a jelen ügyben a Törvényszék érvelése az AJD Tuna ítélet (EU:C:2011:153) téves értelmezéséből indul ki. Különösen, az említett ítélet 105–108. pontjából kitűnik, hogy a Bizottság azzal, hogy a halászatot megtiltó intézkedések hatálybalépését kizárólag a spanyol lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőháló hajók tekintetében halasztotta el 2008. június 23‑ig anélkül, hogy ez a határidő‑hosszabbítás objektíven igazolt lett volna, megsértette a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét. Ily módon a Bíróság ezen értékeléséből kitűnik, hogy az AJD Tuna ítélet (EU:C:2011:153) – az 530/2008 rendelet érvénytelenségének megállapítására irányuló összes többi jogalapot elutasítva – ezt a rendeletet csak annyiban nyilvánította érvénytelennek, amennyiben a spanyol lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőháló hajók egy további hetet kaptak a halászatra, ugyanakkor fenntartotta a többi hajó tekintetében meghatározott tilalmi időpont – azaz 2008. június 16. – érvényességét.
60 Következésképpen – a Törvényszék álláspontjával ellentétben – mivel az 530/2008 rendeletet a Bíróság csak annyiban nyilvánította érvénytelennek, amennyiben az a spanyol lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőháló hajók részére kedvezőbb bánásmódot biztosított, az AJD Tuna ítélet (EU:C:2011:153) elfogadása nem minősül a Törvényszék előtti eljárás során felmerülő új jogi elemnek. Mivel ugyanis a görög, francia, olasz, ciprusi és máltai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajók tekintetében előírt halászati tilalom továbbra is érvényes maradt, az említett ítélet pusztán megerősítette a felperesek – a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői – által a keresetük benyújtásakor már ismert jogi helyzetet.
61 A fentiekből kitűnik, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításakor, hogy az AJD Tuna ítélet (EU:C:2011:153) kihirdetése új jogalapnak az eljárás során történő előterjesztését lehetővé tevő új jogi elemet képez.
62 Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy ha a Törvényszék valamely ítéletének indokolása sérti ugyan az uniós jogot, viszont a rendelkező rész egyéb jogi indokok alapján megalapozottnak tűnik, az ilyen jogsértés nem eredményezheti az ítélet hatályon kívül helyezését (lásd ebben az értelemben: FIAMM és társai kontra Tanács és Bizottság ítélet, EU:C:2008:476, 187. pont; valamint Diputación Foral de Vizcaya kontra Bizottság ítélet, C‑465/09 P–C‑470/09 P, EU:C:2011:372, 171. pont).
63 A jelen ügyben, jóllehet a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor elfogadhatónak nyilvánította a felperesek – a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői – által felhozott, az Unió jogellenes aktusért való szerződésen kívüli felelősségére alapított jogalapot, ez a téves jogalkalmazás nem vonhatja maga után a megtámadott ítélet hatályon kívül helyezését, mivel a Törvényszék mindenesetre az említett jogalapot mint megalapozatlant utasította el a megtámadott ítélet 55–66. pontjában.
64 A fentiekre tekintettel a C‑13/13. P. sz. ügy fellebbezői által felhozott második jogalapot – megalapozottsága ellenére – hatástalanként kell elutasítani (lásd ebben az értelemben: Ojha kontra Bizottság ítélet, C‑294/95 P, EU:C:1996:434, 52. pont; FIAMM és társai kontra Tanács és Bizottság ítélet, EU:C:2008:476, 189. pont).
A C‑12/13. P. sz. ügyben felhozott első és második jogalapról
65 Első jogalapjukban a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői azzal érvelnek, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az Unió jogellenes aktusért való szerződésen kívüli felelőssége megállapításának vizsgálata során, amennyiben a megtámadott ítélet 61–66. pontjában azt állapította meg, hogy a hivatkozott kár nem bírt tényleges és biztos jelleggel.
66 Második jogalapjukban a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői azzal érvelnek, hogy a Törvényszék a hivatkozott kár tényleges és biztos jellegének általa végzett értékelése során is tévesen alkalmazta a jogot, mivel nem állapította meg, hogy az említett kár a tulajdonhoz és a szakmai tevékenység szabad gyakorlásához való jogaik megsértéséből ered.
67 A Bizottság azzal érvel, hogy ezeket a jogalapokat mint elfogadhatatlanokat, és mindenesetre mind megalapozatlanokat kell elutasítani.
68 Emlékeztetni kell arra, hogy – amint az a jelen ítélet 63. pontjából kitűnik – a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor elfogadhatónak nyilvánította a felperesek – a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői – által az elsőfokú eljárás során felhozott, az Unió jogellenes aktusért való szerződésen kívüli felelősségének megállapítására alapított jogalapot.
69 Ebből következik, hogy mivel az említett jogalapot elfogadhatatlannak kellett nyilvánítani, a C‑12/13. P. sz. ügy fellebbezői által felhozott első és második jogalapot mint hatástalanokat kell elutasítani, amennyiben azok a Törvényszéknek az ugyanezen jogalap érdemi vizsgálatára vonatkozó elemzésére irányulnak.
70 A fenti megfontolások összességére tekintettel, a C‑12/13. P. és a C‑13/13. P. sz. egyesített ügyek fellebbezői által benyújtott fellebbezéseket teljes egészükben el kell utasítani.
71 A Bíróság eljárási szabályzata 184. cikkének (2) bekezdése alapján, ha a fellebbezés megalapozatlan, a Bíróság határoz a költségekről Ugyanezen szabályzat 138. cikkének (1) bekezdése értelmében, amelyet ugyanezen szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is megfelelően alkalmazni kell, a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel a fellebbezők pervesztesek lettek, és a Bizottság kérte a C‑12/13. P. és a C‑13/13. P. sz. ügyekben felmerült költségek viselésére kötelezésüket, kötelezni kell őket a költségek viselésére.
1) A Bíróság a C‑12/13. P. és a C‑13/13. P. sz. egyesített ügyekben benyújtott fellebbezéseket elutasítja.
2) A Bíróság Gérard Buonót, Jean‑Luc Buonót, Roger Del Pontét, Serge Antoine Di Roccót, Jean Gérald Lubranót, Jean Lubranót, Jean Lucien Lubranót, Fabrice Marint és Robert Marint kötelezi a C‑12/13. P. sz. ügyben felmerült költségek viselésére, és a Syndicat des thoniers méditerranéens‑t, Marc Carrenót, Jean‑Louis Donnarelt, Jean‑François Flores‑t, Gérald Jean Lubranót, Hervé Marint, Nicolas Marint, Sébastien Marint és Serge Antoine José Perezt kötelezi a C‑13/13. P. sz. ügyben felmerült költségek viselésére.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Ez a szakasz a bolgár szakosított bíróságok szervezetéről nyújt tájékoztatást.
Bulgáriában nem működik szakosított munkaügyi, tengerészeti, kereskedelmi vagy hasonló típusú szakosított bíróság.
Bulgáriában a közigazgatási bíróságok rendszerét a 2006-ban elfogadott közigazgatási eljárásról szóló új törvénykönyv állította fel. A közigazgatási bírósági rendszer 28 regionális közigazgatási bíróságból és a legfelsőbb közigazgatási bíróságból (Varhoven administrativen sad) áll.
A közigazgatási bíróságok az alábbiak iránt előterjesztett keresetek elbírálására rendelkeznek hatáskörrel:
közigazgatási aktusok kibocsátása, módosítása, visszavonása vagy megsemmisítése;
a közigazgatási eljárásról szóló törvénykönyv alapján született megállapodások érvénytelenítése vagy megsemmisítése;
jogorvoslat az indokolatlan közigazgatási intézkedésekkel és mulasztásokkal szemben;
jogorvoslat a jogtalan, kényszerrel történő végrehajtás ellen;
a közigazgatási hatóságok és tisztviselők jogtalan aktusaiból, cselekményéből vagy mulasztásából eredő károk megtérítése;
a kényszerrel történő végrehajtásból eredő károk megtérítése;
a közigazgatási bíróságok által hozott ítéletek érvénytelenítése, megsemmisítése vagy hatályon kívül helyezése;
a közigazgatási eljárásról szóló törvénykönyv alapján született közigazgatási aktusok nem hiteles jellegének megállapítása.
Az egyedi közigazgatási aktusok megtámadásával kapcsolatos ügyeket az a közigazgatási bíróság vizsgálja, amelynek illetékességi területén a megtámadott közigazgatási aktust kibocsátó hatóság azon regionális hivatalának székhelye található, amelynek a vonzáskörzetében a kérelmező állandó lakóhelye vagy tartózkodási helye vagy székhelye található. Az ilyen ügyeket azon közigazgatási bíróság vizsgálja, amelynek illetékességi területén a megtámadott egyedi közigazgatási aktust kibocsátó hatóság székhelye található, amennyiben:
a megtámadott aktusnak számos címzettje van, akiknek az állandó lakóhelye vagy tartózkodási helye nem az aktust kibocsátó hatóság regionális hivatalának vonzáskörzetében található;
a megtámadott aktust kibocsátó hatóság igazgatási szervezete nem rendelkezik regionális hivatallal.
Az általános közigazgatási aktusok megtámadásával kapcsolatos ügyeket az a közigazgatási bíróság vizsgálja, amelynek illetékességi területén a megtámadott közigazgatási aktust kibocsátó hatóság székhelye található.
Ha az említett székhely külföldön található, akkor Szófia városi közigazgatási bírósága (Administrativen sad – grad Sofia) jár el.
A kártérítési keresetet a felperes lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes bírósághoz is be lehet nyújtani, amennyiben a kártérítési keresetet az 1–4. szakaszban hivatkozott perben terjesztik elő.
Amennyiben az illetékes bíróság nem járhat el az adott ügyben, a legfelsőbb közigazgatási bíróság elrendeli az ügy áttételét egy azonos fokú közigazgatási bírósághoz.
Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában nincsen helye az olyan közigazgatási aktusok bírósági felülvizsgálatának, amelyek közvetlenül érintik Bulgária külpolitikáját, illetve biztonság- és védelempolitikáját.
A legfelsőbb közigazgatási bíróság a következő ügyekben rendelkezik hatáskörrel:
vizsgálja a rendeletek jogszerűségére vonatkozó kereseteket, az önkormányzati testületek által kibocsátott rendeletek kivételével;
vizsgálja a miniszterek tanácsa, a miniszterelnök, a miniszterelnök-helyettesek és a miniszterek által kibocsátott határozatok jogszerűségét;
vizsgálja a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács (Vissh sadeben savet) határozatainak jogszerűségét;
vizsgálja a Bolgár Nemzeti Bank és annak szervei által kibocsátott határozatok jogszerűségét;
elbírálja az elsőfokú bíróságok ítéletével szemben előterjesztett semmisségi panaszokat és eljárási kifogásokat;
elbírálja az eljárás felei által az ítéletekkel és végzésekkel szemben előterjesztett fellebbezéseket;
megvizsgálja a közigazgatási ügyekben hozott jogerős bírósági határozatok hatályon kívül helyezésére irányuló kérelmeket;
megvizsgálja a jogszabály által meghatározott más intézkedések elleni panaszokat és kifogásokat.
A legfelsőbb közigazgatási bíróságon kollégiumok, azon belül bírói tanácsok működnek. A kollégiumokat elnök (vagy elnökhelyettes) vezeti, aki az érintett kollégium bírósági tanácsában is elnökölhet.
A katonai bíróságok története 1879. július 1-jéig nyúlik vissza. 1956-ban a katonai bíróságokat átszervezték a hadtestek állomáshelyei szerint Szófia, Plovdiv, Szliven, Várna és Pleven városaiban. (A katonai bíróságok szervezete a mai napig ezt követi.)
Katonai bíróság (Voenen sad)
A katonai bíróságok mint elsőfokú bíróságok a szolgáló katonai személyzet, a bolgár hadsereg tábornokai, tisztjei, tisztesei és sorkatonái, más minisztériumok és ügynökségek tisztviselői, a Védelmi Minisztérium, a bolgár hadsereg polgári személyzete, valamint a Védelmi Minisztérium, a Nemzetbiztonsági Hivatal és a Nemzeti Hírszerző Szolgálat alá tartozó intézményrendszer hivatalainak beosztottjai, valamint polgári személyzete által elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőügyeket vizsgálják. Ezekben az ügyekben másodfokon a katonai fellebbviteli bíróság (Voenno-apelativen sad) jár el. A büntetőeljárásról szóló törvénykönyv meghatározza a katonai bíróságok hatáskörét. E bíróságok a regionális bíróságokkal azonos jogállással rendelkeznek. Csak egy katonai fellebbviteli bíróság működik, amely országos szinten bírálja el a katonai bíróságok által hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezéseket (ideértve az eljárási kifogásokat is).
A szakosított büntetőbíróság (Specializiran nakazatelen sad)
A szakosított büntetőbíróságot a bíróságok szervezetéről szóló törvény módosításáról és kiegészítéséről szóló (az Állami Közlöny 2011. évf. 1. számában kihirdetett) törvény hozta létre. A szófiai székhelyű szakosított büntetőbíróság egyedülálló Bulgáriában, és jogállását tekintve regionális bíróságnak felel meg. Hatáskörét jogszabály határozza meg. (A szakosított büntetőbíróság hatáskörébe tartozó büntetőügyek – alapvetően a szervezett bűnözői csoportok által vagy részükre elkövetett bűncselekmények – körét a büntetőeljárásról szóló törvény 411a. cikke tételesen felsorolja).
A szakosított büntetőbíróságot bírók alkotják, élén pedig elnök áll.
A szakosított fellebbviteli büntetőbíróság (Apelativen specializiran nakazatelen sad) a szakosított büntetőbíróság által hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezéseket bírálja el (ideértve az eljárási kifogásokat is). Székhelye Szófiában található.
A szakosított fellebbviteli büntetőbíróságot bírók alkotják, élén pedig elnök áll. A legfelsőbb semmítőszék (Varhoven kasatsionen sad) a legmagasabb szintű büntetőbíróság, amely a szakosított fellebbviteli büntetőbíróság határozataival szemben előterjesztett semmisségi panaszokat bírálja el.
A választottbíróság polgári jogi vitákban jár el, valamint ezen belül a szerződésekben előforduló hibák orvoslásával és a szerződéseknek a megváltozott körülményeknek megfelelő módosításával kapcsolatos vitákban határoz, függetlenül attól, hogy egyik vagy mindkét fél bulgáriai vagy külföldi székhellyel vagy lakhellyel rendelkezik-e.
E választottbíróság megerősítette a pozícióját mint Bulgária vezető választottbírósági intézménye, és a jogviták rendezése terén tanúsított magas színvonalú szakmai munkájának köszönhetően közbizalomnak örvend. A bolgár kereskedelmi és iparkamara mellett működő választottbíróság éves szinten 250 és 300 közötti nemzetközi és belföldi jogvitát bírál el: a belföldi ügyek 82%-ában 9 hónapon belül, a nemzetközi ügyek 66%-ában pedig 12 hónapon belül határoz.
A választottbíróság továbbá aktívan közreműködik a választottbíráskodással kapcsolatos jogszabályok fejlesztésében. A választottbíráskodással nem rendezhető jogviták körébe kizárólag az ingatlanokkal kapcsolatos dologi jogok, a tartási követelések, a munkaviszonyból eredő jogok és a személyhez fűződő jogok tárgyában indult jogviták, valamint a családjogi jogviták tartoznak.
Bírósági honlapok
Minden bolgár bíróság rendelkezik honlappal, amely tájékoztatást nyújt a bíróság felépítéséről és tevékenységéről, ideértve a folyamatban lévő és lezárt ügyeket, valamint a nyilvánosság számára hozzáférhető hasznos információkkal szolgál.
A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács honlapja tartalmazza a bolgár bíróságok részletes listáját, a bíróságok címét és honlapját (csak bolgár nyelven).
A bírósági határozatokat a meghozatalukat követően a személyes adatok védelméről szóló törvény és a minősített adat védelméről szóló törvény előírásaival összhangban közzéteszik a határozatot kibocsátó bíróság honlapján.
A személyek családi vagy egészségi állapotát érintő ügyekben hozott határozatokat az indokolási rész nélkül teszik közzé.
További információk elérhetők az alábbi honlapokon:
A Nemzetközi Választottbíróság

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Törvénytelenül a törvény erejével!forrás főoldal vissza
gaberiusz 2008.09.18. 18:05
oké!köszönöm
Dr. Mohos Gábor ügyvéd (törölt felhasználó) 2008.09.13. 11:18
Ilyenért nem.
gaberiusz 2008.09.13. 09:34
Ilyenért büntetehetnek?És ha igen mennyire?
gaberiusz 2008.09.13. 09:32
gyerekek azért mert még nemtötltötték be a 18at inkább 16és 18 között voltak ott!Ez a park nemolyan hogy lakóházak vannak a környéken.igen sötét volt mert ugye nem nappal megy az ember szórakozóhelyre.Melesleg a környéken egy darab szórakozóhely sem volt.De az hogy beszaladnak egy mondat nélkül és csak ugy nekirontanak annak akit látnak?Ez rendöri visselkesdés?Nekünk olyat hogy jó esetét ,személyit ilyen nemvolt. egyböl a szidás hol még ittasak se voltunk,motozás, egy értelmes kultúrált mondat se felénk.A személyinket elkérték és leellenőriztek minket.Ennyi volt az a dataink elkérése
shushu 2008.09.13. 09:00
Gaberiusz, felvették az adataitokat?
shushu 2008.09.13. 08:58
Gaberiusz, ha sötét volt, és gondolom a rendőrök nem fényes nappal lengettek zseblámpákat, akkor GYEREKNEK nincs helye sem az utcán, sem a parkban. Azt a szülőt is elővenném, akinek a gyereke ott volt (kiskorú veszélyeztetése?).
Csak feltételezem, de valszeg valami környékbeli megelégelte, hogy minden péntek este teledobálják a parkot sörösdobozokkal, meg ki tudja még mivel, és bejelentette, hogy a fiatalok kábítóznak, vagy hogy valakit megtámadtak. Erre ment ki a sok rendőr. Bocs, hogy nem érzek veled együtt (és ez már a "helosztok"-nál és a "péntek esti nap"-nál eldőlt).
gaberiusz 2008.09.13. 08:45
Ha a rendöri intézkedés arról szól hogy 15 20 rendőr beszalad egy aránylag forgalmas parkba és szidják azt aki ott ül kötekszenek akkor ez szabályos volt!És még annyit hogy büntetést ezért szabhatnak ki ránk?Nem rongáltunk, nem kiabáltunk csak ültünk a parkba!De a rendör azt mondta hogy ebből büntetés lessz.Kérdés hogy ha büntetnek kell vmi papirt kapnunk róla a helyszinen?Vagy csak ez ilyen ilyezgetés szerü volt?
Egyjogász 2008.09.13. 06:46
Ha szerinted jogellenes volt a rendőri intézkedés, tegyetek panaszt az ügyészségen. (Ahogy írod több tanú is van, úgy hogy nem az lesz, hogy te mondasz valamit, 15 rendőr meg mást.)
gaberiusz 2008.09.13. 01:05
Helosztok!képzeljétek barátaimmal ma elmentünk a városba szórakozni!Ez egy péntek esti nap volt.Arra lettünk figyelmesek hogy körülbelül 30 rendőr szalad be a parkba ahol voltunk.Meleseleg megemlítem hogy akik ott voltak azon bizonyos helyen az átlagéletkor volt 17 év.A rendőrök természetesen nem úgy jöttek hogy nyugottan sétálva hogy esetleg az ott lévő gyerekek,mert gyerekek meg ne ilyeggyenek,hanem rohanva zseblámpákkal mintha vmi bűnözők lennénk.Egy srác gondolom megilyett és elszaladt.Megjegyzem nem a mi baráti körünkböl volt.Annak rendje és módja szerint kapott is a 16 éves gyerek amikor elkapták.Aztán a csúcs az volt hogy jöttek hozzánk elöször csak öten aztán 15 en.anyázás ,mit képzelünk mi magunkról,vagányak vagyunk monták.megmotoztak, falhoz állítottak terpezbe,közbe cukkoltak, magyaráztak kik vagyunk mi!Jelzem ok nélkül.mintha bűnözők lennénk.
Bnerzs 2008.09.11. 15:09
manó# Elkeseritő ha ebben az országban bárkivel történhethasonló lásd Kaizer Edét akit életfogytiglanra itéltek egy általa elsem követett büncselekményért.
Bnerzs 2008.09.11. 15:00
nyusz66# Az üggyel kapcsolatos iratok mennyisége akkorahogy rövidebben nemlehetne vázolni, sok minden belesemkerült, már könyvet is lehetne irni rola.
Bnerzs 2008.09.11. 14:53
shushu#sajnos az illető által megesett dolgok leirása legalább ilyen hosszu lenne.A sok közül 1. Van fegyvertartási engedélye.Azt mondta, ha a gyerekeimet meglátja; egyébbként nem aző tulajdonát képező terűleten lelövöldözi öket, azudvarunkba is többször átlőtt a légpuskával.
Dr. Mohos Gábor ügyvéd (törölt felhasználó) 2008.09.11. 08:07
Ez jogi fórum ?
shushu 2008.09.11. 07:47
És még egy tanács: ne "emberkézz". Nevezd "illetőnek".
Ja, és ne vidd bele a magánvéleményed (pl hogy az illető kezében a bíróság) meg a dühödet (az igazság tényleg odaát van?). Inkább próbálj érzelmi húrokat pengetni - hogy te és családod ettől a meghurcoltatástól hogyan szenvedtek már évek óta. Lefogytál, megőszültél, a gyerekek iskolai teljesítménye megromlott, az illető megmérgezte a kutyátokat, meg hasonlók. Nem tudom, mi esett meg. A kereskedelmi tévéket az érdekli, hogy neked igazságot szolgáltassanak. Ahhoz ők kevesek. Hanem a jól eladható, érzelemmel átfűtött, emberi történetek.
shushu 2008.09.11. 07:32
Nyusznak igaza van! Én kereskedelmi tévénél dolgozom (sajnos nem hírműsor, úgyhogy akármit is írtál, én nem tudok segíteni), de el sem kezdtem olvasni, mert olyan hosszú. Van egy olyan szabály, hogy (és ne érts félre, nem akarom az esetedet bagatelizálni, de a tévénél a sztori számít) egy jó sztori EGY MONDATBAN összefoglalható. Ha ez ilyen hosszú, akkor nem jó sztori. Remélem érted.
nyusz66 2008.09.11. 06:49
UI: de nekik mindenképpen ennél sokkal rövidebben, jobban összeszedetten, a lényeget felvázolva írd meg az esetet, különben a 3-ik bekezdésnél a kukába vághatja az unatkozó munkatársuk.
nyusz66 2008.09.11. 06:48
Nem jogi tanács:Fordulj valamelyik nagy kereskedelmi TV-hez az eseteddel, a nyilvánosságot nemigen szokták szeretni még a megbízható kapcsolatok se...
Bnerzs 2008.09.11. 00:16
A megfelelő összeköttetések és kapcsolatok csodára képesek, és korlátlan hatalommal rendelkező „független?” bíróságok egyes csoportja valamint egyes köztisztviselők tevékenysége századokkal ezelőtti időkre emlékeztethet. Ez a magatartás pedig rengeteg büntelen,ártatlan ember életét és biztonságát veszélyzetetheti és teheti tönkre büntetlenül, úgy hogy ők továbbra is teljes biztonságban trónolhatnak párnázott székeikben és ítélkezhetnek emberek és sorsok felett.A legvérlázítóbb az ,hogy nem az én esetem az egyetlen az országban ilyen szempontból.Él egy emberke egy határmenti falucskában aki törvényt betartani nem ,csak betartatni szereti és ha lehet minden módon visszaél minden szabállyal ami az ő előnyére szolgál. Erősen egoista jellem ,bárkin átgázol ha érdekei úgy kívánják.Úgy véli a szabályok csak másokra érvényesek , még olyanok is amik nem is léteznek.Élvezettel kötekszik bárkivel és okoz kárt másoknak , igyekszik mindenkit kihasználni vagy felhasználni a saját maga javára.Aki pedig ellenszegül szeszélyeinek minden eszközzel igyekszik tönkretenni , amivel csak lehet ártani mindenféle módon.20 éve teszi ezt velem és családommal is többek között. Elmondása szerint neki mindenütt vannak „EMBEREI” (azaz összeköttetései és kapcsolatai).Mivel elhatárolódtunk az ő egyáltalán nem becsületes dolgaitól úgy gondolta bosszút áll.8 éven keresztül volt gázfogyasztó anélkül hogy fizetett volna érte ( illegális bekötéssel).Bőven akad ellensége , vélhetően ezek közül valaki feljelentette.Mivel én vagyok a szomszédja azt hihette én jelentettem fel , hol ott még csak fogalmam sem volt az egészről, sokkal később másoktól hallottam az eseményről. Ezért kitalált egy nem létező birtokháborítást,miszerint mi lekerítettünk az ő birtokából több helyen is egy-egy darabot.Beperelt a bíróságon de még a pereskedés előtt , megmondta előre miylen ítéletet fog hozni a bíróság.Az első fokú bíróság szakértőt rendelt ki , aki egyértelműen megállapította (földmérési eszközökkel is ellenőrizve) , hogy az emberke állítása nem felel meg a valóságnak .Ekkor emberkénk verbuvált egy több tagból álló „hamistanú” csoportot akik teljesen eltérően , összevissza beszéltek , de az eljáró bíró szerint igazolták emberkénk állítását.Néhány hamis tanú vallomása erősebb egy szakvéleménynél.Ezért engem elmarasztaltak és arra köteleztek hogy állítsam helyre az eredeti állapotot (AMI MEG SEM VÁLTOZOTT).Fellebeztem : a másodfokon eljáró bíró valószínüleg átlátta a dolgot , újabb szakértőt rendelt ki , aki lényegében ugyanazt állapította meg , mint az előző , igy az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és mentesített az ítélet alól.Emberkénk ebbe nem nyugodott bele , mégsem hagyhatta hogy a kapcsolatai cserben hagyják , ezért a legfelsőbb bíróságra terelte a dolgot.( ÉS A CSIPETCSAPAT bizonyított).A legfelsőbb bíróság eltörölte a másodfokú bíróság döntését és az elsőfokú bíró ítéletét hagyta jóvá. Vagyis nekem az eredeti helyére kell helyeznem azokat a kerítéseket ,amik az eredeti helyükön vannak.Kiváncsi lennék ki tudna ennek eleget tenni ?!mert én nem tudtam.De emberkénk nem elégedett meg ekkora győzelemmel , kb egy év múlva végrehajtási eljárást kezdeményezett ellenem. 1999-ben kezdődött a pereskedés, 2005-ben a végrehajtási eljárás a XXXX bíróságon. A végrehajtási eljárás sem a törvényes előírás szerint zajlott , már csak akkor szereztem róla tudomást amikor a bíróság felszólított , hajtsam végre az ítéletet.Fellebeztem: elutasították.Kértem rendeljenek ki szakértőt , közben becsatoltam korábbi hamis tanúk egyikének nyilatkozatát , melyben elismeri hamisan vallott és minden az eredeti helyén áll.Nem foglalkoztak velem, pénzbírsággal sújtottak,közben köteleztek tegyek eleget az ítéletnek.A bizonyítékra való tekintettel perújítási kérelmet is benyujtottam,amit szintén elutasítottak. Azt írta ugyanaz a bírósági titkár a végzésben ,hogy nem kértem szakértő kirendelését. Ugyanez a személy helyszíni szemlét tartott. Életében először látta a helyszínt és semmilyen szakértelemmel nem rendelkezett , ugyanakkor megállapította , hogy nem tettem eleget az ítéletnek és újabb pénzbírsággal sújtott.Fellebeztem : erre elrendelték szakértők kirendelését.A szakértő immár harmadszor ugyanazt állapította meg mint korábban , leírta hogy a kerítések a tulajdonomat képező telkek határvonalain belül állnak.Amiből normális ember számára egyértelműen következne , hogy nem követtem el birtoksértést emberkénk kárára.Bírósági titkárunk átértelmezte és átfogalmazta a szakértői véleményt azt állítván , hogy a szakértő megállapította hogy nem tettem eleget az ítéletnek és újabb pénzbírságot szabott ki . Újabb fellebezés: elutasítást újra arra köteleznek hogy tegyem a kerítést az eredeti helyére (holott az a kezdettől fogva az eredeti helyén volt) és újra megfenyegettek egy újabb pénzbírság kiszabásával.Emberkénk sorozatosan bejelenti , ismételten nem tettem eleget a kötelezettségemnek , ehhez minden alkalommal elegendő volt puszta szava.Miközben több hivatalos dokumentumot is becsatoltam plusz fénykép felvételeket ,amik alátámasztják igazamat.Az összes bizonyítékomat szőnyeg alá söpörték , semmilyen formában nem vették figyelembe , sőt említést sem tettek róla.Azon felül ,hogy a végzésekben valótlan dolgokra hivatkoznak, több törvényt is megsértenek , újra és újra elmarasztalnak. Többek között a perrendtartásról szóló egyik törvény kimondja „ ugyanaz a bíró ,ugyanabban az ügyben csak egyszer járhat el”.Elsőfokon is ugyanaz a bírósági titkár járt el sorozatosan.Másodfokon szintén ugyanaz a bírói trió ítélkezett minden alkalommal végig.Most egy másik bírósági titkár szólit fel újra: emberkénk ismét azt jelentette még mindig nem tettem eleget az ítéletnek , nyilatkozzam valóban igy van-e?! .Mire én nyilatkoztam: dühösen leírtam véleményemet , megjegyezvén a bírósági titkárnak: „büszke lehet önre az édesanyja” (korábban részt vett a helyszíni szemlén) M.R. bírósági titkár: elfogultságot jelentett be a végrehajtási eljárási kapcsolatban.Egyben feljelentett engem az ügyészségen becsületsértésért, arra hivatkozva , hogy a „büszke lehet önre az édesanyja” kifejezés tulajdonképpen az édesanyja szidalmazása és vulgáris megjelenítése.És a gépezet tovább robog , egy hihetetlen kapcsolatrendszer , ami azonos egy maffiahálózat működési szerkezetével.Az ügyészség vádat emelt ellenem , így már bűnöző is lettem úgy , hogy az égvilágon semmit sem követtem el.Elfogultság miatt a XXXX bíróság a bűneset tárgyalását átteszi a YYYY bíróságra:tárgyalás: 2008 okt. 3-án. Itt jön a trükk:megyei szinten az YYYY bíróság az XXXX bírósághoz tartozik.Szinte biztos, hogy az ítélet már megszületett , ha fellebeznék is, azt már az XXXX bíróság fogja „helybenhagyni”?Munkanélküliként két kiskorú gyermek édesanyjaként megérhetem , hogy börtönbe zárnak ártatlanul?Közben a végrehajtási eljárás tovább bonyolódik.A bíróság gazdasági hivatala ( a pénzbírságokat ha akarnám sem tudnám anyagi helyzetem miatt kifizetni ) lelki terrorra szakosodik , valótlan adatokat felhasználva a földhivatalhoz végrehajtási jog bejegyzést előterjesztve a tulajdonomat képező ingatlanra.Ez már nálam is kiveri a biztosítékot.Én is feljelentést teszek az ügyészségen az eljáró törvénysértők ellen, akiknél nem az igazság a lényeg hanem az elkezdett visszás játék megszakadásának megelőzése és a tetteik befalazása.A halomnyi iratot sorszámozva benyújtottam az ügyészségre.Taktikai játék indul:gondosan megszervezve.A feljelentést és az iratokat felküldik Budapestre , pontosan azért hogy azt ide az XXXX bíróságra visszaküldjék és az itt hozott határozat végleges legyen. Így is történik , visszaküldik az XXXX bíróságra azzal az indokkal , hogy a XXXX-iek illetékesek az ügyben eljárni.El is járnak: az iratok tanulmányozása nélkül ,annak ellenére ,hogy az ügyészségi nyomozás 7. paragrafus (1) b, törvény kimondja „az ügyész köteles biztosítani ,hogy törvényellenesen ne vonjanak felelősségre senkit , törvénytelen jogfosztás, korlátozás vagy zaklatás ne érjen senkit!”elutasítják a feljelentést.Mindeközben az XXXX bíróság határozatot hoz ,hogy elrendeli a végrehajtást a rendőrség közreműködésével , fellebezek: becsatolok minden bizonyítékot. Nem érdekli őket.: Ugyanaz a bírói trió aki másodfokon korábban is eljárt minden esetben a végrehajtási eljárás során: a kezükből véletlenül sem kiadva az ügyet (vajon miért?), annak ellenére ,hogy törvény előírja hogy kétszer ugyanabban az ügyben el sem járhatnának.Akkor is megmutatják , hogy ők az urak széles-e hazában.Jóváhagyják a rendőrség közreműködésével a végrehajtás kikényszerítését.Pont az eredeti állapotot akarják megváltoztatni , ezzel vagyonelleni bűncselekményt elkövetve.Ami valószínűleg azt jelenti , hogy az igazolhatóan és bizonyíthatóan jogos tulajdonomat tetszés szerint elveszik mivel még pontos meghatározás sincs az ítéletben. MEGCSINÁLTÁK?!Az ügyészségi feljelentés elutasítását is fellebeztem. Ismét elutasították: az indoklásban az is szerepel „ az érintett bíró valamilyen okból valótlan dolgot is irt le” ( az nem bűncselekmény? )Tulajdonképpen ha érvényben volna a kivégzés még halálra is ítélne a MÉLYEN TISZTELT FÜGGETLEN BÍRÓSÁG A 21. században, anélkül , hogy bármit is elkövettem volna és ehhez aszisztál nyilván „tisztességes” ügyvédnő immár 9 éveAz igazság tényleg odaát van?! .

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG