text:
SZLOVÁKIAI REFORMÁTUS KERESZTYÉN EGYHÁZ HATÁLYOS EGYHÁZI JOGSZABÁLYOK HIVATALOS GYŰJTEMÉNYE 2015/2. - PDF
Download "SZLOVÁKIAI REFORMÁTUS KERESZTYÉN EGYHÁZ HATÁLYOS EGYHÁZI JOGSZABÁLYOK HIVATALOS GYŰJTEMÉNYE 2015/2."
1 SZLOVÁKIAI REFORMÁTUS KERESZTYÉN EGYHÁZ HATÁLYOS EGYHÁZI JOGSZABÁLYOK HIVATALOS GYŰJTEMÉNYE 2015/2.
2 2 TARTALOM Az Egyház Alkotmánya... 7 Bevezető rendelkezések... 7 Az egyháztag jogai és kötelességei... 7 Az Egyház szervezete... 8 Az egyházközség... 8 Az egyházmegye... 9 Az Egyetemes Egyház A Zsinat A zsinati bizottságok A Zsinati Tanács A lelkészi és lelkigondozói szolgálat Az egyházi bíróság Az egyházi vagyon Általános és záró rendelkezések /2000. tv. Az Egyház közoktatásáról A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház közoktatásának szervezeti rendje A Zsinat szerepe a közoktatásban A Közoktatási Tanács A Közoktatásügyi Közgyűlés Közoktatási intézmények alapítása A közoktatási intézmények szervezeti rendje és működése Az alapító-fenntartó jogai és kötelességei Az iskolaszék A közoktatási intézmény vezetősége Az igazgató A vezető lelkész Az igazgatóhelyettes A nevelőtestület Az alkalmazotti közösség A szülői munkaközösség A növendékek közössége és a diáktanács Záró rendelkezések /2002. tv. Az egyház Tudományos Gyűjterményeiről Preambulum A Gyűjtemények elnevezése és illetékessége A Gyűjtemények székhelye A Gyűjtemények működésének ideje A Gyűjtemények ügyviteli nyelve A Gyűjtemények küldetése A Gyűjtemények feladatköre A Gyűjtemények szakmai tevékenysége A Gyűjtemények szervezeti felépítése A Gyűjtemények jogalanyisága Záró rendelkezések /2003. tv. Az egyház szeretetszolgálatáról A törvény célja és hatálya Szeretetszolgálat az egyházközségben Szeretetszolgálat az egyházmegyében Szeretetszolgálat az Egyházban Szeretetszolgálati intézmények Diakóniai lelkész Záró rendelkezések /2004. tv. A Zsinat tanácskozási szabályzata és ügyrendje... 37
3 3 Általános szabályok A tanácskozás szabályai Határozathozatal Jegyzőkönyv Záró rendelkezések /2005. tv. A lelkészi szolgálatról /2005. tv. Az egyházról és szolgálatáról /2006. tv. Az Állambiztonság munkatársairól Alapvető rendelkezések Az Egyetemes Egyház Vizsgálótestülete Az érintettség megvizsgálása Eljárás érintettség esetén Illetékes polgári bíróság ítéletének következménye Fegyelmi vétségek A törvény hatálya Az 1/2006-os számú törvény melléklete: A Testület tagjainak esküje /2006. tv. Az Egyetemes Egyházi Bíróságról A törvény tárgya Az Egyetemes Bíróság tagjai, elnöksége és tanácsai Az eljáró tanács tagjai, elnöksége és hatásköre A teljes tanács tagjai, elnöksége és hatásköre Záró rendelkezések /2007. tv. Az egyházi tisztségek betöltéséről Általános rendelkezések Egyházközségi tisztújítás Egyházmegyei és egyetemes egyházi tisztújítás Választás elleni jogorvoslati lehetőségek Záró rendelkezések /2009. tv. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház Közalapjáról /2011. tv. Az egyes egyházi szertartások végzésének feltételeiről A keresztelés Az úrvacsora A konfirmáció A házasságkötés Temetés Záró rendelkezések /2011. tv. Az egyházközségek jogállásáról és társulásáról ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja ALAPELVEK Az alulról építkezés elve A parókiális jog AZ EGYHÁZKÖZSÉGEK JOGÁLLÁSA Az anyaegyházközség A leányegyházközség A társegyházközség A szórványgyülekezet A missziói gyülekezet AZ ANYAEGYHÁZKÖZSÉGEK TÁRSULÁSA A társulás alaki feltételei A társult anyaegyházközség jogállása A társulási jogviszony tartalma... 84
4 4 A társulási vagyoni jogviszony A társulásban részt vevő anyaegyházközségek vagyoni jogai és kötelességei A társulás megszűnése ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK HATÁLYBALÉPÉS /2012. tv. A lelkészek választásáról A törvény célja A lelkészi állás megüresedése A lelkész meghívása A lelkész megválasztása A lelkész beiktatása Amegválasztottság jogviszonyának megszűnése Záró rendelkezések /2007. tv. A lelkészi szolgálatról szóló 1/2005. tv. módosításáról /2007. tv. Az egyház évi Alkotmányának módosításáról /2007. tv. Az egyházi tisztségek betöltéséről szóló 3/2007. tv. módosításáról /2008. tv. A lelkészi szolgálatról szóló 1/2005. tv. módosításáról /2008. tv. Az egyházi tisztségek betöltéséről szóló 3/2007. tv. módosításáról /2011. tv. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház évi alkotmányának módosításáról /2012. tv. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház Közalapjáról szóló 1/2009. tv. módosításáról /2012. tv. Az egyházi tisztségek betöltéséről szóló 3/2007. tv. módosításáról /2013. tv. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház Közalapjáról szóló 1/2009. tv. módosításáról /2013. tv. Az egyházközségek jogállásáról és társulásáról szóló 4/2011. tv. módosításáról /2013. tv. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház Alkotmányának módosításáról /2013. tv. Az egyházi tisztségek betöltéséről szóló 3/2007. tv. és a lelkészek választásáról szóló 3/2012 tv. módosításáról /2013. tv. A szeretetszolgálatról szóló 1/2003. tv. módosításáról /2014. tv. A Közalapról szóló 1/2009. tv. és az egyházközségek jogállásáról szóló 4/2011. tv. módosításáról /2015. tv. A Zsinat tanácskozási szabályzatáról és ügyrendjéről szóló 1/2004. tv. módosításáról I. Szabályrendelet az egyháztagokról II. Szabályrendelet az Egyház szervezetéről és igazgatásáról Az egyházközség Az egyházközségi közgyűlés A presbitérium A presbiteri gyűlés Gondnok- és presbiterválasztó közgyűlés Lelkipásztor-választás Az egyházközség elnöksége A lelkipásztor és más lelkészek Az egyházközségi gondnok A presbiterek A kántor Az egyházfi Az egyházmegye
5 5 Az egyházmegyei közgyűlés Az egyházmegyei tanács Az egyházmegyei elnökség Az esperes Egyházmegyei gondnok Az egyházmegyei tanácsbírák Az egyházmegyei jegyzők Az egyházmegyei ügyész Az egyházmegyei pénztárnok és számvevő(k) Az egyházmegyei levéltárnok Az egyházmegyei vallásoktatási előadó Egyházmegyei egyházépítő előadó Az egyházmegyei sajtóelőadó Az Egyetemes Egyház A Zsinat A Zsinati Tanács A Zsinati Elnökség Az Egyetemes Egyház tisztviselői Az egyetemes jegyzők Az egyetemes jogtanácsosok IV. Szabályrendelet az egyházi bíráskodásról Az Egyház bírói hatalma Az egyházi bíróságok szervezete és hatásköre Az egyházközségi bíróság Az egyházmegyei bíróság Az egyetemes egyházi bíróság Bírói segély Bírói hatáskör megállapítása összefüggés esetén Bírói illetékesség és hatáskör A képviselet Bírói érdekeltség Bírósági esetek Fegyelmi vétségek Fegyelmi büntetések A bírói eljárás Előkészítő eljárás A tárgyalás Bírói határozatok A fellebbezés Perújítás Végrehajtás Felfüggesztés Az egyházközségi bírósági eljárás Elévülés Átmeneti intézkedések Szabályzat a Zsinati Lelkészképesítő Bizottság működéséről és a lelkészképesítő vizsgák rendjéről A Lelkészképesítő Bizottság szervezete A lelkészképesítő vizsgák rendje Lelkészi és segédlelkészi képesítés honosításának rendje Záró rendelkezések A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház belső használatú protokollszabályzata HATÁLY BEVEZETŐ ÉS ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK ÉRDEMI RENDELKEZÉSEK SZEMÉLYEK
6 6 MEGSZÓLÍTÁSOK UDVARIASSÁGI SZABÁLYOK JOGORVOSLATI RENDELKEZÉSEK ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Szabályzat a lelkésztovábbképzés rendjéről Preambulum Hatály és elvi szempontok Hatály és elvi szempontok A Lelkésztovábbképző Minősítő Bizottság (LMB) A lelkésztovábbképző-nyilvántartás A számonkérés Záró rendelkezés Szabályzat az egyház testületeinek és szerveinek névhasználatáról
7 7 Az Egyház Alkotmánya A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház ALKOTMÁNYA 1 I. FEJEZET Bevezető rendelkezések 1. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház (a továbbiakban csak Egyház ), amelyet eddigi törvényeink Helvét Hitvallású Evangélikus Egyháznak, Evangélikus Református Egyháznak és végül Református Egyháznak neveztek, a Jézus Krisztus egyetemes Anyaszentegyházának része, és magába foglalja a Szlovákiában lévő valamennyi református egyházközséget. 2. Az Egyház a Szentírás alapján áll. Történelmi hitvallásait, úgymint a Heidelbergi Kátét és a II. Helvét Hitvallást vallja. Ezek értelmében az Egyház egyedüli fejének a Jézus Krisztust ismeri el, és magát zsinat-presbiteri elvek szerint kormányozza. Ekképpen az Egyházat az egész világ református hitvallású egyházaival lelki közösség kapcsolja egybe. 3. Az Egyházban magyar, szlovák és más nemzetiségű egyháztagok élnek, akik nyelvi különbözőségük ellenére úgy tömörülnek egy egyházban, hogy egymás megértésére, megsegítésére, testvériségre és a Krisztus evangéliumának szellemében végzendő szolgálatra törekszenek, hogy elérjék Isten népének igazi egységét, és ezzel jó példát adjanak a környező világnak. Az Egyház egyedül a mi Urunk Jézus Krisztusra épül és épít, ahogy róla a teljes Szentírás bizonyságot tesz. Az egyháztagok, mint élő kövek épülnek fel lelki házzá, szent papsággá, hogy lelki áldozatokat ajánljanak fel, amelyek kedvesek Istennek Jézus Krisztus által (1Pt 2,5). 4. (1) Az Egyház hivatalos rendjével és szolgálatával igyekszik minden ember méltóságát tiszteletben tartani és megőrzéséért síkraszállni. Ennek érdekében megalkotja ezen egyházalkotmány rendjét, amely minden egyházi szerve és egyháztagja számára kötelező érvényű, s egyben segítő útmutatás az egyházi szolgálat méltó folytatásához. (2) Az egyházközség presbitériuma felelős azért, hogy a reformáció hitelvei alapján Jézus Krisztus evangéliuma minden hívőnek saját anyanyelvén hirdettessék. (3) Mint intézmény független egyházi testület, amely teljes vallásszabadságot biztosít az egyházalkotmány és a Szentírás tanítása értelmében. II. FEJEZET Az egyháztag jogai és kötelességei 5. (1) Az Egyház tagja az a személy, akit megkereszteltek. (2) Önálló egyháztaggá válik az, aki legalább kétévi előkészület után, életévében a konfirmációi fogadalmat letette, vagy aki felnőttként hitéről a gyülekezet előtt nyilvánosan vallást tett, akit az Egyházba befogadtak és az állandó lakhelye szerint illetékes egyházközségben gyakorolja vallását, cselekvőleg részt vesz az Egyház munkájában, és folyamatosan hozzájárul az Egyház terheinek hordozásához (18. ). 6. (1) Az Egyházban választójoga van minden önálló egyháztagnak (5. 2. bekezdés), aki 18. életévét betöltötte, ha választójogától fegyelmi eljárással meg nem fosztották. 1 Jóváhagyva a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház VII. Zsinatának 2. ülésén, december 14-én, Hanván. A Kálvinista Szemle 2003/2-es számának melléklete
8 8 (2) Választható az olyan önálló egyháztag (5. 2. bekezdés), aki 21. életévét betöltötte, tevékenyen részt vesz az egyházi munkában és feddhetetlen. (3) Az egyházközség választójoggal bíró tagjai a lelkipásztort, a gondnokot, a presbitérium tagjait választási közgyűlésen választják meg. Ezen tisztségviselők választásakor a gyülekezet az általános egyházi szokások szerint jár el. 2 (4) A tisztségviselők megbízatása minden szinten 6 évig tart. Ez a rendelkezés a lelkipásztorokra nem vonatkozik ( bekezdés). (5) Az egyháztagok lelkiismereti szabadságot élveznek, és a református hit gyakorlásában nem korlátozhatók. Egyéb jogaikat és kötelességeiket törvény (szabályrendelet) állapítja meg. 7. Az Egyház valamennyi tagja nemre, nemzetiségre és anyanyelvre való tekintet nélkül az istentiszteleteken, a vallásoktatásban, a missziói munkában, az egyházi szertartásoknál, az egyházi gyűléseken, tárgyalásokon és választásokon, valamint az egyházigazgatás minden szintjén teljes egyenjogúságot élvez. Az egyháztagok jogait és kötelességeit az idevonatkozó törvény (szabályrendelet) állapítja meg. III. FEJEZET Az Egyház szervezete 8. (1) Az egyházközségek, az egyházmegyék és az Egyetemes Egyház önálló egyházi testületek és jogi személyek. E testületek szervei egyházközségiek, egyházmegyeiek és egyetemes egyháziak. (2) Önálló egyházi testület és jogi személy az Egyház által alapított olyan intézet és intézmény is, amelyet az Egyház szolgálata végzésére hozott létre, és amelynek rendjét önálló törvény (szabályrendelet) irányítja. IV. FEJEZET Az egyházközség 9. (1) Az egyházközség önkormányzati egység, amely meghatározott területen egyéneket és családokat kapcsol egybe a református hitélet közös gyakorlása céljából. (2) Az egyházközségek anya- és leányegyházközségek, vagy társult anyaegyházközségek. Jogi szervezettség nélkül szórvány- és missziói gyülekezetek is létrehozhatók. Az egyházközségek jellegéről és területéről az érintett egyházközségek és egyházmegye közgyűlésének jóváhagyása után, annak indítványára a Zsinati Tanács határoz. Az anyaegyházközségek, leányegyházközségek, illetve társult anyaegyházközségek, a szórványgyülekezetek és missziói gyülekezetek egymás közötti viszonyát különösen a lelkészi állás fenntartásával kapcsolatos terhek megosztását, az anyaegyházközséget megillető lelkészválasztási és szavazati jog gyakorlását külön törvény, valamint az egyházmegyei közgyűlés és a Zsinati Tanács által jóváhagyott egyezség szabályozza. 3 (3) Az anyaegyházközségek választják az esperest, az egyházmegyei gondnokot, az egyházmegyei lelkészi és világi főjegyzőket, valamint a zsinati képviselőket, mégpedig a presbitériumok szavazatainak általános többségével. 4 (4) Egyházmegyei tisztségre és zsinati képviselővé csak olyan egyháztagok, illetve megválasztott lelkipásztorok választhatók, akik a jelen alkotmány 6. -a 2. bekezdésében megszabott feltételeknek megfelelnek. 10. (1) Az egyházközségek szervei: az egyházközségi közgyűlés, a presbitérium és a presbitérium elnöksége. 2 A 6. (3) bekezdése a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 1. -ával módosított szöveg. Hatályos: július 1. 3 A 9. (2) bekezdése a 3/2011-es számú alkotmányerejű törvény 1. -ával megállapított szöveg. Hatályos: január 1. 4 A 9. (3) bekezdése a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 2. -ának (2) bekezdésével módosított szöveg. Hatályos: július 1.
9 9 (2) Az egyházközségi közgyűlést az egyházközség összes, választójoggal rendelkező tagja alkotja (6. 1. bekezdés). Az egyházközségi közgyűlés határoz mindazokban a kérdésekben, amelyeket az egyházi jogszabályok a hatáskörébe utalnak. (3) Az egyházközséget a presbitérium igazgatja. Tagjainak száma legalább négy és legfeljebb negyven. A presbitérium határoz mindazon kérdésekben, amelyeket az egyházi jogszabályok nem utalnak az egyházközségi közgyűlés vagy a presbitérium elnökségének a hatáskörébe. (4) A presbitérium elnökségét a lelkipásztor és az egyházközségi gondnok alkotják, akik az egyházközséget kifelé együttesen képviselik. A presbitérium elnöksége határoz mindazon ügyekben, amelyeket az egyházi jogszabályok a hatáskörébe utalnak. (5) Egyházközségi közgyűlés vagy presbiteri ülés csak a lelkipásztor jelenlétében tartható. V. FEJEZET Az egyházmegye 11. (1) Az egyházmegyét több egyházközségnek az igazgatás és az egyházi élet fejlesztése céljából történő egyesülése alkotja. (2) Az Egyház magyar ajkú és szlovák ajkú testületei és intézményei egyházközségi és egyházmegyei szinten önállóan döntenek az őket érintő valamennyi kérdésben. (3) Az egyházmegyék területének megváltoztatása, a mostani egyházmegyék megszüntetése, egyesítése vagy új egyházmegyék kialakítása az érdekelt egyházközségek, illetve egyházmegyék kérelmére történhet. Az egyházmegyék által jóváhagyott kérelemről a Zsinat dönt. (4) Kiemelt egyházközségnek számít az az anyaegyházközség, amelynek területén a legutóbbi népszámlálási adatok szerint egyezer vagy annál több református keresztyén él. Kiemelt egyházközség által fenntartott önálló lelkészi állásba csak a teljes lelkészi képesítés megszerzésétől számított legalább 5 év lelkészi szolgálati gyakorlattal rendelkező lelkész választható (1) Az egyházmegye szervei: az egyházmegyei közgyűlés, az egyházmegyei tanács, az egyházmegyei elnökség és az egyházmegyei bíróság. (2) Az egyházmegyei közgyűlés tagjai: az esperes, az egyházmegyei gondnok, a lelkészi és a világi egyházmegyei főjegyző, a lelkészi és a világi egyházmegyei tanácsbírák, a lelkészi és a világi egyházmegyei jegyző, az egyházmegyei ügyész (ügyészek), az egyházmegye területén működő valamennyi önálló lelkész és az anyaegyházközségek választott képviselői. (3) A segédlelkészek, léviták, gyülekezeti munkások és a leányegyházközségek képviselői is jogosultak az egyházmegyei közgyűlésen tanácskozási joggal részt venni. Meghívás esetén tanácskozási joggal részt vehetnek a különböző egyházmegyei bizottságok képviselői is. Az egyházmegyei közgyűlés határoz mindazon ügyekben, amelyeket az egyházi jogszabályok a hatáskörébe utalnak. (4) Az egyházmegyei tanács tagjai: az esperes és az egyházmegyei gondnok, mint elnökök, a lelkészi és a világi egyházmegyei főjegyző, mint az esperes és az egyházmegyei gondnok állandó helyettesei, valamint az egyházmegyei közgyűlés által saját állandó tagjai közül a Zsinat által meghatározott számban választott lelkészi és világi tagok. Az egyházmegyei tanács határoz az egyházmegye valamennyi ügyében, amelyet az egyházi jogszabályok nem utalnak az egyházmegyei közgyűlés vagy az egyházmegyei elnökség hatáskörébe. Működéséről köteles az egyházmegyei közgyűlésnek jelentést tenni. (5) Az egyházmegyei elnökséget az esperes és az egyházmegyei gondnok alkotják, akik az egyházmegyét kifelé együttesen képviselik. Az egyházmegyei elnökség határoz mindazon ügyekben, amelyeket az egyházi jogszabályok a hatáskörébe utalnak. 5 A 11. (4) bekezdése a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 3. -ával megállapított szöveg. Hatályos: július 1.
10 10 VI. FEJEZET Az Egyetemes Egyház 13. Az egyházmegyék: I. pozsonyi II. komáromi III. barsi IV. gömöri V. abaúj-tornai 6 VI. zempléni 7 VII. ungi VIII. nagymihályi IX. ondava-hernádi együttesen alkotják az Egyetemes Egyházat. A Zsinat 14a. (1) Az Egyház Zsinata a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház törvényhozó és legfőbb végrehajtó testülete. (2) A Zsinat megvizsgálja és megállapítja az Egyház tanait (ius reformandi). (3) A Zsinat: a) elfogadja az Egyház alkotmányát és törvényeit; b) meghatározza az egyházi törvénykezés irányelveit és az egyházi fegyelmezés terén megvalósítandó feladatokat; c) megállapítja az egyházmegye létrejöttét vagy megszűnését; d) határoz oktatási és egyéb intézmények létrehozásáról és megszüntetéséről; akárcsak a lelkészképzés, valamint a lelkészképesítő vizsgák rendjének kérdésében; e) határoz az ünnepekről és az istentisztelet rendjéről; f) dönt a hivatalos bibliafordítás, az istentiszteleti rendtartás és az énekeskönyv ügyében; g) megválasztja tisztségviselőit; h) megválasztja a Zsinati Tanácsot és a különböző zsinati bizottságokat; i) intézkedik az Egyház egészét érintő kormányzási és igazgatási ügyekben; j) határoz általában mindazokban a kérdésekben, amelyek az Egyház legfőbb állásfoglalását vagy döntését igénylik, vagy amiket más jogszabály a hatáskörébe utal. szerint: (4) A Zsinat megbízatási időszaka hat év. A zsinati tagok megbízatása az új Zsinat megalakulásáig tart. (5) A Zsinatnak összesen 36, az egyházközségek által megválasztott képviselője van a következő kulcs Pozsonyi egyházmegye: 4 Komáromi egyházmegye: 6 Barsi egyházmegye: 4 6 A 13. a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 4. -ával módosított szöveg. Hatályos: július 1. 7 A 13. a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 4. -ával módosított szöveg. Hatályos: július 1.
11 11 Gömöri egyházmegye: 6 8 Abaúj-Tornai egyházmegye: 6 9 Zempléni egyházmegye: 4 Ungi egyházmegye: 2 Nagymihályi egyházmegye: 2 Ondava-hernádi egyházmegye: 2 (6) A Zsinati Elnökség tagjai és a teológiai akadémia képviselője tisztségüknél fogva szavazati joggal rendelkező tagjai a Zsinatnak. (7) A Zsinat tagjai tanácskozási joggal tisztségüknél fogva: a) a Zsinati Elnökség irodájának vezetője; b) az egyetemes jogtanácsos (ügyész); c) a tanácsosok. (8) A Zsinat ülésein tanácskozási joggal azok az esperesek és egyházmegyei gondnokok is részt vehetnek, akik nem Zsinati tagok. 14b. (1) Az egyházmegye zsinati képviselőinek felét az egyházmegye lelkészei közül, másik felét pedig a presbiteri tisztségre választható egyháztagok közül kell választani. (2) A választott zsinati képviselőségre a rendes tagok mellett pótképviselőket is kell választani, akik számának az egyházmegye lelkészi, illetve világi zsinati képviselőinek legalább a felét ki kell tennie. (3) A zsinati képviselőket az egyházmegye esperese igazolja. (4) A zsinati képviselők megválasztásáról az egyházmegyék értesítik a Zsinati Elnökséget. (5) A zsinati tagot akadályoztatása esetén pótképviselő helyettesíti. (6) 10 (7) Ha az egyházmegye zsinati képviselőjét püspökké, főgondnokká, püspökhelyettesé vagy főgondnokhelyettesé választották, hivatalba lépésével egyházmegyei zsinati képviselői tiszte megszűnik c. (1) Az újonnan megalakult Zsinat istentisztelettel kezdődik. (2) Az első ülésen a tagok megbízólevelüket az új Zsinat korelnökének nyújtják be, aki azt megvizsgálja, ennek eredményét bejelenti, és megállapítja a megjelent és igazolt képviselők névsorát. (3) Az újonnan megalakult Zsinat a korelnökök (a legidősebb lelkészi és világi zsinati képviselők) elnöklése mellett, a korjegyzők (a két legfiatalabb lelkészi, illetve a két legfiatalabb világi képviselő) közreműködésével titkos szavazással, az első ülésén megválasztja: a) a Zsinati Tanács tagjait; b) a zsinati bizottságok tagjait; c) az egyetemes jogtanácsost (ügyészt); d) az Egyetemes Bíróság tagjait. (4) A Zsinat megalkotja tanácskozási szabályzatát és ügyrendjét. (5) A Zsinat üléseit kettős elnökség vezeti: a püspök és a főgondnok. Távollétük esetén helyetteseik vezetik az ülést. (6) Szavazati joguk a megválasztott és igazolt képviselőknek és azoknak a tagoknak van, akik a Zsinatnak tisztségüknél fogva tagjai és szavazati joggal bírnak. 8 A 14a. (5) bekezdése a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 4. -ával módosított szöveg. Hatályos: július 1. 9 A 14a. (5) bekezdése a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 4. -ával módosított szöveg. Hatályos: július A 14b. (6) bekezdését a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 5. -ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: július A 14b. (7) bekezdése a 2/2007-es számú alkotmányerejű törvény 5. -ának (2) bekezdésével megállapított szöveg. Hatályos: július 1.
12 12 (7) A Zsinat határozatképes, ha tagjainak legalább a kétharmada jelen van. (8) A Zsinat határozatait a jelenlevők szavazatainak egyszerű többségével hozza (50% + 1). Az alkotmánymódosításhoz a Zsinat teljes létszámának kétharmados többsége kell. (9) A Zsinat ülései nyilvánosak. A Zsinati Elnökség vagy nyolc zsinati képviselő indítványára zárt ülést kell tartani. (10) A Zsinat ülései áhítattal kezdődnek és imádsággal fejeződnek be. (11) A Zsinat ülését a főbb tárgysorozati pontok megjelölésével és az esetleges indítványok beadása határidejének közlésével az indítványok beadására adott határnap előtt legalább húsz nappal kell összehívni az elnökség által meghatározott helyre. Rendkívüli esetben a Zsinati Elnökség az ülést nyolc nappal az indítványok beadására adott határnap előtt is összehívhatja. (12) A Zsinat évente legalább egy alkalommal ülésezik. (13) A Zsinat az üléseit bármikor elnapolhatja. A Zsinati Elnökség a Zsinati Tanács határozata alapján vagy tizenkét zsinati képviselő együttes írásbeli kérelmére hatvan napon belül köteles összehívni a Zsinatot a napirend írásbeli megjelölésével. A zsinati bizottságok 14d. (1) A Zsinat saját soraiból zsinati szakbizottságokat választ. (2) A bizottságok tagjaik sorából választják az elnököt. (3) A bizottságok a munkájukba tanácskozási joggal szakértőket is bevonhatnak. A Zsinati Tanács 14e. (1) A Zsinat a törvényhozásba nem tartozó feladatok időközi teljesítésére Zsinati Tanácsot választ a Zsinat megbízatási időszakára. A Zsinati Tanács 12 tagú: 6 tagját a Zsinati Elnökség képezi, 6 tagját pedig a Zsinat választja titkos szavazással saját soraiból; mégpedig 3 lelkészi, illetve 3 világi képviselő személyében. Javaslatot a Zsinati Tanács-tagok személyére bármely zsinati képviselő tehet. (2) A Zsinati Tanácsba a rendes tagokon kívül 3 lelkészi, illetve 3 világi póttagot is kell választani a fentiek szerint, akik a rendes tagokat helyettesítik azok akadályoztatása esetén. 14f. (1) A Zsinati Tanács határozatképes, ha tagjainak több mint 2/3-a jelen van. (2) Döntéseit a jelenlevő tagok szavazatainak egyszerű többségével hozza. (3) Személyi kérdésekben a Zsinati Tanács titkos szavazással dönt. 14g. (1) A Zsinati Tanács üléseit kettős elnökség vezeti: a püspök és a főgondnok, akadályoztatásuk esetén ezt a feladatot helyetteseik látják el. (2) A tanácskozást mindig a kettős elnökség egyik tagja vezeti. (3) A Zsinati Tanács ülésein meghívott személyek is részt vehetnek tanácskozási joggal. 14h. (1) A Zsinati Tanács szükség szerint, de évente legalább kétszer ülésezik. Működéséről a Zsinatnak évente egyszer jelentést tesz. (2) A Zsinati Tanács összehívásáról a Zsinati Elnökség gondoskodik. A Zsinati Tanácsot köteles a Zsinati Elnökség összehívni egy hónapon belül, ha azt tagjainak ¼-e kérelmezi. 14i. (1) A Zsinati Tanács hatáskörébe tartozik minden olyan ügy, amely a Zsinat nem kizárólagos hatáskörébe tartozik, és amelyben a Zsinat ülésszakai közt dönteni kell. (2) A Zsinati Tanács hatáskörébe tartozik és feladatait képezi legfőképpen: a) a Zsinat határozatainak végrehajtása;
13 13 b) a Zsinat elé kerülő javaslatok és törvénytervezetek kidolgozásának és a Zsinat működéséhez szükséges előmunkálatoknak a biztosítása; c) az egyházmegyék által felterjesztett ügyekben történő határozathozatal; d) az Egyházat egyetemesen érintő tehervállalások ügyében történő határozathozatal; e) az Egyház szervei és szervezetei költségvetésének és zárszámadásának a jóváhagyása; f) határozathozatal mindazon ügyekben, melyeket más jogszabályok a hatáskörébe utalnak. VII. FEJEZET A lelkészi és lelkigondozói szolgálat 15. (1) Az Egyházban lelkészi szolgálatot csak olyan református keresztyén egyháztag végezhet, akinek az egyházalkotmányban és a szabályrendeletekben meghatározott képesítése van, és egyúttal megfelel az állami törvények által előírt követelményeknek is. (2) Lelkészi hivatal önálló vezetésére csak olyan lelkész jogosult, aki az előírt szakképzettség megszerzése után az Egyház által alakított bizottság előtt a lelkészképesítő vizsgákat sikerrel letette. Az egyházi szolgálatban a nők és a férfiak egyenrangúak. (3) Önálló lelkészi szolgálatot teljesít a lelkipásztor, a missziói lelkész, a vallásoktató lelkész és más egyházi szolgálatban vagy állami intézménynél alkalmazott lelkész. (4) Önálló lelkészi állásba megválasztott lelkész megbízatása 70 éves koráig tart, ha a megbízatás korábban nem szűnik meg. 12 (5) A lelkészek közé tartozik a segédlelkész is. Szolgálatra való beosztása, az illetékes esperes javaslata alapján, a Zsinati Tanács hatáskörébe tartozik. (6) A lévita is lelkész, ha az Egyház által előírt képesítése van, és igehirdetési, missziói és vallásoktatói szolgálatot teljesít annak a lelkésznek a felügyelete és vezetése alatt, akihez őt az illetékes esperes javaslata alapján a Zsinati Tanács beosztotta. (7) A lelkész hitelvi tekintetben csakis a saját felettes egyházi hatóságának van alárendelve. (8) A lelkészképzés a Zsinat által meghatározott lelkészképző intézetekben történik. Amennyiben a Zsinat a teológus-, illetve a lévita- és katechétaképzést saját talaján kívánja megoldani, annak jogi alapját külön szabályrendelettel határozza meg (8. 2. bekezdés). 16. (1) Az Egyház missziói munkájának célja az Egyház lelki építése. A missziói munka fő eszköze Isten Igéjének hirdetése szóban és írásban, az egyháztagok rendszeres látogatása a lelkész által és általában a lelkipásztori szolgálat, szeretetmunka az Egyház összes tagja között, különösen a leányegyházközségekben és szórványokban élő egyháztagok lelkigondozása. Az Egyház lelkigondozói szolgálatot végezhet hívei között gyülekezeti munkatársai segítségével: az iskolákban, kórházakban, szociális otthonokban, fogházakban, katonai alakulatoknál, nevelő- és egyéb intézetekben. (2) Az Egyház kiveszi részét a külmissziói munkából is, főként a Szlovák Köztársaságban lévő protestáns egyházak külmissziói munkájából. (3) Az Egyház az állami törvények és rendeletek keretén belül szeretetintézeteket tarthat fenn a keresztyén közösségnek a testvéri szeretet szellemében való ápolására, és egyházi munkásokat nevelhet és alkalmazhat a belmisszió és a vallásos nevelés megvalósítására. Létrehozhat továbbá egyházi iskolákat és olyan intézményeket, amelyek alkalmasak az egyházi tisztségviselők és lelkészek üdültetésére, különböző tanfolyamok és konferenciák megtartására; az egyházi munka támogatására szervezhet és fenntarthat különböző egyesületeket, illetve alapítványokat. (4) Az Egyház kötelessége gondoskodni a lelkészek református keresztyén hitvallásos szellemben való neveléséről és szakképzéséről az általa meghatározott intézetekben ( bekezdés), és az Egyház joga az említett intézetekben végzett növendékek szakképzettségét elbírálni, mindezt az idevonatkozó állami törvények betartása mellett. 12 A 15. (4) bekezdése a 3/2013-as számú törvény 1. -ával módosított szöveg. Hatályos: szeptember 1.
14 14 (5) Az Egyház különböző bel- és külföldi diakóniai szolgálatai végzéséhez adományokat fogadhat el, jogi és természetes személyektől egyaránt. (6) A lelkészözvegyek és a lelkészcsaládok szociális helyzetének javítására ún. Temetkezési Segélyszolgálatot tart fenn. VIII. FEJEZET Az egyházi bíróság 17. (1) Az Egyház bírói hatalma, melynek alapja a kulcsok hatalmával való élés joga (Mt 16,19), kiterjed mindazon ügyekre, amelyek az egyházi önkormányzat és igazgatás értelmében bírói segítséget és egyházi bírósági döntést igényelnek. (2) Az Egyház tagjai, lelkészi és világi tisztségviselői egyházfegyelmi ügyekben az Egyház bírói hatalmának vannak alávetve. Az egyházi bíróságok fegyelmi és egyházigazgatási ügyekben határoznak. (3) Az egyházi bíróságok a következőek: a) egyházközségi; b) egyházmegyei; c) egyetemes egyházi bíróság. (4) Az egyházi tisztségviselők fegyelmi vétségei: a) olyan bűncselekmény elkövetése, amely az állami törvényekbe ütközik és a társadalomra nézve veszélyes; b) az egyházalkotmány vagy a szabályrendeletek megsértése; c) olyan szándékos cselekedet elkövetése, amely az Egyházat megkárosította; d) olyan cselekedet elkövetése vagy olyan mulasztás, amely a vallásos érzületbe vagy a jóerkölcsbe ütközik; e) ellenszegülés, ellenkezés vagy izgatás az egyházi hatóságoknak az állami törvényekkel összhangban kiadott rendeletével vagy intézkedésével szemben; f) a vallás vagy egyházi hatóság kigúnyolása; g) hamis vádaskodás egyházi hatóság előtt; h) lelkészeknek és más egyházi tisztségviselőknek a nyilvánosság előtt történt olyan cselekedete, nyilatkozata, tanítása vagy írása, amely a hivatali esküjükkel vagy az állami törvényekkel ellenkezik; i) segédlelkészek vagy léviták olyan cselekedete, amely az egyházközség nyugalmát megzavarja; j) ha a lelkipásztor vagy más egyházi tisztségviselő az egyházalkotmányt megsérti, szándékos mulasztásával vagy kötelessége mellőzésével az egyházközségnek vagy az Egyetemes Egyháznak ártalmára van. (5) Az egyháztagok fegyelmi vétsége minden olyan cselekedet vagy mulasztás, amely a vallásos érzülettel, a jóerkölccsel és az egyháztagság feltételeivel ellenkezik, továbbá az egyházi hatóság irányában tanúsított tiszteletlenség és ellenszegülés, ha az egyházi hatóság az állami törvényekkel összhangban jár el. (6) Az ezen paragrafus 4. bekezdésében felsorolt fegyelmi vétségek fegyelmi büntetése az egyházi tisztségviselőknél: a) feddés; b) a választójogtól való megfosztás (1 5 évre); c) a viselt hivatalból való elmozdítás; d) a viselt hivatal elvesztése; e) az Egyházból való kizárás. (7) Az ezen paragrafus 5. pontjában felsorolt fegyelmi vétségek fegyelmi büntetése az egyháztagoknál:
15 15 a) feddés; b) a választójogtól való megfosztás (1 5 évre); c) az Egyházból való kizárás. (8) Egyházi bírósági eljárás tárgyát képezi mindazon vitás ügy, amely a lelkész és más egyházi alkalmazott között, az egyes egyházi szervek között, az egyházközségek között, az egyházmegyék között keletkezett, továbbá az egyházi tisztségviselők választása elleni panaszok, ha nincsenek más egyházigazgatási szerv hatáskörébe utalva. (9) Ha a kiszabott fegyelmi büntetés lejárt, vagy a fegyelmi vétséget elkövetett személy őszinte bűnbánata meggyőző, és megjavulásra való szándékot mutat, a kiszabott fegyelmi büntetés felfüggeszthető, s az illető feltételesen a szolgálatba visszaállítható. IX. FEJEZET Az egyházi vagyon 18. Az Egyetemes Egyház, az egyes egyházmegyék és egyházközségek önállóan vagyont szerezhetnek belföldi vagy külföldi személyektől és intézményektől, adományokat fogadhatnak el. Saját szükségleteik, illetve megbízottaik szolgálati terheinek fedezésére egyházi járulékokat szedhetnek tagjaiktól, és szabad gyűjtéseket indíthatnak olyan célra, amely az Egyház küldetésével összhangban van. X. FEJEZET Általános és záró rendelkezések 19. (1) Minden egyházközség és egyházmegye az öszszes ügyét önkormányzata alapján a felettes egyházi szervek felügyelete alatt intézi. (2) Az alacsonyabb szinten működő egyházi szerv olyan határozatát, amely az egyházalkotmánnyal vagy a törvényekkel (szabályrendeletekkel) ellenkezik, köteles a közvetlen felettes egyházi szerv hatályon kívül helyezni. 20. (1) Az Egyetemes Egyház, az egyházmegyék és az egyházközségek belső szervezetére, az egyházi ügyek tárgyalásának és vezetésének módozataira, az egyes egyházalkotmányi tisztségviselők hatáskörére, kötelességeire és választására, az egyházi bíróságok szervezetére és tárgyalási rendjére, továbbá egyházi vagyon szerzésének, kezelésének és elidegenítésének módjára, végül az egyházigazgatásra vonatkozó, itt fel nem sorolt minden egyéb jogszabályt külön egyházi törvények (szabályrendeletek) tartalmazzák, amelyeket a Zsinat a jelen alkotmányban szereplő elvek szerint ad ki. (2) A Zsinaton kívül más egyházi szervek is jogosultak a felettes egyházi szerv jóváhagyásával szabályrendeleteket alkotni az ügyeik rendezésére, ezek azonban sem az állami előírásokkal, sem az egyházalkotmánnyal vagy a felsőbb egyházi szervek törvényeivel (szabályrendeleteivel) nem ellenkezhetnek, és nem csorbíthatják az alacsonyabb szinten működő egyházi szervek ezen alkotmányban biztosított jogait. 21. A választásokra vonatkozó paragrafusokat a Zsinat újraválasztása alkalmával, a mostani választási időszak lejártával kell első ízben alkalmazni. 22. Amíg az ezen alkotmány 20. paragrafusában említett törvényeket (szabályrendeleteket) ki nem hirdetik, érvényben marad az eddig gyakorolt összes egyházi törvény és szokás, amennyiben az alkotmány rendelkezéseivel nem ellenkeznek. 23. Ez az alkotmány magyar és szlovák nyelven készült. Mindkét szöveg azonos. 24. A december 14-én Hanván ülésezett Zsinat által megerősített és elfogadott alkotmány érvénybe lép az Egyetemes Egyház hivatalos lapjában, a Kálvinista Szemlében történő közzétételével. Ezzel az előző alkotmány érvényét veszti.
16 évi törvények A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház közoktatásáról szóló 1/2000-es számú törvény
17 17 1/2000. tv. Az Egyház közoktatásáról A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház 1/2000-es számú törvénye A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház közoktatásáról A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház az egyházi nevelés-oktatás szolgálatának betöltésére oktatási intézményeket hoz létre, azokat egységes egyházi közoktatási rendszerbe tagolja, és e rendszer működését, valamint fenntartását az egyházalkotmány 8. -a 2. bekezdésének értelmében jelen törvénnyel szabályozza, összhangban a vonatkozó állami törvényekkel. 2. A törvény célja, hogy az állami oktatási rendszer részeként is működő református közoktatási intézmények jogi megalapozottsággal és a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház megfelelő szerveinek közreműködésével egységes közoktatási rendszerként úgy tudjanak munkálkodni, hogy a rájuk bízott növendékeket művelt, jellemes keresztyén emberekké, az egyetemes emberi értékek tisztelőivé, szűkebb és tágabb környezetük, valamint nemzetük hűséges és áldozatkész alkotó tagjaivá, református növendékeiket egyházunk hitvalló tagjaivá, nem református növendékeiket vallásuk szabad gyakorlásának biztosítása mellett saját felekezetük és a református egyház értékeinek megbecsülésére neveljék. 3. (1) Jelen törvény egységesen érvényes a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház valamennyi jogi személyére, az általuk alapított és fenntartott óvodákra, alap- és középfokú iskolákra, diákotthonokra és egyéb sajátos oktatási-nevelési feladatokat ellátó intézményekre (a továbbiakban közoktatási intézmények), azok tisztségviselőire, alkalmazottaira és növendékeire. (2) A felsőfokú egyházi oktatási intézmények működését külön törvény szabályozza. (3) A közoktatási intézmények Szervezeti és Működési Szabályzatának, illetve minden egyéb belső szabályzatának összhangban kell állnia e törvénnyel és a Közoktatási Tanács (lásd 5. ) által kidolgozott alapelvekkel. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház közoktatásának szervezeti rendje A Zsinat szerepe a közoktatásban 4. (1) Elfogadja a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház közép és hosszú távú nevelési-oktatási koncepcióját. (2) Felügyeli a közoktatási intézményeket és a Közoktatási Tanácsot a református szellemben történő nevelés és működés szempontjából (a Szentírásnak a hitvallásainkban lefektetett értelmezése alapján). A Közoktatási Tanács 5. (1) A Zsinati Elnökség a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház közoktatásának koordinálása céljából öttagú Közoktatási Tanácsot hoz létre. Két tagját a Zsinati Elnökség nevezi ki (a Zsinati Tanács utólagos beleegyezésével), hármat pedig az egyházunk mindenkori, bejegyzett jelen törvényben tárgyalt oktatási intézményeinek igazgatói közössége választ saját soraiból. A megbízatás kétéves időszakra szól. Az újbóli kinevezés vagy az újraválasztás legfeljebb kétszer újítható meg. (2) A Közoktatási Tanács eljár mindazokban az ügyekben, melyeket ezen törvény a hatáskörébe utal. (3) A Közoktatási Tanács feladatai: 13 Jóváhagyva a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház VI. Zsinatának 4. ülésén, november 15-én, Meleghegyen. A Kálvinista Szemle 2001/2-es számának melléklete
18 18 a) javaslatot tehet a közoktatásügyet érintő törvények alkotására, módosítására vagy egyéb, a közoktatásüggyel kapcsolatos intézkedések foganatosítására, b) a közoktatásügyet érintő törvények alkotására, módosítására vagy egyéb, a közoktatásüggyel kapcsolatos intézkedések foganatosítására vonatkozó bármely javaslatot elbírálása előtt véleményez, c) kidolgozza a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház közép és hosszú távú nevelési-oktatási koncepcióját és azt elfogadásra a Zsinat elé terjeszti, d) felügyeli egyházunk közoktatási intézményeit, összehangolja és koordinálja azok működését, kapcsolatait, és figyelemmel kíséri a református szellemben történő nevelést, e) a közoktatási intézmények számára kidolgozza az intézmény, illetve az iskolaszék Szervezeti és Működési Szabályzatának, a Házirendnek, a Pedagógiai Programnak és egyéb szabályzatoknak az alapelveit, f) segíti az egyes intézmények munkáját tantervek, tankönyvek, segédanyagok beszerzésével és készíttetésével, g) segíti az egyes intézmények munkáját szervezeti, működési és ügyintézési téren tanácsokkal, szakemberek ajánlásával, h) biztosítja és megszervezi a közoktatási intézményekben tanító pedagógusok számára az évi pedagógiai továbbképzést; a továbbképzések anyagát jóváhagyásra a Zsinati Elnökség elé terjeszti, i) országos tanulmányi versenyeket szervez egyházunk intézményeinek növendékei számára, j) nyilvántartást vezet a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház valamennyi közoktatási intézményéről, azok adatbázisait felelősen kezeli, k) kapcsolatot tart más egyházak, valamint állami és társadalmi szervezetek illetékes szerveivel, l) tevékenységéről beszámol a Zsinatnak, illetve a Zsinati Elnökségnek, m) a közoktatási intézményekkel kapcsolatos beadványokat [9. (1) és 13. (13)] véleményezés után a Zsinati Elnökség elé terjeszti. (4) A Közoktatási Tanács saját kebeléből 2 évre választja elnökét. A Közoktatási Tanács elnökének feladata: a) összehívja és vezeti a Közoktatási Tanács ülését, b) az egyházi és állami szervek felé általában képviseli a Közoktatási Tanácsot. (5) A Közoktatási Tanács az egyes ügyek képviseletével saját soraiból előadót bízhat meg. (6) A Közoktatási Tanács üléseit évente legalább négyszer tartja. A Közoktatásügyi Közgyűlés 6. (1) A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház Közoktatásügyi Közgyűlését (a továbbiakban Közoktatásügyi Közgyűlés) a közoktatási intézmények igazgatói és vezető lelkészei, valamint a Közoktatási Tanács tagjai alkotják. Üléseit évente legalább egyszer tartja. (2) A Közoktatásügyi Közgyűlést a Közoktatási Tanács megbízásából a Közoktatási Tanács elnöke hívja össze. Elnöke a Közoktatási Tanács elnöke. (3) A Közoktatásügyi Közgyűlést össze kell hívni, ha az alkotó tagok legalább egynegyede azt indokolt írásbeli beadványban kéri. (4) A Közoktatásügyi Közgyűlés tárgyalja a közoktatást érintő kérdéseket, különösen: a) a Közoktatási Tanács tevékenységéről szóló beszámolót, b) az egyes közoktatási intézmények munkájáról, ügyeiről szóló beszámolókat, c) mindazokat az ügyeket, melyeket a tagok vagy a Közoktatási Tanács a Közgyűlés elé terjeszt.
19 19 Közoktatási intézmények alapítása 7. (1) A református közoktatási intézmény jelen törvényben meghatározott célok és feladatok ellátására létesített önálló jogi személy, amely egy vagy több egységből állhat. (2) A közoktatási intézmény nevében szerepelnie kell a református szónak. (3) Közoktatási intézményeket alapíthat: a) a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház, b) a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház bármely egyházmegyéje, c) a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház bármely egyházközsége. (4) Az alapításra jogosult testületek előzetes megállapodás alapján együttesen is alapíthatnak közoktatási intézményeket. Az alapítás feltételei: (5) A közoktatási intézmény alapításához, átvételéhez, működésének megszüntetéséhez, valamint alapító okiratának módosításához az alapító-fenntartó közgyűlésének, a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház esetében pedig a Zsinati Tanácsnak a döntése szükséges. (6) A közoktatási intézmény alapításához, átvételéhez, valamint alapító okiratának módosításához a Közoktatási Tanács ajánlása alapján a Zsinati Tanács jóváhagyása szükséges. (7) A Közoktatási Tanács az ajánlást abban az esetben tagadja meg, ha az alapítás nincs összhangban ezen törvénnyel. (8) A jóváhagyási kérelmeket a Közoktatási Tanács és a Zsinati Tanács 30 napon belül bírálja el. (9) A működés megkezdéséhez állami engedélyt kell kérni, az ehhez szükséges iratokat az alapítófenntartó a hatályban lévő állami törvényben foglalt időpontig köteles benyújtani az Iskolaügyi Minisztériumnak. A közoktatási intézmény a szlovákiai iskolahálózatba való besoroltatása jóváhagyásának napjától létezik, erről az alapító-fenntartónak írásban értesítenie kell a területileg illetékes egyházközséget, egyházmegyét, a Szlovákiai Református Keresztyén Egyházat és a Közoktatási Tanácsot. (10) A közoktatási intézmény megalapításának, illetve a szlovákiai iskolahálózatba való besoroltatásának tényét az alapító okirat rögzíti. (11) A közoktatási intézmény Szervezeti és Működési Szabályzatának az intézmény működésének megkezdésétől számított 3 hónapon belül hatályba kell lépnie. (12) Jelen törvénynek, esetleges módosításainak, valamint a Közoktatási Tanács alapelveinek [5. (3) e)] hatálybalépésekor már működő közoktatási intézmények 3 hónapon belül kötelesek hatályba léptetni az ezekkel összhangban álló Szervezeti és Működési Szabályzatot. A közoktatási intézmények szervezeti rendje és működése Az alapító-fenntartó jogai és kötelességei 8. (1) Az alapító-fenntartó a jelen törvényben meghatározott módon dönt a közoktatási intézmény alapításáról, átszervezéséről, átadásáról és megszüntetéséről. (2) Biztosítja a jelen törvényben meghatározott hitelvek és célok megvalósításának feltételeit, segíti és ellenőrzi ezen hitelvek és célok megvalósulását. (3) Az alapító-fenntartó a közoktatási intézmény megalapítása után létrehozza a közoktatási intézmény iskolaszékét, elfogadja az iskolaszék Szervezeti és Működési Szabályzatát, amely az iskolaszék feladatát és hatáskörét tartalmazza. (4) Jóváhagyja a közoktatási intézmény Szervezeti és Működési Szabályzatát.
20 20 (5) Kinevezi, illetve megbízza a közoktatási intézmény igazgatóját, és gyakorolja fölötte a munkáltatói jogokat. (6) Az alapító-fenntartó a közoktatási intézményben vezető lelkészi állást hoz létre, és annak betöltéséről gondoskodik. (7) Az alapító-fenntartó egyházközség eltekinthet a vezető lelkészi állás létrehozásától, ebben az esetben a vezető lelkész feladatait az egyházközség lelkésze látja el. (8) A Közoktatási Tanács bevonásával értékeli az intézmény Pedagógiai Programjában meghatározott feladatok végrehajtását, a pedagógiai, szakmai munka eredményességét. (9) Bármely ügyben kikérheti felettes egyházi hatóságának és a Közoktatási Tanácsnak a véleményét. (10) Gondoskodik az intézmény működésének és fejlesztésének anyagi feltételeiről, és ellenőrzi az intézmény működését, gazdálkodását, adatszolgáltatását. 9. A közoktatásra, szakképzésre és fenntartásra kapott anyagi juttatások és támogatások más célra nem fordíthatók, felhasználásukról az alapító-fenntartó köteles a Közoktatási Tanácson keresztül a Zsinati Elnökségnek beszámolni. 10. (1) Az alapító-fenntartónak meg kell tagadnia a Szervezeti és Működési Szabályzat, ha az nem felel meg a jelen törvényben megfogalmazottaknak és a Közoktatási Tanács alapelveinek, továbbá ha nem tartalmazza mindazokat a feladatokat és elvárásokat, amelyeket az alapító-fenntartó előírt és amelyek megvalósításához a feltételeket biztosította. (2) A jóváhagyás megtagadását írásban kell indokolni és tudatni az intézménnyel. Ha írásbeli jóváhagyási kötelezettségének az alapító-fenntartó 30 napon belül nem tesz eleget, a Szervezeti és Működési Szabályzatot jóváhagyottnak kell tekinteni. Az iskolaszék 11. (1) Az alapító-fenntartó iskolaszéket hoz létre a következő célok megvalósítása érdekében: a) megfelelő személyi állomány: nevelőtestület és kisegítő személyzet biztosítása, b) az oktatás, illetve a hitbeli-erkölcsi nevelés megfelelő színvonalának biztosítása, c) a nevelő- és oktatómunka segítése, d) az intézmény működésének jelen törvénnyel és a Szlovák Köztársaságnak az iskolákra és oktatásügyre vonatkozó hatályos törvényeivel és rendeleteivel való összhangba hozatala. (2) Amennyiben egy intézmény különböző iskolatípusokat foglal magában (óvoda, alapiskola, középiskola, diákotthon, sajátos oktatási-nevelési feladatokat ellátó intézmény), közös iskolaszéket kell létrehozni. (3) Az iskolaszék kidolgozza a közoktatási intézmény és az iskolaszék Szervezeti és Működési Szabályzatát. (4) Az iskolaszék jóváhagyja a közoktatási intézmény Pedagógiai Programját és a Házirendet, amit az igazgató dolgoz ki. (5) Az iskolaszék vezetője az iskolaszéki elnök, akit az iskolaszék választ az alapító-fenntartó képviselői közül. A vezető lelkész az alapító-fenntartó képviselőjének számít. (6) Az iskolaszék tagjai: hivatalból a vezető lelkész és az igazgató, valamint választott tagként az alapító-fenntartó három, a nevelőtestület két és a szülői munkaközösség tanácsának két képviselője. A választott képviselők megbízatása három évre szól. (7) Az iskolaszék tagjai munkájukért külön tiszteletdíjat nem kaphatnak. (8) Az iskolaszék évente legalább négyszer ülésezik. (9) Az ülésekről a választott tagok beszámolási kötelezettséggel tartoznak a kiküldő testületüknek. (10) Működését az alapító-fenntartó által elfogadott Szervezeti és Működési Szabályzat határozza meg.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
IV/00922/2017
. IV/00922/2017
Az ügy tárgya: A Balassagyarmati Törvényszék 4.Bf.238/2016/7. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (rágalmazás polgári per során)
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján - a Balassagyarmati Törvényszék 4.Bf.238/2016/7. számú végzése és a Balassagyarmati Járásbíróság 23.B.327/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó - magánvádló - feljelentést tett a vádlott és ismeretlen tettes ellen rágalmazás vétsége miatt, mivel a vádlott kölcsön visszafizetésére irányuló polgári perben a bíróságra előterjesztett nyilatkozatában - amelynek megszövegezése ügyvéd közreműködésével történt - valótlan tényállatásokat tett. Az elsőfokú bíróság a büntetőeljárást megszüntette, mivel az egységes bírói gyakorlat értelmében nem valósít meg bűncselekményt a hatóság előtt folyamatban lévő eljárásban az ügyfél által az őt megillető jogok keretei között az ügy tárgyával, és az abban érintett személlyel összefüggésben, az ügy tisztázása érdekében tett tényállítása akkor sem, ha az a becsület csorbítására objektíve alkalmas. A másodfokú bíróság az elsőfokú végzést helybenhagyta.
Balassagyarmati Törvényszék 4.Bf.238/2016/7. számú végzése
Balassagyarmati Járásbíróság 23.B.327/2016/2. számú végzése
IV_922_4_2017_ind_kieg_anonimzált.pdf IV_922_0_2017_inditvany_anonimizált.pdf
A határozat száma: 3250/2017. (X. 10.) AB végzés
3250_2017 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Balassagyarmati Törvényszék 4.Bf.238/2016/7. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján 2017. április 4-én – az elsőfokú bíróság útján – alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, és kérte – a Balassagyarmati Járásbíróság 23.B.327/2016/2. számú végzésére kiterjedően – a Balassagyarmati Törvényszék 4.Bf.238/2016/7. számú végzése alaptörvény-ellenességének a megállapítását és a megsemmisítését.
[2]	Az indítványozó mint magánvádló, a Balassagyarmati Járásbíróságon 2016. szeptember 26-án feljelentést tett a felesége által indított polgári per alperese (a továbbiakban: terhelt) ellen a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 226. § (1) bekezdésébe ütköző és a (2) bekezdés a) pontja szerint minősülő rágalmazás vétsége miatt. Az indítványozó beadványát a 2016. június 3-án, ugyanazon terhelt ellen, ugyanazon bűncselekmény miatt tett feljelentése kiegészítéseként jelölte meg. A két ügyet a Balassagyarmati Járásbíróság nem egyesítette, hanem 2016. november 11-én kelt 12.B.327/2016/2. számú végzésével a büntetőeljárást jelen ügyben is megszüntette. A Balassagyarmati Törvényszék 2017. február 6-án jogerőre emelkedett, 4.Bf.238/2016/7. számú végzésével az elsőfokú végzést helybenhagyta.
[4]	Az elsőfokú bíróság végzésében megállapította, hogy az indítványozó felesége által indított polgári peres eljárás keretei között a terhelt a felperesi kereset hiteltelenségére utalva az alperesi védekezés részeként, az indítványozó társadalmi megbecsülésének megsértésére alkalmas olyan kijelentéseket tett, amely gyalázkodástól, becsmérléstől mentesek (elsőfokú végzés 2. oldal 5. bekezdés).
[5]	A bíróság rögzítette, hogy a terhelt által elkövetett cselekmény az egységes bírósági gyakorlat értelmében nem jogellenes. Nem valósít meg bűncselekményt a hatóság előtt folyamatban lévő eljárásban az ügyfél által az őt megillető jogok keretei között az ügy tárgyával, és az abban érintett személlyel összefüggésben, az ügy tisztázása érdekében tett – gyalázkodástól, becsmérléstől mentes – tényállítása akkor sem, ha az objektíve a becsület csorbítására alkalmas (elsőfokú végzés 2. oldal 4. bekezdés).
[6]	A másodfokú bíróság végzésében az elsőfokú végzést azonos indokkal helybenhagyta.
[7]	Az indítványozó azért kérte a támadott határozatok alaptörvény-ellenességének a megállapítását, mert nem ért egyet a támadott bírósági határozatokban foglalt döntéssel. Az indítványozó hivatkozott a 36/1994. (VI. 24.) AB határozatra, valamint a 13/2014. (IV. 18.) AB határozatra abban a tekintetben, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának korlátja lehet az emberi méltóság, a becsület és a jó hírnév, továbbá a véleménynyilvánítás szabadságának védelme nem terjed ki a becsületsértő, tudatosan hamis tényállításokra. Álláspontja szerint a terhelt, mint alperes nem volt figyelemmel a polgári eljárásban a feleket terhelő igazmondási kötelezettségre, így hamis, becsületsértő állításaival megsértette emberi méltóságát és jó hírnévhez való jogát.
[8]	3. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság törvényi feltételeinek eleget tesz-e.
[9]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében az Abtv. 27. §-ára alapozott alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet benyújtani az ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve. A Balassagyarmati Törvényszék mint másodfokú bíróság 4.Bf.238/2016/7. számú végzését 2016. február 23-án kézbesítették az indítványozónak. Az alkotmányjogi panasz 2016. március 24-én érkezett az első fokon eljáró bírósághoz és 2017. április 4-én az Alkotmánybírósághoz. Az Alkotmánybíróság ennek alapján rögzítette, hogy a panasz határidőben benyújtottnak számít.
[11]	Az indítvány megjelölte a támadott bírósági határozatokat (Balassagyarmati Járásbíróság 23.B.327/2016/2. számú végzése, Balassagyarmati Törvényszék 4.Bf.238/2016/7. számú végzése), és kifejezett kérelmet terjesztett elő arra nézve, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a felsorolt határozatok alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg azokat, így az indítvány a határozott kérelem alkotmányos feltételeinek eleget tett.
[15]	7. Az Abtv. 27. § b) pontjában foglaltak szerint a bírói döntéssel szemben alkotmányjogi panasz akkor terjeszthető elő, ha az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit kimerítette vagy a jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[23]	9. Az indítványozó kérte jelen ügynek a Balassagyarmati Törvényszék 13.Bf.192/2016/5. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panasz alapján az Alkotmánybíróság előtt folyamatban lévő ügyhöz történő egyesítését, amelyről azonban az alkotmányjogi panasz visszautasítása folytán az Alkotmánybíróságnak nem kellett határoznia.
. 3250/2017. (X. 10.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Somogy megye kertjei - Történeti Kertek Adattára '; } if(req.readyState == 4) { if(req.status == 200)	{ if (mit=="megye") { document.getElementById('varosselect').innerHTML = req.responseText; } if (mit=="orszag") { document.getElementById('megyeselect').innerHTML = req.responseText; } } else	{ document.getElementById('varosselect').innerHTML="Hiba: " + req.status + " " + req.statusText; } } }; if (mit=="megye") { req.open("POST", "gyorsmenu.php?megye="+megye_melyik+"&nyelv="+nyelv, true); } if (mit=="orszag") { req.open("POST", "gyorsmenu.php?orszag="+orszag_melyik+"&nyelv="+nyelv, true); } req.setRequestHeader("Content-Type", "application/x-www-form-urlencoded"); req.send(null); } function kuldesablak(url) { popupWindow = window.open(url,'_blank','height=430,width=530,resizable=yes,scrollbars=yes,toolbar=no,menubar=no,location=no,directories=no, status=no'); } function elfelejtettjelszo(url) { popupWindow = window.open(url,'_blank','height=430,width=530,resizable=yes,scrollbars=yes,toolbar=no,menubar=no,location=no,directories=no, status=no'); } function szemelyekablak(urlsz) { popupWindow =window.open(urlsz, '_blank', 'height=430,width=770,resizable=yes,scrollbars=yes,toolbar=no,menubar=no,location=no,directories=no, status=yes' ) } function biblablak(urlb) { popupWindow =window.open(urlb, '_blank', 'height=430,width=770,resizable=yes,scrollbars=yes,toolbar=no,menubar=no,location=no,directories=no, status=yes' ) }
Válasszon!Ádánd, Csapody-kastély és kertjeAlsóbogát, Festetics-kastély és kertjeAlsóbogát, Kiskastély (Alsóbogátpuszta)Andocs, Római katolikus templom, volt ferences templom kertjeBabócsa, Prinke kastély és parkjaBabócsa, Somssich-kastély parkjaBabócsa, Basa-kert (Nárciszkert)Balatonboglár, Korányi villaBalatonberény, KastélykertBalatonboglár, Bárány-kúria és kertjeBalatonboglár, VárhelyBalatonboglár (Szőlőskislak), Ágoston-Madách-Gaál-kastélyBalatonföldvár, Széchenyi-kastély és kertjeBalatonkeresztúr, Festetich-kastély és kertjeBalatonlelle, Szalay-kúriaBalatonlelle, Jankovich-kúria és kertjeBalatonlelle, Bárány-kúria és kertjeBalatonszemes, Hunyadi-kúria és kertjeBalatonszentgyörgy (Battyánpuszta), Csillagvár kertjeBálványos, Satzger-kastély és kertjeBarcs (Belcsa), Kremsier-kastély és parkjaBarcs (Középrigóc), Széchényi-kastélyparkBarcs (Somogytarnóca), Széchenyi kastély és parkjaBárdudvarnok (Bárdibükk), Bárdibükki Goszthony kastély és parkBárdudvarnok, Bárdudvarnoki magánarborétum (Kaposdada)Bárdudvarnok, Goszthony Kúria és kertjeBárdudvarnok, Somssich-kastély és parkjaBaté, Gaál-kastélyBerzence, Festetics-kastély és kertjeBodrog, Nádasdy-kastélykertBolhás, Tallián-kúria és kertje (Műv. Ház.)Böhönye (Illésmajor), Festetics-kastély Büssü, Pongrácz-kúria és kertjeInnsbruck (Amras), Ambras SchlossparkBad Blumau, "Rolling Hills" LandscapeCsákány, Andormajori kertCsákány, Hertelendy parkCsokonyavisonta, Széchenyi kert (Erdőcsokonya)Csombárd, Pongrácz-kúria és kertjeCsurgó, Csokonai gimnázium kertjeCsurgónagymarton, Ágneslaki ArborétumDrávatamási, Tassy féle parkFelsőmocsolád, Erőss-kúria, Pongrácz-kúria???Fonó, Festetics-kastélyGálosfa, Festetics-kastélyGölle (Kisgyalán-Gázlópuszta), Festetics-kastélyGörgeteg, Rinyatamási vadászkastély és parkjaGyugy, Kacskovics kúria és kertjeHáromfa, vadászkastélyHencse, Márffy-kastélyparkHetes, Somssich-kastély és parkjaHomokszentgyörgy, Széchenyi-kastélyIgal, KertIharos, Egykori Inkey-kastély és kertjeIharosberény, Inkey-kastély és kertjeInke, IskolakertKadarkút, KertKálmáncsa, Széchenyi-kastély parkjaKaposkeresztúr, Rákospusztai-kertKaposmérő, KastélykertKaposújlak (Szarkavár), Somssich-kastély és kertjeKaposvár (Toponár), Festetich kastélyKaposvár, Rippl-Rónay parkKarád, kastélyKastélyosdombó, Dráva-kastély és parkjaKercseliget, Maár-kastély és kertje Siófok, SétányKéthely (Sári-puszta), Hunyadi kastély és kertjeVisz (Berencsepuszta), Jankovich-kastélyKisasszond, Sárközy-kastély és kertje Kőröshegy, Széchenyi-kastély és kertjeMernye, Piarista kastélyKötcse, Csepinszky kúria és kertjeKötcse, Keserű kúria és kertjeKutas (Kozmapuszta), Hertelendy-kastély kertjeLábod, ParkLad (Németlad), Hoyos-kastély parkjaLengyeltóti, Zichy-kastély és parkjaLengyeltóti, Pusztaberényi kúria és kertjeMagyaratád, TátompusztaMarcali, Széchenyi-kastély és parkMesztegnyő, Ferences kolostor kertjeMike, Somssich-kastély (Angluspark)Mosdós, Pallavicini-kastély és kertje Nágocs, Zichy-kastély és parkjaNagyatád, Dohánybeváltó üzem parkjaNagyatád, Simongáti kastélykertSzabás, Kastély (?)Nagyatád, Széchenyi téri parkNagybajom, Sárközy-kúriaNagyberki, Vigyázó-kastély és kertjeNikla, Berzsenyi-kúria és kertjeOsztopán, Tallián-kastély és kertjeÖreglak, Jankovich kastélyÖtvöskónyi, Chernel-Czindery kastélyPatalom, Gyulai Gaál-kastélyPatosfa, IskolaparkPolány, kastélyPusztakovácsi, Bogyay-kastélyPusztakovácsi, Márffy-kúriaPusztakovácsi, Maár-kastélyRáksi, KastélykertSegesd, Széchenyi-kert (Felsősegesd)Sérsekszőlős, kúria és kertje (?)Siófok, Dimitrov-kertSomogybabod, Inkey-kúriaSomogybükkösd, Somssich-Perczel kastély és kertje (Petrovszky ???)Somogyfajsz, Kund-féle hitbizomány kastélya Somogygeszti, Jankovich-Bésán-kastély és parkjaSomogysárd, Somssich-kastély és kertjeSomogysimonyi, KastélykertSomogyszob, Kaszópusztai kertSomogytúr, Bosnyák-kúria (?)Somogyvár, Széchenyi-kastély és kertjeSomogyzsitfa (Szőcsénypuszta), Véssey-kastély Szabás, Tallián-kastélySzentgáloskér, Kladnigg kúriaSzőlősgyörök, Jankovich-kastély és kertjeSzőlősgyörök, Kúria és kertje???Tab, Welsersheimb-kastély és kertjeTarany, IskolakertÚjvárfalva, Noszlopy Gáspár kúria és kertje-kertVarászló, Boronkay-kúriaVárda, Kúria és kertjeSalzburg, Salzburg Castle (Feste Hohensalzburg)Vése, Hencz-kastélyVízvár, Festetics-kastélyVörs, Festetics-kastélyZákány, Zichy-kastély és kertjeZics, KúriaZala, Zichy-kúria és kertjeNagyatád, Mándy-kastély és kertjeSomogytúr, Bosnyák-Kunffy-kúria és kertjeZákány, Kastély (?)Balatonföldvár, SétányBalatonföldvár, Csesznák villaBalatonfüred, SétányBalatonlelle, Darányi Ignác park (Nagyszálloda)Fonyód, Boros-kastélyFelsőmocsolád, Kacskovics-Bánó-kastélyJákó, Kert???Kötcse, Bíró-kúria
Kezdőlap -> Somogy megye kertjei Térképes kereső

matches: Kúria kúria kúria kúria kúria kúria Kúria kúria Kúria


text:
bűncselekmény | Állatvilág net
Még mindig bocsánatos bűn az állatkínzás
Hiába bűncselekmény az állatkínzás 2004 óta – ennek ellenére ma is rendszeresen hallunk elborzasztó esetekről. Minap egy Dorog melletti tanyán találtak saját ürülékükben fetrengő szarvasmarhákat és szénné égett rackajuhokat. A hasonló kirívó ügyek mellett sajnos a hétköznapok sem derűsebbek: jószágtartók zöme nem ért egyet az állatjóléti szabályok betartásával. Úgyhogy jócskán akad dolga a civil állatvédőknek és a védőrségnek, akárcsak a jogászoknak! Facebook kezdeményezés, hogy az Állatkínzást szigorúbban büntesse e törvény, az oldal itt.
Vasvillával agyonszúrt, élve megégetett kutya, hámban agyonvert igásló – ezek azok a szándékos, nagy felháborodást keltő esetek, amelyektől hangos a sajtó. Pedig nem csak ezek sértik meg a törvényt. Az állatvédők napi munkájuk során inkább tudatlansággal és nemtörődömséggel találkoznak, mint szándékos gonoszsággal.
– Sokan nem tudják, hogy ha meg is kötik a kutyát, a láncnak legalább öt méter hosszúnak kell lennie. Hogy egy nagytestű kutyának hiába adnak naponta maradékot, attól még igenis éhezhet. Nem fordítanak pénzt a kutyák ivartalanítására, azután a kölyköket az utcára dobják – magyarázza Márta Gabriella, a Kiskunhalasi Állatvédelmi Őrszolgálat munkatársa. Az egyesületként működő nonprofit állatvédő szervezet a Bács-Kiskun megyei településen és környékén „járőrözik”. – Amikor ezeket szóvá tesszük, és elmagyarázzuk, hogy ezzel megsértik a törvényt, a gazdák sokszor megköszönik a figyelmeztetést és változtatnak. Mindig akadnak, akik viszont nekiállnak veszekedni, hogy mi közünk van hozzá. Általában ilyenkor a hatósághoz fordulunk, és ez meg szokta hozni a kívánt eredményt.
A kiskunhalasi őrszolgálat kifejezetten jó viszonyt ápol a helyi rendőrökkel, ahogy a kecskeméti Menhely az Állatokért Alapítvány is – mondja Tőzsér Judit elnök. Úgy tűnik, ez a kulcsa a sikeres működésnek, ugyanis településenként változó, mennyire veszi a rendőrség komolyan ezt a problémát. Az egyenruhások feljelentés esetén kötelesek elindítani a nyomozást, de az már rajtuk múlik, mennyi energiát „tesznek” egy-egy ügybe.
Gyakoriak az értelmezési problémák is: a rendőrök nem mindig tudják eldönteni, hogy egy adott bánásmód alkalmas-e arra, hogy „az állat maradandó egészségkárosodását vagy pusztulását okozza”. Márta Gabriella egy példát említ: Mélykúton valaki a közelmúltban tizenöt kutyát mérgezett meg. Náluk ez ügyben hasonló eszközökkel folyik a nyomozás, mint egy emberölésnél – míg más rendőrkapitányságok ennél kirívóbb esetekben sem tesznek komoly lépéseket. Friss rendőrségi statisztika nem áll rendelkezésünkre, de 2009-ben az ezer körüli feljelentés harmada végződött vádemeléssel.
A civil szervezetek sérelmezik, hogy állatkínzás miatt még senki nem kapott végrehajtandó szabadságvesztés büntetést Magyarországon.
Jogászszemmel nem lehet csodálkozni azon, hogy a bíróság látóterébe kerülő elkövetőkre rendszerint felfüggesztett szabadságvesztést szabnak ki. A bírói gyakorlat ugyanis más ügyekben sem alkalmaz végrehajtandó szabadságvesztést olyankor, ha két évnél kisebb a kiszabandó büntetés, az elkövető először került bíróság elé, ráadásul „csak” vétségről van szó. Így tehát nincsenek tele a börtönök állatkínzókkal. Legfeljebb olyanokkal, akik egyéb bűnlajstromukat koronázták meg egy megégetett kutyával…
Szabályos útvesztő – Vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő az, aki a) gerinces állatot indokolatlanul oly módon bántalmaz vagy gerinces állattal szemben olyan bánásmódot alkalmaz, amely alkalmas arra, hogy annak maradandó egészségkárosodását vagy pusztulását okozza, b) állattartóként, háziasított emlősállatot vagy az ember környezetében tartott veszélyes állatot elűzi, elhagyja vagy kiteszi.
A szabály mégsem teremt egyértelmű helyzetet. Mert ugyan már a bánásmódot is büntetni engedi, viszont rendőr legyen a talpán, aki eligazodik abban, hogy a bíróság bizonyítottnak látja-e majd a bűncselekményt úgy, hogy konkrétan az adott állat még nem szenvedett egészségkárosodást vagy nem pusztult el! A jegyző állatvédelmi bírságot szabhat ki arra, aki ugyan nem valósít meg állatkínzást, de megszegi az állatvédelmi törvény előírásait. A törvény pediglen azt írja elő, hogy a jó gazda gondosságával kell az állatot ellátni. Vagyis az állat számára olyan életkörülményeket kell biztosítani, amely „annak fajára, fajtájára és nemére, korára jellemző (…) sajátosságainak, egészségi állapotának megfelel, tartási, takarmányozási igényeit kielégíti (elhelyezés, táplálás, gyógykezelés, tisztán tartás, nyugalom, gondozás, kiképzés, nevelés, felügyelet)”. Szóval jegyző legyen a talpán…
Állati testi sértés – Az új büntető törvénykönyv társadalmi vitájában az állatvédők amellett kardoskodnak, hogy az állatkínzásra vonatkozó szabályokon változtatni kellene. Míg a civilek egy része a büntetéseket szigorítaná, a jogászok fogalmi zavarokat küszöbölnének ki. Legrészletesebben eddig Bárándy Gergely szólt hozzá a témához. Az ügyvéd szerint először is definiálni kellene, mi az állat – ugyanis a jelenlegi magyar jogrendszer csak személyeket és dolgokat ismer, az állatot pedig dolognak tekinti. Másodszor problémásnak tekinti az állatkínzás megfogalmazását; azt javasolja, hogy az ember elleni bűncselekményekhez hasonlóan alakítsák úgynevezett eredmény-bűncselekménnyé az állatkínzást. Ez azt jelenti, hogy a bűncselekmény akkor valósulna meg, ha bekövetkezik egy bizonyos eredmény: az állat megsérül, elpusztul. Ez nem jelenti azt, hogy amennyiben az állat nem szenved jóvátehetetlen kárt, akkor nem lehetne büntetni az állatkínzót – ugyanis a büntetőjog ismeri a kísérlet fogalmát is, ami a befejezett bűncselekménnyel szinte azonos megítélés alá esik. Emellett – hasonlóan az ember elleni bűncselekményekhez – lehetnének minősített esetek, mint az aljas indokból vagy az állatnak jelentős szenvedést okozva történő elkövetés.
Túl szapora cicák – Nemcsak az ebek sínylik meg a felelőtlenséget: hazánkban a becslések szerint kétmillió kóbor macska él, de az emberek keveset tesznek a fölös szaporulat ellen – derült ki a Friskies nemrégiben végzett felméréséből. Az USA államaiban a cicák 88 százaléka, Nyugat-Európában pedig háromnegyede ivartalanított – nálunk ez az arány csak 20-25 százalék.
Lakatos Gabriella, az ELTE etológusa szerint nem kell attól tartani, hogy az ivartalanítással elvész a macskákból a kalandvágy és a vadászösztön. Az agresszió ugyan csillapodhat, de a macskatermészet nem sérül. Állatorvosok szerint az sem igaz, hogy a műtéten átesett cica lusta, kedvetlen és kövér lesz. Az Amerikai Egyesült Államokban a túlzott szaporulatnak úgy próbáltak gátat vetni, hogy a vadon kószáló macskákat befogták, majd ivartalanították, s így engedték újra szabadon. Nálunk azonban sajnos még az is dívik, hogy a nem kívánatos kutya- vagy macskakölyköket zsákba teszik vagy vízbe fojtják, hogy megszabaduljanak tőlük.
Két élet egy csapásra – A menhelyek állandó telítettsége miatt az állatvédők arra biztatnak: aki négylábú társra vágyik, menhelyről válasszon, mert ezzel két életet is megment. Azét az állatét, amelyet hazavisz, és azét is, amely átmenetileg bekerülhet a megürült helyre, és így esélye nyílik rá, hogy előbb-utóbb szerető otthonba kerülhessen. Forrás: Szabadföld.hu
Categories: Cikkek, Hírek, Kutya, Macskák
Tags: álaltvédőrség, állat kínzása, állatkínzás, állatvédőr, bíróság, btk, bűncselekmény, elte, jegyző, jogászok, ügyész, vétség
A tiltott vadászatot és halászatot a hatályos törvények szabálysértésként szankcionálják, de lopás, illetve állatkínzás miatt akár börtönbüntetésre is ítélhetik az elkövetőket. A büntető törvénykönyv (Btk.) módosításával az orvvadászat már önálló bűncselekményi kategória lesz.
A hatályos Btk. alapján jelenleg állatkínzás vétsége miatt ítélhetik el azt, aki gerinces állatot indokolatlanul oly módon bántalmaz, vagy gerinces állattal szemben olyan bánásmódot alkalmaz, amely alkalmas arra, hogy annak maradandó egészségkárosodását vagy pusztulását okozza, ezért két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Aki a vadászatról szóló törvény által tiltott vadászati eszközzel vagy tiltott vadászati módon vadászik, vagy a halászatról szóló törvény által tiltott halfogási eszközzel vagy módon halászik vagy horgászik, és a bűncselekményt olyan módon követi el, hogy azzal az állatnak különös szenvedést okoz, három évig terjedő szabadságvesztést is kaphat.
A tapasztalatok alapján az orvvadászat elkövetése mellett a gyanúsítottak ellen lopás, és ha az elkövetéshez illegálisan fegyvert is használnak, fegyverrel és lőszerrel való visszaélés miatt is eljárást indíthatnak.
Az Országos Magyar Vadászkamara által kezdeményezett módosítás szerint a Btk. néhány tízezer forintos szabálysértési bírság helyett bűncselekményként kezeli majd az orvvadászatot, így ez a cselekmény alapesetben 2 év börtönnel is sújtható lenne, minősített esetben – bűnszervezetben vagy jelentős értékre elkövetve – pedig akár 3 évvel. Az orvvadászat nevesítése mellett hivatalos személynek minősítenék a hivatásos vadászokat és az erdészeket, akik így erősebb büntetőjogi védelmet élvezhetnének.
Több vadászmester az MTI érdeklődésére kedden azt mondta, a legnagyobb károkat az orvvadászok az úgynevezett hurkokkal és más fémcsapdákkal okozzák, ugyanis az állatok egy része súlyosan megsérül, ha kiszabadul a fogságból, míg a csapdába ragadtak hosszú ideig tartó szenvedéssel pusztulnak el.
Az orvvadászok a vadak húsáért és bőréért ejtik el főként az őzeket és szarvasokat, a járataik, csapásaik útjába kihelyezett fémhuzalból készített hurokcsapdákkal. Ezeknek az állatoknak a legértékesebb részük a trófeájuk, amely a vadászhatóság területileg illetékes trófeabíráló bizottságának pontszámai alapján akár több millió forintot is érhet. Forrás: Jogiforum.hu
Tags: btk, bűncselekmény, jogifórum, orvvadász, vadászkamara
Madzaggal, villanyvezetékkel fojtottak meg 5 kutyakölyköt Egerben. A kiskutyák tetemét ezután egy nejlonzacskóban kidobták a város szélén. Az állatvédők azt mondják, a kutyákat kegyetlenül meg is kínozták, mielőtt megölték. Az ügyben a rendőrség is nyomoz.
Tags: állatkínzás, bűncselekmény, kutyagyilkos, videóriport
A törvény 3 év szabadság vesztéssel is szankcionálhatja az állatkínzást, a bíróságok ennek ellenére elvétve alkalmaznak letöltendő börtönbüntetést. Pedig komolyan kellene venni az ilyen eseteket, a kutatók szerint ugyanis az elkövetők más erőszakos bűncselekményre is hajlamosak.
Egy amerikai felmérés szerint a családon belüli erőszakot elkövetők csaknem 90 százaléka korábban állatkínzóként került a hatóságok látókörébe. A szakértők úgy vélik: a bántalmazások azért fakadnak egy tőről, mert a védtelen, gyámoltalan élőlények – legyen szó gyerekről vagy állatról – az elkövetőknél egy kategóriába esnek.
Az itthoni tapasztalatok szerint 10 esetből, ahol bebizonyosodik az állatkínzás, hatszor a családbántalmazás is fennáll. Mindezek ellenére az állatkínzásért elítélt személyek csak elvétve kapnak letöltendő börtönbüntetést, a bírói gyakorlat ehelyett inkább a pénzbüntetést és a próbára bocsátást részesíti előnyben.
– Az állatkínzással kapcsolatos eseteket sajnos nagyon nehéz bizonyítani, sokszor maguk a szemtanúk sem mernek, akarnak beavatkozni – jegyezte meg Varga Károlyné, a nagykanizsai állatmenhelyet működtető Élettér Állat- és Természetvédelmi Egyesület elnöke. – Nálunk ugyanakkor folyamatos a telt ház, jelenleg is 200 kutyát látunk el, melyek nagy részét megkínozták vagy magára hagyták. Nemrég például a kanizsai tűzoltók hoztak be 7 kölyökkutyát, amiket odakint a prérin találtak, miközben avartüzet oltottak. De került már hozzánk kutya a temetői konténerből is.
Az állatvédők szert ha mégis bíróság elé kerül egy-egy állatkínzó, akkor is enyhe ítéletre számíthat, hiába a törvényi szigorítás – akár 3 évi szabadságvesztés -, ez nem látszik az ítélkezési gyakorlatban. A bíróságok az esetek zömében pénzbüntetést, esetleg felfüggesztett börtönbüntetést szabnak ki. Mindezt alátámasztják a Zala Megyei Bíróság adatai is, az elmúlt években kizárólag pénzbüntetést vagy próbára bocsátást rendeltek el a törvény alkalmazói. Ugyanakkor tény az is, hogy a Zala Megyei Bíróság volt az első az országban, amelyik 2005-ben letöltendő fogházbüntetésre ítélt két sárhidai férfit, akik autójuk után kötöttek, s több száz méteren keresztül vonszoltak egy keverék kutyát, mely végül belepusztult a kínzásba.
– Az állatkínzás terén radikális nézeteket vallok, ugyanazt a büntetést adnám a elkövetőknek, amit ők művelnek az állatokkal – árulta el dr. Hetey Susanna, aki párjával, Halasi Horváth Tiborral együtt kilenc kutyát, nyolc tengerimalacot, öt pintyet és egy nyulat tart nagyrécsei otthonukban. – Az állatok védelméről szóló törvénnyel nincs különösebb probléma, sokkal inkább a hatósági ellenőrzések hiánya az, ami aggaszt. Magyarországon még nem tudják kiszűrni például azokat a tenyésztőket, akik a bundájuk miatt, kizárólag üzleti érdekből tartanak macskákat vagy egyéb állatokat. Ezt ugyanolyan nagy problémának tartom, mint azt, amikor valaki kifordul önmagából és bántalmaz egy védtelen állatot.
– Ha már itt tartunk, azt sem értem, miért a házőrzésre kiképzett fajtiszta ebeket kellett elaltatni, amikor pár éve egyik sormási ismerősömhöz hivatlan látogatók érkeztek, s a kutyák megtámadták az illetőt – tette hozzá Halasi Horváth Tibor, aki szerint már gyermekkorban el kell kezdeni az állatbarát viselkedésre való nevelést, így 2-3 generációt követően magától visszaszorulna az állatkínzásos esetek száma.
Addig viszont, amíg mdez megvalósul, az állatvédőrség is megoldást nyújthat, legalábbis, ami a felderítést és az intézkedést illeti.
– Ha minden a tervek szerint alakul, akkor a nyáron már Zalában is megkezdheti munkáját az állatvédőrség – mondta Angyal Zsolt, a civil szervezet zalai vezetője, aki nemrég a tagok toborzását is megkezdte megyeszerte. – Az önkéntesek elméleti és gyakorlati képzésben is részesülnek, hiszen feladataik között nem csak az szerepel, hogy együttműködve a rendőrséggel, felderítsék az állatkínzási eseteket és hatékonyan fellépjenek az elkövetőkkel szemben, hanem az is, hogy el tudják látni a sérült állatokat, s hogy terjesszék a felelős állattartásra való nevelést. A zalai csapat még nem teljes, célszerű lenne minden kistérségben felállítani egy csoportot. Az állatvédőröknek nincsen hatósági jogköre, tehát a rendőrökkel vagy a közterület-felügyelet munkatársaival együtt léphetnek csak be a magánterületre, de reményeink szerint a későbbiekben – ha gyümölcsöző lesz az együttműködés – egyre több jogosítványhoz jutunk majd.
Ha nem is az állatkínzás klasszikus esete, de az orvvadászok által elhelyezett csapdák is sok problémát okoznak vadnak, vadásznak egyaránt.
– Ezres nagyságrendű lehet az orvvadászok száma itt Zalában is, a kihelyezett csapdákat pedig megbecsülni is képtelenség – sóhajtott Kiefer Károly, a kanizsai Hubertus Vadásztársaság elnöke. – Az orvvadászok zöme úgynevezett hurkos módszert használ, ami borzasztóan kegyetlen. Az állat beleszalad a hurokba, ami a nyaka köré szorul. Gyakran hetekig szenvednek a csapdába esett állatok, találtunk már olyan szarvast, amelyiknek belenőtt a húsába a rézdrót.
Ha nem is túl gyakran, de volt már része sikerélményben a vadászoknak is. Két évvel ezelőtt a hóban lévő vérnyomok alapján bukkantak a nyomára egy orrvadász csapatnak, akik már javában főzték a szarvaspörköltet, mikor a vadászok, karöltve a rendőrökkel meglepték őket. Az orvvadászok elismerték tettüket, melyért másfél év felfüggesztett börtönbüntetést, valamint 600 ezer forintos pénzbírsággot szabtak ki rájuk.
S hogy a fentiek tükrében szükség van-e a törvény további szigorítására? Dr. Károlyi Attila ügyvéd szerint nincs. A megyei ügyvédi kamara titkára amondó: addig nem szűnnek meg az állatkínzási esetek, ameddig a bíróság nem szab ki végrehajtható szabadságvesztést.
– Úgy vélem: 2008-ban is azért kellett szigorítani a törvényt – korábban csak két év szabadságvesztés volt kiszabható -, mert az emberek többsége nem vette komolyan az állatkínzásért járó büntetést – hangsúlyozta dr. Károlyi Attila. – Pedig ha belegondulunk, miről is van szó? Az emberek évezredek óta együtt élnek az állatokkal, melyek magatartási formái időközben átalakultak. Az állatok az ember társai lettek. Pontosan ezzel a bizalmi helyzettel élnek vissza az állatkínzók, arról nem is beszélve, hogy az állatok nem tudnak különbséget tenni jó és rossz ember között, ők ugyanolyan szeretettel viseltetnek azok iránt is, akik elhanyagolják, éheztetik, verik őket.
Dr. Károyli Attila szerint az állatkínzás azért különösen kirívó bűncselekmény a társadalomra nézve, mert aki ilyet tesz, az más, erőszakos bűncselekmény potenciális elkövetője is lehet.
Angliában nemrég azért ítéltek 3 év felfüggesztett börtönbüntetésre és 5 millió forintnak megfelelő pénzbírságra egy gazdát, mert rendszeresen túletette az ebet. Ha nem is ez a követendő példa, de a felfogásbeli különbség érzékelhető.
Csaknem ezer jelzés évente
● A Parlement 2008. év végén egyhangúlag döntött arról, hogy szigorítják az állatkínzásért járó büntetést. Ez alapján, ha különösen kegyetlenül vagy hosszú ideig kínoznak egy állatot, akkor akár 3 év szabadságvesztés is kiszabható.
● Az Országos Rendőr- főkapitányság adatai szerint Magyarországon 2009-ben összesen 965 esetben érkezett bejelentés állatkínzásról: ebből 303 esetben emeltek vádat az elkövetők ellen.
Nem vagyok az a fajta állatbarát, aki odahaza házikedvencet tart. Ennek amúgy prózai oka van, úgy gondolom, hogy nem tudnék kellőképpen gondoskodni az állatokról. Van viszont egy jó barátom, aki imádja a kutyákat. Volt időszak, amikor 5-6 négylábú vette őt körbe nap mint nap. Néhány éve az egyik kutya elpusztult, aztán nemrég egy másik is. Barátom mindkét ebnek a kert végében ásott sírt, sőt fejfát is állított. Látva mindezt egyszer megkérdeztem tőle, miért szereti ennyire az állatokat? Ő azt válaszolta: bennük még egyszer sem csalódtam, az emberekben viszont annál gyakrabban. Forrás: Zalaihírlap.hu
Tags: állatkínzás, bíróság, btk, bűncselekmény, erőszakos, törvény
Szörnyű részletek az aknába dobott kislányról: A német rendőrség értetlenül áll a szennyvízaknába dobva talált 9 éves kislány esete előtt. A gyerek súlyos koponya és hasüregi sérülésekkel, mesterséges kómában fekszik az esseni kórházban, és kihallgatni még nem tudták.
Egyelőre úgy tűnik a szexuális indíttatású bűncselekmény kizárt, mivel a lányra teljesen felöltözve találtak az aknában. Igaz szorosan megkötözték, és a száját is betömték, és így dobták a mélybe, majd a nehéz aknatetőt gondosan a helyre rakta a tettes.
A rendőrség ezeknek a részleteknek az alapján gyilkossági kísérlet ügyében nyomoz ismeretlen tettes ellen, akiről egyelőre semmit nem tudnak, mint ahogy az indítékáról sem.
A kislány hétfőn éjszaka éjfél után találta meg egy rendőrkutya az aknában, amikor már több órája nagy erőkkel kutattak utána, helikopterek és hőérzékelő kamerák bevetésével. A lány egy iskolai foglalkozás után hazafelé tűnt el.
Tags: bűncselekmény, kutatás, rendőrkutya
Graz közelében az éjszaka leple alatt több mély, szúrt sebet ejtettek egy nyílt istállóban tartott lovon.
A gazda először azt hitte, hogy a ló saját magát sértette meg, de az állatorvos egy hosszú szúró szerszámtól eredő sebet és vérmérgezést állapított meg az állatnál, amiért el kellett altatni.
A tett elkövetője semmilyen nyomot nem hagyott maga után, és értelmes indítékát sem találták a horrorisztikus cselekedetnek.
A rendőrség arra gyanakszik, hogy ugyanaz a tettes tért vissza, aki alig egy éve több hasonló kegyetlen tettet követett el Dél-Burgenland lovai ellen, de kilétét soha nem sikerült felfedni.
Tags: bűncselekmény, leszúrta, Lovak, vérmérgezés
Élő állatot használt két férfi egy nő megerőszakolásánál – hangzott el a bíróságon, ahol az elkövetőket elítélték brutális tettükért. A 24 éves altoonai John Bullock, és a 25 éves Eau Claire-i a nő lakásán bántalmazák a nőt és a kígyót.
Damonta Jones szörnyű tettre vetemedtek. Nem elég, hogy egy nőt szexuálisan bántalmaztak, még egy élő állatnak is szenvedést okoztak. Ezért nemcsak a szexuális bűncselekményért, hanem állatkínzásért is felelniük kell.
A vád szerint a két perverz férfi lakásra ment az áldozattal, majd megütötték valamilyen tárggyal, amitől a nő a földre zuhant. Akkor az egyikük lefogta, míg a másik először magáévá tette, majd egy élő kígyót vett elő és azzal is megerőszakolta – írja a Borsonline.
Tags: állatkínzás, bűncselekmény, nemi erőszak
Letartóztatták, mert megerőszakolta a saját kiskutyáját
Letartóztatta a New York-i rendőrség azt a férfit, aki állítólag szexuálisan molesztált egy 2 éves, Hógolyó névre hallgató kutyát. Az 55 éves Mitchell Marsicanonak furcsa gusztusa támadt: a saját kutyájával szexelt. Az ügy azonban nem ilyen egyszerű, már ha ezt egyáltalán “egyszerűnek” lehet nevezni. Az amerikai férfi ugyanis odaajándékozta albérlőinek a 2 éves, Hógolyó névre hallgató kutyáját. Októberben aztán két alkalommal is rajtakapták, amint betört a lakásba. Az első esetnél csak a kutya furcsa viselkedésére figyeltek fel, a másodiknál azonban állítólag aktus közben kapták rajta Marsicanót.
A 10 kilós eb megsínylette a szexet. Most az állatorvosnál van és a hírek szerint kissé ideges, ha a hátsó lábánál matatnak. Ha Marsicanot bűnösnek találják, akkor 15 év börtönre számíthat.
Tags: állatszex, bűncselekmény, erőszak
Párhuzamosan két büntetőeljárást is folytat orvvadászat miatt a Salgótarjáni Rendőrkapitányság: a gyanú szerint Kazáron lándzsával döfték le a hurokban vergődő erdei állatokat, Salgótarjánban pedig az egyik garázssorra épített magasleshez csalták őket…
Vagyon elleni bűncselekmények miatt indított büntető-eljárást egy Kazár-környéki csoport ellen a rendőrség ez év februárjában. Így került képbe egy helybeli apa-fia páros, akik a gyanú szerint az elfogásukat megelőző negyedévben Kazáron, a Gombásgödör nevű környéken végeztek illegális vadászati tevékenységet.
A házkutatás során előkerült bizonyítékok szerint a hurokkal csapdába ejtett állatokat – például őzbakot, vaddisznót – lándzsával terítették le, majd feldolgozták azok húsát.
– Az orvvadászattal okozott kár hozzávetőleg hétszázezer forint, de a gyanúsítottaknak a lopáson kívül állatkínzás miatt is felelniük kell tettükért – tájékoztatott dr. Kalmár Zsolt, a Salgótarjáni Rendőrkapitányság bűnügyi osztályvezetője, hozzátéve: a rendőrség még vizsgálja, hogy a gyanúsítottak értékesítették-e az elejtett állatok húsát.
Büntetőjárás indult egy másik, hasonló ügyben is: egy idős férfi Salgótarján peremkerületében magaslest épített egy garázssoron, a mögötte lévő erdős területen pedig szórót alakított ki, amelynél gyakorlatilag etette a vadat. A gyanúsított azzal védekezett, hogy ő csak megfigyelni és fényképezni szerette volna az erdei állatokat, ezért tartotta fenn az etetőhelyet. A nála tartott házkutatás során azonban egyebek mellett vadhúst is lefoglaltak a rendőrök. Sőt, vadászati tevékenységhez kapcsolódó eszközök – így például hangtompító – illegális lőszerek és trófeák mellett előkerült egy átalakított gázriasztó-pisztoly is, amelynek a csőtorkolatába egy másik, már fegyvernek minősülő, nagyobb lövedék kilövésére alkalmas szerkezet csövét szerelték fel. A gyanúsított – az előző eset szereplőihez hasonlóan – szabadlábon védekezik.
Tags: bűncselekmény, eljárás, orvvadász, orvvadászat
Madagaszkár-ház az állatkertben
Patkányok lepték el Monte Cristo szigetét

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Köf.5.027/2019/9. számú határozat | Kúria
Köf.5.027/2019/9. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5027/2019/9.
A Kúria Önkormányzati Tanácsa Aba Város Önkormányzat Képviselő-testületének az önkormányzati rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 8/2018. (VII. 12.) számú önkormányzati rendelete felülvizsgálatára és jogszabály-ellenességének megállapítására irányuló eljárást megszünteti.
[1] Aba Város Önkormányzat Képviselő-testülete 2018. július 10-én rendes ülést tartott, melyen – egyebek mellett – elfogadta az önkormányzati rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 8/2018. (VII. 12.) számú önkormányzati rendeletet (a továbbiakban: Ör.). Az önkormányzat szervezeti és működési szabályzatáról szóló 8/2017. (V. 31.) önkormányzati rendeletének (a továbbiakban: SZMSZ) 16. § (1) bekezdése értelmében a képviselő-testület rendes üléseinek időpontját a képviselő-testület 2018. évi munkatervének elfogadásról szóló 50/2018. (V. 30.) határozata (a továbbiakban: Munkaterv) tartalmazza. Az SZMSZ 16. § (4) bekezdése szerint a képviselő-testület az év júliusára és augusztusára nem tervez rendes ülést, ülésszünetet tart. Ennek megfelelően a Munkaterv sem tervezett 2018. július és augusztus hónapokra rendes ülést. A kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárása során megállapította, hogy – a fentiekre tekintettel – a képviselő-testület rendes ülésének összehívására, valamint az ülés napirendjének elfogadására, az SZMSZ hivatkozott rendelkezésébe, a Munkatervbe, illetve az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdésébe, T) cikk (2) bekezdésébe, 32. cikk (3) bekezdésébe továbbá a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban Mötv.) 41. § (2) bekezdésébe, 44. §-ába, 45. §-ába, 48. § (1) bekezdésébe, 52. § (1) bekezdés e) pontjába és az 53. § (1) bekezdésébe ütköző módon került sor. A Kormányhivatal törvényességi felhívásával a képviselő-testület nem értett egyet. Az ismételt törvényességi felhívást követően a képviselő-testület 2019. február 15-én megtartott ülésén újra úgy döntött, hogy nem ért egyet a törvényességi felhívással, a 27/2019. (II.15.) határozatával ismételten elfogadta és megerősítette a képviselő-testület 2018. július 10. napi rendes ülésének napirendjéről szóló határozatát, továbbá a 64/2019. (II.15.) határozatában döntött arról, hogy ismételten elfogadja és megerősíti az Ör.-t.
A Kúria Önkormányzati Tanácsa a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 140. § (1) bekezdése alapján a 42. § (1) bekezdése értelmében hívta fel az érintett önkormányzatot az indítványra vonatkozó nyilatkozata előterjesztésére.
[6] Az önkormányzat 2019. szeptember 23-án kelt védiratában előadta, hogy a 2018. július 10-én megtartott testületi ülés rendkívüli ülés volt. Ezzel összefüggésben az SZMSZ 20. § (1) bekezdésére hivatkozott, melynek értelemében „A képviselő-testület ülése a munkatervben nem szerepelő időpontra is összehívható, mely ez esetben rendkívüli ülésnek minősül.” Kifejtette, hogy a 2018. július 10-i ülés megtartásának körülményei a SZMSZ -ben rögzítettek alapján egyértelműen megfelelnek a rendkívüli ülés feltételeinek (a meghívót 5 nap/24 óra helyett 8 nappal hamarabb kiküldte a képviselők részére a polgármester, továbbá az ülést az ülésszünet időszakban tartották.) Álláspontjának alátámasztásaként hivatkozott arra is, hogy a meghívóban nem szerepel annak megjelölése, hogy rendes vagy rendkívüli ülést tart-e az önkormányzat és az ülés jegyzőkönyve sem rögzíti az ülés jellegét, mindkét dokumentumban az „ülést tart” megnevezés szerepel. Álláspontja szerint ebből az következik, hogy a képviselő-testület rendkívüli ülést tartott 2018. július 10-én, melynek folytán az önkormányzat az ülésen jogszerűen alkothatott rendeletet.
[7] Az önkormányzat megítélése szerint egy ülés rendes vagy rendkívüli mivoltát nem „önkényesen az önkormányzat polgármester vagy adott esetben jegyzője deklarálja, hanem további utólagos minősítés nélkül arról az önkormányzat SZMSZ-e egyértelműen rendelkezik.”
Az önkormányzat előadta továbbá, hogy a jogbiztonság elvével ellentétes lenne, ha a Kúria határozatával visszamenőlegesen semmisítené meg az Ör.-t, mivel az eredeti állapot nem állítható vissza.
[8] Az önkormányzat hivatkozott, egy korábbi kúriai döntésre (Köf. 5045/2012/5.), melyben a Kúria Önkormányzati Tanácsa azért semmisítette meg a vitatott önkormányzati rendeletet (ex tunc hatállyal), mert a képviselő-testületi ülést – melyen a rendeletet megalkották – nem szabályszerűen hívták össze, nem tartották be ugyanis az SZMSZ-ben foglalt vonatkozó szabályokat. Álláspontja szerint az korábbi és jelenlegi ügy jelentős eltérést mutat, hiszen a jelen ügyben az önkormányzat az SZMSZ-ben foglalt kötelezettségének maradéktalanul eleget tett.
[9] A Kúria észlelte, hogy a Nemzeti Jogtárban az Ör. hatályon kívül helyezett rendeletként jelenik meg, ezért ennek tisztázása érdekében megkereste a Fejér Megyei Kormányhivatalt (indítványozó). Az indítványozó 2019. szeptember 30-án kelt beadványában – Aba Város Önkormányzata jegyzőjének tájékoztatására hivatkozva – akként nyilatkozott, hogy az Ör. a hatályba lépést követő napon hatályát vesztette.
[10] Az Ör. 2. § (1) bekezdése szerint „[a] Rendelet kihirdetését követő napon lép hatályba, és hatálybalépését követő napon hatályát veszti.” Az Ör. kihirdetésének dátuma 2018. július 12., azaz 2018. július 13-án az Ör. hatályát vesztette.
[11] A Kp. 140. § (1) bekezdése alapján, a 139. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó, 81. § (1) bekezdés g) pontja szerint a bíróság az eljárást megszünteti, ha a közigazgatási szerv a jogsérelmet – a kereseti kérelemnek (normakontroll eljárásban az indítványnak) eleget téve – orvosolta. Jelen ügyben Aba Község Önkormányzata nem a kormányhivatali indítványnak eleget téve helyezte hatályon kívül rendeletét, hanem a jogalkotás rendjét követve a más jogszabályt hatályon kívül helyező rendeletét – kivezetve a jogrendszerből – másnapi hatállyal hatályon kívül helyezte.
[12] A Kp. 146. §-a a törvényellenes önkormányzati rendelettel kapcsolatos jogkövetkezményeket rendezi, az önkormányzati rendeletek hatályállapotának megfelelően. A Kp. 146. § (1) bekezdése szerint, ha a Kúria megállapítja, hogy az önkormányzati rendelet vagy annak valamely rendelkezése más jogszabályba ütközik,
[13] A Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja a hatályos önkormányzati rendeletről szól, a b) pontja az eljárás megindítását követően hatályon kívül helyezett rendelettől, míg a c) pontja a kihirdetett, de még hatályba nem lépett rendeltről. Hatályon kívül helyezett önkormányzati rendelet vizsgálatát a Kp. 146. § b) pontjának és 144. §-ának együttes alkalmazásával csak a konkrét normakontroll, azaz a bírói kezdeményezés esetén teszi lehetővé a törvény.
[14] Jelen ügyben megállapítható, hogy a vizsgálni kért Ör. egyik esetkörbe se sorolható, mert nem az eljárás megindítását követően került hatályon kívül helyezésre hanem már előtte, azaz a kormányhivatali kezdeményezést megelőzően.
[15] A Kp. normakontrollra vonatkozó szabályai szerint hatályon kívül helyezett önkormányzati rendelet vizsgálatára csak konkrét normakontroll eljárásban – a Kp. 144. §-a alapján –, bírói kezdeményezésre van lehetőség (természetesen bírói kezdeményezésre hatályos rendelet is vizsgálható). Az absztrakt normakontroll eljárásban, azaz kormányhivatali vagy alapvető jogok biztosa kezdeményezésre csak hatályos önkormányzati rendeletet vizsgálhat a Kúria. Ezekben az esetekben jogkövetkezmény a rendelet, vagy törvénysértő rendelkezésének megsemmisítése a Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja szerint. Amennyiben absztrakt normakontroll hatáskörben az eljárás megindítását követően az önkormányzat hatályon kívül helyezi az önkormányzati rendeletet vagy rendelkezést, úgy a Kp. 140. § (1) bekezdése alapján, a 139. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó, 81. § (1) bekezdés g) pontja szerint az eljárás megszüntetésének van helye.
[16] Mindebből következően, ha az absztrakt normakontroll hatáskörben benyújtott indítvány olyan önkormányzati rendeletet vagy rendelkezés vizsgálatára irányul, amely már az eljárás megindítását megelőzően hatályát vesztette, úgy jelen eljárásban az indítványozót – mivel hatályon kívül helyezett rendelet vizsgálatát csak bíró kezdeményezheti – úgy kell tekinteni, mint aki az eljárás kezdeményezésére nem jogosult. A Kp. 139. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 48. § (1) bekezdés c) pontja szerint a bíróság a keresetlevelet [normakontroll eljárásban a Kp. 140. § (1) bekezdése alapján az indítványt] visszautasítja, ha a pert nem a jogszabályban erre feljogosított személy indítja.
[17] A Kp. 45. § (1) bekezdés c) pontja értelmében az indítvány visszautasításának a keresetlevél (indítvány) bírósághoz érkezését követő nyolc napon belül van lehetőség. Ezt követően – ha a Kp. 48. § (1) bekezdés a)-i) pontja alapján a keresetlevél visszautasításának lett volna helye – a bíróság a normakontroll eljárásban is alkalmazandó Kp. 81. § (1) bekezdés a) pontja alapján az eljárást megszünteti.
[18] Mivel jelen ügyben a kormányhivatali kezdeményezés már az eljárás megindítását megelőzően hatályát vesztett önkormányzati rendelet vizsgálatára irányul, ezért a Kp. 48. § (1) bekezdés c) pontja alapján az indítványt visszautasításának lett volna helye, azonban a Kp. 45. § (1) bekezdésben jelölt határidő már eltelt, ezért a Kúria a Kp. 81. § (1) bekezdés a) pontja alapján az eljárást megszüntette.
[19] A Kúria végül megjegyzi, hogy a Köf.5009/2019/4. számú határozatában szintén Aba Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2018. július 10-i képviselő-testületi ülésen elfogadott önkormányzati rendelete ellen a Kormányhivatal által – törvényességi felügyeleti jogkörben, azonos indokok alapján – benyújtott indítványát vizsgálta. Ez az indítvány hatályos önkormányzati rendelet vizsgálatára irányult. A hivatkozott döntésében a Kúria megállapította az önkormányzati rendelet törvényellenességét, ezért azt kihirdetése napjára visszamenőleges hatállyal megsemmisítette.
A döntés elvi lényege
[20] Ha az absztrakt normakontroll eljárásban benyújtott indítvány olyan önkormányzati rendelet vagy rendelkezés vizsgálatára irányul, amely már az eljárás megindítását megelőzően hatályát vesztette, úgy az indítványozót – mivel hatályon kívül helyezett rendelet vizsgálatát csak bíró kezdeményezheti – úgy kell tekinteni, mint aki az eljárás kezdeményezésére nem jogosult. Ilyenkor a Kp. 48. § (1) bekezdés c) pontja alapján az indítvány visszautasításának van helye.
[21] Amennyiben az indítvány visszautasításának van helye de az indítvány bírósághoz érkezését követő nyolc nap már eltelt [Kp. 45. § (1) bekezdés], úgy a Kp. 81. § (1) bekezdés a) pontja alapján kell az eljárást megszüntetni.
[22] Amennyiben absztrakt normakontroll eljárásban az eljárás megindítását követően az önkormányzat hatályon kívül helyezi az önkormányzati rendeletet vagy a támadott rendelkezést, úgy az eljárás megszüntetésének a Kp. 140. § (1) bekezdése alapján, a 139. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó, 81. § (1) bekezdés g) pontja szerint lehet helye.
[24] Jelen eljárásban a Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényellenességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik.
[25] A végzés elleni jogorvoslatot a Kp. 116. § d) pontja és a 146. § (5) bekezdése zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria