text:
Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar. Az európai ügyvéd. - jogi szolgáltatások az Európai Közösségben - - PDF
Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar. Az európai ügyvéd. - jogi szolgáltatások az Európai Közösségben -
Download "Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar. Az európai ügyvéd. - jogi szolgáltatások az Európai Közösségben -"
1 Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Az európai ügyvéd - jogi szolgáltatások az Európai Közösségben - Készítette: Szováti Szabolcs Konzulens: Dr. Kecskés László Pécs, 1998.2 Tartalomjegyzék 1. Bevezetés 5 2. Ügyvédek külföldön Nemzetközi ügyvédi szervezetek Közösségi ügyvédek Az Európai Közösség ügyvédekre vonatkozó szabályozása Szabályozás az elsődleges joganyagból Az EGK Szerződés 14 A) A letelepedés szabadsága 15 B) A szolgáltatás szabadsága 16 C) Letelepedés és szolgáltatás Az Egységes Európai Okmány A Maastrichti Uniós Szerződés Az Amszterdami Szerződés Szabályozás a másodlagos joganyagból A jogi szolgáltatásokról szóló irányelv Az ügyvédek letelepedéséről szóló irányelv A diplomák kölcsönös elismeréséről szóló irányelv Az egyes tagállamok szabályozásai Anglia és Welsz - Barrister/Solicitor Ausztria - Rechtsanwalt Belgium - Advocaat/Avocat Dánia - Advokat Finnország - Asanjaja Franciaország - Avocat Görögország - Dikigoros Hollandia - Advocaat Írország - Barrister/Solicitor Luxemburg - Avocat-avoué Németország - Rechtsanwalt Olaszország - Avvocato Portugália - Advogado Spanyolország - Abogado 353 Svédország - Advokat Ügyvédek Németországban Jogászképzés - kritikai észrevételek Alkalmassági vizsga külföldieknek A szabályozás célja A diplomák elismerése Az alkalmassági vizsga célja A vizsga tartalma Az engedélyezési eljárás A vizsga menete Az ügyvédkedés engedélyezése Az alkalmassági vizsga a gyakorlat szempontjából Kisebb ügyvédi irodák és egyedülálló ügyvédek - empirikus vizsgálat Régiók közötti együttműködési formák Ad hoc jellegű együttműködés Irodaközösség Európai Érdekegyesülés (Europäische Wirtschaftlichen Interessenvereinigung) Polgári jogi társaság (BGB-Gesellschaft) Partnertársaságok Ügyvédi Kft Szakügyvédek az egyes jogágakban Jogsegély Jogsegély peres ügyekhez Jogsegély nemperes eljárásoknál Jogi képviselet a bíróság előtt Perköltségek A jövő ügyvédje A csatlakozás előtt 66 Felhasznált irodalom 704 5 1. Bevezetés Magyarország az Európai Közösség tagállamaként az európai integráció részévé szeretne válni. Hazánk Európához tartozása minden kétséget kizáróan történelmileg és kulturális okokból bizonyítást nem igényel. A rendszerváltás előtti évtizedek azonban a politikai befolyás révén elmozdítottak bennünket az európai - különösen a nyugateurópai - államokkal való együttfejlődés lehetőségétől. E kis országnak nem csupán az integráció nehézségeit kell leküzdenie, hanem a korábbi idők okozta lemaradást is be kell hoznia. E - béklyóit mostanság levető - régió államai közül azonban Magyarország az egyik legelőrehaladottabbnak számít, így csatlakozásunk már korántsem illúzió, hanem realitás, amely a közeljövőben válik esedékessé. Erre talán már 2002-ben komoly esélyeink vannak. Ez nem jelenti azt, hogy addig az időpontig Magyarországot nem terheli semmiféle kötelezettség a folyamat irányítása tekintetében. Létezik ugyanis a Társulási Megállapodás (ún. Európai Megállapodás), mely nyilvánvalóvá teszi - különösen a 67. és 68. Cikkekben -, hogy a magyar jogrendszert összhangba kell hozni a közösségi joggal.0f1 Az említett törvényhelyek gyakorlatilag egybeesnek az EK jogharmonizációs programjának fő témaköreivel 1F2, és egyben a magyar jogélet kötelezettségeinek területeit határozzák meg. Ettől a pillanattól kezdve hazánk feladatai már nemcsak, mint "gentlemens agreement" tekintendők, hanem jogszabályi formába öntött, kikényszeríthető kötelezettségvállalások2f3. Ez a kötelezettség azonban nem szűken értelmezendő, nem csupán a jogalkotóra, hanem a jogalkalmazóra is vonatkozik. Tudomásul véve azt, hogy komoly feladat hárul a törvényalkotóra azzal, hogy meg kell felelnie bizonyos előírásoknak, figyelmemet a jogélet azon szereplőire koncentrálom, akik ezzel a joganyaggal a gyakorlatban, az alkalmazásban találkoznak. Ez utóbbi kört az ügyvédekre szűkítve kívánom elvégezni, arra a jogászi rétegre, amely az utóbbi időkben nagy változásokon ment és megy keresztül. 1 Kecskés László: EK- jog és jogharmonizáció, 303. oldal. 2 Kecskés László: uo., 304. oldal. 3 A Társulási Megállapodás az évi I. törvény formájában került a Parlament által elfogadásra.6 Az említett Megállapodás érinti az ügyvédekkel kapcsolatos szabályozás területeit: a szolgáltatásról és a letelepedésről szóló fejezetekben. A szolgáltatásokról általános célként előírja, hogy a felek fokozatosan, egymás szolgáltatási szektorának fejlettségét figyelembe véve számolják fel azokat az akadályokat, amelyek korlátozzák a közösségi, illetve a magyar vállalatok, pénzügyi intézmények és állampolgárok szolgáltató tevékenységét3f4. Itt az ún. határon túl nyújtott szolgáltatásokról ("cross border services") van szó, hiszen ha valamely állampolgár vagy vállalat a másik fél területén már letelepedett, akkor a letelepedésről szóló fejezet szabályai alkalmazandók. Jelentős liberalizációs és integrációs elemeket, konkrét kötelezettségvállalásokat foglal magában a vállalatoknak vagy magánszemélyeknek a másik szerződő fél területén üzleti tevékenység folytatása céljából történő letelepedését tárgyaló fejezet. A letelepedés fogalmát maga a szerződés definiálja: az állampolgár esetében a másik fél területén önálló üzleti tevékenység folytatását vagy vállalkozás létrehozását, vállalat esetében valamely vállalati formáció (leányvállalat, fiók, képviselet) létrehozását és működtetését jelenti. A szerződés azonban a nemzeti elbánás alól - kivételként - kizár bizonyos területeket, illetőleg ügyeket. Ez a kizárás ideiglenes (XII/a. és XII/b. Melléklet) vagy végleges (XII/c. Melléklet)4F5. A XII/c. Melléklet a következőket tartalmazza: mezőgazdaság, erdőgazdaság és halászat, ide nem értve a mezőgazdasági, erdőgazdasági és halászati termékek feldolgozását, továbbá a mezőgazdasággal, az erdőgazdasággal és a halászattal valamint azok termékeivel kapcsolatos szolgáltatások; ingatan, föld és természeti erőforrások tulajdona, eladása, hosszú lejáratú bérlete vagy arra vonatkozó bérleti jog; jogi szolgáltatások, ide nem értve az üzleti konzultációt, amely a tárgyat érintő, jogi vonatkozásokra is kiterjed; szerencsejáték, fogadás, lottó és más hasonló tevékenység szervezése. Ezen kivételek jogpolitikai, illetve a jognak politikai befolyása révén kerültek kikötésre, tulajdonképpen a nemzeti érdekek megóvására. A számunkra lényeges 2. 4 Hargitai Árpádné: Magyar - EK Társulási Szerződés (Európai Megállapodás) és a csatlakozásra való felkészülés in Európa Zsebkönyv, oldal. 5 Juhász Endre: Társulási szerződésünk az Európai Közösségekkel és azok tagállamaival.7 pontban ugyanis a "közösségi egyenlőség" a belföldön tevékenykedő ügyvédek védelme érdekében sérül, azért, hogy a szolgáltatások szabad áramlása okán itt az ügyvédkedést gyakorolni kívánó külföldi ne veszélyeztethesse a hazaiak belföldi szolgáltatási piacon való részesedését5f6. A csatlakozással az ügyvédi szolgáltatások kérdése majd napirendre kerül, és akkor majd át kell vennünk a közösségi jog megoldásait, de addig Magyarország saját belátása szerint alakíthatja szabályait6f7. Ebben az "átmeneti" időszakban a magyar törvényalkotás elfogadta az ügyvédekről szóló törvénytervezetet. Ez a jogszabály az évi XI. törvény formájában a külföldiek magyarországi tevékenységét is szabályozni kívánta. A törvény ugyanis a formailag kereskedelmi irodaként működő nagy külföldi jogi cégek helyzetét egyszerre legalizálja és nehezíti. A kamara vezeti a "külföldi jogi tanácsadók" névjegyzékét, s az ebbe való felvételhez eleve megkövetel egy magyar ügyvéddel vagy irodával kötött együttműködési szerződést (90. (1)). Külföldi jogász kizárólag "jogi tanácsot" adhat, méghozzá csak saját hazai jogáról, az Európai Unió normáiról, valamint a nemzetközi jogról (92. (1)). 7F 8 Ennek szabályozása nélkülözhetetlen volt, mivel a Társulási Megállapodás említett mellékletét pont ezzel a módszerrel lehetett megkerülni. Kereskedelmi tevékenységet folytató cég "köntösébe bújva" egyes külföldi - vagy külföldi érdekeltségű - cégek ugyanis jogi tanácsadással foglalkoztak. Ez a tevékenység - például az adózási szabályok kijátszása okán - a közérdekbe ütközve, káros hatással vannak a belföldi viszonyokra. Az említett törvényhelyek olvasásakor szembeötlő az erőteljes német hatás. Ugyanakkor nem mindenki üdvözli a szabályozás által nyújtott megoldást 8F9. Véleményem szerint a tagság elnyerésével az ügyvédségre egy olyan lehetőség "szakad", amelyre való felkészülés fontos teendő. Egy teljesen új joganyaggal párosuló új szemléletet kell magukévá tenniük, amelyet egyes jelenlegi tagállamok már több évtizede gyakorolnak. Ebbe a közösségbe fog belecsöppenni a magyar ügyvéd, aki bár 6 A Lengyelország és az EK között kötött Európai Megállapodásban is rögzítésre került egy ún. "örökös kivételi lista", melyben szerepelnek többek között "azok a jogi szolgáltatások, melyek nem a nemzetközi jogra és az üzleti ügyekben történő jogi tanácsadásra vonatkoznak" - az Igazságügyi Minisztérium által készített összeállítás "Egyes országok külföldi ügyvédekre vonatkozó szabályai" címmel. 7 Kecskés/Maczonkai: Alkotmányossági és eljárási jogi problémák jogharmonizációs kötelességeink bővülése kapcsán - Az EK-jog és az ügyvédi szolgáltatások szabadsága in Európai tükör, 21. oldal. 8 Fahidi Gergely: Önszabályozó prókátorok in HVG július 19., oldal - a cikk megírásakor a tárgyalt jogszabály még csak törvénytervezet volt. 9 Kecskés/Maczonkai: uo., 20. oldal.8 ismeri - ha máshonnan nem egyetemi tanulmányaiból - a nemzetközi magánjog külföldi elemekkel átszőtt tényállásait, - néhány kivétellel - leginkább a határainkon belül gyakorolta eddigi jogi tevékenységét. Ez néhány év múlva máshogy lesz. Az ügyvédkedés nemzetköziesedése - legalábbis az Európai Közösség határain belül - hétköznapi jelenséggé válik. Ez utóbbi megállapítás több követelményt is támaszt: nyelvtudás 9F10, intézményi feltételek, az európai jog, mint joganyag és mint szellemiség ismerete. Amikor tehát felkészülésről esik szó, leginkább ezekre a tényezőkre kell gondolnunk. Magyarországon az utóbbi időkben a (idegen)nyelvtudás egyre erősödik, és az európai jog, mint stúdium is kezd gyökeret verni az egyetemi oktatás talaján. A posztgraduális igények és továbbképzés szükségleteit pedig Európai Tanulmányi Központok létesítésével, speciális oktatási programok kidolgozásával, dokumentációs- és informatikai korszerűsítéssel kell és lehet megoldanunk 10F11. Mindezek jegyében kívánom bemutatni az ügyvédségre háruló feladatok és lehetőségek sorát, ahol - már most hangsúlyozni kell - jelenleg még nagy különbség van a tagállamok és a magyar helyzet között. A feladat nagysága pont ennek a különbségnek a kiküszöbölésében áll. 10 Magyarország számára az angol nyelv, mint az EK egyik hivatalos nyelve válik leginkább alkalmazandó nyelvvé. Emellett kell megemlíteni, hogy az ország nyugati részén - így például Sopronban - a német nyelvet beszélő személyforgalom révén a német nyelv válhat fontosabbá, annak ellenére, hogy ez utóbbi nem hivatalos nyelve az EK-nak. 11 Vastagh Pál: Igazságszolgáltatási reform - jogvédelmi rendszerünkben, Magyar Jog 1997/12, 711. oldal.9 2. Ügyvédek külföldön Az ügyvédi tevékenység, minthogy az adott joghoz kötött, eddig kizárta - vagy legalábbis csak szűk körre szűkítette - a külföldi tevékenység lehetőségét. Ezt a szűk kört tulajdonképpen a nemzetközi jog és a nemzetközi magánjog hatálya alá tartozó terület képviseli. Ez a szemlélet - tekintettel a jövőre - nem tartható: az államok közötti együttműködés illetve az egyes ügyek nemzetközi volta a jogéletre is rányomta a bélyegét. Így az ügyvédi hivatás gyakorlása többé már nem kizárólag belföldi tevékenység. A "külföldi" kifejezés azonban részletesebb értelmezést kíván. Tágabb értelemben - és általában - az államhatáron túl fekvő összes államot értjük alatta. A dolgozat szempontjából ez az értelem túl tág, csak a szűkebb értelemben vett - ún. közösségi - külföld az irányadó. Az általam tárgyalni kívánt folyamat ugyanis az európai integráció részeként természetesen csak az Európai Közösség felségterületén érvényesül. A schengeni határokon túl - így egyelőre nálunk is - azonban marad minden a régiben: nemzetközi jogon és nemzetközi magánjogon kívül államhatárokat átszelő ügyvédkedésről nemigen beszélhetünk. Az új helyzetre azonban fel kell készülni, ami nem más, mint a felvételünkhöz szükséges feltételek megteremtése illetve tagságunk elnyerése után azoknak a szintentartása Nemzetközi ügyvédi szervezetek Az ügyvédkedés nemzetköziesedése kapcsán mindenképpen szükséges felidézni azt a jelenséget, amely már a Közösségek 50-es évekbeli kialakulását is megelőzte, hírül adva azt, hogy az ügyvédek nemzetközi szerveződései nemcsak reálisak, de szükségesek is. Számunkra ez azért bír nagy jelentőséggel, mert bizonyítja, hogy az ügyvédkedés - bár az adott joghoz kötött - korántsem "magának való", az adott államhatárokon belül művelendő foglalatosság: államok közötti együttműködésre ezen a területen is szükség van. Hangsúlyozandó, hogy az alábbi szervezetek a Magyarországot érintő közösségi integrációtól függetlenül jöttek létre.10 Nemzetközi szervezetekben való részvétel sok állam ügyvédjeinek érdeklődését keltette fel. Ezek közül is említésre méltó a három legnagyobb szerveződés: International Bar Association (IBA), Union Internationale des Avocats (UIA), és az Association Internationale des Juenes Avocats (AIJA)1F12. Ezek közül is a "legöregebb" szervezet az UIA, melyet 1927-ben alapítottak Franciaország, Belgium és Luxemburg ügyvédjei. A tagok száma gyorsan növekedett, mára hozzávetőlegesen 3000 taggal büszkélkedhet. Ebben az együttműködésben 56 ország ügyvédi kamarái és egyesületei vesznek részt 12F13. Ebben a szervezetben a résztvevők közül gyakorlatilag bárki részt vehet a munkacsoportok tevékenykedéseiben, aki ez irányban érdeklődést tanúsít. Az együttműködés ilyen értelemben vett nyitottsága alapján mondják sokan, hogy az ottani munka "családias" keretek között folyik, ami a kapcsolatfelvétel és közös eredmények elérése terén nagy könnyebbséget jelent13f14. Az IBA taglétszámát tekintve nem olyan jelentős, mint az UIA, de állandó munkacsoportjaival - ingatlan, felelősség, fogyasztóvédelem, családjog, öröklési jog, stb. témákban - szintén jelentős munkát végez, összekötve ezzel a határokon túlra nyúló ügyvédi tevékenységet14f15. Az AIJA - mely az ifjú ügyvédek nemzetközi szervezete - gyakorlatilag az "utánpótlás" kérdését biztosítja, azzal a céllal, hogy már a hivatásukat megkezdő ügyvédek is megízlelhessék tevékenységük nemzetközi aspektusait. Abogado José María Gil-Robles - az Európai Parlament elnöke - üdvözölve az együttműködés létrejöttét a határokon túlra terjedő ügyvédi tevékenység területén, annak jelentőségéről beszélt március 5-én Brüsszelben. A beszéd apropója közösségi irodák megnyitása volt a Deutscher Anwaltverein (DAV), a Délégation de Barreaux de France (DBF) és a Consejo General de la Abogacía Espanola (CGAE) együttműködésének keretében. Véleménye szerint az ügyvédi hivatás egyike azoknak a foglalatosságoknak, amelyek a leginkább kapcsolódnak a határokon túli forgalomhoz. Ennek ismeretében az ügyvédek 12 Helmar Lang: Internationale Organisationen in Anwaltsblatt 1990/12, 610. oldal. 13 A közelmúltban csatlakozott Lengyelország, Románia, Bulgária és Csehország ügyvédi kamarái, Moszkva, Kijev, Leningrád és Odessza ügyvédi kamarái, valamint a Kínai ügyvédi egyesület. 14 uo., oldal. 15 Anna-Dorothea Polzer: International Bar Association - SGP in Anwaltsblatt 1991/10, 526. oldal.11 leletelepedési jogának kiterjedése nagyban hozzájárult az európai polgárok egymáshoz közeledéséhez. Ennek kapcsán hangsúlyozta az 1977-ben kiadott ügyvédek szolgáltatási szabadságát létrehozó irányelv jelentőségét, amelynek folytatásaként értelmezendő az 1997-es irányelv a letelepedési szabadság tárgyában. Ehhez kapcsolódnak az Amszterdami Szerződés keretében megnyíló lehetőségek, különösen az Európai Közösség Bíróságának megkeresése előkérdések eldöntése ügyében. Ugyancsak nagy jelentőséggel bír az ún. "Robert Schuman" akcióterv, mely az ügyvédek és bírák közösségi jogi képzését erősíti és gyorsítja. Gil-Robles azonban a hiányosságokról is beszélt, melyek pótlása szükségszerű ezen a területen történő továbbfejlődéshez. Ezek a következőek: a közösségi jog egyetemi szinten való tanítása, annak a hátrányt okozó elemnek a megszüntetése, mely alapján egyes tagállamokban az ügyvédek és bírák számára a közösségi jogi képzés nem előfeltétel, a folyamatos továbbképzés a közösségi jog terén 15F16. Az Európai Parlament elnöke - megemlítve a fejlődés szükségességét - kiemelte az ügyvédi tevékenység határon túli együttműködésének jelentőségét (legalábbis az Európai Közösség határain belül). Ezzel gyakorlatilag az egyéb nemzetközi szerveződések által is járt utat, mint követendő irányt mutatja. 16 Europa - José María Gil-Robles beszéde március 5-én Brüsszelben in Anwaltsblatt 1998/4, 204. oldal.12 2.2. Közösségi ügyvédek Basedow az európai belső piacon tevékenykedő jogászról a következő definíciót adta: az "eurojogász" multikulturálisan érdekelt, több nyelven beszél, a hazai jogban az európajoghoz hasonlóan otthonosan mozog, elmélyült jogösszehasonlító tanulmányok révén a külföldi jogrendszerekről komoly ismertekkel rendelkezik - ez pl. Németországban a francia és az anglo-amerikai jogrendszerek ismeretét jelenti -, és úgy a nemzetközi magánjogtól, mint a nemzetközi jog vagy egyes magánjogok szabályaitól sem jön zavarba16f17. Az európai ügyvédnek az eddig ismert nemzeti jog mellett az Európai Közösség jogát is ismernie kell, úgy, hogy ez utóbbit - tanácsadós és pereskedés esetén - képes legyen fellelni és alkalmazni. Az Európai Bíróság egyik döntése 17F18 óta - mely szerint az ügyvédi tanácsadás, mint exportképes szolgáltatás értendő - az ügyvédkedés határokon belül tartása már lehetetlen. Az említett okok révén új tevékenységi formák jöttek létre: a 90-es években megindult egy folyamat, mely során az egyre növekvő számú ügyvédek mind nagyobb egységekbe tömörültek. Anglia, Hollandia, Franciaország és Belgium már korábban megkezdett bizonyos szerkezeti változtatást és ezzel az ügyvédi irodák növekedésének elősegítését. Ezek az intézkedések a növekvő elvárásoknak való megfelelés okán születtek 18F Andreas Kappus: Juristen für den Binnenmarkt - Der Fachanwalt für Europarecht in Anwaltsblatt 2/1991, 68. oldal. 18 Ez az ún. Reyners-ügy. 19 Thomas Schnorr: Einzelanwälte und kleine Anwaltsfirmen im internationalen Rechtsverkehr in Anwaltsblatt 3/1994, 98. oldal.13 3. Az Európai Közösség ügyvédekre vonatkozó szabályozása Hosszú ideig az EK tagállamainak ügyvédjei hazájuknak határain belülre voltak kényszerítve. Az EGK Szerződés értelmezése alapján a jogsegély elhatárolt, egymástól elkülönített piacokon volt csak gyakorolható, jogi "védőkerítések" különböző formái révén. Ez mára megváltozott. Az európai ügyvéd mozgásba lendült, tevékenysége már mint teljes értékű szolgáltatás értendő. Társaságalapítások külföldön, egyesülések, vállalkozások bekebelezése, határokat átlépő együttműködés, exporttevékenységek növelése: mindezek az ügyvédi szolgáltatások egyre fokozódó nemzetköziesedéséhez vezetnek. Konkrétabban megfogalmazva az ügyfelek érdekeit követve az ügyvédek növekvő számban alapítanak külföldi irodákat. Maga az ügyvédi hivatás - legalábbis a 6 alapító tagállam közösségében - sokáig "láncra verve" érezhette magát, mivel az EGK Szerződés letelepedésről és szolgáltatásról szóló fejezete a "jogalkalmazás független szerveire" nem volt alkalmazható, ugyanis a szerződés 55. cikke értelmében az ügyvédek tevékenységük bírásághoz kötöttsége okán közhatalmat gyakoroltak. Ismeretes ugyanis, hogy a letelepedés- és szolgáltatás szabadsága nem vonatkozik olyan tevékenységekre, melyek egy tagállamban ideiglenesen vagy huzamosabb ideig a közhatalom gyakorlásával vannak összefüggésben, mint ahogy az például a közjegyzők tevékenysége esetén jellemző. Ez a hozzáállás a 70-es évek közepe felé az ún. Reyners-ügyben hozott ítélet kapcsán gyökeres fordulatot vett: a szolgáltatás és letelepedés szabadsága ettől kezdve az ügyvédekre is alkalmazható intézmények19f20. Mindezek jegyében kívánom bemutatni mind az elsődleges, mind a másodlagos joganyagban rögzített ügyvédekre vonatkozó jogok és kötelességek rendszerét. 20 Hans-Jürgen Rabe: Dienstleistungs- und Niederlassungsfreiheit der Rechtsanwälte in der EG in Anwaltsblatt 4/1992.14 3.1. Szabályozás az elsődleges joganyagból Az elsődleges jogforrások alatt az alapító szerződéseket (az Európai Szén- és Acél Közösség, az Európai Atom Energia Közösség és az Európai Gazdasági Közösség alapító szerződéseit) értjük, illetve az integráció során a fejlődés érdekében megalkotott fontos állomásokként értelmezendő szerződéseket (az Egységes Európai Okmány, a Maastrichti Szerződés és az Amszterdami Szerződés), amelyek mintegy azokra épülve módosították az előbbieket. Ezek jelentősége abban áll, hogy az itt rögzített - általánosnak tekinthető -. rendelkezések alapján az EK egyes szervei a másodlagos joganyag megalkotásával a konkrét szabályozást teszik lehetővé. A szerződések tehát általános felhatalmazásként szolgálnak, amit a másodlagos joganyagban megtestesülő jogszabályi formák töltenek ki tartalommal Az EGK Szerződés Az EGK Szerződés alapvető célkitűzése a közös piac megteremtése, "a tagállamok között az áruimportra és exportra szokásos vámok és mennyiségi korlátozások, valamint az összes hasonló következményekkel járó intézkedések eltörlése", illetve "a tagállamok között a személyek, szolgáltatások és a tőke szabad forgalmát gátló akadályok megszüntetése". Az EGK Szerződésben rögzített egymásba gyűrűző alapszabadságok, az áruforgalom (9. Cikk kezdetével), a tőkeforgalom (69. Cikk kezdetével), szolgáltatási forgalom (59. Cikk kezdetével) illetve a munkaerő szabad mozgása és az önállóan tevékenykedők letelepedési szabadsága (48. Cikk, 52. Cikk kezdetével) a nemzeti tanácsadási piac megnyílásához vezet. Határon túli tevékenység ügyvédek számára a belső piacon történhet egy átmeneti jellegű szolgáltatás EU-tagállamban történő nyújtására való hivatkozással, vagy a letelepedési szabadság kihasználásával. Ez utóbbi akkor, ha egy EU-polgár15 ügyvédként tartósan akar az adott tagállamban letelepedni, és ott beépülve a hasonló foglalkozásúak közé kívánja hivatását gyakorolni20f21. A) A letelepedés szabadsága Az EGK Szerződés II. Cím 2. Fejezete ( Cikk) kifejti a letelepedés jogának tartalmát, megvonja gyakorlásának határait és meghatározza az EK szerveinek szerepét az előírások tekintetében. A letelepedés joga magába foglal minden ellenszolgáltatás fejében végzett tevékenységet, amelyet valaki saját vagyona terhére és saját kockázatára egy másik tagállamban, egy ebben a tagállamban lévő székhelyről, mint a tevékenység súlypontjáról folytat. Ez a székhely lehet fiókvállalat, vállalat, ügynökség, orvosi rendelő vagy akár ügyvédi iroda. Az 52. Cikk fogalmazza meg, párhuzamosan a 6. Cikk állampolgársági alapon történő diszkrimináció-tilalmával, a "nemzeti elbánás" alapkövetelményét. Ez alapján egy adott tagországban a más tagországok állampolgárai és vállalatai ugyanolyan feltételek mellett folytathatnak gazdasági tevékenységet, mint az adott állam saját állampolgárai és hazai vállalatai 21F22. Ez azt jelenti, hogy a közösséghez tartozó ügyvédekkel szemben, akik az adott tagállam nemzeti szabályainak megfelelnek, további semmilyen korlátozás nem érvényesíthető, amelyek a belföldi ügyvédekkel szemben sem kerülnek alkalmazásra. Ezenkívül természetesen élvezhetik mindazokat az előnyöket, amelyeket a hazai ügyvédek is élveznek 2F23. Az ügyvédekre vonatkozóan a letelepedés szabadságának alkalmazhatósága a sokat emlegetett Reyners-ügy óta nem vitatott. Eddig a döntésig képlékeny határ húzódott az - akár alkalomszerűen is - hivatalos hatóság gyakorlatához kapcsolódó és az attól független tevékenységek között. Így az Európai Bíróság precedens értékű döntése és a 64/221. számú irányelv segítsége révén az ügyvédek megítélése többé ebben a vonatkozásban letisztázottnak mondható. 21 Martin Henssler: Der europäische Rechtsanwalt in Anwaltsblatt 7/1996, oldal. 22 Fekete Olga: Az ügyvédségről - határok nélkül, 1997 (szakdolgozat), 8. oldal. 23 Frédéric Puel: Die Freizügigkeit der Rechtsanwälte in Europa in Anwaltsblatt 1/1998, 31. oldal.16 Itt annak a lehetőségéről van szó, hogy a tagállamok állampolgárai stabil és folyamatos jelleggel egy a saját tagállamuktól különböző tagállam gazdasági életében, mint ügyvédek részt vehetnek. Az Európai Bíróság az ún. "Gebhard-ügyben23F24 " hangsúlyozta, hogy a letelepedés szabadságának elsőbbsége van a szolgáltatás szabadságával szemben. Ez a szabadság azonban nem határok nélküli. A tevékenységi lehetőségek a külföldi ügyvédek számára, akik közvetlenül a letelepedési szabadság adta lehetőségekkel kívánnak élni, Európában sokszor akadályokba ütközik. Az ügyvédi tevékenység engedélyezése és gyakorlása majdnem az összes tagállamban komoly feltételekhez kötött24f25. A szerződés nyújtotta szabadság alapján az adott ügyvéd bármely tagállam területén letelepedhet vagy egy fiókirodát létesíthet, anélkül, hogy az "otthoni" engedélyét és irodáját feladná. Ez volt a tartalma az Európai Bíróság ún. "Klopp-ügyben25F26 " hozott döntésének. A szabályozás értelmezése alapján nemcsak egy fiókiroda alapítható tagállamonként. Ez ahhoz vezethet, hogy bár az adott tagállamban a belföldi rendelkezések tiltják több ilyen iroda létesítését, a külföldiek számára ez európajogilag biztosított, ami a belföldiekkel szemben negatív megkülönböztetéshez, vagy más szóval az ún. fordított diszkriminációhoz vezethet26f27. A letelepedés szabadsága a fent említettek mellett a hosszas előkészületek után született letelepedésről szóló irányelv rendelkezéseivel - mely a későbbiekben részletesebb tárgyalásra kerül - közösen alkotják a Közösségben tevékenykedő ügyvédek letelepedési lehetőségeinek rendszerét. B) A szolgáltatás szabadsága Az EGK Szerződés 3. Fejezete (59-66.Cikk) a szolgáltatást a letelepedéshez hasonlóan szabályozza. Ennek oka, hogy a két fogalom egymást feltételezi. Az 59. Cikk a szolgáltatás szabad áramlásával kapcsolatos diszkriminatív korlátozások 24 Rs C-55/ Az egyes tagállamok által kínált megoldásokat ld. alább: 3.3. Az egyes tagállamok szabályozásai. 26 Rs. 107/ Hans-Jürgen Rabe: Dienstleistungs- und Niederlassungsfreiheit der Rechtsanwälte in der EG in Anwaltsblatt 4/1992, 148. oldal.17 megszüntetését irányozza elő, és mindazokra a tevékenységi körökre vonatkozik, amelyek egy tagállam felségterületén kerülnek teljesítésre 27F28. A Szerződés említett törvényhelyével összhangban egy az Európai Unió felségterületéről származó ügyvéd számára lehetővé teszi, hogy az az eredeti hivatási elnevezése használata mellett ideiglenesen egy másik tagállamhoz tartozó ügyfélnek szolgáltatását teljesíthesse. Az irányelvben szabályozni kívánt viszony lényegi elemei: az ügyvéd és az ügyfél különböző tagállam állampolgárai, illetve kettőjük viszonya a Közösségen belüli határon keresztül bonyolódik le. Az egyes ügyvéd jogával a következőképpen élhet: saját hazai irodájából irányítva vagy a helyszínen, külföldön teljesíti a szolgáltatást. Ezzel kapcsolatban csak egy korlátozásra kell figyelemmel lennie: a teljesítési tagállam területén úgy kell az adott tevékenységet kifejtenie, hogy azzal megfeleljen azoknak az elvárásoknak, amelyeket a fogadó állam saját állampolgáraitól is megkövetel. Ez utóbbi megállapítás azonban a szolgáltatások szabad áramlását akadályozhatja, amelyet az Európai Bíróság az ún. "Dennemeyer-ügyben28F29 " hozott ítéletében kifejezésre is juttatott29f30. Ennek megfelelően csak meghatározott esetekben korlátozható ez az egyik legfontosabb európajogi intézmény. Az ide kívánkozó kivételek mind a letelepedés-, mind a szolgáltatás szabadságával kapcsolatosan érvényesek, és egy szűk megkötési kört képviselnek30f31. C) Letelepedés és szolgáltatás E két fogalom, ahogy ez a fent leírtakból kiderült egymást kiegészítő intézmények. Öszzefonódásuk mellett különbségek is jellemzik viszonyukat, amelyek nem fokozatinak hanem minőséginek tekinthetők31f32. Ezek közül is az időbeli tényező a leginkább irányadó: a letelepedés állandó a szolgáltatás pedig ideiglenes jellegű tevékenység teljesítését feltételezi. A további eltérések tulajdonképpen ezekből következnek. A két fogalom központi voltát bizonyítja, hogy érvényesülésük biztosítása érdekében csak egy nagyon szűk körre tehető korlátozás lehetséges. A két szabadság 28 Frédéric Puel: Die Freizügigkeit der Rechtsanwälte in Europa in Anwaltsblatt 1/1998, oldal. 29 Rs. C-76/ Hans-Jürgen Rabe: Dienstleistungs- und Niederlassungsfreiheit der Rechtsanwälte in der EG in Anwaltsblatt 4/1992, 147. oldal. 31 A felsorolást ld. alább: C) Letelepedés és szolgáltatás. 32 Josephine Steiner: Az EGK-jog - Az Európai Gazdasági Közösség jogrendszere, 217. oldal.18 érvényesítése mellett csak a következő követelmények teljesítése fejében lehet nemzeti szintű megkötéseket alkalmazni: nem szabad azokat diszkriminációt okozó módon alkalmazni; a felállított követelmények csak közérdekből, kényszerítő okok alapján jöhetnek szóba; csak az elérni kívánt cél érdekét szolgálhatják; csak annak keretei között érvényesülhet, amelyek a cél eléréséhez feltétlenül szükségesek.32f Az Egységes Európai Okmány Az Európai Tanács 1985 júniusában tartott értekezletén úgy határozott, hogy konferenciát hív össze a Dooge Bizottság ajánlásainak és a Cockfield-féle Fehér Könyvnek a bevezetésére. Ennek eredménye lett végül az Egységes Európai Okmány ("Single European Act"). Az július 1-jén hatályba lépett "Okmány", mint a Fehér Könyv megvalósításának eszköze, az EGK első átfogó módosítását jelenti. Legfontosabb változás a közös piac helyett bevezetett belső piac fogalma, amely "egy olyan belső határok nélküli terület, ahol az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgása biztosított" 3F34. A fogalmakkal kapcsolatos egyes nézetek bemutatása helyett elmondható, hogy a "belső" jelző egyfajta határok nélküli helyzetre utal, és ennek megfelelően az integráció magasabb fokát képviseli. Fontos kiemelni azt is, hogy az EEO az EGK Szerződést olyan szempontból is módosította, hogy abba beépítette azokat a jogalkotási mechanizmusokat, amelyek szükségesnek mutatkoztak a Cockfield-féle Fehér Könyv ajánlásainak megvalósításához. Jogilag is elismerte az Európai Tanács létezését, nagyobb teret engedett a minősített többséget igénylő jogalkotási döntéshozatalnak a Tanácson 33 Martin Henssler: Der europäische Rechtsanwalt in Anwaltsblatt 7/1996, 355. oldal. 34 A két fogalom elhatárolása nagy elméleti viták kialakulásához vezetett. Több megjelenítése
Az ügyvédi hivatás gyakorlása az Európai Unión belül (folytatás) Ígéretünkhöz híven visszatérünk a Prókátor legutóbbi számában megjelent cikk témájához és megkíséreljük bemutatni az ügyvédi hivatás, a Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. ELŐTERJESZTÉS
OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTÉRIUM./2009. Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2009.......-án/én. ELŐTERJESZTÉS a 2001. évi C. törvény III. részének hatálya alá Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
Németországi cégalapítás Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető Általános EU szabadságelvek Letelepedési jog szabadsága Szolgáltatásnyújtás szabadsága Tőke szabad áramlásának szabadsága Áruk szabad áramlásának Részletesebben A biztosítás nemzetközi jogi. Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék
10. Elõadás A biztosítás nemzetközi jogi környezete Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék Az Európai Közösség jogi háttere EGK - Római Szerzõdés Gazdasági célok Integráció, Közös piac áruk, Részletesebben Az EU gazdasági és politikai unió
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Menü. Az Európai Unióról dióhéjban. Továbbtanulás, munkavállalás
Az Európai Unióról dióhéjban Továbbtanulás, munkavállalás Dorka Áron EUROPE DIRECT - Pest Megyei Európai Információs Pont Cím: 1117 Budapest Karinthy F. utca 3. Telefon: (1) 785 46 09 E-mail: dorkaa@pmtkft.hu Részletesebben Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok
Ket képzés ÁROP-2009/2.2.7. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok Az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, Részletesebben 1968.10.19. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 257. szám
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM. Igazságügyi szakértők jogi oktatása
KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM Igazságügyi szakértők jogi oktatása Tisztelt Érdeklődő! Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 18. (1) Részletesebben 2003. évi XI. törvény
2003. évi XI. törvény az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény módosításáról 1. Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény (a továbbiakban: Ügytv.) 2. -a helyébe a következő rendelkezés lép: "2. Az ügyvéd Részletesebben Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén
Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén RSM DTM Hungary Adótanácsadó és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. A téma Részletesebben (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok)
2006.4.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 114/1 I (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 629/2006/EK RENDELETE (2006. április 5.) a szociális biztonsági rendszereknek Részletesebben Az építészeti-műszaki tervezési, az építésügyi műszaki és igazgatás szakértői tevékenységgel összefüggő eljárások
Ket képzés ÁROP-2009/2.2.7. A projekt az Európai Unió támogatásával, és az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg Az építészeti-műszaki tervezési, az építésügyi műszaki és igazgatás szakértői Részletesebben A szolgáltatási notifikációs kötelezettség teljesítése - jogszabályi háttér és gyakorlati kérdések
A szolgáltatási notifikációs kötelezettség teljesítése - jogszabályi háttér és gyakorlati kérdések Budapest, 2015. június 26. Dr. Kovács Ildikó Igazságügyi Minisztérium, Szolgáltatási Notifikációs Központ Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben 354/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet. a munkabiztonsági szakértői tevékenységről
354/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet a munkabiztonsági szakértői tevékenységről A Kormány a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. (2) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Részletesebben 1977L0249 HU 01.01.2007 005.001 1
1977L0249 HU 01.01.2007 005.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS IRÁNYELVE (1977. március 22.) az ügyvédi szolgáltatásnyújtás Részletesebben BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 1/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: TARTALOMJEGYZÉK JOGI AKTUSOK ÉS Részletesebben THE EUROPEAN ENVIRONMENT AGENCY
THE EUROPEAN ENVIRONMENT AGENCY PÁLYÁZATI ŰRLAP (Kérjük, válaszoljon minden kérdésre. Megfelelő esetben válaszoljon "nem"-mel. Ne hagyjon üres helyet, és ne alkalmazzon kihúzást. Az űrlapot írógéppel, Részletesebben ZÁRÓOKMÁNY. FA/TR/EU/HR/hu 1
ZÁRÓOKMÁNY FA/TR/EU/HR/hu 1 FA/TR/EU/HR/hu 2 I. A ZÁRÓOKMÁNY SZÖVEGE 1. ŐFELSÉGE A BELGÁK KIRÁLYA, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A CSEH KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, ŐFELSÉGE DÁNIA KIRÁLYNŐJE, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a bizonyítványok besorolásáról szóló 8/2004. (III. 8.) OM rendelet módosításáról
Oktatási és Kulturális Minisztérium ELŐTERJESZTÉS a bizonyítványok besorolásáról szóló 8/2004. (III. 8.) OM rendelet módosításáról Budapest, 2007. április I. VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ I. Az előterjesztés indoka Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
2006R1084 HU 01.07.2013 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS 1084/2006/EK RENDELETE (2006. július 11.) a Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben Szakmagyakorlási tevékenységet a szakterülete szerint hatáskörrel rendelkező területi szakmai kamara engedélyezi.
A TELEPÜLÉSTERVEZÉSI ÉS AZ ÉPÍTÉSZETI-MŰSZAKI TERVEZÉSI VALAMI T AZ ÉPÍTÉSÜGYI MŰSZAKI SZAKÉRTŐI JOGOSULTSÁG SZABÁLYAIRÓL [104/2006. (IV. 28.) KORM. RE DELET] A rendelet hatálya az alábbi szakmagykorlási Részletesebben A felsőfokú szakképzésbe való felvétel követelményei
A felsőfokú szakképzés megnevezése: Jogi asszisztens A felsőfokú szakképzés szakmacsoportja: Ügyvitel szakmacsoport A szakképesítés OKJ azonosító száma, kiadásának éve: 55 6 01 0000 00 00 008. A szakmai Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. 29/1995.(VII.1.) számú. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 29/1995.(VII.1.) számú r e n d e l e t e a vásárokról és piacokról (egységes szerkezetben a 17/1997. (III.1.) sz., 46/1997. (VI.1.) sz., 30/1998. (VII.1.) a Részletesebben TOMORI PÁL FŐISKOLA SZABÁLYZAT A FŐISKOLA ÁLTAL SZERVEZETT NYELVI TANFO- LYAMOKRÓL ÉS BELSŐ VIZSGÁKRÓL
TOMORI PÁL FŐISKOLA SZABÁLYZAT A FŐISKOLA ÁLTAL SZERVEZETT NYELVI TANFO- LYAMOKRÓL ÉS BELSŐ VIZSGÁKRÓL Változat száma: 1. Elfogadás dátuma: 2012. november 27. Határozat száma: 2012/5/37. Hatálybalépés Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben Az EUREKA és a EUROSTARS program
Az EUREKA és a EUROSTARS program Mészáros Gergely vezető-tanácsos 2014.03.13. Az EUREKA program 1985-ben létrehozott kormányközi együttműködés, Cél: Az európai ipar termelékenységének és világpiaci versenyképességének Részletesebben Mit jelent számomra az Európai Unió?
Mit jelent számomra az Európai Unió? Az Európai Unió egy 27 tagállamból álló gazdasági és politikai unió. Európa szomszédos országainak háborús kapcsolata érdekében jött létre a legsűrűbben lakott régió, Részletesebben Munkaidő-szab{lyoz{s Európ{ban A Policy Solutions közpolitikai h{ttérelemzése az Európai Unió egyes tag{llamainak munkaidő-szab{lyoz{s{ról
Munkaidő-szab{lyoz{s Európ{ban A Policy Solutions közpolitikai h{ttérelemzése az Európai Unió egyes tag{llamainak munkaidő-szab{lyoz{s{ról 2011. augusztus Vezetői összefoglaló A munkaidőre vonatkozó szabályozás Részletesebben A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről
A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről Azok a külföldi természetes személyek, akik valamely Európai Unión kívüli állam polgárai, illetve azok a jogi személyek, amelyek valamely Európai Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben Debreceni Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar
Debreceni Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar 2013 A z igazságügyi igazgatási alapszak 6 féléves, 180 kredites képzés keretében olyan igazságügyi szervezők és ügyintézők képzését célozza, akik i, különösen Részletesebben Nemzetközi Szponzorálás Irányelvei. 2015. április 1. Amway
Nemzetközi Szponzorálás Irányelvei 2015. április 1. Amway Nemzetközi Szponzorálás Irányelvei Ez a irányelv minden olyan európai piacra vonatkozik, ahol az Amway 2015. április 1-én saját leányvállalatai Részletesebben HOGYAN TOVÁBB IRÁNYVÁLTÁS A FOGLALKOZTATÁSPOLITIKÁBAN
HOGYAN TOVÁBB IRÁNYVÁLTÁS A FOGLALKOZTATÁSPOLITIKÁBAN DR. CZOMBA SÁNDOR államtitkár Nemzetgazdasági Minisztérium 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 76,3 74,1 72,9 71,4 71,0 Forrás: Eurostat TARTÓS LEMARADÁS Részletesebben Az Európai Unió és a fiatalok. Szőcs Edit RMDSZ Ügyvezető Elnöksége
Az Európai Unió és a fiatalok Szőcs Edit RMDSZ Ügyvezető Elnöksége Milyen céllal jött létre az Unió? az európai államok egységességének ideája nem újszerű gondolat Kant világpolgár Victor Hugo Európai Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.7.17. C(2014) 4580 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.) az EN14342 szabvány hatálya alá tartozó bizonyos, bevonat nélküli fa padlóburkolatok Részletesebben PTE SZMSZ 29. számú melléklete Vállalkozási Szabályzat. A Felsőoktatásról szóló törvény alapján a Szenátus a következő szabályzatot alkotja:
PTE SZMSZ 29. számú melléklete Vállalkozási Szabályzat A Felsőoktatásról szóló törvény alapján a Szenátus a következő szabályzatot alkotja: 1. A szabályzat hatálya, általános rendelkezések (1) A szabályzat Részletesebben (Hirdetmények) KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK EURÓPAI PARLAMENT
2010.5.7. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 119 A/1 V (Hirdetmények) KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK EURÓPAI PARLAMENT PE/123/S SZÁMÚ ÁLLÁSHIRDETÉS IGAZGATÓ (AD 14-es besorolási fokozat) JOGI SZOLGÁLAT INTÉZMÉNYI Részletesebben KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében
KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében Bevezetés Előzetes megjegyzés: Az alábbi dokumentumot Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben Területi fejlettségi egyenlőtlenségek alakulása Európában. Fábián Zsófia KSH
Területi fejlettségi egyenlőtlenségek alakulása Európában Fábián Zsófia KSH A vizsgálat célja Európa egyes térségei eltérő természeti, társadalmi és gazdasági adottságokkal rendelkeznek. Különböző történelmi Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Petíciós Bizottság KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 25.11.2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Cédric Callens, luxemburgi állampolgár által benyújtott 0080/2008. számú petíció az Európai Bizottság által Részletesebben 2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG
2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG EU SVÁJCI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2006 HATÁROZATA (2006. július 6.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség Részletesebben A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ
A. MELLÉKLET A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ AZ EGT-MEGÁLLAPODÁSBAN HIVATKOZOTT AZOK A JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A 2003. ÁPRILIS 16-I CSATLAKOZÁSI OKMÁNY MÓDOSÍTOTT Az EGT-megállapodás Részletesebben 2009/04/22. A bizonyítványok és oklevelek jogi hatálya. Tartalom. Az elismerés
Oktatási Hivatal Magyar Ekvivalencia és Információs Központ Bizonyítványok és oklevelek elismerése Magyarországon és külföldön, elsısorban az Európai Unióban A bizonyítványok és oklevelek jogi hatálya Részletesebben 13/13. kötet HU. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
113 31994D0023 L 17/34 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1994.1.20. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1994. január 17.) az európai műszaki engedélyre vonatkozó közös eljárási szabályokról (94/23/EK) AZ EURÓPAI Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Az európai integráció történeti áttekintése 137. lecke Schuman-tervezet Az Részletesebben 16/1999. (XI.18.) NKÖM
Összefoglaló a szomszédos jogok közös kezelését végző egyesületek nyilvántartásának szabályairól szóló 16/1999. (XI.18.) NKÖM rendelet módosításáról szóló rendelettervezetről A tervezett szabályozás célja Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben A KÜLFÖLDÖN TÖRTÉNŐ GYÓGYKEZELÉSEK SZABÁLYOZÁSA. Siófok, 2014. április 3.
A KÜLFÖLDÖN TÖRTÉNŐ GYÓGYKEZELÉSEK SZABÁLYOZÁSA Siófok, 2014. április 3. A MAGYARORSZÁGI JOGI HÁTTÉR 1997. Évi LXXXIII törvény 83. (2) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás. Alaptörvény 15. cikk (1) Részletesebben Európai közösségi jogászok a magyar bíróságokon
Európai közösségi jogászok a magyar bíróságokon A Magyarországon letelepedett ügyvédek tevékenységével és a határon átnyúló ügyvédi tevékenységgel összefüggő egyes eljárásjogi kérdések Szerző: dr. Varga Részletesebben NYILATKOZAT. Egyesülés, szétválás ideje: (év) (hónap) (nap)
1. melléklet a 19/2014.(XI. 27.) önkormányzati rendelethez 1 NYILATKOZAT az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben A KÜLFÖLDI OKLEVELEK, BIZONYÍTVÁNYOK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK AZ OKLEVELES KÖNYVVIZSGÁLÓI KÉPZÉSI PROGRAMBAN VALÓ RÉSZVÉTELHEZ
2. SZÁMÚ MELLÉKLET Az okleveles könyvvizsgálói szakképzési és vizsgaszabályzathoz A KÜLFÖLDI OKLEVELEK, BIZONYÍTVÁNYOK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK AZ OKLEVELES KÖNYVVIZSGÁLÓI KÉPZÉSI PROGRAMBAN VALÓ Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben 42. Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon?
42. Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? 2000. óta létezik az Európai Unió egységes kultúratámogató programja. A korábbi Részletesebben A TANÁCS 143/2008/EK RENDELETE
2008.2.20. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 44/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 143/2008/EK RENDELETE (2008. február Részletesebben 113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről
113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről Az egészségügyi ellátási kötelezettségről és a területi finanszírozási normatívákról szóló 1996. Részletesebben A gazdasági és közlekedési miniszter. /2006. (...) GKM rendelete. a kereskedelmi szakértői tevékenység engedélyezéséről
A gazdasági és közlekedési miniszter /2006. (...) GKM rendelete a kereskedelmi szakértői tevékenység engedélyezéséről A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. -a (2) bekezdésének c) pontjában Részletesebben I. rész. Általános rendelkezések A rendelet célja. 1. A rendelet célja, hatálya
Karancsalja község Önkormányzata Képviselő testületének 11/2013. (VIII.27.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által államháztartáson kívülre nyújtott támogatásokról Karancsalja község Önkormányzatának Részletesebben A hozzáadott érték adó kötelezettségekből származó adminisztratív terhek
A hozzáadott érték adó kötelezettségekből származó adminisztratív terhek 15.02.2006-15.03.2006 A beállított feltételeknek 589 felel meg a(z) 589 válaszból. Jelölje meg tevékenységének fő ágazatát. D - Részletesebben Az eljárás az ügyfél kérelmére indul az okmányirodában. okmányirodában készül.
Gépjármű vezetői engedélyekkel kapcsolatos eljárások Ki kaphat vezetői engedélyt? 1. Magyar állampolgár, ha lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye Magyarországon van. 2. Az Európai Gazdasági Térség Részletesebben KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE
KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE 2143 Kistarcsa, Szabadság út 48. Telefon: (28)- 507-133 Fax: (28)-470-357 Nyílt ülésen tárgyalandó ELŐTERJESZTÉS-KIEGÉSZÍTÉS A Képviselő-testület 2015. március Részletesebben A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban
A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban A Policy Solutions makrogazdasági gyorselemzése 2011. szeptember Bevezetés A Policy Solutions a 27 európai uniós tagállam tavaszi konvergenciaprogramjában Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére
BELÜGYMINISZTER../../BM Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2011....-án. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a települési önkormányzat hivatásos tűzoltóság, önkormányzati Részletesebben Vas Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége
Vas Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége A fogyasztóvédelmi referens intézménye Dosztánné dr. Császár Eszter A fogyasztóvédelemről szóló 1997. CLV. törvény (Fgytv.) preambuluma szerint Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A 2015/2016. ÉVI ERASMUS+ TANULMÁNYI ÉS SZAKMAI GYAKORLATI CÉLÚ HALLGATÓI MOBILITÁSRA
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A 2015/2016. ÉVI ERASMUS+ TANULMÁNYI ÉS SZAKMAI GYAKORLATI CÉLÚ HALLGATÓI MOBILITÁSRA 1. A pályázati felhívás célja: A pályázni jogosult hallgatói számára Erasmus+ külföldi részképzés Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.30. COM(2009)194 végleges/2 2009/0060 (COD) HELYESBÍTÉS A 2009.04.21-i COM(2009)194 végleges dokumentumot törli és annak helyébe lép. A helyesbítés a Részletesebben FELNŐTTKÉPZÉSI SZERZŐDÉS
FELNŐTTKÉPZÉSI SZERZŐDÉS Amely létrejött egyrészről az Nyugat-magyarországi Egyetem.Kar Cím:. Pf. Felnőttképzési nyilvántartási szám: 08-0124-05, OM azonosítója: FI 21120 Képviseli: Prof. Dr. Faragó Sándor Részletesebben Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter.... /2006. (..) ÖTM rendelete
Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter... /2006. (..) ÖTM rendelete ingatlan-értékbecslés területén az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellege Részletesebben 1973. évi 11. törvényerejű rendelet
1973. évi 11. törvényerejű rendelet a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének) mellőzéséről Hágában, az 1961. október 5. napján kelt egyezmény Részletesebben A nem állami nyugdíjrendszerek európai szabályozása
A nem állami nyugdíjrendszerek európai szabályozása Párniczky Tibor IX. Pénztárkonferencia - Eger - 2006. november 8.-9. Tájékoztató Melyik Európa? A szabályozás területeiről Tagok jogai Intézményi szabályozás Részletesebben II. Az Adatvédelmi tv. 1. -ának 4.a) pontja határozza meg az adatkezelés fogalmát:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet elnökének 2/2003 számú ajánlása a hitelintézetek, a befektetési szolgáltatók, az árutőzsdei szolgáltatók és a biztosítók adatkezelési szabályairól A hitelintézet, Részletesebben hatályos: 2014.10.20 - A szakvizsgára vonatkozó hatályos rendelkezéseket a 16/2010. (IV. 15.) EüM rendelet tartalmazza.
A Nemzeti Vizsgabizottság tájékoztatója rendkívüli vizsgaidőszakra szakvizsgákra jelentkezésről és vizsganaptáráról a 2014. december 1. 2015. január 31. közötti vizsgaidőszakra I. Általános tudnivalók Részletesebben Határtalan adózás ott fizetsz ahol keresel? IX. Elektronikus Kereskedelem Konferencia 2012. május 3.
Határtalan adózás ott fizetsz ahol keresel? IX. Elektronikus Kereskedelem Konferencia 2012. május 3. E-kereskedelem: hol kell adóznom, kell adóznom? E-kereskedelmi tevékenység adózása komplex terület, Részletesebben Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai egészségbiztosítási kártyája?
MEMO/11/406 Brüsszel, 2011. június 16. Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai kártyája? Nyaralás: álljunk készen a váratlan helyzetekre! Utazást tervez az EU területén, Izlandra, Részletesebben Egyéni vállalkozói engedély ügyek
Egyéni vállalkozói engedély ügyek Jogosultak köre: magyar állampolgár, az Európai Unió tagállamának vagy az Európai Gazdasági Térségről (EGT)* szóló megállapodásban részes más államnak az állampolgára, Részletesebben A Régiók Bizottsága tagjainak kinevezési folyamata. A tagállamokban alkalmazott eljárás
A Régiók Bizottsága tagjainak kinevezési folyamata A tagállamokban alkalmazott eljárás ÖSSZEFOGLALÓ Az Európai Unióról szóló szerzıdés célkitőzései között szerepel az, hogy a szerzıdı felek tovább viszik Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben PE/113/S SZÁMÚ ÁLLÁSHIRDETÉS. IGAZGATÓ (AD 14 besorolási fokozat) (2008/C 145 A/02)
C 145 A/8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.6.11. PE/113/S SZÁMÚ ÁLLÁSHIRDETÉS IGAZGATÓ (AD 14 besorolási fokozat) TOLMÁCSOLÁSI ÉS KONFERENCIASZERVEZÉSI FŐIGAZGATÓSÁG A IGAZGATÓSÁG TOLMÁCSOLÁS (2008/C Részletesebben GVOP-2004-2.1.2. pályázati útmutató kivonat
GVOP-2004-2.1.2. pályázati útmutató kivonat KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK RÉSZÉRE KORSZRŰ MENEDZSMENT RENDSZEREK ÉS TECHNIKÁK TÁMOGATÁSA* Támogatás mértéke: *Forrás: www.gkm.hu A projekt elszámolható költségének Részletesebben *** AJÁNLÁSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2012/0268(NLE) 21.5.2013
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 21.5.2013 2012/0268(NLE) *** AJÁNLÁSTERVEZET az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek Részletesebben 93/2011. ( XII. 30.) NFM rendelet. 310/2011. ( XII. 2 3.) Korm. Rendelet. Dr. Boros Anita
93/2011. ( XII. 30.) NFM rendelet A hivatalos k ö z b e s z e r z é si t a n á c s a d ó i t e v é k e n y s é g r ő l 310/2011. ( XII. 2 3.) Korm. Rendelet A minősített a j á n l a t t e v ő k h i v a Részletesebben A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ
404 der Beilagen XXII. GP - Staatsvertrag - Anhänge Ungarisch (Normativer Teil) 1 von 89 A. MELLÉKLET A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ AZ EGT-MEGÁLLAPODÁSBAN HIVATKOZOTT AZOK A JOGI Részletesebben a 2014-2020 közötti programozási időszakra történő felkészülésről és a
A Z E M V A T Á R S F I N A N S Z Í R O Z Á S Ú I N T É Z K E D É S E K I R Á N Y Í T Ó H A T Ó S Á G Á N A K A 5./2014(II. 6.) K Ö Z L E M É N Y E a 2014-2020 közötti programozási időszakra történő felkészülésről Részletesebben Iránymutatások a piaci részesedések adatszolgáltatás céljára történő meghatározásának módszereiről
EIOPA-BoS-15/106 HU Iránymutatások a piaci részesedések adatszolgáltatás céljára történő meghatározásának módszereiről EIOPA Westhafen Tower, Westhafenplatz 1-60327 Frankfurt Germany - Tel. + 49 69-951119-20; Részletesebben H A T Á R O Z A T. A Képzőszerv fenti tárgyban előterjesztett kérelmének, annak érdemi vizsgálatát követően, h e l y t a d.
Ügyirat száma: Ügyintéző neve: Elérhetősége: HF/NS/A/1878/3/2011. Hajnal Krisztián +36 1 474 17 29 Tárgy: Hajózási szabályzat; Hajóvezetéstan; Hajózási földrajz, vízrajz, meteorológia; Vonalismeret; Hajóelmélet, Részletesebben - aktív tagja a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara
Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara 1135 B u d a p e s t, Szegedi út 37-39. Telefon: 00-(36)-1-220-5690 FAX: 00-(36)-1-220-8921. A Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara Részletesebben Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról
Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


Dr. Nagy Ferenc: Gondolatok az életfogytig tartó szabadságvesztésről | Büntető Törvénykönyv (új Btk.) a gyakorlatban
A szabadságvesztés, ezen belül az életfogytig tartó szabadságvesztés témakörével összefüggésben különbséget kell tenni a szabadságvesztéssel, és az életfogytig tartó szabadságvesztéssel történő
– törvényi fenyegetés tartama,
– a bírósági büntetéskiszabás gyakorlata,
– és annak tényleges végrehajtása között.[1]
Ez alkalommal az életfogytig tartó szabadságvesztésre vonatkozó európai törvényi szabályozások rövid vázlatos áttekintését kívánom bemutatni.
Életfogytig tartó szabadságvesztés európai kitekintés alapján
Az életfogytig tartó szabadságvesztéssel kapcsolatban az egyes európai államok büntetőjoga a törvényi szabályozás, a kiszabás és a büntetés tartama alapján alapvetően két nagy csoportba sorolható.
I. Az első csoportba tartozó európai államok büntetőjoga – életfogytig tartó szabadságvesztés nélkül – csak határozott tartamban kiszabható büntetést ismer és alkalmaz, így Portugália, Spanyolország, Norvégia, Szerbia, Horvátország büntetőjoga.
I/1. Portugáliában már 1867-ben eltörölték a halálbüntetést.[2] Igen figyelemreméltó, hogy az életfogytig tartó szabadságvesztést is már 1884-ben megszüntették, mint a liberális és a humánus büntetőjogi orientációval nem összeegyeztethető jogintézményt.[3] Tehát Portugália példája jól mutatja, hogy a jogrendet halálbüntetés és életfogytiglani büntetés nélkül is lehet megfelelően fenntartani. Az 1976. évi portugál alkotmány az emberi életet érinthetetlennek nyilvánítja, és kifejezi, hogy halálbüntetést semmilyen esetben sem lehet kiszabni. A határozatlan és a korlátok nélküli büntetések tilalma is alkotmányi rangot kapott a 30. cikk (1) bekezdésében.[4] A portugál Btk. 41. cikke szerint a szabadságvesztés tartamának alsó határa egy hónap, felső határa 20 év, kivételesen, a legsúlyosabb néhány bűntett esetében – mint például népirtás, minősített gyilkosság, polgárok elleni háborús bűntettek eseteiben – a kiszabható szabadságvesztés maximuma 25 év.[5]
I/2. A spanyol büntetőjogban a büntetések között nem található meg a halálbüntetés, mert azt az 1978. december 29-i spanyol alkotmány 15. cikke eltörölte. A spanyol büntetőjog az 1928. évi büntető kódex óta megszüntette az életfogytig tartó szabadságvesztést és a Franco-diktatúra bukása után sem vezették be a hatályos Btk.-ba, így a szabadságvesztés felső határa 30 év lett.[6] Az 1995. évi büntetőjogi reform a szabadságvesztés felső határát 20 évre korlátozta, és kivételesen 25, illetve 30 évig terjedt a maximum meghatározott súlyos bűntetteknél.[7]
Lényeges változást hozott a 2003. június 30-i 7. számú törvény, amely a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem jegyében a szabadságvesztés tartamának kiterjesztéséről rendelkezett. A 30 évi szabadságvesztés felső határa 40 évre emelkedett egyrészről azokban az esetekben, amikor a tettest két vagy több bűncselekményért ítélték el és e deliktumok közül legalább kettőre több mint 20 évi szabadságvesztést írt elő a törvény. Másrészről pedig, ha a tettest két terrorista bűntett miatt ítélték el, amelyek közül az egyik több mint 20 évi szabadságvesztéssel büntetendő (spanyol Btk. 36. és 76. cikk).[8]
I/3. Norvégiában az általános büntetőjog területén a halálbüntetést 1902-ben szüntették meg.[9] A második világháború után azonban 38 kollaboránst kivégeztek (közöttük Vidkun Quislingert is), mégpedig a katonai büntetőjog alapján. 1979 májusa óta a halálbüntetést háborús időszakra vonatkozóan is eltörölték. A halálbüntetés kiiktatása után a legsúlyosabb büntetés az életfogytig tartó szabadságvesztés lett. Egy esetben abszolút büntetésként írta elő a norvég Btk. az életfogytig tartó szabadságvesztést: a királygyilkosság esetére. Minden más esetben fakultatíve került szabályozásra a határozott tartamú szabadságvesztés mellett. Az 1980-as évek kezdetéig az életfogytig tartó szabadságvesztés a büntetőjogi gyakorlatban csupán nagyon csekély szerepet játszott, és végül is a megszüntetése mellett foglaltak állást. Az 1981. június 12-i törvény ugyanis az életfogytig tartó szabadságvesztést, mint a humánus kriminálpolitika elveivel nem összeegyeztethető jogintézményt megszüntette és a határozott tartamú szabadságvesztéssel helyettesítette, amelynek maximuma 21 év lett.[10]
A norvég Btk. 15. szakasza sorolja fel a kiszabható büntetéseket, köztük a szabadságvesztést. A 17. szakasz a) pontja pedig rögzíti, hogy a szabadságvesztés 14 naptól 15 évig terjed.[11] Ez a 15 év „főszabálynak” tekinthető csupán, mivel a törvényben meghatározott esetekben (pl. bűnszervezet, visszaesés, bűnhalmazat) a felső határ 20 évig terjedhet. Sőt speciális rendelkezés is érvényesül, amely 21 évet ír elő.[12]
I/4. A szerb Btk.[13] alapján a 45. § (1) bek. szerint a szabadságvesztés nem lehet rövidebb 30 napnál, illetve nem lehet hosszabb 20 évnél. A 45. § (2) bek. szerint a büntetést években és hónapokban szabják ki, a hat hónapnál rövidebb időtartamúnál napokban is. A (3) bekezdés alapján a legsúlyosabb bűncselekmény elkövetése esetén kivételesen 30-tól 40 évig terjedő börtönbüntetés szabható ki, amely csak években határozható meg. További szabály, hogy nem szabható ki olyan személy ellen, aki az elkövetés idején nem töltötte be a 21. életévét (4. bek.). Halmazati büntetés esetében az egységes szankció maximum 40 évig terjedhet (60. §).
A Btk. 46. § (1) bek. szerint a feltételes szabadságra bocsátás a büntetés kétharmadának letöltése után lehetséges. Nem bocsátható feltételes szabadságra, aki megkísérelte a szökést vagy megszökött a börtönből. A 47. § szerint megszűnik a feltételes szabadság, ha a feltételes szabadság alatt hat hónapnál hosszabb ideig terjedő börtönbüntetésre ítélik a bűnelkövetőt, de a visszavonás legfeljebb a feltételes szabadlábra helyezés utáni két évben mondható ki (6. bek.).
I/5. A 2012. évben még hatályos horvát Btk.[14] alapján az 53. § (1) bekezdés szerint a szabadságvesztés nem lehet rövidebb 30 napnál, illetve nem lehet hosszabb 15 évnél. Az 53. § (2) bekezdése szerint halmazati büntetés esetén – a 60. §-al összhangban (minden bűncselekményért külön büntetést szabnak ki, majd egységes büntetést állapítanak meg, maximum 40 évig) – a börtönbüntetések időtartama 20 évig terjed. A (3) bekezdés alapján a legsúlyosabb bűncselekmények esetében kivételesen 20-tól 40 évig terjedő (a törvény szövegével élve „hosszú időtartamú”) szabadságvesztés-büntetés szabható ki.
Az egykori Jugoszláviában is 40 év volt a maximum, ezért például a Hágai Büntető Törvényszék (ICTY) is csak annyit szabhat ki a háborús bűnökért, egy boszniai szerb esetében népirtásért is. Amennyiben azonban az elkövető a bűncselekmény elkövetése pillanatában nem volt 18 éves, akkor nem szabható ki 40 év sem.
A horvát Btk. 55. § (1) bek. szerint a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges a büntetés felének letöltése után. Kivételesen a börtönbüntetés végrehajtásáról szóló törvény[15] rendelkezései alapján a büntetés egyharmadának kitöltését követően. A Btk. 55. § (2) bekezdés szerint a hosszú időtartamú szabadságvesztés-büntetés esetében a letöltött kétharmad büntetés után bocsátható feltételes szabadságra, illetve kivételesen a börtönbüntetés végrehajtásáról szóló törvényben leírt feltételek alapján a büntetése felének letöltése után. Ha az elkövetőt hat hónapig terjedő szabadságvesztés-büntetésre ítélik a feltételes szabadság alatt, akkor megszűnik a feltételes szabadság.
A 2013. január 1-jétől hatályba lépett új horvát Btk.[16] 44. § (1) bekezdése értelmében a szabadságvesztés-büntetés nem lehet rövidebb három hónapnál és hosszabb húsz évnél. A (4) bekezdés szerint az egy évig terjedő szabadságvesztés-büntetés speciális intézetben/otthonban tölthető le a külön törvény előírásainak megfelelően. A 46. § (1) bekezdés szerint a hosszú időtartamú szabadságvesztés-büntetés 21 évtől 40 évig terjedhet. A (2) bekezdés kivételesen a halmazati bűncselekményeknél (ezt az új horvát Btk. 51. § szabályozza) egységes büntetésként lehetővé teszi az 50 évig terjedő szabadságvesztés-büntetés kiszabását. A feltételes szabadságra bocsátás (59. §) lehetséges a büntetés felének – de három hónapnál nem kevesebb – letöltése után. Ezt a kérdést külön törvény fogja szabályozni.
Rövid összegzésként leszögezhető, hogy az életfogytig tartó szabadságelvonást mellőző és csak határozott tartamú szabadságvesztésről rendelkező öt vizsgált európai ország büntetőjogi törvényi szabályozása a szabadságvesztés felső határát illetően gyakorlatilag az életfogytiglani büntetéssel egyenértékű. Sőt a 40, de akár a horvátoknál a kirívó, extrém magas 50 éves tartammaximum lehetővé tétele szinte a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztéssel ér fel. A feltételes szabadságra bocsáthatóság lehetősége ugyanakkor valamelyest enyhítheti ezt a krudélis szigort.
II. A második csoportba az európai országok nagy többsége tartozik, amely országok büntetőjoga a határozott tartamú szabadságvesztésen kívül az életfogytig tartó szabadságvesztésről is rendelkezik és életfogytig tartó szabadságelvonást tesz lehetővé. Ez tipikusan büntetésként, de intézkedés formájában is előfordulhat.
II/1. Az intézkedési formára példaként lehet említeni – többek között – a német biztonsági őrizetet és a svájci őrizetet, továbbá az új magyar Btk. kényszergyógykezelését.
II/1.1. A német büntetőjogban a biztonsági őrizet (Sicherungsverwahrung) mint intézkedés a társadalom védelmét szolgálja a nagy veszélyességű, visszaesésre hajlamos, megrögzött bűnözőkkel szemben. Az intézkedésnek többféle variánsa került bevezetésre, a klasszikus esetkörökön kívül 2002-ben a fenntartásos biztonsági őrizet elrendelése vált lehetővé. 2004-ben vezette be a német törvényhozó az utólagos biztonsági őrizetet a szabadságvesztés végrehajtásának vége előtt.
A biztonsági őrizeti elhelyezés tartamáról rendelkező német Btk. 67d. § (3) bek. értelmében a 10 évi elhelyezés végrehajtásakor a bíróság az intézkedés megszüntetését csak akkor mondhatja ki, ha nem áll fenn az a veszély, hogy az elhelyezett hajlama/megrögzöttsége következtében jelentős súlyú bűncselekményeket követne el, amelynek révén az áldozat lelkileg vagy testileg súlyosan sérül.[17] A német büntetőjogban a biztonsági őrizet tartamára vonatkozó említett szabályozás révén ez az intézkedés gyakorlatilag és eredményében lehet(ett) akár életfogytig tartó is, vagyis a veszély meglétére hivatkozással a tartam korlátlanul meghosszabbítható (volt).
Az Európai Emberjogi Bíróság 2009. végi határozata[18] nyomán az utólagos biztonsági őrizet intézménye jelentősen beszűkült. A német büntetőjog a biztonsági őrizetet visszamenőleges hatállyal vezette be, azaz a már kiszabott büntetésekhez utólag fűzte hozzá. Ehhez a pszichikailag zavart erőszakos tettesek gyógyításáról (terápiájáról) és elhelyezéséről szóló törvény[19] is kapcsolódott, amely 2011. január 1-jén lépett hatályba. E szerint a bűntetteseket azért nem lehet hosszabb ideig biztonsági őrizetben elhelyezni, mert a visszaható szigorítás tilalmát a biztonsági őrizet jogában is figyelembe kell venni (ThUG 1 § I.). Az elmúlt év elején a strasbourgi bíróság általában véve is egyezménysértőnek minősítette a német (bajor) megoldást, mert a biztonsági őrizet utólag meghosszabbítható volt, illetve nem állt fenn kielégítő kauzális összefüggés a konkrét esetben a nemi erőszak miatti elítélés és a későbbi prevenciós célú elhelyezés között. Így a fogvatartási (Egyezmény 5. cikk) és a büntetési elvek (Egyezmény 7. cikk) is sérültek.[20]
A német szövetségi Alkotmánybíróság 2. szenátusa időközben meghozta 2011. május 4-i ítéletét[21], amely a biztonsági őrizet egész rendszerét alkotmányellenesnek, a német alaptörvénnyel nem összeegyeztethetőnek (unvereinbar) találta és a törvényhozót arra utasította, hogy legkésőbb 2013. május 31-ig e joganyag átfogó újraszabályozását végezze el.[22]
II/1.2. A svájci jogban az életfogytig tartó őrizetre (Verwahrung) vonatkozóan található szabályozás az alkotmányban és a Btk.-ban is. A svájci alkotmány 123a cikke szokatlan normatív részletességgel rendelkezik erről a kérdéskörről.[23] A svájci idézett alkotmányi rendelkezésre figyelemmel a svájci büntetőjogban a Btk. új Általános Részében intézkedésként szabályozott őrizet helyettesít két korábbi jogban hatályos őrizeti formát, a szokásszerű bűntettesek őrizetét (régi 42. cikk) és a szellemileg abnormálisok őrizetét [régi 43. cikk 1. pont (2) bek.]. Az őrizet új intézkedéssel átfogott célcsoportja részleteiben jelentősen különbözik a korábbi őrizeti formák által átfogott célcsoporttól. Ugyanakkor a korábbi joghoz hasonlóan az új intézkedés, az őrizet elrendelése azon bűntettesekre korlátozódik, akikben nagy kockázat rejlik további súlyos bűntettek elkövetésére. Az őrizet fókuszában továbbra is a „minden valószínűséggel az élet számára elveszett emberek” állnak, miként egy 1918-ból származó hivatalos indokolás megfogalmazásában szerepel.[24]
A jelenleg hatályos svájci Btk. 64. (1 bis) cikke értelmében a bíróság életfogytig tartó őrizetet rendel el, ha a bűntettes az ehelyütt felsorolt súlyos (pl. gyilkosság, szándékos emberölés, súlyos testi sértés, rablás, szexuális erőszak, …) bűntetteket követte el és ha a következő előfeltételek teljesülnek:
a) A bűntettes a bűntettel más személy fizikai, pszichikai vagy szexuális integritását különösen súlyosan csorbította vagy csorbítani akarta.
b) A bűntettesnél fennáll annak a nagy valószínűsége, hogy a felsorolt bűncselekmények egyikét újból elköveti.
c) A bűntettest tartósan nem gyógyíthatóként sorolják be, mivel a kezelés hosszú időn át nem ígér eredményt.
Az életfogytig tartó őrizet elrendelése tehát több kumulatív feltételhez kötött. Az egyik az elrendelést megalapozó bűncselekmény súlyára vonatkozik. A másik a súlyos bűncselekmény elkövetése esetén a következő három előfeltétel együttes meglétét követeli meg. Az a) pont alatti előfeltétel a bűncselekménnyel más személy integritásának különösen súlyos sértése, illetve erre irányuló szándéka. A b) alatti előfeltétel a bűntettes legális prognózisát érinti: nagy a valószínűsége, hogy újból olyan bűntetteket követ el, mint az elrendelést megalapozó bűncselekmény(ek). A c) alatti előfeltétel a bűntettes esetében az eredményt nem ígérő, tartósan nem gyógyítható állapota.
A szabadságvesztés-büntetés végrehajtása megelőzi az intézkedési őrizetet. A szabadságvesztésből történő feltételes szabadon bocsátás rendelkezései nem alkalmazhatóak az őrizetre.[25]
A svájci Btk. új általános részének 64c) cikke szabályozza az életfogytig tartó őrizetből való elbocsátás vizsgálatát és a feltételes elbocsátás kérdéseit.[26]
II/1.3. A német és a svájci intézkedési szabályozás mellett meg kell említeni a magyar új büntető kódex szerinti kényszergyógykezelés intézményét, amely szerint 2013. július 1-jétől ismét határozatlan tartamúvá válik. Ennek megfelelően a kényszergyógykezelést akkor kell megszüntetni, ha „szükségessége már nem áll fenn” [új Btk. 78. § (2) bekezdés], vagyis akár a kényszergyógykezelt élete végéig is szükséges lehet ezen intézkedés foganatosítása. Ezáltal az új szabályozás emberi jogi szempontból és törvényességi megfontolásból is joggal kifogásolható.
II/2. Az életfogytig tartó szabadságvesztés meghatározó szankcióformája a büntetéskénti szabályozás. Ezzel kapcsolatban két előzetes, elvi jelentőségűnek is tekinthető megjegyzést szabadjon tenni. Az egyik: a hatályos magyar Btk. miniszteri indokolása az életfogytig tartó szabadságvesztést határozatlan tartamúnak nevezi. Ez a büntetési forma tartalmaz ugyan határozatlansági mozzanatot, mégsem minősíthető valódi értelemben vett határozatlan tartamú szabadságvesztésnek, és a szankciórendszerünkben sem ezt a funkciót tölti be. A határozatlan szabadságvesztés esetében ugyanis döntően a végrehajtási szervektől/hatóságoktól függ a szabadlábra helyezés.[27]
A másik megjegyzés az életfogytig tartó szabadságvesztés értelmezésével függ össze. Hosszú időn át az az értelmezés vált széles körben elfogadottá, amely szerint a szó szerinti elnevezéstől eltérően ez a büntetési forma „főszabályként” nem jelent az elítélt élete végéig tartó fogvatartást, hanem a törvényben meghatározott büntetési időtartam letöltését követően lehetőség adódhat az elítélt feltételes szabadon bocsátására. Az utóbbi időszakban azonban változóban van az előbbi interpretáció: az életfogytig tartó szabadságvesztés – ezen újabb értelmezés szerint – az elítélt élete végéig tart(hat), és ennek megfelelően kizárható az elítélt korábbi szabadulásának a lehetősége. Ez persze összefügg azzal, hogy válságos, létbizonytalansággal járó időszakban lecsökken az emberi jogok tisztelete. Ez tükröződik a strasbourgi bíróság újabb ítélkezési gyakorlatában is. E szerint az életfogytig tartó szabadságvesztés, akár a tényleges életfogytiglani büntetés – önmagában – nem sérti az Európai Emberjogi Egyezmény 3. cikkét, vagy bármely idevonható egyezményi rendelkezést. Mindazonáltal az olyan életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabása, amely nem enyhíthető, így megfosztja az elítéltet a szabadlábra helyezés bármely lehetőségétől, felvetheti az Egyezmény 3. cikkének (kínzás, embertelen, megalázó büntetés tilalma) megsértését. Vagyis „de jure” és „de facto” egyaránt kell, hogy létezzen az életfogytig tartó szabadságvesztésből történő feltételes szabadulásnak tényleges lehetősége és gyakorlata is.[28] A Vinter és társai v. Egyesült Királyság ügy alapján az alábbi következtetéseket vonta le Lévay Miklós: (I) Önmagában sem a kötelező, sem a bíró mérlegelésén alapuló tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés nem veti fel az Egyezmény 3. cikk sérelmét. (II) Külön és eltérő mérce alapján kell megítélni, hogy egy szabadságvesztés-büntetés már a kiszabáskor vagy a fenntartása során sérti-e a 3. cikkben szereplő tilalmat. (III) A büntetés kiszabásakor durván aránytalan büntetés jelenthet embertelen, megalázó büntetést és ezáltal sértheti a 3. cikket. (IV) A büntetés kiszabáskor nem durván aránytalannak tekinthető tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés esetén is felmerülhet a 3. cikk sérelme, amennyiben: a panaszos fenntartott szabadságvesztésének már nincs legitim büntetéstani alapja, illetve a büntetés nem mérsékelhető sem de jure, sem de facto.[29]
A legtöbb európai ország büntetőjoga az életfogytig tartó szabadságvesztés büntetést szabályozza, vagy a halálbüntetés eltörlését követően bevezette. Ez utóbbi a jellemző számos volt szocialista országra, mint például Bulgária, Lengyelország, Csehország büntetőjogára. Szlovénia 2008-ban vezette be az életfogytig tartó szabadságvesztést.[30] Magyarországon ennek a büntetési formának hagyománya volt és van, rendelkezett róla az 1843-ik évi büntetőjavaslat után az 1878-ik évi Csemegi Kódex. Hasonlóképp fenntartotta a Btá. is a halálbüntetés mellett. Az 1961. évi Btk. eredetileg mellőzte, de az 1971. évi 28. sz. tvr. újból bevezette ezt a büntetési változatot, amelyet az 1978. évi – jelenleg hatályos – Btk.[31], de a 2012. évi új Btk. is átvett.
Az életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetés a továbbiakban több (al)szempont/ismérv alapján csoportosítható. Ezen ismérvek köréből a leginkább meghatározó az előírt büntetéstartam letöltése utáni feltételes szabadságra bocsátás lehetősége, vagy kizártsága, azaz a tényleges életfogytiglani büntetés.
II/2.1. Az életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetésről rendelkező európai országok többségének büntetőjoga lehetőséget biztosít meghatározott tartamú büntetés-végrehajtás utáni feltételes szabadulásra vagy legalábbis felülvizsgálatra. Az előírt letöltendő minimumtartam eléggé vegyes képet, nagy ingadozást mutat. Az átlagosnál alacsonyabbnak minősíthető a belga büntetőjogban a 10 évi (visszaesőknél 14 évi), a dánoknál és a finneknél a 12 évi előírás. Átlagosnak általában a 15, 20, 25 év tekinthető: 15 év előírása szerepel az osztrák, a német, a svájci büntetőjogban. A 20 évi meghatározás található a görög, a román, a cseh büntetőjogban. 25 év a lengyel, az orosz, a szlovén büntetőjogban fordul elő. Az olaszoknál speciális szabály érvényesül a 26 év megjelölésével. Felbukkan a 30 évi szabály is az észteknél, az angoloknál, a franciáknál.[32] Ismeretesen a jelenleg hatályos magyar Btk.-ban, amennyiben a bíróság az ítéletben rögzíti a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját, akkor az elévülő bűncselekmény(ek) esetében „legalább húsz évben”, az el nem évülő bűncselekményi körnél pedig „legalább harminc évben” határozza azt meg (Btk. 47/A. §). A 2012. évi új magyar Btk.-ban „legalább huszonöt, legfeljebb negyven év” szerepel (új Btk. 43. §).
II/2.2. A tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetés (vagyis a szabadulás reményének kizárása) ismert például az angol és walesi[33], az olasz,[34] a francia[35] büntetőjogban, továbbá a magyar hatályos és az új Btk.-ban egyaránt.[36]
Néhány európai ország büntetőjoga az életfogytig tartó szabadságvesztésből csak a kivételes, a kegyelem útján történő szabadlábra helyezést, illetve annak kizárását ismeri. Ebbe a kivételes esetkörbe tartozik Litvánia,[37] továbbá Ciprus, Hollandia és Svédország.
A vizsgált három ország közül Cipruson 1992-ig az életfogytig tartó szabadságvesztések – a börtönszabályzataik alapján – legfeljebb 20 éves tényleges elzárást jelentettek és ezután a jó magaviseletű elítélteket szabadították. 1992-ben azonban a ciprusi Legfelsőbb Bíróság alkotmányellenesnek minősítette az említett börtönszabályzatokat, rámutatva, hogy az „életfogytig tartó szabadságvesztés helyes értelmezés szerint az elítélt élete végéig tart”, s az új 1996-ban elfogadott végrehajtási rendelkezések ennek megfelelően ki is zárták az elítéltek jó magaviselet miatti korábbi szabadulásának lehetőségét. 1996-tól kezdve tehát az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltek csak – a legfőbb ügyésszel egyetértésben gyakorolt – a köztársasági elnöki kegyelem esetén szabadulhattak/szabadulhatnak.[38]
A hollandoknál a korábbi jogi helyzet szerint az életfogytiglani büntetés kegyelem útján maximum 30 évi szabadságvesztésre volt átváltoztatható, amelyből a 2/3 rész letöltése után vált lehetővé a szabadulás.[39] A holland kegyelmi törvény alapján az uralkodó két okból adhat kegyelmet. Az első olyan körülményre vonatkozik, amelyet a bírósági döntésnél nem, vagy nem megfelelően vettek figyelembe, és amelynek következtében ezen körülmény ismerete más büntetés kiszabását tette volna lehetővé, vagy a büntetést egyáltalán nem szabták volna ki. A másik ok szerint, ha hitelt érdemlően bizonyítják, hogy a bíró(ság)i határozat végrehajtása vagy annak folytatása a büntetőjoggal elérni kívánt célok egyikét sem szolgálja. Az életfogytig tartó börtönbüntetésre ítéltekre vonatkozóan azonban a holland igazságügyminiszter 2004-ben kinyilvánította, hogy a kegyelem intézménye rájuk nem vonatkozik, esetükben nem létezik, és hogy az életfogytiglani büntetés egyszerűen az élet hátralévő részét jelenti. Ezt követően ez a nézet a holland kormány által is támogatottá vált, amit az a tény is alátámaszt, hogy az a három bűntettes, akiket az 1980-as években ítéltek életfogytiglanra, még nem szabadultak. A holland bírák is az életfogytiglani börtönbüntetést végleges/állandó elzárásnak tekintik, és ezáltal kizárják ebben a körben a kegyelem intézményének a létezését. A holland legfelsőbb bírói fórum szintén ezt az álláspontot képviseli: egy 2006. márciusi esetben úgy tekintette, hogy a bíró(ság) az életfogytig tartó börtönbüntetés kiszabásával az elítélt társadalomba való visszatérését kívánja megakadályozni.[40] A jelenlegi holland „megoldás” – megítélésem szerint – jogállaminak nem nevezhető, pontosabban a jogállamiság eszméjével össze nem egyeztethető sajátossága, hogy a kegyelem lehetősége kizárásának valójában nincs törvényi alapja. Így egy életfogytig elítélt csak a kriminálpolitika jövőbeni lényeges változásában bizakodhat, vajmi csekély reménnyel.
A svédeknél a szabadságvesztés-büntetés tartama a Btk. 26. fejezetének 1. §-a szerint 14 naptól – „általános” szabályként – 10 évig terjed. Halmazati büntetésként a szabadságvesztés-büntetés maximuma 14 évre, visszaesés esetében 18 évre emelkedik. A svéd Btk. ugyancsak ismeri az életfogytig tartó szabadságvesztést. Ezzel összefüggésben a minimálisan letöltendő időtartamról azonban nincs törvényi szabályozás, így az határozatlannak tekinthető. Lehetőség van azonban arra, hogy az életfogytig tartó szabadságvesztést az Örebro Kerületi (District) Bíróság az elítélt kérelmére határozott tartamú szabadságvesztés-büntetésre változtassa át. Az így átváltoztatott büntetés a határozott tartamú szabadságvesztés-büntetés maximumáig terjedhet.[41]
II/2.3. Az életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabásával kapcsolatban további különbség tehető aszerint, hogy az adott ország büntetőjogi szabályozása alapján kötelező vagy mérlegelésen alapuló ennek a büntetésnek az elrendelése. Példaként a magyar büntető törvényi rendelkezések nevezhetők meg a jelenleg hatályos kódexben és az új érvényes Btk.-ban, amelyek egyaránt tartalmazzák mind a két megoldást.[42]
Kötelező az életfogytiglani szabadságvesztés elrendelése a legszigorúbb halmazati szabályokra,[43] illetve a legszigorúbb bűnismétlési rendelkezésekre figyelemmel.[44] Számos bűncselekmény büntetési tétele vagylagosan rendeli büntetni az életfogytiglanit a 10 évtől 20 évig tartó szabadságvesztés mellett, mint például a szándékos emberölés minősített eseteinél.[45]
Az előbbi esetektől megkülönböztetendő az a Btk.-beli rendelkezés, amely szerint az ismételt életfogytiglani büntetésre ítélés esetén az elítélt nem bocsátható feltételes szabadságra.[46]
Záró gondolati eszmefuttatás
Az elmúlt időszakban és jelenleg is válság, létbizonytalanság jellemzi az élet különböző területeit, így nem csupán a gazdasági, pénzügyi életet, hanem érzékelhetően értékválság, erkölcsi válság is van, de a kriminálpolitika is válságban van. Ezzel is összefüggésben emelkedik a bűnelkövetések száma. Az összes regisztrált bűncselekmény száma Magyarországon 2009-ben megközelítette a 400 ezret (pontosan 394 034 volt). Ez az adat 2011-ben már 451 371.[47] Ezt a bűnözési helyzetképet a média jelentősen felnagyítja és torzítja. Így például egyes kereskedelmi tévécsatornák híradói nem a hagyományos értelemben vett különböző jellegű hírszolgáltatást végeznek, hanem baleseti, botrány és bűnügyi krónikát. E jelenségnek alapvetően két irányban van hatása a lakosságra. Egyrészt megnő a bűnözéstől való félelem, másrészt szintén megnő a biztonság (közbiztonság, rend) iránti igény, akár a szabadság/emberi jogai korlátozásával is. Ezt a helyzetet és állapotot használja ki a politika és ígéri, hirdeti a közbiztonságot, a rendet a szigorítások alkalmazásával a büntetőjogban is, diszfunkcionális hatással.
Az írás a Magyar Jog 2013. évi 5. lapszámában (265-271. o.) jelent meg.
A szerző tanszékvezető egyetemi tanár, SZTE ÁJK (Szeged)
1 Nagy, F.: Hosszú tartam. Börtönügyi Szemle 2005/2. 7–18. o.
2 Fantoly, Zs.: A halálbüntetés eltörlése Portugáliában. Jogtudományi Közlöny 1999/8. 345–350. o.
3 Jescheck, H.-H.: Die Freiheitsstrafe und ihre Surrogate in rechtsvergleichender Darstellung. In: Jescheck, H.-H. (Hrsg.): Die Freiheitsstrafe und ihre Surrogate im deutschen und ausländischen Recht. Band 3. Baden-Baden 1984. 2013. o.; Weber, H.-M.: Die Abschaffung der lebenslagen Freiheitsstrafe. Baden-Baden 1999. 209. o.
4 Weber, H.-M. 1999. i. m., 209. o. (lj. 3.); Nagy, F.: Az életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetésről. In: Nagy, F.: Tanulmányok a Btk. Általános Részének kodifikációjához. Budapest 2005. 193–194. o.; Lévay, M.: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre. Budapest. Pázmány Law Working Papers 2011/24. 8. o.
5 The Portuguese Penal Code. Chapter II. Section I. Article 41. Duration of imprisonment penalty. http://verbojuridico.com/download/portuguesepenalcode.pdf
6 Jescheck, H.-H. 1984. i. m., 2013–2014 o. (lj. 3.)
7 Weber, H.-M. 1999. i. m., 209. o. (lj. 3.); Nagy, F. 2005. i. m., 194–195. o. (lj. 4.)
8 Ley Orgánica 10/1995 de 23 de noviembre, del Codigo Penal. Articulo 35–36., 76.; Mir Puig, S. – Alcácer, G. R.: Richtungswechsel in der spanischen Kriminalpolitik: Die letzten Reformen des Strafgesetzbuches. Goltdammer’s Archiv für Strafrecht. (GA) 2005/4. 245. o.
9 Jescheck, H.-H. 1984. i. m., 2014. o. (lj. 3.)
10 A norvég tömeggyilkos, Anders Behring Breivik 2011. július 22-i 77 emberéletet követelő borzalmas tettét követő 2012. évi elítélése után talán fokozottabb lehet az érdeklődés a norvég büntetőjogi szabályozás iránt. Vö. Nagy, F. 2005. i. m., 195. o. (lj. 4.)
11 Víg szerint – tévesen – a norvég büntetőjogban nincs ehelyütt generális minimum. Csak ez a 15 év szerepel maximumként Vígnél és másutt is. Vö. Víg, D.: Izoláció a társadalomvédelem bűvöletében: határozatlan ideig tartó szabadságmegvonás Európában. In: Kriminológiai tanulmányok 46. OKRI, Budapest 2009. 46., 52. p.
12 Ez a szabály lépett a korábbi életfogytiglani helyébe és a norvég tömeggyilkost is 21 évre ítélték. http://legislationline.org/documents/section/criminal-codes
13 Krivični zakonik Sl. glasnik br. 85/2005, 88/2005, 107/2005, 72/2009 és 111/2009; http://paragraf.rs/propisi/krioicni-zakonik.html
14 Kazneni zakon pročišćeni tekst zakona NN 110/97, 27/98, 50/00, 129/00, 51/01, 111/03, 190/03, 105/04, 84/05, 71/06, 110/07, 152/08, 57/11; http://www.zakon.hr/z/98/kazneni-zakon
15 Zakon o izvršavanju kazne zatvora pročišćeni tekst zakona NN 128/99, 55/00, 59/00, 129/00, 59/01, 67/01, 11/02, 190/03, 76/07, 27/08, 83/09, 18/11, 48/11
16 Kazneni zakon Narodne novine 125/11 (A szerb és a horvát Btk. idézett szövegének magyarra fordításáért köszönettel tartozom Juhász Zsuzsanna és Heka László szegedi docens kollegáknak.)
17 Stree, W. – Kinzig, J.: Freiheitsstrafe § 38 Dauer der Freiheitsstrafe. In: Schönke, A. – Schröder, H.: Strafgesetzbuch Kommentar. 28. Aufl. München 2010. 1026. p.; Nagy, F.: Gondolatok a veszélyes visszaesők biztonsági őrizetéről. In: Nagy, F.: Tanulmányok a Btk. Általános Részének kodifikációjához. Budapest 2005. 288–292. o. A biztonsági őrizetre ítélések száma a németeknél 1965-ben 213 főt és a végrehajtásban elhelyezettek száma 1430-at tett ki. Ugyanezen adatok 1995-ben 45 és 183; 2005-ben 75 és 350; 2010-ben pedig 101 és 536 volt. Vö. Schöch, H.: Sicherungsverwahrung im Übergang. Neue Kriminalpolitik (NK) 2012/2. 48. p.
18 Cace of M. V. Germany, Judgment of 17 December 2009, no. 19359/04
19 Gesetz zur Therapierung und Unterbringung psychisch gestörter Gewalttäter (ThUG) Therapieunterbringungsgesetz) vom 22.12.2010
20 Schöch, H. 2012. 49. o. (lj. 17.); Vö. Jakab, A.: Az új Alaptörvény keletkezése és gyakorlati következményei. Budapest 2011. 206. o.
21 Urteil des Bundesverfassungsgerichts vom 4.5.2011. Vö. Schöch, H. 2012. 50–52. o. (lj. 17.)
22 Steinhilber, B.: Mord un Lebenslang. Baden-Baden 2012. 255. o.
23 123a cikk (1) Ha egy szexuális vagy erőszakos bűntettest a bírósági ítélet meghozatalához szükséges szakvéleményekben különlegesen („extrém”) veszélyesnek és olyannak minősítenek, akinek az állapota nem kezelhető, akkor az élete végéig őrizetre kell ítélni az ismételt és nagy bűnelkövetési veszély miatt. Az idő előtti szabadon bocsátás vagy átmeneti szabadon bocsátás nem engedhető meg. (2) Csak ha új tudományos eredmények igazolják, hogy a bűnelkövető gyógyítható és ezért már nem jelent veszélyt a társadalomra, akkor készíthetők róla új szakvélemények. Ha a bűnelkövető őrizetét ezeknek az új szakvéleményeknek az alapján megszüntetik, a hatóság felelősséggel tartozik az ismételt bűnelkövetés esetén. (3) Minden, szexuális vagy erőszakos bűntettesre vonatkozó szakvéleményt legalább két egymástól független tapasztalt szakember készíti, akik az értékelés során minden, a megítéléshez szükséges alapelvet figyelembe vesznek. Vö. Jakab, A. 2011. i. m., 206. o. (lj. 20.); Lévay, M. 2011/24. i. m., 9. o.; Szomora, Zs.: Büntetőjogi garanciák az Alkotmányban. Pázmány Law Working Papers 2011/29. 7. o.
24 Vö. Baechtold, A.: Strafvollzug. 2. Aufl. Bern 2009. 290–291. o.; Nagy, F. 2005. i. m., 292–295. o. (lj. 4.)
25 Niggli, M. A. (Hrsg.): StGB StPO Schwizerisches Strafgesetzbuch Strafprozessordnung und Nebenerlasse. Basel 2011. 34–36. o.
26 Vö. Niggli 2011. i. m., 36–37. o. (lj. 25.)
27 Vö. Földvári, J.: Magyar büntetőjog általános rész. 6. átdolgozott kiadás. Budapest 2002. 256. o.; Nagy, F. 2005. i. m., 177. o. (lj. 4.); Nagy, F.: A magyar büntetőjog általános része. 2 kiadás. Budapest 2010. 277. o.
28 Vö. Tóth, M.: Az életfogytig tartó szabadságvesztés és a remény joga újabb emberi jogi döntésekben. Jogtudományi Közlöny 2012/6. 268–272. o. Hazánkból Törköly Tibor életfogytig tartó szabadságvesztésre és ennek keretében 40 évi büntetésre elítélt fordult a strasbourgi bírósághoz az Egyezmény 3. cikkének megsértése miatt, azonban a bíróság határozatában nem ítélte egyezménysértőnek a magyarországi ítéletet. Vö. Tibor Torkoly v. Hungary – 4413/06 [2011] ECHR 702 (5 April 2011).
29 Lévay, M.: Az Emberi Jogok Európai Bírósága a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztésről. Jogesetek Magyarázata (JeMa) 2012/3. 76. o.
30 Vö. Víg, D. 2009. i. m., 42–43. (lj. 11.); Dünkel, F.: Freiheitsstrafe § 38 Dauer der Freiheitsstrafe. In: Kindhäuser, U. (et al.) (Hrsg.): Strafgesetzbuch. Nomos Kommentar. Band 1. 3. Aufl. Baden-Baden 2010. 1589. o.
31 Vö. Nagy, F. 2005. i. m., 175–176. o. (lj. 4.)
32 Dünkel, F. 2010. i. m., 1583–1588. o. (lj. 30.)
33 Vö. van Zyl Smit, D.: Taking Life Imprisonment Seriously. The Hague (et al) 2002. 131–134. o.; Nagy, F. 2005. i. m., 186–187. o. (lj. 4.); Víg, D. 2009. i. m., 40–42. o. (lj. 11.); Lévay, M. 2012. i. m., 74–75. o. (lj. 29.)
34 Az olasz Btk. 176. cikke általános szabályként lehetővé teszi az életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetés esetén a 26 év utáni feltételes szabadlábra bocsátást. Azonban speciális szabály vonatkozik a szervezett bűnözés/maffia tevékenységgel összefüggésben, illetve terrorizmus miatt szabadságvesztésre ítéltekre, amennyiben nem együttműködőek a hatóságokkal. Az ilyen elítéltek feltételes szabadságra nem helyezhetők, így életük hátra lévő részét börtönben fogják letölteni. Vö. Italienisches Strafgesetzbuch. Codigo penale italiano. Bozen 1995. 38–40. p.; Jakab, A. 2011. i. m., 207. o. (lj. 20.)
35 A francia Code pénal külön rendelkezik a bűntettekre kiszabható büntetésekről. A bűntettek esetén a szabadságvesztés-büntetés minimuma 10 év, de a Btk. 131-1. cikke szabályozza a 15, a 20, a 30 évig terjedő, illetve az életfogytig tartó szabadságvesztést. A francia Btk. 131-36-1 cikke értelmében, ha valakivel szemben életfogytig tartó szabadságvesztést szabnak ki, az esküdtszék dönthet úgy, hogy a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját nem határozza meg, azaz időbeli korlát, behatárolás nélkül hagyja. De ilyen esetben is fenntartják a jogot, hogy a büntetés-végrehajtási bíró(ság) 30 év elteltét követően felülvizsgálja ezt a döntést. A francia Btk. 221-3. cikke szerint a biztonsági periódus (la période de sureté) a hosszú időtartamú szabadságvesztés első időszaka, amely alatt az elítélt nem részesülhet kedvezményekben. Ezeknek a kedvezményeknek a köre a Btk. 132-23. cikkben található. Ha az áldozat/sértett 15 év alatti és a cselekmény előtt vagy azzal egyidejűleg a sérelmére nemi erőszakot, kínzást, kegyetlenséget követ el a bűntettes vagy hivatalos személyként követi mindezt el, az esküdtszéknek lehetősége van arra, hogy speciális határozatot hozzon. Ez a határozat kétfélét jelenthet. Egyrészt azt, hogy a biztonsági periódust maximum 30 évben állapítja meg. Másrészt, mivel életfogytiglan büntetés kiszabásáról van szó, arról dönt az esküdtszék, hogy a 132-23 cikkben biztosított intézkedések bármelyikét kizárhatja. Abban az esetben, ha a büntetés meg-/átváltoztatására kerül sor, feltéve, hogy a kegyelmi rendelkezés másként nem határoz, akkor a biztonsági periódus tartama megegyezik azzal a büntetéssel, amely a kegyelmi intézkedésből hátravan. Vö. Das französische Strafgesetzbuch. Code pénal. Freiburg im Br. 1999. 27., 44. o.; Le Service Public de la Diffusion du Droit http://www.legifrance.gouv.fr/affichCode.do?cidTexte=LEGITEXT000006070719&dateTexte=20121206 (letöltési ideje: 2012. október 25.) (A francia Btk. idézett szövegének magyar nyelvre fordításáért köszönettel tartozom Gácsi Anett szegedi tanársegéd kolléganőnek.)
36 Hatályos magyar Btk. 47/A. § (1) és (3) bekezdés, illetve új Btk. 42. §
37 Vö. Dünkel, F. 2010. i. m., 1585 o. (lj. 30.)
38 Tóth, M. 2012/6. i. m., 268. o. (lj. 28.)
39 Dünkel, F. 2010. i. m., 1585 o. (lj. 30.)
40 Noorduyn, C.: Life is life in the Netherlands. IBA Legal Practice Division – Criminal Law Committee Newsletter. September 2008. 12–15. o.; Vö. Jakab, A. 2011. i. m., 207. o. (lj. 20.)
41 Vö. Cornils, K. – Jareborg, N.: Einführung in das schwedische Kriminalgesetzbuch. Max-Planck Institut házikiadványa Freiburg im Br. (é.n.) 24–25. o.; Dünkel, F. 2010. i. m., 1585–1586. o. (lj. 30.); http://www.kriminalvarden.se/en/Other-languages/Sanctions/
42 A tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés magyarországi alkotmányosságával kapcsolatban terjedőben van az a nézet, hogy az Alaptörvény a IV. cikkének (2) bekezdésében deklarálja ennek a büntetésnek az alkotmányosságát, így alkotmánybírósági vizsgálat tárgya nem lehet. Ez a nézet – megítélésem szerint – ebben a formában nem állja meg a helyét. Egyrészt az Alaptörvény III. cikke tiltja a kínzást, az embertelen, megalázó bánásmódot vagy büntetést. Az Alaptörvény II. cikke pedig rögzíti az emberi méltóság sérthetetlenségét és minden ember emberi méltósághoz való jogát. Vagyis felmerülhet az Alaptörvény említett rendelkezései közötti ellentmondás. Másrészt kollízió keletkezhet a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés hazai szabályozása és gyakorlata, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezménye és bírósági gyakorlata között (is). A strasbourgi bíróság idevonatkozó értelmezéséből ugyanis az vezethető le, hogy a tényleges életfogytiglani esetén is léteznie kell felülvizsgálatnak, a szabadulás lehetőségét vizsgáló mechanizmusnak de jure és de facto egyaránt. Amennyiben ennek hiánya folytán a magyar szabályozás és gyakorlat egyezménysértőnek bizonyul(na), úgy egyúttal alkotmányellenesnek is tekintendő és biztosítani kell a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját. Vö. Lévay, M. 2012. i. m., 77–78. o. (lj. 29.); vö. Alaptörvény Q cikk (2) bekezdés: „Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját.”
43 Hatályos magyar Btk. 85. § (4) bekezdés, illetve új Btk. 81. § (4) bekezdés.
44 Hatályos magyar Btk. 97/A § (1) bekezdés, illetve új Btk. 90. § (2) bekezdés.
45 Hatályos magyar Btk. 166. § (2) bekezdés, illetve új Btk. 160. § (2) bekezdés; az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtásának hazai helyzetéről lásd Kiszely, P. – Nagy, I.: Az idő rabságában. A hosszú időre ítéltek büntetés-végrehajtásának helyzete a Szegedi Fegyház és Börtönben. Börtönügyi Szemle 2012/3. 1–16. o.
46 Hatályos magyar Btk. 47/C. § (2) bekezdés, illetve új Btk. 45. § (8) bekezdés.
47 Legfőbb Ügyészség: Bűnözés és Igazságszolgáltatás 2003–2011. Budapest 2012.; lásd továbbá Vavró, I.: A vagyon elleni bűnözés néhány kérdése. Belügyi Szemle 2012/11. 22–34. o