text:
A 27. cikk (1) bekezdése tekintetében:
– a gyermekeket (tekintet nélkül arra, hogy kiskorúak-e) és a házastársakat érintő tartási ügyek esetén a családjogi és a kiskorúak ügyeivel foglalkozó bíróság (Juízo de Família e Menores) folytatja le az eljárást, ha van ilyen. Ha nincs, a helyi bíróság polgári szekciója (Juízo Local Cível) rendelkezik hatáskörrel, vagy, ennek hiányában a helyi bíróság általános tanácsa (Juízo Local de Competência Genérica),
– minden egyéb, vérszerinti- vagy házastársi kapcsolaton alapuló családi viszonyból eredő tartási ügyben a helyi bíróság polgári szekciója — ha van ilyen —, vagy a helyi bíróság általános tanácsa rendelkezik hatáskörrel.
A 3. cikk (2) bekezdése tekintetében a Fellebbviteli Bíróság (Tribunal da Relação) rendelkezik hatáskörrel.
A jogorvoslat tárgyában hozott határozatot csak a Legfelsőbb Bíróság előtt (Supremo Tribunal de Justiça) lehet megtámadni.
A 19. cikk (1) bekezdésének a) pontja tekintetében:
– felülvizsgálati eljárásra a polgári perrendtartás 696. cikkének e) pontjában meghatározott rendkívüli felülvizsgálati eljárás keretében van lehetőség.
A 19. cikk (1) bekezdésének b) pontja tekintetében:
– felülvizsgálati eljárásra a polgári perrendtartás 696. cikkének e) pontjában és a 140. cikkében meghatározott rendkívüli felülvizsgálati eljárás keretében van lehetőség.
Fellebbezések ügyében a megtámadott határozatot hozó bíróság jár el (polgári perrendtartás 697. cikkének (1) bekezdése).
Portugália központi hatósága jelen rendelet értelmében az alábbi kormányzati szerv:
Igazságügyi igazgatásért felelős főigazgatóság (Direção-Geral da Administração da Justiça)
Honlap: http://www.dgaj.mj.pt/DGAJ/sections/home; http://www.cji-dgaj.mj.pt
A gyermekekkel szembeni tartási kötelezettséggel kapcsolatos ügyekben, függetlenül attól, hogy a gyermek kiskorú-e, a hatáskörrel rendelkező bíróság
– a családjogi és a kiskorúak ügyeivel foglalkozó bíróság – ha van ilyen, ha nincs, a hatáskörrel rendelkező bíróság a végrehajtási ügyekben eljáró tanács (Juízo de Execução).
A házastársak közötti tartási kötelezettséggel kapcsolatos ügyek esetén a hatáskörrel rendelkező bíróság
– a családjogi és a kiskorúak ügyeivel foglalkozó bíróság – ha van ilyen, ha nincs, a hatáskörrel rendelkező bíróság a végrehajtási ügyekben eljáró tanács.
A vérszerinti- vagy házastársi kapcsolaton alapuló családi viszonyból eredő tartási kötelezettséggel kapcsolatos ügyekben hatáskörrel rendelkező bíróság
– a végrehajtási ügyekben eljáró tanács – vagy, ha nincs ilyen,
– a központi bíróság polgári szekciója (Juízo Central Cível) rendelkezik hatáskörrel az 50 000 eurónál nagyobb összegű keresetek esetében, vagy
– az általános tanács, vagy – ha van ilyen – a központi bíróság polgári tanácsa az 50 000 euró vagy annál alacsonyabb összegű keresetek esetében.
A 20., 28. és 40. cikkben említett dokumentumok fordítása céljából elfogadott nyelv a portugál.
A központi hatóság által az 59. cikkben említett más központi hatóságokkal való kommunikáció céljából elfogadott nyelvek a portugál, az angol és a francia.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Súlyosan sérül a bírói függetlenség Lengyelországban? - Európai Bíróság előtt a legfelsőbb bíróság átalakítása miatti uniós jogsértési eljárás | hírek | Jogi Fórum
Súlyosan sérül a bírói függetlenség Lengyelországban? - Európai Bíróság előtt a legfelsőbb bíróság átalakítása miatti uniós jogsértési eljárás
2018.09.24. Jogi Fórum / MTI
Az uniós bíróság elé utalta hétfőn az Európai Bizottság a legfelsőbb bíróságra vonatkozó új lengyel törvények miatt korábban megindított kötelezettségszegési eljárást.
A bizottság gyorsított eljárást kért, valamint arra is felkérte a luxembourgi székhelyű Európai Bíróságot, hogy rendeljen el ideiglenes intézkedéseket a vitatott jogszabály előtti helyzet visszaállítására.
Mina Andreeva bizottsági szóvivő hangsúlyozta, hogy a brüsszeli testület fenntartja korábbi véleményét, miszerint a szóban forgó törvény nem összeegyeztethető az uniós joggal, mivel aláássa a bírói kar függetlenségének, ezen belül pedig a bírák elmozdíthatatlanságának elvét.
Emellett azt közölték, hogy "a kifogásolt nyugdíjazási rendszer végrehajtása felgyorsult, ami Lengyelországban a bírói függetlenség, és következésképpen az uniós jogrend súlyos és helyrehozhatatlan károsodásának kockázatát idézi elő".
Uniós források szerint a bizottság már a múlt héten meghozta az erről szóló döntést, de a bejelentését elhalasztották, hogy ne zavarja meg a salzburgi informális EU-csúcstalálkozót.
A lengyel igazságügyi reform keretében 65 évre csökkentik a legfelsőbb bíróság jelenlegi tagjaira vonatkozó nyugdíjkorhatárt. Ezt a testület 72 tagja közül 27-en már elérték, akiknek egy része így nyugdíjba kényszerülhet, és a bírálók szerint ezzel az utolsó független bíróság is megszűnik rendesen működni az országban.
Az érintett bírák kérhetik mandátumuk meghosszabbítását, amelyet a köztársasági elnök tehet meg hároméves időszakra. Erre vonatkozóan azonban nincsenek egyértelműen megállapított kritériumok, és a kérelem elutasítása esetén nincs mód bírósági felülvizsgálatra.
A bizottság júliusban indította meg az eljárást, megfelelő válasz hiányában pedig augusztusban aktiválta a folyamat második szakaszát. A lengyel hatóságoknak egy hónapot adtak a szükséges intézkedések meghozatalára, különben - figyelmeztettek már akkor - az Európai Bíróság előtt folytatódhat az ügy.
Mely tagállamnak adható át egy menedékkérő? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott (2019.03.19.)
Adóparadicsomok uniós feketelistája - Az EU naprakésszé tette a nem együttműködő országok jegyzékét (2019.03.19.)
Brexit megállapodás nélkül - Enyhített negatív hatások az Unión belül - Új szabályokról döntött az Európai Parlament (2019.03.18.)
Visszamenőlegesen megsemmisíthető devizahitel-szerződések - Uniós jogot sért a magyar szabályozás - Az Európai Bíróság döntést hozott (2019.03.14.)
Milyen alapon tagadható meg az európai polgári kezdeményezés? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott (2019.03.08.)
Létrejött a világ legnagyobb biztonságos adatáramlási térsége - Távol-keleti nyitás a GDPR-ban! (2019.02.08.)
Werbőczy Program - A bírói életpálya szolgálatában - Elnöki ösztöndíjak az Európai Bíróságra és az Európai Jogi Akadémiára (2019.03.12.)
Teljesen vagy részlegesen leszerelet magyar cukorgyárak - Jár-e az uniós támogatás? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott (2019.03.12.)
Diszkriminatív az új osztrák családtámogatási szabályozás - Kötelezettségszegési eljárást kezdeményezett hazánk Ausztria ellen (2019.01.16.)
Hazánk menekültügyi jogszabályai nem felelnek meg az uniós jognak - A Bizottság keresetet indít Magyarország ellen az Európai Bíróságon (2018.07.20.)
kötelezettségszegési eljárás bővebben
Minimálnyugdíj nagycsaládos főállású anyáknak - Elfogadta a lengyel szejm a Mama 4 plusz néven ismert jogszabályt (2019.01.31.)
"Jóindulatú hozzáállás" egy jogász alkalmazésáért cserébe - Előzetes letartóztatásba helyezik a lengyel bankfelügyelet volt elnökét (2018.11.30.)
Visszatérhetnek a lengyel legfelsőbb bíróság nyugalmazott bírái munkahelyükre? - Varsó módosítaná a nyudgdíjszabályokat (2018.11.21.)

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Bogonosovy: nem lehet automatikusan elvágni a kapcsolattartástól az örökbefogadott gyerek nagyszüleit | Strasbourgi Figyelő
Bogonosovy: nem lehet automatikusan elvágni a kapcsolattartástól az örökbefogadott gyerek nagyszüleit
2019. 03. 06. 2019. 03. 17.
Az orosz bíróságok jogértelmezésének köszönhetően a kérelmező nagypapa és árván maradt unokája között minden családi jogi kapcsolat megszakadt a kislány örökbeadását követően. A Bíróság egyhangú döntésében kimondta, hogy ez sértette a nagypapa családi életének tiszteletben tartásához való jogát.
Bogonosovy v. Russia
no. 38201/16
A Szentpétervári Kerületi Bíróság épülete. Forrás: goo.gl/kCSFsc
Az ügy kérelmezői egy elvált orosz házaspár két tagja, akik közös háztartásban éltek 2006-ban született kislányát egyedül nevelő gyermekükkel. Miután lányuk 2011-ben súlyos betegségben elhunyt, az unoka a nagypapa (a férfi kérelmező) gyámsága alá került. A nevelésbe a kérelmezők rokonai (az anonimizált ügyiratban „Zé” és „Zéné”) is bekapcsolódtak: a kislány gyakran náluk töltötte a hétvégéket és ünnepnapokat.
A két nagyszülő között azonban hamar vita alakult ki: a nagymama (a női kérelmező) a nagypapa helyett közös fiukat látta volna szívesen a kislány gyámjaként, és abban sem értettek egyet, hogy a kislány 2013 szeptemberében elkezdje-e az iskolát.
E viták felszínre kerülésekor Zé és Zéné elhatározta, hogy örökbefogadják a kislányt, amit a kérelmező nagyszülők ekkor még támogattak. 2013-ban a nagypapa támogató nyilatkozatát követően a bíróság Zénét rendelte a kislány második számú gyámjául, a gyermek lakóhelyéz Zénénél határozva meg. Még ugyanebben az évben a kislány át is költözött Zé és Zéné otthonába.
2013 novemberében a nagypapa hozzájáruló nyilatkozatával a nagypapa kérésére a távollétében megtartott tárgyaláson a bíróság helyt adott Zé és Zéné örökbefogadási kérelmének. A nagymamával 2013-ban romlott meg az örökbefogadó család viszonya annyira, hogy a kislánnyal való kapcsolattartást, míg a nagypapával a kislány még egy évig, 2014 novemberéig kapcsolatban maradhatott.
2015-ben a nagymama és a nagypapa külön kérelemben kérték a 2013 decemberében jogerőre emelkedett örökbefogadást kimondó határozat felülvizsgálatát a bíróságon. Mindketten arra hivatkoztak, hogy a kapcsolattartási joguk elvonása ellentétes a gyermek érdekeivel.
A nagymama nem volt a gyermek gyámja, így az örökbefogadási eljárásban sem volt részes fél, így az orosz bíróság az ő keresetét elutasította. (Arra tekintettel, hogy a nagymama a strasbourgi eljárás lezárulta előtt, 2018-ban elhunyt, így az ő esetét a Bíróság határozata nem értékelte, a továbbiakban csak a másik kérelmező, a nagypapa esetét elemezzük, és őt nevezzük kérelmezőnek.)
A nagypapa mint a kislány korábbi gyámja az örökbefogadási eljárásban részes fél volt, ezért az ő esetében a bíróság érdemben vizsgálta a keresetet. A támadott örökbefogadó határozatot azonban helybenhagyta arra hivatkozva, hogy a nagypapa tudott az örökbefogadásról, ahhoz hozzájárult és a tárgyalást a kérésére tartották meg a távollétében. A bíróság megjegyezte ugyanakkor, hogy az orosz családi jogi kódex biztosítja a nagyszülők kapcsolattartási jogát a gyermekkel, így ha ezt az örökbefogadó szülők akadályozzák, a nagypapa ezért keresetet indíthat a(z örökbefogadó) szülők ellen. Az orosz legfelsőbb bíróság nem vizsgálta érdemben a nagypapának az örökbefogadás érvénytelenítésére irányuló fellebbezését.
A nagypapa ezt követően keresetet indított az örökbefogadó szülők ellen kapcsolattartási jogának érvényesítése érdekében. A keresetet az elsőfokú bíróság arra hivatkozással utasította el, hogy az örökbefogadást kimondó határozatban nem szerepelt a nagypapa és a kislány családi kapcsolatának fenntartására utalás, ezért a nagypapa a családi jogi törvény szerint nem követelheti a kapcsolattartás lehetőségének biztosítását. A másodfokú bíróság a fellebbezést elutasítva helybenhagyta az elsőfok döntését.
A kérelmező ezt követően fordult a Bírósághoz az Egyezmény magán- és családi élet védelmét garantáló 8. cikkének megsértésére hivatkozva.
A Bíróság már a Kruškić-ügyben lefektette, hogy a korábbi együttélés által is megerősített nagyszülő-unoka kapcsolatot a 8. cikk szerinti családi élet védelmi körébe tartozónak fogadja el, így e viszonyt az Egyezményben részes államoknak védelemben kell részesítenie. A kötelék, és így a védelem elvárható szintje azonban alacsonyabb a szülő-gyermek kapcsolatnál. A Bíróság figyelembe vette azt a tényt is, hogy az örökbefogadás megszünteti a vér szerinti szülők és nagyszülők gyermekhez fűződő jogi kapcsolatát, ami hatással van az Egyezmény alapján elvárt védelem milyenségére is.
A Bíróság összefoglalta, hogy a nagypapa tudott az örökbefogadási eljárásról, ahhoz hozzájárult és az eljárást a kérésére folytatták le a távollétében, illetve hogy az orosz jog szerint az örökbefogadással a családi kapcsolat a korábbi felmenőkkel megszűnik, kivéve, ha a felmenő kérelmére a bíróság a gyermek érdekében a családi kapcsolat fenntartásáról kifejezetten rendelkezik. Ilyen kérelmet a nagypapa nem nyújtott be.
Az orosz kormány nem vitatta, hogy a nagypapa családi életébe beavatkozást jelentett a kapcsolattartás lehetőségének elveszítése, de érvelésük szerint a beavatkozás az egyezménynek megfelelően „törvényben meghatározott” módon történt.
A Surikov-ügyben is megerősített szempontok alapján a Bíróság a „törvényben meghatározottság” követelményeként támasztja, hogy az intézkedésnek legyen a nemzeti jogban jogalapja és összhangban legyen a jogállamiság elvével, azaz megismerhető és előre látható legyen, valamint az önkényes alkalmazás elleni biztosítékokkal megfelelően körül legyen bástyázva.
A Bíróság e körben kérdésként fogalmazta meg, hogy az orosz törvények kifejezett rendelkezés hiányában kellően egyértelműek voltak-e a tekintetben, hogy az örökbefogadással a nagyszülői kapcsolat kérelem hiányában megszűnik. Latba esett, hogy az örökbefogadó határozat felülvizsgálatára irányuló eljárásban az orosz bíróságnak lehetősége lett volna a gyermek érdekének figyelembevételével a rokoni kapcsolat fenntartásának lehetőségét biztosítani oly módon, hogy az ehhez szükséges rendelkezést a határozatba beilleszti. Ehelyett a bíróság a kérelmezőben azt a hitet ébresztette, hogy nagyszülőként a kapcsolattartás jogát más eljárásban érvényesítheti. E másik perben azonban kiderült, hogy az örökbefogadó határozat kifejezett rendelkezése hiányában a nagypapa és a kislány közötti családi kapcsolat jogilag megszűnt, ezért a kapcsolattartás jogát sem követelheti.
A Bíróság megállapítása szerint tehát a felülvizsgálati eljárásban az orosz bíróság jogértelmezése olyan eredményre vezetett, hogy a nagypapa automatikusan elveszítette rokoni kapcsolatát. Azzal, hogy a bíró az ügy érdemének vizsgálatát megtagadta, nem tartotta kellően tiszteletben a kérelmező családi életét, ami az egyhangú döntés szerint az Egyezmény 8. cikkének sérelméhez vezetett.
Nem-vagyoni kártérítésként a Bíróság 5.000 eurót ítélt meg a kérelmezőnek.
8. cikk / Magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog / Örökbefogadás
Petukhov II: az elnöki kegyelem lehetősége mellett is egyezménysértő a tényleges életfogytiglan
Andri Ástráðsson: a bírókinevezés alapvető garanciális szabályainak megsértése az eljáró tanács illegitimitásához vezethet.
Beghal: a börtönlátogatásból hazatérő terroristafeleség esete a brit határőrséggel

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Lázár Dénes Archívum - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Tag Archives: Lázár Dénes
“DEVIZAHITELESEK” KÁLVÁRIÁJA – DR. LÁZÁR DÉNES
- Kiemelt hírek, Videotár - Tagged: "deviza"-"hitel", Deviza Alapú Csalás, Dr. Lázár Dénes, ECHO TV, Igazságtalanságok, Kálvária, Lázár Dénes, youtube
loading… Világ-Panoráma – A devizahitelesek kálváriája – Dr. Lázár Dénes – 2014.06.30 A devizahitelesek kálváriája. Igazságtalanságok Magyarországon, és amit nem mertek megtenni Ausztriában, vagy Németországban. Lehetséges, hogy a külföldi bankok…
BANKÁR! KÖSD FEL A GATYÁD! ÚJABB ÉS ÚJABB SEMMISSÉGI OKOK!
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Érvénytelen szerződések, kúria, Kúria Polgári Kollégiuma, Lázár Dénes, PITEE, semmis a devizahitel-szerződés, Semmisségi okok, Szerződéssemmisség, tömeges érvénytelenítés
loading… Egy újabb semmisségi ok került elő, mely érvényteleníti a devizahiteleket A Kúria mostani döntésekor azonban ismét nem gondolta végig a devizahitelekkel kapcsolatos jogi helyzetet. Az árfolyamrés kiiktatása a szerződésekből…
HOPPÁ! ÚJABB SEMMISSÉGI OK! AKÁRHOGY CSŰRIK, CSAVARJÁK…
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: "deviza"-"hitel", árfolyamrés, árfolyamtrükk, Bankháború, Bankok, Deviza Alapú Csalás, jogi helyzet, kinyilatkoztatás, kollaboráció, kollaboráns, Lázár Dénes, Semmisségi okok
Újabb semmisségi ok! A Kúria mostani döntésekor azonban ismét nem gondolta végig a devizahitelekkel kapcsolatos jogi helyzetet. Az árfolyamrés kiiktatása a szerződésekből ugyanis egy újabb semmisségi okot keletkeztet. A korábbi…
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Átverés, bíróság, Devizahitel, Határozat, Heti Válasz, Jogászképzés, kúria, Lázár Dénes, Magyarország, OTP, otp faktoring zrt, Passau, pernyerés, Vegyes deviza határidős ügylet
Elsőként sikerült pert nyernie devizahiteles ügyben a Kúrián. A határozatra alapozva ezerszám érkeznek a bíróságokra a pernyerésre esélyes keresetlevelek. Lázár Dénes Németországból érkezett, egyesületet alapított, hogy milliókat követeljen vissza ügyfelének….
Történelmi felelősség-Vita a devizahitelekről. Lázár Dénes, pénzügyi jogász
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Átverés, bankár, Devizahitel, kockázatfeltáró nyilatkozat, kockázatvállalás, kollaboráció, kúria, Lázár Dénes, szankcionál, Tájékoztatás, Törvény, Vegyes deviza határidős ügylet
A Kúria júliusi ítélete óta tudni lehet, hogy a bankok szerződései hiányosak. A Kúria azonban a szerződést inkább kiegészítette és érvényben tartotta. A szerződésekből olyan adatok hiányoznak, amelyek hiányát a…
Így juthat nyugvópontra a devizahitelesek ügye.Egy vélemény…
- Belföld - Tagged: Devizahitel, Dr.Léhmann György, Egyesület, jogegységi, Jogegységi határozat, Lánchíd Rádió, Lázár Dénes, Magyarország, Miniszterelnök, Nyugvópont, Orbán Viktor
A jogászok közti vita meghozhatja a várva várt eredményt.[cn-social-icon] (Nemzeti Civil Kontroll: A felelősség kérdése, valamint a vegyes deviza határidős ügylet ténye szóba sem kerül!) Nyílt, szakmai vitát kellene folytatni arról…
- Belföld - Tagged: árfolyamrés, Átverés, bankár, bíróság, Devizahitel, fellebbez, Lázár Dénes, OTP, PITEE, semmis a devizahiteles szerződés
Ismét semmissé nyilvánította az elsőfokú bíróság azt a devizahitel szerződést, amibe a Kúria nyáron belenyúlt, és ezzel érvényessé tette – írja az azenpenzem.hu. A várakozással szemben nem arról döntött a…

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
Kvk.III.38.079/2014/2. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.III.38.079/2014/2. számú határozat
Kvk.III.38.079/2014/2.szám
A Kúria a (...) kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) 2014. október 22. napján meghozott 1442/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelme folytán megindult nemperes eljárásban - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1442/2014. számú határozatát helybenhagyja.
A kérelmező 2014. október 15-én a Tompai Helyi Választási Bizottsághoz kifogást nyújtott be a Tompán tartott helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásán a polgármester, valamint a képviselők választási eredménye ellen. Kifogásában kérte a választás eredményének megsemmisítését és a választási eljárás megismétlését, mivel megítélése szerint sérült a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (továbbiakban: Ve.) 2.§ (1) bekezdés c) pontjában foglalt esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek közt, valamint a Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontjába foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelve. Sérelmezte, hogy a Művelődési Ház és Könyvtár (továbbiakban: Intézmény) Facebook oldalán kizárólag a jelenlegi polgármester és az őt népszerűsítő anyagok kerültek fel, ezzel szemben más polgármesterjelölteknek nem volt módja megjelenni az oldalon. Sérelmezte továbbá az intézmény igazgatójának személyes Facebook oldalát, ahol kizárólag az egyik polgármesterjelölt és az őt népszerűsítő kampányanyag, valamint az általa támogatott képviselőjelöltek neve látható, valamint azt is, hogy a Tompai Baráti Kör által közzétett anyagot is megosztotta. Kifogástevő álláspontja szerint mindezek alkalmasak voltak arra, hogy a választói akaratot befolyásolják.
A Helyi Választási Bizottság elnöke átruházott hatáskörében 2014. október 15-én a Ve. 213. §-a alapján a kifogást a Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottsághoz áttette.
A Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság (továbbiakban: TVB) a beadványt tartalma alapján kifogásként bírálta el. A TVB 94/2014. (X.18.) számú határozatában a kifogásnak részben helyt adott és megállapította, hogy az Intézmény Facebook oldalával megsértette a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között és a 2. § (1) e) pontjában foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét azzal, hogy 2014. szeptember 12. és 2014. október 12. között időszakban kizárólag csak egyetlen polgármesterjelölt , és az általa támogatott képviselőjelöltek anyagait tette közzé a Facebook oldalon, míg erre más jelöltek vonatkozásában nem került sor. A TVB az intézmény vezetőjének Facebook oldalának vonatkozásában előterjesztett kifogást a jogorvoslati határidő letelte okán érdemben nem vizsgálta, azonban megállapította, hogy a kifogásolt tartalom nem jelentheti a Ve. alapelveinek sérelmét.
A kérelmező 2014. október 21-én fellebbezést nyújtott be a TVB határozatával szemben és kérte a tompai polgármester és helyi önkormányzati képviselőválasztás eredményének megsemmisítését és a választás megismétlését. Előadta, hogy az intézmény, valamint annak vezetője egy kisváros életében kiemelkedő szerepet töltenek be, az intézményvezető tevékenysége és bármilyen tárgyú véleménye kiemelten fontos a választási kampány során. Hivatkozott az intézmény szervezeti és működési szabályzatára. Kifogásolta továbbá, hogy a TVB az intézményvezető magánoldalán található tartalmat a jogorvoslati határidő letelte miatt nem vizsgálta, holott a sérelmezett bejegyzés még 2014. október 15. napján is olvasható volt, a jogsértés folyamatosan fennállt, így a jogorvoslati határidő még nem telt le. Fellebbezésében előadta továbbá, hogy a TVB kizárólag a nyertes és a második helyen végzett jelölt közötti jelentős mértékű szavazatkülönbségből következtetett arra, hogy a kifogásolt kampánytevékenység nem befolyásolta a választások eredményét. Álláspontja szerint azonban a két kifogásolt Facebook oldal kampánytevékenységének köszönhetően az ott népszerűsített jelöltek jogtalan előnyhöz jutottak, melyet bizonyít, hogy kiugróan magas szavazati aránnyal nyertek. Mindezek alapján kérte a választás eredményének megsemmisítését és a választás megismétlését.
A fellebbezés folytán eljárt Nemzeti Választási Bizottság (továbbiakban: NVB) 1442/2014 (X.22.) számú határozatával a határozatot helybenhagyta. Indokolása szerint a TVB az Intézmény oldalának vonatkozásában helyesen állapította meg, hogy az azon szereplő tartalmak megsértették a fellebbező által hivatkozott alapelveket. Megállapította továbbá, hogy a kifogásban szereplő másik Facebook oldal egy magánszemélyhez tartozik. A Ve. 142. §-a azonban egyértelműen rögzíti, hogy nem minősül választási kampánynak az állampolgárok – mint magánszemélyek – közötti személyes kommunikáció, így a kifogásolt tevékenység nem minősíthető a Ve. szerinti kampánynak. Az NVB határozatának indokolásában megállapította továbbá, hogy az Intézmény Facebook oldalán közzétett jogsértőnek minősített tartalmak bizonyítható hatása csekély súlyúnak minősül, mely érdemben a választás eredményét nem befolyásolta, ezért a választás eredmény megsemmisítésének és a választási eljárás megismétlésének nincs helye.
Az NVB határozata ellen a kérelmező nyújtott be bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet, melyben kérte a fenti alapelvek sérelmének megállapítását, valamint a választási eljárás eredményének megsemmisítését és a választási eljárás megismételtetését.
Kérelmében az intézmény vezetőjének Facebook oldalával kapcsolatban hivatkozott arra, hogy Tompa egy 4700 személyt számláló kisváros, ahol a közösségi tér megnyilvánulási terepe a Művelődési Ház és Könyvtár. Az intézményvezető tevékenysége a településen élők előtt ismert, az általa megjelentetett információk, vélemények sokak számára jelentenek mintát, mivel egy közkedvelt intézmény vezetőjeként jelenik meg a településen. Ennek következtében a Facebook oldalon való megjelenése nem tekinthető átlagemberi minőségnek. Kérelmező az intézményvezető Facebook oldalán Tompai Baráti Kör neve alatt 2014. október 11-én megjelent beírással kapcsolatosan fellebbezésében foglaltakat ismételte meg. Előadta továbbá, hogy a megjelentetett levél valótlan tartalma miatt alkalmas volt a választók megtévesztésére.
Kérelmező a Ve. 225.§-ra hivatkozással új bizonyítékként hivatkozott Tompa Város Önkormányzata által működtetett helyi kábeltévé 2014. szeptember 3-án adásba kerülő 22 perces filmjére, melyben az akkori polgármester és egyben polgármesterjelölt ismerteti polgármesteri ciklusa alatt végzett tevékenységeket és jövőre vonatkozó terveit. Ez a film a kábeltévé mellett a város honlapján is megjelent. A két másik polgármesterjelölt valamint a képviselőjelöltek ugyanakkor ilyen formában nem mondhatták el terveiket, elképzeléseiket, így sérültek a Ve. 2. § (1) bekezdésének c) pontjában foglalt esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között és az e) pontban foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvei. E körben hivatkozott továbbá a tompai képviselő-testület 53/2012 (V.10) Képviselő-testületi határozatára, mely szerint a helyi kábelcsatornán politikai pártok és azok rendezvényei nem sugározhatóak, kivétel a Tompa Város Képviselőtestülete által összehívott lakossági tájékoztató.
Kérelmező sérelmezte, hogy az NVB határozatában rosszul mérte fel a Facebook oldalakon való megjelenés és az ott folytatott kampánytevékenység jelentőségét. Előadta, hogy az intézményvezető által folytatott tevékenység nem értékelhető magánszemélyek közötti kommunikációnak, ennélfogva az kampánytevékenységnek minősül. Hivatkozott továbbá arra, hogy az önkormányzati intézmény és intézményvezető Facebook oldalán az esélyegyenlőség megsértésének következtében jogtalan előnyhöz jutó jelöltek kiugróan magas szavazati aránnyal nyertek. Kérelmező szerint az intézmény és az intézményvezető Facebook oldalának követőinek számából kiindulva nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az ott megjelent tartalmak a választás eredményére csekély befolyást gyakoroltak. A Facebook oldal sajátosságából eredően ugyanis azon személyek is értesülhetnek az Intézmény és annak vezetője oldalán közzétett tartalmakról, akik nem követik ezen oldalakat. Ugyanakkor az interneten megjelenő tartalmakat vagy a kábeltévén sugárzott filmet megtekintők számának bizonyítása nem lehetséges, ennek következtében téves az NVB határozatának a jogsértő tartalmaknak a választás eredményére gyakorolt hatására vonatkozó érvelése.
A kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelme alaptalan.
A Ve. 140. §-a egyebek mellett kimondja, hogy kampányeszköznek minősül minden olyan eszköz, amely alkalmas a választói akarat befolyásolására vagy annak megkísérlésére. Egy intézmény által használt Facebook oldal a fentiek értelmében és a leírt tényállásra tekintettel olyan eszköznek minősül, amely alkalmas a választói akarat befolyásolására, vagy legalábbis annak megkísérlésére. Ugyanakkor egy magánszemély által a Facebook-on keresztül megvalósuló közlés nem minősül olyannak, ami a választási kampányba tartozna, így jelen ügy tárgya sem lehet. A Ve. 142. §-a ugyanis kimondja, hogy nem minősül választási kampánynak a választási szervek tevékenysége, az állampolgárok – mint magánszemélyek – közötti személyes kommunikáció, függetlenül annak tartalmától és formájától.
A kérelmező TVB által elbírált kifogása a Ve. általa megsértettnek tartott eljárási alapelvein kívül nem tartalmazta a kábeltévés műsorral állított jogszabálysértést, ennek elintézése az első fokon eljárt helyi választási bizottság feladata és csak ennek jogerős döntése után kerülhet a kábeltévével kapcsolatos kifogás a Kúria elé. Emiatt ezzel a kérdéskörrel a Kúria nem foglalkozott.
A TVB NVB által helybenhagyott döntése már tartalmazta a Ve. 2. § (1) bekezdésének c) és e) pontja megsértésével keletkező jogsérelemben a döntést. A választási bizottságoknak emellett azt kellett vizsgálniuk, hogy helye lehet-e adott ügyben a választási eljárás megismétlésének. A választás kimenetelére vonatkozó hatást illetően a választási szervek bizonyítási eljárást folytattak le, és döntésüket mérlegelés alapján hozták. Egyetért a Kúria az NVB-nek azzal a megállapításával, hogy a kérelmező kifogásában említett egyéb jogkövetkezmények alkalmazásának nem volt helye. A Ve. 228. §-ának (2) bekezdése értelmében alkalmazandó Pp. 339/B. §-a szerint mérlegelési jogkörben hozott közigazgatási határozat akkor tekintendő jogszerűnek, ha a közigazgatási szerv a tényállást kellő mértékben feltárta, az eljárási szabályokat betartotta, a mérlegelés szempontjai megállapíthatóak, és a határozat indokolásából a bizonyítékok mérlegelésének okszerűsége kitűnik. A választási szervek e szabálynak határozatok meghozatalánál eleget tettek.
A kifejtettekre figyelemmel a kérelmező alaptalan bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, a Kúria ezért a Ve. 231.§ (5) bekezdés a) pontja alapján a Nemzeti Választási Bizottság határozatát helybenhagyta.
A Kúria a közigazgatási nemperes eljárás illetékének viselésére a kérelmezőt kötelezte a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986.(VI.26.)IM rendelet 13.§ (2) bekezdése alapján, mértékét az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43.§ (7) bekezdésére figyelemmel állapította meg.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A Fővárosi Bíróság, mint másodfokú bíróság 30.Bnf.3311/2010/2. számú végzése, melyben helybenhagyja a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1.Bny.46723/2010/2 számú határozatát , és meghosszabbítja L. O. házi őrizetét 2010. december 24-ig | Hagyomiklos.com
Címlap » A Fővárosi Bíróság, mint másodfokú bíróság 30.Bnf.3311/2010/2. számú végzése, melyben helybenhagyja a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1.Bny.46723/2010/2 számú határozatát , és meghosszabbítja L. O. házi őrizetét 2010. december 24-ig
A Fővárosi Bíróság, mint másodfokú bíróság 30.Bnf.3311/2010/2. számú végzése, melyben helybenhagyja a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1.Bny.46723/2010/2 számú határozatát , és meghosszabbítja L. O. házi őrizetét 2010. december 24-ig
http://hagyomiklos.com/sites/default/files/Lelovics_30bnf3311.pdf

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
1 AZ ÚJ BTK ÉVI C. TÖRVÉNY - MÓDOSULÁSAI A VII. 13. ÉS VII. 17. KÖZÖTT KIHIRDETETT JOGSZABÁLYOK ALAPJÁN ÖSSZEÁLLÍTOTTA: DR. VASKUTI ANDRÁS KÚRIAI BÍRÓ TANÁRSEGÉD (ELTE ÁJK)
2 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 2 A törvényt az Országgyűlés június 25-én fogadta el. A kihirdetés napja: július 13. Az alábbi összeállítás a kihirdetés napja és a július 1. között kihirdetett jogszabályok alapján történt változásokat tartalmazza, ideértve a május 1. napjától hatályba lépő módosulásokat is. Módosító jogszabályok: szám tárgy Btk évi CCXXIII. törvény évi XXXVI. törvény a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról 318. (1) 318. (2) 318. (3) 318. (24) 318. (4) 318. (5) 318. (6) 318. (7) 318. (8) 318. (9) 318. (11) 318. (12) 318. (13) 318. (14) 318. (15) 318. (16) 318. (17) 318. (18) 318. (19) 318. (21) 318. (22) 318. (23) 6. (2) 11. (3) 45. (7) 45. (8) 47. (2) 56. (2) 68. (2) 72. (4) 75. (2) 113. (4), (5) 140. (3) 203. (1) 203. (3) 204. (1) c) 204. (5) b) 248. (2) 248. (4) 315. (1), (2) 346. (1) 393. (1) 404/A (2) f) a választási eljárásról (1) bekezdés 11. pont l) évi XLV. törvény a közveszély színhelyén elkövetett lopás szigorúbb büntetőjogi szankcionálásáról (1) bekezdés 12. pont h) évi XLVIII. törvény az önkényuralmi jelképek használatának büntetőjogi szankcionálásáról 2. (2) 2. (1) évi LXXVIII. törvény egyes büntető tárgyú törvények módosításáról 19. (1) 19. (2) 19. (3) 19. (4) 19. (5) 127. (1) 140. (3) (6) 212/A.
3 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva évi LXXXIX. törvény évi XCVIII. törvény a választási eljárásról szóló évi XXXVI. törvény módosításáról egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról 19. (6) 19. (7) 19. (8) 19. (9) 19. (10) 19. (11) 19. (12) 19. (13) 19. (14) 59. b) 350. (2) 219. (3) 327. (5) 383. d) da) 388/A. alcíme 403. (1) a) 403. (4) 433. (2) 459. (1) bekezdés 11. pont j) alpont 465. (2) bekezdés b) pont (1) bekezdés 19. pont évi CXXXIII. törvény a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról a) 158. b) 459. (1) bekezdés 12. pont d) 67. (3) 371. (3) bekezdés b) pont bb) évi CLXXVIII. törvény az emberi méltóság védelme és a bizonyítékok meghamisításának megakadályozása érdekében a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény módosításáról 1. (1) 1. (2) 226/A. 226/B évi CLXXXVI. törvény évi CCXII. törvény egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó más törvények módosításáról a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról 118. (1) 118. (11) a) 118. (2) 118. (3) 118. (4) 118 (5) 118. (6) 118. (7) 118. (11) b) 118. (8) 118. (9) 118. (10) 146. a) 146. b) 146. c) 3. (2) a) ab) 73. c) /A.-184/D. -ok 240. (3) 261/A (1) 283. (2) 287. (1) c) 349/A. 388/A. 388/B (1) a) 349. (1) b) évi CCXXXVIII. törvény évi CCXLV. törvény a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról egyes törvényeknek a gyermekek védelme érdekében történő módosításáról (1) 75. (2) 75. (3) 28. (1a) 250. (4) 398. (3) bekezdés a) pont af)
4 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva évi CCLII. törvény évi CCXXIII. törvény 157/2014. (IV. 18.) KE határozat évi VII. törvény 23/2014. (VII. 15.) AB határozat évi LXV. törvény évi LXXII. törvény évi LXXVI. törvény egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról az Országgyűlés alakuló ülésének összehívásáról a termőföld tulajdonjogának megszerzését vagy használatát korlátozó jogszabályi rendelkezések kijátszására irányuló jogügyletek feltárásáról és megakadályozásáról a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény július 23-tól június 30-ig hatályos 85. (4) bekezdésének folyamatban lévő ügyben történő alkalmazása kizárásáról, a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény 81. (4) bekezdése alaptörvényellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről, valamint a jogerős határozattal lezárt büntetőeljárások felülvizsgálatának elrendeléséről a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvénynek a gyermekek fokozottabb védelme érdekében szükséges módosításáról a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló évi CCXL. törvény és ehhez kapcsolódóan más törvények módosításáról egyes büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról (2) 131. (1) 31. (3) 131. (2) 459. (1) bekezdés 8. pontja (1) 11. b) (1) 1. (2) (1) 27. (2) 27. (3) (4) 26. (3) 28. (1a) 90. (2) 95. (3) 97. (2) (1) f) 424. (1) 81. (4) 89. (1) 90. (2) 91. (1) (1a) 283. (2) 283. (3a) 298. (1a) 298. (3) 298. (4)
5 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva évi XCII. törvény évi CXL. törvény évi CCII. törvény az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolás és szexuális zaklatás elleni védelméről szóló Egyezménye kihirdetéséről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló évi II. törvény, valamint ezzel a) 36. b) 36. c) 36. d) 36. e) 36. f) 36. g) 36. h) 36. i) 36. j) 36. k) 36. l) 36. m) 36. n) 36. o) 36. p) 36. q 37. a) 37. b) 37. c) 37. d) 37. e) 37. f) 37. g) 37. h) 37. i) (3) (1) 28. (2) 29. (1) 29. (2) (1) 32. (2) 32. (3) 32. (4) 32. (5) 32. (6) 58. (1) 58. (2) 300. (1), (2) 300/A. (1), (2) (3a) 462. (4), (5) 465. (3) 37. (3) b) 61. (3) 102. (1), 141. (2) 137. (1) 140. (1) 140. (2) 179. (6) 226/B. (2) 265. (5) 293. (1) 293. (2) 293. (3), 295. (3), 296. (3) 294. (1), 296. (1) 294. (3) a) 295. (1), 298. (1) b) 314. (4) 325. (5) 41. (1) 72. (4) b), 75. (2) b) 100. (3) 123. (2) (2) 59. (4) b) 60. (2a) 74. (1) c) 74. (4) b) 85. (1a) 85. (2a) 87. d) 352/A-C 353. (1) 353. (2) 353. (3) 353. (4) 353. (5) 353. (6) /A.
6 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva évi XIII. törvény összefüggésben egyes további törvények módosításáról az uniós vámjog végrehajtásáról (4) c) évi LXVIII. törvény a jövedéki adóról 167. (1) 167. (2) 396. (6) 398. (1) évi LXIX. törvény a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról (2) A módosítások hatálybalépési időpontjai:
7 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 7 Általános Rész területi és személyi hatály 3. (2) bek. ab) pont évi CLXXXVI. törvény 118. (1). ab) állam elleni bűncselekmény, - a szövetséges fegyveres erő ellen elkövetett kémkedést kivéve - tekintet nélkül arra, hogy az az elkövetés helyének törvénye szerint büntetendő-e, I. 1-től ab) állam elleni bűncselekmény, - kivéve a szövetséges fegyveres erő ellen elkövetett kémkedést és a kémkedést az Európai Unió intézményei ellen - tekintet nélkül arra, hogy az az elkövetés helyének törvénye szerint büntetendő-e, A törvény megteremti a lehetőséget arra, hogy az Európai Unió három fő intézményének, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak és az Európai Unió Tanácsának a védelme bármilyen hírszerző tevékenységgel szemben biztosított legyen. A módosítás értelmében ezért kettőtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel, vagyis a Magyarország elleni folytatott kémkedésre meghatározott mértékű büntetéssel fenyegetett az az eset, ha az elkövető az Európai Unión kívüli harmadik állam részére az Európai Parlament, az Európai Bizottság vagy az Európai Unió Tanácsa ellen hírszerző tevékenységet folytat. A törvény a kémkedéshez és a szövetséges fegyveres erő ellen elkövetett kémkedéshez hasonlóan az újonnan beiktatott tényállás esetében is büntetni rendeli az állam elleni bűncselekmény feljelentésének elmulasztása keretében azt, aki hitelt érdemlő tudomást szerez arról, hogy kémkedés az Európai Unió intézményei ellen készül, vagy még le nem leplezett ilyen bűncselekményt követtek el, és erről a hatóságnak vagy az állam illetékes szervének, mihelyt teheti, nem tesz feljelentést. A törvény a szövetséges fegyveres erő ellen elkövetett kémkedéshez hasonlóan ezt a tényállást is kiveszi, az egyébként az állam elleni bűncselekményekre vonatkozó univerzális joghatóság alól. bűnhalmazat-folytatólagosság 6. (2) bek. A évi CCXXIII. törvény 318. (1) szerinti szöveggel lép hatályba. (2) Nem bűnhalmazat, hanem folytatólagosan elkövetett bűncselekmény az, ha az elkövető ugyanolyan cselekményt, VII. 1.-től (2) Nem bűnhalmazat, hanem folytatólagosan elkövetett bűncselekmény az, ha az elkövető ugyanolyan
8 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 8 egységes elhatározással, azonos sértett sérelmére, rövid időközönként többször követ el. bűncselekményt, egységes elhatározással, azonos sértett sérelmére, rövid időközönként többször követ el Az új Btk. 6. (2) bekezdésében foglaltak szerint a folytatólagosságnál az ugyanolyan cselekményt kifejezés szerepel. Az új Btk (2) bekezdés b) pont bc) alpontja szerint azonban az üzletszerűen szabálysértési értékre elkövetett lopás bűncselekmény, tehát a hatályos Btk. 12. (2) bekezdése szerinti ugyanolyan bűncselekményt fogalom teljes mértékben helytálló, esetükben a folytatólagosság megállapítása a joggyakorlatnak nem jelent problémát. előkészület 11. (3) A évi CCXXIII. törvény 318. (2) szerinti szöveggel lép hatályba VII. 1.-től (3) Ha az (1) bekezdésben meghatározott (3) Ha a (2) bekezdésben meghatározott esetben az előkészület már önmagában is esetben az előkészület már önmagában is megvalósít más bűncselekményt, az elkövető megvalósít más bűncselekményt, az elkövető e bűncselekmény miatt büntethető. e bűncselekmény miatt büntethető. Az új Btk át illetően a módosítás szövegpontosítást tartalmaz Gyermekkor évi LXIX. törvény 61. -a szerint Nem büntethető, aki a büntetendő cselekmény elkövetésekor a tizennegyedik életévét nem töltötte be, kivéve az emberölés [160. (1)-(2) bekezdés], az erős felindulásban elkövetett emberölés (161. ), a testi sértés [164. (8) bekezdés], a rablás [365. (1)-(4) bekezdés] és a kifosztás [366. (2)-(3) bekezdés] elkövetőjét, ha a bűncselekmény elkövetésekor a tizenkettedik életévét betöltötte, és az elkövetéskor rendelkezett a bűncselekmény következményeinek felismeréséhez szükséges belátással VII. 17-tól Nem büntethető, aki a büntetendő cselekmény elkövetésekor a tizennegyedik életévét nem töltötte be, kivéve az emberölés [160. (1)-(2) bekezdés], az erős felindulásban elkövetett emberölés (161. ), a testi sértés [164. (8) bekezdés], a terrorcselekmény [314. (1)-(4) bekezdés], a rablás [365. (1)-(4) bekezdés] és a kifosztás [366. (2)-(3) bekezdés] elkövetőjét, ha a bűncselekmény elkövetésekor a tizenkettedik életévét betöltötte, és az elkövetéskor rendelkezett a bűncselekmény következményeinek felismeréséhez szükséges belátással.
9 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 9 A Btk. hatálybalépése megteremtette a büntetőjogi felelősségre vonás lehetőségét a 12 életévüket betöltött fiatalkorúak esetében, amennyiben emberölést, erős felindulásban elkövetett emberölést, testi sértést, rablást, avagy kifosztást követnek el. Tekintettel arra, hogy a terrorcselekmény a felsorolt bűncselekmények társadalomra veszélyességét meghaladja, és az utóbbi évek tapasztalatai rámutattak arra, hogy egyre fiatalabb személyek csatlakoznak terrorszervezetekhez, ezért indokolt a módosítás. A módosítás nélkül előadódhatna az a helyzet, hogy a terrorcselekményt elkövető 12 életévét betöltött elkövető még abban az esetben sem lenne felelősségre vonható, ha több személyt megsebesített, avagy életüket kioltotta. büntethetőség elévülése 26. (2) 26. (3) Megállapította a évi LXV. törvény 1. (1) bekezdése. 28. (1a) Beiktatta évi CCXLV. törvény 75. (1) bekezdés (2014. VII.1-től) Megállapította a évi LXV. törvény 1. (2) bekezdése. (2014. XII. 21-től) 26. (2) Az erős felindulásban elkövetett emberölés, a háromévi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő szándékos súlyos testi sértés, az emberrablás, az emberkereskedelem, a személyi szabadság megsértése, illetve a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények esetében - ha a bűncselekmény elkövetésekor a sértett a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, és a bűncselekmény büntethetősége huszonharmadik életévének betöltése előtt elévülne - az elévülési idő meghosszabbodik e személy huszonharmadik életévének betöltéséig, vagy addig az időpontig, amikor a huszonharmadik életévét betöltötte volna. 26. (3) Nem évül el a XIII. és XIV. Fejezetben meghatározott, és az életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető bűncselekmények büntethetősége. Hatálytalan: VII. 1-től. Hatályon kívül helyezte: évi CCXLV. törvény XII. 21-től 26. (3) Nem évül el a büntethetősége a) a XIII. és XIV. Fejezetben meghatározott bűncselekményeknek, b) az életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető bűncselekményeknek, és
10 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 10 c) a XIX. Fejezetben meghatározott, ötévi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő bűncselekményeknek, ha a bűncselekmény sértettje a bűncselekmény elkövetésekor a tizennyolcadik életévét nem töltötte be A jogalkotó fokozott figyelmet fordít a gyermekekre, és e fokozott figyelem fokozott büntetőjogi védelem biztosítását is jelenti egyben. Ezek egyike egy bizonyos bűncselekményi kört érintően az elévülési szabályok megváltoztatása, ami lehetővé tette, hogy a sértett a nagykorúvá válása után kezdődő elévülési időn belül dönthessen a büntetőeljárás megindulásáról. A közelmúlt sajnálatos eseményei azonban bebizonyították, hogy a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni legvisszataszítóbb, gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények esetében az elkövetést több évtizeddel követően is felszínre kerülhetnek olyan információk, amelyek a tettesek felelősségre vonását lehetővé tennék. Annak érdekében, hogy a jövőben az elévülés e bűncselekmények elkövetőinek a felelősségre vonását ne akadályozza, az elévülési szabályok újragondolására van szükség, immár kifejezetten a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények esetében. ***** A Büntető Törvénykönyvnek a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekményekről szóló XIX. Fejezete számos olyan törvényi tényállást tartalmaz, ami büntetőjogilag értékeli, ha a cselekményt meghatározott életévüket be nem töltött sértettek sérelmére követik el. A törvény kizárja e Fejezet azon bűncselekményeinek elévülését, amiket a tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek sérelmére követnek el és a büntetési tételük felső határa az öt évet meghaladja VII. 1-től évi CCXLV. tv. 75. (1) 28. (1a) Ha az erős felindulásban elkövetett emberölés, a háromévi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő szándékos súlyos testi sértés, az emberrablás, az emberkereskedelem, a személyi szabadság megsértése, illetve a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmény sértettje a bűncselekmény elkövetésekor a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, az elévülés határidejébe nem számít be az a tartam, amíg a tizennyolcadik életévét be nem tölti, vagy be nem töltötte volna. A Btk. 26. (2) bekezdése szerint az erős felindulásban elkövetett emberölés, a háromévi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő szándékos súlyos testi sértés, az emberrablás, az emberkereskedelem, a személyi szabadság megsértése, illetve a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények esetében - ha a bűncselekmény elkövetésekor a sértett a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, és a bűncselekmény büntethetősége huszonharmadik életévének betöltése előtt elévülne - az elévülési idő meghosszabbodik e személy huszonharmadik életévének betöltéséig, vagy addig az időpontig, amikor a huszonharmadik életévét betöltötte volna. Ez azt jelenti, hogy az elévülési idő az általános 5 év helyett gyermekek sérelmére történő elkövetés esetén akár 15 év is lehet, mivel az a sértett 23 éves koráig kitolódik, ezzel lehetőséget adva arra, hogy a sértett a nagykorúságának betöltését követően, akkor indítsa meg a büntetőeljárást, ha arra már felkészült.
11 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 11 Ezt a speciális elévülési időt a gyermekbarát igazságszolgáltatás megvalósulásához kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló évi LXII. törvény iktatta be június 29-i hatállyal az évi IV. törvénybe, vagyis a régi Btk.-ba. A módosítás ezt a speciális elévülési időt tovább hosszabbítja meg. Eszerint nem az 5 éves általános elévülési idő hosszabbodik meg egységesen valamennyi, a Btk. 26. (2) bekezdésében meghatározott bűncselekmény esetén a sértett 23 éves koráig, hanem az elévülési idő nyugvására kerül sor addig az időig, amíg a sértett nagykorúvá nem válik. Ezt követően kezdődik az elévülés, ami az elkövetett cselekmény büntetési tételéhez igazodik. Mindez pusztán a sértett gondolkodási idejét hosszabbítja meg VII. 1-től XII. 21-től 28. (1a) Ha az erős felindulásban elkövetett 28. (1a) Ha az erős felindulásban emberölés, a háromévi szabadságvesztésnél elkövetett emberölés, a háromévi súlyosabban büntetendő szándékos súlyos szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő testi sértés, az emberrablás, az szándékos súlyos testi sértés, az emberrablás, emberkereskedelem, a személyi szabadság megsértése, illetve a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmény sértettje az emberkereskedelem, a személyi szabadság megsértése, illetve - a 26. (3) bekezdés c) pontjában foglalt kivétellel - a nemi élet a bűncselekmény elkövetésekor a szabadsága és a nemi erkölcs elleni tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, az elévülés határidejébe nem számít be az a tartam, amíg a tizennyolcadik életévét be nem tölti, vagy be nem töltötte volna bűncselekmény sértettje a bűncselekmény elkövetésekor a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, az elévülés határidejébe nem számít be az a tartam, amíg a tizennyolcadik életévét be nem tölti vagy be nem töltötte volna A jogalkotó fokozott figyelmet fordít a gyermekekre, és e fokozott figyelem fokozott büntetőjogi védelem biztosítását is jelenti egyben. Ezek egyike egy bizonyos bűncselekményi kört érintően az elévülési szabályok megváltoztatása, ami lehetővé tette, hogy a sértett a nagykorúvá válása után kezdődő elévülési időn belül dönthessen a büntetőeljárás megindulásáról. A közelmúlt sajnálatos eseményei azonban bebizonyították, hogy a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni legvisszataszítóbb, gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények esetében az elkövetést több évtizeddel követően is felszínre kerülhetnek olyan információk, amelyek a tettesek felelősségre vonását lehetővé tennék. Annak érdekében, hogy a jövőben az elévülés e bűncselekmények elkövetőinek a felelősségre vonását ne akadályozza, az elévülési szabályok újragondolására van szükség, immár kifejezetten a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények esetében. ***** A Büntető Törvénykönyvnek a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekményekről szóló XIX. Fejezete számos olyan törvényi tényállást tartalmaz, ami büntetőjogilag értékeli, ha a cselekményt meghatározott életévüket be nem töltött sértettek sérelmére követik el. A törvény kizárja e Fejezet azon bűncselekményeinek elévülését, amiket a tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek sérelmére követnek el
12 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 12 magánindítvány hiánya 31. (3) Megállapította: évi CCLII. törvény 131. (1) III. 15-től (3) Ha a sértett korlátozottan (3) Ha a sértett cselekvőképtelen, a cselekvőképes, a magánindítványt törvényes magánindítványt törvényes képviselője képviselője is, ha cselekvőképtelen, terjesztheti elő. Ha a sértett korlátozottan kizárólag a törvényes képviselője terjesztheti cselekvőképes, a magánindítványt önállóan elő. Ezekben az esetekben a magánindítvány terjesztheti elő, kivéve ha a előterjesztésére a gyámhatóság is jogosult. cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorút a személyes ügyei vitelében vagy a bírósághoz, hatósághoz fordulás jogában a bíróság korlátozta, ebben az esetben a magánindítvány előterjesztéséhez a törvényes képviselő hozzájárulása szükséges. A magánindítványt a korlátozottan cselekvőképes kiskorú sértett törvényes képviselője is előterjesztheti. Ezekben az esetekben a magánindítvány előterjesztésére a gyámhatóság is jogosult. Érdekellentét esetén a Polgári Törvénykönyv szabályai az irányadók. Az új Ptk. értelmében a cselekvőképesség elsősorban csak a bíróság által meghatározott ügycsoportban korlátozható. A cselekvőképesség teljes korlátozására csak akkor kerülhet sor, ha az érintett személy jogainak védelmére a cselekvőképesség részleges korlátozása nem elégséges. Erre figyelemmel a módosítás nyomán a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény a hatályos szabályokhoz képest nem cselekvőképtelen nagykorú sértett, magánvádló és egyéb érdekelt esetében a törvényes képviseletet csak abban az esetben kívánja meg, ha a nagykorút a bírósághoz, hatósághoz fordulás jogában a bíróság korlátozta. Ha a cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú sértettet, magánvádlót és egyéb érdekeltet a bíróság a személyes, illetve a vagyoni ügyei vitelében korlátozta, a módosítás következtében jognyilatkozatot csak a törvényes képviselője hozzájárulásával tehet. Az új Ptk. alapján ugyanakkor a korlátozottan cselekvőképes kiskorú és a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy személyiségi jogai védelmében önállóan felléphet. Erre tekintettel a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény módosítása következtében a cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú sértett esetében csak akkor szükséges a törvényes képviselő hozzájárulása a magánindítvány előterjesztéséhez, ha a nagykorút a személyes ügyei vitelében vagy a bírósághoz, hatósághoz fordulás jogában a bíróság korlátozta. A korlátozottan cselekvőképes kiskorú sértett jogainak védelme érdekében a magánindítványt nemcsak az ilyen kiskorú, hanem a törvényes képviselője is előterjesztheti.
13 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 13 határozott ideig tartó szabadságvesztés 37. (3) b) évi LXXVI. törvény 36. a) pont szerint VII. 1-től b) a kétévi vagy ennél hosszabb tartamú, és b) a szabadságvesztés kétévi vagy ennél hosszabb tartamú, és életfogytig tartó szabadságvesztés 41. (1) évi LXXVI. törvény 37 a) pont szerint (1) Életfogytig tartó szabadságvesztés azzal szemben szabható ki, aki a bűncselekmény elkövetésekor a huszadik életévét betöltötte. E rendelkezés a 81. (4) bekezdése és a 90. (2) bekezdése alapján kiszabható életfogytig tartó szabadságvesztésre is vonatkozik VII. 1-től (1) Életfogytig tartó szabadságvesztés azzal szemben szabható ki, aki a bűncselekmény elkövetésekor a huszadik életévét betöltötte. E rendelkezés a 90. (2) bekezdése alapján kiszabható életfogytig tartó szabadságvesztésre is vonatkozik. feltételes szabadságra bocsátás az életfogytig tartó szabadságvesztésből 45. (7), (8) A évi CCXXIII. törvény 318. (3) A Btk. 45. (7) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba: (7) Nem bocsátható feltételes szabadságra az elítélt, ha ismételten életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélik. Ha a korábbi életfogytig tartó szabadságvesztést még nem hajtották végre, az ismételten kiszabott életfogytig tartó szabadságvesztés nem hajtható végre évi CCXXIII. törvény 318 (24): Nem lép hatályba a Btk. 45. (8) bekezdése (7) A bíróság az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltet akkor bocsáthatja feltételes szabadságra, ha a szabadságvesztésből az elítélt letöltötte a bíróság által meghatározott időtartamot, és VII. 1.-től (7) Nem bocsátható feltételes szabadságra az elítélt, ha ismételten életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélik. Ha a korábbi életfogytig tartó szabadságvesztést még nem hajtották végre, az ismételten kiszabott
14 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 14 alaposan feltehető, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhető. (8) Nem bocsátható feltételes szabadságra az elítélt, ha ismételten életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélik. Ha a korábbi életfogytig tartó szabadságvesztést még nem hajtották végre, az ismételten kiszabott életfogytig tartó szabadságvesztés nem hajtható végre. Az új Btk át illetően a módosítás szövegpontosítást tartalmaz életfogytig tartó szabadságvesztés nem hajtható végre. közérdekű munka 47. (2) A évi CCXXIII. törvény 318. (4) szerinti szöveggel lép hatályba. (2) A közérdekű munkát az elítélt, ha törvény eltérően nem rendelkezik, hetente egy napon - a heti pihenőnapon vagy a szabadidejében -, díjazás nélkül végzi. nincs indokolás VII. 1.-től (2) A közérdekű munkát az elítélt, ha törvény eltérően nem rendelkezik, hetente legalább egy napon - a heti pihenőnapon vagy a szabadidejében -, díjazás nélkül végzi. foglalkozástól eltiltás 52. (3) évi XCII. törvény 6. -a szerint (3) A nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmény elkövetője, ha a bűncselekményt tizennyolcadik életévét be nem töltött személy sérelmére követte el, eltiltható bármely olyan foglalkozás gyakorlásától vagy egyéb tevékenységtől, amelynek keretében tizennyolcadik életévét be nem töltött személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végzi, illetve ilyen személlyel egyéb hatalmi vagy befolyási viszonyban áll XII. 1-től (3) A nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmény elkövetője, ha a bűncselekményt tizennyolcadik életévét be nem töltött személy sérelmére követte el, valamint a kiskorú veszélyeztetése bűncselekmény elkövetője eltiltható bármely olyan foglalkozás gyakorlásától vagy egyéb tevékenységtől, amelynek keretében tizennyolcadik életévét be nem töltött személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végzi, illetve ilyen személlyel egyéb hatalmi vagy befolyási viszonyban áll.
15 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 15 Általános indokolás Az Európa Tanács Miniszterek Bizottsága július 13-án fogadta el a gyermekek szexuális kizsákmányolás és szexuális zaklatás elleni védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: Egyezmény). Az Egyezményt az európai igazságügyi miniszterek október án, Lanzarotéban tartott konferenciáján nyitották meg aláírásra, és július 1-én lépett hatályba. Magyarország november 29-én csatlakozott az aláíró államok sorához. Az elmúlt évek jogalkotási eredményei hozzájárultak ahhoz, hogy hazánk jogrendszere megfeleljen az Egyezmény által támasztott követelményeknek. Az Egyezmény rendelkezéseinek a hazai jogszabályokkal való összhangja a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) elfogadásával megteremtésre került. A Btk. foglalkoztatástól eltiltásra (Btk ), a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekményekre (Btk. XIX. Fejezet), valamint a gyermekek érdekét sértő és család elleni bűncselekményekre (Btk. XX. Fejezet) vonatkozó rendelkezései az Egyezmény rendelkezéseinek megfelelnek, valamennyi, az Egyezményben jelzett cselekményt büntetni rendelnek - a 4. -ban jelzett fenntartás figyelembevétele mellett. A Btk. lehetővé teszi a nemi szabadság elleni bűncselekmény elkövetőjének az eltiltását olyan foglalkozás gyakorlásától vagy egyéb tevékenységtől, amelynek keretében gyermekkorú vagy fiatalkorú személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végzi, illetve gyermekkorú vagy fiatalkorú személlyel egyéb hatalmi vagy befolyási viszonyban áll. Ezen túlmenően a hatalmi vagy befolyási viszonnyal visszaélés az egyes nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények vonatkozásában minősített esetként kerül meghatározásra a törvényben. Az egyes törvényeknek a gyermekek védelme érdekében történő módosításáról szóló évi CCXLV. törvény tette fokozottan ellenőrizhetővé a Btk.-beli szabályozást. Ennek érdekében több törvény módosítása is megvalósult: a munka törvénykönyvéről szóló évi I. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény, a közszolgálati tisztviselőkről szóló évi CXCIX. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.), az elektronikus hírközlésről szóló évi C. törvény, és a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Bnytv.) szigorítása. Az egyes jogállási törvényekben szigorításra kerültek a foglalkoztatási feltétek, kizárva a tizennyolcadik életévét be nem töltött személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végző munkáltatóknál való jogviszony létesítését a törvények által felsorolt bűncselekmények elkövetői számára. E szigorítást az új szabályok hatálybalépése előtti, már jogerősen megállapított bűncselekmények elkövetőire is kiterjesztette a módosítás. A Btk. nemi élet szabadsága és nemi erkölcs elleni bűncselekményekről szóló XIX. Fejezetében meghatározott, ötévi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő bűncselekményeknek el nem évülő bűncselekményeknek minősülnek, ha a bűncselekmény sértettje a bűncselekmény elkövetésekor a tizennyolcadik életévét nem töltötte be [Btk. 26. (3) bek. c) pont]. Ezt kiegészíti a Btk. azon rendelkezése, miszerint ha az erős felindulásban elkövetett emberölés, a háromévi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő szándékos súlyos testi sértés, az emberrablás, az emberkereskedelem, a személyi szabadság megsértése, illetve - a 26. (3) bekezdés c) pontjában foglalt kivétellel - a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmény sértettje a bűncselekmény elkövetésekor a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, az elévülés határidejébe nem számít be az az időtartam, amíg a tizennyolcadik életévét be nem tölti vagy be nem töltötte volna. [Btk. 28. (1a) bek.] *****
16 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 16 Az új Btk. és a jelzett jogszabály-módosítások hatálybalépésével tehát elmondható, hogy hazánk eleget tesz az Egyezményben rögzített nemzetközi követelményeknek, így az Egyezmény kötelező hatálya elismerésének nincs akadálya. Részletes indokolás A Btk. eddig is lehetővé tette a tizennyolcadik életévét be nem töltött személy sérelmére elkövetett nemi szabadság elleni bűncselekmény elkövetőjének az eltiltását olyan foglalkozás gyakorlásától vagy egyéb tevékenységtől, amelynek keretében gyermekkorú vagy fiatalkorú személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végzi, illetve gyermekkorú vagy fiatalkorú személlyel egyéb hatalmi vagy befolyási viszonyban áll. E szabályt az Egyezménynek való maradéktalan megfelelés érdekében kiterjeszti a kiskorú veszélyeztetése bűncselekményre is. Ennek következtében a foglalkozástól eltiltás alkalmazható lesz olyan esetekben is, amikor az Egyezmény szóhasználatával élve egy gyermeket szexuális zaklatás vagy szexuális tevékenységek végignézésére kényszerítenek, anélkül, hogy ezekben részt kellene vennie, továbbá alkalmazható lesz minden olyan esetben is, amikor az elkövető a gyermek testi, értelmi, erkölcsi vagy érzelmi fejlődését veszélyezteti. járművezetéstől eltiltás 56. (2) A évi CCXXIII. törvény 318. (5) szerinti szöveggel lép hatályba VII. 1-től (2) A járművezetéstől eltiltás tartamába be kell számítani azt az időt, amelynek tartama (2) A járművezetéstől eltiltás tartamába be kell számítani azt az időt, amelynek tartamára az elkövető vezetői engedélyét - a az elkövető vezetői engedélyét - a járművezetéstől eltiltásra ítélését járművezetéstől eltiltásra ítélését megelőzően - a bűncselekménnyel megelőzően - a bűncselekménnyel összefüggésben a helyszínen elvették, vagy azt a hatóságnál leadta. összefüggésben a helyszínen elvették, vagy azt a hatóságnál leadta. Az új Btk át illetően a módosítás szövegpontosítást tartalmaz. kiutasítás 59. (4) b) évi CXL. törvény 26. -a szerint (4) Azzal szemben, a) aki Magyarország területén legalább tíz éve jogszerűen tartózkodik, vagy Hatályos: IX. 15-től (4) Azzal szemben, a) aki Magyarország területén legalább tíz éve jogszerűen tartózkodik, vagy
17 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 17 b) akinek a családi élet tiszteletben tartásához való joga sérülne, csak tízévi vagy azt meghaladó tartamú szabadságvesztés kiszabása esetén lehet helye kiutasításnak, feltéve, hogy az elkövetőnek az országban tartózkodása a közbiztonságot jelentősen veszélyeztetné. b) aki Magyarország területén jogszerűen tartózkodik, és a családi élet tiszteletben tartásához való joga sérülne, csak tízévi vagy azt meghaladó tartamú szabadságvesztés kiszabása esetén lehet helye kiutasításnak, feltéve, hogy az elkövetőnek az országban tartózkodása a közbiztonságot jelentősen veszélyeztetné. A kiutasításra vonatkozó szabályok módosítása szükségessé tette a Btk. vonatkozó rendelkezéseinek megváltoztatását. 60. (2a) évi CXL. törvény 27. -a szerint Hatályos: IX. 15-től (2a) A határzár tiltott átlépése (Btk. 352/A. ), a határzár megrongálása (Btk. 352/B. ), valamint a határzárral kapcsolatos építési munka akadályozása (Btk. 352/C. ) esetén kiszabott végrehajtandó szabadságvesztés mellett, valamint a 85. (1a) bekezdésben meghatározott esetben a kiutasítás nem mellőzhető. Amennyiben a kiutasítás határozott ideig tart, annak tartama a kiszabott szabadságvesztés tartamának kétszerese, de legalább két év. A kiutasítás tartamát években, hónapokban és napokban is meg lehet állapítani. A kiutasításra vonatkozó szabályok módosítása szükségessé tette a Btk. vonatkozó rendelkezéseinek megváltoztatását. közügyektől eltiltás 61. (3) évi LXXVI. törvény 36. b) pont szerint (3) A közügyektől eltiltott az ítélet jogerőre emelkedésével elveszti mindazon tagságát, állását, tisztségét, katonai rendfokozatát, megbízatását és kitüntetését, amelynek elnyerését a (2) bekezdés kizárja. Hatályos: VII. 1-től (3) A közügyektől eltiltott az ítélet jogerőre emelkedésével elveszti mindazon tagságát, állását, tisztségét, katonai rendfokozatát, megbízatását és kitüntetését, amelynek elnyerését a (2) bekezdés kizárja, valamint címzetes rendfokozatát.
18 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 18 jóvátételi munka 67. (3) Módosította: évi CXXXIII. törvény 158. a) VIII. 1-től (3) Az elkövető - választása szerint - állami (3) Az elkövető - választása szerint - állami vagy önkormányzati fenntartású vagy önkormányzati fenntartású intézménynél, közhasznú jogállású civil szervezetnél, egyháznál vagy azok részére végezheti a jóvátételi munkát. intézménynél, közhasznú jogállású civil szervezetnél, egyházi jogi személynél vagy azok részére végezheti a jóvátételi munkát. A törvény olyan módosító rendelkezést tartalmaz, amely a jogrendszeren átvezeti a vallási közösségek jogállásához kapcsolódó szükséges módosítást. 68. (2) A évi CCXXIII. törvény 318. (6) szerinti szöveggel lép hatályba. (2) Ha az elkövető a jóvátételi munka elvégzését nem igazolja, vagy a pártfogó felügyelet szabályait súlyosan megszegi, a bíróság büntetést szab ki VII. 1-től (2) Ha az elkövető a jóvátételi munka elvégzését nem igazolja, vagy a pártfogó felügyelet szabályait súlyosan megszegi, a bíróság büntetést szab ki. Ha az elkövető a jóvátételi munka elvégzését egészségügyi okból nem tudja igazolni, a jóvátételi munka elvégzése igazolásának határideje egy alkalommal legfeljebb egy évvel meghosszabbítható. Az új Btk. rendelkezése értelmében, ha az elkövető a jóvátételi munka elvégzését egy éven belül igazolja, büntethetősége megszűnik. Ha az elkövető a jóvátételi munka elvégzését nem igazolja, a bíróság büntetést szab ki. Nem tartalmaz azonban a törvény arra vonatkozó rendelkezést, ha az elkövető hosszan tartó súlyos betegsége miatt nem tudja időben megkezdeni vagy befejezni a jóvátételi munka elvégzését. Ebben az esetben indokolatlan hátrányos jogkövetkezmény lenne az elkövetővel szemben büntetés kiszabása. A módosítás ennek a kiküszöbölését célozza azzal, hogy az elítélt kérelmére lehetővé teszi a bíróság számára a munka elvégzése igazolása határidejének meghosszabbítását abban az esetben, ha az elkövető egészségügyi okokból nem tudja egy éven belül elvégezni a részére előírt jóvátételi munkát. elkobzás 72. (4) A évi CCXXIII. törvény 318. (7) szerinti szöveggel lép hatályba
19 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 19 (4) Az elkobzást akkor is el kell rendelni, ha az elkövető gyermekkor, kóros elmeállapot, vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, illetve ha az elkövetőt megrovásban részesítették VII. 1-től (4) Az elkobzást akkor is el kell rendelni, ha a) az elkövető gyermekkor, kóros elmeállapot vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, b) ha az elkövetőt megrovásban részesítették, c) az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre. A törvény átvezeti a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló évi XCV. törvény, az Ogytv. és az EUtv. által a hatályos Btk.-ba bevezetett módosításokat az új Btk.-n. 72. (4) b) évi LXXVI. törvény 37 b) pont szerint VII. 1-től VII. 1-től (4) Az elkobzást akkor is el kell rendelni, ha (4) Az elkobzást akkor is el kell rendelni, ha a) az elkövető gyermekkor, kóros a) az elkövető gyermekkor, kóros elmeállapot vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, elmeállapot vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, b) ha az elkövetőt megrovásban b) az elkövetőt megrovásban részesítették, részesítették, c) az a kölcsönzött kulturális javak c) az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben különleges védelméről szóló törvényben meghatározott különleges védelem meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre. időtartama alatt nem hajtható végre. 73. c) Módosította: évi CLXXXVI. törvény 118. (11) a). c) kábítószer-kereskedelem, kábítószer birtoklása, kábítószer készítésének elősegítése, kábítószer előállításához szükséges anyaggal visszaélés, új pszichoaktív anyaggal visszaélés, teljesítményfokozó szerrel visszaélés, gyógyszerhamisítás, méreggel visszaélés, I. 1-től c) kábítószer-kereskedelem, kábítószer birtoklása, kábítószer készítésének elősegítése, kábítószer előállításához szükséges anyaggal visszaélés, új pszichoaktív anyaggal visszaélés, teljesítményfokozó szerrel visszaélés, egészségügyi termék hamisítása, méreggel
20 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 20 ártalmas közfogyasztási cikkel visszaélés, természetkárosítás, állatkínzás, orvhalászat, orvvadászat, tiltott állatviadal szervezése, ózonréteget lebontó anyaggal visszaélés, radioaktív anyaggal visszaélés, nukleáris létesítmény üzemeltetésével visszaélés, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaélés, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaélés, nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel visszaélés, haditechnikai termékkel vagy szolgáltatással visszaélés, kettős felhasználású termékkel visszaélés vagy veszélyes eb tartásával kapcsolatos kötelezettség megszegése esetén. nincs külön indokolás visszaélés, ártalmas közfogyasztási cikkel visszaélés, természetkárosítás, állatkínzás, orvhalászat, orvvadászat, tiltott állatviadal szervezése, ózonréteget lebontó anyaggal visszaélés, radioaktív anyaggal visszaélés, nukleáris létesítmény üzemeltetésével visszaélés, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaélés, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaélés, nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel visszaélés, haditechnikai termékkel vagy szolgáltatással visszaélés, kettős felhasználású termékkel visszaélés vagy veszélyes eb tartásával kapcsolatos kötelezettség megszegése esetén. vagyonelkobzás 74. (1) c) évi CXL. törvény 28. (1) bekezdése szerint 74. (1) Vagyonelkobzást kell elrendelni arra c) a vagyonra, amelyet a kábítószerkereskedelem elkövetője a bűncselekmény elkövetésének ideje alatt szerzett, Hatályos: IX. 15-től 74. (1) Vagyonelkobzást kell elrendelni arra c) a vagyonra, amelyet a kábítószerkereskedelem vagy az embercsempészés elkövetője a bűncselekmény elkövetésének ideje alatt szerzett, A bűncselekmény elkövetésével kapcsolatba hozható vagyon a bűnelkövető haszna, profitja, egyben pedig az újabb bűncselekmények elkövetésének kiváltó oka. A kábítószerkereskedelemhez hasonlatosan az embercsempészés is olyan súlyú bűncselekmény, ami indokolja a vagyonelkobzás ahhoz hasonló módon történő kötelezővé tételét, illetve a bizonyítási teher megfordítását. 74. (4) b) évi CXL. törvény 28. (2) bekezdése szerint (4) Az ellenkező bizonyításáig vagyonelkobzás alá eső vagyonnak kell tekinteni Hatályos: IX. 15-től (4) Az ellenkező bizonyításáig vagyonelkobzás alá eső vagyonnak kell tekinteni
21 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 21 a) az (1) bekezdés b) pontja esetében a bűnszervezetben való részvétel, b) az (1) bekezdés c) pontja esetében a kábítószer forgalomba hozatalának, illetve az azzal való kereskedés ideje alatt szerzett valamennyi vagyont. a) az (1) bekezdés b) pontja esetében a bűnszervezetben való részvétel, b) az (1) bekezdés c) pontja esetében a kábítószer forgalomba hozatalának, illetve az azzal való kereskedés, továbbá az embercsempészés üzletszerű vagy bűnszövetségben történő elkövetésének ideje alatt szerzett valamennyi vagyont. A bűncselekmény elkövetésével kapcsolatba hozható vagyon a bűnelkövető haszna, profitja, egyben pedig az újabb bűncselekmények elkövetésének kiváltó oka. A kábítószerkereskedelemhez hasonlatosan az embercsempészés is olyan súlyú bűncselekmény, ami indokolja a vagyonelkobzás ahhoz hasonló módon történő kötelezővé tételét, illetve a bizonyítási teher megfordítását. 75. (2) A évi CCXXIII. törvény 318. (8) szerinti szöveggel lép hatályba (2) A vagyonelkobzást akkor is el kell rendelni, ha az elkövető gyermekkor, kóros elmeállapot, vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, illetve ha az elkövetőt megrovásban részesítették VII. 1-től (2) A vagyonelkobzást akkor is el kell rendelni, ha a) az elkövető gyermekkor, kóros elmeállapot vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, b) ha az elkövetőt megrovásban részesítették, c) az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre. A törvény átvezeti a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló évi XCV. törvény, az Ogytv. és az EUtv. által a hatályos Btk.-ba bevezetett módosításokat az új Btk.-n. 75. (2) b) évi LXXVI. törvény 37 b) pont szerint VII. 1-től VII. 1-től (2) A vagyonelkobzást akkor is el kell rendelni, ha (2) A vagyonelkobzást akkor is el kell rendelni, ha a) az elkövető gyermekkor, kóros a) az elkövető gyermekkor, kóros elmeállapot vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, elmeállapot vagy törvényben meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt nem büntethető, b) ha az elkövetőt megrovásban b) az elkövetőt megrovásban részesítették, részesítették,
22 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 22 c) az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre. c) az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre. halmazati büntetés 81. (4) 23/2014. (VII. 15.) AB határozat a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény július 23-tól június 30-ig hatályos 85. (4) bekezdésének folyamatban lévő ügyben történő alkalmazása kizárásáról, a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény 81. (4) bekezdése alaptörvényellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről, valamint a jogerős határozattal lezárt büntetőeljárások felülvizsgálatának elrendeléséről (4) Ha a bűnhalmazatban levő bűncselekmények közül legalább három különböző időpontokban elkövetett befejezett személy elleni erőszakos bűncselekmény, a (2) bekezdés szerinti büntetési tétel felső határa a kétszeresére emelkedik. Ha a büntetési tétel így felemelt felső határa a húsz évet meghaladná, vagy a bűnhalmazatban lévő bűncselekmények bármelyike életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető, az elkövetővel szemben életfogytig tartó szabadságvesztést kell kiszabni. Ha azonban e törvény Általános Része lehetővé teszi, a büntetés korlátlanul enyhíthető VII. 1-től visszamenőleges hatállyal A hatálybalépésre visszamenőleges hatállyal megsemmisítette: 23/2014. (VII. 15.) AB határozat Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény 81. (4) bekezdése alaptörvény-ellenes, ezért azt a hatálybalépésére, július 1- jére visszaható hatállyal megsemmisíti. ***** [45] A jogbiztonság szempontjából különösen fontosak az olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek garantálják, hogy alappal lehessen számítani a törvény előírásainak megfelelő jogalkalmazói magatartásra. A jogbiztonság és az alapjogok védelme ezért megköveteli a büntetéskiszabási rendelkezések részletes és differenciált szabályozását. Mindez nem teljesül akkor, ha a jogszabály megfogalmazása nem egyértelmű, többféle értelmezést tesz lehetővé, amelynek következtében a jogintézmény kiszámítható működése nem biztosítható. [46] A Btk. 81. (4) bekezdésében, valamint a régi Btk. 85. (4) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazhatóságának alapvető feltétele, hogy a legalább három személy elleni erőszakos bűncselekmény elbírálása egy eljárásban történjen. A Btk. 81. (4) bekezdése a
23 Vaskuti: Új Btk. módosulásai július 17-ig hatályosítva 23 régi Btk.-tól részben eltérően szabályozza a szigorúbb halmazati szabályok alkalmazhatóságát. Először is szűkíti az elkövetési magatartások körét, ugyanis a szigorúbb szankció alkalmazására legalább három különböző időpontokban elkövetett befejezett személy elleni erőszakos cselekmény együttes elbírálása esetén kerülhet sor. Emellett engedi alkalmazni az általános rész korlátlan enyhítést lehetővé tevő rendelkezéseit is. Ugyan a Btk. hatályos szabályai eltérően határozzák meg a súlyosabb halmazati büntetéskiszabási szabályok alkalmazhatóságát, abban a tekintetben azonban, hogy bűnhalmazatban lévő cselekményekről van szó, így azokat egy eljárásban kell elbírálni, nincs eltérés a jelenlegi és a korábbi szabály között. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság a kifogásolt rendelkezések tekintetében nem külön-külön, hanem együttesen folytatta le az Alaptörvénnyel való összhang vizsgálatát. [47] Azt, hogy a bűncselekmények elbírálására egy eljárásban vagy külön eljárásokban kerül sor, több tényező befolyásolhatja. Függhet attól, hogy a bűnüldöző hatóságoknak, illetve a bíróságoknak tudomása van-e valamennyi bűncselekmény elkövetéséről, illetve attól is, hogy célszerűnek tartják-e a büntetőeljárásban az ügyek egyesítését. A célszerűségi szemponton alapuló egyesítési szabály azonban nem kötelező jellegű, hanem pusztán lehetőség. [48] A Be. szabályai a büntetőeljárás későbbi szakaszában, a rendes jogorvoslatok kapcsán is lehetővé teszik az ügyek utólagos egyesítését, amely megteremtheti a szigorúbb halmazati büntetéskiszabási szabályok alkalmazhatóságát. Amennyiben az elsőfokú bíróságnak - például az egyik ügy befejezése miatt - nem volt módja az ügyek egyesítésére, és a büntetés kiszabása szempontjából az ügyek egyesítése a másodfokú, illetve a harmadfokú eljárásban is indokolt lehet, azt a törvény lehetővé teszi (Be. 265., 308. ). A Be. arra az esetre is nyújt megoldást, ha a másod- vagy a harmadfokon eljáró bíróság észleli, hogy a büntetőeljárás korábbi szakaszában nem került sor az ügyek egyesítésére, holott az célszerű lett volna. [49] A büntetőeljárás jogerős befejezéséig a Be. megteremti annak a lehetőségét, hogy a három személy elleni erőszakos bűncselekmény egy eljárásban kerüljön elbírálásra, az eljárási szabályok azonban ilyen esetekben sem írják elő kötelező jelleggel az eljárások egyesítését. Sem a Btk., sem a Be. nem tartalmaz olyan objektív feltétel- vagy szempontrendszert, amely meghatározná vagy iránymutatást jelentene arra vonatkozóan, hogy mikor célszerű az eljárások egyesítése, és ezáltal a Btk. 81. (4) bekezdésének, illetve a régi Btk. 85. (4) bekezdésének alkalmazása. Meg kell jegyezni továbbá azt is, hogy a Be. rendkívüli jogorvoslatra vonatkozó rendelkezései már nem teszik lehetővé azt, hogy a cselekmények utóbb egy eljárásban kerüljenek elbírálásra. [50] Összességében tehát az látható, hogy a különböző eljárásjogi helyzet eltérő büntetéskiszabást eredményez azon elkövetők esetében, akik három személy elleni erőszakos bűncselekményt követtek el. A jelenlegi szabályozás sem változtatott azon, hogy az eltérő esetleges eljárásjogi helyzet eltérő büntetéskiszabáshoz vezet. A bűncselekményi kör szűkítése sem oldja meg a cselekmények egy vagy több eljárásban történő elbírálásának esetlegességét, és ezáltal a szigorúbb halmazati szabályok alkalmazhatóságának kiszámíthatatlanságát. [51] Ha ugyanis a három személy elleni erőszakos bűncselekmény elbírálására egy eljárásban kerül sor, akkor a büntetést a szigorúbb halmazati büntetéskiszabási rendelkezések szerint kell meghatározni. Ha azonban ugyanezen három bűncselekmény elbírálása nem egy eljárásban történik, és az elkövető valamennyi bűncselekményt a legkorábbi elsőfokú ítélet kihirdetését megelőzően követte el, akkor a büntetést a Btk. által a Különös Részben meghatározott tételkeretek között kell kiszabni az összbüntetésre vonatkozó rendelkezések szerint, amely eltérő büntetéskiszabást fog eredményezni. Az alkalmazott szankciót ezekben az esetekben a halmazati büntetésre vonatkozó általános rendelkezések

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Több tízmilliárdnyi áfa jár vissza | Szebb Jövő
Több tízmilliárdnyi áfa jár vissza
Több ezer exportőr cég lehet jogosult arra, hogy visszakérhesse a NAV-tól azt a befizetett áfát, amelyet az Európai Bíróság decemberi ítélete szerint az adóhatóság az uniós áfairányelvet megsértve szedett be – mondta Gerey Ágoston, az ügyben eljáró ügyvédi iroda vezetője. A visszaigényelhető áfa összege elérheti a több tízmilliárd forintos értéket.
Még mintegy három és fél hónapig van lehetőségük visszaigényelni az áfát azoknak a cégeknek, amelyek az EU-n kívüli országokba történő exportjuk után fizették meg az adót, ha az értékesített termék unióból történő kiléptetése kicsúszott a magyar áfatörvényben 2013 végéig előírt 90 napos határidőből. Az Európai Bíróság ugyanis egy decemberi ítéletében kimondta, hogy az áfatörvény exportértékesítés feltételeit szabályozó rendelkezése ellentétes az uniós áfa-irányelvvel, mert amiatt vonja meg az értékesítés adómentességét, hogy az adott termékek nem lettek határidőn belül kiléptetve az országból. A jogorvoslatra az ítélet elfogadásának napját, december 19-ét követő 180 napig, vagyis június 18-ig van lehetőségük az érintett exportőr cégeknek.
Az ítéletet egy élelmiszer-feldolgozó, illetve -kereskedő cég és a NAV jogvitájában mondta ki az Európai Bíróság. A vállalkozás ugyanis áfa-bevallásaiban akkor is adómentes exportértékesítésnek (ilyenkor az adó megfizetése a termékek célállomásának helye szerinti országban történik) tüntette fel az EU-n kívülre szállított termékekre vonatkozó ügyleteket, ha az áruk EU területéről történő kiléptetését az áfatörvényben előírt 90 napos határidő letelte után valósították meg a vevők. A határidő túllépése miatt a NAV adóhiányt állapított meg, és adóbírságot, illetve késedelmi pótlékot szabott ki a cégre. A társaság azonban bírósághoz fordult arra hivatkozva, hogy a kiszabott szankciók alapjául szolgáló magyar áfa-szabályozás ellentétes az áfára vonatkozó uniós szabályokkal. A jogvita úgy került a luxembourgi testület elé, hogy az ügyben eljáró Kúria előzetes döntéshozatali eljárás keretén belül jogértelmezést kért az Európai Bíróságtól.
„Június 18-ig nemcsak azok a cégek igényelhetik vissza a befizetett áfát, amelyeket a NAV megbírságolt, hanem azok a vállalkozások is, amelyek a 90 napos határidő vevőjük általi túllépése miatt keletkezett áfa-fizetési kötelezettségüknek annak idején elévülési időn belül, áfa-bevallásukban automatikusan eleget tettek” – nyilatkozta lapunknak Gerey Ágoston, a magyar céget a hazai jogi fórumokon, illetve az Európai Bíróság előtt képviselő Gerey Ügyvédi Iroda irodavezető partnere. Azzal kapcsolatban, hogy visszamenőleg hány évig kérhetik az áfa visszafizetését a cégek, elmondta: erre az adószabályok szerinti elévülési időn belül van mód, így a 2008 előtti időszakra már nem vonatkozik ez a lehetőség.
Kérdés, hogy az Európai bíróság ítélete hány vállalkozást, és mekkora értékű áfa-visszaigénylést érinthet. Lapunk ez ügyben megkereste a NAV-ot azzal a kérdéssel, hogy tavaly hány vállalkozás mekkora összegű áfát fizetett be a 90 napos határidő letelte miatt, illetve a befizetés elmaradása miatt hány cégnél, és mekkora értékben állapítottak meg adóhiányt. Az adóhatóság azt válaszolta, hogy a kért adatok nem állnak a rendelkezésére „tekintettel arra, hogy az áfa-bevallás, illetve a vámkiléptetést igazoló EV okmány adattartalma nem teszi lehetővé a kért adatok leválogatását”.
Gerey Ágoston azzal kapcsolatban, hogy hozzávetőleg hány cég élhet az áfa visszaigénylésének lehetőségével, azt mondta: a rendelkezésre álló KSH-adatok szerint nagyjából 60 ezer exportőr cég van Magyarországon, de közülük azokat nem érinti az ügy, amelyek csak EU-tagországokba exportálnak, vagy olyan romlandó terméket visznek ki, amelyek biztosan elhagyják az uniót 90 napon belül. „Ha azt vesszük, hogy csak a cégek 5-10 százaléka lehet érintett, az is mintegy 3-6 ezer vállalkozást jelent” – mondta.
Ami pedig a visszakérhető áfa összegét illeti, annak megbecsüléséhez az EU-n kívüli országokba irányuló export értékét lehet alapul venni, amely az elmúlt öt évben a KSH-adatok szerint évi mintegy 3500 és 5500 milliárd forint közötti volt. Ha ennek a forgalomnak csak az egy százalékát érintette a határidő túllépése miatti áfa-fizetés, akkor is egy adott évben mintegy 35-55 milliárd forintos exportról van szó, amelyre vonatkozhatott az áfa befizetése. A visszakérhető adó értéke így a visszaigénylést biztosító több éves időszak miatt összességében elérheti a több tízmilliárd forintot.
A módosult áfatörvény is kifogásolható – A határidő túllépése esetén is fizetni kell
Az Európai Bíróság ítélete után az Országgyűlés módosította az áfa-törvényt. A január 1-jén hatályba lépett új rendelkezés szerint az exportőr cégeknek továbbra is fel kell számítaniuk az áfát, ha a termék 90 nap alatt nem hagyja el az EU területét, azonban utólag adómentességet kérhetnek, ha az áru kiléptetésére az eladástól számított 360 napon belül sor kerül. A szakértő szerint adott esetben az új szabályozás is kihívások elé nézhet, mivel a jogalkotó valójában az áfa-mentességre vonatkozó határidőt bővítette ki, miközben az Európai Bíróság valójában nem a határidőt, hanem az annak túllépését szankcionáló áfa-kötelezettséget kifogásolta, így ha egy cég önhibáján kívül (például hatósági zárolás esetén) túllépi a 360 napot, akkor ismét be kell fizetnie az áfát. A luxembourgi testület ugyanis azt mondta ki, hogy bírságot, pótlékot ki lehet szabni a határidő túllépése esetén, de egy áfa-mentes ügyletet nem lehet adókötelessé tenni.
adózásEurópai UniógazdaságKiemeltNAVRiport Következő
Moszkva egy hónapon belül annektálhatja a Krímet Előző
Devizapiac - Gyengült a forint Kapcsolódó írások

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság Bíróság Bíróság