text:
A FEHÉR VIKINGEK REAL MADRID SZURKOLÓI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA - PDF
Download "A FEHÉR VIKINGEK REAL MADRID SZURKOLÓI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA"
1 A FEHÉR VIKINGEK REAL MADRID SZURKOLÓI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
2 I. Általános rendelkezések Az egyesület neve: Fehér Vikingek Real Madrid Szurkolói Egyesület Az egyesület rövid neve: Fehér Vikingek Egyesület Az egyesület székhelye: 7624 Pécs, Szent István tér 17. (Civil Közösségek Háza) Az egyesület működési területe: Magyarország Az egyesület jogi személy, amely a bíróság általi nyilvántartásba vétellel jön létre. Az egyesület önálló ügyintézői és képviseleti szervekkel és önálló költségvetéssel rendelkezik. Az egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, azoktól támogatást nem fogad el, illetve a pártoknak anyagi támogatást nem nyújt. Közvetlen politikai tevékenység a pártpolitikai tevékenység, valamint az országgyűlési képviselői, megyei, fővárosi önkormányzati választáson történő jelöltállítás. II. Az egyesület célja és feladatai Az egyesület célja a Real Madrid CF magyarországi szurkolóinak összefogása, a szurkolók színvonalasabb tájékoztatásával a Real Madrid CF szélesebb körben történő megismerésének elősegítése régiónkban. Az egyesület a fent meghatározott célok elérése érdekében különösen az alábbi feladatokat látja el: a) a Real Madrid CF magyar szurkolóinak informálása, b) a szurkolók számára összejövetelek szervezése, megtartása, c) Real Madrid CF mérkőzésekre történő utazások szervezése, d) a Real Madrid CF, illetve a Real Madrid CF játékosainak mindennapjaival kapcsolatos magazinok, DVD-k, ajándék- és egyéb tárgyak, eredeti mezek közös rendelése, beszerzése, e) tagjaink számára sporttevékenységek szervezése. III. A tagsági viszony 2
3 Az egyesület tagja lehet minden bel- és külföldi természetes személy, feltéve hogy írásban nyilatkoznak belépési szándékukról, az egyesület alapszabályát magukra nézve kötelezőnek ismerik el. Korábban tagsági viszonnyal rendelkező, de tagságát kizárással, vagy tagdíj fizetési kötelezettsége nem teljesítése miatt elveszítő személy az egyesületbe ismételten felvételt nem nyerhet. A tagsági jogviszony létrejöttéhez kiskorú személy esetén a törvényes képviselő írásbeli hozzájáruló nyilatkozata is szükséges. Tagsági típusok Alapító tagok: azok az egyesületi tagok, akik jelen voltak az egyesület alakuló ülésén, és azóta is érvényes tagsági viszonnyal rendelkeznek. Rendes tagok: azok az egyesületi tagok, akik az alap tagdíj befizetésével járulnak hozzá az egyesület munkájához. Kiemelt tagok: azok az egyesületi tagok, akik emelt összegű tagdíj befizetésével járulnak hozzá az egyesület munkájához, és bizonyos mértékű aktivitással segítik a közösség építését. A kiemelt tagságra vonatkozó szabályok: a) Rendes tagságról kiemelt tagságra, vagy kiemelt tagságról rendes tagságra váltás csak az új tagsági év első hónapjában, a hónap utolsó napjáig, azaz az aktuális naptári évben július 1. és július 31. között lehetséges, a megfelelő összegű tagdíj befizetésével. b) Ha a tag önszántából, vagy a kiemelt tagság feltételeinek nem teljesülése miatt rendes tagsági viszonyra vált, két évig nem választhatja újra a kiemelt tagságot. c) A kiemelt tagság feltételei: az éves tagdíj határidőig hitelt érdemlő módon, az egyesület számláján vagy pénztárában jóváírásra került, és július 1-től az aktivitási előfeltétel teljesülése. d) A kiemelt tagság aktivitási előfeltétele az új tagsági évet megelőző tagsági évben legalább egy közgyűlésen vagy egy budapesti összejövetelen való részvétel. Amennyiben ez utóbbi megszervezésére nem kerül sor, a tag mindenképpen teljesítette az aktivitási feltételt. e) Amennyiben a fenti feltételek nem teljesülnek, a tag az új tagsági évben csak rendes tagsági viszonnyal rendelkezhet. f) Új belépő tagok amennyiben nem választják az örökös tagságot nem választhatják a kiemelt tagságot abban a tagsági évben, amelyikben belépnek az egyesületbe. g) Újra belépő tagok amennyiben nem választják az örökös tagságot nem választhatják a kiemelt tagságot a belépést követően legalább egy naptári éven keresztül. 3
4 h) Ezen tagsági típus bevezetésekor (2015. június 6.) tagsági viszonnyal rendelkezők a bevezetést követő tagsági évre (2015/16) választhatják a kiemelt tagsági típust függetlenül attól, hogy mikor léptek be az egyesületbe. Tiszteletbeli tagok: azok az egyesületi tagok, akik közismert személyek, vagy az egyesületért tett áldozatos munkájukkal érdemlik ki ezt a címet. A tiszteletbeli taggá választásról, és a tagság visszavonásáról az egyesület elnöksége dönt. A tiszteletbeli tagoknak nincs tagdíj fizetési kötelezettségük. A tiszteletbeli tagok a kiemelt tagsági viszonnyal rendelkező tagokéval azonos előnyökben és kedvezményekben részesülnek. Örökös tagok: azok az egyesületi tagok, akik különösen magas összeg egyösszegű befizetésével járulnak hozzá az egyesület munkájához. Az örökös tagok abban a tagsági évben részesülnek a kiemelt tagsági viszonnyal rendelkező tagokéval azonos előnyökben és kedvezményekben, amely előtti tagsági évben teljesítették a kiemelt tagságra vonatkozó aktivitási feltételt. A tagsági viszony keletkezése Az egyesületi tagsági jogviszony felvétellel jön létre. Az egyesületbe való belépés, illetőleg az egyesületből történő kilépés önkéntes. A belépési szándékot írásbeli nyilatkozattal kell jelezni az egyesület felé. A tagfelvétel kérdésében írásbeli felvételi kérelem alapján az egyesület elnöksége dönt. A tagfelvételi kérelem elutasítása esetén 30 napon belül a közgyűléshez lehet fordulni jogorvoslati kérelemmel. A tagsági jogviszony akkor kezdődik, amikor a belépni kívánó személy belépési nyilatkozatát az elnökség elfogadta és jóváhagyta, és a belépés időpontjától függő időszakra vonatkozó tagdíja hitelt érdemlő módon, az egyesület számláján vagy pénztárában jóváírásra került. Az egyesületi tagság megszűnik: A tagsági viszony megszűnése a) kilépéssel, b) vagy a tagsági jogviszony egyesület általi felmondásával, c) vagy kizárással, d) vagy a természetes személy tag elhalálozásával, e) vagy amennyiben az alapszabályban megadott határidőig a tag nem rendezi tagdíját. A fizetési határidő lejártát követően és a tagság megszűnését megelőzően az elnökség a tagot köteles tagdíjfizetési kötelezettségéről a jogkövetkezményekre történő egyidejű tájékoztatás mellett írásban tájékoztatni, és felszólítani a tagdíj összegének megfizetésére. Amennyiben a tagsági 4
5 díj a tag által utoljára bejelentett levelezési címére feladott felszólítás igazolt postára adását követő 15 napon belül sem kerül befizetésre, a tag tagsága az elnökség eljárásában törölhető. Kilépéssel szűnik meg az egyesület tagjának tagsága, amennyiben írásban bejelenti az elnökséghez kilépési szándékát, az elnökség a kilépési szándékát bejelentő tagot törli az egyesület tagjainak sorából. A tagsági viszony megszűnése nem mentesíti a tagot a tagsága idején keletkezett és tagsága időtartamára vonatkozó kötelezettségek, - így különösen a tagdíj fizetési kötelezettség - teljesítése alól. Amennyiben a tag esetében a tagság alapszabályban rögzített feltételei maradéktalanul nem teljesülnek, az egyesület a tagsági jogviszonyt 30 napos határidővel írásban felmondhatja. A felmondásról az egyesület elnöksége dönt. Kizárás útján szűnik meg a tag tagsági jogviszonya, ha a közgyűlés a tag egyesületi tagságát 2/3-os többséggel elfogadott határozattal megszünteti. A közgyűlés a megszüntető határozatát minden esetben köteles írásban indokolni. A közgyűlés kizárhatja az egyesület tagjai közül azt a tagot, aki magatartásával jogszabályt, az egyesület alapszabályát, vagy közgyűlési határozatot súlyosan vagy ismételten sért. A tagot a kizárási eljárás megindításáról kötelező értesíteni, részére biztosítani kell, hogy a védekezéséhez szükséges bizonyítékokat az eljárás során feltárhassa és érdemi védekezést terjeszthessen elő. Az elnökség határozatáról a tagot annak meghozatalától számított 15 napon belül írásban, ajánlott tértivevényes postai küldeményben értesíteni kell. Az írásbeli értesítésben meg kell jelölni a kizárás okát, tájékoztatni kell a tagot a védekezés, valamint a határozat elleni jogorvoslat lehetőségéről. A tag az elnökség határozata ellen annak kézbesítésétől számított 15 napon belül a közgyűléshez címzett kérelmében jogorvoslattal élhet. A közgyűlés a jogorvoslattal megtámadott elnökségi határozat tárgyában a jogorvoslati kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül köteles dönteni. Az elnökségi határozat felülvizsgálata kérdésében a közgyűlés egyszerű szótöbbséggel határoz. A közgyűlés határozatát a kizárt tag a tudomására jutástól számított 30 napon belül bíróság előtt megtámadhatja. IV. Az egyesület tagjainak jogai és kötelezettségei Az egyesület természetes személy tagjai jogaikat kizárólag személyesen gyakorolhatják. Az egyesület tagjainak jogai 5
6 a) részt vehet az egyesület tevékenységében és rendezvényein, b) választhat és választható az egyesület szerveibe, az egyesület kiskorú tagjai kizárólag csak az életkoruknak megfelelő tisztségre választhatók, így az egyesület kiskorú tagjai az egyesület képviseletére nem jogosultak, továbbá bankszámla feletti rendelkezési joggal nem ruházhatók fel, c) véleményt nyilváníthat, javaslatot tehet az egyesületet érintő bármely kérdésben, ajánlásokat tehet az egyesületet érintő kérdések megtárgyalására, d) kezdeményezheti az egyesület jogszabályba ütköző határozatainak megsemmisítését, e) részesülhet az egyesület által nyújtott előnyökben, kedvezményekben, amelyek eltérőek lehetnek a különböző tagsági típusú tagok esetén. Az előnyöket és kedvezményeket az elnökség határozza meg és hirdeti ki külön-külön minden tagsági évre, ennek határideje minden évben július 1, f) a közgyűlésen minden tag egy szavazati joggal rendelkezik, g) betekinthet az egyesület irataiba, nyilvántartásába, h) felvilágosítást kérhet az egyesület tevékenységéről, amelyre az egyesület 30 napon belül köteles választ adni, i) a tagok egyharmada írásban ok és cél megjelölésével rendkívüli közgyűlés és rendkívüli elnökségi ülés összehívását kezdeményezheti. Az egyesület tagjainak kötelezettségei a) az alapszabály rendelkezéseinek betartása, a határozatok végrehajtása, b) tagsági díj megfizetése, c) személyes közreműködés az egyesület feladatainak ellátásában, a közgyűlés, illetve az elnökség határozatainak megfelelően, elősegíteni az egyesület által kitűzött célok megvalósítását, d) nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását, e) a felmerülő adatváltozás esetén a tagnak a változásról haladéktalanul nyilatkoznia kell és tájékoztatni köteles az egyesületet. A tagi adatváltozás elmulasztásából eredő, illetőleg a hiányos teljesítésből eredő adatszolgáltatásért a tagot ért kár vonatkozásában az egyesület helyt állni nem tartozik, az ebből eredő tagnál felmerülő károkért felelősséggel nem tartozik. V. A tagdíj A tagdíjat az elnökség javaslatára a közgyűlés állapítja meg. A tagság július 1. után tagsági évre vonatkozik, amely július 1-től a következő naptári év június 30-ig tart. A tagdíjat az egyesület 6
7 tagjai minden év július 31. napjáig kötelesek az egyesület pénztárába történő befizetéssel, vagy az egyesület bankszámlájára banki átutalással megfizetni. A tagdíj mértéke: a) rendes tagság, nagykorú tagok: 3000 Ft/tagsági év b) rendes tagság, kiskorú tagok: 2000 Ft/tagsági év c) kiemelt tagság, nagykorú tagok: 6000 Ft/tagsági év d) kiemelt tagság, kiskorú tagok: 4000 Ft/tagsági év e) tiszteletbeli tagok: 0 Ft/tagsági év f) családi kedvezmény: legalább három, egymással rokonságban álló és / vagy egy háztartásban élő tag esetén minden rendes tagsággal rendelkező nagykorú tag esetén 500 Ft, és minden kiemelt tagsággal rendelkező nagykorú tag esetén 1000 Ft/tagsági év g) örökös tagok: az örökös taggá váláshoz a kiemelt tagságú nagykorú tagokra vonatkozó éves tagdíj tízszerese, az örökös taggá válást követően 0 Ft/tagsági év h) elnökségi tagok: 0 Ft/tagsági év A kelleténél magasabb összeg befizetése esetén visszafizetés nem kérhető, de a különbözet a következő tagsági évre vonatkozó tagdíjba külön kérésre beszámítható. Utoljára abban a tagsági évben minősül kiskorúnak egy tag, amelyikben a 18 életévét betöltötte. Az egyesület kiskorú tagjai számára a kedvezményes tagdíjat az elnökség saját ügyrendje alapján engedélyezi. A tisztújításkor az elnökségből leköszönő tag amennyiben az egyesület tagja kíván maradni, és amennyiben az aktuális tagsági évből még több, mint 60 nap vissza van az aktuális tagsági évre vonatkozó tagdíját, ami az éves tagdíj 100%-a, a tisztújító közgyűléstől számított 45 munkanapon belül kell rendeznie. A december 31. és június 30. között belépő tagok részére a belépéskor fizetendő tagdíj a rendes tagság éves tagdíj összegének 150%-a, ami magában foglalja a következő tagsági évre vonatkozó tagdíjat is (ha az új belépő tag a következő tagsági évben kiemelt taggá szeretne válni, azt a megfelelő időszakban, a kiemelt tagságra vonatkozó feltételek teljesülése esetén, a kiemelt és a rendes tagság tagsági díja különbözetének megfizetésével megteheti), vagy a rendes tagság éves tagdíj összegének 100%-a, ami az aktuális tagsági év végéig fedezi az új vagy újra belépő tag tagdíját. A tagságot kilépéssel elveszítő személy ismételt belépéskor a rá vonatkozó éves tagdíj kétszeresét köteles az egyesület számára befizetni, ami fedezi a belépés tagsági évében, illetve az azt követő tagsági évben az újra belépő tag tagdíját. 7
8 A tagság megszűnése esetén a már befizetett tagdíj vissza nem igényelhető. A naptári évről a tagsági évre történő váltás évében, azaz 2015-ben a váltáskor tagsági jogviszonnyal rendelkező egyesületi tagok számára a évre vonatkozóan már befizetett tagdíj 50%-a (a későbbi évekre befizetett tagdíj 100%-a) levonható a 2015/16-os tagsági évre fizetendő tagdíjból. A különbözet befizetésének határideje rendes tagok számára szeptember 30., a kiemelt tagságra váltani óhajtó tagok számára pedig augusztus 31. Akik a különbözetet nem óhajtják befizetni, tagságuk még fennáll arra az időszakra, amelyre korábban a tagdíjat már befizették, és erre az időszakra normál tagsági viszonynyal rendelkező tagok lesznek. VI. Az egyesület szervezete Az egyesület szervei: a) közgyűlés b) elnökség c) felügyelőbizottság VII. Az egyesület közgyűlése A közgyűlés az egyesület legfőbb szerve, melyet a tagok összessége alkot. A közgyűlés ülései nyilvánosak, a tagok azonban egyszerű szótöbbséggel hozott határozattal a közgyűlés üléséről a nyilvánosságot kizárhatják, ha valamely egyesületi tag jogos magánérdekének védelme vagy a közérdek vagy az egyesület érdeke ezt szükségessé teszi. Az egyesület közgyűlését legalább tagsági évente egyszer össze kell hívni, a helyszínt adó település tagsági évente legalább egy alkalommal Budapest. A közgyűlést az elnök hívja össze és a közgyűlés üléseit az elnök vezeti. Az elnök a közgyűlés vezetésével mást is megbízhat. A közgyűlés időpontját az elnökség legalább 30 nappal korábban állapítja meg, és annak helyéről, időpontjáról, tervezett napirendjéről és a beterjesztett javaslatokról a tagokat legalább 30 nappal a közgyűlés kitűzött napja előtt írásban értesíti, postai vagy elektronikus úton. A közgyűlésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a közgyűlésen megválasztott tag hitelesít. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a 8
9 közgyűlésen tett észrevételeket, javaslatokat, valamint a közgyűlésen hozott határozatokat. Az egyesület határozatairól az egyesület elnöksége nyilvántartást vezet. Az egyesület mind a határozatokba, mind pedig az egyéb iratokba való betekintés lehetőségét biztosítja. A betekintés iránti igényt az egyesület elnökségének kell előzetesen bejelenteni. A közgyűlés döntéseit nyilvánosan kihirdetik. Az egyesület elnöksége a közgyűlés döntéseit, határozatait a jelen nem lévő tagokkal 15 napon belül írásban, postai vagy elektronikus úton közli. A közgyűlés határozatképessége A közgyűlés határozatképes, ha a tagok több mint fele jelen van. A közgyűlés határozatképtelensége esetén megismételt közgyűlést kell összehívni. A határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés változatlan napirend mellett a megjelent tagok számától függetlenül határozatképes, amennyiben erről a tagokat már az eredeti meghívóban előre tájékoztatták. A közgyűlés napirendje A közgyűlés napirendjét az egyesület elnöksége állapítja meg és terjeszti elő. Az egyesület évi rendes közgyűlésének az alábbi napirendi pontokat kötelezően tartalmaznia kell: a) az egyesület tevékenységéről szóló beszámoló jóváhagyása, b) az egyesület éves költségvetésének megállapítása, c) az egyesület tagjai által beterjesztett javaslatok. A c) pontban említett javaslatokat abban az esetben lehet napirendre tűzni, ha azokat a közgyűlés időpontja előtt két nappal benyújtották az elnökség részére. A közgyűlésen résztvevők egyszerű szótöbbséggel további indítványok napirendre tűzéséről dönthetnek. A közgyűlés hatásköre A közgyűlés az egyesületet érintő minden kérdésben dönthet. A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az alapszabály elfogadása és módosítása, b) nemzetközi szervezetbe való be- és kilépés elhatározása, c) az egyesület más egyesülettel való egyesülésének, szétválásának, valamint feloszlásának kimondása, d) az egyesület tisztségviselőinek megválasztása és visszahívása, e) a tagfelvétel, valamint a kizárás kérdésében hozott határozat elleni jogorvoslati kérelem elbírálása, f) az egyesület éves beszámolójának jóváhagyása, 9
10 g) az elnökség beszámolójának elfogadása, h) az egyesület éves költségvetésének jóváhagyása, i) tagdíj mértékének megállapítása, j) felügyelőbizottság létrehozása illetve megszüntetése (az ide vonatkozó törvényben szereplő feltételek teljesülése és nem teljesülése függvényében), valamint tagjainak megválasztása és viszszahívása, k) minden olyan kérdés eldöntése, amelyeket jogszabály vagy a jelen alapszabály a hatáskörébe utal. A közgyűlés határozathozatala A közgyűlés határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. Kivételes esetekben a közgyűlés határozatait titkos szavazással hozza meg, erről az érdemi határozat meghozatalát megelőzően a tagok egyszerű szótöbbséggel hozott határozattal döntenek. A jelenlévő tagok 2/3-os szótöbbsége szükséges: a) az alapszabály elfogadásához, módosításához, b) az egyesület feloszlásának kimondásához, c) más egyesülettel történő egyesülés kimondásához, d) a tag kizárásával kapcsolatos határozat meghozatalához. Rendkívüli közgyűlés Rendkívüli közgyűlést kell összehívni: a) az egyesület elnökségének többségi határozata alapján, b) az elnökségi tagság bárminemű megszűnése esetén, c) ha az egyesület tagjainak egyharmada ok és cél megjelölésével írásban kéri, d) ha a bíróság elrendeli. A rendkívüli közgyűlésre egyebekben az egyesület közgyűlésére vonatkozó szabályok az irányadók. VIII. Az egyesület elnöksége Az elnökség az egyesület képviselő és ügyintéző szerve. Az egyesület tevékenységét két közgyűlés közötti időszakban az egyesület öt tagú elnöksége vezeti, irányítja az egyesület működését, végrehajtja a közgyűlés határozatait. Az elnökség az egyesület működését érintő valamennyi kérdésben döntésre jogosult szerv, kivéve azokat az ügyeket, amelyek a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartoznak. 10
11 Az elnökségnek csak olyan személy lehet a tagja, aki a) az egyesületben tagsággal rendelkezik, és b) legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és c) a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és d) magyar állampolgár, vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozik, és bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik, és e) rendelkezik a Real Madrid CF által kibocsátott, érvényes szurkolói kártyával, és f) július 1. utáni választás esetén: elnökségi tag volt, vagy kiemelt tagsági viszonnyal folyamatosan rendelkezett a megválasztását megelőző egy tagsági évben július 1. utáni választás esetén: elnökségi tag volt, vagy kiemelt tagsági viszonnyal folyamatosan rendelkezett a megválasztását megelőző két tagsági évben. Az elnökség feladatai és hatásköre a) az egyesület közgyűlésének az összehívása, b) az egyesület törvényes és alapszabályszerű működésének biztosítása, c) gondoskodás a közgyűlési határozatok végrehajtásáról, d) az egyesület nemzetközi kapcsolatainak szervezése, e) az éves költségvetés és beszámoló előkészítése, f) a tagfelvételi kérelmek elbírálása, g) döntés a tagság felmondással való megszüntetése ügyében, h) az egyesület képviselete, i) a különböző tagsági csoportok számára nyújtott, tagsági évre vonatkozó előnyök és kedvezmények meghatározása, j) tiszteletbeli tagság elfogadása és visszavonása. Az elnökség megfelelő fedezet birtokában dönt a rendkívüli, a költségvetésben nem szereplő, valamint az előirányzatot meghaladó kiadásokról. Előirányzat felhasználási jogkörben dönt a költségvetési előirányzatok évközi módosításáról, átcsoportosításáról. Az elnökség tagjai Az elnökség létszáma öt fő, összetétele: elnök, és négy alelnök. Az elnököt, és az alelnököket az egyesület közgyűlése nyílt szavazással választja meg, az egyesület tagjainak sorából három éves időtartamra. 11
12 Az elnökség tagjai a kiemelt tagsági viszonnyal rendelkező tagokéval azonos előnyökben és kedvezményekben részesülnek. Az elnökség tagjai: Virág Dániel (elnök), Kovács László, Latorovszky András, Mészáros András, Ősi Péter (alelnökök). Az elnökség működése Az elnökség maga állapítja meg munkatervét és ügyrendjét. Az ügyrendet a közgyűlés hagyja jóvá. Az elnökség szükség szerint ülésezik. Az elnökséget az elnök írásban hívja össze. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a tagok az ülésről legalább hét nappal az ülés időpontját megelőzően írásban, postai vagy elektronikus úton értesülnek, és az ülés tárgysorozatáról leírást kapnak. Halaszthatatlanul sürgős esetben az elnök rövidebb határidőt is megállapíthat. Az elnökség ülései zártkörűek, tanácskozási jelleggel a felügyelőbizottság tagjai jelen lehetnek, illetve annak tárgykörére figyelemmel esetenként további tagok, szakértők hívhatók meg. Rendkívüli ülést kell összehívni, ha azt az elnök, vagy valamely elnökségi tag az ok és a cél megjelölésével írásban indítványozza. Az elnökség üléseiről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az ülésen elhangzott észrevételeket és javaslatokat, valamint a hozott határozatokat. A hozott határozatokról az érintett szerveket és személyeket a jegyzőkönyvi kivonat megküldésével értesíteni kell. Az elnökség határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Az elnökség a szavazásra jogosultak több mint felének jelenléte esetén határozatképes. Szavazategyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni. Határozatképtelenség esetén az elnökségi ülést 15 napon belül ismételten össze kell hívni. A határozatképtelenség miatt ismételten összehívott elnökségi ülés is csak abban az esetben határozatképes, ha azon a szavazásra jogosultak több, mint a fele jelen van. Az elnökség üléseire annak tárgykörére figyelemmel esetenként további tagok, szakértők hívhatók meg. IX. Az egyesület felügyelőbizottsága A felügyelőbizottság az egyesület ellenőrző szerve, feladata az egyesületi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és az egyesületi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése. A felügyelőbizottságot - a közgyűlés döntése alapján - nem szükséges fenntartani, amennyiben törvény lehetővé teszi a felügyelőbizottság hiá- 12
13 nyát. A felügyelőbizottság tagjai A felügyelőbizottság tagja lehet az a nagykorú személy, aki a) az egyesületben tagsággal rendelkezik, és b) legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és c) a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és d) magyar állampolgár, vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozik, és bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik, és e) és aki vagy akinek a hozzátartozója nem elnökségi tagja az egyesületnek. A felügyelőbizottság létszáma három fő, tagjait a közgyűlés választja nyílt szavazással, 3 évre. A bizottság elnökét a bizottság tagjai maguk közül választják. A felügyelőbizottsági tagsági jogviszony az elfogadással jön létre. A tagság megszűnésére az egyesületi tisztségviselői megbízatás megszűnésére vonatkozó szabályok érvényesek. A felügyelőbizottsági tagok a kiemelt tagsági viszonnyal rendelkező tagokéval azonos előnyökben és kedvezményekben részesülnek. A felügyelőbizottság feladatai és hatásköre A felügyelőbizottság feladata, hogy az egyesület elnökségétől függetlenül ellenőrizze a szervezet törvényes működését. Ennek során a felügyelőbizottság: a) köteles a közgyűlés elé kerülő előterjesztéseket megvizsgálni, és ezekkel kapcsolatos álláspontját a közgyűlés ülésén ismertetni, b) az egyesület irataiba, számviteli nyilvántartásaiba, könyveibe betekinthet, az elnökség tagjaitól felvilágosítást kérhet, az egyesület bankszámláját, pénztárát, valamint szerződéseit megvizsgálhatja, és szakértővel megvizsgáltathatja, c) véleményezheti az éves beszámolót és a közhasznúsági mellékletet azok közgyűlés általi elfogadása előtt, d) köteles az elnökséget tájékoztatni, vagy annak összehívását kezdeményezni, ha a szervezet működése során jogszabálysértést, vagy a szervezet érdekeit súlyosan sértő esemény történt, annak megszüntetése, következményeinek elhárítása vagy enyhítése érde- 13
14 kében, e) köteles az elnökséget tájékoztatni, és annak összehívását kezdeményezni, ha az elnökségi tagok felelősségét megalapozó tény merült fel, f) tanácskozási jelleggel jelen lehet az elnökségi üléseken. Ha az elnökséget a felügyelő indítványától számított 30 napon belül nem hívják össze, akkor az elnökséget a felügyelő szervnek kell öszszehívni. Ha az elnökség nem ül össze, vagy nem teszi meg a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket, akkor a felügyelő szerv köteles értesíteni a törvényességi felügyeletet ellátó szervet. A felügyelőbizottság működése A felügyelőbizottság maga állapítja meg munkatervét és ügyrendjét. Határozatait a jelenlévők szótöbbségével hozza. Döntéseiről jegyzőkönyvet készít. X. Az egyesület tisztségviselői a) elnök b) alelnök c) pénztáros Az egyesület tisztségviselőinek megválasztása nyílt szavazással történik. Megválasztottnak azt a személyt kell tekinteni, aki az érvényes szavazatok több mint felét megszerezte. Amennyiben a jelöltek közül valaki nem kapja meg az érvényes szavazatok több mint felét, abban az esetben a tisztségre jelölt két legtöbb szavazatot szerzett személy között újabb szavazást kell tartani. A megismételt szavazás győztese a legtöbb érvényes szavazatot kapott személy lesz. A tisztségviselői megbízatás megszűnésének esetei a) Határozott idejű megbízatás esetén a megbízás időtartamának lejártával b) Megszüntető feltételhez kötött megbízatás esetén a feltétel bekövetkezésével c) Ha a közgyűlés a tisztségviselőt visszahívja d) Az elnökséghez intézett nyilatkozattal történő lemondással e) A tisztségviselő halálával f) A tisztségviselő cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával g) A tisztségviselővel szembeni kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével. 14
15 Az egyesület elnöke Az egyesület legfőbb tisztségviselője az egyesület elnöke. Az elnök az elnökség közreműködésével irányítja, vezeti az egyesületet. Az egyesület képviseletére harmadik személyek és szervezetek irányában az elnök önállóan, illetve az elnök erre irányuló külön felhatalmazása alapján az alelnök jogosult. Az elnök hatásköre és feladatai a) képviseli az egyesületet, b) biztosítja az egyesület törvényes és szabályszerű működését, c) az alapszabály, valamint a közgyűlési, elnökségi határozatok végrehajtásának irányítása és ellenőrzése, d) az egyesület munkájának figyelemmel kísérése, a tagok tevékenységének koordinálása, e) az aláírási és utalványozási jogkör gyakorlása, f) az elnökségi ülések összehívása, g) döntési jogkör gyakorlása mindazokban az ügyekben, amelyek nem tartoznak a közgyűlés, az elnökség, illetőleg az egyesület egyéb szervének kizárólagos hatáskörébe, h) a közgyűlések összehívása lebonyolítása, i) a közgyűlési határozatok nyilvántartása, nyilvánosságának biztosítása, j) az elnökségi határozatok nyilvántartása, nyilvánosságának biztosítása, k) közreműködik az egyesület költségvetésének, a közgyűlés elé terjesztett éves beszámolónak az elkészítésében, l) ellát minden olyat feladatot, amelyet jogszabály az elnök hatáskörébe utal. Az egyesület alelnökei A közgyűlés által megválasztott személyek, akik tevékenységüket az elnök irányítása alatt végzik. Az elnököt akadályoztatása esetén az alelnökök, vagy az alelnökök egyike helyettesíti. Helyettesítés esetén az alelnök teljes joggal képviseli az egyesületet, és gyakorolja az elnök jogait. Az egyesület pénztárosa A pénztárost a közgyűlés választja három évre. A pénztáros lehet egyben elnökségi tag is. A pénztáros feladatait az egyesület pénzkezelési szabályzata szabályozza, amit az egyesület közgyűlése fogad el. XI. 15
16 Az egyesület képviselete és jegyzése Az egyesületet az elnök önállóan vagy az elnök erre irányuló külön felhatalmazása alapján az alelnök képviseli hatóságok, bíróságok, valamint állami és önkormányzati szervek előtt. Az egyesület jegyzésére az elnök önállóan vagy az elnök külön felhatalmazása alapján az alelnök jogosult. Az egyesület bankszámlája feletti rendelkezésre, illetve az egyesület bank előtti jegyzésére az elnök és a pénztáros együttesen jogosult. XII. Az egyesület gazdálkodása és vagyona Az egyesület éves költségvetés alapján gazdálkodik, melyet az elnökség fogad el. Az egyesület gazdálkodásáról az elnökség jelentést készít, melyet a közgyűlés elé terjeszt, aki dönt ennek elfogadásáról. Az egyesület elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységet nem folytat. Az egyesület a céljai megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében gazdasági-vállalkozási tevékenységet folytathat. Az egyesület befektetési tevékenységet nem folytat. Az egyesület működéséhez szükséges bevételek az alábbiakból tevődnek össze: a) tagsági díj, b) természetes és jogi személyek hozzájárulásai, c) egyéb bevételek. Az egyesület bevételeivel önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. Az egyesületnek ingó és ingatlan vagyona lehet, amellyel a jogszabályok keretei között önállóan rendelkezik. Az egyesület tagjai az egyesület tartozásaiért a befizetett tagdíjon túlmenően saját vagyonukkal nem felelnek. Az egyesület gazdálkodását a civil szervezetek gazdálkodási tevékenységéről szóló évi CLXXV. törvény alapján végzi. XIII. Az egyesület megszűnése Megszűnik az egyesület az alábbi esetekben: a) más egyesülettel vagy egyesületekkel egyesül, vagy egyesületekre válik szét, vagy 16
17 b) megvalósította célját, vagy a cél megvalósítása lehetetlenné vált, és új cél nem került meghatározásra, vagy c) a tagok száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt, vagy d) a tagok vagy alapítók kimondják megszűnését, vagy e) az arra jogosult szerv megszünteti. Az a) esetben az egyesület jogutódlással szűnik meg, a b)-e) esetekben pedig jogutód nélkül feltéve, hogy a vagyoni viszonyok lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság az egyesületet a nyilvántartásból törli. Az egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a fennmaradó vagyon tekintetében a Ptk. 3:85 -ának, a vezető tisztségviselők felelőssége vonatkozásában a Ptk. 3:86 -ának rendelkezései az irányadók. Az egyesület személyi és vagyoni viszonyaira egyebekben a Ptk. rendelkezései az irányadóak. XIV. Záró rendelkezések Jelen alapszabályban nem szabályozott kérdések tekintetében Magyarország Alaptörvénye, az új Polgári Törvénykönyv (2013. évi V. törvény), valamint az egyesülési jogról szóló évi CLXXV. törvény rendelkezései az irányadóak. Jelen alapszabályt a Fehér Vikingek Real Madrid Szurkolói Egyesület alakuló közgyűlése hagyta jóvá február 12-én., módosította a február 26-i, a április 29-i, a június 24-i, a július 8-i, a július 13-i, a augusztus 17-i, a február 15-i, és a június 6-i közgyűlése, elfogadta a június 6-i közgyűlése. Azon alapszabályi pontok, amelyeket a június 6-i módosítások, változások érintenek: I. Általános rendelkezések: az egyesület vagyonára és gazdálkodására vonatkozó bekezdések átkerültek az egyesület vagyonáról és gazdálkodásáról szóló XII. fejezetbe III. Tagsági viszony: csak természetes személy lehet az egyesület tagja; belépési korlát bevezetése; tagsági típusok módosítása, bevezetése; tagsági viszony megszűnésének módosítása; kizárás a közgyűlés hatásköre IV. Az egyesület tagjainak jogai és kötelezettségei: a tagok jogainak kibővítése 17
18 V. A tagdíj: tagsági év bevezetése; új tagsági típusok tagdíjának meghatározása; tagdíj fizetéssel kapcsolatos határidők módosítása; túlfizetéssel kapcsolatos szabályozás; újra belépők tagdíja; leköszönő elnökségi tag tagdíja; tagsági évre váltás évére vonatkozó speciális szabályok; a tagságát elveszítő tag már befizetett tagdíja; az alapítás évére vonatkozó rendelkezések törlése VI. Az egyesület szervezete: új szervezeti egység a felügyelőbizottság VII. Az egyesület közgyűlése: zárt ülés feltétele; a közgyűlés helyszíne; a közgyűlés paramétereinek kihirdetése; a tervezett napirend tagok által javasolt kiegészítésének feltétele; a közgyűlés hatáskörének kibővítése; titkos szavazás feltétele VIII. Az egyesület elnöksége: elnökségi taggá válás feltételeinek kibővítése; az elnökség hatáskörének kibővítése; elnökségi tagok és elnök választásának módja és a kinevezés időtartama; az elnökségi tagok neve; az elnökség összehívásának szabályszerűsége; az elnökségi ülés zártkörű; az elnökségi ülésre meghívható személyek IX. Az egyesület felügyelőbizottsága X. Az egyesület tisztségviselői: a tisztségviselők megválasztásának módja; a tisztségviselői megbízatás megszűnésének esetei; a pénztáros XIII. Az egyesület megszűnése XIV. Záró rendelkezések: az új Polgári Törvénykönyv rendelkezései az irányadóak 18
19 EGYSÉGES SZERKEZETŰ ALAPSZABÁLY Amely létrejött az alulírott helyen és napon, a Pécsi Törvényszék által nyilvántartásba vett FEHÉR VIKINGEK REAL MADRID SZURKOLÓI EGYESÜLET alapszabályának a június 6. napján megtartott egyesületi közgyűlésen elhatározott módosításai miatt. Jelen alapszabály szövege az elfogadott módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg, amely megfelel az alapszabály módosítások alapján hatályos tartalmának. Az alapszabály szövegének legutolsó változásai dőlt és vastagított betűtípussal kerültek kiemelésre. Paks-Dunakömlőd, június 6. elnök Előttünk, mint tanúk előtt: Név:... Lakcím:... aláírás Név:... Lakcím:... aláírás 19

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


PPT - Alapfogalmak PowerPoint Presentation - ID:3926476
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/3926476" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Alapfogalmak. ADATVÉDELEM. Adatvédelem.
PowerPoint Slideshow about 'Alapfogalmak' - uzuri
Olyan alapelvek, szabályok, eljárások, adatkezelési eszközök és műveletek összessége, amelyek az egyénre vonatkozó ismeretek feletti ellenőrzés lehetőségét biztosítják az egyén számára, oly módon, hogy a személyes adatok gyűjtését, feldolgozását és felhasználását korlátozzák és ezáltal az egyént védik.
Adatvédelmi szempontból: bármiféle ismeret, tény, vélekedés, számszerűsíthető vagy szavakkal ki sem fejezhető is.
Nem érdemes definiálni.
Ismeret – adat - információ
Dr. Szabó Máté felesége szülész-nőgyógyászának
150 000 forint hálapénzt adott 2004 tavaszán.
150 000 forint hálapénzt adott2004tavaszán.
150 000 forinthálapénztadott2004tavaszán.
Ismeret – adat – információ
egyszerű vagy különleges személyes adat
lényegi adat
anonimizált adat
egyedi adat és statisztikai adat
közzéteendő
nem eltitkolható
közérdeklődésre számot tartó adat
Közös fogalom: az adat
Bármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel (a továbbiakban: érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. A személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt - közvetlenül vagy közvetve - név, azonosító jel, illetőleg egy vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján azonosítani lehet. (Avtv. 2. § 1.)
kapcsolatba hozhatóság
 ISM.
Adat: bármiféle ismeret, tény, vélekedés, számszerűsíthető vagy szavakkal ki sem fejezhető is. Képmás, ujjlenyomat, vélemény.
A lényeg: a kapcsolatba hozhatóság az adatalannyal. Erre szolgálnak az azonosító adatok, amik szintén személyes adatok, de speciálisak.
Esterházy Péter nem kevésbé kiváló író mint Nádas Péter
Azonosító adatok, lényegi adatok, anonimizálás
A személyes adat fogalmával kapcsolatos tévhitek
a személyes adat = személyazonosító adat
csak a valós adat lehet személyes adat
a személyes adat titkos
személyes adat lehet közérdekű adat
Az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása. Adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése is. (Avtv. 2. § 9.)
Az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, ígypéldául gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása.Adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése is. (Avtv. 2. § 9.)
Az adatot meghatározott harmadik személy számára hozzáférhetővé teszik.
Adattovábbítás és nyilvánosságra hozatal
Ugyanaz: a hozzáférhetővé tétellel megvalósul.
Különbség: a címzettek körében.
Az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja. (Avtv. 2. § 8.)
Aki ezt végzi: adatfeldolgozó.
(Avtv. 2. § 15., 16.)
Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől. (Avtv. 2. § 2.)
Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret,függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől. (Avtv. 2. § 2.)
≠közérdeklődésre számot tartó adat
Közfeladatot ellátó szerv vagy személy: aki ilyen feladatot lát el, amikor ellátja.
a) általa kezelt vagy
b) tevékenységére vonatkozó
A dokumentum osztja az adat sorsát.
az adatvédelem az adatokat védi
az adatvédelem a jogi személyek adatait is jelenti
az adatvédelem a nyilvánosságra hozatal korlátját jelenti
közérdekű adat az, ami közérdeklődésre tart számot
a nyilvános adat közérdekű adat
a közérdekű adat mindig nyilvános
Az adatgyűjtés korlátozásának elve
Az adatminőség elve
A célhozkötöttség elve
A korlátozott felhasználás elve
A nyíltság elve
A személyes részvétel elve
A felelősség elve
1. Az adatgyűjtés korlátozásának elve
A személyes adatok gyűjtése csak törvényes és tisztességes eszközökkel, az adatalany tudtával és belegyezésével történhet.
2. Az adatminőség elve
Az adatoknak az adatkezelés céljával összhangban pontosnak, teljesnek és aktuálisnak kell lenniük.
3. A célhozkötöttség elve
Személyes adatokat csak előre meghatározott célból, csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig lehet kezelni.
4. A korlátozott felhasználás elve
Az adatokat csak az adatalany hozzájárulásával vagy törvényi felhatalmazással lehet felhasználni.
5. A biztonság elve
Az adatokat a technika mindenkori állásának megfelelő ésszerű intézkedésekkel védeni kell a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, nyilvánosságra hozás, sérülés és megsemmisülés ellen.
6. A nyíltság elve
7. A személyes részvétel elve
Az adatalany megismerheti a rá vonatkozó adatokat, azokat (ha helyénvaló) helyesbItheti, kiegészItheti vagy töröltetheti.
8. A felelősség elve
Az adatkezelő a felelős a fenti elvek betartásáért, s bizonyítani kell tudnia az adatkezelés jogszerűségét.
Munkahelyi egészség és biztonság -Tűzvédelem (folyt.köv.). munkahelyi egészség és biztonság. 11500 - 12. tűzvédelem – alapfogalmak. tűz. égési folyamat, amely veszélyt jelent az életre, testi épségre, anyagi javakra.
Hídépítés - 1. előadás -. kis lászló. előadás vázlat. hídépítési alapfogalmak hídtervezési követelmények híd tervezési fázisok hidak osztályozása szabványok hídépítés története. hidászok jelmondata. „az út
Immunológiai alapfogalmak. Az immunrendszer felépítése. -Immunológiai alapfogalmak. az immunrendszer felépítése. „az immunológia alapjai” tk 1. és 2. fejezet (3-21. oldal). koncepció. Általános összefoglalás: az immunrendszer
Európai közigazgatási büntetőjog -. európai közigazgatási büntetőjog. „azon normák összessége, amelyek a közigazgatási szervek hatáskörébe adott büntető szankciók alkalmazásának feltételeit határozzák meg.” kiss n.
Számítógépek felépítése 1. előadás bevezetés, számítógép generációk, alapfogalmak 2002 szeptember -. dr. istenes zoltán elte-ttk. dr. istenes zoltán. elte-ttk Általános számítástudományi tanszék déli épület 2.emelet
11. témakör -. gazdasági kérdések 1.: vezetékes energiahordozók. tartalom. 1. költségek, árak, beruházási döntések 2. vezetékes energiahordozók 1. földgáz 2. villamos energia 3. távhő. 7.1. költségek, árak,
Gyógyszertári üzemvitel -. a gyógyszertári tevékenységgel, ill. a működésével kapcsolatos szakmai és egyéb üzemviteli ismeretek: egészségügyi szervek és intézmények szakmai-ügyviteli nyilvántartások és fogalmak munkaügyi
Tűrések -. tűrésfajták. mérettűrés alaktűrés helyzettűrés Érdesség. a határméret és a határeltérések értelmezése. alapfogalmak. méretszóródás: a tényleges méretek és az elméleti méret különbsége névleges
Deviancia -. normaszegő magatartásformák. alapfogalmak. a normaszegést nevezik devianciának , a normaszegő viselkedést deviáns viselkedésnek


text:
Nem lehet mérlegelés nélkül megtiltani külföldi vezetéknév fölvételét - strasbourgi döntés | Ügyvédfórum - 2019.07.06
Nem lehet mérlegelés nélkül megtiltani külföldi vezetéknév fölvételét - strasbourgi döntés
Az egyik kérelmező hagyományos asszír családi nevét, a másik buddhista vallásának megfelelőbb szanszkrit nevet szeretett volna fölvenni. A török bíróságok mindkettejük kérelmét elutasították arra a szabályra hivatkozva, amely megtiltotta külföldi vezetéknév fölvételét. A strasbourgi Bíróság hangsúlyozta, hogy a névváltoztatást közérdekből lehet korlátozni, de a mérlegelés nélküli, automatikus tilalom egyezménysértő beavatkozást jelent a magán- és családi életbe.
Az egyik kérelmező, Nuri Aktaş asszír ősökkel rendelkező török állampolgár 1995-ben svájci állampolgárságot szerzett - számolt be az ügyről az Átlátszó. Svájci útlevelében az asszír “Amno” vezetéknevet adta meg, és az okmányban ezt is tüntették föl. Ennek következtében török és svájci útlevelében más-más névvel szerepelt. 2005-ben a török bíróságtól kérte nevének Aktaş-ról Amno-ra változtatását. Kérelmében hivatkozott asszír leszármazására, továbbá, hogy bátyja hasonló névváltoztatását ugyanezen bíróság 2002-ben jóváhagyta. Hivatkozott továbbá arra is, hogy a két útlevélben szereplő eltérő név a mindennapi életben is problémát jelent számára.
A bíróság kérdésére az anyakönyvi nyilvántartó jelezte, hogy az Amno név bejegyzésének nincs akadálya. Az eljárásban tanút is meghallgattak, aki úgy nyilatkozott, hogy világ életében a bejegyezni kívánt néven ismerte a kérelmezőt. Miután arról is megbizonyosodott, hogy a kérelmezőt nem körözik, a bíróság a Török Nyelvészeti Intézethez fordult azzal a kérdéssel, hogy az Amno török szó-e. Az Intézet nemleges válaszára tekintettel a bíróság a névváltoztatás iránti kérelmet elutasította arra hivatkozva, hogy a török törvények értelmében felvett vezetéknév csak török kifejezés lehet. 2006-ban a másodfok, 2007-ben pedig a harmadfokon eljáró semmítőszék is jóváhagyta az elutasító ítéletet.
A második kérelmező, eredetileg H. Aslaniskender egy buddhista török állampolgár, aki vallására tekintettel kérte nevének megváltoztatását Padmapanys Leonalexandros-ra. Kérlemét 2002-ben a török bíróság elutasította. Fellebbezésében a második kérelmező előadta, hogy a névváltoztatási kérelem elutasítása sértette spirituális integritását, és akadályozta a szabad vallásgyakorlásban, illetve az önkifejezés szabadságában.
Az elsőfokú döntést a semmítőszék eljárásjogi okokból megsemmisítette. A megismételt elsőfokú eljárásban a bíróság szakvéleményt kért az Ankarai Egyetem egy indológusától, aki megállapította, hogy a Padmapanys név fontos szanszkrit sprituális tartalmat hordoz, míg a Leonalexandros csupán a török Aslaniskender név görög megfelelője, vallási jelentést nem hordoz. Erre tekintettel a kérelmező azt kérte a bíróságtól, hogy nevét a teljesen szanszkrit Padmapani Paramabindu-ra változtassa. Az első fokon eljáró bíróság helyt adott a kérelemnek. A döntést azonban az anyakönyvi hivatal megtámadta. A semmítőszék végül a keresztnévváltoztatást helyben hagyta, a vezetéknévvel kapcsolatban azonban megsemmisítette a döntést arra hivatkozva, hogy a felvenni kívánt név nem török szó. A vezetéknév megváltoztatását megtagadó döntést végül 2006 szeptember 22-én hozta meg a semmítőszék, a döntést azonban csak 2007 március 22-én közöltek a második kérelmezővel.
A kérelmezők a névváltoztatási kérelmet elutasító döntések ellen a Bírósághoz fordultak többek között a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot deklaráló 8. és a diszkrimináció tilalmát rögzítő 14. cikk sérelmére hivatkozva.
A Bíróság az ügyeket a jogi kérdés hasonlóságára tekintettel egyesítette.
A török kormány a második kérelmező vonatkozásában elkésettségre hivatkozott, a Bíróság azonban a döntés közlésének időpontjától számította a hat hónapos határidőt, így a kérelmeket érdemben bírálta el.
Első kérdésként azt kellett a Bíróságnak eldöntenie, hogy a kérelmezők magánéletébe beavatkozást jelentett-e a névváltoztatás megtagadása. Ezzel kapcsolatban a Bíróság felidézte, hogy a Henry Kismoun-ügyben megállapította a magánéletbe való beavatkozást, amikor a kérelmezőt vezetékneve megváltoztatására kötelezték. Ugyan nem ennyire egyértelmű a megítélése annak az esetnek, amikor az állam a kérelmező névváltoztatási kérelmét utasítja vissza, a Bíróság mégis úgy ítélte meg, hogy ebben az esetben is azonosak a mérlegelési szempontok: az államnak a magánfél és a társadalom érdekeit kell kiegyensúlyoznia.
A Bíróság e körben a Stjerna-ügyre utalva hangsúlyozta, hogy a névváltoztatás joga legitim (közérdeket szolgáló) korlátok közé szorítható például a népességnyilvántartás hatékonysága, a személyazonosítás, illetve a családi kapcsolat azonosíthatóságának érvényre juttatása érdekében. A jelen ügyben azonban a török hatóságok csupán arra hivatkozva nem engedélyezték a névváltoztatást, hogy a török jog tiltotta a nem török nyelvű név felvételét.
A Bíróság hangsúlyozta, hogy a tagállami hatóságok vannak abban a helyzetben, hogy a névváltoztatással kapcsolatos köz- és magánérdeket kiegyensúlyozzák. A jogi előírásokkal szemben az a követelmény, hogy ehhez a jogalkalmazás számára kellő rugalmasságot biztosítsanak. A jelen ügyben a Bíróság értékelése szerint a török bíróságok a török jog egy mondatára hivatkozva, az ügyben felmerülő szempontok mérlegelése nélkül, automatikusan utasították el a kérelmezők névváltoztatási kérelmét. A határozatok indokolása nem mutatja be, hogy a vezetéknév megváltoztatása milyen módon sértené a közérdeket. A közérdeksérelem az első kérelmező esetében különösen kétséges, akinek bátyja megváltoztathatta a családnevét a kérelmező által is kért szóra.
A megfelelő mérlegelés elmulasztására tekintettel a Bíróság héttagú kamarája egyhangúlag megállapította a magán- és családi élet tiszteletben tartását előíró 8. cikk sérelmét. Az egyezménysértés megállapítására tekintettel a 14. cikkel összefüggésben a Bíróság mellőzte az ügy értékelését.
A Bíróság nem-vagyoni kártérítésként a kérelmezőknek fejenként 1500 eurót is megítélt.
Szülőtartás közelebbről - Szűcs Andrea videon
Alaptalanul vádaskodik az OBT, céljuk a zavarkeltés – v...
Komoly meglepetéseket tartogathat a Brexit a magyar cég...
Akár ötven évig is őrizni kell a munkavállalók papírjai...
A jog társadalmunk tükörképe - dr. Darák Péter jogfiloz...
A NAV külföldön is keresi az áfacsalókat
Idén feszítettebb lesz az adóbevételi terv végrehajtás...

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság