1. § (1) A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként – a (2) és (3) bekezdésben, az 5. §-ban és más kormányrendeletben meghatározott kivételekkel – a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki, amely
b)2 a beépített tűzjelző, tűzoltó berendezések engedélyezési ügyeiben eljár,
c)3 a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy a szabadtér területén a tűzvédelmi létesítési és használati szabályok betartását, továbbá – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – járművön a tűzvédelmi használati szabályok betartását, valamint a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 12. § (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységet ellenőrzi,
d)4 a Ttv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettség ügyében eljár,
f)5 az üzemeltetést, a tevékenységet a tűzvédelmi követelmények érvényesítéséig, de legalább a szabálytalanság megállapításától számított 24 órára megtilthatja, ha
fd)6 a ponyvaszerkezetű építményre vonatkozó tűzvédelmi előírásokat a rendezvény szervezője nem, vagy nem a hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelően határozta meg,
h)7 lefolytatja a tűzoltó készülékek karbantartása tevékenység tűzvédelmi jogszabályban foglaltak szerinti végzésének helyszíni ellenőrzését,
j)9 eljár a kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény (a továbbiakban: Kstv.) 7. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontjában meghatározott hatósági eljárásokban,
k)10 azt a munkavállalót, aki a munkakörével kapcsolatos tűzvédelmi előírásokat, vagy a tűzjelzésre vagy tűzoltásra szolgáló eszközök, felszerelések használatát nem ismeri, a szükséges ismeretek megszerzéséig az ott folytatott tevékenységtől eltiltja,
m)12 eljár az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: OTSZ) meghatározott azon engedélyezési ügyekben, melyeket e rendelet nem utal a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi vagy központi szerve hatáskörébe,
n)13 a szabadtéri rendezvény megtartását megtilthatja, a rendezvény azonnali befejezését rendelheti el, ha az írásban meghatározott vonatkozó tűzvédelmi előírások, biztonsági intézkedések nem garantálják megfelelően a rendezvényen tartózkodók biztonságát, vagy nem tartják be azokat.
c)16 eljár – a (3) bekezdés i) pontjában meghatározott kivétellel – a Ttv. 12. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott tevékenységekkel kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásokban,
d)17 a polgári repülőterek, a metró és földalatti vasúti létesítmények, valamint az Országház, Országgyűlési Irodaház, Miniszterelnökség létesítményei tekintetében az (1) bekezdés a)–g) és j)–k) pontjában meghatározott esetekben eljár,
f)19 eljár az alábbi építmények beépített tűzjelző, tűzoltó berendezések engedélyezési ügyeiben az építmény első végleges használatbavételéig:
g) azon beépített tűzoltó berendezések létesítési és használatbavételi ügyeiben eljár, amelyek tervezése és kivitelezése jogszabályban, nemzeti szabványban teljes körűen nem szabályozott.
h)20 eljár – az 1. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott kivétellel – a Kstv. 7. §-ában meghatározott hatósági és felügyeleti eljárásokban,
i)21 a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott esetben megtiltja a tűzvédelmi szakvizsga megtartását, továbbá dönt a tűzvédelmi szakvizsga-bizonyítványok érvénytelenítéséről,
j)22 a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy szabadtér területén a tűzvédelmi létesítési és használati szabályok betartását, továbbá – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – járművön a tűzvédelmi használati szabályok betartását ellenőrzi,
k)23 az épületek, építmények tűzvédelmi használati előírásai, valamint a tűzoltóságok beavatkozásával kapcsolatos követelmények alól eltérést engedélyezhet,
l)24 lefolytatja a tűzvizsgálati eljárást,
m)25 a (3) bekezdésben meghatározott eljárások kivételével eljár a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő, a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyekben (a továbbiakban: kiemelt jelentőségű ügy), ha kormányrendelet másként nem rendelkezik.
(2a)26 Amennyiben a Kormány rendeletében a (2) bekezdés m) pontjától eltérően rendelkezik, a kiemelt jelentőségű ügyben a helyszíni szemlék és hatósági ellenőrzések lefolytatására a területi szerv is jogosult.
e)27 eljár a Ttv. 46/A. §-a szerinti tűzvédelmi szakértői tevékenységekkel összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokban,
h)29
i)30 eljár a területi szerv, valamint a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezői tevékenységével és az általuk szervezett tűzvédelmi szakvizsgáztatással kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásokban, a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott esetben megtiltja a tűzvédelmi szakvizsga megtartását, és dönt a tűzvédelmi szakvizsga-bizonyítványok érvénytelenítéséről,
j)31 eljár a számítógépes szimulációs programmal végzett, egyedileg tervezett megoldás jóváhagyására indított eljárásban.
k)32
l)33 az építményszerkezetek tűzvédelmi követelményeknek való megfelelősége igazolására kiadott nyilatkozatokkal összefüggésben:
2. § (1) A Kormány másodfokú tűzvédelmi hatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi szervet jelöli ki.
(3)35 Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szerinti felügyeleti szervként a másodfokú hatóságként kijelölt szervek járnak el.
5. §38 (1)39 A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő ingó és ingatlan vagyontárgyak tekintetében, az 1. § (1) bekezdés b)–g) és j)–n) pontja, az 1. § (2) bekezdés f), g), k) és l) pontja, valamint az 1. § (3) bekezdés b)–c) pontja vonatkozásában országos illetékességgel első fokon a honvédelemért felelős miniszter jár el.
a)41 a Ttv. 46/A. §-a szerinti tűzvédelmi szakértői tevékenység tekintetében,
c)43 a területi szerv és a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ tekintetében a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezői tevékenységgel kapcsolatban.
(2)44 A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a területi szervet jelöli ki – az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott kivétellel – a Ttv. 12. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott tevékenységek tekintetében.
6/A. §45 Az építményszerkezetek tűzvédelmi követelményeknek való megfelelősége igazolására kiadott nyilatkozatokról a központi szerv által vezetett nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza:
6/B. §46 A tűzvédelmi hatósági eljárásokban, ha az ügyfél kérelme jog megszerzésére irányul, és ellenérdekű ügyfél az első fokú eljárásban nem vett részt, az ügyfelet nem illeti meg a kérelmezett jog gyakorlása, ha a tűzvédelmi hatóság az előírt határidőben nem hoz döntést.
7. § (1)47 A tűzvédelmi hatóság az 1. mellékletben megjelölt szabálytalanság esetén az ott rögzített mértékben, továbbá a Kstv.-ben meghatározott esetekben tűzvédelmi bírságot szabhat ki. Az 1. mellékletben foglalt táblázat 2–9., 13–17., 19–20., 22–26., 31–32. és 38. sorában rögzített szabálytalanságok esetén – az 5. § szerinti eljárások kivételével – a tűzvédelmi bírság kiszabása kötelező.
(2)48 Ha a tűzvédelmi bírsággal sújtható szabálytalanság ismételten fordul elő, a tűzvédelmi bírságot ki kell szabni.
8. § (1)49 A tűzvédelmi bírság kiszabására első fokon – az 1. melléklet 41. sorában rögzített esetet kivéve – a szabálytalanságot észlelő tűzvédelmi hatóság jogosult abban az esetben, ha az észlelt szabálytalanság a hatóság adott eljárásához közvetlenül kapcsolódik, vagy a szabálytalanság helyszínének tűzvédelmi hatósági ellenőrzésére hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik. Az 1. melléklet 41. sorában rögzített esetben a központi szerv jogosult a bírság kiszabására.
8/A. §51 (1)52 A Ttv. 43. §-ában meghatározott tűzvédelmi bírságot a bírságot kiszabó határozat véglegessé válásától számított 30 napon belül kell a határozatban megjelölt, a Magyar Államkincstár által e célra létrehozott központosított beszedési számlára befizetni (a továbbiakban: befizetés).
(3)54 A tűzvédelmi bírság kiszabásáról szóló végleges döntést költségvetési okokból a központi szerv költségvetési intézményével is közölni kell.
9/A–9/B. §56
III. FEJEZET57
A BELÜGYMINISZTÉRIUM ORSZÁGOS KATASZTRÓFAVÉDELMI FŐIGAZGATÓSÁG ÉS ALÁRENDELT SZERVEI HIVATÁSOS ÁLLOMÁNYÁNAK TAGJAIRA, AZ ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁGOK, AZ ÖNKÉNTES TŰZOLTÓ EGYESÜLETEK, A LÉTESÍTMÉNYI TŰZOLTÓSÁGOK TAGJAIRA VONATKOZÓ CSOPORTOS ÉLET- ÉS BALESETBIZTOSÍTÁS
10. §58 Csoportos élet- és balesetbiztosítás köthető a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és alárendelt szervei hivatásos állományú tagjaira.
11. §59 Csoportos élet- és balesetbiztosítást kell kötni
13. §60 A biztosítási díj forrását a 10. § és 11. § a) pontjában foglaltak esetében a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter biztosítja. A szerződést a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter köti meg.
14. §61 A létesítményi tűzoltók esetében a biztosítási díj forrását a fenntartó köteles biztosítani. A szerződést a létesítményi tűzoltóság fenntartója köti meg.
15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–14. §, a 16–22. §, a 24–25. §, az 1. és 2. melléklet 2012. január 1-jén lép hatályba.
17. §62 Az elsőfokú tűzvédelmi hatóság az egyes tűzvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: MódR.) hatálybalépését63 megelőzően hozott, a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés c)–e) vagy g) pontjára alapozott döntését hivatalból, a MódR. hatálybalépését követő 60 napon belül felülvizsgálja. Ha az elsőfokú tűzvédelmi hatóság a felülvizsgálat eredményeként megállapítja, hogy a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet MódR.-rel megállapított 1. §-ában meghatározott körülmények nem állnak fenn, akkor döntését módosítja vagy visszavonja.
17. §64
18. §65 (1) E rendeletnek a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet, valamint egyes közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló kormányrendeletek módosításáról szóló 229/2014. (IX. 5.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) megállapított rendelkezéseit a Módr2. hatálybalépésekor66 folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) Az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóság, a fővárosban a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság a Módr2. hatályba lépését67 megelőzően nála indult, első fokú határozat, szakhatósági állásfoglalás vagy előzetes szakhatósági állásfoglalás kiadásával még le nem zárt ügyeket átteszi a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósághoz.
19. §68 (1) E rendeletnek az egyes nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyekben eljáró hatóságok kijelöléséről szóló kormányrendeletek módosításáról szóló 271/2016. (IX. 1.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr3.) megállapított rendelkezéseit a Módr3. hatálybalépésekor69 folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) A Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság a Módr3. hatálybalépését70 megelőzően kiemelt jelentőségű ügyben nála indult, első fokú határozat, szakhatósági állásfoglalás vagy előzetes szakhatósági állásfoglalás kiadásával még le nem zárt ügyeket átteszi az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatósághoz, a fővárosban a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatósághoz.
20–22. §71
23. §72
9. Hatályát vesztő rendelkezések
24–25. §73
1. melléklet a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelethez74
2. melléklet a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelethez
A 282/2007. (X. 26.) Korm. rendelet 4. számú mellékletének 2. sorának felvezető szövege, valamint a) és b) pontja helyébe a következő mezők lépnek:
(Szakvélemény adására feljogosított szervek)
A szakterület és az ahhoz kapcsolódó szakkérdés (vizsgálat) megjelölése
A szakvélemény adására feljogosított szervezet
„Tűzvédelemmel kapcsolatos szakkérdés
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és Katasztrófavédelmi Igazgatóságok”
1 Az 1. § (1) bekezdés a) pontját a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
2 Az 1. § (1) bekezdés b) pontja a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (1) bekezdés c) pontja a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 Az 1. § (1) bekezdés d) pontja a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
5 Az 1. § (1) bekezdés f) pontja a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 Az 1. § (1) bekezdés f) pont fd) alpontját az 501/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
7 Az 1. § (1) bekezdés h) pontját a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
8 Az 1. § (1) bekezdés i) pontját a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés b) pontja.
9 Az 1. § (1) bekezdés j) pontját a 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 5. § (2) bekezdését.
10 Az 1. § (1) bekezdés k) pontját a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
11 Az 1. § (1) bekezdés l) pontját a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése.
12 Az 1. § (1) bekezdés m) pontját a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
13 Az 1. § (1) bekezdés n) pontját a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
14 Az 1. § (2) bekezdés a) pontját a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
15 Az 1. § (2) bekezdés b) pontját a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
16 Az 1. § (2) bekezdés c) pontja a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdésével megállapított, a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
17 Az 1. § (2) bekezdés d) pontja a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdésével megállapított, a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 5. § (2) bekezdését.
18 Az 1. § (2) bekezdés e) pontját a 229/2014. (IX. 5.) Korm. rendelet 71. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
19 Az 1. § (2) bekezdés f) pontja a 176/2019. (VII. 18.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 Az 1. § (2) bekezdés h) pontját a 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 5. § (2) bekezdését.
21 Az 1. § (2) bekezdés i) pontját a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
22 Az 1. § (2) bekezdés j) pontját a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
23 Az 1. § (2) bekezdés k) pontját a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be.
24 Az 1. § (2) bekezdés l) pontját a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be.
25 Az 1. § (2) bekezdés m) pontját a 271/2016. (IX. 1.) Korm. rendelet 21. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 357. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
26 Az 1. § (2a) bekezdését a 229/2014. (IX. 5.) Korm. rendelet 68. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 271/2016. (IX. 1.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
27 Az 1. § (3) bekezdés e) pontja a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
28 Az 1. § (3) bekezdés f) pontját a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
29 Az 1. § (3) bekezdés h) pontját a 271/2016. (IX. 1.) Korm. rendelet 21. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
30 Az 1. § (3) bekezdés i) pontja a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
31 Az 1. § (3) bekezdés j) pontja a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
32 Az 1. § (3) bekezdés k) pontját a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 18. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
33 Az 1. § (3) bekezdés l) pontját a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 1. § (5) bekezdése iktatta be.
34 Az 1. § (4) bekezdését a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
35 A 2. § (3) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 356. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át
36 A 3. alcímet (3. §) a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 358. § a) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
37 A 4. alcímet (4. §) a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 358. § a) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
38 Az 5. § a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
39 Az 5. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 588. §-a, a 229/2014. (IX. 5.) Korm. rendelet 71. § d) pontja, a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdése, a 259/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelet 51. § a) pontja, a 176/2019. (VII. 18.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
40 Az 5. § (2) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 358. § b) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
41 A 6. § (1) bekezdés a) pontja a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 6. § (1) bekezdés b) pontját a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
43 A 6. § (1) bekezdés c) pontja a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 6. § (2) bekezdése a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 6/A. §-t a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
46 A 6/B. §-t a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 356. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
47 A 7. § (1) bekezdése a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított, a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés b) pontja, a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 5. § (2) bekezdését.
48 A 7. § (2) bekezdése a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 8. § (1) bekezdése a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 17. § (6) bekezdésével megállapított, a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés g)–h) pontja, a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 8. § (2) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 358. § c) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
51 A 8/A. §-t a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
52 A 8/A. § (1) bekezdése a 137/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 357. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át. szöveg.
53 A 9. § (2) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 358. § d) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
54 A 9. § (3) bekezdése a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 17. § (7) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 357. § d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át. szöveg.
55 A 9. § (4) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 358. § d) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
56 A 9/A–9/B. §-t a 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 5. § (2) bekezdését.
57 A III. Fejezet címe a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
58 A 10. § a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
59 A 11. § a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
60 A 13. § a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított, a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 589. §-a szerint módosított szöveg.
61 A 14. § a 368/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
62 A 17. §-t a 435/2013. (XI. 19.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
63 A hatálybalépés időpontja 2013. november 20.
64 A 17. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
65 A 18. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 229/2014. (IX. 5.) Korm. rendelet 70. §-a iktatta be.
66 A hatálybalépés időpontja 2014. szeptember 13.
67 A hatálybalépés időpontja 2014. szeptember 13.
68 A 19. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 271/2016. (IX. 1.) Korm. rendelet 21. § (5) bekezdése iktatta be.
69 A hatálybalépés időpontja 2016. szeptember 9.
70 A hatálybalépés időpontja 2016. szeptember 9.
71 A 20–22. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
72 A 23. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
73 A 24–25. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
74 Az 1. melléklet a 443/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.


text:
„Fizetési meghagyásos” eljárások - Lettország
Lettországban a következő két lehetőség van: a közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés (saistību bezstrīdus piespiedu izpildīšana, a polgári perrendtartásról szóló törvény 50. fejezetének 400–406. szakasza) és a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés (saistību piespiedu izpildīšana brīdinājuma kārtībā, a polgári perrendtartásról szóló törvény 50.1 fejezetének 406.1–406.10 szakasza).
A közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés igénybe vehető:
jelzáloggal vagy kereskedelmi zálogjoggal biztosított követelésekhez kapcsolódó megállapodások alapján;
pénzfizetésről vagy ingóság visszaszolgáltatásáról szóló, közjegyző által hitelesített vagy azonos joghatású, határozott idejű megállapodások alapján;
olyan, ingatlan bérletéről vagy haszonbérletéről szóló, közjegyző által hitelesített vagy az ingatlan-nyilvántartásába bejegyzett megállapodások alapján, amelyek értelmében a bérlő vagy haszonbérlő köteles a megállapodás időtartamának lejártával elhagyni vagy visszaszolgáltatni a bérletbe vagy haszonbérletbe vett ingatlant (lakás kivételével), és bérleti vagy haszonbérleti díjat fizetni;
óvatolt váltó alapján.
A fenti követelések az alábbi esetekben nem vonhatók közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés alá:
a követelésérvényesítés állami tulajdonra irányulna;
a követelés elévült, és ez egyértelműen megállapítható magából az okiratból.
A bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés olyan fizetési kötelezettségek esetében vehető igénybe, amelyeket okirat támaszt alá, és amelyek érvényesítése esedékes, valamint olyan visszterhes követeléseknél, amelyek áruértékesítési, áruvásárlási vagy szolgáltatási szerződés értelmében állnak fenn, amennyiben e követeléseket okirat támasztja alá, és az érvényesítésre nyitva álló határidőt nem határozták meg.
A bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés nem vehető igénybe:
teljesítetlen kötelezettséget illetően elvárt fizetés esetén;
ha a kötelezett bejelentett vagy tényleges lakóhelye nem ismert;
ha a kötelezett bejelentett vagy tényleges lakóhelye vagy székhelye nem Lettországban van;
ha a követelt kötbér összege meghaladja a főkövetelés összegét;
ha a követelt kamat összege meghaladja a főkövetelés összegét;
olyan fizetési kötelezettségek esetében, amelyeknél a követelés összege meghaladja a 15 000 EUR-t.
Az eljárást nem kötelező alkalmazni.
A bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés nem vehető igénybe, ha a kötelezett bejelentett vagy tényleges lakóhelye vagy székhelye nem Lettországban van.
A közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés abban az esetben lehetséges, ha az ez irányú kérelmet ingatlan megterheléséről szóló okirat, illetve ha bérletbe vagy haszonbérletbe vett ingatlan elhagyása vagy visszaszolgáltatása iránti követelés alapján nyújtják be, amennyiben az ingatlan Lettország területén található. A hajójelzálog-követelésen alapuló, közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés iránti kérelem akkor nyújtható be Lettországban, ha a jelzálogot Lettországban jegyezték be.
A közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés iránti kérelmet azon kerületi vagy városi bíróság (rajona (pilsētas) tiesa) ingatlan-nyilvántartási hivatalának kell benyújtani, amely:
a kötelezett bejelentett lakóhelye vagy annak hiányában tényleges lakóhelye szerint illetékes, ha a kérelem pénzfizetési vagy ingóság visszaszolgáltatása iránti, illetve kereskedelmi zálogjoggal biztosított szerződésben előírt követeléssel kapcsolatos;
az ingatlan helye szerint illetékes, ha a kérelmet ingatlan megterheléséről szóló okirat, illetve ha bérletbe vagy haszonbérletbe vett ingatlan elhagyása vagy visszaszolgáltatása iránti követelés alapján nyújtják be. Ha a követelés biztosítékául több ingatlan szolgál, és a kérelmek különböző kerületi vagy városi bíróságok ingatlan-nyilvántartási hivatalainak illetékességébe tartoznának, a kérelmet az egyik ingatlan helye szerint illetékes, a kérelmező által szabadon választott kerületi vagy városi bíróság ingatlan-nyilvántartási hivatalának kell elbírálnia;
a hajójelzálog-követelés bejegyzésének helye szerint illetékes, ha a kérelem hajójelzálog-követelésen alapul.
A bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelmet a kötelezett bejelentett lakóhelye vagy annak hiányában tényleges lakóhelye, illetve székhelye szerint illetékes kerületi vagy városi bíróság ingatlan-nyilvántartási hivatalához kell benyújtani.
A bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelmet a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítéshez használandó nyomtatványokról szóló, 2009. július 21-i 792. sz. kormányrendelet 1. mellékletének megfelelően kell elkészíteni.
A www.tiesas.lv címen elérhető lett bírósági portál E-Pakalpojumi („E-szolgáltatások”) menüpontjának E-veidlapas („E-nyomtatványok”) alpontjában található a közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés iránti kérelem nyomtatványa (pieteikums par strīdu bezstrīdus piespiedu izpildīšanu). A nyomtatvány letölthető, kitölthető és kinyomtatva benyújtható.
Nem, nem kötelező. A képviseletre vonatkozó általános szabályokat a polgári perrendtartásról szóló törvény 12. fejezete tartalmazza.
A kérelmet nem szükséges részletesen indokolni.
A közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés iránti kérelemben meg kell jelölni a követelést és az okiratot, amelynek a jogosult az érvényesítését kéri, a főkövetelés összegét az esetleges kötbérrel és kamattal együtt, valamint váltó esetében az óvatolás költségeit és a jogszabályban meghatározott kártérítést. A következőket kell csatolni a kérelemhez: az érvényesítendő okiratot és annak hiteles másolatát vagy váltó esetében az óvatoló okiratot, az illeték (valsts nodeva) megfizetését igazoló okiratot, valamint a felszólítás megtörténtét alátámasztó bizonyítékot, kivéve, ha a jogszabályok értelmében nincs szükség felszólításra.
A bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelem benyújtásához formanyomtatványt kell kitölteni, amelyen fel kell tüntetni a kérelmező és a kötelezett adatait, a fizetési kötelezettséget, a követelést és a követelés teljesítésére nyitva álló határidőt alátámasztó okiratokat, a követelt összeget és az összeg kiszámításának módját, a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a követelés nem függ ellenköveteléstől, vagy hogy valamely ellenkövetelés teljesült, a bírósághoz intézett kérelmet arra vonatkozóan, hogy küldjön fizetési meghagyást a kötelezettnek, és rendelje el a fizetési kötelezettség végrehajtását és a bírósági költségek megtérítését, valamint egy nyilatkozatot arról, hogy a kérelmező helytálló tájékoztatást nyújtott a tényállásról a bíróságnak, és tudatában van annak, hogy hamis kérelem benyújtásával a Büntető Törvénykönyv szerint bűncselekményt követ el.
A következőket kell csatolni a közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés iránti kérelemhez: az érvényesítendő okiratot és annak hiteles másolatát vagy váltó esetében az óvatoló okiratot, az illeték megfizetését igazoló okiratot, valamint a felszólítás megtörténtét alátámasztó bizonyítékot, kivéve, ha a jogszabályok értelmében nincs szükség felszólításra (a figyelmeztetés megtörténtét alátámasztó bizonyíték lehet végrehajtó vagy helyettese által kiállított nyilatkozat arról, hogy a címzett megtagadta a felszólítás átvételét).
A bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés esetében nem kell írásbeli bizonyítékot benyújtani a követelésről, de a kérelemben meg kell jelölni a követelést és a követelés teljesítésére nyitva álló határidőt alátámasztó okiratokat. Ha a kötelezett a bíróság által küldött fizetési meghagyás kézhezvételétől számított 14 napon belül ellentmondással él a fizetési kötelezettség érvényességét illetően, a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítéssel kapcsolatos bírósági eljárás megszűnik. Az eljárásnak a kötelezett kifogása esetén történő megszüntetéséről szóló határozat nem zárja el a jogosultat attól, hogy rendes kereset útján érvényesítse követelését a bíróság előtt.
A közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés iránti kérelemről – a kérelem és a csatolt okiratok mérlegelése alapján – az egyesbíróként eljáró bíró hoz határozatot a kérelem benyújtásától számított hét napon belül, anélkül, hogy előzetesen értesítené a kérelmezőt vagy a kötelezettet. A bíró elutasítja a kérelmet, ha alaptalannak találja azt, a kérelemben megjelölt kötbér összege a főköveteléshez képest aránytalanul nagy, vagy az érvényesítendő okirat tisztességtelen, a fogyasztói jogokat sértő szerződéses rendelkezéseket tartalmaz.
Amennyiben bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés esetén a bíróság jóváhagyja a kérelmet, de a kötelezett a bíróság által küldött fizetési meghagyás kézhezvételétől számított 14 napon belül ellentmondást nyújt be, amelyben megtámadja a fizetési kötelezettség érvényességét, illetve bizonyítja, hogy a követelést megfizette, a bíró megszünteti az eljárást.
A közvetlenül végrehajtható vagy a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelemről hozott bírói határozat nem támadható meg.
Közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés iránti kérelem esetén a bíró egyesbíróként eljárva hoz határozatot, és a kötelezett álláspontját nem veszi figyelembe.
Bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelem esetén a bíró fizetési meghagyást küld a kötelezettnek, miszerint a kötelezett a kérelemben megjelölt összeget fizesse meg, vagy nyújtson be ellentmondást a fizetési meghagyás kézhezvételétől számított 14 napon belül.
Ha a kötelezett a fizetési meghagyás kézhezvételétől számított 14 napon belül a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelemmel szemben ellentmondást nyújt be, amelyben vitatja a fizetési kötelezettség érvényességét, a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítéssel kapcsolatos bírósági eljárás megszűnik. Ha a kötelezett a kérelem egy részét elfogadja, a kérelmező értesítést kap a kötelezett válaszáról és a határidőről, amelyen belül értesítenie kell a bíróságot arról, hogy megkapta a követelés azon részét, amelynek érvényesítését a kötelezett elfogadta. Ha a kérelmező nem járul hozzá a követelés egy részének érvényesítéséhez, vagy az értesítésben megadott határidőn belül nem válaszol, a bírósági eljárás megszűnik.
Ha a kötelezett a fizetési meghagyásban megszabott határidőn belül nem nyújt be ellentmondást a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelemmel szemben, a bíróság az ellentmondás benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított hét napon belül határozatot hoz, amelyben elrendeli a kérelem tárgyát képező fizetési kötelezettség érvényesítését és a bírósági költségek megtérítését.
Bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés: a kérelem tárgyát képező fizetési kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos bírói határozat azonnal hatályosul; e határozat a bírósági határozatok végrehajtásának szabályai szerint érvényesíthető okirat.
Közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés: a bíró, miután megvizsgálta a kérelem érvényességét, és megállapította annak elfogadhatóságát, határozatot hoz arról, hogy mely követelést lehet érvényesíteni, és milyen mértékben. A bírói határozat azonnal hatályosul; e határozat a bírósági határozatok végrehajtásának szabályai szerint érvényesíthető okirat. A bírói határozat, a végrehajtandó okirat hiteles másolatával együtt; átkerül a végrehajtási szakaszba.
A közvetlenül végrehajtható vagy a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelemről hozott bírói határozat nem támadható meg, ha azonban a kötelezett úgy véli, hogy a kérelmező követelése érdemben megalapozatlan, a jogosulttal szemben keresetet nyújthat be, amelyben vitatja a követelést (közvetlenül végrehajtható követelésérvényesítés esetén a bírói határozat hiteles másolatának megküldésétől számított hat hónapon belül, bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés esetén a bírói határozat hiteles másolatának megküldésétől számított három hónapon belül). Ha a kötelezett ilyen keresetet nyújt be, kérheti a követelésérvényesítés felfüggesztését. Ha a jogosult a követelésérvényesítési eljárásból már kielégítést kapott, a kötelezett kérheti követelése biztosítását. A keresetet a polgári perrendtartásról szóló törvénynek megfelelően kell benyújtani ahhoz a bírósághoz, amely korábban a közvetlenül végrehajtható vagy a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés iránti kérelmet is elbírálta. Ha azonban a követelés valamely regionális bíróság illetékességébe tartozik, akkor a keresetet ahhoz a regionális bírósághoz kell benyújtani, amely a korábbi kérelmet elbíráló kerületi vagy városi bíróság ingatlan-nyilvántartási hivatala tekintetében illetékességgel bír.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Devizahitelek - Kúria: érvénytelen az árfolyamrés a Kásler-ügyben - Bocskai Rádió
Főoldal Hírek Magyarországi hírek Devizahitelek – Kúria: érvénytelen az árfolyamrés a Kásler-ügyben
Devizahitelek – Kúria: érvénytelen az árfolyamrés a Kásler-ügyben
Budapest, 2014. június 3., kedd (MTI) – A Kásler-ügyben tisztességtelenek és érvénytelenek az árfolyamrésre vonatkozó szerződéses rendelkezések – mondta ki a Kúria kedden.
A Kúria felülvizsgálati döntése szerint a Kásler házaspár és az OTP közötti devizahitel-szerződésnek érvénytelen az a két pontja, amely a vételi és az eladási árfolyamra vonatkozik; ahelyett a Magyar Nemzeti Bank (MNB) mindenkori hivatalos devizaárfolyamát kell alkalmazni. Egyebekben a vitatott szerződés érvényben marad.
Ebben az ügyben a Kúria kizárólag a Kásler házaspár szerződéséről döntött.
Kásler Árpád és felesége azért fordult bírósághoz, mert álláspontja szerint tisztességtelen az a – 2008-as, 14 millió forint kölcsönre kötött – devizahitel-szerződésükben foglalt kikötés, amely szerint a kölcsönt svájci frankban a folyósítás napján érvényes vételi árfolyamon állapítják meg, ugyanakkor az egyes fizetendő részletek forintösszegét majd az esedékességkor érvényes eladási árfolyamon kell meghatározni.
A perben támadott szerződési feltételeket – a korábban eljárt bíróságokkal egyezően – a Kúria is tisztességtelennek találta, mert álláspontja szerint a deviza alapú kölcsönszerződéseknél nincs átváltás csak átszámítás, amelyért a pénz átváltásakor szokásos díjazás nem jár.
A különnemű, vételi és eladási árfolyam alkalmazásából a pénzügyi intézményeknek ellenszolgáltatással nem fedezett bevétele, a fogyasztóknak pedig költsége keletkezik, ami tisztességtelen – mondta ki a Kúria.
A különböző árfolyamok alkalmazása a Kúria szerint azért is tisztességtelen, mert nem felel meg az Európai Unió Bíróságának (EUB) jelen ügyben a Kúria kezdeményezésére néhány hete meghozott ítélete által rögzített világos, érthető szabályozás követelményének. A szóbeli indoklás szerint a vitatott szerződés árfolyamrésre vonatkozó pontjai az átlagos fogyasztó által nem követhetők, az ügyfél csak nehezen látja át az őt terhelő kötelezettségeket.
A luxembourgi székhelyű bíróság ítéletéből következően a perben eljárt bíróságok kizárólag az érvénytelenség kiküszöbölésének módja tekintetében tévedtek, amikor is a perbeli szerződési feltételek érvénytelenségét a szerződés bírói módosításával szüntették meg.
Az EUB szerint a szerződés bírói módosítása helyett, a perbelihez hasonló tényállások esetén a tagállam jogának rendelkezése válik a szerződés részévé. Jelen üggyel összefüggésben a magyar polgári törvénykönyv (Ptk.) azt mondja ki, hogy a más pénznemben meghatározott tartozást a fizetés helyén és idején érvényben levő árfolyam alapulvételével kell átszámítani.
A vételi és eladási árfolyam alkalmazását előíró szerződési rendelkezések érvénytelensége folytán, azok helyébe a Ptk. megfelelő rendelkezése lép, mely szerint az MNB hivatalos deviza árfolyamát kell alkalmazni – mondta ki a Kúria.
A Kúria határozatának kihirdetését követően tartott sajtótájékoztatón Wellmann György, a Kúria polgári kollégiumának vezetője kérdésre válaszolva elmondta, hogy az árfolyamrés összege arányában nem jelentős része a devizahitel-szerződéseknek, többnyire mindössze másfél-két százalékra tehető.
A tisztességtelen árfolyamrés miatt érvénytelen szerződések jogkövetkezményeinek megállapítása kapcsán a kollégium-vezető kiemelte: megnyugtatóbb és kiszámíthatóbb a Ptk. MNB devizaárfolyamra vonatkozó rendelkezésnek alkalmazása, mintha minden egyes ügyben külön-külön bírói mérlegeléssel állapítanák meg az érvénytelenség következményeit.
Wellmann György kitért arra is, hogy irreális az a devizahitelesek körében felmerülő elvárás, hogy a kölcsön összegét se kelljen visszafizetni, ez még a szerződés érvénytelensége esetén sem merülhet fel.
A kollégiumvezető kérdésre válaszolva elmondta: jelenleg nem tanácsolná, hogy bírósághoz forduljanak a devizahitelesek az árfolyamrés ügyében, hiszen a várhatóan június 16-án megszülető jogegységi döntést követően a bankok nyilvánvalóan újra át fogják számolni az árfolyamréssel kapcsolatos költségeket.
Wellmann György megjegyezte azt is, hogy az árfolyamrés problémája nemcsak a lakáshitelekre, hanem általában a fogyasztói hitelekre vonatkozik.
Kásler Árpád a határozathirdetés után újságírók előtt arról beszélt, hogy “szerény becslése szerint” az árfolyamrés alapján 600-700 milliárd forintot kell a bankoknak visszafizetniük az ügyfelek részére. Azokban a családokban, ahol havi 100 ezer forintból élnek, az árfolyamrés összege, valamint hogy ezt évekig kellett fizetni, meghatározó tétel – tette hozzá. “A harc folytatódik”, ez közügy, mivel sokan öngyilkosok lettek vagy külföldre menekültek – mondta Kásler Árpád.
A Kúria döntésének előzményeivel kapcsolatban a legfelsőbb bírói fórum honlapján olvasható, hogy már az elsőfokú bíróság is kimondta: a szerződés azon rendelkezései, amelyek a törlesztőrészletek forint összegét deviza eladási árfolyamon rendelik meghatározni, érvénytelenek. Az elsőfokú bíróság azonban jogkövetkezményként a szerződés bírói módosításával az eladási árfolyam helyett a vételi árfolyamot alkalmazta és a szerződés megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilvánította. Ezt a másodfokú bíróság is helybenhagyta és jogerőre emelte. Ez ellen fordult felülvizsgálati kérelemmel az OTP Jelzálogbank a Kúriához, kérve a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, az első fokú ítélet megváltoztatását és a kereset elutasítását.
Az alperes vitatta, hogy a per tárgyát képező szerződési rendelkezések tisztességtelensége bíróság által vizsgálható lenne. Ezzel kapcsolatban a Kúria kimondta: az EUB döntésére is figyelemmel a perbeli különnemű árfolyamok alkalmazását előíró szerződéses rendelkezések nem tartoznak a főszolgáltatást megállapító, illetve a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányát meghatározó szerződéses kikötések körébe, ezért a bíróság vizsgálhatja ezen szerződési feltételek tisztességtelenségét.
berkes istvánné 2014. június 15. at 4:43 de.
Nekem nincs devizahitelem de látom a környezetemben ilyen hitellel rendelkező családok teljes elszegényedését.Nekem van egy javaslatom a megoldásra.Ennek nem örülnek azok akiknek nincs ilyen hitele de meg kell oldani a problémát ha azt akarjuk, hogy gyermekek szülessenek és ne éhezzenek gyermekek ebben az országban.Minden dev.hitelesnek el kell engedni a fele tartozását amennyiben a hátralévö részt egyben kifizeti / pl. FT ban felvevendő hitelből/ Azon az áron kell visszaszámolni amilyen áron felvette a hitelt visszamenőleg is.Különben soha nem szabadulnak meg a fizetéstől. Egy életre adósai maradnak a bankoknak ahol meg kell nézni milyen fizetésekért dolgoznak az alkalmazottak.Én nem ellenük vagyok de a szegénység ellen igen.Tudom ez nem olyan egyszerü de valami ilyen módot kellene találni
Lehallgatási botrány: Elvetették a sulykot
Kitüntette Ádert Jánost a Szentszék ENSZ-képviselete
Bocskai Rádió - 2012. szeptember 30.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság


text:
Szakosított bíróságok - Észtország
Ez a szakasz az észt bírósági rendszer közigazgatási és szakosított bíróságairól nyújt tájékoztatást.
Az észt Alkotmány szerint a különös hatáskörű szakosított bíróságok létrehozását törvény írhatja elő. Rendkívüli bíróságok alapítása tilos.
Észtországban nem hoztak létre szakosított bíróságokat.
A Legfelsőbb Bíróság egyidejűleg tölti be a legfelsőbb szintű fellebbviteli bíróság és az alkotmányossági felülvizsgálatot végző bíróság funkcióit.
Alkotmányossági felülvizsgálatot végző bíróságként eljárva a Legfelsőbb Bíróság:
elbírálja az általánosan alkalmazandó jogszabályok alkotmányosságának, vagy az ilyen jogszabályok meghozatalát megtagadó döntés alkotmányosságának felülvizsgálatára irányuló kérelmeket;
elbírálja a nemzetközi szerződések alkotmányosságának felülvizsgálatára irányuló kérelmeket;
elbírálja az Alkotmány – az Európai Unió jogával összefüggésben történő – értelmezésére irányuló kérelmeket;
elbírálja az észt parlament, a parlament elnöksége és a köztársasági elnök határozatainak meghozatalára irányuló kérelmeket, illetve az azokkal szemben benyújtott panaszokat;
elbírálja az annak megállapítására irányuló kérelmeket, hogy a parlament valamely tagja, a köztársasági elnök, az igazságügyi biztos vagy az Állami Számvevőszék elnöke feladatkörének ellátására hosszabb időre képtelenné vált;
elbírálja a parlamenti képviselők mandátumának visszavonására irányuló kérelmeket;
dönt az ahhoz való hozzájárulás megadásáról, hogy a parlament elnöke – köztársasági elnökként eljárva – rendkívüli parlamenti választásokat írjon ki vagy megtagadja valamely törvény kihirdetését;
elbírálja a politikai pártok tevékenységének megszüntetésére irányuló kérelmeket;
elbírálja a választási bizottságok határozataival és cselekményeivel szemben benyújtott panaszokat és kifogásokat.
Magánszemély nem nyújthat be alkotmányossági felülvizsgálatra irányuló kérelmet.
A Legfelsőbb Bíróság elérhetőségére vonatkozó adatok megtalálhatók a Legfelsőbb Bíróság honlapján.
Az alkotmányossági felülvizsgálatot az alkotmányossági felülvizsgálatra irányuló bírósági eljárásról szóló törvény szabályozza.
A közigazgatási bíróságok elsőfokú bíróságként közigazgatási ügyeket tárgyalnak. Észtországban csak első fokon járnak el önálló igazságügyi hatóságként.
A közigazgatási bíróságok határozatait az adott határozatok elleni fellebbezések alapján másodfokú bíróságként a körzeti bíróságok vizsgálják felül.
A közigazgatási bíróságok hatáskörére, a közigazgatási bíróság előtti keresetindításra, valamint a közigazgatási eljárás lefolytatására vonatkozó szabályokat a közigazgatási bírósági eljárás törvénykönyve tartalmazza.
Észtországban két közigazgatási bíróság van: a tallinni közigazgatási bíróság és a tartui közigazgatási bíróság.
A közigazgatási bíróságok további bíróságokra oszlanak.
A tallinni közigazgatási bíróság két bíróságból áll:
Tallinni bíróság
Pärnui bíróság
A tartui közigazgatási bíróság két bíróságból áll:
Tartui bíróság
Észtországban két másodfokú bíróságként eljáró körzeti bíróság van.
Tallinni körzeti bíróság
Tartui körzeti bíróság
A bíróságok elérhetőségére vonatkozó adatok megtalálhatók a bíróságok honlapján. Az elérhetőségi adatok ingyenesen hozzáférhetők.

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kérdések és válaszok a banki elszámolással kapcsolatban :: Dr. Fülöp Botond ügyvéd, Rechtsanwalt
Kérdések és válaszok a banki elszámoltatással kapcsolatban
Ez az összefoglaló az alábbi kérdésekre próbál választ adni:
Milyen szerződések vonatkozásában áll fenn elszámolási kötelezettség?
Mivel kell elszámolniuk a pénzügyi intézményeknek?
Milyen határidőig kell megtörténnie az elszámolásnak?
Keletkezhet-e bármilyen fizetési kötelezettség a fogyasztóra nézve az elszámolási kötelezettség teljesítésével kapcsolatban?
A pénzügyi intézmény egyoldalúan módosította az ÁSZF-et és megváltoztatta az egyoldalú szerződésmódosításra irányuló semmis kikötést. Milyen hatása van ennek az elszámolásra?
Vitathatja-e a fogyasztó az elszámolást?
Mit tehet a fogyasztó, ha a pénzügyi intézmény nem tett eleget elszámolási kötelezettségének?
Mit tehet a fogyasztó, ha a pénzügyi intézmény elutasította az elszámolás módjával (eredményével), vagy annak jogsértőnek vélt elmulasztásával kapcsolatos panaszát?
Mi a helyzet a forintkölcsön-szerződésekkel?
Mi a helyzet a követeléskezelőre engedményezett szerződésekkel?
Mi a helyzet a végtörlesztett szerződésekkel?
Mi a helyzet a Nemzeti Eszközkezelőnek vételre felajánlott lakóingatlanokkal érintett fogyasztói kölcsönszerződések esetén?
Mi a helyzet az árfolyamgáttal érintett fogyasztói kölcsönszerződések esetén?
Mi a helyzet a megszűnt szerződésekkel?
Mi a helyzet akkor, ha az adós elhúnyt?
Mi történik a már folyamatban lévő, de a 2014. évi XXXVIII. tv. alapján felfüggesztett perekkel?
Mi történik a folyamatban lévő végrehajtásokkal?
A szerződésemmel kapcsolatban bíróság már jogerős ítéletet hozott. Érinti ez a tény az elszámolási kötelezettséget?
1. Milyen szerződések vonatkozásában áll fenn elszámolási kötelezettség?
A törvény szerinti elszámolási kötelezettség a 2004. május 01. és 2014. július 26. között létrejött deviza alapú, forint alapú és a deviza alapúnak nem minősülő deviza fogyasztói hitel-, kölcsön- és pénzügyi lízingszerződések esetén áll, illetve állhat fenn, feltéve, hogy az adott szerződés:
nem szűnt még meg, vagy
a 2009. július 26. napját követően szűnt meg, vagy
a 2009. július 26. napján vagy azt megelőzően szűnt meg, de a pénzügyi intézménynek tudomása van arról, hogy a követelés nem évült el, vagy
a 2009. július 26. napján vagy azt megelőzően szűnt meg, de a fogyasztó igazolja, hogy a pénzügyi intézmény engedményezett követelését vele szemben egy elszámolásra nem köteles pénzügyi intézmény (követeléskezelő) érvényesíti és a fogyasztó kéri az elszámolást, vagy
a fogyasztó állítja és a pénzügyi intézmény nem vitatja, hogy a fogyasztó elszámolásból eredő követelése nem évült el, vagy az el nem évülés tényét bíróság jogerős ítélete megállapította.
Nem áll fenn elszámolási kötelezettség a hitelkártyához vagy fizetési számlához kapcsolódó és az állami kamattámogatással nyújtott lakáscélú forint alapú kölcsönszerződések vonatkozásában.
A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 3. § (3) bekezdése szerint fogyasztó az önálló foglalkozása és gazdasági tevékenysége körén kívül eljáró természetes személy. A fogyasztói hitel körébe ennek alapján a magánszemélyek nem üzleti célú hitelei tartoznak. Nem tartoznak tehát a törvény szerinti elszámolási kötelezettség tárgyi hatálya alá azok a szerződések sem, amelyeket pénzügyi intézmény magánszeméllyel kötött ugyan, de a kölcsön (lízingtárgy) felhasználására üzleti céllal került sor.
Az elévülés tekintetében figyelembe kell venni, hogy a fogyasztói kölcsönszerződésekből eredő követelés elévülése 2014. július 26-tól az elszámolásnak a fogyasztóval való közlése napjáig, de legkésőbb 2015. december 31-ig nyugszik. A 2014. évi XXXVIII. tv. 1.§ (6) bekezdése pedig kimondja, hogy a fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelések elévülése csak a szerződés megszűnésével kezdődik el.
2. Mivel kell elszámolniuk a pénzügyi intézményeknek?
Az árfolyamrés alkalmazásából, valamint a tisztességtelen egyoldalú szerződésmódosításokból keletkezett túlfizetéssel, utóbbi vonatkozásában akkor, ha az adott pénzügyi intézmény nem tudta megdönteni az egyoldalú szerződésmódosításra feljogosító általános szerződési feltételek tisztességtelenségére vonatkozó törvényi vélelmet, illetve - forint- és deviza alapúnak nem minősülő deviza kölcsönszerződések esetén - a bíróság a Felügyelet által indított közérdekű keresettel indított perben megállapította a 2010. november 26-át követően közzétett ÁSZF-ben foglalt, egyoldalú szerződésmódosításra feljogosító, általános szerződési feltétel semmisségét (ezen utóbbi szerződési feltételek vonatkozásában ugyanis nem áll fenn a semmisségre vonatkozó törvényi vélelem).
3. Milyen határidőig kell megtörténnie az elszámolásnak?
A deviza alapú fogyasztói kölcsönszerződés vonatkozásában az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségére vonatkozó általános szerződési feltétel semmisségére vonatkozó törvényi vélelem megdöntése iránt polgári peres eljárást nem kezdeményező pénzügyi intézményeknek az elszámolást 2015. január 15. napja és 2015. január 29. napja között kell a fogyasztóknak megküldenie.
A deviza alapú fogyasztói kölcsönszerződés vonatkozásában az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségére vonatkozó általános szerződési feltétel semmisségére vonatkozó törvényi vélelem megdöntése iránt polgári peres eljárást kezdeményező pénzügyi intézményeknek az elszámolást 2015. február 1. napja és 2015. február 28. napja között kell a fogyasztónak megküldenie. Ha azonban a polgári peres eljárás befejezésére 2014. december 31. napja után kerül sor, az elszámolás megküldésének véghatárideje a polgári peres eljárás befejezésétől számított hatvanadik nap.
A forint alapú és a deviza alapúnak nem minősülő deviza kölcsönszerződések vonatkozásában, ha sem a pénzügyi intézmény nem indított 2015. január 12. napjáig keresetet az egyoldalú szerződésmódosításra feljogosító általános szerződési feltétel semmisségére vonatkozó törvényi vélelem megdöntése iránt, sem pedig a felügyeleti és fogyasztóvédelmi jogkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank nem indított 2015. február 28. napjáig közérdekű keresetet ezen szerződési feltételek semmisségének megállapítása iránt, az elszámolást 2015. április 16. napja és 2015. április 30. napja között kell a fogyasztónak megküldeni.
Ha az előbb említett esetben akár a pénzügyi intézmény, akár a Felügyelet keresetet indít, az elszámolást 2015. augusztus 15. napja és 2015. szeptember 30. napja között kell a fogyasztónak megküldeni. Ha bármelyik polgári peres eljárás befejezésére 2015. július 31. napja után kerül sor, az elszámolás megküldésének a véghatárideje a polgári peres eljárás befejezésétől számított hatvanadik nap.
A végtörlesztett fogyasztói kölcsönszerződések esetén a pénzügyi intézményeknek 2015. november 30-áig kell megküldeniük az elszámolást a fogyasztónak.
A követeléskezelő az elszámolást a fogyasztó erre irányuló igényének benyújtásától számított 30 napon belül köteles elvégezni.
Az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő általános szerződési feltétel tisztességtelenségére vonatkozó törvényi vélelem megdöntése iránt pert indító pénzintézetek, valamint a peres eljárások eredményét és a letölthető ítéleteket itt megtalálja.
4. Keletkezhet-e bármilyen fizetési kötelezettség a fogyasztóra nézve az elszámolási kötelezettség teljesítésével kapcsolatban?
Nem: az elszámolási kötelezettség teljesítésével kapcsolatos minden költség az elszámolásra köteles pénzügyi intézményt, illetve a követeléskezelőt terheli. A pénzügyi intézmény az e törvényben meghatározott kötelezettségeinek teljesítéséhez kapcsolódóan külön költséget és díjat nem számolhat fel és az elszámolási kötelezettség teljesítése nem szolgálhat egyoldalú szerződésmódosítás alapjául sem.
5. Hogyan történik az elszámolás?
Az elszámolás fennálló szerződések esetén az "előtörlesztéses" konstrukció alkalmazásával, megszűnt szerződések esetén pedig a jogalap nélküli gazdagodás szabályainak alkalmazásával történik.
Az adós javára mutatkozó túlfizetést a tőketartozás terhére, előtörlesztésként kell elszámolni. Az elszámolás törvényben rögzített módjával a fogyasztót olyan helyzetbe kell kerül, mintha a szerződéskötés időpontja óta a Magyar Nemzeti Bank hivatalos deviza árfolyamán, valamint a szerződéskötéskori, eredeti kamatszinten történt volna az elszámolás, továbbá mintha a túlfizetéseket az ezek bekövetkezése időpontjában előtörlesztésként teljesítette volna. A törlesztés során kimutatható túlfizetéseket tehát úgy kell összegezni az elszámolás időpontjára, mintha azokat - noha ténylegesen nem ez történik - a fogyasztó előtörlesztette volna.
Amennyiben a tartozás devizában került meghatározásra, akkor a túlfizetést is át kell váltani az adott devizára. Ennek során a túlfizetést is azon az árfolyamon kell elszámolni, amelyen a pénzügyi intézmény a törlesztést, vagyis a túlfizetéshez kapcsolódó kamat- és tőketörlesztést átváltotta.
A pénzügyi intézménynek tehát az általa folyósított kölcsön összegét, majd pedig a törlesztőrészletek összegét az ezek teljesítésének tényleges elszámolási napján érvényes, Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyam alapján kell átszámítania. Ha a pénzügyi intézmény az ÁSZF-jeiben vagy a szerződéseiben konkrét napot határoz meg az átváltásra, úgy az átváltás napján érvényes Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyam alapján kell az átszámítást elvégezni.
Ezen átszámítást követően a semmis kikötés alapján folyósított és az ily módon átszámított kölcsön, valamint a semmis kikötésnek megfelelően teljesített és az előbbiek szerint átszámított törlesztőrészletek közötti különbözet összegét árfolyamrésből származó túlfizetésként kell elszámolni a fogyasztó javára. Arfolyamrésből eredő túlfizetés természetesen nem keletkezik akkor, ha a szóban forgó szerződés vagy a pénzügyi intézmény által meghatározott deviza-középárfolyam, vagy a Magyar Nemzeti Bank hivatalos devizaárfolyamának alkalmazását irányozta elő mind a kölcsön, mind pedig a törlesztőrészletek összegének meghatározása tekintetében.
Meg kell határozni továbbá a semmis kikötés alapján teljesített törlesztőrészletek, valamint semmis kikötéseken alapuló kamat-, kamatfelár-, költség-, díjemelés figyelmen kívül hagyásával kiszámított törlesztőrészletek közötti különbözet összegét, és ezt az egyoldalú szerződésmódosításból származó túlfizetésként kell elszámolni a fogyasztó javára.
Nem tekinthető ugyanakkor egyoldalú szerződésmódosításnak, ha a pénzügyi intézmény a szerződés megkötésekor előre meghatározott időszakra adott kamat-, költség-, díjkedvezményt megszüntetve a kedvezményes időszak lejártát követően a kamatot, költséget, díjat egyoldalúan a szerződésben meghatározott mértékre emelte. Ebben az esetben az elszámolást a szerződésben meghatározott, illetve a kedvezményes időszak lejártát követően a szerződés részévé vált kamat, költség és díj mértékének alapulvételével kell elvégezni. Ha valamely kamat, költség, vagy díj - akár egyoldalú szerződésmódosítás révén - a szerződésben meghatározott mérték alá csökkent, ez legfeljebb a módosításig bekövetkezett túlfizetésnek az adott költségelem vonatkozásában történő megszűnését eredményezi, ám arról nem lehet szó, hogy a pénzügyi intézmény a szerződésben foglalthoz képest csökkentett költségelemből eredő különbözeti összeget a maga javára elszámolja.
Ha a szerződéses kikötések semmisége miatt az árfolyamrésen és az egyoldalú szerződésmódosításból eredő elszámolást egyaránt el kell végezni, akkor a teljes túlfizetés elszámolását egyidejűleg és együttesen kell teljesíteni. A fogyasztó követelését a fogyasztói kölcsönszerződés fennállásának időszakában a Magyar Nemzeti Bank elnökének e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletében meghatározott módon úgy kell kiszámítani, mintha a túlfizetéseket a túlfizetés időpontjában előtörlesztésként teljesítették volna, vagyis mintha a jogtalanul beszedett összegekkel a fogyasztó előtörlesztést teljesített volna.
Az elszámolás részeként meg kell határozni az adós által fizetendő új törlesztőrészlet összegét is.
A fogyasztói követelés alapján keletkező fizetési kötelezettség teljesítéséért az elszámolásra kötelezett pénzügyi intézménnyel egyetemlegesen felel a fogyasztóval szemben az a pénzügyi intézmény is, amely nem elszámolásra kötelezett, de a fogyasztói kölcsönszerződésre tekintettel alapított önálló zálogjog jogosultja.
A fogyasztói követelést a polgári jog általános szabályainak megfelelően elsősorban a költségre, azután a kamatra és végül a tőketartozásra kell elszámolni. Ha a fogyasztói követelés a fogyasztó pénzügyi intézménnyel szemben esedékessé vált és lejárt tartozását meghaladja, azt az MNB rendeletében meghatározott módon és időponttal előtörlesztésként kell elszámolni.
Az elszámolásra köteles pénzügyi intézmény az elszámolás során - a szerződéskötés érdekében adott kedvezmények kivételével - a fogyasztói követelés összegéből jogosult levonni az adott időszakban nyújtott kedvezményt, a kedvezmény felmerülésének időpontját figyelembe véve. Ebben a vonatkozásban kedvezménynek minősül minden olyan - szerződésmódosításon, a felek által, egymás közötti viszonyukban alkalmazott gyakorlaton, kötelező jogszabályi rendelkezésen vagy bírósági határozaton alapuló - vagyoni előny, illetve juttatás, amely abból származik, hogy a pénzügyi intézmény a fogyasztó fizetési kötelezettsége fennállása alatt tőkét, kamatot, illetve díjat engedett el, vagy kedvezményes árfolyamot alkalmazott, és ennek következtében a fogyasztó fizetési kötelezettsége a szerződésben eredetileg meghatározott kötelezettséghez képest csökkent. A fogyasztói követelésből levonható kedvezmények elszámolásának módját az MNB rendelet határozza meg. Az elszámolást az MNB rendeletben meghatározott tartalommal és formában kell elkészíteni.
6. A pénzügyi intézmény egyoldalúan módosította az ÁSZF-et és megváltoztatta az egyoldalú szerződésmódosításra irányuló semmis kikötést. Milyen hatása van ennek az elszámolásra?
Semmilyen. Egy ilyen szerződésmódosítás ugyanis nem válik a módosítást megelőzően kötött fogyasztói kölcsönszerződés részévé. Ugyanez a szabály érvényesül abban az esetben is, ha az egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó szerződéses kikötés bármely más okból érvénytelen.
7. Vitathatja-e a fogyasztó az elszámolást?
Igen. Ha a fogyasztó a pénzügyi intézmény által a számára megküldött elszámolást vitatja, az elszámolás kézbesítésétől számított 30 napon belül panasszal élhet a pénzügyi intézmény felé. Ha a fogyasztó a panasz benyújtásában akadályozva volt, a panaszt az akadály megszűnésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb a panasz benyújtására nyitva álló határidőt követő 90 napig terjesztheti elő. Ha panasz előterjesztésére nem kerül sor, úgy kell tekintetni, hogy az elszámolásban foglaltakat a fogyasztó elfogadja. Ezt követően az elszámolás nem vitatható.
8. Mit tehet a fogyasztó, ha a pénzügyi intézmény nem tett eleget elszámolási kötelezettségének?
Ha a pénzügyi intézmény a fogyasztóval nem számolt el, és a fogyasztó álláspontja szerint a pénzügyi intézménynek vele szemben elszámolási kötelezettsége áll fenn, panasszal élhet a pénzügyi intézmény felé. A panaszt legkésőbb az elszámolási kötelezettség tényének az adott pénzügyi intézmény honlapján történő, a törvény által kötelezően előírt közzétételt követő 60 napon belül, ha a fogyasztó a panasz benyújtásában akadályozva van, az akadály megszűnésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb 2015. december 31. napjáig terjesztheti elő. Ha a honlapon történő közzétételre 2015. december 31. napját követő időpontban kerül sor, a panasz legkésőbb a honlapon történő közzétételt követő 60 napon belül terjeszthető elő. MIndenképpen érdemes tehát figyelni az érintett pénzügyi intézmény honlapját, mert egyrészt a fogyasztó onnét tudhatja meg, hogy a pénzügyi intézmény - álláspontja szerint - valamennyi érintett fogyasztó részére megküldte az elszámolást, másrészt pedig az elszámolás hiánya miatti panasz előterjesztésére vonatkozó határidő is ezen közzététel időpontjával kezdődik.
9. Mit tehet a fogyasztó, ha a pénzügyi intézmény elutasította az elszámolás módjával (eredményével), vagy annak jogsértőnek vélt elmulasztásával kapcsolatos panaszát?
Ebben az esetben a fogyasztónak egy jogorvoslati lehetőség áll rendelkezésére: a pénzügyi intézmény álláspontjának kézbesítésétől számított 30 napon belül a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását kell kezdeményeznie. Ha a kérelem benyújtásában akadályozva volt, akkor az akadály megszűnésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb a kézbesítéstől számított 6 hónapon belül kell az eljárást kezdeményezni. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárásának kezdeményezésekor a fogyasztónak a Békéltető Testület döntésére vonatkozó határozott kérelmet kell előterjesztenie és kérelmét indokolnia kell. A fogyasztó kérelmét lényegében véve a következő három ok valamelyikére alapíthatja: elszámolás számítási hibája, panasz elkésettsége miatti elutasítása, illetve az elszámolási kötelezettség teljesítésének elmulasztása. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárásának célja elsősorban egyezség létrehozásának megkísérlése a pénzügyi intézmény és a fogyasztó között és csak ennek eredménytelensége esetén a döntéshozatal. A Pénzügyi Békéltető Testület kötelezést tartalmazó határozata mindenképpen kötelező az érintett pénzügyi intézményre nézve, függetlenül attól, hogy tett-e alávetési nyilatkozatot.
A fogyasztó és a pénzügyi intézmény a Békéltető Testület határozata ellen – a kézbesítéstől számított 30 napon belül - annak megváltoztatása iránt nemperes bírósági eljárást kezdeményezhet. A polgári nemperes eljárás lefolytatására a fogyasztó lakóhelye szerint illetékes törvényszék székhelyén működő járásbíróság illetékes. A kérelmet a Pénzügyi Békéltető Testülethez kell benyújtani. A Pénzügyi Békéltető Testület a kérelmet az ügy irataival együtt, a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül a bírósághoz továbbítja. A polgári nemperes eljárás során a kérelmező - akár fogyasztó, akár pénzügyi intézmény - nem hivatkozhat olyan tényre, adatra, nem adhat elő kérelme alátámasztására olyan indokot, amelyre a Pénzügyi Békéltető Testület eljárásában nem hivatkozott, illetve nem adott elő. A polgári nemperes eljárásban a bíróság kizárólag azon iratok és adatok alapján dönt, amelyek a Pénzügyi Békéltető Testület eljárása során rendelkezésre álltak, az eljárásban egyéb bizonyításnak nincs helye. A Pénzügyi Békéltető Testület előtti eljárásban és a bírósági nemperes eljárásban hozott jogerős, az elszámolás tárgyában született határozat más polgári eljárásban nem vitatható. A kérelem benyújtásának a Pénzügyi Békéltető Testület határozata végrehajtására halasztó hatálya van.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. éci CXXXIX. törvény alapján - a törvényben foglalt okok valamelyikének fennállására való hivatkozással - lehetőség van továbbá a Pénzügyi Békéltető Testület határozatának hatályon kívül helyezése iránt keresetet indítani a Fővárosi Törvényszék előtt. Ezen lehetséges, hatályon kívül helyezésre irányuló perindítási okok a következők: a tanács összetétele vagy eljárása nem felelt meg a törvényi rendelkezéseknek, a Pénzügyi Békéltető Testületnek nem volt hatásköre az eljárásra, a kérelem meghallgatás nélküli elutasításának lett volna helye, vagy a Pénzügyi Békéltető Testület eljárása nem felelt meg a törvény rendelkezéseinek.
Tekintettel arra, hogy a törvény a jogorvoslati eljárások vonatkozásában a beadványok benyújtásának határideje, illetve azok tartalma tekintetében szigorú követelményeket támaszt, ezek szakszerű elkészítése és határidőben történő benyújtása céljából ajánlatos ügyvéd segítségét kérni.
10. Mi a helyzet a forintkölcsön-szerződésekkel?
A forintkölcsönök esetén árfolyamrés nincs, tehát ebből adódó, elszámolandó túlfizetés sem keletkezik. Az egyoldalú szerződésmódosításokból eredő túlfizetés vonatkozásában azonban fennáll a pénzügyi intézmény elszámolási kötelezettsége, ha az egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó általános szerződési feltételt a pénzügyi intézmény
2010. november 26-án vagy azt megelőzően alkalmazta és a pénzügyi intézmény nem tudta megdönteni a semmisségre vonatkozó törvényi vélelmet, vagy pedig
a 2010. november 26-át követően alkalmazott, egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó általános szerződési feltétel semmisségét a Felügyelet által indított közérdekű keresettel indított perben a bíróság megállapította.
11. Mi a helyzet a követeléskezelőre engedményezett szerződésekkel?
Ha az elszámolásra köteles pénzügyi intézmény a fogyasztóval szembeni követelését a szerződés megszűnését követően követeléskezelőre engedményezte, az elszámolásra köteles pénzügyi intézménynek az elszámolást mind a szerződés megszűnése időpontjával, mind pedig a követelés engedményezésének időpontjával el kell készítenie. Az elszámolásból eredő jogai érvényesítéséhez a fogyasztó igényelheti a követeléskezelőtől, hogy a követeléskezelő a fogyasztóval szemben fennálló követelésével a törvény rendelkezéseinek megfelelően számoljon el. Az elszámolás során az engedményezés időpontjától - az MNB rendeletében meghatározott módon - a követeléskezelő által alkalmazott kamattal megnövelt összeggel kell - a fogyasztó javára - figyelembe venni az engedményezés időpontjában fennálló fogyasztói követelést. Ha ezen elszámolás eredményeként a követeléskezelő tartozik a fogyasztónak, annak kifizetésére a követeléskezelő köteles, azonban az így kifizetett összeg megtérítését igényelheti az elszámolásra köteles pénzügyi intézménytől. A követeléskezelő a követelése összegének az engedményezett követelés vételárához képest bekövetkezett csökkenéséből az őt ért pénzügyi veszteség arányos megtérítését igényelheti az elszámolásra köteles pénzügyi intézménytől. A követeléskezelő ezen elszámolási kötelezettségét nem érinti az sem, ha követelése teljesítés eredményeképpen szűnt meg. Az elszámolás eredményével, illetve annak elmulasztásával kapcsolatos jogorvoslati lehetőségek a követeléskezelő által elkészített, vagy elkészíteni elmulasztott elszámolás vonatkozásában is fennállnak, és a követeléskezelő elszámolási kötelezettségét nem érinti az, hogy a fogyasztó a pénzügyi intézmény elszámolását vitatja. Ha az elszámolásra köteles pénzügyi intézmény elszámolása a fogyasztó által benyújtott panasz, illetve az ezt követő jogorvoslati eljárás eredményeképpen megváltozik, a fogyasztó kérheti, hogy a követeléskezelő az elszámolását - az elszámolásra köteles pénzügyi intézmény új elszámolására figyelemmel - módosítsa.
12. Mi a helyzet a kedvezményes árfolyamon (180 HUF/CHF, 250 HUF/EUR, 200 HUF/100 JPY) végtörlesztett szerződésekkel?
A végtörlesztett szerződések esetén a fogyasztó kérésére a pénzügyi intézmény köteles elkészíteni az elszámolást. ezen szerződések vonatkozásában tehát a pénzügyi intézményt elszámolási kötelezettség csak akkor terheli, ha azt a fogyasztó a pénzügyi intézménytől közvetlenül kéri. A fogyasztó az elszámolást 2015. március hónapban kérheti, 10.000,- Ft-os díj ellenében. A pénzügyi intézmény az elszámolás során az általános szabályok szerint figyelembe veheti a fogyasztónak biztosított kedvezményeket. Ha az ily módon elkészített elszámolás eredményeként az állapítható meg, hogy a fogyasztó javára a pénzügyi intézménynek fizetési kötelezettsége áll fenn, a pénzügyi intézménynek a 10 000 forintos díjat a fogyasztó részére vissza kell térítenie. Ha a fogyasztó a végtörlesztés érdekében forint alapú fogyasztói kölcsönszerződést kötött, nem kell megfizetnie a 10 000 forintos díjat, feltéve hogy a forint alapú fogyasztói kölcsönszerződést az elszámolásra köteles pénzügyi intézménnyel vagy más pénzügyi intézménnyel kötötte, és a fogyasztó igazolja, hogy a forint alapú fogyasztói kölcsönszerződés megkötésére a végtörlesztés érdekében került sor. Az elszámolás eredménye a fogyasztó részéről nem keletkeztet fizetési kötelezettséget, vagyis az elszámolás legfeljebb azzal az eredménnyel járhat, hogy a pénzügyi intézménynek nem áll fenn fizetési kötelezettsége a fogyasztó felé.
13. Mi a helyzet a Nemzeti Eszközkezelőnek vételre felajánlott lakóingatlanokkal érintett fogyasztói kölcsönszerződések esetén?
Ha a Nemzeti Eszközkezelő a fogyasztó által felajánlott lakóingatlant a pénzügyi intézmény elszámolási kötelezettségének teljesítése előtt megvásárolta, a pénzügyi intézménynek nem kell a fogyasztóval elszámolnia. Ennek az az oka, hogy a Nemzeti Eszközkezelő vásárlásával érintett konstrukcióban a fogyasztó jelentős kedvezményeket élvezett (a pénzügyi intézménynek a fogyasztóval szemben fennálló - az ingatlan vételárát meghaladó - követeléséről le kellett mondania), ezért elenyésző lenne az esélye annak, hogy az elszámolás eredményeként a vételárból a fogyasztó is részesüljön.
14. Mi a helyzet az árfolyamgáttal érintett fogyasztói kölcsönszerződések esetén?
A pénzügyi intézménynek az általános szabályok szerint kell elszámolnia a fogyasztó felé, de a fogyasztói követelést - az esedékessé vált és lejárt tartozások elszámolását követően - elsősorban a gyűjtőszámlahitel terhére kell elszámolni. A devizában meghatározott fogyasztói követelésnek azt a részét, amely a gyűjtőszámlahitel terhére került elszámolásra, az MNB rendeletében meghatározott időpont szerint érvényes, Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos árfolyamon kell forintra átszámítani. Az elszámolás során kedvezménynek minősül, és így a fogyasztó követeléséből levonandó az állam által megtérített mentesített követelésrész 50%-ával megegyező összeg.
15. Mi a helyzet a megszűnt szerződésekkel?
Ahogy azt az 1. kérdés kapcsán írtuk, a 2009. július 26-át követően megszűnt szerződések vonatkozásában fennáll az elszámolási kötelezettség, az ezen időpontot megelőzően megszűnt szerződések esetén pedig abban az esetben kell elszámolni, ha az elévülés az adott szerződés vonatkozásában nem következett be, vagy a követelést a fogyasztóval szemben követeléskezelő érvényesíti. Ha a fogyasztói kölcsönszerződés megszűnése a szerződésből eredő követelés teljesítésére irányuló kötelezettség fennmaradása nélkül következett be, a szerződés megszűnését követő tartozatlan fizetések elszámolására a jogalap nélküli gazdagodás szabályait kell alkalmazni, amelynek alapján azokat a jegybanki alapkamattal, devizában történt tartozatlan fizetés esetén pedig az adott devizára irányadó - az MNB rendeletében meghatározott - pénzpiaci kamattal megnövelt összegben kell megtéríteni. Ebben az esetben ugyanis a feleknek a szerződéses jogviszonyból eredően egymással szemben már nincs követelésük, és a szerződés részbeni (a semmis kikötések folytán beálló) érvénytelensége elszámolásra nem ad lehetőséget, viszont az érvénytelenség jogkövetkezményei ebben az esetben is levonhatók, hiszen a túlfizetés ilyenkor is bekövetkezett, és ez nyilvánvalóan nem képezte a felek közötti elszámolás tárgyát a jogviszony lezárásakor. Ebben az esetben a klasszikus értelemben vett tartozatlan fizetésről, vagyis valóban arról van szó, hogy a pénzügyi intézmény a fogyasztó vagyona rovására jogalap nélkül gazdagodott, és jogalap nélkül van a fogyasztói követelés birtokában, ezért egyenértéki kamattal megnövelt összegben köteles a jogalap nélküli gazdagodásának megtérítésére. Ha megszűnt szerződés alapján keletkezik a pénzügyi intézménynek fizetési kötelezettsége a fogyasztó felé, a fogyasztónak be kell jelentenie azt a fizetési számlaszámot, amelyre az elszámolásban szereplő összeg utalását kéri vagy közölnie kell, hogy az összeget a bankfiókban történő készpénzfizetés útján veszi át.
16. Mi a helyzet akkor, ha az adós elhúnyt?
Ha a fogyasztó helyébe örökös lép, a követelésre az öröklés szabályai irányadók. Hagyatéki eljárás, póthagyatéki eljárás esetén az elszámolással kapcsolatos, az akadály megszűnésétől számított jogorvoslati határidőket a hagyatéki eljárás, póthagyatéki eljárás befejezésétől kell számítani, ha a pénzügyi intézmény részére az elszámolás megtörténtének ténye honlapon történő közzétételét követő 30 napon belül igazolható módon bejelentésre kerül a hagyatéki eljárás, póthagyatéki eljárás megindítása vagy az, hogy a hagyatéki eljárás, póthagyatéki eljárás már folyamatban van. Ha a hagyatéki eljárás, póthagyatéki eljárás befejezésére 2015. december 31. napját követő időpontban kerül sor, a panasz legkésőbb a hagyatéki eljárás, póthagyatéki eljárás befejezését követő 60 napon belül terjeszthető elő.
17. Mi történik a már folyamatban lévő, de a 2014. évi XXXVIII. tv. alapján felfüggesztett perekkel?
Ezen perek vonatkozásában a törvény több lényeges szabályt is tartalmaz. Először, az eljárás felfüggesztésének lehetséges végső határidejét 2015. december 31-re módosítja. Másodszor, kizárja annak a lehetőségét, hogy a felperes adós a szerződés érvénytelenségének megállapítását az érvénytelenség jogkövetkezményének levonása nélkül kérje. Amennyiben tehát az adós a keresetében csupán a szerződés érvénytelenségének megállapítását kérte (ez volt a jellemző ezen perek esetén), az eljárás folytatásáról szóló tájékoztatás és a hiánypótlásra szóló felhívás kézbesítésétől számított 30 napon belül meg kell változtatnia a keresetét, kérnie kell az érvénytelen szerződés érvénytelensége vagy részleges érvénytelensége jogkövetkezményének levonását, továbbá meg kell jelölnie, hogy milyen jogkövetkezmény alkalmazását kéri. Ellenkező esetben a bíróság megszünteti a pert és az eljárás illetékét ebben az esetben az állam viseli. Nincs helye az eljárás megszüntetésének, ha a fél a szerződés érvénytelenségének vagy a szerződés egyes rendelkezései érvénytelenségének vagy részleges érvénytelenségének megállapítása iránti kereseti kérelme mellett az eljárásban más kereseti kérelmet is előterjesztett; ebben az esetben úgy kell tekinteni, hogy a fél a megállapítás iránti kereseti kérelmet nem tartja fenn. Végül, a törvény azáltal kívánja elősegíteni a devizahitelekkel kapcsolatos perek egyezséggel történő lezárását, hogy a feleket mentesíti a peres eljárás illetékének megfizetése alól, ha legkésőbb az eljárás felfüggesztésének megszűnését követő első tárgyalási napon egyezséget kötnek, a per megszüntetését közösen kérik, vagy a felperes eláll a keresetétől és ennek folytán a per megszüntetésére kerül sor. Ugyancsak az állam viseli a peres eljárás illetékét, ha az eljárás megszüntetésére azért nem kerül sor, mert a fél nem tett eleget a bíróság kereset-módosításra irányuló felhívásának.
18. Mi történik a folyamatban lévő végrehajtásokkal?
A 2014. évi XXXVIII. törvény „megakasztotta” a folyamatban lévő végrehajtási eljárásokat, mivel úgy rendelkezett, hogy a kölcsönszerződésen alapuló követelések behajtása iránt folyamatban lévő végrehajtási eljárásokban – bizonyos, törvényben foglalt kivétellel - a külön törvényben meghatározott időpontig eljárási cselekmény, intézkedés nem foganatosítható, a felek és egyéb érdekeltek által tett nyilatkozatok is hatálytalanok; eddig az időpontig minden határidő megszakad, azt követően a határidő újra kezdődik. A végrehajtási ügyet a végrehajtónak szünetelő ügyként kell nyilvántartania, ha a végrehajtási ügyben eljárási cselekmény vagy intézkedés foganatosítására a 2014. évi XXXVIII. törvény törvény alapján nem kerül sor. Nos, ezen rendelkezéseket az elszámolás adós részére történő megküldésének bejelentését követő harmincadik nap elteltét követően nem kell alkalmazni, vagyis ettől az időponttól folytathatók és egyben folytatandók a végrehajtási eljárások. A végrehajtást kérő pénzintézetnek a végrehajtónak kell bejelentenie, hogy az elszámolás adós részére történő megküldése megtörtént, úgyszintén azt is, ha a fogyasztóval nem kell elszámolnia, valamint a követeléskezelő végrehajtást kérőnek azt is, ha a fogyasztó nem kérte az elszámolást. A végrehajtást kérőnek a bejelentéshez mellékelnie kell az elszámolást és meg kell tennie azokat az intézkedéseket, melyeket a bírósági végrehajtásról szóló törvény a végrehajtást kérő részére előír, vagyis – az elszámolás eredményének megfelelően – be kell jelentenie a követelés összegének csökkenését. A törvény rendelkezéseiből az következik, hogy az elszámolás eredményének vagy hiányának fogyasztó általi vitatása, illetve az ennek nyomán indult eljárásoknak nincs hatása a végrehajtás folytatására. A végrehajtót az eljárás folytatását követően nem illeti meg újra a végrehajtói költségátalány. Ha a végrehajtható okirat kiállítása még nem történt meg, és az elszámolás eredményeképpen a végrehajtást kérő követelése a már előterjesztett végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelemtől eltér, a végrehajtást kérő köteles az elszámolás eredményének megfelelő tartalmú módosított végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelmet - a végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelemre vonatkozó szabályok szerint és kellő példányszámban - az elszámolás előterjesztésével egyidejűleg előterjeszteni; avagy ha az elszámolás eredményeképpen követelése már nem áll fenn, akkor a már előterjesztett végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelmet köteles visszavonni. Ezek elmulasztása esetén a végrehajtást elrendelő bíróság, közjegyző a végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelmet elutasítja. Ha a végrehajtható okirat kiállítása már megtörtént, de annak a végrehajtó részére való megküldésére még nem került sor, a végrehajtást elrendelő bíróság, közjegyző a végrehajtást kérő által előterjesztett elszámolást a végrehajtható okirat mellékleteként a végrehajtónak megküldi. A Vht. 303. §-ában meghatározott lakóingatlan-kiürítés foganatosítása, csakúgy mint a zálogtárgyak bírósági végrehajtáson kívüli értékesítése a pénzügyi intézmény és a fogyasztó közötti elszámolás adós részére történő megküldésének, illetve az elszámolási kötelezettség hiányának végrehajtó részére történő bejelentését követő harmincadik napon, de legkésőbb 2016. december 31. napját követően szintén folytatható.
19. A szerződésemmel kapcsolatban bíróság már jogerős ítéletet hozott. Érinti ez a tény az elszámolási kötelezettséget?
Csak abban az esetben, ha a jogerős ítélet azt állapította meg, hogy a szerződés egésze érvénytelen, és azt a bíróság nem nyilvánította érvényessé vagy a határozathozatalig terjedő időre hatályossá.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság