text:
Szakdolgozat. Hegedűs Adél - PDF
Szakdolgozat. Hegedűs Adél
Download "Szakdolgozat. Hegedűs Adél"
1 Szakdolgozat Hegedűs Adél Miskolc 2013
2 Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi kar Polgári jogi Tanszék A házasság és az élettársi kapcsolat elhatárolása, különös tekintettel a vagyonjogi kérdésekre Konzulens: Kovácsné dr. Kaiser Klára Egyetemi tanársegéd Készítette: Hegedűs Adél Tagozat: Jogász-nappali J-507 Miskolc
3 University of Miskolc Faculty of Law Institute of Civilian Sciences The delimination of marriage and domestic partnership particularly on question of property Consultant: Kovácsné Dr. Kaiser Klára Teaching Assistant Author: Adél Hegedűs Lawyer full-time Course J-507 Miskolc
4 Tartalomjegyzék 1. BEVEZETŐ GONDOLATOK, TÉMAVÁLASZTÁS ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT A TÁRSADALOMBAN ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT KIALAKULÁSÁNAK FŐBB ELMÉLETEI A HÁZASSÁG ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT MAGYAR SZABÁLYOZÁSA6 4. A HÁZASSÁG ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT ALAPVONÁSAI A HÁZASSÁG INTÉZMÉNYE ÉLETTÁRSI JOGVISZONY LÉTREJÖTTE A HÁZASSÁGI ÉLETKÖZÖSSÉG ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT VAGYONJOGI ÖSSZEHASONLÍTÁSA A HÁZASSÁGI VAGYONJOG FOGALMA, VAGYONJOGI RENDSZEREK HÁZASTÁRSI ÉLETKÖZÖSSÉG, HÁZASSÁGI VAGYONKÖZÖSSÉG A HÁZASTÁRSAK VAGYONKÖZÖSSÉGE ÉS AZ ÉLETTÁRSAK KÖZÖS TULAJDONSZERZÉSE HÁZASTÁRSAK ÉS AZ ÉLETTÁRSAK KÖZÖS VAGYONÁNAK KÖRE HÁZASTÁRSAK ÉS AZ ÉLETTÁRSAK KÜLÖNVAGYONÁNAK KÖRE A HÁZASTÁRS ÉS AZ ÉLETTÁRS TARTOZÁSAIÉRT VALÓ FELELŐSSÉG A VAGYONKÖZÖSSÉGTŐL VALÓ ELTÉRÉS LEHETŐSÉGE SZERZŐDÉS ÚTJÁN ÉLETTÁRSAK ÉS A HÁZASTÁRSAK ESETÉN VAGYONKÖZÖSSÉG MEGOSZTÁSA HÁZASTÁRSAK ÉS ÉLETTÁRSAK ESETÉN HÁZASSÁG ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT EGYÉB VAGYONI JOGHATÁSAI ÉLETTÁRSI TARTÁSI SZERZŐDÉS, HÁZASTÁRSI TARTÁS LAKÁSHASZNÁLAT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT ÉS A HÁZASSÁG ESETÉBEN ÖRÖKLÉS ÉLETTÁRSAK ÉS HÁZASTÁRSAK ESETÉBEN AZ ÚJ PTK. KONCEPCIÓ VÁLTOZTATÁSAI A VAGYONI JOGOT ILLETŐEN A HÁZASSÁG ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT ESETÉBEN ÖSSZEGZÉS FELHASZNÁLT IRODALOM
5 1. Bevezető gondolatok, témaválasztás A témaválasztásomat nagyban meghatározta, hogy a jogi tanulmányaim során több ismerősöm is azzal a kérdéssel fordult hozzám, hogy vagyonjogilag mi a különbség a házasság és az élettársi kapcsolat között. A szakdolgozat megírása előtt több cikket, irodalmat, korábbi szakdolgozatotokat tanulmányoztam és nagyon kevés foglalkozott konkrétan a két életviszony összehasonlításával. Maga az élettársi kapcsolat, mint társadalmi jelenség nem új keletű. A házasság mellett szinte minden időben megfigyelhető volt az, hogy a társadalom bizonyos rétegeiből származó partnerek házasságon kívül folytatták együttélésüket. A különböző történelmi korokban és időszakokban ez különféleképpen és különfél módon történt. 1 Napjainkra tömegessé válása és társadalmi elfogadottsága a jellemző. Szembesülnünk kell azzal a ténnyel, hogy a házasságon alapuló családmodellt, amelyre a családjogi rendszer épül egyre kevesebben választják. Az élettársi kapcsolat növekedése egy olyan tendencia melyet a jogalkotás nem hagyhat figyelmen kívül. Míg az élettársi viszonyban élők meg vannak győződve arról, hogy kapcsolatuk sokkal egyszerűbben megszűntethető, mint egy házassági kapcsolat, emellett egyre többen azt a nézetet vallják, hogy vagyonjogi hatásaik is megegyezők. A laikusok többsége tévedésben van a jogintézményt illetően még maguk a benne élők is. Hiába a számos hasonlóságnak, de a jogi szabályozottságuk jelentősen eltér. A dolgozatomban arra vállalkozok, hogy bemutassam a két életforma közötti jelentősebb vagyonjogi eltéréseket, kitérve a jelenlegi szabályozásra, a bírói gyakorlatán át a közeljövőben tervezett módosításokig. Célom, hogy rávilágosítsak arra a téves felfogásra ami szerint csak a,, papír a különbség. Mivel írásom meghatározott keretek közé van szorítva először az élettársi kapcsolat fogalmának jelentését elemzem, ezt követően ismertetem a házasság létrejöttének mozzanatait. A hangsúlyt a közös vagyonszerzés kérdéskörére, a külön- és közös vagyon eltéréseire, valamint a közös vagyon megosztására helyezem, mert úgy gondolom, ezek a témák foglalkoztatják leginkább az embereket. Megemlítésre kerülnek egyéb vagyonjogi hatások is, melyről, ha nem is 1 Dr. Szeibert Orsolya Az élettársak és vagyoni viszonyaik HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft. Budapest, oldal 4
6 részletesen, de nagyvonalakban említést teszek. Ezek olyan részletek melyekről szintén tévesen gondolkodnak a felek és automatikusan a házasságra vonatkozó szabályozást tekintik irányadónak. 2. Élettársi kapcsolat a társadalomban A házasságon kívüli együttélés az utóbbi évtizedben vált elterjedtté. Az élettársi kapcsolat előre törésének következménye a házasságkötések számának visszaszorulása, mely egyre inkább kiszorítja a házasságkötést. Az 1960-as év volt a meghatározó a párkapcsolati formák átalakulásában. Az ipari forradalom előtt az egyéni érzelmeket háttérbe szorították, a házasságkötéskor az anyagi szempontokat helyezték előnybe, ettől tették függővé a család anyagi jólétét. Ezen érdekházasságok teljesen elnyomták az egyén szabadságát. A férfi dolga volt, hogy a családjáról gondoskodjon, a nőnek pedig mindenben támogatni kellett a férjét, a háztartás és a gyereknevelés kötötte le az idejét. A társadalmi értékek megváltozásával előtérbe került az együttműködés, az egyéni érdeket tartották szem előtt, melyet korábban háttérbe szorítottak, és ennek köszöntően alakult ki az élettársi kapcsolat. Magyarországon egészen az 1970-es évekig deviáns jelenségnek számított az élettársi kapcsolat. Az ekkor készült népszámlálás mutatja, hogy akkor élettársi kapcsolatot regisztráltak, melynek száma folyamatosan növekszik, ezzel szemben a házasságkötések száma csökken és egyre több a válások száma is. 2 A házasságon kívüli együttélést elsősorban a fiatal korosztály választja vagy azon idősebbek köre, akiknek a házasságuk nem sikerült, túl vannak már egy váláson, nem sikerült megházasodniuk, vagy pedig özvegyek. Annak ellenére, hogy a párkapcsolati forma egy elfogadott jelenség a mai korban, mai napig az emberek a család alapkövének a házasságot tartják. 3 2 Dr. Tóth Gabriella: Élettársak, együttélés-papírok nélkül, jogok- kötelezettségek- lehetőségek az élettársi kapcsolatban, a mindennapokban INFOEXPRESSZ Kiadó Kft oldal 3 Demográfia, évf sz oldal 5
7 2.1. Élettársi kapcsolat kialakulásának főbb elméletei Az idők során több nézet alakult ki arról, hogy mi vezetett az élettársi kapcsolat elterjedéséhez valamint miért választják egyre inkább ezt az életformát. Egyes szakemberek azt a nézetet vallják, hogy az élettársi kapcsolat azonos a házassággal. Mások szerint az élettársi kapcsolat a párok függetlenségét tükrözi, melynek következtében nem áll szándékukban továbblépni, házasságot kötni. A felek saját életüket helyezik előtérbe a függetlenségüket az odaadás és a valakihez való tartozás ellenében. Egy másik megközelítés az élettársi kapcsolatot próbaházasságnak tekinti, ahol a felek rájönnek, hogy képesek-e az együttélésre, a közös élet kialakítására. Nagyon közel áll az előbb említett nézethez a következő felfogás, mely szelekciós folyamatként fogja fel az együttélést. A partnereknek több idő áll a rendelkezésükre egymás megismeréséhez, terveik, elképzeléseik összeegyeztetésére. Ha úgy gondolják, hogy teljesen eltérőek vágyaik, céljaik és nem tudnak egymáshoz alkalmazkodni, egyszerűen csak kilépnek a kapcsolatból. Ebből adódik, hogy a pároknak azon köre marad fenn, akik később házasságot kötnek. Tulajdonképpen nem másról, mint egy összecsiszolódási folyamatról beszélünk A házasság és az élettársi kapcsolat magyar szabályozása A házasságot Magyarországon a Családjogi törvény (1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról) szabályozza. Részletezi magát a házasságkötést, annak alaki kellékeit, házasság érvénytelenségét, megszűnését, a házastársak jogait, kötelezettségeit, a névhasználatot, szabályozza a házassági vagyonjogot, a házastársak lakáshasználatát, tartását stb.. 4 Hegedűs Andrea: Az élettársi kapcsolat a polgári jogi kodifikáció tükrében Pólay Elemér Alapítvány Szeged, oldal 6
8 A házasság fogalmára jogszabályi definíció nem áll rendelkezésre, így az a tartalmi elemekből, illetve a létrejövetel feltételeiből határozható meg: Egy férfi és egy nő között, az arra kijelölt állami hatóság előtt személyesen tett, és kölcsönös, kifejezett nyilatkozattal létrejövő kötelék, amely a törvényben meghatározott személyi és vagyoni hatásokkal jár. 5 Az élettársi kapcsolat, mint együttélési forma kevésbé szabályozott jelenleg a magyar jogban, mint a házasság. Az élettársi kapcsolat szabályozásáról az 1970-es évekig nem beszélhetünk, a bírói gyakorlat alakította ki a polgári jogi társaságra vonatkozó szabályozás analóg alkalmazásával. Az alapvető szabályokat a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (továbbiakban: Ptk.) tartalmazza, de folyamatosan nő azon jogszabályok száma mely rendezi az élettársak jogait és kötelezettségeit. A Ptk. pontosan meghatározza az élettársi kapcsolat fogalmát;,, élettársi kapcsolat áll fenn két olyan házasságkötés vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése nélkül közös háztartásban érzelmi és gazdasági közösségben (életközösségben) együtt élő személy között, akik közül egyiknek sem áll fenn mással házassági életközössége, bejegyzett élettársi életközössége vagy élettársi kapcsolata, és akik nem állnak egymással egyenes ági rokonságban vagy testvéri, féltestvéri kapcsolatban. 6 A jogviszony szempontjából lényegtelen, hogy azonos vagy különnemű személyekről van-e szó. Kiemelendő, hogy minden feltételnek meg kell felelni a felek együttélésének ahhoz, hogy a jog élettársaknak ismerje el őket. Élettársi viszony csak akkor áll fenn, ha a felek közös háztartásban élnek, vagyis ha a felek egy fedél alatt, közös életvitelt folytatnak, és a létfenntartást együtt biztosítják. Ebbe a körbe beletartozik a költségek közös viselése illetve az azokhoz való hozzájárulás. Mind ennek a külvilág felé is meg kell nyilvánulnia. A bírói gyakorlatban a gazdasági együttműködés alatt azt értjük, hogy a felek közös cél érdekében működnek együtt, közös életvitelt folytatnak, a jövedelmüket közösen használják fel a kitűzött cél érdekében. Ezt támasztja a következetes bírói gyakorlat is abban a határozatában, amelyben kimondta, hogy,,az élettársi kapcsolat keletkezése 5 Heinerné Dr. Barzó Tímea: Családi Jog Novotni Alapítvány Miskolc, oldal 6 Ptk. 685/A 7
9 csak akkor állapítható meg, és akkor jár közös tulajdon keletkezésével, ha a felek közössége vagyoni viszonyaikra is kiterjed. 7 De,, az élettársi kapcsolat fennállását nem zárja ki az, hogy a feleknek külön néven álló folyószámlája van, és arról önállóan, egymástól függetlenül rendelkeznek. Önmagában a pénzkezelés módja sem dönti el az élettársi viszony létezését. 8 Az élettársi jogviszony megállapítását önmagában az a tény sem zárja ki, hogy a hosszú távra tervezett érzelmi és gazdasági kapcsolat létesítésekor az egyik fél önhibáján kívül még nem képes jelentős jövedelem megszerzésére és a közös életvitel anyagi terheit kizárólag a másik fél viseli, nem zárja ki a gazdasági kapcsolat keletkezését. 9 Ugyanakkor nem eredményezheti a gazdasági közösség és az élettársi jogviszony létrejöttét, és ebből következően a felek közös tulajdonszerzését, a közös lakásban és közös háztartásban, érzelmi közösségben történő együttélés akkor, ha a felek gazdasági együttműködése kizárólag a közös életvitel költségeinek a fedezésére terjed ki, egyéb vonatkozásban viszont a vagyoni függetlenségüket fenntartják. Közös gazdálkodásnak számít a jövedelem megosztása is, mely esetben az egyik fél jövedelmét a megélhetési költségekre, a másik fél jövedelmét pedig a vagyonszaporulatra fordítják. A gazdasági kapcsolat hiányában nem állapítható meg vagyonközösség pusztán érzelmi kötődésre alapozva. Az ítélkezési gyakorlat élettársi kapcsolat esetén nem ismer el részbeni közös gazdálkodás vagy korlátozott élettársi viszonyt. A peres felek házasságuk felbontását követően 11 évig éltek élettársi kapcsolatban. A felperes munkaviszonyban állt, az alperes főállású munkaviszonyán túl másodállású kereső tevékenységet is folytatott. A felek mindkettőjük számára hozzáférhető helyen kezelték a jövedelmüket, a felhasználásról elsősorban az alperes döntött. A másodfokú bíróság a korlátozott élettársi vagyonközösség fennállását azzal indokolta, hogy a felek közös gazdálkodása kizárólag a mindennapi közös életvitel költségeinek a közös viselésére terjedt ki, nem valósítottak meg tényleges gazdasági együttműködést. 10 A Legfelsőbb bíróság rögzítette, hogy a Ptk. nem ismeri el a korlátozott vagyonközösség fogalmát. Határozottan állást foglal amellett, hogy amennyiben 7 Hegedűs Andrea: Az élettársi kapcsolat a polgári jogi kodifikáció tükrében Pólay Elemér Alapítvány Szeged, oldal 8 Hegedűs Andrea: Az élettársi kapcsolat a polgári jogi kodifikáció tükrében Pólay Elemér Alapítvány Szeged, oldal 9 BDT BH1994/
10 nincsenek meg az élettársi kapcsolat elemei, nem lehet az élettársi minőségre, sem a vagyonközösségre hivatkozni. 11 Az élettársi viszonyt tényviszonynak tekintjük. Ez azt jelenti, hogy az érzelmi és gazdasági közösség tényleges megkezdésével minden további hatósági aktus vagy regisztráció nélkül létrejön és fűződnek hozzá a törvényben meghatározott jogkövetkezmények. A jogirodalom szerint az élettársi viszony tényleges megkezdésével egy speciális ún. ráutaló magatartással történő szerződéskötésről beszélhetünk. Az esetleges írásbeli szerződés készítésének a későbbi, vagyonmegosztási viták rendezésének megkönnyítése céljából van jelentősége. A bírósági gyakorlat az élettársi kapcsolat fennállását a lényeges jellemzők együttes vizsgálatával valamint összességükben értékeli. A konkrét eset körülményeitől függ, hogy egy-egy elem meg nem léte milyen jogkövetkezményt von maga után. 4. A házasság és az élettársi kapcsolat alapvonásai 4.1. A házasság intézménye A házasság a hagyomány és a hatályos magyar jog szerint egy férfi és egy nő jogilag elismert és szabályozott életközössége, a társadalom első pillére, tehát alapvető társadalmi intézmény. A házasságkötést hagyományosan az eljegyzés előzi meg. Ezzel a felek egyfajta ígéretet tesznek egymásnak, arra nézve, hogy házasságot fognak kötni. Maga a házasság megkötése szigorú formai követelményeket von maga után. A házasságkötést megelőzően a házasulóknak az anyakönyvvezető előtt ki kell jelenteniük, hogy a házasságuknak legjobb tudomásuk szerint nincs törvényes akadálya, igazolniuk kell, hogy házasságkötésük törvényes feltételei fennállnak. Az anyakönyvezető a házasulandó felek szándékának bejelentésétől számított 30 nap 11 BH A Polgári jog a,, korlátozott élettársi vagyonközösséget nem ismeri, a feleknek a közös gazdálkodásban folytatott, eltérő tevékenységnek következményeit a szerzésben való közreműködés szerint a tulajdonszerzés arányának megállapításakor kell kifejezésre juttatni. Felhasznál irodalom: Dr. Szeiber Orsolya: Az élettársak és vagyoni viszonyaik HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft. Budapest, oldal alapján Hegedűs Andrea: Az élettársi kapcsolat a polgári jogi kodifikáció tükrében Pólay Elemér Alapítvány Szeged, oldal alapján 9
11 elteltével tűzi ki a házasságkötés időpontját, amely alól kivételes esetben a jegyző felmentést adhat. A házasság akkor jön létre, ha az együttesen jelenlevő házasulók az anyakönyvvezető előtt személyesen kijelentik, hogy egymással házasságot kötnek. Házasságot csak nagykorú férfi és nő köthet. A nyilatkozat megtétele után, ha az anyakönyvvezető megállapította a házasság tényét, bejegyzi azt a házassági anyakönyvi kivonatba. A házasságkötés nyilvános, két tanú jelenlétében történik. 12 A házasságkötésnek fennállhatnak bizonyos akadályai, melyeket előzőleg meg kell szüntetni, különben a házasság nem köthető meg illetve érvénytelenné válik. Érvénytelennek számít a házasság, ha valamelyik félnek korábbi házassága még fennáll. Nem házasodhatnak egyenes ági rokonok, testvérek. Az érvénytelenségi okok között szerepel továbbá, ha valaki a testvérnek testvér szerinti leszármazójával, illetve a volt házastárs egyenes ági rokonával köt házasságot. Ez utóbbi két eset alól a jegyző felmentést adhat. Örökbefogadó szintén nem házasodhat az örökbefogadottal. Cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló személyek házasságkötése érvénytelen illetve abban az esetben sem köthető meg a házasság, ha a házasságkötés időpontjában volt teljes cselekvőképtelenség állapotában a házasulandó fél. Az érvényes házasság megkötésének feltétele a nagykorúság is, ám bizonyos esetekben a körülményeket figyelembe véve kiskorú is köthet házasságot a gyámhatóság engedélyével, ha már betöltötte a 16. életévét. Az anyakönyvvezetőnek házasságkötéskor minden esetben hivatalos minőségben kell eljárnia és a házasulandó feleknek kijelentésük megtételekor együttesen jelen kell lenniük. A házasság érvénytelen lesz, ha a Csjt.-ben felsorolt valamely érvénytelenségi ok fennáll. A házasságot érvénytelenítési perben hozott bírósági határozat nyilvánítja érvénytelennek. Ez az ítélet mindenkire nézve hatályosnak tekintendő. A házasság megszűnik, ha az egyik házastárs meghal, vagy ha a bíróság felbontja a házasságot. Sajnos napjainkban egyre többször kerül sor a házasság felbontására. Ez a bíróság csak a teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott házasélet esetében alkalmazza. Ha a családban kiskorú gyermek is van, abban az esetben az ő érdekét mindenképen figyelembe kell venni. A felbontást a feleknek személyesen kell megindítaniuk. Mind ehhez végleges elhatározáson alapuló, befolyásmentes, illetve megegyező 12 Csjt. 2 (1)-(3) 10
12 akaratnyilvánítás van szükség. A bíróság által felbontott házasság a felbontást kimondó ítélet jogerőre emelkedésének napján megszűnik Élettársi jogviszony létrejötte Élettársi kapcsolat a hatályos szabályozás alapján az együttélés tényével jön létre. A évi XXIX. törvény módosította az egyes közjegyzői nem peres eljárásokról szóló 2008.évi XLV. törvény-t és vezette be az Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartását. A nyilvántartás vezetését a Magyar Országos Közjegyzői Kamara, és a közjegyzők feladatává teszi. A nyilvántartás létrejöttéhez, két nem cselekvőképtelen nagykorú személy kérheti a közjegyző előtt tett nyilatkozatukkal, hogy egymással élettársi kapcsolatban élnek, és ezt a tényt vegyék nyilvántartásba. A nyilatkozat felvételére irányuló kérelmet csak közösen és személyesen terjeszthetik elő. A nyilatkozat megtétele előtt a közjegyző tájékoztatja a feleket az élettársi kapcsolat jogkövetkezményeiről. Mindaddig nem vehető fel nyilatkozat, míg a korábbi élettársi nyilatkozat a nyilvántartás szerint fent áll. Ha a nyilvántartás megtörtént, az élettársi nyilatkozat igazolja, hogy az élettársi kapcsolat hivatalosan is elismert azoknak, akiknek a közösen megtett nyilatkozat az élettársi nyilvántartásban szerepel. A fenn nem állásról szóló nyilatkozat megtételét nem kell közösen megtenni. Bármelyikük kérheti a nyilatkozatának nyilvántartásba vételét, ami szerint nem áll már fenn az élettársi kapcsolat a vele együtt korábban élettársként nyilvántartásba vett személlyel. 13 Az élettársi kapcsolat megszűnik valamelyik fél halálával, ha bármelyik fél később házasságot köt, illetve ha valamelyik fél a kapcsolat fenn nem állásról nyilatkozatott tett januárjától az élettársi kapcsolatok igazolására kiadott hatósági igazolás kiállítását szintén a közjegyzők hatáskörébe utalták. Keletkezése és megszűnése a házassággal ellentétben nem kötődik hatósági aktushoz. Ennek következtében a kapcsolat fennállásának bizonyítása a különböző jogviszonyokban az érdekeltet terheli. 13 Közjegyzők Közlönye évfolyam 6. szám 1-35.oldal alapján 11
13 5. A házassági életközösség és az élettársi kapcsolat vagyonjogi összehasonlítása 5.1. A házassági vagyonjog fogalma, vagyonjogi rendszerek A házassági vagyonjog fogalmát megközelíthetjük szűkebb és tágabb értelemben. Ha szűkebb értelemben vizsgáljuk, akkor azon azonos jogszabályok összességéről beszélünk, amely a házastársak egymás közötti (belső) valamint a házastársak harmadik személyekkel szemben (külső) fennálló jogviszonyát szabályozzák a házasság időtartamára, mind pedig a házasság megszűnésére. Két alapvető elméletre épül ez a felfogás. Beszélhetünk egyrészről vagyonelkülönítő rendszerről melynek lényege, hogy a házastársaknak, ami a házasságkötésükkor megvolt, és amit a házasság alatt szereztek az egymástól független tulajdonuk marad, mindkettejüket megilleti a saját vagyona feletti kezelés és rendelkezés joga, egymás tartozásaiért pedig nem tartoznak felelősséggel. A másik felfogás a vagyonösszesítő rendszer, ahol a házastársak minden vagyona egy vagyontömeggé válik, a férj rendelkezése alá kerül. Tehát az összes vagyon közös tulajdonná válik. Tágabb értelemben magába foglalja a házastársi vagyonközösséget, annak megosztásával, a házastársi közös lakás használatával és a házastársi tartás érvényesítésével kapcsolatos igényeket Csűri Éva Katalin: A házassági vagyonjog gyakorlati kérdései Complex Kiadó Budapest, oldal 12
14 5.2. Házastársi életközösség, házassági vagyonközösség Mit is értünk házastársi életközösség alatt? Az ítélkezési gyakorlat szerint vélelmezni kell, hogy a házasság megkötésével az életközösség is létrejön, és az folyamatosan fennáll, de egységes fogalom nem áll rendelkezésünkre. Maga a kifejezés csupán arra utal, hogy a házastársak közösségben élnek. Vita esetén az a házastárs köteles bizonyítani, amelyik az életközösség hiányát, megszakadását állítja.,,a jogirodalom és az ítélkezési gyakorlat álláspontja megegyezik abba, hogy a házassági életközösség lélektani, erkölcsi és vagyoni összetevőkből áll, annak rendszerint tartalmi elmei: a közös háztartás (együttlakás), a közös gazdálkodás és a bensőséges személyes viszony (érzelmi, lelki közösség, szellemi, kulturális kapcsolat, rendszeres nemi élet) a házastársak között. 15 Az életközösség tartalmi elemeit csak együttesen lehet vizsgálni. A házassági életközösséget a különélés nem feltétlenül szünteti meg, hisz ezt előidézheti ideiglenes vagy kényszerű körülmény is. Az életközösség csak akkor szűnik meg, ha a különéléshez az egyik házastárs részéről a házastársi összetartozás és kapcsolat megszakításának elhatározott szándéka is hozzájárul, annak kifejezésére juttatása, hogy a másik házastárssal nem kíván együtt élni. Ezt támasztja alá az a jogeset is melyben a bíróság kimondta, hogy,,a házasfelek között az életközösség megszűnését nem lehet megállapítani pusztán azon az alapon, hogy az egyik házasfél bármilyen hosszú ideig tartó klinikai kezelés vagy szociális betegotthoni ápolás alá kerül, ha közöttük az egymáshoz tarozás érzése, az érzelmi és a gazdasági kapcsolat fennmaradt. 16 Továbbá nem szűnik meg a házassági életközösség, amíg a felek között érzelmi-és a gazdasági kapcsolat-egyikük házasságon kívüli viszonya- ellenére fennmarad. 17 A házastársi vagyonközösség pontos fogalmát a Csjt. sem határozza meg. Létrejöttének és fennállásának feltétele egyrészt a házasságkötés ténye, másrészt a házassági életközösség létrejötte és fennállása. Vagyonközösségről csak is az életközösség ideje alatt beszélhetünk. A vagyonközösséghez tartozó tárgyak használatára bármelyik házastárs, a kezelésére azonban mindkét házastárs közösen 15 Csűri Éva Katalin: A házassági vagyonjog gyakorlati kérdései Complex Kiadó Budapest, oldal 16 FPK.1996/ BH
15 jogosult. Mindegyik házastárs kívánhatja a másiknak a vagyonközösséghez tartozó tárgy fenntartása vagy értékcsökkenésének elkerülése végett szükséges intézkedésekhez való hozzájárulását. 18 Fontos elhatárolni a vagyonközösséget és a közös vagyont, hisz valójában nem ugyan arról beszélünk. A vagyonközösség sokkal tágabb fogalom, mint a közös vagyon. A közös vagyon nem más, mint a különvagyonnak az a haszna is, mely a házassági életközösség fennállása alatt keletkezett, levonva a vagyonkezelés és a fenntartás költségeit. Közös vagyon továbbá a feltalálót, újítót, szerzőt valamint más szellemi alkotást létrehozó személyt a házassági életközösség fennállása alatt megillető esedékes díj A házastársak vagyonközössége és az élettársak közös tulajdonszerzése A Csjt ának (1) bekezdése rendelkezik a vagyonközösség létrejöttéről, mely osztatlan közös tulajdonná minősíti mindazt, amit a házastársak az életközösség alatt együttesen vagy külön szereztek. Az élettársak esetén a Ptk a az irányadó ami az élettársak szerzésben való közreműködés arányában történő közös tulajdonszerzésről rendelkezik. Az eltérés a házassággal szemben, hogy nem létesít vagyonközösséget. Az élettársi közös szerzést illetően a bírói gyakorlatban két féle nézőpont alakult ki. Az egyik szerint az élettársak vagyoni viszonyaik vagyonközösséget alkotnak, melyre a házasság vagyonközösségre vonatkozó szabályait kell alkalmazni, de a különbség az, hogy a szerzésben való közreműködés határozza meg a vagyoni részesedés arányát. A másik irányzat alapján, a közreműködés arányában a közös tulajdon létrejöttét az élettársi kapcsolat alatt létrejött vagyonszaporulatra vonatkozóan ismeri el. Ezen két felfogás közül inkább az utóbbi erősödött meg a bírói gyakorlatban. 20 Az élettársi kapcsolatban élők között speciális vagyonjogi szabályok érvényesülnek, melyek szerint az élettársak olyan arányban lesznek tulajdonosai a közös vagyonnak, amilyen arányban annak megszerzésében közreműködtek. 18 CSjt.29 (1)-(2) 19 Csjt.27 (1) 20 Dr. Szeibert Orsolya: Az élettársak és vagyoni viszonyaik HVG-Orac Lap- és Könyvkiadó Kft. Budapest, oldal 14
16 A bírósági gyakorlat szerint a közreműködés arányának vizsgálatakor a szerzésben való közreműködést, és ennek megfelelő arányú közös tulajdonszerzés mértékét az együttélés teljes időtartamára és a vagyonközösséghez tartozó valamennyi vagyontárgyra vonatkozóan egységesen kell meghatározni, egy- egy vagyontárgy megszerzésében való közreműködés mértéke külön nem vizsgálható. A felperes az I. rendű alperessel április 1-jétől január 7-éig fennálló élettársi jogviszonyra alapítva kérte az élettársi közös vagyon megosztását. A szerzésben való közreműködés arányát azonos mértékben jelölte meg. Az I. rendű alperes nem vitatta az érzelmi kapcsolat, a közös háztartásban való együttélés tényét, de tagadta a gazdasági kapcsolat fennállását. Állította, hogy a mindennapi megélhetéshez szükséges jövedelmet kizárólag ő biztosította. Jövedelmét külön kezelte, kizárólag saját vagyona növelésére fordította. Befektetéseiről egyedül döntött, abba a felperest nem avatta be, ezért még hallgatólagos egyetértés sem volt arra, hogy az I. rendű alperes jövedelme, a befektetésekből származó jövedelme közös vagyon legyen. A felperes is külön, saját bankszámláján kezelte saját jövedelmét, a kapcsolatból született gyermek után folyósított gyermekgondozási díj, illetőleg segély teljes összegét. Az érzelmi kapcsolat megszakadásának időpontját október végében határozta meg. Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy a felperes és az I. rendű alperes élettársi kapcsolatának meglétét. A megállapított tényállás alapján 1995 decemberi megismerkedést követően, a felperes és az I. rendű alperes közös elhatározása alapján a felperes 1996 márciusában az I. rendű alperes által bérelt lakásba költözött. Megállapodtak abban, hogy a felperes befejezi egyetemi tanulmányait, leteszi a nyelvvizsgát, eltartásáról az I. rendű alperes gondoskodik őszén a felperes egyetemi tanulmányait befejezte. Ekkor a felek megállapodtak abban, hogy házasságkötés nélkül együtt élnek és nagycsaládot alapítanak. A megállapodás nem terjedt ki a gazdálkodás módjára. Az I. rendű alperes határozott életvezetési elképzeléseket alakított ki, folyamatosan ambicionálta a felperest a továbbképzésre. A felperes ezért hivatalosan munkaviszonyt nem létesített, az I. rendű alperes tulajdonában álló kft.-ben szívességi alapon végzett munkát. A felperes és az I. rendű alperes önálló folyószámlával rendelkeztek. A közös gazdálkodásuk keretében a háztartási munkák egy részét a felperes végezte, ebbe az I. rendű alperes besegített. A mindennapi életvitelhez szükséges ügyintézést a felperes látta el. A megélhetéshez szükséges költségeket a felperes fizette az I. rendű alperes. A hétköznapi gazdálkodás körében a felek között szigorú elszámolási szabályok érvényesültek. Az I. rendű alperes pénzügyi tanácsadói és befektetési tevékenységet folytatott, jövedelmével maga rendelkezett, befektetéseiről a felperest nem tájékoztatta év december 12-én kötött szerződéssel az I. rendű alperes hosszú távú befektetési céllal vásárolt egy szántó művelési ágba sorolt ingatlant. A felek között felmerült, hogy az ingatlan átminősítése esetén a telken közös családi házat építenek. A felperes az 1998 decemberében született közös gyermek gondozására a törvény által biztosított teljes időtartamra igénybe vette a gyermekgondozási díjat, majd a gyermekgondozási segélyt. A felperes nevén álló bankszámlára utalt háromévi díj teljes összege a folyószámlán maradt. Közel egy évet az I. rendű alperes külföldi munkavégzésére figyelemmel a felek Hollandiában éltek. A felperes ellátta a háztartást, gondozta és 15
17 nevelte a kiskorú gyermeket. Az I. rendű alperes a december 5-én kötött adásvételi szerződéssel vásárolta a B., A. u. 89. szám alatti ingatlan 2/4 részét. A felek az ingatlanvételt jó befektetésnek tekintették, és azt tervezték, hogy Hollandiából hazatérve az ingatlanon álló szerkezetkész állapotban lévő felépítménybe a még hiányzó munkálatok elvégzését követően beköltöznek. A munkálatokban, a belső tervezésben a felperes tevékenyen részt vett. Erre az időre a felek kapcsolata megromlott, az I. rendű alperes sürgette a felperes munkába állását, határozottan közölte, hogy a család fenntartásának anyagi terheit kizárólag egyedül már nem kívánja viselni. Az elsőfokú bíróság a bizonyítékok mérlegelése eredményeként megállapította, hogy a felek összeköltözése közös döntésük volt, ettől kezdődően közös célokat tűztek ki maguk elé, és jövőjüket együtt, közösen képzelték el nagycsalád alapításával, illetőleg ennek az anyagi feltételeinek biztosításával. Ezt szolgálta mindkét ingatlan megvásárlása és az a tény, hogy a vételt hosszú távú befektetésnek tekintették. Nem minősül külön gazdálkodásnak, hogy a felperes jövedelmét saját bankszámláján helyezte el, és abból kivétet nem eszközölt. Bizonyított, hogy a felek közös célja a közös nagycsalád alapítása és az ehhez szükséges anyagi feltételek, az önálló családi otthon megteremtése volt. A közös cél tartalma egyértelműen arra utal, hogy a felek hosszú távú, tartós kapcsolatot terveztek, a közös célok érdekében együttműködtek, hallgatólagosan egyetértettek abban, hogy az ily módon létrejövő vagyonuk közös legyen. (BDT ) A bírói gyakorlat egyértelmű abban, hogy gazdasági közösség léte csak akkor állapítható meg, ha a felek nem csupán esetileg egy-egy vagyontárgy megszerzésében, vagy csupán az együttélés mindennapi kiadásai tekintetében működnek együtt, hanem a gazdasági tevékenységüket meghatározó célkitűzéseik az életközösség egész időtartama alatt közösek, ennek eléréséhez pedig teljes körű együttműködést tanúsítanak, jövedelmeiket közös céljaik érdekében a pénzkezelés módjától függetlenül együttesen használják fel. 21 A közös szerzés mértékének meghatározásánál nem csak az élettársi együttélés teljes időszaka alatt elért jövedelmeket kell feltárni és egybevetni, de értékelni kell az élettársak által kifejtett egyéb tevékenységeket, elsősorban a háztartásban és a gyermek nevelésében, gondozásában végzett munkát. 22 Ami az együttélésük alatt keletkezett az közös vagyonba kerül, az élettársak önálló jogszerzési címe alapján. A közös gazdálkodás során megszerzett vagyontárgyakra vonatkozóan az élettársakat nem kötelmi jellegű elszámolási igény, hanem hallgatólagos akarat megegyezésen alapuló dologi igény illeti meg. Ez az jelenti, hogy a 21 Dr. Szeibert Orsolya: Az élettársak és vagyoni viszonyaik HVG-ORAC Lap- és könyvkiadó Kft. Budapest, oldal 22 Hegedűs Andrea: Az élettársi kapcsolat vagyonjogi vonatkozásai Családi jog március VI. évfolyam 1. szám 12.oldal 16
18 kapcsolatuk felszámolása után követelhetik egymástól az együtt szerzett vagyontárgyak tulajdonjogának megfelelő részének átengedését, és ennek megfelelően a tulajdonjog bejegyzését. Számos olyat esetet láthatunk, mikor a felek nem együttesen járnak el valamely vagyontárgy megszerzésének érdekében, csak az egyik élettárs szerepel szerződő félként. A tulajdonjog megszerzésére vonatkozóan elkülönítünk mind a házastársak mind az élettársak esetén külső és belső jogviszonyt. Az élettársi kapcsolat esetében harmadik személlyel a szerződést akár csak az élettársak egyike is megkötheti, partnere annak ellenére lesz tulajdonos, hogy nem vett részt a szerződéskötésnél a köztünk levő belső jogviszony miatt. Az élettársak és a harmadik személyek közötti külső jogviszonyban ugyanis az élettársak akár együttesen, akár külön-külön szerzőként is szerepelhetnek, de az egymás közötti jogviszonyukban akarategységüknél fogva együttes szerzőknek minősülnek, vagyis a harmadik személlyel kötött szerződés tartalmától és az ingatlan-nyilvántartási bejegyzéstől függetlenül közös tulajdonosai annak, amit együttélésük alatt közös gazdálkodás eredményeként szereztek. Például az együttélés alatt a közös vagyoni megtakarításból vásárolt ingatlan közös tulajdont képez, függetlenül attól, hogy az ingatlan-nyilvántartásban egyikük neve van feltüntetve. A másik élettárs bármikor kérheti nevének bejegyzését, mivel a tulajdoni igény nem évül el. A házastársi vagyonközösségre vonatkozó részletes szabályozást a Családjogi törvény biztosítja. A törvényi rendelkezés alapján a házastársak között a házasság megkötésével házastársi vagyonközösség keletkezik a házassági életközösség idejére. A törvény vélelmet állít fel az életközösség fennállta alatt szerzett megszerzett, illetve annak megszűnésekor meglévő vagyontárgyakra, vagyis a közös vagyon mellett.,, A házastársi közös vagyon címén történő tulajdonszerzés nem a bíróság ítéletével vagy az ingatlan- nyilvántartásba bejegyzéssel jön létre, hanem a törvényi rendelkezés alapján. 23 A vagyonközösséghez tartozó tárgyakat bármelyik házastárs használhatja, de közösen jogosultak kezelni. Mindegyik házastárs kívánhatja, hogy a másik járuljon hozzá azokhoz az intézkedésekhez, amelyek a vagyonközösséghez tartozó tárgy fenntartása vagy értékcsökkenésének elkerülése végett szükségesek. A fenntartással és a kezeléssel járó költségeket a közös vagyonból kell fedezni, ha erre nem elegendő, akkor a 23 BH
19 házastársak a költségekhez a különvagyonukból arányosan járulnak hozzá. 24 A házastársak esetén a reálszerzés elvére épülő házastársi közös szerzés, mint önálló tulajdonszerzési jogcím csak a házastársak belső jogviszonyában érvényesül. 25 Ennek értelmében a házastársnak az egymás közötti belső jogviszonyában egyrészt dologi igénye keletkezik a házastársak által tulajdonul megszerzett vagyontárgy közös vagyonból reá eső fele részére, másrészt kötelmi jellegű elszámolási igénye lesz a közös vagyonba tartozó vagyoni értékű jogok illetve követelések érétkének a fele részére. A házasfelek és a harmadik személyek közötti külső jogviszonyban nem a Csjt., hanem a polgári jog, társasági jog, értékpapírjog, munkajog vagy egyéb jogágak rendelkezései érvényesülnek. Mint látjuk a gyakorlat szerint a házastársak közös szerzése egyenlő arányú szerzést jelent, az élettársak azonban a szerzésben való közreműködés arányában szereznek közös tulajdont. Az élettársak közös vagyonára vonatkozó szabály bár eltér a házastársakra irányadó rendelkezésektől, a hasonlóság viszont, hogy tulajdonjogot keletkeztet Házastársak és az élettársak közös vagyonának köre Az élettársak vagyoni viszonyainak rendezése során a jogalkotó szándékosan tett különbséget a házastársak és az élettársak vagyoni helyzetének szabályozása között. A különbség az, hogy a házastársak között az életközösség idejére házassági vagyonközösség keletkezik, a felek szerzése a közös tulajdont gyarapítja, míg az élettársak a szerzésben való közreműködésük arányában szereznek tulajdont. A szabályozás más tárgyakat utal a közös vagyonba a két esetben. Házasság esetén azon vagyontárgyakról beszélünk, mely az élettársi közösség fennállása alatt szereztek, és nem tartozik a különvagyonba. A törvény konkrétan nem sorolja fel, a bíróság alakította a ki a közös vagyon körét. Ide soroljuk az alábbiakat: - a házastárs munkabére, - jövedelme; 24 Csjt Csűri Éva Katalin: Házassági vagyonjog Complex kiadó Kft. Budapest, oldal Felhasznált irodalom: Dr. Szeibert Orsolya: Az élettársak és vagyoni viszonyaik HVG-ORAC Lap- és könyvkiadó Kft. Budapest, oldal alapján Izsóné Ács Alexandra: Házastárs vagy élettárs? : a két kapcsolati forma magánjogi jogkövetkezményeinek összehasonlítása Családi Jog 2005.december II. évf. 4.szám oldal alapján 18
20 - különvagyon haszna, hozama; - közös vagyon helyébe lépő érték; - jogügylettel szerzett vagyontárgy, vagyoni érték; - közös vagyonba,,utalt vagyontárgy; - szellemi alkotást létrehozó személy díja. Az ítélkezési gyakorlat megdönthető vélelmet állított fel amellett, hogy az életközösség megszűnésekor meglévő vagyontárgyak szerzése az életközösség fennállása alatt történt, a vagyonközösség tartalma alatt szerzett vagyontárgyak és teljesített kötelezettségek a közös vagyonhoz tartoznak, mert a szerzésük nem olyan jogcímen, nem olyan vagyonból történt, amelyre tekintettel az a különvagyonba került volna. Végül pedig a közös vagyonhoz tartozó tárgy a házastársak egyenlő arányú osztatlan közös tulajdona. A vélelem felállításából az a következtetés vonható le, hogy a Csjt. a közös vagyon elismerésének elsőbbségét, védelmét követeli meg. A fentebb résztelezett vélelem megdönthető, ha valamelyik házastárs igazolja a vagyontárgy különvagyoni jellegét. A bizonyításnak arra kell kiterjedni például, hogy a szerzésre nem a házassági életközösség ideje alatt került sor, olyan jogcímen vagy olyan vagyon felhasználásával szerezték meg a vagyontárgyat, mely a különvagyonhoz tartozik vagy a szerzésre részben közös, részben különvagyon felhasználásával került sor, így a közös szerzés nem egyenlő arányú. A közös vagyon vélelme nem alkalmazható a házastársak egymás közötti belső jogviszonyában, sem az ettől eltérő tartalmú házassági vagyonjogi szerződés esetén, a vagyonközösségnek a bíróság által az életközösség fennállása alatt történő megszüntetését követően, nem utolsó sorban pedig a házastársak és harmadik személyek közötti, külső jogviszonyban a harmadik személyekkel szemben, azok hátrányára. 26 Élettársak esetén a közös vagyon körének meghatározása nem egyszerű. Több kérdés is felmerülhet. Egyrészt jogilag elhatárolható e a közös vagyon és a külön vagyon köre, másrészt pedig az, hogy a közös vagyon köre ugyanolyan könnyen meghatározható mint a házasság esetén. Láthattuk, hogy házasság esetén az együttélés puszta ténye főszabály szerint elegendő ahhoz, hogy közös tulajdonról beszéljünk, addig az élettársaknál az ítélkezési gyakorlat megosztott ebből a szempontból. Az 26 Csűri Éva Katalin: Házassági Vagyonjog gyakorlati kérdései Complex Kiadó Budapest, oldal Csűri Éva Katalin házassági vagyonjog Complex Kiadó Budapest, oldal 19
21 élettársakra vonatkozó vagyonjogi szabályozás a fentebb említett két irányvonal mentén halad. 27 Az I. r. alperes június 7-én megvásárolta a V. város 4508/A/71. hrsz. alatt bejegyzett, 43 m 2 alapterületű lakóingatlant. A forint vételárat olyan módon fizette ki, hogy forint összegű OTP kölcsönt vett fel és megszüntette az ifjúsági takarékbetétjét, valamint a lakás előtakarékossági betétjét, amelynek kapcsán forinthoz illetve forinthoz jutott. A még hiányzó összeget magánszemélytől kapott kölcsönből, illetőleg a folyószámláján lévő megtakarításából fedezte. A felperes az I. r. alperes ingatlan vásárlásáról csak annak megtörténte után szerzett tudomást, sem a vásárlásban, sem a hitel felvételben semmilyen módon nem vett részt. A lakás rendbehozatala után az élettársak oda együtt költöztek be és a lakás berendezése érdekében különféle ingóságokat vásároltak március végén azonban a felperes és az I. r. alperes életközössége megszűnt és a lakásból a volt élettársak megállapodásának megfelelően augusztus 8-án a felperes elköltözött. A felperes elköltözésére vonatkozó megállapodást a volt élettársak év június-július havában szóban kötötték meg, amely megállapodásban az I. r. alperes a felperes javára havi forintos részletekben forint, továbbá a felperes nevére megkötött Aranyfonal életbiztosítás még hátralévő 10 havi díjának a megfizetését vállalta. Az ingóságaikat a felek természetben osztották meg. Az I. r. alperes a fizetési kötelezettségeinek eleget tett. A felperes keresetében annak megállapítását kérte, hogy élettársi vagyonközösség címén megszerezte a v.-i 4508/A/71. hrsz.-ú ingatlan 1/2 tulajdoni illetőségének a tulajdonjogát és kérte a közös tulajdon megszüntetését. Az I. r. alperes a kereset elutasítását kérte azzal, hogy a lakóingatlant nem a közös szerzés szándékával vásárolta meg; annak megvásárlásához a felperes nem járult hozzá. Vitatta az életközösségük fennállása alatti 50-50%-os szerzési arányt is és arra hivatkozott, hogy a közös ingóságok megosztásában megegyeztek. Az elsőfokú bíróság az ítéleti rendelkezését azzal indokolta, hogy a felperes állításával szemben az I. r. alperes tagadta, hogy a jövedelmükkel közösen gazdálkodtak volna. Az I. r. alperes állítása szerint a mindennapi megélhetés költségeit ugyan közösen viselték és közösen vásároltak különféle ingóságokat, valamint a felperes szüleinél való együttlakás ideje alatt a lakásfenntartás költségeihez közösen járultak hozzá, ezt meghaladóan azonban jövedelmeikkel külön gazdálkodtak. Erre utaló körülményként hivatkozott a felperes által kötött Aranyfonal életbiztosításra, valamint a saját maga által egyedül kötött lakás előtakarékossági szerződésre és ifjúsági takarékbetétkönyv nyitására, továbbá a lakáskölcsön egyedüli felvételére. Ilyen I. r. alperesi előadás mellett az elsőfokú bíróság álláspontja szerint a felperes tartozott azt bizonyítani, hogy a lakásvásárlás mint közös cél érdekében együttműködtek és ennek során az ingatlan vásárlására közös jövedelmükből került sor. Az elsőfokú bíróság kiemelte, hogy a bírói gyakorlat szerint a közös szerzés csak akkor állapítható meg, ha a hozzátartozók a közös cél érdekében együtt járnak el és egyetértenek abban, hogy a közös gazdálkodási tevékenységük eredményeként szerzett vagyon közös legyen. Ebben a körben elsősorban a felek közös cél érdekében való együttműködésnek, vagyis a közös életvitelnek és a jövedelmek közös célra történő felhasználásának van döntő jelentősége. 27 Dr. Szeibert Orsolya: Az élettársak és vagyoni viszonyaik HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft. Budapest, oldal 20
22 A lakásvásárlást illetően viszont a bíróság nem találta megállapíthatónak, hogy a felperes a lakásvásárlásra hajlandóságot mutatott volna. A lakás megvásárlása körében sem a közös cél, sem az ebben történő egyetértés, sem a közös gazdasági tevékenység megállapítására az elsőfokú bíróság lehetőséget nem látott. A felek élettársi közössége a közös életvitelre és az ingóságok vásárlására korlátozódott. Az élettársi kapcsolat megszűnését követően kötött megállapodást az elsőfokú bíróság az élettársi közös vagyon egészére vonatkozó megállapodásként értékelte. A másodfokú bíróság ítéletének indokolása szerint az elsőfokú bíróság a bizonyítékok helyes mérlegelésével állapította meg, hogy a felek gazdasági közössége az együttélés alatt csak a közös életvitelre és az ehhez szükséges ingóságok megvételére terjedt ki. A perbeli ingatlan megszerzése kapcsán az a közös célzat, együttműködés, tehervállalás, amelyre figyelemmel az élettársi kapcsolat alatt szerzett ingatlant közös vagyonnak lehetne minősíteni, nem volt megállapítható. (BH ) Fentebb említett jogesetből kitűnik, hogy az élettársi kapcsolat nem egyszerű vagyonegyesítés, ahhoz, hogy az élettársi kapcsolat alatt szerzett vagyontárgy közös vagyonnak minősüljön, több szükséges, mint a házastársi vagyonközösség esetén. Az élettársak közös tulajdonának keletkezéséhez az is feltétel, hogy az élettársak legalább hallgatólagosan egyetértsenek abban, hogy az illető vagyontárgy közös tulajdon legyen, és legalább hallgatólagosan annak terheit is vállalják. A házastársi közös vagyontól eltérően az élettársi közös vagyon része az lesz, amit a felek az élettársi viszony tartalma alatt együtt vagy külön, de a közös tulajdonszerzés célzatával szereztek meg. Az élettársi közös vagyon keletkezéséhez az erre irányuló szándékra is szükség van, szemben a házastársak közös vagyonszerzésével. Az élettársi kapcsolat esetében is érvényesül a közös szerzés vélelme. A különvagyoni jelleget annak az élettársnak kell bizonyítania, aki erre hivatkozik. A Legfőbb Bíróság is több ítéletében leszögezte ennek a vélelem érvényesülését:,, Közös szerzés törvényes vélelmével szemben bármelyik élettárs bizonyíthatja, hogy az élettársi kapcsolat tartalma alatt megszerzett valamely vagyontárgy vagy vagyonszaporulat azért nem képezi az élettársak közös tulajdonát, mert az valamelyik élettárs különvagyona. 28 Összefoglalva a házastársaknál ex lege jön létre a közös vagyon, míg az élettársaknál elengedhetetlen, hogy a felek között meglegyen a közös tulajdonszerzési szándék. 28 BH2002/
23 5.5.Házastársak és az élettársak különvagyonának köre A reálszerzés elvén alapuló házassági vagyonjogi rendszer lényege, hogy a házastársak vagyona elkülönített alvagyonra oszlik, vagyis a férj és feleség különvagyonára, valamint a közös vagyonra. 29 A házassági különvagyon törvényileg elismert, dologi jogilag elkülönült alvagyon. A Csjt. ahogy a közös vagyont, a különvagyont is elismeri és védelemben részesíti. A törvény taxatíve felsorolja, azon vagyontárgyakat melyek a különvagyon körébe tartoznak. A házastárs különvagyonához tartozik: - a házasságmegkötéskor megvolt vagyontárgy - a házasság fennállása alatt öröklés jogcímén szerzett vagy ajándékba kapott vagyontárgy, - a személyes használatra szolgáló és szokásos mértékű, illetőleg mennyiségű vagyontárgy, - a különvagyon értékén szerzett vagyontárgy. 30 A különvagyon meghatározásnál a házassági életközösség megkezdésének ideje az irányadó. Ebben az esetben a különvagyont állító felet terheli annak a bizonyítása, hogy az életközösség megszűnésekor meglévő vagyontárgy megszerzésére az életközösség megkezdése előtt került sor valamint az életközösség fennállása alatt megszerzett vagyontárgy különvagyonnak minősül. Ahogy korábban említettem a vagyontípus elhatárolásánál, az életközösség megkezdésének időpontja az irányadó, ezen belül is nem a tulajdon megszerzésének időpontja, hanem az annak alapjául szolgáló jogcím keletkezésének ideje a meghatározó. Például a házastárs különvagyonához tartozónak minősül a házasságkötés előtt megkötött, adásvételi szerződés alapján megszerzett ingatlan akkor is, ha a tulajdonjognak az ingatlan- nyilvántartásba való bejegyzésre csak a házassági életközösség tartalma alatt került, feltéve, ha a vételár részbeni teljesítése még a házasságkötés előtt megtörtént. 29 Csjt. Kommentár II. 1.kötet 289.oldal 30 Csjt.28 (1) Felhasznált irodalom: Csűri Éva Katalin: Házassági Vagyonjog gyakorlati kérdései Complex Kiadó Budapest, oldal alapján 22
24 Ebbe a körbe fog tartozni a házasságkötés előtt megrendelt vagy kifizetett, de csak az életközösség alatt elkészített vagy szállított dolog. A következő jogeset is az elhangzottakat igazolja. Az I. rendű alperes a felperes édesanyjával (a továbbiakban: a felperes jogelődje) 1975 júniusában kötött házasságot. A házasságkötést megelőzően az I. rendű alperes megvásárolta a B.-i, Sz. út 8. szám alatti kétszobás ingatlant forint vételárért. Tulajdonjogát a földhivatal 1/1 arányban vétel jogcímén az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte. A felperes keresetében annak megállapítását kérte, hogy jogelődje az évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) 27. -a alapján házastársi vagyonközösség címén az ingatlan-nyilvántartáson kívüli tulajdonjogot szerzett az ingatlan 1/2 tulajdoni illetőségére. Az I. rendű alperes az ingatlan a különvagyonát képezi, mert a házasságkötés előtt vásárolt ingatlan teljes vételárát egyedül fizette ki, oly módon, hogy 1975 áprilisában forintot, majd december 10-én további forintot teljesített. Az elsőfokú bíróság ítéletével megállapította, hogy a per tárgyát képező ingatlant az I. rendű alperes a különvagyonából vásárolta meg. Álláspontja szerint az ingatlan különvagyoni jellegét erősíti az a tény is, hogy a tulajdonjog bejegyzése 1/1 arányban a házasságban élő I. rendű alperes javára történt. A másodfokú bíróság szerint az a tény, mely szerint a házasság megkötése után történt a vételár egy részének a kifizetése, valóban megalapozná a házastársi közös vagyon vélelmének alkalmazását, azonban az elsőfokú bíróság a tanúvallomások és egyéb körülmények okszerű mérlegelésével hozta meg a döntését, és megalapozottan következtetett arra, hogy az ingatlan megvásárlása az I. rendű alperes különvagyonából történt. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A felperes fellebbezésével kapcsolatban utalt arra, hogy az a tény, mely szerint a házasság megkötése után történt a vételár egy részének a kifizetése, valóban megalapozná a házastársi közös vagyon vélelmének alkalmazását, azonban az elsőfokú bíróság a tanúvallomások és egyéb körülmények okszerű mérlegelésével hozta meg a döntését, és megalapozottan következtetett arra, hogy az ingatlan megvásárlása az I. rendű alperes különvagyonából történt. Egységes a bírói gyakorlat abban, hogy az a körülmény, miszerint a vételárhátralék kiegyenlítésére a házassági életközösség fennállása alatt került sor, nem változtat a tulajdonszerzésen és azon a tényen, hogy a tartozás az I. rendű alperes ingatlanát terhelő külön adósság volt. (BH ) A vagyontárgy különvagyoni jellegének megállapításához azt kell bizonyítani, hogy az a szerzés időpontja, jogcíme és szerzésének forrása alapján a különvagyonba tartozik. A bíróság adott esetben is mérlegelési jogkörében eljárva a bizonyítékok okszerű mérlegelésével és a bizonyítandó körülmények helytálló értékelésével állapítja meg akár a közös akár a különvagyoni jelleget. 23
SZAKDOLGOZAT. Örökbefogadás és joghatásai. Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári Jogi Tanszék
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári Jogi Tanszék SZAKDOLGOZAT Örökbefogadás és joghatásai Konzulenst tanár: Szakdolgozatot készítette: Dr. Kaiser Klára

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
 Ítélet rövidítve [LAttilaD.org]
• Ítélet rövidítve
Ítélet rövidítve
A Fővárosi Bíróság Láng Attila D. felperesnek EBH alperes ellen egyenlő bánásmód követelményének megsértése tárgyában hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatára indult perében meghozta a következő ítéletet: a bíróság a felperes keresetét elutasítja. Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg 16 500 Ft kereseti illetéket az államnak. Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek.
A felperes az OTP-vel szemben az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt kérelmet nyújtott be, melyben előadta, hogy súlyos mozgássérült, fogyatékossága miatt a testmagassága csak 150 cm, melyből következően vékony a hangja. Folyószámláját az OTP vezeti, bankügyeit telefonon, az OTP-direkt szolgáltatás igénybevételével intézi. Sérelmezte, hogy vékony hangja miatt a telefonos ügyintézők több kérdést tesznek fel neki, mint az egészséges, normál hangszínnel rendelkező ügyfeleknek, bizonygatnia kell személyét, a saját telefonszámlája terhére, mert nőnek vélik a hangszíne miatt. Több alkalommal közölték vele, hogy nem ő a számla tulajdonosa, annak ellenére, hogy a titkos számazonosítókat beütötte a telefonon.
A felperes azt állította, hogy az eljárás alá vont bank az egyenlő bánásmód követelményét megsértette.
Az alperes […] határozatával tárgyalás mellőzésével a rendelkezésre álló iratok alapján elutasította felperes kérelmét.
Az alperes megállapította, hogy az egyenlő bánásmód követelménye abban az esetben sérül, ha valakit vagy valamely csoportot valamely, az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvény (Ebktv) 8. §-ban megjelölt védett tulajdonsága miatt kedvezőtlenebb bánásmódban részesítenek, mint amelyben más, vele összehasonlítható helyzetben lévő személy vagy csoport részesült vagy részesülne.
A kérelmező felperes védett tulajdonságként fogyatékosságát, az abból eredő vékony hangszínét jelölte meg, kedvezőtlenebb bánásmódnak pedig azt, hogy […] bizonygatnia kell a kilétét, illetve telefonálás előtt szembe kell néznie azzal, hogy meg fogják alázni.
A vékony hangszín […] nem minősül fogyatékosságnak, mivel a […] törvény szerint fogyatékos személy az, aki […] Az Ebktv. 8. §-a nem tartalmaz a hangszínnel kapcsolatos védett tulajdonságot, a 8. § t) pontjában foglalt egyéb helyzet kategóriát pedig nem lehet kiterjesztően értelmezni, így a magas hangszínt annak értelmezni, mert a jogsérelemnek mindig összefüggésben kell lennie valamely személyhez fűződő, az emberi méltóság lényegét érintő tulajdonsággal.
Az alperes rámutatott arra, hogy a bank eljárása a számlatulajdonos valóságának bizonyítása miatt különböző személyes adatokkal kapcsolatos kérdések megválaszolása nem a felperes fogyatékossága miatt történik, arról a telefonos ügyintéző egy beszélgetés során nem is tudhat, hanem biztonságtechnikai okokból. Így nem volt ok-okozati összefüggés a felperes által megjelölt védett tulajdonság (fogyatékosság) és az őt ért sérelmek között, mely a hátrányos megkülönböztetés megállapításának jogszabályi feltétele.
A bíróság az alperes határozatát a […] (KET) 109. § (1) bekezdése és a […] (Pp.) 324. § (2) bekezdésének a) pontja alapján vizsgálta felül, a tényállást a felek nyilatkozatai és a közigazgatási iratok tartalma alapján állapította meg.
A bíróság meggyőződése szerint az alperesi hatóság határozata ténybelileg és jogilag megalapozott, helytálló.
A bíróság úgy ítélte meg, hogy a hatóság a tényállást teljes mértékben felderítette és a jogszabályt megfelelően alkalmazva utasította el a felperes kérelmét.
A felperes keresetével kapcsolatban a bíróság megjegyzi, hogy a jogellenes megkülönböztetés, az egyenlő bánásmód sérelme nem is valósulhatott meg, hiszen a felperes által idézett telefonbeszélgetésből nem állapítható meg, hogy a felperes tájékoztatta volna a bankot arról, hogy ő mozgássérült és ezért vékony a hangja, így az ügyintéző mindezen tények ismerete nélkül – pusztán a felperes hangja alapján – kérte a további adatok közlését, hiszen számára csak az volt nyilvánvaló, hogy valaki, aki férfinéven mutatkozott be, női hangon beszél.
A bíróság megjegyzi még azt is, hogy nemcsak a felperesnek, aki mozgássérült, hanem mindenkinek idegi megterhelést okoz a hivatalos ügyek intézése, de a bank alkalmazottjának kötelessége a pénzforgalom biztonsága érdekében minden adatot bekérni, és ha úgy érzi, hogy a hozzá forduló ügyfél személye, kiléte bizonytalan, további adatokat kér a biztonság érdekében.
Láng Attila D., 2008.2.5.
! akadályok EBH fogyatékosok jog OTP
← Másik kedvenc viccem Tisztelt Bíróság! →

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Sz. L. riportja
- Miért vettek őrizetbe és miért szállítottak megint Békéscsabára?
- Azért, mert ingyen dolgozó emberjogvédő és tényfeltáró újságíró vagyok és a kötelességemet teljesítettem.
- Ingyen segítettem egy lakásmaffia-áldozatnak, legalább panaszkodni.
- 2008-ban a Hírháttér Multimédiát felkereste Sebők István, a Magyar Néppárt elnöke, aki akkoriban is ingyen segített a hozzá forduló bajba jutottakon és az első olyan politikus volt Magyarországon, aki a lakásmaffia-ügyeket és a bírói bűnözést nyilvánosan kezdte teregetni, valamint eljött Schönfelder Józsefné, a lakásmaffia áldozata. Ugyanis van egy gyakorlatilag érinthetetlen, dúsgazdag társaság Békés Megyében, főleg Békéscsaba és Gyula illetőségekkel, akik az azóta befutott, kivétel nélkül összes hír és tanúvallomás szerint is bűnözők. Schönfelder Józsefné, a lakásmaffia áldozata pedig egy nagyon egyszerű asszony, aki ugyanakkor egy hallatlan profi lakásmaffiügyet adott elő, hogyan nyúlták le Csanálosi Ákos békés megyei ügyvéd és társai a házát. Az interjút, amit ennek megfelelően adott Sebők István, a Magyar Néppárt elnöke is és amiben én voltam a riporter, 2008-ban publikáltuk is. A riport a Hírháttér Rádió számára készült "Az ügyvédmaffia hálójában" címmel. Publikálása után felhívott telefonon Csanálosi Ákos - máig megvan, kb. mikor és halál pontosan, hogy hol voltam akkor és milyen telefonszámon, tehát pontosan visszakereshető a telefonhívás - és Csanálosi Ákos, a lakásmaffiaüggyel megvádolt ügyvéd megfenyegetett, hogy ennek a riportnak mindenképpen meglesznek a következményei és bosszút fog állni.
Mivel korábban a bűnüldözésben a Gergényi-féle bács-kiskun megyei rendőr-főkapitánysággal és az Orbán Viktor-Demeter Ervin-vezette Nemzetbiztonsági Hivatallal dolgoztam, ráadásul nem csak az IQ-m volt mindig magas, de a lélektan területén is tulajdonképpen képezve voltam kiskoromtól kezdve, hiszen anyám katonai-politikai pszichiátrián dolgozott, azonnal megértettem, hogy amit Schönfelder Józsefné lakásmaffia-áldozat előadott, az nem csak nyilvánvalóan igaz, de ez az ügyvéd egy gyakorló gengszter. Senki, aki ártatlanul kerül gyanúba, úgy és olyan hangsúllyal nem beszél, ahogyan Csanálosi Ákos tette, kizárólag ha velejéig romlott bűnöző és gyakorló gengszter, aki a maffiamódszerekhez hozzászokott. Az az ember azt sem tudta, hogyan kell tárgyalni és hogyan kell beszélni olyanokkal, akik nem az ő köreiből valók, tehát nem pszichopata bűnözők. Látszott, hogy az az ember, Csanálosi Ákos bűnözők között szocializálódott és a bűnözésen kívüli társadalomról nem igen van fogalma. Azt sem tudja, hogyan kell beszélni olyanokkal, akik nem bűnözők. De ez a banda azóta is mindent elkövetett, hogy köztörvényes jogállásuk nyilvánvalóvá legyen. A riport, ugye, 2008-ban volt. Feljelentést pedig 2012-ben tettek, de 2013-ban indult el ellenünk a per, azaz 5 évvel később. A feljelentésben Csanálosi és társai úgy nyilatkoztak rólam, hogy engem pedig azért jelentenek fel, mert azzal, hogy a lakásmaffia-panasznak helyt adtam, így írták, hogy "lehet"(!), tehát "lehet"(!), hogy én is elkövettem rágalmazást. Lehet!
Na most ne is csak arról beszéljünk, hogy ez alapján az ATV-től a Népszabadságon át a Hír tv-ig az egész újságíró-társadalmat ki lehetne pucolni, mindenkit bíróság elé állítva és elítélve, de arról is, hogy nincs az a bíróság, amelyik ilyen semmi alapján pert merne indítani, nemhogy egy vezető emberjogvédő és ingyenesen bárki bajba jutottnak segítő újságíró ellen! Csakhogy a 2008-as Hírháttér Rádiós interjúban a lakásmaffia áldozata, Schönfelder Józsefné már elpanaszolta, hogy ez a Csanálosi-banda azzal érvelt, hogy ellenük ő, Schönfelderné és bárki fordulhatnak akárhová, mert nekik pénzük van! Schönfelderné ezt panaszolta a rádiós interjúban, hogy ezt hirdette magáról Csanálosi Ákos és bandája, miután lenyúlták a házát! Tehát hogy ők érinthetetlenek, mert gazdagok! Na most ennek igazolására a bíróság nem csak azonnal a maffia és Csanálosi Ákos békéscsabai székhelyére ragadta az ügyet - holott nyilvánvalóan abszolút összeférhetetlenség áll fenn -, de abban is rekordszorgos volt, hogy hamar kiadták az országos körözést a pártelnöktől az idős hölgy áldozaton keresztül az emberjogvédő-lapfőszerkesztőig bezárólag mind a három, a maffia által bepanaszolt személy ellen. Az összeférhetetlenség Európa-rekordra pályázó pofátlanságai között áll, hogy a maffia ügyvédje pedig a maffiaügyben legfőképpen előtérbe került ügyvéd, Csanálosi Ákos lett! A bíróság ezt is rendben találta! Na most: mivel a maffia ezzel a rekordszociopátiás és erkölcsileg abszolút kimoshatatlan és kimagyarázhatatlan húzással, amivel mindenkit, aki a riporttal kapcsolatba került, látványosan korrupt üldözés alá helyezett, ezért tetteik nyilvánosságra kerültek. Ennél fogva aztán elkezdtek nálunk és nálam jelentkezni nem csak további kárvallottak, akik ennek a bandának az áldozatai lettek, de olyanok is, akik már a kezdettől látták, hogyan dolgoznak a pénznyerő automaták és más bandabűntettek világában, mivel annak idején ők maguk is üzleti kapcsolatban álltak velük! Az alvilág emberei és további ténytanúk pedig úgy nyilatkoztak, hogy erről a bandáról egyrészt úton-útfélen köztudott volt és nagy pofával kérkedtek is ezzel - hadd emlékeztessem az NBH-t, mostani nevén az Alkotmányvédelmi Hivatalt, hogy, idézem: - két pofára mondták(!), tehát két pofára(!), hogy nekik a békés megyei igazságszolgáltatás is a zsebükben van, mert ők mindenkit, akit kell, kifizetnek, s mert sok pénzük van, ezért bármit elintéznek! A maffiának is feltűnt annak idején, hogy ez a banda gyanúsan gyorsan meggazdagodott. Mint mondták: mindenki tudta, hogy pénznyerő automatákkal, amikkel többen előtérben foglalkoztak, nem lehetett úgy meggazdagodni, minden csalás és bűncselekmény ellenére sem, ami ezeket a pénznyelő automatás alvilági üzleti bűnszervezeteket meghatározza. Nekik viszont egyik évben még gyakorlatilag semmijük sem volt, aztán egy vagy két évvel később már családi ház, úszómedence, meg amit restellek is mondani, olyan szemérmetlen gazdagság és bőség.
- Tehát az üldözés, amit ellened elkövettek, nem is történhetett volna másképpen, hiszen a bíróság - nekem legalábbis megint ez jön le - most is le volt illetve le van fizetve.
- Vannak, akik ezt a részletet is állítják. Tehát hogy nem csak elfogult a bíróság, mert utasításba kapta a bíró, Tóthné dr. Hámori Katalin, a Békéscsabai Járásbíróság bírója és/vagy nem csak irdatlan maffianyomás alatt áll, hanem mert személyesen is lefizették. Sebők István pártelnök is ezt állítja, aki hozzám hasonlóan és Schönfeldernéhez, a maffia áldozatához hasonlóan hiába próbálta másik bíróhoz helyezni az ügyet vagy elvinni Békés Megyéből. A bíróság még a különböző postai iratokat is úgy állította össze, mintha tulajdonképpen nem írtam volna feljelentéseket, elfogultsági indítványokat, kifogásokat és minden mást, hanem mint egy bujkáló bűnöző, aki bujkál a becsületes maffia elől, amit a bíróság, ugye, nem maffiaként értékel, hanem rajta kívül mindenki más nevezi nevén, hiszen főleg ezek után Békés Megye leghírhedtebb bűnözői lettek, akikről egyre-másra születnek a titkosszolgálati anyagok is, rendőrkapitányok tanácskoznak, mit kezdjenek azzal, hogy mindenki ügye kirakatba került, mert ez már mindenkinek rossz üzlet. Van ott egy őrjöngő, ordítozó, követelőző ügyvéd, a maffia ügyvédje, Csanálosi Ákos, aki egyébként is minden perben szó szerint leugatja és leordítja a bírókat, de megteheti, mert amiért Budapesten pl. egy dr. Miszori László, aki a romagyilkossági pert vezette, ezért szólóban kidobná a tárgyalóteremből, hogy a lába nem érné a földet, a békéscsabai bírók inkább hason csúsznak a maffia hírhedt ügyvédje előtt.
Nos: nem akarok neked sok munkát adni, inkább röviden: tehát hiába írtam, hogy nem tudok Békéscsabára járkálni, ugyanis 220 km-re van Budapesttől, viszont jogom van az egyenlő bánásmódhoz, ráadásul Békés Megyével totális az összeférhetetlenség, ezért kérem, hogy Budapestre áthelyezve az ügyet, tegyék lehetővé, hogy tanúja lehessek a saját peremnek, Békéscsaba mindent lesöpört és több országos körözést rendelt el ellenem.
De azért gondoljuk el: én sosem veszítettem sajtópert. A Magyar Nemzet viszont több százat. Képzeljük el, hányszor vitték el bilincsben a Magyar Nemzet fideszes főszerkesztőjét vagy bármelyik újságíróját, mert bárki feljelentette vagy ordítva követelte volna a bíróságon, mint Csanálosi Ákos, a maffia ügyvédje tette, hogy tartóztassátok le a Magyar Nemzet főszerkesztőjét vagy bármely újságíróját! Ugyanis arról is beszámoltak nekem, hogy Csanálosi ott követelőzött és leordította a bíró fejét, hogy mit tegyen. Milyen ország az, ahol ilyenekért újságírókat lehet bebörtönözni! Orbán Viktor óta Magyarország így is az Európai Unió demokratikus sereghajtója, amiről a jelentések gyakran úgy szólnak, hogy oligarchák és maffiacsoportok által uralt és irányított állam lett Magyarország. Kálmán Olgát sem állították még elő, pedig legalább szinte minden nap beszámolnak neki maffiaügyekről, Kálmán Olga pedig vaskosan szokta megtámogatni ezen ügyek leleplezését. Megjegyzem: helyesen, hiszen egy értelmes ember általában hamar meglátja, hogy egy ügyben vagy maffiaügyben ott van-e a tuti - hogy a korábbi rendőr- és titkosszolgálati szlenget idézzem.
Tehát nyilvánvaló és rengeteg oldalról, hogy a Békéscsabai Járásbíróság helyzete tarthatatlan és minden rosszra, amit erről a bíróságról és a békés megyei igazságszolgáltatásról a Csanálosi-maffia terjesztett, maradéktalanul rászolgált és mindenről gondoskodott, hogy az megalapozott legyen. Tehát ember nem igen marad ezek után, aki ne hinné el, hogy a Csanálosi-banda zsebében van az általuk részükről korruptnak és lefizetettnek, megvesztegetettnek és kifizetettnek nevezett békés megyei igazságszolgáltatás. Ráadásul a nyomozók, akikkel emiatt az ügy miatt felvettük a kapcsolatot, végül nyíltan közölték, mennyibe kerül az és kiket kell megkeresniük, hogy kifizessék a maffia visszahívását. Konkrétan arról van szó, hogy Békés Megye rendőrségi vezetőit kell kifizetni és ők akkor odaszólnak a saját maffiájuknak, hogy kollégák, vissza a Molnár F. Árpádtól!
- Igen, ezek, amiknek részletei egyelőre titkot képeznek, ezekről már beszéltünk. Hogy kerültél legutóbb őrizetbe? Ez múlt hét pénteken volt, ugye?
- Igen. Péntek reggelre kollégám, Domján Tibor, a Debreceni Hírhatár főszerkesztője, nonprofit emberjogvédő gondjaira bíztam egy pécsi család ügyét, akik azzal kerestek fel engem, hogy Pintér Sándor szervezi az ő üldözésüket és higgyük el, értsük meg, valami ilyesmi, hogy tényleg meg akarják őket ölni! Esküdöztek, hogy higgyük el, hogy a találkozót is teljes titokban kellene szervezni, amikor Budapesten találkozunk velük, mert a vonaton is történhet bármi, bárki eltűnhet és engem is, értsem meg, hogy lekapcsolhatnak, letartóztathatnak, bármi megtörténhet, a telefonlehallgatást pedig nem tudjuk elkerülni, pedig ajaj, most mennyire kellene, mert mindannyian komoly veszélyben vagy életveszélyben vagyunk Pintér Sándor emberei miatt.
Nos: a Keleti Pályaudvarra beszéltünk meg velük találkozót, helyesebben előtte a család egy férfi tagja közölte, hogy női társa nem tud jönni, mert idegösszeomlást kapott. Az ügynek egyébként azonnal láthatóan volt háttere. Tehát nekem rutin az ilyesmi, hogy ilyen ügyekkel keresnek, így élek és nagy rutinom van abban, hogy szó szerint pár telefonban elhangzott mondat után rálássak, hogy van-e komoly ténybeli cselekmény vagy cselekménysorozat a para mögött vagy nincs. Itt tehát azonnal láttam, hogy az ügy mögött tényleg konkrét eset húzódik. De én lázba nem jövök az ilyesmitől, hiszen így élek lassan másfél évtizede. Nincs az a maffiaügy vagy mészárlás, meg bármi, amit csak a titkosszolgálatok tudnak, mikről beszélek, amik ne lennének a napi rutin részei.
Na most mióta mindenki számára hozzáférhetők a videomobiltelefonok, a titkosszolgálatok is ehhez igazodnak. Ezért ma már nem olyan gyakoriak a régi típusú utcai akciók, hiszen bárki felveheti és kiteheti pár perc alatt az Internetre. Ennek ellenére a reggel azzal indult, hogy egy borzalmasan megbízhatatlan arcú, morcos képű férfi odaszólt nekem, így, hogy "Murr." Ennél több azonosítás nem hangzott el. Utána még legalább két-három különböző, de az elsőhöz hasonló arcú és kaliberű fószer következett, több nekem is jött vagy hozzám dörgölőzött. Ez tehát nem mindennapos, csak megkülönböztetett esetekben szokás az ilyesmi. Már az elején rögtön végigfuttattam, a "Murr" után - és ezekről soha nem is adunk nyilvánosan számot, hiszen nekünk is célunk az információáramlás pl. a titkosszolgálatok részéről, legyen az magyar vagy sem, állami vagy egyéb -, hogy kik lehetnek. Előtte az ukrán helyzetről ügyködtem elég hatékonyan és egyedi módon, valamint aznap reggelre meg találkozó volt egy Pintér-ügynek beharangozott thrillerben. De pontosabb azonosítás, hogy kik voltak és mit akartak, nem volt, az arcuk pedig inkább bűnöző arc volt, semmint ukrán vagy ukrán belbiztonság vagy ukrán maffia avagy titkos szolgák.
- Az ilyesmit egyébként figyelembe szoktad venni? Befolyásolnak az ilyenek?
- Persze, mindenki figyelembe veszi közülünk, amikor ilyesmi történik, én tolerálom is az ilyesmit, ha megfelelő az operatív akció, ráadásul nem szoktuk egyiket sem nyilvánosságra hozni, mert nem azért van, mert ezek - majdnem azt mondtam - családi dolgok. Ha nyilvános és megfelelő minőségű üzenetek vannak, azok éppen úgy számítanak, mint amikor face to face interakciókra kerül sor, tehát amikor egyik vagy másik állami, félállami vagy nem állami szerv találkozót kér. Van, hogy egy-egy ország számára is fontosabb valami, mint pl. nekem, élénken reagálnak dolgokra, amikből nem is volt gond már sok éve. Azért van annyiféle interakciós lehetőség, hogy képesek legyünk kommunikálni. Ez így rendben van, legalábbis én így szocializálódtam, ezért nekem ez megszokott.
- Bár én is láttam, meg látom is mindig, hogy szinte semmi nem látható abból, mik történnek körülöttetek, mert alig kerül valami nyilvánosság elé, ennek ellenére gyakran találkozni olyan véleményekkel, hogy azért szeretnek téged és titeket nézni, meg olvasni, mert olyan, mintha egy élő akcióthriller-sorozatot néznének. Akkor most térjünk rá arra, hogyan kerültél őrizetbe?
- Na most aznap felvettem a közösen használt egyik telefonunkat, legalábbis azt hittem. Azt, hogyan kerültem a Keleti Pályaudvaron őrizetbe, most nem részletezném, mert sokkal komplexebb a sztori, mint azt szinte bármelyik rendőr vagy civil gondolná. De nem a Keleti Pályaudvar rendőreit uszították rám, tehát ezt tisztázni kell. Sőt: a Keleti Pályaudvar rendőrei rendesek voltak, amit ezért ekképpen is fogunk tolerálni. Azt csinálunk, amit akarunk és én így döntöttem. A Keletiből a VIII. kerületi Rendőrkapitányságra vittek, ahol egyébként szintén igen rendesek voltak, noha ott már megmutatkoztak a felsőbb vezetés részéről aggodalmak is, hogy mit keres bent a Molnár, mármint én és ennek milyen következményei, háborúk, feljelentések stb. lehetnek. Megtorlástól tartottak, de a jelek szerint erre nem kerül sor, legalábbis részünkről nem. Amúgy a 8. kerületi rendőrök pedig kifejezetten rendesek voltak végig, tehát amikor nem egy felülről szervezett akciósorozatról van szó, hanem saját hozzáállásról és saját minőségtanúsítványról, akkor a 8. kerületi rendőrök végig kivételesen pozitívak voltak. Az ilyesminek mindig rengeteg jövőbe ható konzekvenciái vannak, mert ez itt a farkasok földje és mindig nagyon számít, kihez miként kell viszonyulnunk. Mindenkihez másként kell viszonyulnunk és mindenkit a lehető legideálisabb módon a helyén kezelnünk.
- A Keleti Pályaudvar és a VIII. kerület tehát normálisan viselkedett. Eztán jött a Gyorskocsi utca. Igaz?
- Igen. A Keletisek is azt hangoztatták, hogy el kellett volna már intézni Békéscsabát, ahová a bíró beidézett, mert péntek van, hétvége jön, ha nem sikerül, akkor bent kell tartani 72 órát. Azt hangoztatta az ottani vezető is, hogy gyorsabban kellett volna intézni, de hogyan. A VIII. kerületi Rendőrkapitányságon pedig azt mondták, hogy már fél 12 óta hívták a Békéscsabai Járásbíróságot, de senki nem vette fel a telefont. Emiatt terveztem is, a bíróval való kapcsolatom miatt, hogy ezért majd külön panaszt teszek a Békéscsabai Járásbíróság ellen, hiszen nem csak rólam, hanem rengeteg emberről van szó, ha egy bíróságot tényleg nem lehet elérni telefonon. Arra hivatkozva, hogy fél 12 óta nem tudták elérni a Békéscsabai Járásbíróságot, elrendelték ellenem a 72 órás őrizetet. Ugyanakkor rendőrautót küldtek Vajda Attila barátomhoz, a Magyar Nemzeti és Polgári Jogvédő Szervezet elnökéhez, akit az egyik értesítendőként jelöltem meg és akit nem tudtak elérni, de utána is tovább próbálkoztak, amíg nem sikerült Vajda Attila urat értesíteni. Ez azért is fontos, mert ami az egyik vonalon, a bíróság vonalán nem ment, ugyanakkor ugyanaz a rendőrkapitányság, a 8. kerület, a másik vonalon, a jogvédő szervezet irányában bizonyítottan próbálkozott, amíg sikert nem aratott. Tehát a Békéscsabai Járásbíróság helyzete így halmozottan hátrányos helyzetből indul egy esetleges bármilyen vizsgálat esetén. Az én ügyemet illetően pedig a tekintetben esik ez további súllyal latba, hogy a bíró aztán Békéscsabán azt közölte: az elfogás indoka, ha jól emlékszem, a korábbi elkülönítő határozattal megszűnt. Tehát ha a békéscsabai bíróság elérhető, akkor nem ülök 72 órát és nem visznek 100 ezer Ft-os költségen Békéscsabára, övszíjhoz bilincselt kézzel, mert 5 évvel ezelőtt megengedtem, mint Kálmán Olga, hogy egy áldozat és egy pártelnök a békés megyei maffiára panaszkodjon. A lakosság megszokhatta Orbán Viktor és Pintér Sándor alatt, hogy az emberi jogok nem működnek, de én emberjogvédő vagyok, népi idióta viszont nem, ezért én most is értelmesen és nyitott szemmel járok és célom, hogy a régi emberjogi helyzet színvonala visszaállíttassék. Tehát attól, mert egy ország elnöke retardált, nem jelenti azt, hogy én is vele és bandájával boruljak a disznóólba. Attól én még világos gondolkodású, értelmes és haladó emberjogvédő kell maradjak. Ez nem attól függ, hogy az USÁ-ban vagy Szíriában vagyok emberjogvédő, mert mindenhol ugyanaz a dolgom és ugyanazok a jogok illetnek mindenkit. Akkor is, ha az ország elnöke Orbán Viktor vagy olyan retardált tömeggyilkos, amilyen a szíriai Bassár El-Aszad.
Elfogásom pillanatától, tehát péntek délelőttől kezdve - ahogyan előre bejelentettem - elkezdtem a teljes éhségsztrájkot, tehát nulla folyadék- és nulla táplálék-bevitelt. A Gyorskocsi utcai gyűjtőfogházba vittek, ahol első nap egyedül voltam egy kétszemélyes cellában. A Gyorskocsi is magasabb szintű volt, mint korábban, ott is igen magas szintű személyzet tevékenykedett. Nem is értem, hogyan lehet, hogy Magyarországon ilyesmi megtörténhet, miközben az emberjogi helyzet meredeken hanyatlik. A rokkantakat kormányszinten bűnözőzik, a hajléktalanok börtönbe kerülnek, az újságírókat szervezetten üldözik, nem sorolom.
Na most péntek reggel óta nem ettem és nem ittam, az ilyesfajta 100 %-os böjtök gyakorlatából pedig kijöttem, ezért tartottam attól, hogy hétfő reggel, amikor Békéscsabára, 220 km-re szállítanak, bilincsen, övvel, pórázon, ki fogok dőlni útközben. Márpedig ha lejár a 72 óra - és hétfőn délelőtt 10 óra 10 perckor lejárt -, akkor az autó szépen megáll az úton vagy a sürgősségi ambulancián, ahová éppen bevittek, ha útközben rosszul lettem, én pedig szépen távozok egy infúziót követően, de bíróság elé állítani nem lehet. Mert lejárt a 72 óra és bíróság elé nem tudtak állítani, hogy előzetes letartóztatás vagy szabadon bocsájtás között döntsön. Valódi bűncselekmények esetében létezik hétvégi rendkívüli bíróság, hogy ne kelljen a bűnözőket szabadon engedni, de ilyen piti ügyekben, hogy nem ment el bíróságra, ahová azért idézték, mert magánemberek panaszkodtak rá, hogy 5 évvel korábban lehet, hogy én is csúnyán néztem rájuk vagy hagytam, hogy mások csúnyát szóljanak, ilyen hülyeség miatt legfeljebb dekompenzált bűnöző alkatú pszichopata és szociopata ügyvéd őrjönghet néhány hírhedt pszichopata bűnöző társaságában, de aki normális, az helyén kezeli az ilyesmit és úgy látszik, e részletben még a jogszabályok vagy a gyakorlat is. Tehát attól tartván, hogy a 72 óra előtt leszek rosszul, amiről régen azt tanultuk, hogy egy ember akkor hal bele a szomjúságba, ha 3 napig nem iszik, ezért nem akarván lemaradni a bírósági tárgyalásról, infúziós beavatkozást kértem. Ebben a stádiumban ugyanis infúzióval még biztosan korrigálható a drasztikus egészségromlás. A bírósági tárgyalás akarása meggyőző érv volt, ezért átszállítottak a Gyorskocsi utcához legközelebbi kórházba, a Szent János Kórházba, s mivel éhségsztrájkról volt szó, először a pszichiátriára, aztán a belgyógyászatra.
A pszichiátrián, Kurimay Tamás professzor osztályán dr. Kovács Petra hallgatott ki, aki emberjogi szempontból példásan és mintaszerűen állt a helyzethez. Meghallgatásom után kint várakoztunk a rendőrökkel a folyosón, de olyan borzasztó meleg volt és annyi idő telt el, hogy éreztem, menten lefordulok székről. Mondom: ha most rosszul leszek, akkor abból bíróság már nem lesz. Az infúziós kezeléssel nem lett volna semmi gond, de az addig halasztódott, hogy így kénytelen voltam az éhségsztrájkot megszakítani és mielőtt leestem volna a székről, elfogadtam az ivóvíz szájon át történő bevitelét. A rendőr beszólt a pszichiáternek, hogy adjon vizet, amit végül is Kovács Petra pszichiáter, majd egy nővér hozott. Egyébként a pszichiáter hozzáállása annyira nyugati mintaszerű volt, amilyet én nem is tudok felidézni, ha pl. arra gondolok, hogy anyám pszichiátriai munkahelye révén ott nőttem fel, orvosi, rendőrségi és katonai akták között, azokat olvasgatva és a jelentéseket hallgatva a kecskeméti katonai kórház pszichiátriáján. Egyetlen gyermekkori és felnőttkori emléket sem tudok felidézni katonai pszichiáter vonalon, ami olyan színvonalú lett volna, mint amit Kovács Petra pszichiáter képviselt, pedig anyám bizalmi munkahelye révén annyira be voltam ágyazva a pszichiáterek közé, hogy gyakran még nyaralni is az akkori felső tízezerrel, felülvizsgáló főorvos ezredesekkel és ugyanilyen, a leggazdagabb és legbefolyásosabb igazságügyi elmeszakértőkkel jártunk nyaralni. Ebből is látszik különben, hogy az emberi jogok terén milyen rossz volt a helyzet mindig. Ha valami normálisan működik, akkor az világszámba megy.
A pszichiátria után az engem kísérő 8. kerületi rendőrökkel a belgyógyászatra mentünk, ahol hasonlóan ritka magas színvonalon dr. Oláh Roland fogadott, aki először is nekem nyújtott kezet, bemutatkozván, miközben a kezem a derékövhöz volt bilincselve. Miután nekem bemutatkozott, csak eztán következtek a rendőrök. Az ilyen akciók Nyugat-Európában is kiemelendő médiahírek, nemhogy Magyarországon, ahol az emberi jogok és az igazságszolgáltatás színvonala rengeteget hanyatlott az elmúlt esztendőkben, Magyarország pedig az Európai Unió demokratikus sereghajtójává vált. A vizsgálatok elvégzését követően, mindkét orvosi jelentéssel visszavittek a Gyorskocsi utcába, ahol reggel 6 óra 44 perckor az autó elindult Békéscsabára. Infúzió nélkül is gyakorlatilag közel reggelig tartott a procedúra. Tehát ha rosszul lettem volna, még akkor is kétséges lett volna a békéscsabai út, hogy idejében szóltam, előzzük meg a problémát.
- A rendőrök milyenek voltak az út során?
- Ők is rendesek voltak, szintén 8. kerületisek, mint az éjjeliek, akik a kórházba vittek és akik szintén kiváltképpen rendesek voltak. A fogdában egyébként írtam egy 23 rövid pontból álló listát, amelyek kivétel nélkül átütő pontjai annak, miért van totális összeférhetetlenség a Békéscsabai Járásbírósággal és Tóthné dr. Hámori Katalin bíróval. Tehát ez 23 kőkemény tételben kerül felsorolásra, továbbá a 23 pont egy jelentős része büntető feljelentés a bíró és a bíróság által elkövetett hivatali visszaélés bűntette miatt. Ezt úgy is terveztem, hogy a feljelentésben minden pont után odaírom, hogy ezért hivatali visszaélés bűntette miatt feljelentést teszek stb. Mivel azonban a bíró bejelentette Békéscsabán, hogy a továbbiakban nem vezetnek elő, mert a perben való megjelenésre nem vagyok kötelezhető, noha el akarok menni továbbra is, ezért most még egyelőre ráültem a feljelentésre, de az bizonyos, hogy ebben az ügyben annyi visszaélés volt, hogy az a legkevesebb, hogy új eljárást kell kezdeményeznem és a megfelelő helyen, tehát Békés Megyében az ügy semmiképpen nem maradhat.
- És a bíró elleni feljelentéssel mi lesz?
- Hát nézd: nem hiszem, hogy ez elkerülhető. Egyrészt tettem már feljelentést a bíró ellen, nem is egyet, más kérdés, hogy a legutóbbi már tételes volt és borzasztó ütős. Tehát ha korrupt hivatalnok lennék, én azt már akkor sem merném eltussolni, mert tartanék attól, hogy ezzel már magamra hozok bajt és bárki eljárást indíthat ellenem is. Mi dicsőség van abban, ha egy állami fizetett rendőr, ügyész vagy bíró azért kerül célkeresztbe, mert nyilvánvalóan bűnöző? Egy értelmes bűnöző nem vállal be olyan bűncselekményeket, amiknek a nyilvánosságra kerülésével minden civilizált ember számára megbukik és akkor a büntetőeljárásbeli bukás onnantól állandó lehetőségét még nem is említettem. A legújabb pedig, ami a fogdában született, 23 pontban, a korábbi feljelentéshez képest is szörnyűbb, annyira szépen sorolja a köztörvényes helyzetet. Ráadásul egy strasbourgi per nyilvánvalóan megállapítja és kártérítést ítél meg részemre, hiszen anyagi helyzetemnél fogva eleve kizártak abból, hogy az ellenem folyó ügyben lehetőségem legyen arra, hogy végig kísérhessem az ügyet, hogy az egyebekről, a tengernyi visszaélésről már ne is beszéljünk.
- Egyszer már voltál őrizetbe véve ugyanennek a maffiának és bírónak a döntése miatt. Akkor személyiségváltozásról beszéltél. Most történt-e ehhez hasonló?
- Történt, bár nem olyan élesen, mint előtte. Mivel mi emberjogvédők és újságírók vagyunk, ezért megszoktuk, hogy pl. egy-egy kilakoltatásról tudósítás miatt már a helyszínen elvisz minket a rendőrség, fogdába zárnak minket és annak ellenére végigviszik a pert, hogy filmfelvételekkel bizonyított az állami maffia hazudozása. A békéscsabai ügy viszont valahogy azonnal személyiségváltozást okozott. Az állami maffiával szemben sokkal keményebb, konokabb és elszántabb lettem. Most is történt ilyen változás. Eddig sok mindent elnéztem, sok mindent és sok mindenkit, akik bűnözők voltak, nem jelentettem fel. Ebben várható egy radikálisabb változás, amiről még nem beszélnék bővebben, de annyit elárulhatok: azt tanultam a Csanálosi-bandából, hogy ne toleráljak ennyi mindent. Hanem akikkel konfliktusom volt vagy lesz, azokat jelentsem fel és állítsam bíróság elé. Vadásszak azokra, akik ennyi jótett ellenére akárcsak megröffennek pl. az Interneten vagy bárhol másutt, jelenlétemben vagy anélkül. Azt tanultam, hogy olyan országban, ahol a Csanálosi-féle szociopátia természetes és védelmezendő, ahol az emberjogvédők üldözése, az újságírók bebörtönzése természetes, ott nem szabad kímélni egyetlen szociopata és bűnöző alkatú pszichopatát sem. Ha a bűnözők, meg bármiféle internetes röfögők nem értékelik a jót, akkor értékeljék azt a bíróság előtt. Ha egy lakásmaffia-áldozat panaszkodása nonprofit emberjogvédő, médiafőszerkesztő, szintén ingyen segítő pártelnök ellen országos körözéseket és kiterjedt üldözéseket ér, akkor mindenki más viszont, aki rosszindulatúan röfög és becsületsértést vagy rágalmazást követ vagy követett el a sérelmemre, börtönbe való. A fordított viselkedés, hogy aki tesz másokért, azt mindenféle riherongy, hírhedt bűnöző bírósággal üldöztetheti, az egész rendszert felforgatva, közben mindenféle utolsó fotelpszichopta szociopata és rendőrdisznó otthon ülve röföghet, amik a Facebook-on merészelnek röfögni és a HírAréna oldalán okádni mindenféle becsületsértő és rágalmazó módon, azok nem csak bíróság elé valók, de börtönbe is és kifejezetten Csanálosi Ákos módszereire és ellenünk való követeléseire hivatkozva. Amikor pedig a hatóságok nem hajlandók előkeríteni ezen bűnözőket, olyankor Pintér Sándoron és üzleti érdekeltségein kell elverni a port. A többi pedig titok.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
február 2017 | Független Rendőr Szakszervezet
30 %-os béremelés az állami vállalatoknál - 0 % a rendvédelmi közalkalmazottaknak és munkavállalóknak
2017. feb. 19. A 2017. február 16-i kormányinfón Lázár János kijelentette, a kormány előző napi döntése értelmében több lépésben, 30 százalékkal nő az állami tulajdonú cégek dolgozóinak bére 2019-ig. A MÁV-nál 13, a Magyar Postánál 14 százalék az idei béremelés. A miniszter kijelentette: "100 ezer munkavállalóról döntött tegnap a kormány. A kormány döntése értelmében a 100 ezer ember esetében először is azok, akik kevesebbet keresnek, mint az új minimálbér, azok természetesen megkapják a kormánytól a minimálbért és a garantált bérminimumot is. A többi munkavállaló esetében pedig 2019-ig egy 30%-os béremelésre kerül sor, ami például azt jelenti, hogy 2017-ben a MÁV-csoportnál 13%, 2018-ban 12%, 2019-ben pedig 5%-os béremelést hagyott jóvá a kormány." Azt nem tudjuk, hogy a minimálbér és a garantált bérminimum kifizetéséről miért kellett külön döntsét hozni, hiszen azok minden munkáltatóra és minden munkavállalóra kötelező erővel vonatkoznak a hatályos jogszabályok szerint. Azt viszont tudjuk, hogy a rendvédelmi szféra közalkalmazottait és munkavállalóit továbbra is mostohagyerekként kezelik, számukra idén, miként az elmúlt években is, csak a minimálbért, és a garantált bérminimumot biztosítják. Leaglábbis papíron, mert az "emelést" úgy hajtják végre, hogy illetményüknek azt a részét, amiről a munkáltató dönt, pontosan annyival csökkentik, amennyivel a garantált bérminimum emelkedik. Így a valós emelés sokaknál 0 %-al egyenlő. Erről azonban nem esett szó a sajtótájékoztatón, talán azért, mert csak annyit lehetett volna mondani, hogy a rendvédelmi közalkalmazottak és munkavállalók bére úgy emelkedett, hogy közben nem növekedett....
További információ 30 %-os béremelés az állami vállalatoknál - 0 % a rendvédelmi közalkalmazottaknak és munkavállalóknak tartalommal kapcsolatosan
2017. feb. 16. Éppen vége lesz a télnek, mire állni fog a négy NATO-színvonalú konténerfalu a magyar határ déli szakaszán - írja az Átlátszó. A cikk szerint a beruházás az állami közbeszerzések jól ismert dramaturgiája szerint zajlott: a meghívásos tendert novemberre sikerült kiírni, akkor viszont mindössze két munkanapot kapott a három meghívott ajánlattevő. A kiírás feltételei alapján ketten rögtön ki is estek, az egyedüli ajánlattevő így annyit kért, amennyit nem szégyellt.
A migrációs nyomással harmadik éve bajlódó kormánynak valamiért csak közvetlenül a nagy hidegek beállta előtt egy hónappal jutott eszébe, hogy a déli határra vezényelt katonákat emberibb körülményekhez jutassa. Az Átlátszó forrásai szerint a szerencsétlenkedésben a kormányzati közönyön kívül szerepet játszott az egyes szervezetek és szervezeti egységek rivalizálása is: a „határvadász”-projekttel komoly pozíciót szerző Készenléti Rendőrség például már egy évvel ezelőtt nekifutott egy hasonló beruházásnak, de az valahol elakadt. További részletek az Átlátszó.hu cikkében.
További információ Eljátszott verseny: így lett egyetlen pályázóé a határvédelmi konténerüzlet tartalommal kapcsolatosan
A nagy minimálbéremelés nem segít a közszféra évtizedes nyomorán
2017. feb. 9. A 2017-es nagy fizetésemelési kör minden pozitívuma ellenére inkább csak tűzoltás - írja az Index. A piaci szereplők közül sokan nem tudják kigazdálkodni, vagy más okból próbálják meg kicselezni, a közszférában nem jutott mindenkinek, egyes szakmákban pedig még arra sem elég, hogy ellensúlyozza a mostani minimálbér-emeléssel kritikus szintet elért bérfeszültséget a különböző képzettségű dolgozók között. A hosszú idő óta toldozott-foltozott közalkalmazotti bértábla rendbetételére, úgy tűnik, még várni kell.
Arról, hogy az állam miként nyeli le a rendőrségi közalkalmazottak és munkavállalók béremelését, korábban már beszámoltunk. Arra is felhívtuk a figyelmet, hogy "következetes" kormányzati intézkedésekkel miként sikerült a közalkalmazotti bértáblát teljesen szétzilálni, és az előmeneteli rendszert felszámolni. Ennek ellenére zúg a propagandagépezet, a rendőrségi közalkalmazottak és munkavállalóknak pedig marad a virtuális fizetésemelés és a szép ígéret, egyszer majd jobb lesz. Addig pedig a közalkalmazotti bértábla 170 fizetési fokozatából a kormányzat 115 fizetési fokozatban a minimálbért, illetve a garantált bérminimumot garantálja a közalkalmazottak számára! További információ A nagy minimálbéremelés nem segít a közszféra évtizedes nyomorán tartalommal kapcsolatosan
Nógrádban biztosítják a közalkalmazottak KSZ szerinti illetményemelését
2017. feb. 7. A Nógrád megyei főkapitány megkeresésünkre adott tájékoztatása szerint a főkapitányság azon közalkalmazottai, akik 2017. január 01-jén kötelező előresorolással érintettek eggyel magasabb fizetési fokozatba, és kiválóan alkalmas, vagy alkalmas minősítést kaptak, bruttó 5 ezer forintos munkáltatói döntésen alapuló illetményemelésben részesülnek 2017. február 01-jétől. (A főkapitány válasza itt olvasható.)
Emlékezetes, hogy néhány napja az FRSZ megkereséssel fordult a Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjéhez, mert a január 1-jével fizetési fokozatban előrelépő munkatársak csak a jogszabályi kötelező emelésben (garantált bérminimum/minimálbér) részesültek, azonban a kollektív szerződés szerinti – a munkáltató által kollektív szerződésben garantált – 5.000 Ft illetményemelést részükre nem biztosították. Ezt az eljárást az ORFK szakmai vezetésének álláspontjával, illetve ajánlásával is ellentétesnek tartottuk.
A főkapitány jelen esetben gyorsan válaszolt és intézkedett, amit az érintett állomány nevében ezúton is köszönünk!
További információ Nógrádban biztosítják a közalkalmazottak KSZ szerinti illetményemelését tartalommal kapcsolatosan
A szolgálati járandóságban részesülők kereseti plafonjának eltörlését kezdeményeztük
2017. feb. 7. Lázár János miniszterelnökséget vezető miniszternél, és Pintér Sándor belügyminiszternél kezdeményezte az FRSZ a szolgálati járandóságban részesülők kereseti plafonjának eltörlését. Ismeretes, hogy a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 83/B § (1) bekezdése korlátozza az öregségi nyugdíjkorhatár betöltése előtti ellátásban részesülőket a keresőtevékenység folytatásában azáltal, hogy meghatározott összegű, nyugdíjjárulék alapját képező kereset, jövedelem megszerzése után a nyugellátás szüneteltetését írja elő. A hivatkozott jogszabályi rendelkezés szerint ugyanis, amennyiben az ellátásban részesülő személy adott évi (nyugdíjjárulék-alapot képező) keresete meghaladja az ún. éves keretösszeget (a tárgyév első napján érvényes kötelező legkisebb munkabér – minimálbér – összegének tizennyolcszorosát), a következő hónap 1. napjától a tárgyév végéig, de legfeljebb az irányadó öregségi nyugdíjkorhatárig az ellátás folyósítását szüneteltetni kell. Ez a korlátozás vonatkozik a 2012. január 1-je előtt folyósított előrehozott, csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjasokra, a korkedvezményes nyugdíjasokra, a korengedményes nyugdíjasokra, a bányásznyugdíjasokra, továbbá az ún. „művész" nyugdíjat „felváltó" korhatár előtti ellátásban, és a szolgálati járandóságban részesülőkre, valamint a nők 40 év jogosultsági időre tekintettel megállapított öregségi nyugdíjában részesülőkre is. Véleményünk szerint a Tny. szóban forgó rendelkezésének 2006. évi elfogadása, és 2008. évi hatálybalépése óta eltelt időszakban hazánk társadalmi és gazdasági helyzetében olyan gyökeres változások mentek végbe, melyek indokolatlanná és szükségtelenné teszik a korlátozás további fenntartását. További részletek a minisztereknek írt levelünkben, itt.
További információ A szolgálati járandóságban részesülők kereseti plafonjának eltörlését kezdeményeztük tartalommal kapcsolatosan
A KSZ szerinti illetményemelések védelmében
2017. feb. 7. A közalkalmazotti állomány 2017. január 01-jei illetmény megállapításának végrehajtásával kapcsolatban megkereséssel fordultunk az ORFK Személyügyi Főigazgatójához. A január 16-ai RÉT ülésen elhangzott rendőrségi tájékoztatás szerint a fizetési fokozatban történő előresoroláshoz kapcsolódó – kollektív szerződések szerinti – illetményemelésekre az idei évben is biztosított a pénzügyi fedezet. A Kúria tárgybani állásfoglalására figyelemmel annak egyedüli feltétele, hogy az illetményemelésben részesülő közalkalmazottak legalább alkalmas minősítéssel rendelkezzenek. Ennek ellenére az országban több rendőri szervnél is azzal szembesültek a kollégák, tagjaink, hogy a KSZ szerinti bérnövekmény nem került beépítésre az illetményükbe, azaz egyáltalán nem, vagy csak a bértábla (fizetési fokozat) szerinti szorzószám többletet biztosították részükre. Hogy néhány példát említsünk, így jártak el pl. Nógrád és Bács-Kiskun megyében, de a fővárosban is (BRFK). Az említett munkáltatói hozzáállást és eljárást több szempontból is elfogadhatatlannak tartjuk, ezért annak felülvizsgálatát kezdeményezte az FRSZ. További részletek az ORFK-nak írt átiratunkban, itt.
További információ A KSZ szerinti illetményemelések védelmében tartalommal kapcsolatosan
2017. feb. 3. Felhívjuk tagjaink figyelmét, hogy a megyei elnököktől és a tagszervezeti titkároktól már igényelhetőek az FRSZ apartmanokba szóló nyári beutalók. Az idei főszezon - a tanévhez igazodva - június 13-tól augusztus 29-ig került meghatározásra, így 11 hetet foglal magába, és 88 darab egy hetes beutaló kiosztását tette lehetővé. Ez a 88 beutaló a taglétszámmal arányosan került megosztásra úgy, hogy a legkisebb taglétszámú megyéknek (intézményeknek) is jusson legalább egy – egy beutaló. A beutalók tagszervezetek közötti elosztásáról a megyei (intézményi) elnökök a titkárokkal közösen döntenek, így a jelentkezők kiválasztása helyben történik. Tagjaink a megyéjük számára kisorsolt beutalókra pályázhatnak, igényüket a saját tagszervezeti titkáruknak kell jelezniük (és nem a KKI üdültetési előadójának). Az igényelhető beutalók jegyzéke megyénkénti bontásban innen tölthető le.
További információ Már igényelhetőek az idei nyári beutalók! tartalommal kapcsolatosan
2017. feb. 3. Válaszolt a Belügyminisztérium a rendvédelmi hivatásos állomány által választható cafetéria juttatások körének az adómentes lakáscélú támogatással való kiegészítése érdekében tett FRSZ javaslatra. A minisztérium gazdasági helyettes államtitkára által jegyzett levél szerint a kormányzat nem fogadta el a BM lakás cafetéria fenntartására vonatkozó kezdeményezését, hanem e helyett "egységes szabályozásra tett javaslatot," melynek alapján az Országgyűlés módosította a szolgálati törvényt, és ezzel kizárta a kedvezmény igénylésének további lehetőségét. Ezzel a félsoros jogszabály-módosítással, melynek valós következményeiről a gombot nyomogató kormányzati képviselőknek talán fogalmuk sem volt, egyetlen tollvonással sikerült 51 ezer forintot kihúzni mindazon rendvédelmi dolgozók zsebéből, akik korábban igénybe vették ezt a lehetőséget. Amennyiben a honanyákat és honatyákat illető feltételezésünk téves, akkor elnézést kérünk! Ez esetben azonban, a bocsánatkérés mellett szembe kell néznünk azzal a lehetőséggel, hogy a rendvédelmi dolgozókat és egyébként a teljes közszférát tudatosan zárták ki egy olyan adókedvezményből, mely egyébként a kormány egyik kiemelten fontosnak ítélt célkitűzésének megvalósulását, nevezetesen a fiatal családok otthonteremtésének támogatását szolgálja! Ez az intézkedés pedig az FRSZ szerint indokolatlan és diszkriminatív is a közszolgálattal szemben!
További információ A pénzlehúzás legújabb szinonimája: egységes szabályozás! tartalommal kapcsolatosan
2017. feb. 2. Az Index cikke szerint: hiába a garantált bérminimum emelése 2017-től, úgy tűnik, a közszférában ebből sokan nem fognak érezni semmit. A hírportál egy szociális ágazati dolgozókat tömörítő Facebook-csoportban olvasott levélre hivatkozva írja, hogy egy intézmény arról tájékoztatja minden alkalmazottját: 2017-től a bérüknek azt a részét, amiről a munkáltató dönt, pontosan annyival csökkentik, amennyivel a garantált bérminimum emelkedik. A visszajelzések alapján a gyakorlat az ágazatban általánosan jellemző lehet, és nincs kizárva, hogy a közszféra valamennyi részét érinti. Az újságíró ez utóbbi feltételezését a rendőrség vonatkozásában az FRSZ teljes bizonyossággal erősíti meg. Sőt! Kiegészíti azzal is, hogy a cikkben körülírt - korrektnek semmiképpen sem nevezhető - munkáltatói magatartás a rendőrségen már 2013. óta általánosan alkalmazott gyakorlat! Ami az idei évben érte el tetőpontját, mivel gyakorlatilag az állomány felét már a bérminimumra állították be. Tőlük jövőre már nem tudnak majd mit elvonni, kénytelen lesz az állam a zsebébe nyúlni! Az eljárás egyébként a rendőrségen is óriási felháborodást váltott ki és közel háromezer munkaügyi perhez vezetett. Ezeket a pereket az FRSZ Jogsegélyszolgálata a cikk által leírt munkáltatói eljárás során vétett munkajogi hiba miatt folyamatosan meg is nyeri, mivel már tucatnyi Kúria határozat mondja ki, annak védhetetlenségét. Ezekben a perekben a bíróságok 3 évre visszamenőlegesen több százezer forintot ítélnek meg a rendőrségi közalkalmazottaknak, de egyre gyakoribb az 1 millió feletti nyereség is. Mindezek ellenére a rendőrség vezetése nem hajlandó fizetni, inkább húzzák az időt, pereskednek évekig a saját munkavállalóikkal, miközben a végszámla a kamatok, és a perköltségek miatt egyre emelkedik. Arról nincs információnk, hogy ezt a rendőri vezetők miként egyeztetik össze a közpénzekkel való felelős gazdálkodás jogi követelményeivel, nekünk csak annyit mondanak: a Belügyminisztérium nem biztosított költségvetési forrást.....
További információ Lenyeli a béremelést az állam tartalommal kapcsolatosan
Kúria határozat: minősítés megsemmisítése és jó hírnév sérelme tárgyában 2017. feb. 2. A Kúria honlapján megjelent jogeset szerint a felperes a megyei rendőr-főkapitányságnál állt alkalmazásban körzeti megbízott beosztásban. A munkáltató 2011. április 19-én kelt határozatával körzeti megbízotti szolgálatra alkalmatlannak minősítette, ezért kezdeményezte alacsonyabb szolgálati beosztásba helyezését. A munkáltató az állomány tagjaival nem közölte a minősítés eredményét és ennek következményeit. A felperes a minősítési lap tartalmával szemben jogorvoslati eljárást kezdeményezett. A keresetét elutasító jogerős döntést a Kúria hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú ítéletet megváltoztatva a sérelmes minősítést formai hibákra figyelemmel megsemmisítette.
Ezt követően felperes újabb keresetet nyújtott be, melyben előadta, hogy jogsértően nem helyezték őt magasabb beosztásba, a Kúria ugyanis megsemmisítette minősítését. Az alperes ezzel megsértette jó hírnévhez fűződő személyiségi jogát, továbbá az egyenlő bánásmód követelményét. Végül ez a per is a legmagasabb bírói fórumon kötött ki. A Kúria határozatában rámutatott, hogy hogy a perbeli esetben a minősítés megsemmisítésére nem a törvényben megjelölt tartalmi okokból került sor, így abból nem következik, hogy a minősítésben szereplő ténymegállapítások személyiségi jogot sértettek. Önmagában az a körülmény, hogy a Kúria formai okból a minősítését megsemmisítette, nem bizonyítja a minősítésben foglaltak valóságának hiányát. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján az eljárt bíróságok megalapozottan jutottak arra a következtetésre, miszerint a felperes nem tudta bizonyítani, hogy az alperes magatartása, illetve intézkedése folytán őt kár érte. További részletek itt.
További információ Kúria határozat: minősítés megsemmisítése és jó hírnév sérelme tárgyában tartalommal kapcsolatosan

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria