text:
⭐1993. évi LXXVIII. törvény. a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról 1 ELSŐ RÉSZ A TÖRVÉNY HATÁLYA
1 1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról 1 Az Országgyűlés a lakások és helyiségek bérletére vonatkozó szabályok egységesítése, valamint egyszerűsítése érdekében, a lakásokkal való ésszerűbb, a piaci viszonyokhoz igazodó gazdálkodás jogi feltételeinek megteremtése, továbbá a bérlakásrendszer ellentmondásainak fokozatos megszüntetése céljából - a polgári jog alapelveit szem előtt tartva, az önkormányzatok bérbeadói jogait erősítve és a bérlők méltányos érdekeinek védelmét érvényesítve - a következő törvényt alkotja: ELSŐ RÉSZ A TÖRVÉNY HATÁLYA 1. (1) 2 A törvény hatálya kiterjed minden lakásra - ideértve a nyugdíjasházban, garzonházban, a szobabérlők házában (a továbbiakban együtt: otthonház) lévő lakást, illetőleg lakrészt és a szükséglakást is -, továbbá a nem lakás céljára szolgáló helyiségekre. (2) Ha a felek másként nem állapodtak meg, e törvény rendelkezéseit a külállam tulajdonában lévő lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre is alkalmazni kell. (3) Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései az irányadóak. 1/A. 3 (1) E törvényt és az e törvény végrehajtására kiadott rendeletet kell alkalmazni a mezőés erdőgazdasági földek forgalmáról szóló évi CXXII. törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású földnek nem minősülő ingatlan tulajdonjogának külföldi jogi személy vagy külföldi természetes személy által történő megszerzésére, ide nem értve az öröklés esetét. (2) A külföldi jogi személy vagy a külföldi természetes személy az (1) bekezdés szerinti ingatlant az ingatlan fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal engedélyével szerezheti meg. (2a) 4 Az ingatlan tulajdonjogának az (1) bekezdés szerinti megszerzése nem engedélyezhető, ha az a közérdeket sértené. A közérdek sérelmének minősül, ha a kérelmező külföldi természetes személy büntetett előéletű. Külföldi jogi személy kérelmező esetén a közérdek sérelme akkor valósul meg, ha a fióktelep vagy kereskedelmi képviselet a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerint alkalmazott tevékenység korlátozására vonatkozó intézkedés hatálya alatt áll. Az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendelet a 1 Kihirdetve: VII Megállapította: évi CXXXII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 3 Megállapította: évi XXXIX. törvény 1.. Hatályos: IX. 30-tól. 4 Beiktatta: évi XCIX. törvény Hatályos: I. 1-től.2 közérdek sérelmének a tulajdonjog megszerzése engedélyezését kizáró további eseteit állapíthatja meg. (2b) 5 A külföldi természetes személy kérelmező a tulajdonjog megszerzésének engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a fővárosi és megyei kormányhivatal részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, vagy kéri, hogy e tény fennállására vonatkozó adatokat a fővárosi és megyei kormányhivatal részére - a kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján - a bűnügyi nyilvántartó szerv továbbítsa. Az adatigénylés során a fővárosi és megyei kormányhivatal a (2a) bekezdésben meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől. Az ennek alapján megismert személyes adatokat a fővárosi és megyei kormányhivatal a kérelem elbírálása iránti eljárás jogerős befejezéséig kezeli. (3) Diplomáciai, konzuli képviselet, valamint ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezetek ingatlanszerzéséhez az engedélyt az ingatlan fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal nemzetközi szerződés vagy viszonosság fennállása alapján adja meg. A nemzetközi szerződésről, illetve a viszonosság fennállásáról a külpolitikáért felelős miniszter nyilatkozatát be kell szerezni. (4) A fővárosi és megyei kormányhivatal (2) és (3) bekezdés szerinti határozata ellen nincs helye fellebbezésnek. A LAKÁSBÉRLET SZABÁLYAI I. Fejezet A lakásbérlet létrejötte 2. (1)-(2) 6 (3) A lakásbérleti jog a lakásra és a lakáshoz tartozó helyiségekre terjed ki. (4) 7 (5) 8 A lakás bérbeadásának érvényességéhez a szerződés írásba foglalása szükséges. 3. (1) 9 A helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakásra (a továbbiakban: önkormányzati lakás) a tulajdonos önkormányzat - e törvény keretei között alkotott - rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételekkel lehet szerződést kötni. Az önkormányzati rendeletben meg kell határozni az önkormányzati lakás szociális helyzet alapján történő bérbeadásának a lakás bérbeadásakor fennálló jövedelmi és vagyoni körülményekhez igazodó feltételeit. Az önkormányzati rendelet a nem szociális helyzet alapján történő bérbeadás esetén szabályozhatja a Ptk. rendelkezéseinek megfelelő óvadék kikötésének lehetőségét és feltételeit. 5 Beiktatta: évi XCIX. törvény Hatályos: I. 1-től. 6 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) a). Hatálytalan: III. 15-től. 7 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) a). Hatálytalan: III. 15-től. 8 Megállapította: évi CXXXII. törvény 2.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény Megállapította: évi CXXXII. törvény 3. (1). Hatályos: III. 31-től. Ezt követően létrejött új szerződések esetében kell alkalmazni. Lásd még: ugyane törvény 45. (7).3 (2) 10 Az önkormányzati rendelet a bérbeadás feltételeként meghatározhatja, hogy a lakásbérleti szerződés fennállása alatt a bérlő köteles életvitelszerűen a lakásban lakni. A rendeletben meghatározott ilyen feltételt a szerződésnek tartalmaznia kell azzal a kikötéssel, hogy a bérlő a lakásból történő két hónapot meghaladó távollétét és annak időtartamát köteles írásban a bérbeadó részére bejelenteni. A bérlő által bejelentett - különösen: egészségügyi ok, munkahely megváltozása, tanulmányok folytatása miatt történő - távolléte alatt, erre hivatkozással felmondani nem lehet. Nem lehet felmondani a szerződést abban az esetben sem, ha a bérlő a bejelentést menthető okból mulasztotta el, és erről a bérbeadót - felhívására - írásban tájékoztatja. (3) Ha az önkormányzati lakás, továbbá a műteremlakás bérlőjének kijelölésére vagy kiválasztására megállapodás, illetőleg e törvény hatálybalépésekor jogszabály meghatározott szervet jogosít fel, az általa megjelölt személlyel kell szerződést kötni. A bérlőkijelölésre, valamint ilyen megállapodás esetén a bérlő kiválasztására jogosult döntése alapján a szerződés határozatlan vagy határozott időre, illetőleg feltétel bekövetkezéséig köthető. A bérlőkijelölésre jogosult a szerződés tartalmára vonatkozóan - ha erre törvény vagy megállapodás felhatalmazza - egyéb feltételeket is előírhat. (4) Az e törvényben előírt bérbeadói hozzájárulás - ha a felek megállapodásából más nem következik - a bérlőkijelölésre jogosult által meghatározott tartalommal érvényes. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni a bérlőkiválasztási jog esetén is, ha e törvény a jogosult hozzájárulását írja elő. (5) 11 Az állam tulajdonában lévő lakásra (a továbbiakban: állami lakás) - a (3) bekezdés megfelelő alkalmazásával - a bérlő kiválasztására jogosult által megjelölt személlyel és időtartamra lehet szerződést kötni. (6) 12 A (3) bekezdésben említett műteremlakás esetén a kulturális örökség védelméért felelős miniszter a bérlőkijelölési jog gyakorlását költségvetési szervre vagy alkotóművészeti hivatásgyakorlást szolgáló gazdasági társaságra átruházhatja. 4. (1) A lakást több bérlő együttesen is bérelheti (bérlőtársak). (2) Önálló bérlet esetén bérlőtársi jogviszony akkor létesíthető, ha ebben a bérbeadó és a bérlő, valamint a leendő bérlőtárs megállapodnak. (3) Önkormányzati lakásra bérlőtársi szerződés önkormányzati rendeletben meghatározott feltételekkel köthető. (4) Önkormányzati lakásra - ha a bérlőkijelölésre jogosult eltérően nem rendelkezik - a házastársak közös kérelmére, bérlőtársi szerződést kell kötni. (5) A bérlőtársak jogai és kötelezettségei egyenlőek, jogaikat együttesen gyakorolhatják. Kötelezettségük a bérbeadóval szemben egyetemleges. 5. (1) Ha a szerződés alapján a bérlők a lakás meghatározott lakószobáját és egyes helyiségeit kizárólagosan, más helyiségét pedig közösen használják, társbérlők. A társbérlő önálló bérlő. (2) Önkormányzati és állami lakásban megüresedett társbérleti lakrészt ismételten, önálló bérletként bérbe adni nem lehet. (3) Önkormányzati rendelet szabályozza az önkormányzati lakásban lévő megüresedett társbérleti lakrésznek a lakásban maradó társbérlő részére történő bérbeadásának feltételeit. 10 Megállapította: évi CXXXII. törvény 3. (1). Módosította: évi CXLVIII. törvény 52. (1), évi CCI. törvény Megállapította: évi CXXXII. törvény 3. (3). Módosította: évi CCI. törvény 75. a). 12 Megállapította: évi CLXVI. törvény 35.. Módosította: évi XXXV. törvény 12..4 II. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei 6. (1) Ha a lakbér mértékét jogszabály határozza meg és a felek a szerződés megkötésekor a fizetendő lakbérben nem állapodtak meg, a bérbeadó köteles a lakbér összegét a beköltözést követő nyolc napon belül a bérlővel írásban közölni. Ha a bérlő a lakbér összegét, a közlés kézhezvételétől számított nyolc napon belül írásban nem kifogásolja, a közölt bért köteles fizetni. (2) Ha a felek a lakbérben vagy a lakbér módosításában nem tudnak megegyezni, annak megállapítását a bíróságtól kérhetik. A bíróság jogerős határozatáig a lakásért a korábban fizetett, ennek hiányában a bérbeadó által közölt lakbért kell fizetni. 7. (1) A bérbeadó a lakást a komfortfokozatának megfelelő lakásberendezésekkel együtt a szerződésben meghatározott feltételekkel és időpontban rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban köteles a bérlőnek átadni. (2) A lakás rendeltetésszerű használatra akkor alkalmas, ha az épület központi berendezéseinek a lakásban lévő részei és a lakásberendezések üzemképesek (1) A bérbeadó és a bérlő megállapodhatnak, hogy a lakást a bérlő teszi rendeltetésszerű használatra alkalmassá és látja el a komfortfokozatának megfelelő lakásberendezésekkel. A megállapodásban a felmerülő költségek megtérítését és annak feltételeit is meg kell határozni. (2) A bérlő a szavatossági hiba elhárításához szükséges munkát a bérbeadó helyett és költségére elvégezheti, ha a hiba elhárításáról a bérbeadó a bérlő írásbeli felszólításában megjelölt megfelelő határidőben nem gondoskodik. 10. (1) A bérbeadó köteles gondoskodni a) az épület karbantartásáról; b) az épület központi berendezéseinek állandó üzemképes állapotáról; c) a közös használatra szolgáló helyiségek állagában, továbbá e helyiségek berendezéseiben keletkezett hibák megszüntetéséről. (2) Az épülettel, illetőleg a közös használatra szolgáló helyiségekkel és területtel összefüggő - az (1) bekezdésben nem említett - egyéb kötelezettségek teljesítésére a felek megállapodása az irányadó. (3) A feleknek meg kell állapodniuk abban is, hogy a bérlő a bérbeadótól átvállalt kötelezettség teljesítése esetén milyen mértékű lakbérmérséklésre tarthat igényt. 11. (1) 14 (2) A bérlő az igazolt költségének egy összegben való megtérítését igényelheti a bérbeadótól, ha helyette azonnali beavatkozást igénylő munkát végzett, feltéve, hogy az a másik félnek méltánytalan megterhelést nem okoz. (3) Önkormányzati lakás esetén a bérbeadónak a bérlő igazolt költségeit - haladéktalanul - egy összegben kell megtéríteni. 13 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) b). Hatálytalan: III. 15-től. 14 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) c). Hatálytalan: III. 15-től.5 (4) 15 Ha a bérbeadó az azonnali beavatkozást nem igénylő hibák esetén a kötelezettségét - az épület karbantartásával vagy felújításával egyidejűleg - a bérlő felszólítása ellenére sem teljesíti, akkor a bérlő a) a bíróságtól kérheti a bérbeadó kötelezését a hiba kijavítására; b) a bérbeadó helyett és költségére a munkát elvégezheti. 11/A. 16 (1) A bérbeadó az épületre, az abban lévő lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre vonatkozó, jogszabályban meghatározott energiahatékonysági tanúsítványt vagy annak másolatát a szerződés megkötését megelőzően köteles az új bérlőnek bemutatni, és azt a szerződés megkötésével egyidejűleg az új bérlő részére átadni. (2) Az új bérlő a bérbeadóhoz intézett írásbeli nyilatkozatával ismeri el az energiahatékonysági tanúsítvány (1) bekezdés szerinti a) bemutatását annak megtekintésekor, b) átvételét a szerződés megkötésekor. (3) Ha a bérbeadásra kínálás médiában megjelenő kereskedelmi közlemény alapján történik, a bérbeadónak gondoskodnia kell a rendelkezésre álló energiahatékonysági tanúsítványban feltüntetett energiahatékonyság-mutató kereskedelmi közleményben történő közzétételéről is. 12. (1) A bérlő a lakbért a szerződésben meghatározott összegben és időpontban köteles a bérbeadó részére megfizetni. Ha a felek a lakbérfizetés időpontjában nem állapodtak meg, a bérlő a lakbért havonta előre egy összegben, legkésőbb a hónap 15. napjáig köteles megfizetni. (2) A bérlő és a vele együttlakó személyek a lakást rendeltetésszerűen, a szerződésnek megfelelően használhatják. (3) A bérlőt és a vele együttlakó személyeket - a többi bérlő jogainak és érdekeinek sérelme nélkül - megilleti a közös használatra szolgáló helyiségek és területek használatának a joga. (4) 17 A bérbeadó a rendeltetésszerű használatot, valamint a szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítését évente legalább egyszer vagy a szerződésben meghatározottak szerint évente több alkalommal - a bérlő szükségtelen háborítása nélkül - ellenőrzi. A bérlő arra alkalmas időben a lakásba történő bejutást biztosítani, és az ellenőrzést tűrni köteles; ez a rendelkezés megfelelően irányadó a rendkívüli káresemény, illetőleg a veszélyhelyzet fennállása miatt a lakáson belül szükséges hibaelhárítás elvégzésének biztosítása esetén. (5) 18 Önkormányzati lakás esetén a (4) bekezdésben említett ellenőrzés egy naptári éven belül történő lefolytatásának gyakoriságát önkormányzati rendeletben kell meghatározni (1) A lakás burkolatainak, ajtóinak, ablakainak és a lakás berendezéseinek karbantartásával, felújításával, illetőleg azok pótlásával, cseréjével kapcsolatos költségek viselésére a bérbeadó és a bérlő megállapodása az irányadó; megállapodás hiányában a 15 Módosította: évi CCLII. törvény 138. (3) a). 16 Megállapította: évi CCI. törvény 74. (1). Hatályos: VI. 1-től. 17 Beiktatta: évi CXXXII. törvény 4.. Hatályos: III. 31-től. 18 Beiktatta: évi CXXXII. törvény 4.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény 45. (7). 19 Megállapította: évi CXXXII. törvény 5.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény 45. (7).6 karbantartással és felújítással kapcsolatos költségek a bérlőt, a pótlással és cserével kapcsolatos költségek a bérbeadót terhelik. 20 (2) Az (1) bekezdésben említett munkák elvégzése a szociális helyzet alapján bérbe adott és az állami lakás esetén a bérlőt terheli, a szerződés megkötésekor azonban a fizetendő lakbér összegét ennek figyelembevételével kell megállapítani. Állami lakás esetén a felek ettől eltérően is megállapodhatnak. 21 (3) Ha a lakásban, a lakásberendezésekben, továbbá az épületben, az épület központi berendezéseiben a bérlő vagy a vele együttlakó személyek magatartása miatt kár keletkezik, a bérbeadó a bérlőtől a hiba kijavítását vagy a kár megtérítését követelheti. (4) Az épület felújítása, illetőleg a vezetékrendszer meghibásodása miatt a lakáson belül szükséges munkák elvégzéséről a bérbeadó köteles gondoskodni. 14. (1) A bérlő a szerződésben vállalt kötelezettségét olyan időpontban és módon köteles teljesíteni, ahogy azt a lakás, illetőleg a lakásberendezések állapota szükségessé teszi. (2) Ha a bérbeadó a jogszabályban, illetőleg a szerződésben foglalt kötelezettségét a bérlő írásbeli felszólítására sem teljesíti, a bérlő a 9. (2) bekezdésében szabályozott módon járhat el. 15. (1) A bérbeadó és a bérlő megállapodhatnak, hogy a bérlő a lakást átalakítja, korszerűsíti. A megállapodásnak tartalmaznia kell azt is, hogy a munkák elvégzésének költségei melyik felet terhelik. (2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett munka elvégzése következtében a lakás komfortfokozata is megváltozik, az eredeti szerződés módosítására akkor kerülhet sor, ha a felmerülő költségeket a bérbeadó viseli. 16. (1) A bérbeadó, illetőleg a bérlő az őt terhelő munkát úgy köteles elvégezni, hogy a lakás, illetőleg más lakások rendeltetésszerű használatát - lehetőség szerint - ne akadályozza. A munka megkezdéséről és várható időtartamáról az érdekelt bérlőket előzetesen értesíteni kell. (2)-(3) (1) A szerződés megszűnésekor a bérlő köteles a lakást és a lakásberendezéseket rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban a bérbeadónak visszaadni. (2) A felek úgy is megállapodhatnak, hogy a visszaadáskor a lakást és a lakásberendezéseket a bérbeadó teszi rendeltetésszerű használatra alkalmassá. Ebben az esetben az ezzel kapcsolatban felmerült költségeket a bérlő köteles a bérbeadónak megtéríteni. 18. (1) Ha az épület karbantartásával, felújításával, helyreállításával, átalakításával, bővítésével kapcsolatos munkák csak a bérlő átmeneti kiköltöztetése esetén végezhetők el, a lakásbérleti jogviszony a munkák elvégzésének időtartamára szünetel. A szünetelést és annak időtartamát a bérbeadó és a bérlő megállapodása, vita esetén a bíróság állapítja meg. (2) A bérbeadó az átmenetileg kiköltöztetett bérlő részére ugyanazon a településen - fővárosban a főváros területén - köteles másik lakást felajánlani. A bérlő ingóságai elhelyezésének, továbbá költözésének költségei a bérbeadót terhelik. 20 Rendelkezéseit a III. 31-ét követően létrejött új szerződések esetében kell alkalmazni a évi CXXXII. törvény 45. (2) alapján. 21 A második mondat rendelkezését a III. 31-ét követően létrejött új szerződések esetében kell alkalmazni a évi CXXXII. törvény 45. (2) alapján. 22 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) d). Hatálytalan: III. 15-től.7 (3) A bérlő kevesebb szobaszámú, alacsonyabb komfortfokozatú lakást is köteles elfogadni, ha az egyébként - az együttlakó személyek számára is figyelemmel - megfelel a lakás követelményeinek. 19. (1) Önkormányzati lakás esetén, ahol a törvény a bérbeadó és bérlő jogai és kötelezettségei vonatkozásában a felek megállapodására utal, annak tartalmát a bérbeadó tekintetében önkormányzati rendelet határozza meg. (2) Az önkormányzati rendelet felhatalmazhatja a bérbeadót a megállapodás tartalmának meghatározására. 20. (1) A lakást jogcím nélkül használó, a jogosult részére lakáshasználati díjat (a továbbiakban: használati díj) köteles fizetni. A használati díj a lakásra megállapított lakbérrel azonos összeg. (2) 23 A jogcím nélküli használat kezdetétől számított két hónap elteltével a használati díj emelhető. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogcím nélküli használó másik lakásra tarthat igényt. (3) Önkormányzati lakás esetén a használati díj emelésének mértékét és feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. (4) Bérlőkijelölési jog esetén a használati díj emelésének mértékét a bérlőkijelölésre jogosult határozza meg. A használati díj lakbért meghaladó összege a bérlőkijelölésre jogosultat illeti meg. 21. (1) 24 A bérlő a lakásba más személyt - a kiskorú gyermeke, valamint a befogadott gyermekének az együttlakás ideje alatt született gyermeke kivételével - a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. (2) 25 Önkormányzati lakásba a bérlő a bérbeadó írásbeli hozzájárulása nélkül is befogadhatja házastársát, gyermekét, befogadott gyermekének a gyermekét, valamint szülőjét. (3) 26 A bérlőtárs a lakásba más személyt - a kiskorú gyermeke, valamint a befogadott gyermekének az együttlakás ideje alatt született gyermeke kivételével - a másik bérlőtárs írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. (4) A társbérlő a lakrészébe - a (2) bekezdésben említetteken kívül - más személyt csak a másik társbérlő írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. (5) A (3)-(4) bekezdés szerinti befogadáshoz a bérbeadó írásbeli hozzájárulása is szükséges, kivéve azt a személyt, akit a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül is befogadhat. (6) Önkormányzati lakás esetén, ha a befogadáshoz a bérbeadói hozzájárulás szükséges, ennek feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. 22. (1) A bérlő a lakásbérleti jog folytatása ellenében tartási szerződést a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával köthet. (2) A tartási szerződés megkötése után a felek a lakásba más személyt - kiskorú gyermekük kivételével - a másik fél írásbeli hozzájárulásával fogadhatnak be. 23 Megállapította: évi CXXXII. törvény 6.. Hatályos: III. 31-től. 24 Megállapította: évi CXXXII. törvény 7.. Hatályos: III. 31-től. 25 Megállapította: évi CXXXII. törvény 7.. Hatályos: III. 31-től. 26 Megállapította: évi CXXXII. törvény 7.. Hatályos: III. 31-től.8 (3) Önkormányzati lakás esetén a bérbeadó megtagadhatja a tartási szerződéshez való hozzájárulását, ha a szerződő felek életkora vagy egyéb körülményei alapján a bérlő tartásra nem szorul, illetőleg az eltartó a tartásra nem képes. III. Fejezet A lakásbérlet megszűnése (1) 28 A szerződés az alábbi esetekben szűnik meg: a) a felek a szerződést közös megegyezéssel megszüntetik; b) a lakás megsemmisül; c) az arra jogosult felmond; d) a bérlő meghal és nincs a lakásbérleti jog folytatására jogosult személy; e) a bérlő a lakást elcseréli; f) a bérlőt Magyarország területéről kiutasították; g) a bérlő lakásbérleti jogviszonyát a bíróság megszünteti; h) a bérlő lakásbérleti jogviszonya hatósági határozat folytán megszűnik; i) e törvény erejénél fogva. (2) A határozott időre szóló, illetőleg valamely feltétel bekövetkezéséig tartó lakásbérleti jog a szerződésben meghatározott idő elteltével, illetőleg a feltétel bekövetkezésekor szűnik meg. (3) A felek az önkormányzati lakásra kötött szerződést közös megegyezéssel úgy is megszüntethetik, hogy a bérbeadó a bérlőnek másik lakást ad bérbe, vagy pénzbeli térítést fizet. A másik lakás bérbeadása mellett pénzbeli térítés is fizethető. A másik lakás bérbeadására, illetőleg a pénzbeli térítésre vonatkozó szabályokat önkormányzati rendelet határozza meg. (4) Ha a lakás elemi csapás vagy más ok következtében megsemmisült, illetőleg az építésügyi hatóság életveszély miatt annak kiürítését rendelte el és a bérlő (használó) elhelyezéséről maga vagy a lakással rendelkező szerv nem tud gondoskodni, az ideiglenes elhelyezés az említett lakás fekvése szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat feladata. 23/A. 29 (1) Önkormányzati vagy állami tulajdonban lévő lakás bérlete e törvény erejénél akkor szűnik meg, ha a) a lakás a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló évi LIII. törvény alapján a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházással érintett területen helyezkedik el, és b) a bérleti jogviszony fennmaradása egyúttal a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházás megvalósítását akadályozza. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek bekövetkezte esetén, ha a lakás bérlője életvitelszerűen a lakásban tartózkodik, részére haladéktalanul a 26. (1)-(4) bekezdésében foglalt tulajdonságokkal rendelkező cserelakást kell felajánlani. A lakásbérlet ez esetben csak akkor szűnik meg, ha azt a bérlő a felajánlás közlését követő 30 napon belül nem fogadja el. Ez esetben a lakásbérlet a felajánlás közlését követő 91. napon megszűnik. 27 Lásd: évi CXXXII. törvény Megállapította: évi CCXXVI. törvény 1.. Hatályos: XII. 19-től. 29 Beiktatta: évi CCXXVI. törvény 2.. Hatályos: XII. 19-től.9 (3) Az (1) bekezdésben foglaltak fennállása esetén, ha a lakás bérlője életvitelszerűen nem tartózkodik a lakásban az (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel bekövetkeztének napját megelőző legalább hat hónapban, a lakásbérlet a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásról szóló kormányrendelet hatálybalépésétől számított 91. napon szűnik meg. Ha 90 napnál kevesebb van hátra a határozott időtartamú lakásbérleti szerződésből, akkor az a lakásbérleti szerződésben foglalt időpontban szűnik meg. (4) Ha a lakásbérlet a (2) bekezdésben meghatározottak szerint szűnik meg, akkor a bérlő a) határozott idejű lakásbérlet fennállása esetén - ha a bérbeadó a bérlő lakhatását csak más bérlemény útján tudja biztosítani - a bérleti szerződésben meghatározott és még hátralévő időtartam alapján számított bérleti díj és a bérleti jogviszony megszűnése miatt bérelt, a korábbi bérleményhez hasonló lakás bérleti díja különbözetének megtérítésére, b) határozatlan idejű lakásbérlet fennállása esetén teljes, feltétlen és azonnali kártalanításra jogosult. (5) Ha a lakásbérlet a (3) bekezdésben meghatározottak szerint szűnik meg, akkor a bérlő a) határozott idejű lakásbérlet fennállása esetén a bérleti szerződésben meghatározott és a megszűnéskor még hátralévő időtartam alapján számított - de legfeljebb három havi összegnek megfelelő - bérleti díjra, b) határozatlan idejű lakásbérlet fennállása esetén a bérleti szerződésben meghatározott bérleti díj három havi összegének megfelelő kártalanításra jogosult. (6) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházással érintett terület alatt az erről szóló kormányrendeletben meghatározott területet kell érteni. (7) E -ban foglalt rendelkezések megsértése esetén a polgári jogi szabályok szerint bírósághoz lehet fordulni azzal, hogy az államot vagy az önkormányzatot terheli annak bizonyítása, hogy a lakásbérlet fennmaradása a beruházás megvalósítását akadályozza. 24. (1) 30 (2) Bérlőtársi jogviszony esetén a felmondás valamennyi bérlőtársra csak akkor terjed ki, ha a felmondási ok velük szemben is megvalósult és a bérbeadó a felmondást valamennyi bérlőtárssal közölte. (3) 31 A bérbeadó a felmondás jogát a 3. (3) bekezdésében meghatározott rendelkezések alapján fennálló bérlőkijelölési, vagy bérlőkiválasztási jog esetén e jog jogosultjának kezdeményezése alapján, vagy - a jogosult egyidejű írásbeli értesítése mellett - önállóan gyakorolja. 25. (1) Ha a bérlő a bérfizetésre megállapított időpontig a lakbért nem fizeti meg, a bérbeadó köteles a bérlőt - a következményekre figyelmeztetéssel - a teljesítésre írásban felszólítani. Ha a bérlő a felszólításnak nyolc napon belül nem tesz eleget, a bérbeadó további nyolc napon belül írásban felmondással élhet. (2) 32 (3) Ha a bérlő vagy a vele együttlakó személyek magatartása szolgál a felmondás alapjául, a bérbeadó köteles a bérlőt - a következményekre figyelmeztetéssel - a magatartás megszüntetésére vagy megismétlésétől való tartózkodásra a tudomására jutástól számított nyolc napon belül írásban 30 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) e). Hatálytalan: III. 15-től. 31 Beiktatta: évi CXXXII. törvény 8.. Hatályos: III. 31-től. 32 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) f). Hatálytalan: III. 15-től.10 felszólítani. A felmondást az alapjául szolgáló magatartás folytatásától vagy megismétlésétől számított nyolc napon belül írásban kell közölni. (4) 33 (5) 34 A felmondás az (1) bekezdés esetében az elmulasztott határnapot követő hónap, utolsó napjára szólhat. A felmondási idő nem lehet rövidebb tizenöt napnál. 26. (1) 35 Állami vagy önkormányzati lakás esetén a bérbeadó a határozatlan időre szóló szerződést rendes felmondással, írásban abban az esetben mondhatja fel, ha egyidejűleg a bérlő részére beköltözhető és megfelelő lakást (a továbbiakban: cserelakás) ajánl fel ugyanazon a településen - a fővárosban a főváros területén - bérleti jogviszony létesítésére. A felmondási idő három hónapnál rövidebb nem lehet. (2) A cserelakás megfelelőségénél figyelembe kell venni mindkét lakás a) komfortfokozatát; b) alapterületét; c) műszaki állapotát; d) lakóhelyiségeinek számát; e) településen és épületen belüli fekvését; f) lakbérét. (3) Ha a felmondással érintett lakásra a bérleti jog határozatlan időre szólt, ezt a cserelakás megfelelőségénél is figyelembe kell venni. A felajánlott lakás akkor is megfelelő, ha a lakások közötti eltérést a felajánlott lakás más előnye kiegyenlíti. A bérlő kevesebb szobaszámú, kisebb alapterületű lakást csak akkor köteles elfogadni, ha ez reá vagy a vele együtt lakó személyekre nézve nem jár jelentős érdeksérelemmel. (4) A bérbeadó nem köteles cserelakást felajánlani, ha a bérlőnek a bérelt lakással azonos településen - a fővárosban a főváros területén - megfelelő és beköltözhető lakása van. (5)-(6) 36 (7) 37 A szociális helyzet alapján bérbe adott önkormányzati lakás esetén az (1) bekezdés szerinti felmondásra csak az épület (a benne lévő lakás) átalakítása, korszerűsítése, lebontása vagy társbérlet megszüntetése céljából kerülhet sor. 27. (1) A bérbeadó a 26. (1) bekezdés szerinti felmondás esetén a bérlővel megállapodhat, hogy lakás felajánlása helyett részére pénzbeli térítést fizet. (2) 38 Önkormányzati lakás esetén a pénzbeli térítés mértékét és fizetésének feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. (3) A 26. (1) bekezdése szerinti felmondás esetén a bérlő igényt tarthat arra, hogy a bérbeadó térítse meg a lakásváltoztatással kapcsolatban felmerült indokolt költségeit. 33 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) f). Hatálytalan: III. 15-től. 34 Módosította: évi CCLII. törvény 138. (4) g). 35 Megállapította: évi CCLII. törvény 138. (1). Hatályos: III. 15-től. 36 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) h). Hatálytalan: III. 15-től. 37 Megállapította: évi CXXXII. törvény 9.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény Megállapította: évi CXXXII. törvény 10.. Hatályos: III. 31-től.11 (1) A bérlő a lakás bérleti jogát - a bérbeadó hozzájárulásával - elcserélheti; a csereszerződést írásba kell foglalni. (2) Önkormányzati lakás bérleti joga kizárólag másik lakás bérleti vagy tulajdonjogára cserélhető. (3) Önkormányzati lakás esetén a bérbeadói hozzájárulás megadását és a csereszerződés érvényes megkötését megelőzően a bérbeadó - legalább 30 napos határidő megjelölésével - köteles az önkormányzati lakásra bérleti jogot szerző cserélő féltől kérni: a) a lakásbérleti szerződésének, illetőleg a lakásbérleti jogviszonya fennállását tanúsító bérbeadó írásbeli nyilatkozatának, b) lakástulajdonra történő csere esetén a tulajdonában álló lakóingatlanra vonatkozó tulajdoni lap 30 napnál nem régebbi hiteles másolatának az iratokhoz történő benyújtását. 41 (4) Önkormányzati lakás esetén a bérbeadó megtagadhatja a cseréhez történő hozzájárulását, ha a cserepartner a (3) bekezdésben említett kérést a megadott határidőn belül nem teljesíti, vagy a benyújtott okiratok, illetőleg - szükség esetén - a cserelakás helyszínen történő megtekintése alapján kétség merül fel a cserepartner lakásbérleti vagy tulajdonjogának fennállása kérdésében. 42 (5) Az önkormányzati lakás bérleti jogának cseréjéhez történő hozzájárulás nem tagadható meg, ha bármelyik cserélő fél a) egészségügyi ok, b) munkahely megváltozása, c) lényeges személyi körülményeinek, így különösen a bérlővel állandó jelleggel jogszerűen együttlakó személyek (21. ) számának megváltozása miatt cseréli el a lakást, és a (4) bekezdésben említett indokok nem állnak fenn. 43 (6) Az önkormányzati lakás bérleti jogának cseréjéhez történő hozzájárulás nem tagadható meg akkor sem, ha az (5) bekezdés a) vagy b) pontjában megjelölt indok a bérlővel állandó jelleggel jogszerűen együttlakó személyek (21. ) esetében áll fenn. (7) A hozzájárulást az (5)-(6) bekezdésekben említett indokok fennállása esetén is meg kell tagadni, ha a bérlőkijelölésre vagy az ismételten gyakorolható bérlőkiválasztásra jogosult, illetőleg az eltartó a cseréhez nem járul hozzá. (8) Ha a bérbeadó a lakáscsere szerződéshez történő hozzájárulását e törvény rendelkezései vagy a joggal való visszaélés tilalma folytán nem tagadhatja meg, a csere következtében létrejövő új bérleti szerződés feltételeit sem állapíthatja meg terhesebben a cserével megszűnő bérleti szerződés feltételeinél, kivéve, ha ehhez a csere folytán bérleti jogot szerző hozzájárul. Ez a rendelkezés nem 39 Hatályon kívül helyezte: évi CCLII. törvény 138. (4) i). Hatálytalan: III. 15-től. 40 Megállapította: évi CXXXII. törvény 11.. Hatályos: III. 31-től. 41 Rendelkezéseit III. 31-ét követően a lakáscseréhez kért bérbeadói hozzájárulások esetében kell alkalmazni a évi CXXXII. törvény 45. (3) alapján. 42 Rendelkezéseit III. 31-ét követően a lakáscseréhez kért bérbeadói hozzájárulások esetében kell alkalmazni a évi CXXXII. törvény 45. (3) alapján. 43 Rendelkezéseit III. 31-ét követően a lakáscseréhez kért bérbeadói hozzájárulások esetében kell alkalmazni a évi CXXXII. törvény 45. (3) alapján.12 vonatkozik a lakbér megállapítására, ha a csere folytán bérleti jogot szerző cserélő fél a 34. (1) bekezdésére tekintettel a korábbi bérlőtől eltérő lakbérbesorolásba esik. 30. (1) A bérlőtárs és a társbérlő a bíróságtól kérheti a lakásban lakó másik bérlőtárs, illetőleg a társbérlő lakásbérleti jogviszonyának megszüntetését, ha az, illetőleg a vele együttlakó személy a) a lakással kapcsolatos közös költségek őt terhelő részét nem fizeti meg; b) a közös használatú helyiségeket szándékosan rongálja, beszennyezi vagy a tisztántartásukra vonatkozó rendelkezéseket megszegi; c) a lakásban lakó személyek nyugalmát zavarja vagy velük szemben az együttélés követelményeit durván sértő, botrányos magatartást tanúsít; d) a lakásrészbe a törvény tiltó rendelkezése ellenére más személyt befogad. (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit házastársak és volt házastársak esetében akkor lehet alkalmazni, ha lakásbérleti jogviszonyukat a házasság felbontását, illetőleg a házassági életközösség megszűnését követően bírósági eljárás nélkül megállapodással rendezték, vagy azt a bíróság közöttük szabályozta. (3) A kereset megindítása előtt a bérlőtársat, illetőleg a társbérlőt fel kell hívni a költség megfizetésére, illetőleg a kifogásolt magatartás megszüntetésére. Nincs szükség előzetes felszólításra, ha a magatartás olyan súlyos, hogy a sérelmet szenvedett féltől a bérlőtársi (társbérleti) jogviszony további fenntartása nem várható el. (4) Ha a felszólítás eredménytelen volt, a keresetet a felhívásban a költség megfizetésére megszabott határidő elteltétől, illetőleg a sérelmes magatartás folytatásától vagy megismétlődésétől, ha pedig a felszólításra nincs szükség, a tudomásra jutástól számított harminc nap alatt kell megindítani. E határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. (5) Ha valamelyik bérlőtárs a lakást a visszatérés szándéka nélkül elhagyta, a bíróság - a visszamaradt bérlőtárs kérelmére - az eltávozott bérlőtárs bérlőtársi jogviszonyát megszüntetheti. 31. (1) A szerződés megszűnése után a lakásban visszamaradó személy - az e törvény alapján bérleti jog folytatására jogosult kivételével - másik lakásra akkor tarthat igényt, ha a bérbeadó, illetőleg a bérlőkijelölésre vagy a bérlőkiválasztásra jogosult erre kötelezettséget vállalt. (2) Önkormányzati lakás esetén a másik lakásban való elhelyezési kötelezettség vállalásának feltételeit önkormányzati rendelet szabályozza. (3) 44 IV. Fejezet A lakásbérleti jog folytatása 32. (1) A bérlő halála esetén az eltartó a lakásbérleti jogot akkor folytathatja, ha a) a tartási szerződéshez a bérbeadó írásban hozzájárult, és b) az eltartó a szerződésben vállalt tartási - vagy ha a bíróság a tartási szerződést életjáradéki szerződéssé átalakítja, e szerződés szerinti - kötelezettségét teljesítette, továbbá c) a bérbeadói hozzájárulástól a bérlő haláláig legalább egy év eltelt. (2) Önkormányzati lakás esetén az, akit e törvény alapján a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül fogadhat be a lakásba, a lakásbérleti jog folytatására jogosult, ha a bérlő a lakásba befogadta és a bérlő halálakor életvitelszerűen a lakásban lakott. 44 Megsemmisítette: 37/1998. (IX. 23.) AB határozat. Hatálytalan: IX. 30-tól.13 (3) 45 Ha a (2) bekezdésben említettek jogosultak a lakásbérleti jog folytatására, eltérő megállapodásuk hiányában a lakásbérleti jogot a következő sorrend szerint folytatják: a bérlő házastársa, gyermeke, befogadott gyermekének a gyermeke, továbbá a szülője. (4) A lakásbérleti jogot az azonos sorrendben jogosultak - eltérő megállapodásuk hiányában - bérlőtársként folytathatják. (5) 46 A bérlő halála esetén a bérlőkijelölési joggal érintett lakás bérleti jogát a bérlőkijelölésre jogosult által meghatározott személy folytathatja. (6) A törvény alapján önkormányzati lakás bérleti jogának folytatására jogosultak és az eltartó eltérő megállapodásának hiányában a bérlő halála esetén a lakásbérleti jogot az eltartó folytatja. (7) Aki a lakásbérleti jogot folytatja, köteles a lakáshasználatot változatlan feltételek mellett továbbra is biztosítani azok részére, akik a bérlő halálakor jogszerűen laktak a lakásban. V. Fejezet Az albérlet 33. (1) 47 A bérlő a bérbeadó hozzájárulásával a lakást vagy annak egy részét albérletbe adhatja. Az albérleti díjban a felek szabadon állapodnak meg. (2) 48 A lakás albérletbe adásának érvényességéhez a szerződés írásba foglalása szükséges. (3) Önkormányzati lakás esetén a bérbeadói hozzájárulás feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. (4) A bérlő az albérleti szerződést a következő hónap utolsó napjára felmondhatja. (5) Az albérlő a határozatlan időre kötött albérleti szerződést a hónap tizenötödik vagy utolsó napjára felmondhatja. A felmondási idő tizenöt nap. VI. Fejezet Az önkormányzati és az állami lakás lakbérének mértéke; a bérbeadó által nyújtott külön szolgáltatás díja (1) Az önkormányzati lakások lakbérének mértékét a) szociális helyzet alapján, vagy 45 Megállapította: évi CXXXII. törvény 12. (1). Hatályos: III. 31-től. 46 Megállapította: évi CXXXII. törvény 12. (2). Hatályos: III. 31-től. 47 Módosította: évi CCLII. törvény 138. (3) b). 48 Megállapította: évi CXXXII. törvény 13.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény Megállapította: évi CXXXII. törvény 14.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény 45. (5). 50 Megállapította: évi CXXXII. törvény 14.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény 45. (5), (7).14 b) költségelven, vagy c) piaci alapon történő bérbeadás figyelembevételével önkormányzati rendelet állapítja meg. (2) A szociális helyzet alapján bérbe adott, illetőleg az állami lakás lakbérének mértékét a lakás alapvető jellemzői, így különösen: a lakás komfortfokozata, alapterülete, minősége, a lakóépület állapota és településen, illetőleg a lakóépületen belüli fekvése, valamint a 10. rendelkezéseinek megfelelően a bérbeadó által a szerződés keretében nyújtott szolgáltatás alapján, továbbá a 13. (2) bekezdés rendelkezéseinek figyelembevételével kell meghatározni. (3) 51 A szociális helyzet alapján történő bérbeadással érintett bérlők részére az önkormányzati lakbértámogatás mértékét, a jogosultság feltételeit és eljárási szabályait az önkormányzat rendeletében kell megállapítani. A bérbeadó a jogosultság fennállását évente felülvizsgálja és a feltételek megszűnése esetén a lakbértámogatás nyújtását megszünteti. (4) A költségelven bérbe adott lakás lakbérének mértékét a lakás (2) bekezdésben meghatározott alapvető jellemzői, továbbá a 10. és a 13. (1) bekezdésének rendelkezései alapján úgy kell megállapítani, hogy a bérbeadónak az épülettel, az épület központi berendezéseivel és a lakással, a lakásberendezésekkel kapcsolatos ráfordításai megtérüljenek. (5) A piaci alapon bérbe adott lakás lakbérének mértékét a (4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével úgy kell megállapítani, hogy az önkormányzat ebből származó bevételei nyereséget is tartalmazzanak. (6) Ha a szociális helyzet alapján bérbe adott lakás esetén a bérlő (3) bekezdésben említett önkormányzati lakbértámogatásra való jogosultsága megszűnik, a bérbeadó - a bérlő vagyoni és jövedelmi helyzetének figyelembevételével - a fizetendő havi lakbér összegét az önkormányzati rendelet szerinti magasabb lakbérmértéknek megfelelően módosíthatja. 35. (1) A bérlő köteles megtéríteni a bérbeadó által nyújtott és a szerződésben - vagy más megállapodásukban - meghatározott külön szolgáltatás díját. (2) A külön szolgáltatás díját önkormányzati rendelet, illetőleg más jogszabály keretei között a bérbeadó állapítja meg. MÁSODIK RÉSZ A HELYISÉGBÉRLET SZABÁLYAI 36. (1) A nem lakás céljára szolgáló helyiség (a továbbiakban: helyiség) bérletének létrejöttére, a felek jogaira és kötelezettségeire, valamint a bérlet megszűnésére a lakásbérlet szabályait - e törvény Második részében foglalt eltérésekkel - megfelelően kell alkalmazni. (2) 52 Az önkormányzat tulajdonában lévő helyiség (a továbbiakban: önkormányzati helyiség) bérbeadásának és a bérbeadó hozzájárulásának a feltételeit - az önkormányzati lakásokra vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával - önkormányzati rendelet határozza meg; a helyiségbér mértékét az önkormányzati rendelet nem szabályozhatja. 51 Módosította: évi CLXVI. törvény Megállapította: évi CXXXII. törvény 15.. Hatályos: III. 31-től.15 A helyiség átadásával, rendeltetésszerű használatával, karbantartásával, felújításával, a bérleti jog szünetelésével, továbbá a szerződés megszűnésekor a helyiség visszaadásával kapcsolatban a bérbeadó és a bérlő jogaira és kötelezettségeire a felek megállapodása az irányadó. 38. (1) 54 A felek a helyiségbér összegében szabadon állapodnak meg. (2) A bérbeadó nem köteles a bérlő házastársával bérlőtársi szerződést kötni. (3) A bérlő a helyiségbe más személyt csak a bérbeadó hozzájárulásával fogadhat be. 39. A szerződés akkor is megszűnik, ha a) a gazdasági társaság, illetőleg a nem gazdasági társaság formában működő jogi személy bérlő jogutód nélkül megszűnik; b) 55 a bérlőnek a helyiségben végzett egyéni vállalkozói tevékenysége megszűnt (1) Az egyéni vállalkozó bérlő halála esetén a bérleti jogot csak az egyéni vállalkozó özvegye, özvegy hiányában vagy annak egyetértésével örököse jogosult folytatni, feltéve, hogy az egyéni vállalkozói tevékenység folytatását az egyéni vállalkozóról szóló törvény rendelkezései szerint bejelentette. (2) Nem egyéni vállalkozói tevékenység esetén csak a 21. (2) bekezdésében felsorolt személyek jogosultak a bérleti jogot folytatni, ha a helyiséget továbbra is arra a célra használják, mint a bérlő. 41. (1) 57 (2) 58 Ha a bérlő külön jogszabályokban meghatározottak szerint gazdasági társaságot, egyéni céget vagy szövetkezetet alapít vagy átalakulással létrehoz, a gazdasági társaság, az egyéni cég illetőleg a szövetkezet a jogutód. 42. (1) 59 A bérlő a helyiség bérleti jogát a bérbeadó hozzájárulásával másra átruházhatja, elcserélheti, vagy a helyiséget albérletbe adhatja. Az erre vonatkozó szerződést írásba kell foglalni. (2) Önkormányzati helyiség esetén a hozzájárulás feltételeit önkormányzati rendeletben kell meghatározni. A hozzájárulás nem tagadható meg, ha a cserélő fél az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételeket vállalja. 43. (1) 60 Állami vagy önkormányzati helyiség esetén a határozatlan időre kötött szerződés cserehelyiség biztosítása nélkül is felmondható, ha a felek másként nem állapodtak meg. A felmondási idő - eltérő megállapodás hiányában - egy évnél rövidebb nem lehet. (2) Megállapította: évi CXXXII. törvény 16.. Hatályos: III. 31-től. 54 Megállapította: évi CXXXII. törvény 17.. Hatályos: III. 31-től. 55 Megállapította: évi CXV. törvény 52. (1). Hatályos: I. 1-től. 56 Megállapította: évi CXV. törvény 52. (2). Hatályos: I. 1-től. 57 Hatályon kívül helyezte: évi CXXXII. törvény 45. (6). Hatálytalan: III. 31-től. 58 Megállapította: évi CXV. törvény 52. (3). Hatályos: I. 1-től. 59 Megállapította: évi CXXXII. törvény 19.. Hatályos: III. 31-től. 60 Megállapította: évi CCLII. törvény 138. (2). Hatályos: III. 15-től. 61 Hatályon kívül helyezte: évi CXXXII. törvény 45. (6). Hatálytalan: III. 31-től.16 (3) 62 A szerződésben vállalt kötelezettség alapján felajánlott cserehelyiség akkor megfelelő, ha a bérlő az előző helyiségben gyakorolt tevékenységét hasonló körülmények között folytathatja. 44. (1) Önkormányzati, illetőleg állami tulajdonban lévő életvédelem céljára épített, vagy ilyen célra kijelölt helyiségekre a polgári védelmi parancsnokság hozzájárulásával és csak határozott idejű szerződést lehet kötni. (2) A bérlő köteles a polgári védelmi helyiségek hasznosításáról szóló jogszabályban meghatározott feltételeket betartani. HARMADIK RÉSZ AZ ÖNKORMÁNYZATI, VALAMINT AZ ÁLLAMI LAKÁSOK ÉS HELYISÉGEK ELIDEGENÍTÉSE (1) Az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került önkormányzati, illetőleg az állami lakásra, más személyt megelőző elővásárlási jog illeti meg a) a bérlőt; b) a bérlőtársakat egyenlő arányban; c) 65 a társbérlőt az általa kizárólagosan használt lakóterület arányában; d) az a)-c) pontban felsoroltak hozzájárulásával, azok egyenes ági rokonát, valamint örökbe fogadott gyermekét. (2) 66 Társbérlet esetén a közösen használt lakóterületet az (1) bekezdés c) pontjában említett arányban kell figyelembe venni Annak a bérlőnek a lakását, aki nyugdíjas vagy nyugdíjszerű ellátásban részesül, és az elővásárlási jogával nem él, a szerződésének fennállásáig harmadik személy részére csak a bérlő írásbeli hozzájárulásával lehet elidegeníteni (1) Az első adásvételi szerződés megkötését megelőzően - az egylakásos, illetőleg az egy helyiségből (helyiségcsoportból) álló épület kivételével - az épületet társasházzá kell alakítani. (2) A társasház alapító okirat tervezetének előkészítésébe a leendő tulajdonostársakat be kell vonni. Az alapító okirat tervezetének meg kell felelnie a leendő tulajdonostársak többségi akaratának. 62 Megállapította: évi CXXXII. törvény 20. (2). Hatályos: III. 31-től. 63 Hatályon kívül helyezte: évi CXXXII. törvény 45. (6). Hatálytalan: III. 31-től. 64 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 65 Megállapította: évi CXXXII. törvény 21. (1). Hatályos: III. 31-től. 66 Megállapította: évi CXXXII. törvény 21. (2). Hatályos: III. 31-től. 67 Megállapította: évi CXXXII. törvény 22.. Módosította: évi CXCI. törvény 71. a). 68 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től.17 (1) Az önkormányzati és az állami lakás vételárát - ha a lakást az e törvény alapján arra jogosult vásárolja meg - a hasonló adottságú lakások helyi forgalmi értéke alapján, különösen a) az épület településen belüli fekvése; b) az épületben lévő lakások száma, az épülethez tartozó földterület, a közös használatra szolgáló helyiségek és a közös használatra szolgáló területek nagysága; c) az épület felszereltsége, műszaki állapota, építése, a felújítás óta eltelt idő; d) a lakás alapterülete és komfortfokozata; e) a lakottság ténye figyelembevételével kell megállapítani. (2) A vételár megállapításakor a forgalmi értékből le kell vonni a bérlőnek a lakásra fordított és meg nem térített értéknövelő beruházásainak az értékét (1) 71 Ha a lakást az e törvény alapján az arra jogosult vásárolja meg, részére - kérelmére - legalább tizenöt évi részletfizetési kedvezményt kell adni. Ha a jogosult kéri, a szerződés megkötésekor a megállapított vételár legfeljebb húsz százalékának egy összegben való megfizetése köthető ki. Az első vételárrészlet befizetése után fennmaradó hátralékra a havonta fizetendő részleteket egyenlő mértékben kell megállapítani. (2) A vételár egy összegben való megfizetése, vagy az előírtnál rövidebb törlesztési idő vállalása esetén a vevőt árengedmény, illetőleg a vételárhátralékból engedmény illeti meg. (3) Az eladó a szerződés megkötésekor a vételárhátralékra kamatot köthet ki (1) Az önkormányzati rendeletben kell meghatározni az e törvény alapján elővásárlási joggal érintett lakások eladása esetén 73 a) a lakás vételárának mértékét; b) a szerződés megkötésekor fizetendő vételárrészlet mértékét; c) a részletfizetés időtartamát és a szerződéses kamat mértékét, illetőleg a kamatmentesség lehetőségét és feltételeit; d) a vételárengedmény, illetőleg a vételárhátralék megfizetésére adott engedmény feltételeit és mértékét; e) elővásárlás esetén az ajánlat tartalmát és az ajánlati kötöttség idejét. (2) Az (1) bekezdés b), c) és d) pontja szerinti feltételek meghatározása során a bérlő vagyoni és jövedelmi helyzetét figyelembe kell venni. (3) 74 Az önkormányzat rendeletében határozza meg az e törvény alapján elővásárlási joggal nem érintett lakások eladásának feltételeit. 69 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 70 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 71 Megállapította: évi CXXXII. törvény 23.. Hatályos: III. 31-től. Ezt követően létrejött új szerződések esetében kell alkalmazni. Lásd még: ugyane törvény 45. (7). 72 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 73 Megállapította: évi CXXXII. törvény 24. (1). Hatályos: III. 31-től. 74 Megállapította: évi CXXXII. törvény 24. (2). Hatályos: III. 31-től.18 (1) Bérlőkijelölési vagy ismételten gyakorolható bérlőkiválasztási joggal érintett lakást (ideértve a műteremlakást is) csak a jog gyakorlójának írásbeli hozzájárulásával lehet elidegeníteni. Ez a rendelkezés alkalmazandó arra a helyiségre is, amelynek bérlőjét a helyiséggel rendelkező szerv jogosult kijelölni. (2) 76 (3) Az életvédelem céljait szolgáló helyiséget a megyei (fővárosi) polgári védelmi parancsnokság hozzájárulásával lehet elidegeníteni. (4) A műemléképületben lévő lakást vagy helyiséget a műemléki hatóság hozzájárulásával, a külön jogszabály rendelkezéseinek figyelembevételével lehet elidegeníteni Az önkormányzat vagy az állam tulajdonában lévő épületben a közös használatra szolgáló helyiséget és az épülethez tartozó közös használatra szolgáló területet önálló ingatlanként nem lehet elidegeníteni Az elővásárlási jog gyakorlása esetén a felek a szerződés megtámadásának jogáról nem mondhatnak le, illetőleg a megtámadás jogát megerősítéssel nem zárhatják ki. Az e tilalomba ütköző jognyilatkozat semmis (1) Ha a törvény másként nem rendelkezik, az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került helyiségre a bérlőt (bérlőtársat) elővásárlási jog illeti meg. (2) Az önkormányzat rendeletében határozza meg az (1) bekezdésben említett helyiségek vételárának mértékét, megfizetésének (részletfizetés, vételárengedmény stb.) módját és feltételeit. (3) Az önkormányzat rendeletében határozza meg az (1) bekezdésben nem említett egyéb helyiségei eladásának feltételeit Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az állam tulajdonában lévő helyiségre a bérlőt elővásárlási jog illeti meg Ha az önkormányzati, illetőleg az állami tulajdonban lévő helyiséget az e törvény alapján elővásárlásra jogosult veszi meg, a vételár mértéke a helyi forgalmi értéket nem haladhatja meg Az elővásárlási joggal érintett önkormányzati, illetőleg állami lakás és helyiség tulajdonjoga nem pénzbeli hozzájárulásként nem bocsátható gazdasági társaság vagy más, a cégnyilvántartás hatálya alá tartozó jogalany rendelkezésére. NEGYEDIK RÉSZ 75 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 76 Hatályon kívül helyezte: évi CXXXII. törvény 45. (6). Hatálytalan: III. 31-től. 77 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 78 Megállapította: évi CXXXII. törvény 25.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 80 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 81 Beiktatta: évi XVII. törvény 1.. Hatályos: III. 31-től. 82 Megállapította: évi CXXXII. törvény 26.. Hatályos: III. 31-től.19 VII. Fejezet Az elidegenítésből származó bevételek felhasználása (1) 84 Az önkormányzat, az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került lakóépületeinek (a bennük lévő lakások) elidegenítéséből származó, március 31. napját követően befolyó - az (5) bekezdés szerint csökkentett - teljes bevételét a számláját vezető pénzintézetnél elkülönített számlán köteles elhelyezni. (2) 85 Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség az állami tulajdonú lakóépületek (a bennük lévő lakások) elidegenítéséből származó, önkormányzatot megillető bevételekre is vonatkozik, tekintet nélkül arra, hogy az elidegenítésről a megszűnt tanácsi szerv vagy az önkormányzat döntött-e. (3) 86 Az önkormányzat az (1) és (2) bekezdésben említett bevételeit lakáscélokra és az ezekhez kapcsolódó infrastrukturális beruházásokra, különösen: a) új lakás építésére, új vagy használt lakás megvásárlására, b) lakóépület teljes vagy részletes felújítására, korszerűsítésére, c) városrehabilitációra, d) az EU-források felhasználásához szükséges önrész biztosítására, e) önkormányzati helyi támogatás nyújtására, f) lakóövezetbe sorolt építési telek kialakítására, közművesítésére, g) a lakáscélú állami támogatásokról szóló külön jogszabály szerinti pályázati önrész finanszírozására, ideértve a társasházi tulajdonosoktól és a lakásszövetkezetektől átvállalt önrészt is, h) a 34. (3) bekezdésében említett önkormányzati lakbértámogatás nyújtására, továbbá i) az állampolgár tulajdonában álló lakásra - ideértve az államosított lakást is április 1. napja előtt bármilyen jogcímen, illetőleg azt követően a lakásügyi hatóság kiutaló határozata alapján létrejött lakásbérlet (a továbbiakban: kényszerbérlet) felszámolására használhatja fel. A felhasználás részletes szabályait önkormányzati rendeletben kell meghatározni. (4) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem vonatkozik azokra az önkormányzatokra, amelyek e törvény alapján rendeletalkotásra nem kötelesek. (5) A lakás és helyiség elidegenítéséből származó bevételből az önkormányzat levonhatja a) az épület elidegenítésre való előkészítésével; b) a földrészlet megosztásával; c) a társasházzá való átalakítással; d) a forgalmi érték megállapításával; e) az elidegenítés lebonyolításával 83 Beiktatta: évi XVII. törvény 3.. Hatályos: III. 31-től. 84 Módosítva XI. 17-től az 57/1994. (XI. 17.) AB határozat alapján. 85 Módosítva XI. 17-től az 57/1994. (XI. 17.) AB határozat alapján. 86 Megállapította: évi LV. törvény 1.. Hatályos: VI. 27-től. Alkalmazására lásd: évi LV. törvény 6. (1), (4).20 kapcsolatban ténylegesen felmerülő költségeket. Az önkormányzat továbbá levonja az évi XXXIII. törvény 43. -a alapján a szolgálati lakással, illetve a bérlőkiválasztási joggal rendelkező szervet megillető vételárrészt. 62/A-62/B /A (1) Az önkormányzati tulajdonú lakóépületek (lakóépületrészek) felújításához igénybe vett pénzintézeti kölcsön visszafizetésére az állam garanciát vállal és kamatainak megfizetéséhez támogatást nyújt. (2) Annak a pénzintézeti kölcsönnek (kölcsönhányadnak) az összege, amire az (1) bekezdésben említett állami garancia és támogatás igénybe vehető, nem haladhatja meg azt az összeget, amelyet az önkormányzat az adott munka elvégzésére saját eszközeiből ráfordít. (3) A 63. (1) és (2) bekezdésében megjelölt bevételből a kerületi önkormányzat számára biztosított juttatást a (2) bekezdés alkalmazása során az önkormányzat saját ráfordításának kell tekinteni. (4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az állami garanciavállalás és a kamattámogatás feltételeit jogszabályban határozza meg. Ingatlanközvetítés, ingatlanvagyon-értékelés és közvetítés 90 64/A. 91 (1) 92 Az üzletszerű ingatlanközvetítői tevékenység folytatásához az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság engedélye szükséges. (2) Az ingatlanközvetítő a tevékenységi körén belül: a) az ingatlanok (beépíthető telek, illetőleg lakóépülettel vagy nem lakás céljára szolgáló épülettel beépített ingatlan) adásvételének és cseréjének közvetítésével, b) a lakások és a nem lakás céljára szolgáló helyiségek, telkek bérlete és tulajdona cseréjének közvetítésével, c) a feladatok ellátása érdekében az ingatlanok felkutatásával és azok forgalmi értékbecslésével, valamint d) az ügyletek lebonyolításához szükséges dokumentációk és okiratok beszerzésével és előkészítésével összefüggő feladatokat látja el. 87 Hatályon kívül helyezte: évi LV. törvény 6. (3). Hatálytalan: VI. 27-től. 88 Hatályon kívül helyezte: évi CCVIII. törvény 86. a). Hatálytalan: VIII. 16-tól. 89 Hatályon kívül helyezte: évi CCVIII. törvény 86. a). Hatálytalan: VIII. 16-tól. 90 Beiktatta: évi CXXXII. törvény 27.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény Beiktatta: évi CXXXII. törvény 27.. Hatályos: III. 31-től. Lásd még: ugyane törvény Megállapította: évi LVI. törvény 74. (1). Hatályos: X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni. Több megjelenítése
Hatály: 2016.I.1. - 1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról 1 Az Országgyűlés a lakások és helyiségek bérletére vonatkozó Részletesebben 1993. évi LXXVIII. törvény. a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról 1
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról Az Országgyűlés a lakások és helyiségek Részletesebben 1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról 2014.07.16
Page 1 of 28 1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról 2014.07.16 35 1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, Részletesebben 1993. évi LXXVIII. törvény. a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról ELSŐ RÉSZ
1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról Az Országgyűlés a lakások és helyiségek bérletére vonatkozó szabályok egységesítése, Részletesebben Pusztaszabolcs Város Önkormányzat Képviselő-testületének 19/2008. (XI. 28.) önkormányzati rendelete
A Baranya Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 7/1998. (III. 6.) Kgy. rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljáról szolgáló helyiségek bérletéről, valamint elidegenítésük egyes Részletesebben Általános rendelkezések. (2) A rendeletben meghatározott egyes feladatokat és hatásköröket átruházott hatáskörben a polgármester lát el.
Tokodaltáró Község Önkormányzat Tokodaltáró, József A. u. 31., tel.: 33/505-635, fax: 33/505-650 Tokodaltáró Község Önkormányzatának 6/2009. (III.19.) számú rendelete az önkormányzati tulajdonú bérlakások Részletesebben Az önkormányzati lakások bérbeadásának feltételei 2..
Tengelic Község Önkormányzata 12/2008(VI.25.) számú rendelete az Önkormányzat tulajdonában lévő önkormányzati lakások és helyiségek bérletéről, a lakbérek mértékéről a 12/2009. (VIII.19.) és a 22/2011 Részletesebben Nagyecsed Nagyközség Önkormányzati Képviselő-testület. 19 /1995.(XII.01.)KT. számú. r e n d e l e t e
Nagyecsed Nagyközség Önkormányzati Képviselő-testület 19 /1995.(XII.01.)KT. számú r e n d e l e t e Önkormányzati lakások elidegenítésének szabályairól (egységes szerkezetben a módosító 20/1996. (VIII.6.) Részletesebben A rendelet hatálya. A lakásbérlet általános szabályai
Lábatlan Város Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2007. (IV. 25.) számú rendelete feltételeiről Lábatlan Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény Részletesebben Jánoshalma Város Önkormányzat 14/2006(V.25.) Ör.sz. rendelete (egységes szerkezetben) az önkormányzati lakások bérletéről
Bodajk Város Önkormányzat Képviselő-testületének 9/2011. (IV. 29.) önkormányzati rendelete a lakások és helyiségek bérletéről és elidegenítéséről [egységes szerkezetben a módosításáról szóló 13/2014. (VIII. Részletesebben BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSE 1999. szeptember 30-án tartott nyilvános ülésének jegyzőkönyvi
BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSE 1999. szeptember 30-án tartott nyilvános ülésének jegyzőkönyvi K I V O N A T A Tárgy: Dr.Vécsei László képviselő napirend előtti felszólalása - Dr.Vécsei László Részletesebben az önkormányzat tulajdonában lévő önkormányzati lakások bérletéről, a lakbérek mértékéről
1. oldal Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 17/2006.(XII. 15.) önkormányzati rendelete a Tolna Megyei Önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek - a módosításokkal egységes szerkezetben Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A PETŐFI UTCA 9. SZÁM ALATTI ÖNKORMÁNYZATI TULAJDONÚ ÉPŰLET LAKÓINAK ELKÖLTÖZTETÉSÉRE, VALAMINT AZ ÉPÜLET TOVÁBBI SORSÁRA VONATKOZÓAN.
Budaörs Város önkormányzat Képviselő-testülete AZ ÖNKORMÁNYZAT TULAJDONÁBAN ÁLLÓ LAKÁSOK ÉS NEM LAKÁS CÉLJÁRA SZOLGÁLÓ HELYISÉGEK ELIDEGENÍTÉSÉNEK FELTÉTELEIRŐL SZÓLÓ a 12/2006. (II.20.) és az 54/2008. Részletesebben C S A N Á D P A L O T A NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 14/2006. (III. 31.) ÖR. rendelete
C S A N Á D P A L O T A NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 14/2006. (III. 31.) ÖR. rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások elidegenítésének szabályairól szóló 21/2002. (XI. 15.) ÖR. rendelet Részletesebben I.RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A rendelet hatálya 1..
LENGYELTÓTI VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 18/1994./XI.27./ számú rendelete az önkormányzat tulajdonában álló lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítéséről (egységes szerkezetben Részletesebben Szentlőrinc Város Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2013.(VIII.21.) önkormányzati rendelete
Abony Város Önkormányzat 14/2007. (IV.12) sz. rendelete az önkormányzati tulajdonban lévő nem lakás célú helyiségek bérletéről, valamint elidegenítésükről (egységes szerkezetben a módosításáról szóló 1/2010. Részletesebben Balatonfüred Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 24/2004. (X.01.) rendelete
NAGYRÉCSE KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2011. (VIII. 11.) r e n d e l e t e önkormányzati tulajdonban lévő lakások bérletéről Nagyrécse Község Önkormányzati Képviselőtestülete a lakások Részletesebben Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének 40/2011. (XII.19.) önkormányzati rendelete
KISBÉR VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 7/2013. (IV.11.) önkormányzati rendelete a lakások és helyiségek bérletére vonatkozó helyi szabályokról Kisbér Város Képviselő-testülete a lakások és helyiségek Részletesebben Balatonfüred Város Önkormányzata Képviselő-testületének.../2004. (...) rendelete az önkormányzat tulajdonában álló lakások bérletéről és elidegenítéséről, egységes szerkezetben a lakások és helyiségek Részletesebben Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének. 1/2014. (II.19.) önkormányzati rendelete
Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 1/2014. (II.19.) önkormányzati rendelete a lakások bérletéről szóló 25/2006.(VII. 12.) önkormányzati rendelet módosításáról Miskolc Megyei Jogú Város Részletesebben ELSŐ RÉSZ A helyi rendelet hatálya 1.
Kiszombor Község Önkormányzat Képviselő-testületének 28/2005.(XI. 29.) KKÖT rendelete lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról /Egységes szerkezet/ Kiszombor Részletesebben Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testületének 15/2006. (VI.01.) rendelete
Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testületének 15/2006. (VI.01.) rendelete az önkormányzat tulajdonában álló lakások és helyiségek elidegenítéséről Szentes Város Képviselő-testülete a többször módosított Részletesebben Összevont szerkezet 2001(09.12)
14253058 S algó Vagyon Kft. Salgótarján SV/2.411-2/2015 Javaslat a Salgótarján, Játszó út 2. 4/1 szám alatti lakás műterem céljára történő bérbeadására Tisztelt Közgyűlés! Salgótarján Megyei Jogú Város Részletesebben 16/2000. (III. 30.) Szentgotthárd Város Önkormányzata Képvisel - testületének rendelete
16/2000. (III. 30.) Szentgotthárd Város Önkormányzata Képvisel - testületének rendelete Szentgotthárd Város Önkormányzatának tulajdonában lév lakások elidegenítésének szabályairól Módosítva: a 4/2002. Részletesebben ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 12/1998. (V. 7.) 1 RENDELETE 2 A TULAJDONÁBAN LÉVŐ LAKÁSOK ELIDEGENÍTÉSÉNEK EGYES FELTÉTELEIRŐL
ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 12/1998. (V. 7.) 1 RENDELETE 2 A TULAJDONÁBAN LÉVŐ LAKÁSOK ELIDEGENÍTÉSÉNEK EGYES FELTÉTELEIRŐL A 17/1999. (V. 13.) 3, A 33/2000. (X. 24.) 4, A 42/2000. Részletesebben I. rész A lakás bérbeadásának szabályai
Egyek Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 2/2007 ( I. 25.) számú rendelete az önkormányzati tulajdonú bérlakások és a helyiségek bérbeadásáról, béreinek megállapításáról és a lakhatással kapcsolatos Részletesebben Ercsi Város Önkormányzat Képviselőtestületének 49/2004.(XII.16.) Kt. sz. rendelete. a lakások és helyiségek elidegenítéséről
2/2006. /III.1./ rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítéséről Kisvárda Város Önkormányzata a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 16. Részletesebben Lepsény Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete. 6/2005. (IV.28.) számú
Lepsény Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete 6/2005. (IV.28.) számú Rendel ete Az önkormányzat tulajdonában lévő lakások bérletéről és a lakbérek megállapításáról ( egységes szerkezetben a módosítására Részletesebben ÓCSA VÁROS 1 ÖNKORMÁNYZATÁNAK 9/1994./VI.22./ számú rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek b é r l e t é r ő l 2
ÓCSA VÁROS 1 ÖNKORMÁNYZATÁNAK 9/1994./VI.22./ számú rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek b é r l e t é r ő l 2 Ócsa Város Önkormányzata a Helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben ÓCSA VÁROS 1 ÖNKORMÁNYZATÁNAK 9/1994./VI.22./ számú rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek b é r l e t é r ő l 2
ÓCSA VÁROS 1 ÖNKORMÁNYZATÁNAK 9/1994./VI.22./ számú rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek b é r l e t é r ő l 2 Ócsa Város 3 Önkormányzata a lakások és helyiségek bérletére, Részletesebben I. FEJEZET. Általános rendelkezések
A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének 7/2006.(III.10.) rendelete a lakások és helyiségek bérletére, elidegenítésére és megszerzésére vonatkozó szabályokról 1 Az 1993. évi LXXVIII. törvény felhatalmazása Részletesebben Letenye Város Önkormányzatának. 11/1995. (VI. 21.) számú rendelete. az önkormányzati tulajdonban lév lakások elidegenítésérl
Letenye Város Önkormányzatának 11/1995. (VI. 21.) számú rendelete az önkormányzati tulajdonban lév lakások elidegenítésérl (egységes szerkezetbe foglalt szöveg) Letenye Város Önkormányzata a lakások és Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS. Makó Város Önkormányzata EGYFORDULÓS, NYÍLT PÁLYÁZATOT HIRDET. a tulajdonát képező
Tüskevár község Önkormányzata Képviselő-testületének 11/2009.(X. 14.) rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek bérletéről és elidegenítéséről Tüskevár község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben Jánoshalma Város Képviselő-testületének 2/1996/I.24./Ör.sz. rendelete /egységes szerkezetben/
Rendelet Önkormányzati Rendelettár Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: Rendelet típusa: Rendelet címe: Módosított rendelet azonosítója: Rendelet tárgykódja: Tárgykód megnevezése: 7/2015.(IV.02.) Részletesebben Baja Város Önkormányzata Képviselő-testületének A LAKÁSOK ÉS HELYISÉGEK BÉRLETÉRŐL szóló, többször módosított 40/2004. (VI. 23.
1 Baja Város Önkormányzata Képviselő-testületének A LAKÁSOK ÉS HELYISÉGEK BÉRLETÉRŐL szóló, többször módosított 40/2004. (VI. 23.) rendelete Baja Város Képviselő-testülete a lakások és helyiségek bérletére, Részletesebben MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ
MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ Ikt.sz.: 6/2065-1/2010/IX Üi.: dr. Sánta Edina Makó Város Önkormányzati Képviselő-testülete MAKÓ ELŐTERJESZTÉS-RENDELETTERVEZET Tárgy: Az önkormányzat Részletesebben lron ányuzám : Érkezett : 2012
s :ec.,:s~ltl lron ányuzám : Országgyűlési képvisel ő FIDESZ - Magyar Polgári Szövetség Érkezett : 2012 Képviselői önálló indítvány 2012. évi törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre Részletesebben Kardoskút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2006. (III. 31.) sz. ÖKT. rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások bérletéről.
Kardoskút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2006. (III. 31.) sz. ÖKT. rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások bérletéről. (Egységes szerkezetben az önkormányzati tulajdonú lakások bérletéről Részletesebben Algyő Nagyközség Önkormányzat. Képviselő-testületének. 15/2001. (VIII.4.) Önkormányzati rendelete. tulajdonában lévő önkormányzati
Algyő Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2001. (VIII.4.) Önkormányzati rendelete Algyő Nagyközség Önkormányzat tulajdonában lévő önkormányzati lakások bérletéről, a lakbérek mértékéről / Részletesebben Mátraszentimre Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2006. (III. 30.) rendelettel módosított 13/2003. (VI. 24.) rendelete az önkormányzati lakásokról
Mátraszentimre Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2006. (III. 30.) rendelettel módosított 13/2003. (VI. 24.) rendelete az önkormányzati lakásokról egységes szerkezetben Mátraszentimre Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben 1. A rendelet hatálya
Pálháza Város Önkormányzat képviselő-testületének 3/2014. (II. 13.) önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletéről Pálháza Város Önkormányzat Részletesebben Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testülete 19/1999. (VII.10.) KT. számú * r e n d e l e t e az önkormányzat tulajdonában álló lakások bérletéről
Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testülete 19/1999. (VII.10.) KT. számú * r e n d e l e t e az önkormányzat tulajdonában álló lakások bérletéről Módosította: 33/2000./XII.31./KT, 41/2001./XII.31./KT, Részletesebben Hantos Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 139/2015. (XI.05.) számú határozata
Hantos Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 139/2015. (XI.05.) számú határozata Döntés az Önkormányzat tulajdonában lévő 2434 Hantos, Nagylóki út 7. szám alatti lakás bérbeadásáról Hantos Község Részletesebben a 2013. november 22.-i módosítást követően egységes szerkezetben
A 2013.11.22-i módosítást (23/2013.(XI.22.) Ör. rendelet) követően egységes szerkezetben. Hatályos: 2014.01.01. napjától Zákányszék Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2002.(VIII.30.) r e n Részletesebben Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testülete 33/2013. (XII.31.) önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában álló lakások bérletéről
Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testülete 33/2013. (XII.31.) önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában álló lakások bérletéről Módosítva: 16/2014. (VII.15.), Szentes Város Önkormányzata Részletesebben Budapest Főváros VI. kerület Terézváros Önkormányzata Képviselőtestületének
Budapest Főváros VI. kerület Terézváros Önkormányzata Képviselőtestületének 13/2010 (IV. 29.) rendelete a lakások elidegenítéséből származó bevételek felhasználásának részletes szabályairól Budapest Főváros Részletesebben Budapest-Zugló Önkormányzata Képviselő-testületének 37/2004. (VI. 23.) rendelete
Budapest-Zugló Önkormányzata Képviselő-testületének 37/2004. (VI. 23.) rendelete Budapest-Zugló Önkormányzatának tulajdonában álló lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének egyes Részletesebben 12/2006. (XII.1.) r e n d e l e t e
Kaposmérő Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 12/2006. (XII.1.) r e n d e l e t e Az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és nem lakás célú helyiségek bérletéről (Egységes szerkezetben a módosításáról Részletesebben I. A rendelet hatálya
Borsodnádasd Város Önkormányzat Képviselő-testületének 10/1994. (VI.28) sz. rendelete Az önkormányzati lakások, helyiségek bérletének és elidegenítésének szabályairól, egységes szerkezetben a módosításáról Részletesebben EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. a 22/2011.(XII.22.) és a 8/2012.(III.30.) önkormányzati rendelettel módosított
CSORVÁS NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 2/1994.(I.27.) ö n k o r m á n y z a t i r e n d e l e t e az önkormányzati tulajdonú lakások és helyiségek bérletére vonatkozó helyi szabályozásról Részletesebben TISZACSEGE VÁROS ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK
TISZACSEGE VÁROS ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK AZ ÖNKORMÁNYZATI LAKÁSOK ÉS HELYISÉGEK BÉRBEADÁSÁNAK SZABÁLYAIRÓL SZÓLÓ 2/2007.(II. 01.) RENDELETÉNEK A 14/2007.(IX. 27.) RENDELETTEL, A 19/2007.(XI. Részletesebben 1. A rendelet hatálya. 2. Az önkormányzat tulajdonában lévő lakások bérletére vonatkozó szabályok, a bérbeadói jogok gyakorlása
Makó Város Önkormányzat Képviselő-testületének 20/2015. (X.28.) önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletről és elidegenítésükre Részletesebben A Rendelet 2. (2) és (3) bekezdései az alábbiak szerint módosulnak: 2. (2)
1 Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 8/2015. (IV. 02.) önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásáról szóló 15/2000. (III.31.) Részletesebben Szállóférőhelyek, lakóegységek használata
40/2000. (XII. 12.) BM rendelet a belügyi szervek rendelkezésében lévő, lakásnak nem minősülő szállóférőhelyek, lakóegységek használatáról, valamint a bérleti, albérleti díj hozzájárulás szabályairól A Részletesebben Törtel Község Önkormányzata 11./2008.(IX.11.) számú rendelete Az önkormányzati tulajdonban lévő lakások és helyiségek bérletéről, valamint az elidegenítésükre vonatkozó szabályokról A 14./2008.(X.30.), Részletesebben (2) Önkormányzati lakás csak lakás céljára hasznosítható. 1 Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának Képviselő-testülete (a
Hatályos: 2009. július 1. Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának 39/2004.(V.26.) rendelete az önkormányzat tulajdonában álló lakások bérbeadásának feltételeiről (módosításokkal egységes Részletesebben JUTA KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 38/2008.(XII. 17.) rendelete. a lakások bérletéről és elidegenítéséről
JUTA KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 38/2008.(XII. 17.) rendelete a lakások bérletéről és elidegenítéséről Juta Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a lakások és helyiségek bérletére, valamint Részletesebben Nagykörű Község Önkormányzat Képviselő-testületének
1 Nagykörű Község Önkormányzat Képviselő-testületének 18/2002. (XII. 4.), 15/2003. (X. 28.), 9/2005.(IV. 7.), 16/2006. (XII. 14.), 3/2007. (II. 15.), 16/2007. (IX. 13.), 18/2008. (XII. 17.), 17/2010. (XII. Részletesebben A rendelet célja 1. A rendelet hatálya 2.
Jásd Község Önkormányzat Képviselő-testülete 15/2004.(XII.17.) rendelete az Önkormányzat tulajdonában lévő önkormányzati lakások bérletéről, a lakbérek mértékéről. (egységes szerkezetben) A lakások és Részletesebben Füzesgyarmat Város Önkormányzat Polgármesterétől 5525 Füzesgyarmat, Szabadság tér 1. szám (66) Fax:
ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület 2016. május 26-án tartandó ülésére Az önkormányzati tulajdonban álló lakások és helyiségek bérletéről szóló rendelet elfogadásáról Tisztelt Képviselő-testület! Előterjesztést Részletesebben A Szarvasi Önkormányzat 10/2005. (VI.24.)rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások és a nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítéséről
A Szarvasi Önkormányzat 10/2005. (VI.24.)rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások és a nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítéséről Szarvas Város Képviselő-testülete a lakások és helyiségek Részletesebben 1. Általános rendelkezések 1.
Sajószentpéter Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 31/2011.(XII.19.) önkormányzati rendelete a lakások és helyiségek bérletéről (egységes szerkezetben a 9/2012.(III.23.), 35/2012.(XII.21.) önkormányzati Részletesebben ELSŐ RÉSZ. A rendelet hatálya 1..
1 Dunavecse Város Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2006. ( III. 29.) rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek bérletéről és elidegenítéséről Dunavecse Város Önkormányzatának Részletesebben Pusztaföldvár Községi Önkormányzat Képviselő-testületének./2013.(..) számú önkormányzati rendelete
Pusztaföldvár Községi Önkormányzat Képviselő-testületének./2013.(..) számú önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában álló lakások bérletéről Pusztaföldvár Községi Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben Orfű Község Önkormányzata Képviselőtestületének 5/1994. számú önkormányzati rendelete
Orfű Község Önkormányzata Képviselőtestületének 5/1994. számú önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó szabályokról Részletesebben Ikt. sz.: 02-5312 /2006. Tárgy: az önkormányzat tulajdonában álló lakások és helyiségek elidegenítéséről szóló rendelet megalkotása
Szentes Város Polgármesteri Hivatal Műszaki Osztálya Vagyongazdálkodási Iroda Ikt. sz.: 02-5312 /2006. Tárgy: az önkormányzat tulajdonában álló lakások és helyiségek elidegenítéséről szóló rendelet megalkotása Részletesebben POLGÁRMESTERE. b) öt év feletti, illetve határozatlan időtartamú bérbeadás joga a Képviselő-testület hatáskörébe tartozik.
BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI POLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Tárgy: Javaslat az Arany János Általános Iskola és a Scheiling Kft. közötti, határozatlan idejű bérleti szerződés jóváhagyására Tisztelt Képviselő-testület! Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendelettár. Dokumentumazonosító információk. Rendelet típusa:
Rendelet Önkormányzati Rendelettár Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: Rendelet típusa: Rendelet címe: Módosított rendelet azonosítója: Rendelet tárgykódja: Tárgykód megnevezése: 15/2006.(VI.29.) Részletesebben E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE
E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE IKTATÓSZÁM: 862/2006. MELLÉKLETEK: 1 DB TÁRGY: Az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság