Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő - Fogorvosi ellátás
FőoldalFelső menüLakosságnakEllátás MagyarországonEgészségügyi ellátásokFogorvosi ellátás
(2019.03.01.)
Egészségbiztosítás keretében a fogorvosi ellátásnak alap és szakellátási szegmense is létezik. A fogorvosi alapellátás feladata a fog- és szájbetegek gyógyító-megelőző alapellátása, míg a fogorvosi szakellátás bizonyos többletkompetenciákkal rendelkezik.
A fogorvos asszisztens segítségével biztosítja az egészségügyi ellátást a hozzá forduló beteg számára. A beteget rendelési időben látja el, és szükség esetén szakorvosi intézetbe továbbutalja. A munkaidőn túli fogorvosi feladatok ellátása ügyelettel biztosított.
Hogyan vehetem igénybe a fogászati ellátást?
Milyen fogászati ellátást vehetek igénybe térítésmentesen?
Melyek a fogászati alapellátás körébe tartozó beavatkozások?
Melyek a fogászati sürgősségi ellátás körébe tartozó beavatkozások?
Mely vizsgálatok tartoznak a fogászati szűrővizsgálatok körébe?
Jár-e támogatás a fogszabályozó készülékre és a fogpótlásra (protetikai eszközökre)?
Miről köteles az egészségügyi szolgáltató tájékoztatni a beteget?
Mi az elszámolási nyilatkozat?
A fogorvosi szolgáltatás területi ellátási kötelezettséggel (körzetben), gyermek- (0-18. éves korig), felnőtt- (18 éves kortól) és vegyes szolgálat (felnőtt és gyermek) keretében szervezett.
Az iskolafogászati ellátás igénybe vehető a feladat ellátására kijelölt gyermek-, vegyes szolgálat keretében is. Az oktatási intézményekben a tanulói létszámtól függően iskola, ifjúsági fogorvosi ellátás szervezhető.
Lehetőség van a körzeti (területi ellátási kötelezettség alapján kijelölt) fogorvosi szolgálattól eltérően másik fogorvoshoz is fordulni, amennyiben a felkeresett másik fogorvos az ellátását elvállalja. Ebben az esetben ugyanolyan feltételekkel vehető igénybe a fogorvosi ellátás, mintha a saját körzetében látták volna el.
Ügyeljen arra, hogy a TAJ-kártyáját, valamint – ha 14 éven felüli – a személyazonosságot igazoló okmányát (mint például a személyazonosító igazolvány) a fogorvoshoz fordulás során vigye magával, mivel csak azok előzetes bemutatásával vehető igénybe a fogorvosi ellátás. Javasoljuk, hogy a TAJ-kártyát akkor is vigye magával, amennyiben tároló elemmel rendelkező állandó személyazonosító igazolvánnyal (e-kártya) rendelkezik, mert annak TAJ igazolására való felhasználhatósága az egyes intézményeknél rendelkezésére álló technikai feltételektől függ. Az orvos az ellátást megelőzően ellenőrzi, hogy Ön szerepel-e a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a továbbiakban: NEAK) – ellátásra jogosultakról vezetett –nyilvántartásában. Amennyiben a jogviszony-ellenőrzés nem „zöld lámpa” jelzést mutat, erről az orvosnál tájékoztatják Önt.
Ha megállapodás alapján jogosult egészségügyi ellátásra, a jogviszonyellenőrzés „sárga” jelzést mutat, amellyel a fogászati ellátások közül támogatással csak sürgősségi ellátás vehető igénybe.
Fontos, hogy ha a jogviszony ellenőrzés „piros lámpát” mutat, az orvos csupán a jogviszony nyilvántartásra hivatkozással ellátását nem utasíthatja vissza, ugyanakkor a jogviszonyát tisztázni kell, így annak érdekében a megyeszékhelyen működő járási hivatalt, illetve Pest megye és a főváros esetén Budapest Főváros Kormányhivatala XIII. kerületi hivatalát felkeresheti. A lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes járási hivatal (egészségbiztosítási pénztári feladatait ellátó szervezeti egység) elérhetőségének megadásához kérem, adja meg lakóhelyének, vagy a tartózkodási helyének irányítószámát: Hibás irányítószám!
Jó, ha tudja, hogy amennyiben fogorvosa valamely oknál fogva tevékenységét nem tudja ellátni, úgy helyettesítés keretében a helyettesítő orvos látja el a fogorvosi ellátást azzal, hogy fogorvos helyettesítését csak olyan orvos láthatja el, aki a fogorvosi feladatkörre előírt személyi feltételeknek megfelel.
A fogászati alapellátás beutaló nélkül, a fogászati szakellátás (szájsebészet, fogszabályozás, fogágybetegségek kezelése, gyermekszakellátás, fogászati röntgen) beutalóval vehető igénybe.
Az egészségbiztosítás keretében egyes ellátások életkortól függetlenül térítésmentesen járnak, és vannak ellátások, amelyek támogatása a biztosított életkorához igazodik.
Az egészségbiztosítás egészségügyi szolgáltatására kötött megállapodás alapján egészségügyi szolgáltatásra jogosult személy a fogászati ellátások közül csak a fogászati sürgősségi ellátásra jogosult társadalombiztosítási támogatással.
Életkortól függetlenül támogatott fogászati ellátások:
sürgősségi ellátás,
szűrővizsgálat (meghatározott gyakorisággal, pl. 18 éves kor felett évente egyszer),
szakorvosi beutaló alapján góckutatás és más alapbetegségekhez kapcsolódó fog és szájbetegségek kezelése,
fogmegtartó kezelés (amalgám és esztétikus fogtömés foganként és fogfelszínenként, gyökértömés foganként évente egyszer, ellátási esetenként gyökérkezelés),
fogsebészeti ellátás,
ínyelváltozások kezelése.
A fogtömés és gyökértömés esetén a fogorvosi ellátást nyújtó szolgáltató köteles egy éves jótállást vállalni az elkészített tömésre. A jótállási időn belül keletkezett problémát, rendellenességet, illetve biztosított által jelzett panaszt a tömést készítő fogorvosnak kell megszüntetnie, tehát a biztosítottnak a kezelést nyújtó fogorvost kell felkeresnie a probléma megoldása érdekében.
Életkortól/állapottól függően támogatott fogászati ellátások:
A teljes körű fogászati alap- és szakellátás – a fogtechnikai költségek kivételével – az alábbi esetekben térítésmentes:
18 éves korig,
18 éves kor betöltését követően, a középiskola, szakképző iskola nappali tagozatán folytatott tanulmányok ideje alatt,
a várandósság megállapításától a szülést követő 90 napig,
62 éves életkor felett.
Az egészségbiztosítás keretében igénybe vehető fogászati szolgáltatások részletes listája a 9/1993. (IV.2.) NM rendelet 12. számú mellékletében található.
A fogászati szolgáltatások szakmai leírását és az elszámolhatóságra vonatkozó feltételeit a fogászati ellátás tevékenységi kódlistájának alkalmazásáról szóló 71/2011. (XII. 23.) NEFMI rendelet tartalmazza.
Melyek a fogorvosi alapellátás körébe tartozó beavatkozások?
A fogorvosi alapellátás keretében a fogorvos feladata:
a fog- és szájbetegek alapellátás körébe tartozó vizsgálata, kezelése, gondozása,
a fogászati szűrővizsgálatok elvégzése,
a góckutatás,
a várandós nők fogászati gondozása,
a sürgősségi ellátás,
szükség esetén beteg keresőképtelenségének igazolása,
szakellátásra történő irányítás,
fogászati prevenciós munka végzése a gyermek-, ifjúsági fogorvos, illetve az iskolai, ifjúsági fogorvos által.
Az alapellátást nyújtó fogorvosi ellátás egységes színvonalú ellátása érdekében járásokhoz igazítottan, megyénként, valamint országos szinten kollegiális szakmai vezető fogorvos működik.
a fogak friss baleseti sérüléseinek elsődleges ellátása (visszahelyezés, sínezés, gyógyszeres kötés, foghúzás),
a fogból kiinduló gyulladások ellátása (fog üregének megnyitása, foghúzás),
a fogmeder gyulladás, bölcsességfog körüli gyulladt lágyrész-szövetek konzervatív kezelése,
a szájüregen belüli tályog megnyitása,
a nyelést vagy/és légzést akadályozó idegentest eltávolítása,
a szájnyálkahártya és az ajak akut gyulladásos megbetegedéseinek gyógyszeres ellátása,
állkapocs-ficam visszahelyezése,
a frissen tört állcsont nyugalomba helyezése.
a háromosztatú ideg által kiváltott roham helyi érzéstelenítéssel történő csillapítása, valamint
bármilyen eredetű szájüregi vagy szájüreg környéki vérzés csillapítása (tampon, fedőkötés, véralvadást fokozó gyógyszerek helyi alkalmazása, varrat).
A sürgősségi beavatkozásokat térítésmentesen lehet igénybe venni a területi ellátási kötelezettségtől függetlenül bármely finanszírozott fogászati szolgáltatónál.
A fogászati szűrővizsgálatok körébe tartozik:
a szájüreg és az arc-állcsont tájék rágóapparátus vizsgálata keretében:
az arc és az állcsontok megtekintése,
az ajkak, a szájüreg nyálkahártyájának és a nyelvnek a megtekintése,
környéki nyirokcsomók és a nyálmirigyek megtapintása;
a fogazat vizsgálata keretében:
szuvas, tömött és hiányzó fogak, valamint fogpótlások jelenlétének megállapítása,
a fogágy vizsgálata, ínygyulladás, fogágygyulladás, fogmozgathatóság regisztrálása,
a szájhigiéna vizsgálata, lepedék, fogkő jelenlétének megállapítása;
gyermekeknél a fog- és állcsont-rendellenességek megállapítása.
A fogászati szűrővizsgálat a fogászati alapellátást nyújtó fogorvos feladata. Ezt a szűrővizsgálatot – függetlenül a fogászati ellátás igénybevételének okától – el kell végezni az ellátásra jelentkezett betegnél. Ha a beteg fogászati szakellátásban részesül, a szűrővizsgálatot az ellátást nyújtó szakorvos végzi el.
A szűrővizsgálatok megtörténtét az ellátást nyújtó orvos igazolja azzal, hogy a szűrővizsgálatok elvégzését igazolhatja a magánpraxist folytató, illetve az egészségbiztosító által finanszírozott fogorvos is.
Felhívjuk a figyelmet, hogy a fogorvosi ellátás térítésmentessége nem jelenti egyidejűleg a kivehető és rögzített fogpótlások és egyéb protetikai eszközök, például a fogszabályozó készülékek térítésmentességét is. Ezek az eszközök a gyógyászati segédeszközök körébe tartoznak, társadalombiztosítási támogatással magánorvosok is rendelhetik. A társadalombiztosítási támogatással rendelhető eszközök körét, a támogatás módját és mértékét a NEAK határozza meg, és közleményben teszi közzé.
A kivehető és rögzített fogpótlás, valamint a fogszabályozó készülék, illetve tartozékai árához akkor is jár támogatás, ha ezeket nem a gyógyászati segédeszköz forgalmazónál vásárolják meg, hanem ezek kiszolgáltatása fogorvosi (fogszakorvosi) rendelésen történik.
1. Fogszabályozás
A 18 éves kor alatti betegek a beavatkozás árának részleges térítése mellett jogosultak fogszabályozó készülékre, oly módon, hogy a fogorvosi munka térítésmentes, a fogszabályozó készülék árához nyújtott támogatást pedig a NEAK eszközönként határozza meg, és közleményben teszi közzé.
2. Fogpótlás
A fogak rágóképességének helyreállítása érdekében szükséges kivehető és rögzített fogpótlásra – az egészségbiztosítás keretében – a következők szerint jár támogatás:
18 év alattiak, 18. év betöltését követően nappali tagozaton tanulók és várandósság esetén:
A 18. életév betöltéséig, illetve 18. életév betöltését követően a közép-, és szakképző iskola nappali tagozatán folytatott tanulmányok ideje alatt, valamint a várandósság megállapításától a szülést követő 90 napig a kivehető és rögzített fogpótlások fogorvosi munkáira térítésmentesen jogosultak a biztosítottak, a technikai költségekhez nyújtott ártámogatást pedig a támogatott gyógyászati segédeszközöket kihirdető közlemény határozza meg.
18-62 év közöttiek esetében:
A 18. év feletti betegek a kivehető és rögzített fogpótlások fogorvosi munkáira teljes térítési díjat fizetnek, a technikai költségekhez nyújtott ártámogatást pedig a támogatott gyógyászati segédeszközöket kihirdető közlemény határozza meg.
62 év felettiek esetén:
62. év felett a kivehető és rögzített fogpótlások fogorvosi munkája térítésmentesen jár, a technikai költségekhez nyújtott ártámogatást pedig a támogatott gyógyászati segédeszközöket kihirdető közlemény határozza meg.
Üzemi baleset következtében szükséges ellátás esetén a támogatott gyógyászati segédeszközöket kihirdető közleményben feltüntetett kivehető és a rögzített fogpótlások fogorvosi munkája térítésmentes, a fogtechnikai eszközök árához pedig a tb támogatás alapjául szolgáló ár erejéig nyújt támogatást az egészségbiztosító.
Súlyos betegségben szenvedők esetén:
Az arc, állcsont, illetve szájüreg fejlődési rendellenességében, daganatos vagy más súlyos betegségében szenvedők kivehető és rögzített fogpótlások, cisztaszűkítő és lágy- és kemény szövetpótlások orvosi munkáira térítésmentesen jogosultak, a technikai költségeket pedig szintén a támogatott gyógyászati segédeszközöket kihirdető közlemény határozza meg.
A betegek megfelelő tájékoztatása érdekében a NEAK által készített, biztosítottaknak szóló tájékoztatókat, kiadványokat az egészségügyi szolgáltatók és a gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök tb támogatással való rendelésére jogosult orvosok a betegforgalom számára nyitva álló helyiségeikben közzéteszik.
Az egészségügyi szolgáltató a részleges, kiegészítő és teljes térítési díj ellenében igénybe vehető szolgáltatások térítési díját a betegek számára hozzáférhető módon hozza nyilvánosságra. A szolgáltatás teljesítése előtt az érintettet külön tájékoztatni kell a térítési díj várható mértékéről, a kifizetett térítési díjról pedig nyugtát, illetve számlát kell kiállítani.
Az igénybevett fogászati ellátásokról (alap-és szakellátás) az ellátást követően az egészségügyi szolgáltató a beteg kérésére ún. elszámolási nyilatkozatot ad a betegnek. Ebben az elszámolási nyilatkozatban a szolgáltató tájékoztatást nyújt a beteg által igénybe vett ellátásról (közérthetően, magyar nyelven, és OENO kóddal is), illetve az ellátásért fizetendő – az ellátás igénybevételének feltételéül szolgáló – térítési díjról és az ellátásért az egészségbiztosítási finanszírozás keretében igényelhető legmagasabb finanszírozási összegről.
Az elszámolási nyilatkozatot egy példányban kell kiállítani és átadni a betegnek, amelyen a kiállító orvos aláírásával igazolja, hogy a beteg az elszámolási nyilatkozaton szereplő ellátást igénybe vette.
Nem kell elszámolási nyilatkozatot kiállítani a beteg jelenlétét nem igénylő diagnosztikai vizsgálat, a mozgó szakorvosi szolgálat által végzett ellátás, a szövettani és citológiai vizsgálat, illetve az iskola- és ifjúság-egészségügyi ellátás keretében nyújtott szolgáltatás esetén.
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről, érintett szakasz: 88. §
2015. évi CXXIII. törvény az egészségügyi alapellátásról, érintett szakaszok: 5. §, 8. § (5)–(7), 9. §, 10. §, 12. §
1997. évi LXXXIII. törvény a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól, érintett szakaszok: 2. § (1), 3. §, 5/B. § aa) b), 6. § (2), 10. §, 12. § 18. § (9) (11), 21. § (1)–(2) (4) 23. § a) c), 29. § (4) 38/B. § 68/B. §
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet, érintett szakaszok: 7/A. § (2) 12/A. § (1), (15)-(16) 12/B. § 13/A. § 25/A. §
43/1999. (III.3.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól, érintett szakasz: 2. § j.), 24. § (1)-(2)
4/2000. (II. 25.) EüM rendelet a háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi tevékenységről, érintett szakasz: 2. § (4) 3. § (2) 4. § (4) – (7) 6. § (3) – (4) 7. § (1) – (2) 8. § (2) 12. § (3)
284/1997. (XII. 23.) Korm. rendelet a térítési díj ellenében igénybe vehető egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról, érintett szakasz: 1–2. § és 1. számú melléklet
48/1997. (XII. 17.) NM rendelet a kötelező egészségbiztosítás keretében igénybe vehető fogászati ellátásról
9/1993. (IV.2.) NM rendelet az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről 12. számú melléklete
14/2007. (III. 14.) EüM rendelet a gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásáról, támogatással történő rendeléséről, forgalmazásáról, javításáról és kölcsönzéséről


text:
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Bevezetés a bűnügyi tudományokba - PDF
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Bevezetés a bűnügyi tudományokba
Download "ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Bevezetés a bűnügyi tudományokba"
1 ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Bevezetés a bűnügyi tudományokba Szerző: dr. Bednay Dezső Budapest 20112 Tartalomjegyzék 1. A bűnügyi tudományok... 5 a.) Kriminológia... 5 b.) Kriminalisztika... 5 c) Kriminálpolitika... 6 A büntetőjog... 6 a.) Alaki büntetőjog... 6 b.) Anyagi büntetőjog... 7 c.) Büntetés-végrehajtási jog A modern értelemben vett büntetőjog... 8 a) Büntető törvénykönyvek megalkotása... 8 b) Klasszikus büntetőjogi iskola... 8 c) Kriminológia jellegű irányzatok Kriminál antropológiai iskola Kriminál szociológiai irányzat Harmadik iskola d) Közvetítő iskola A modern értelemben vett büntetőjog Magyarországon A hatályos büntetőtörvénykönyv (1978. évi IV. tv.) szerkezete A büntetőtörvénykönyv hatálya Területi és személyi hatály Mentességek A bűncselekmény fogalma és elemei A bűnösség az eshetőleges szándék (dolus eventualis) a tudatos gondatlanság (luxuria) a hanyagság (negligentia) A bűncselekmény súlya A bűncselekmény elkövetési módja A bűncselekmény megvalósulási szakaszai a) Az akarat elhatározás b) Az előkészület c) A kísérlet teljes (befejezett) és nem teljes (befejezetlen), közeli és távoli, alkalmatlan tárgyon, illetve alkalmatlan eszközzel elkövetett kísérlet [Btk. 17. (2) d) A befejezett bűncselekmény A bűncselekmény alanyi oldala (bűnösség, motívum, célzat) A bűncselekmény elkövetői A büntetőjogi felelősségrevonás akadályai A büntethetőséget kizáró okok A beszámítási képességet kizáró okok: a. A bűnösséget kizáró okok: b. A társadalomra veszélyességet kizáró okok csoportjába tartozik A büntethetőséget kizáró másodlagos akadályok a magánindítvány hiánya; a diplomáciai kívánat hiánya A büntethetőséget megszüntető okok:3 az elkövető halála; az elévülés; a kegyelem; a tevékeny megbánás a törvényben meghatározott egyéb ok A büntetések a) Főbüntetések Szabadságvesztés Feltételes szabadságra bocsátás A büntetés végrehajtásának felfüggesztése A szabadságvesztés végrehajtásának részbeni felfüggesztése közérdekű munka pénzbüntetés b) Mellékbüntetések közügyektől eltiltás foglalkozástól eltiltás járművezetéstől eltiltás Kitiltás Kiutasítás Intézkedések Az intézkedések csoportosítása a kiszabhatóság szempontjából: Az elkövetővel szemben kiszabható intézkedések: a megrovás a próbára bocsátás; a kényszergyógykezelés Az alkoholisták kényszergyógyítása Az elkobzás Vagyonelkobzás A pártfogó felügyelet A javítóintézeti nevelés A büntetés kiszabásának elvei Mentesítés a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól a) törvényi mentesítés; b) bírósági mentesítés c) kegyelmi mentesítés A bűncselekményi egység és a bűnhalmazat a. Természetes egység b. Törvényi egység bűnhalmazat összbüntetésbe foglalás A Btk. különös részének jellemzői a) A különös részi tényállás szerkezete b) A különös részi tényállás formája c) A különös részi tényállás alakzatai A jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről évi CIV. törvény A súlyosabb büntetést, vagy enyhébb felelősségre vonást eredményező magatartások Értelmező rendelkezések hivatalos személy közfeladatot ellátó személy: fegyveresen követi el a bűncselekményt, felfegyverkezve követi el a bűncselekményt,4 19. A fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezések Önellenőrző kérdések IRODALOMJEGYZÉK Rövidítések jelentése: Be BED BH BK Btk Btké Bv. tvr. JH Büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény büntetőelvi döntés Bírósági határozatok c. folyóiratban közzétett jogeset büntető kollégiumi állásfoglalás a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV törvény az évi 5 törvényerejű rendelet a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról a büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló évi 11 törvényerejű rendelet jogegységi határozat 45 1. A bűnügyi tudományok A bűnügyi tudományok azoknak a jogi és nem jogi jellegű tudományoknak a gyűjtőfogalma, amelyek a bűncselekmény, ill. a bűnözés jelenségeit, továbbá a bűnözés elleni küzdelem eszközeit és módszereit vizsgálják. Az egyes területek elnevezése a bűncselekmény (a crimen ) szóra vezethetők vissza. a.) Kriminológia A bűncselekményekről, a bűnözésről szóló, a XIX. század második felében létrejött tudomány. Lassan alakult ki saját, a statisztikától, a szociológiától, az antropológiától és a büntetőjog tudománytól elkülönülő tárgya, kutatási területe. Nem a büntetőjoggal, hanem az annak alapjául szolgáló jelenséggel: a bűnözéssel foglalkozik. Ma már önálló tudományág, a büntetőjog szociológiája. A kriminológia tárgya a bűnözés, mint egyedi magatartásokból kialakuló tömegjelenség, melynek egyik sajátos oldala a jogi szabályozottság. Gyakorlati jelentősége, hogy kutatási eredményeivel segítse a bűnmegelőzést szolgáló döntéseket. b.) Kriminalisztika A kriminalisztika, a bűnügyi nyomozás tudománya a XIX. század derekán kezd kialakulni, megalapítójának világszerte Hans Gross-t tekintik, aki számos munkájában, köztük elsősorban a számos kiadást megért Vizsgálóbírák kézikönyve című kétkötetes művében dolgozta ki a kriminalisztika alaptételeit. A kriminalisztika alapterületei a krimináltechnika, a krimináltaktika és a kriminálmetodika. A krimináltechnika a bizonyítékok beszerzésének és rögzítésének technikai eszközeivel és módszereivel foglalkozik. Külön területei például a DNS vizsgálat (kb óta tette lehetővé a tudomány), az ujjnyom rögzítés (daktiloszkópia), lábnyomok és más tárgyi nyomok rögzítése (a bűnügyi nyomtan vagy traceológia), hangfelvétel, fényképezés, igazságügyi lőfegyvertan, igazságügyi írásvizsgálat, bűnügyi nyilvántartás stb. A krimináltechnika területei közül kettőt emelnék ki, a hullatoilettet érdekessége, a kézírásvizsgálatot a köztudatban még ma is érvényesülő vitatottsága miatt. A krimináltechnika sajátos részterülete a hullatoilette. Ennek során a lágyrészhiányokat pótolják, a hajat kiegészítik, de esetenként teljes arcrekonstrukciót is végrehajthatnak az ún. Geraszimov módszer alkalmazásával. Sírok, emberi maradványok antropológiai (embertani) vagy kriminalisztikai (nyomozati) feltárásakor gyakran elég ép koponyákra, csontvázakra lelnek. Történelmi, néprajzi vagy bűnüldözési szempontból sokszor érdekes lehet, hogy vajon milyen volt a korábban élt ember arca. Egyre több ilyen rekonstruált arccal találkozunk különféle múzeumokban is. Ezen a téren az első komolyabb tudományos tekintély az antropológiai rekonstrukció orosz iskolájának alapítója, Geraszimov professzor volt az es évek kezdetén. Behatóan tanulmányozta az arckoponya és az arc lágy részei közti kapcsolatokat, a mimikai izmok tapadási helyeit, a zsírpárnák, porcok, bőr felépülésének törvényszerűségeit. A mai modern eszközparkkal még inkább tökélesedett ez a módszer. A lágy részek vastagságának mérésére szolgáló számítógépes tomográf, a forgóasztalra helyezett koponya háromdimenziós digitalizálására szolgáló lézeres letapogató több bűncselekmény felderítését segítette elő. A krimináltechnika fontos részét képezi az igazságügyi kézírásvizsgálat ( grafológia). 56 A kézírásvizsgálat elmélete egyrészt biológiai, másrészt tapasztalati alapokon nyugszik. A biológiai alap jól ismert, rövid megfogalmazása szerint: nem a kéz, hanem az agy ír. Az írás tanulással indul, aminek feltétele bizonyos kor elérése, amikor az emberi kéz csontjai már alkalmasak az íróeszköz tartására. Emellett fontos a feltétlen, vagyis a veleszületett és a feltételes, vagyis a tapasztalati úton szerzett reflexmozgások kapcsolata, ami a magasabb fokú idegtevékenységben (az agyban) megy végbe. A tanulás különböző fázisaiban különböző módokon írja le az ember a betűket, szavakat, mondatokat, de minden ember kézírása egyénivé válik, s bármennyire azonos módon tanulták az írást, és hasonlóak is kézírásaik, tökéletesen egyformák soha nem lesznek. Ez ad lehetőséget az írás-azonosításra, vagyis az írásszakértői munka végzésére. A krimináltaktika a nyomozás taktikája. Ebbe a fogalomkörbe tartozik a terhelt, a sértett, a tanú kihallgatásának lélektana, a kihallgatások sorrendje, a szembesítések taktikája, a tárgyi bizonyítékok bemutatásának időrendi megtervezése stb. A kriminalisztika óta rendszeresen oktatott tárgy a magyar egyetemeken. A kriminálmetodika az egyes bűncselekményfajták nyomozásának szabályait és sajátosságait vizsgálja. Könnyen belátható, hogy egész más módszert kell alkalmazni egy szerzői jogot sértő bűncselekmény vagy egy emberölés nyomozása ügyében. c) Kriminálpolitika A kriminálpolitika, mint az állami politika része irányítja a büntető törvényhozást (új bűncselekmények törvényi tényállásainak meghatározása, törvényi büntetési tételkeretek enyhítése vagy súlyosítása, a büntetés enyhítése, felfüggesztése stb., új szabályainak megalkotása, vagy a korábbiak módosítása). A büntetőjog A büntetőjog fogalmának két alappillére a bűncselekmény és a büntetés. A büntetőjog az állami, társadalmi és gazdasági rend, valamint az állampolgárok személyének és jogainak védelme céljából a büntetendő cselekményeket, és az elkövetésük esetén alkalmazható büntetéseket és intézkedéseket megállapító jogszabályok összessége. A büntetőjog tárgya a bűncselekmények (sorozatos) elkövetése a bűnözés, mint társadalmi tömegjelenség. A büntetőjog feladata, hogy fellépjen az államot, a társadalmat és az állampolgárokat komolyan sértő magatartásokkal szemben. A bűncselekménnyé minősített magatartások utalnak arra, hogy mit kíván meggátolni az államhatalom. A büntetőjog tágabb értelemben az alaki büntetőjogot, az anyagi büntetőjogot és a büntetés-végrehajtási jogot foglalja magába. Szűkebb értelemben büntetőjog alatt csak az anyagi büntetőjogot értik. a.) Alaki büntetőjog Alaki büntetőjogon a büntető-eljárási jog szabályait kell érteni. A büntetőeljárás a büntetőjogi felelősség megállapításának és elbírálásának jogszabályok által meghatározott rendje. A büntetőeljárás részletesen szabályozza a büntetőügyekben eljáró hatóságokat és jogkörüket, valamint meghatározza a büntetőeljárásban résztvevő személyek (terhelt, védő tanú, szakértő stb.) jogait és kötelességeit. A büntető-eljárási jog tartalmazza továbbá, a büntetőeljárás egyes szakaszaira (nyomozás, vádemelés, bírósági eljárás, fellebbezés) vonatkozó jogszabályokat. A 67 büntetőeljárás alapvető szabályait a büntetőeljárásról szóló többször módosított évi XIX. törvény (rövidítve Be.) tartalmazza. b.) Anyagi büntetőjog Alkotmányos rendelkezés szerint büntetőjogi normát csak törvényi szinten lehet megállapítani. A büntetőjog anyagi szabályait a Büntetőtörvénykönyvről szóló, többször módosított évi IV. törvény (rövidítve Btk.) foglalja magába. A Btk. Általános és Különös részre tagolódik. Az Általános rész a bűncselekmény megállapíthatósága szempontjait (bűncselekmény fogalma, szándékosság ill. gondatlanság, kísérlet ill. előkészület), az elkövetők kategóriáit, a büntetőjogi felelősségre vonás akadályait, a büntetőjogi joghátrányokat, a büntetés kiszabására és a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítésre vonatkozó szabályokat tartalmazza. A Különös rész konkrétan meghatározza az egyes bűncselekmények törvényi tényállását és megadja az elkövetőkre kiszabható büntetések és intézkedések fajtáját és időbeli kereteit. c.) Büntetés-végrehajtási jog A törvényes keretek között kiszabott büntetések és intézkedések végrehajtására, az elítéltek jogaira és kötelezettségeire, a büntetés letöltésének körülményeire külön jogszabály, a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló évi CVII. törvény, valamint a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejű rendelet vonatkozik. A büntetés-végrehajtási szervezet a külön törvényben meghatározott szabadság-elvonással járó büntetéseket, intézkedéseket, büntetőeljárási kényszerintézkedéseket, a szabálysértés miatt kiszabott pénzbírság átváltoztatása folytán megállapított elzárást, továbbá törvény által megállapított körben az idegenrendészeti őrizetet végrehajtó állami, fegyveres rendvédelmi szerv. A szervezet működését a Kormány az igazságügy miniszter útján irányítja. A büntetés végrehajtási szervezet központi vezető szerve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága, élén a büntetés-végrehajtás országos parancsnokával. A büntetések és az intézkedések végrehajtása felett az ügyészség külön törvényben meghatározottak szerint törvényességi felügyeletet gyakorol.. 78 2. A modern értelemben vett büntetőjog a) Büntető törvénykönyvek megalkotása XIX. században a polgári átalakulás eredményeit tükröző büntető törvénykönyveket alkottak, ezekben a hűbéri önkénnyel történő szembefordulás igénye is megfogalmazódott. Kikristályosodott és latin nyelvű megfogalmazásban széles körben ismertté vált néhány, a modern büntetőjogban megkerülhetetlen elv: Nullum crimen sine lege (nincs bűncselekmény előzetes törvény nélkül). Ez az elv a büntetőjogi törvényesség elvének egyik alapja, egyben a személyi szabadsághoz és biztonsághoz való jog egyik alkotmányos biztosítéka. Az elv kizárja, egy cselekmény visszamenőleges bűncselekménnyé minősítését. Bő évszázaddal az elv kialakulása után sajátos egyedi kivételt jelent majd a nemzetközi bűncselekmények (háborús bűncselekmények) köre. > Nulla poena sine lege (nincs büntetés törvény nélkül) A büntetőjogi büntetésnek mindig törvényben és előzetesen meghatározottnak kell lennie. Ez az elv elsősorban a bírói önkény ellen irányult, megtiltva, hogy a törvényben meghatározottól eltérő (enyhébb vagy súlyosabb) büntetést alkalmazzanak. A büntető törvénykönyvek közül a napóleoni kodifikációk lezárásaként 1810-ben megalkotott francia Code Pénal a legismertebb. A kódex 4 könyvből áll, összesen 484 szakaszból állt. A változás irányát jelző átmeneti kódexnek is nevezhetjük, mert miközben a szabadságvesztés-büntetést alkalmazta, addig a régi büntetési nemekhez is visszanyúlt: megszégyenítő büntetésként használta például a pellengért, de használta a tüzes vassal való megbélyegzést is, a halálos ítélet végrehajtása előtt levágni rendelte a szülőgyilkosok jobb kézfejét stb. Alapjában az elrettentést tekintette célnak, és csak a kiszabható büntetések minimuma és maximuma között adott lehetőséget a szabad bírói mérlegelésre. A kiszabandó büntetések nagyságát viszonylag tág határok között állapította meg, azoknak csak az alsó és felső határát rögzítette (tehát például azt mondta ki, hogy az adott bűncselekményre kettőtől öt évig terjedő szabadságvesztést kell kiszabni, de e háromévnyi időtartammal a bíró tetszése szerint gazdálkodott. Egyes országokban (Belgium, Hollandia) a Code Pénal adaptálására is sor került. Közvetve a magyar Csemegi kódexre is hatást gyakorolt. A XIX. század során az akkori kontinentális Európa minden önálló állama megalkotta a maga büntető törvénykönyvét; ezt a kodifikációs időszakot az olasz Zarandelli-kódex zárja le. Erre a kodifikációs időszakra esik az évi magyar büntető törvénykönyv (a Csemegi kódex) megalkotása is. b) Klasszikus büntetőjogi iskola A klasszikus büntetőjogi iskola egyik legnagyobb alakja Cesare Beccaria ( ) itáliai jogtudós. A polgári liberalizmus úttörőjeként fellépett a feudális önkény ellen és lerakta a modern büntetőjog alapelveit. Beccaria fellépése és ismertté válása szorosan összekapcsolódott egy hírhedt büntetőüggyel. Vallási türelmetlenség és babonák hatására 1762-ben Toulous-ban kivégezték a 68 éves Jean Calas-t az öngyilkosságot elkövetett fia meggyilkolásának hamis vádjával. Az ügyről Voltaire 89 is világhírűvé vált tanulmányt írt. Az ügy kapcsán egy haladó jogászokból és értelmiségiekből álló társaság felkérte Beccariát, hogy készítsen tudományos értekezést az itáliai büntetőjogi viszonyokról. Korszakalkotó könyve Dei delitti et delle pene A bűntettekről és büntetésekről címmel jelent meg. Tanulmánya 1764-ben került a nyilvánosság elé, bár nevét nem adta hozzá félve a politikai retorzióktól. Miután világossá vált, hogy nem kell megtorlásoktól rettegnie, újra kiadta ezúttal viszont a neve felvállalásával tette közzé. Még Nagy Katalin orosz cárnő és Mária Terézia az Osztrák-Magyar Monarchia feje is nyilvánosan elismeréssel adózott a szerzőnek, és olyan híres-neves gondolkodók idézték a művét, mint amilyen Voltaire, Thomas Jefferson. Beccaria ellenezte a halálbüntetést, a kínzást és más kegyetlen büntetéseket és állást foglalt a büntetőeljárás nyilvánossága mellett. Egy bűnöző halála szörnyű, de pillanatnyi látványosság, és ezért kisebb hatással bír mások elrettentésére, mint annak a példája, ha egy szabadságától megfosztott embert elítélünk akár egy szolgáló állatot, hogy helyrehozza önnön kezével azt a sebet, amit a társadalomnak okozott. Ha én elkövetek egy ilyen bűncselekményt, mondja magának a néző, életem nagy részét nekem is ilyen nyomorult feltételek között kell töltenem. Egy ilyen belátás sokkal erőteljesebb visszatartó hatással bír, mint a halálfélelem, melyre az ember mindig homályos távolságból tekint. Beccaria a halálbüntetést ugyan ellenezte, de a legelvetemültebb tetteknél a hasonló cselekményektől való elrettentés érdekében kiállt az életfogytig tartó szigorú rabság alkalmazása mellett. A büntetéseknek olyan mértékben kell súlyosnak lenniük, hogy igazságosak maradjanak, és amely elég, hogy elriasszon másokat. Nincs olyan ember, aki a szabadságának teljes és örök elvesztését tenné kockára a bűncselekménnyel elérhető legnagyobb előnyért. Az örök rabszolgaság még a legelszántabb és legkeményebb embereket is ugyanúgy képes elrettenteni a bűncselekmények elkövetésétől akár a halálbüntetés. Vagy még jobban, azt mondom. Vannak ugyanis olyan emberek, akik merészen és magabiztosan néznek szembe a halállal, mások fanatikusan, míg megint mások olyan hiúsággal, mely a sírig elkíséri az embert. De a fanatizmus és a hiúság is cserbenhagyja a bűnözőket rabszolgasorba vetve, láncokban, béklyókban, vasketrecben, és az elkeseredettségük inkább tűnik a kezdetnek, semmint a nyomorúságuk végének. Az elme minden erejét összeszedve képes kitartani, egy pillanatra visszaverni a bánatot, de a legerőteljesebb fáradozások sem alkalmasak arra, hogy ellenálljanak egy életen át a boldogtalanságnak. Beccaria nagy jelentőséget tulajdonított a bűncselekmény megelőzésének és a nevelésnek. Munkásságát a törvényesség és az emberiesség elvei hatották át. Meg akarjátok előzni a bűncselekményeket? Legyenek a törvények világosak és egyszerűek! Összpontosítsátok a nemzet egyesült erejét ezeknek a védelmére és ne az emberek osztályait, mint inkább minden egyes embereket szolgálja! Féljék a törvényeket, de csak azt! Félni a törvényektől üdvös, de félni az emberektől a bűnök gyümölcsöző és végzetes melegágya. A rabigába hajtott emberek élvetegebbek, züllöttebbek és kegyetlenebbek mint azok, akik szabadok. A klasszikus büntetőjogi iskola az újonnan alkotott, leírt joganyagban kereste a büntetőjog logikáját, a bűncselekményt nem mint társadalmi, hanem mint jogi jelenséget vizsgálta. A klasszikus iskola nem a bűncselekmény tettesére, hanem a megfogalmazott tényállásra a tettre fókuszált, a tettet (lopás, rablás, emberölés) bélyegezte meg, nem személy szerint a tettest 910 (a tolvajt, gyilkost). A tettközpontú büntetőjogi iskola aszerint sem tett különbséget, hogy a elkövető hány éves, ennnélfogva az első bűncselekményét elkövető fiatalkorút ugyanúgy büntették, mint a többszörösen visszaesőt. A tett elválasztása a tettestől a rendi különbségek, a rendi bíráskodás elvetését is jelentette, és a törvény előtti egyenlőség igényét fogalmazta meg. Cselekmény központú szemlélete miatt a klasszikus iskolát tett büntetőjogi iskolának is nevezik. c) Kriminológia jellegű irányzatok Ezek az irányzatok a tettes büntetőjogi iskola gyűjtőnévről is ismertek, mert főként az elkövető személyét vizsgálták. A determinizmus alapján álltak, szerintük a tettes erkölcsileg nem felelős, mert nem tehet az elkövetésről (mert nem rendelkezik szabad akarattal), viselkedését bizonyos tények szükségszerűen meghatározzák. A büntetés célja tehát nem a megtorlás, hanem a társadalom megvédése a bűnözéstől. A tettes büntetőjogi iskolák a határozatlan tartamú büntetések, biztonsági intézkedések mellett foglaltak állást, hogy ez által az egyén ne követhessen el bűncselekményt. Kriminál antropológiai iskola Alapítója Cesare Lombroso ( ) torinói fegyházorvos és büntetőjogász. A páduai, a bécsi illetve a párizsi egyetemen tanult. Érdeklődése 1864-ben fordult a bűnözés felé, amikor - még hadiorvosként - a katonák tetoválásait tanulmányozta, és arra a következtetésre jutott, hogy "a becsületes és a becstelen katonát" a bőrükbe vésett obszcén szövegek alapján lehet megkülönböztetni. Azonban belátta azt is, hogy egyedül a tetoválás nem elég a bűnöző természet felismeréséhez. Lombroso 1871-től Pesaróban elmegyógyintézetet is vezetett, itt szerzett tapasztalatai érlelték meg a nevét híressé tevő elméletét ban megjelent könyve a L uomo delinquente ( A bűnöző ember ) és a Lángész és őrültség című műve nagy hatást váltott ki Európa szerte. Lombroso neve a született gonosztevőre vonatkozó elméletével vált ismertté. Szerinte a zenei hajlamhoz hasonlóan a bűnözői haj lam is öröklődik, genetikailag meghatározott, atavisztikus jellegű. Az atavizmus (visszaütés) egy korábbi primitív fejlődési fok maradványa az emberben. A bűnöző szerinte korábbi nyers ösztöneivel beleszabadul a kultúrtársadalomba. Véleménye szerint a tettesek egy része azért kerül a törvénnyel összeütközésbe, mert testi és ezzel összefüggő lelki rendellenességei erre predesztinálják. Lombroso könyvében azt a tételt állította fel, hogy a gonosztevőnek a szervezete és veleszületett hajlamai már eleve különböznek a rendes emberek testi és lelki berendezésétől. A fegyencek körében készített felmérései szolgáltatták az alapot iskolaalapító téziseinek megfogalmazásánál. Lombroso szerint ezek az emberek jól felismerhető testi-lelki rendellenességekkel, stigmákkal rendelkeznek (pl. nagy elálló fülek, hegyes fej, beesett homlok, összenőtt szemöldök, rövid nyak, balkezesség stb.), mely rendellenességek a született bűnözők társadalomellenes magatartásának képezik az alapját. Megfigyelései szerint ezek az árulkodó testi jelek ún. stigmák jelzik a bűnözői hajlamot. Megállapította azt is, hogy a törvénysértők gyakran alacsonyabbak, mint társadalmuk más 1011 tagjai, és karjaik fesztávolsága meghaladja magasságukat. Megállapításait precíz statisztikai adatokkal próbálta alátámasztani, például a bűnelkövetők 28%-ánál talált elálló fület. Még a pirulási képességet is tanulmányozta. A pirulás hiányát a bűnös, ledér élet következményének tartott a, ezért megvizsgált 122 prostituáltat, 81%-uk már nem tudott pirulni. A gyilkos nők 79%-a, a tolvaj nők 90%-a képtelen arra, hogy arca elszíneződjék. Kapcsolatot látott az egyes "stigmák" és az egyes bűncselekményfajták között, így például a gyilkosokat szűk koponya és domború pofacsont, a tolvajokat sűrű szemöldök és kicsi nyugtalan szemek, alacsony homlok jellemzik, és így tovább. Lomroso profeszor 1872-ben felboncolta egy idős calabriai bandita holttestét, akit előzőleg már a börtönben is megvizsgált. A koponyán rendellenességet észlelt, egy homorulatot a nyakszirt táján, amely - szerinte legalábbis - a normális embereknél nem létezik. Felfedezéséről így írt: "Annak a koponyának a láttán hirtelen, mintha villámfényben látnám, megvilágosodott a bűnözőtermészetének kérdése - a bűnöző olyan atavisztikus lény, amelyben ismét testet ölt a primitív ember meg az alsóbbrendű állat." Lombroso különbséget tett született, szokásos, alkalmi, szenvedély- és őrült bűnözők között. Minthogy állítása szerint a potenciális bűnöző felismerhető, bevezette a biztonsági intézkedések fogalmát a büntetőjogba (ajánlva a deportálást, életfogytiglani szabadságvesztést, kórházat, tébolydát, kolostort. Ugyanakkor, minthogy a társadalomra veszélyességet kóros eredetűnek tartotta, nem a büntetést, hanem a gyógyítást preferálta az elkövetőkkel szemben. A halálbüntetést például határozottan elutasította «Mert mi ad jogot az embereknek arra,» - kérdezi - «hogy elvegyék az embertől azt, amit csak a Természet vehet el tőle: az életét?! Óriási feltűnést keltett könyvében azt a tételt állított a fel, hogy a gonosztevőnek szervezete és veleszületett hajlamai már eleve különböznek a rendes emberek testi és lelki berendezésétől és így ők rendellenes agybeli viszonyaik révén egyenesen beléhajtatnak abba, hogy bűnt kövessenek el. Ennélfogva kézenfekvő a tudós orvos ama következtetése, hogy az ilyen erkölcsi betegek törvényes megbüntetése nem igazságos, miután nem ők tehetnek arról, hogy öröklött tulajdonságaik a bűnbe kergetik őket. A társadalomnak csak ahhoz van joga, hogy ezeket a rend- és törvényre nézve veszedelmes embereket ártalmatlanná tegyék, de úgy, hogy azok ne szenvedjenek túlságosan általa. Szerinte olyasformán kellene velük bánni, mint az őrültekkel. Lombroso később ugyan többször is revideálta álláspontját, és utolsó munkájában már csak egyharmadra tette a született bűnözők arányát az összes bűnelkövetők között, a személyben rejlő körülmények döntő jelentőségét valló alapfelfogása azonban nem változott. Lombroso átöröklött elfajulás oksági elméletét a későbbi tudományos kutatások nem támasztották alá, de tanítása ráirányított a a figyelmet a családok szerepére a bűnöző alkat (magatartás) kialakulásában. Kriminál szociológiai irányzat Alapítói főleg franciák voltak, közülük talán a legismertebb Gabriel Tarde ( ) bíró és szociológus. A makrokörnyezeti kriminogén hatásokra fordított nagy figyelmet: a szűkebb lakókörnyezet, a család mennyiben hat közre abban, hogy valaki bűnelkövetővé váljék. Vizsgálódásaikat utóbb kiterjesztették a társadalmi környezetre, ahol természetesen szintén lehetett találni a bűnözés irányába taszító jelenségeket Alapvető megállapítása szerint az ember születésekor semmiféle tulajdonsággal, erényekkel nem rendelkezik. A környezettől függ, hogy a gyermek milyenné válik, ezért a fő figyelmet nem a testalkatra és más biológiai tényezőkre kell fordítani, hanem a társadalmi faktorokra. Az erre alapozó szociális faktorok kutatói, az úgynevezett faktorelméletek szerint a bűnözés 1112 okai nem az egyénben, hanem a társadalmi környezetben (milieu) rejlenek. A bűnözés oka túlnyomórészt a nyomor, lakáshiány, válás, alkoholizmus, kábítószer élvezet, munkanélküliség stb. Harmadik iskola Az antropológiai és a szociológiai iskola egyeztetésére törekedő irányzat ismert képviselője az olasz Enrico Ferri ( ) olasz büntetőjogász és politikus. Pályafutásának első szakaszában Lombroso követője volt. Később a kriminogén tényezőket három csoportra osztotta (antropológiai, fizikai és társadalmi tényezők). Szerinte az egyén személyisége képes megszűrni a társadalmi hatásokat. Rossz környezetben sem lesz mindenki bűnöző és gazdagok is követnek el bűncselekményeket. Politikai pályafutása ellentmondásokkal terhes, az első világháború végéig az olasz szocialista párt egyik vezetője és a párt Avanti című napilapjának szerkesztője, 1926-ban a fasiszta mozgalomhoz csatlakozott. d) Közvetítő iskola A közvetítő iskola igyekezett összebékíteni a klasszikus iskolát (a tett büntetőjogi iskolát) a kriminológiai megalapozású iskolákkal (a tettes büntetőjogi irányzattal). Az iskola vezéregyénisége Franz von Liszt ( ) német jogtudós, kriminológus. Liszt a bűnözés kiváltó okainál megkülönböztetett exogén (egyénen kívüli) és endogén (egyénben rejlő) tényezőket, hangsúlyozva, hogy mindkét területnek része van abban, hogy valaki bűnelkövetővé válik. Kiállt a speciális prevenció és a bűnelkövetők reszocializációja mellett. Liszt nemzetközi jogi munkássága is jelentős. Összességében elmondhatjuk, hogy főleg a korai időszakban a legtöbb a bűnözés, a bűnözővé válás okait magyarázni próbáló tudományos elmélet monokulturális, azaz egy okkal magyarázó elméletvolt. A modern értelemben vett büntetőjog Magyarországon Magyarországon a polgári kor büntetőjogi reform mozgalmának fontos eseménye Széchenyi István 1833-ban megjelent Stádiumának részletes büntetőjogi érvelése a jogegyenlőség érvényesítése jegyében. Az 1832 évi országgyűlésen Deák Ferenc, Eötvös József és Szemere Bertalan szintén kiálltak az úriszék és a botbüntetések eltörlése mellett az 1840-es országgyűlés választmányt küldött ki egy büntetőjogi törvényjavaslat elkészítésére. Az 1843-ban elkészült javaslatot az alsó tábla elfogadta, de a felsőtábla a halálbüntetés eltörlése miatt elvetette. Magyarországon a büntetőjog tudomány meghatározó alakja Csemegi Károly, akinek nevéhez fűződik a Csemegi kódex, az évi V. tv. megalkotása. Csemegi kiemelkedő szellemi képességekkel megáldott, tudományos felkészültségű ügyvédként, szinte egyedül alkotta meg a nevét viselő törvénykönyvet. Közéleti munkásságához kötődik a Magyar Jogászegylet megalakítása, melynek első elnökéül is megválasztották. Csemegi Károly őrnagyként részt vett a magyar szabadságharcban, ennek bukása után egy rövid ideig börtönbe is zárták. A kiegyezést követő években Deák Ferenc és a magyar igazságügyi kormányzat megbízást adott Csemeginek, hogy a kor legmodernebb tudományos gondolatainak és gyakorlati tapasztalatainak felhasználásával büntetőtörvénykönyvet (büntetőjogi kódexet) alkosson. A 1213 kódex több esztendős munka során készült el, országgyűlési vitája is másfél évig tartott. Jogtechnikai megoldásaiban és fogalomképzésében a magyar Btk. Az évi osztrák, és az évi német Btk.-hoz állt a legközelebb, de épített az évi magyar büntetőjogi törvényjavaslat és a reformkori szakirodalom időtálló értékeire is. A Csemegi-kódex a magyar törvényhozás egyik legjelentősebb alkotása, precíz jogi meghatározásai tekintetében felülmúlja a korabeli nyugat-európai kódexeket is. A törvény általános és különös részre tagozódott, különbséget tett büntettek és vétségek között. A bűncselekmények súly szerinti harmadik kategóriájának a kihágásokat tekintették, ezt egy külön törvény szabályozta. A büntetések közül a halálbüntetést csak kivételképpen (a bevégzett gyilkosságra és királygyilkosság kísérletére és befejezett alakjára) volt kiszabható, de enyhítő körülmények esetén e cselekményeknél is életfogytiglani vagy 15 évi fegyház volt a büntetés. A kódex hatálybalépése és az I. világháború közötti harmincöt évben összesen csak 38 kivégzést hajtottak végre az akkor 20 milliós Magyarországon. A Csemegi-kódex a korrekcionalizáció jogintézményével lehetőséget adott a bírónak, hogy börtön helyett fogházbüntetést szabjon ki és ezáltal az elkövetett cselekmény bűntetti jellegét vétséggé minősítse Mai szemmel nézve a kódex hibájának számított, hogy a fiatalkorúakra, a visszaesőkre, a büntetés végrehajtásának feltételes felfüggesztésére és a rehabilitációra nem állapított meg megfelelő külön szabályokat, de e hiányosságot egy részét viszonylag korán korrigálták. A Csemegi kódex általános része és különös részének számos rendelkezése 70- ill. 80 évig volt hatályban, és csak a évi V. tv. helyezte hatályon kívűl évi V. tv. A II. világháborút követően a büntetőjog teljes anyagát átdolgozták. A büntető törvénykönyv kodifikációs munkálatai már 1954-ben megkezdődtek. Az akkori törvény néhány jellegzetessége: > törvény a bűncselekményeknek csak egy kategóriáját a bűntettet ismerte, > nem ismerte az életfogytig terjedő szabadságvesztést, > a fiatalkorúakra és a katonákra vonatkozó szabályok a tv. általános részének egy külön fejezetébe kerültek stb évi IV. tv. (A Csemegi-kódex centenáriumára alkották meg), mely módosításokkal a jelenleg is hatályos törvény. 1314 3. A hatályos büntetőtörvénykönyv (1978. évi IV. tv.) szerkezete A Btk. Általános és Különös Részre tagozódik. Az Általános Rész azokat a szabályokat tartalmazza, amelyeket minden (vagy majdnem minden) bűncselekmény elbírálásánál figyelembe kell venni. A Btk. Általános Része kilenc fejezetet foglal magában: I. A büntetőtörvény hatálya II. A bűncselekmény és az elkövetők III. A büntetőjogi felelősségre vonás akadályai IV. Büntetések és intézkedések V. A büntetés kiszabása VI. Mentesítés a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól VII. A fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezések VIII. A katonákra vonatkozó rendelkezések IX. Értelmező rendelkezések A Különös rész tartalmazza az egyes bűncselekmények törvényi tényállásait, valamint az elkövetőjükre kiszabható büntetések nemét és a szabadságvesztésnél mértékének keretét. A Btk. Különös Részének fejezetei az egyes bűncselekmények csoportosításán alapulnak. (A Btk. e fejezeteket az Általános Részt követően folyamatosan számozza.) X. Az állam elleni bűncselekmények XI. Az emberiség elleni bűncselekmények XII. A személy elleni bűncselekmények XIII. A közlekedési bűncselekmények XIV. A házasság, a család, az ifjúság és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények XV. Az államigazgatás, az igazságszolgáltatás és a közélet tisztasága elleni bűncselekmények XVI. A közrend elleni bűncselekmények XVII. A gazdasági bűncselekmények XVIII. A vagyon elleni bűncselekmények XIX. A honvédelmi kötelezettség elleni bűncselekmények XX. A katonai bűncselekmények A Btk. fejezetei címekre tagozódnak. A címeken belül találhatók a szakaszok ( -ok). A -ok bekezdéseket foglalnak magukban. A Btk.-t módosító rendelkezéseket a törvénnyel egységes szerkezetbe foglalják. A módosítás során a Btk.-ba felvett új szabályok -ának száma mellett betűjelet is találunk. (Például: 175/A Emberrablás) 1415 4. A büntetőtörvénykönyv hatálya A büntetőtörvény időbeli hatályán azt a meghatározott időtartamot kell érteni, amely alatt az állam büntetőhatalma érvényesül. A bűncselekményt az elkövetése idején hatályban levő törvény szerint kell elbírálni. A jogállamiság alapvető kritériuma, hogy senkit nem lehet bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, mely az elkövetés idején nem volt bűncselekmény. Kivételt ez alól a társadalomra veszélyesség megszűnése vagy csökkenése jelent, melyre tekintettel, ha a cselekmény elbírálásakor hatályban levő új büntető törvény szerint a cselekmény már nem bűncselekmény, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új törvényt kell alkalmazni; egyébként az új büntető törvénynek nincs visszaható ereje. Az elbírálás időpontjának a jogerős határozathozatal időpontját tekintjük. Így az enyhébb törvény alkalmazása kizárt annak az elkövetőnek a javára, akinek a cselekményét már jogerősen elbírálták. Területi és személyi hatály A büntetőtörvény területi és személyi hatálya azt fejezi ki, hogy a büntetőtörvény rendelkezéseit hol és ki által elkövetett bűncselekményekre kell alkalmazni. A büntetőjogban a területi és személyi hatály szabályozására négy elv ismeretes, közülük egyik elv sem érvényesül kizárólagosan a másik nélkül. A négy alapvető elv az alábbi: a) Területi (territoriális) elv b) Állampolgársági (personalis) elv c) Az állami önvédelem elve (real principium) d) A feltétlen büntető hatalom (egyetemlegesség, universalitas) elve. A terület és az állampolgárság elvét a Btk. 3. -a tartalmazza: A magyar törvényt kell alkalmazni a belföldön elkövetett bűncselekményre, valamint a magyar állampolgár külföldön elkövetett olyan cselekményére, amely a magyar törvény szerint bűncselekmény. A magyar törvényt kell alkalmazni a Magyar Köztársaság határain kívül tartózkodó magyar hajón vagy magyar légi járművön elkövetett bűncselekményre is. A fentiekből következik, hogy a hajó vagy légi jármű tartózkodási helyétől függetlenül alkalmazandók az azokon elkövetett bűncselekményekre a magyar törvények. Ezen jogszabályi rendelkezés szempontjából azonos elbírálás alá esik a magyar kereskedelmi hajó és polgári légi jármű, valamint a magyar hadihajó és katonai légi jármű. Az állami önvédelem (a modern világban a terrorizmus okán van ennek jelentősége) és a feltétlen büntető hatalom elvét a Btk. 4. -ban figyelhetjük meg. Ez a szabály a nem magyar állampolgárnak a Magyar Köztársaságnak a területén kívül elkövetett egyes bűncselekményeit is a magyar büntető törvény hatálya alá vonja. A magyar törvényt kell alkalmazni a nem magyar állampolgár által külföldön elkövetett cselekményre is, ha az a) a magyar törvény szerint bűncselekmény és az elkövetés helyének törvénye szerint is büntetendő, b) állam elleni bűncselekmény tekintet nélkül arra, hogy az elkövetés helyének törvénye szerint büntetendő-e, c) emberiség elleni vagy olyan egyéb bűncselekmény, amelynek üldözését nemzetközi szerződés írja elő. 1516 Mentességek A magyar joggyakorlat ismeri a mentelmi jog fogalmát. A mentelmi jogot élvező személyekkel szemben nem vagy csak korlátozottan indítható eljárás. A diplomáciai és a nemzetközi jogon alapuló egyéb mentességet élvező személyek büntetőjogi felelősségre vonására nemzetközi szerződés, ennek hiányában a nemzetközi gyakorlat irányadó. A nemzetközi gyakorlat kérdésében az igazságügyminiszter nyilatkozatát kell alapul venni. 1617 5. A bűncselekmény fogalma és elemei A bűncselekmény törvényi tényállás tárgyi oldalának ismérvei (objektív tényállási elemek) szükséges ismérv: rendszerinti ismérvek: esetleges ismérvek: a cselekmény elkövetési tárgy (passzív alany) eredmény okozati összefüggés az elkövetés módja eszköze helye ideje A törvényi tényállás alanyi oldalának ismérvei (szubjektív tényállási elemek) szükséges ismérvek: esetleges ismérvek: szándékosság gondatlanság motívum célzat A bűncselekmény az a szándékosan vagy ha a törvény a gondatlan elkövetést is bünteti gondatlanságból elkövetett cselekmény, amely veszélyes a társadalomra, és amelyre a törvénybüntetés kiszabását rendeli. A bűncselekmény emberi magatartás, a büntetőjog az ember (természetes személy) magatartását vonja hatókörébe (speciális kivételként a jogi személyek büntetőjogi szankcionálására is sor kerülhet az Európai Unióhoz történő csatlakozásunk után). A bűncselekmény fogalmának együttes feltételei: a) a büntetni rendeltség ( szerepel a Btk. -ban ), Ez tulajdonképpen a jogtörténetben is megismert nullum crimen sine lege, a nulla poena sine lege és a nulla poena sine crimine elvét fejezi ki; b) a társadalomra veszélyesség (társadalomra veszélyes cselekmény az a tevékenység vagy mulasztás, amely a Magyar Köztársaság állami, társadalmi vagy gazdasági rendjét, az állampolgárok személyét vagy jogait sérti vagy veszélyezteti. A társadalomra veszélyesség értékelése és bűncselekménnyé nyilvánítása a jogalkotó feladata. A bíróság általában nem, csak kivételesen juthat arra a következtetésre, hogy valamely konkrét és büntetni rendelt cselekmény nem veszélyes a társadalomra. A Btk. számol azzal a lehetőséggel, hogy a törvény különös részében megfogalmazott tényállást megvalósító cselekmény az elkövetéskor veszélyes ugyan a társadalomra, de csak csekély fokban. E szerint - bár a bűncselekmény tényállása létrejött - nem büntethető az, akinek a cselekménye az elkövetéskor olyan csekély fokban veszélyes a társadalomra, hogy a törvény szerint alkalmazható legenyhébb büntetés is szükségtelen. Például egy BKV ellenőr feltűnésekor az elkövető a mellette álló utas zsebéből kilopja annak kezelt villamosjegyét. Egy másik ügy vádlottja lőgyakorlat-vezetőként a lőgyakorlat során, tehát a szolgálati tevékenységével összefüggésben szerzett meg 2 db géppisztolylövedéket, amelyek közül az egyik működésképtelen volt. A további 1 db, működőképes lőszert katonai fenntartású létesítményben, a nőtlen tiszti szállón levő szobájában tárolta, - és arra sem merült fel adat, 1718 hogy azt bármilyen bűncselekménnyel összefüggésben kívánta volna felhasználni. Így a Legfelsőbb Bíróság katonai tanácsa szerint a magatartás - bár tényállásszerű, de - összességében nem alkalmas a Btk. 263/A. -a által védeni kívánt jogi tárgy veszélyeztetésére. Tehát nem valósult meg a lőszerrel visszaélés bűntette, és ezért a vádlott felmentésének van helye. (BH ) A törvény nem határozza meg, hogy mely cselekmények eshetnek ezen büntethetőséget kizáró ok hatálya alá, nincs különbségtétel bűntett és vétség között, és nincs jelentősége a büntetési tételnek sem. Az is előfordulhat, hogy az elkövetett cselekmény az elbírálásig veszítheti el társadalomra veszélyességét, illetve az oly mértékben válhat csekéllyé, hogy a legcsekélyebb büntetés kiszabását sem indokolja. Ilyenkor is lehetőség van a büntetőjogi felelősségre vonás alóli mentesülésre. Nem büntethető az, akinek a cselekménye az elbíráláskor már nem veszélyes vagy olyan csekély fokban veszélyes a társadalomra, hogy - személyére is figyelemmel - a törvény szerint alkalmazható legenyhébb büntetés is szükségtelen. Ilyenkor büntethetőséget megszüntető okról beszélhetünk. c) a bűnösség (szándékosság, gondatlanság), ha ezek közül bármelyik hiányzik: nem jön létre bűncselekmény. Az elkövető tudatának az alábbiakat kell átfogni: - ismerni kell a cselekménye végrehajtásához szükséges körülményeket és tényeket; - tudnia kell, hogy a magatartása veszélyes a társadalomra; - eredmény-bűncselekményeknél tisztában kell lennie azzal, hogy magatartása alkalmas annak előidézésére. Az elkövetőnek azonban nem kell tudnia, hogy a magatartása milyen törvényi tényállásba ütközik, és azt sem, hogy a cselekményt a törvény milyen büntetéssel fenyegeti. A tények ismerete mindig a konkrét bűncselekmények viszonylatában vizsgálandó. Az elkövetőnek a mindennapi tapasztalat és általános felfogás, ismeretek alapján kell tisztában lennie a tényekkel. Ha a bűncselekménynek minősített esete is van, akkor az e körbe tartozó tényeket is ismernie kell. Tiszta mulasztásos bűncselekmények esetén a tudatnak magában kell foglalnia a cselekvési kötelezettséget és lehetőséget is. A társadalomra veszélyesség tudata szempontjából annak nincs jelentősége, hogy az elkövető saját erkölcsi értékrendje szerint a magatartása elfogadható-e. Azzal kell tisztában lennie, hogy a társadalomban általánosan elfogadott normák szerint a cselekménye veszélyes, és a közösségi élet szabályaival nem egyeztethető össze. A bűnösség A büntetőtörvénykönyv a bűnösség két fajtáját, a szándékosságot és a gondatlanságot különbözteti meg. A Btk. bűncselekménynek főszabályként a szándékos elkövetést tekinti ( ezt bele kell érteni a különös rész tényállásába ), a gondatlanságból megvalósított különös részbeli cselekményt tehát csak akkor lehet bűncselekménnyé minősíteni, ha ezt a törvény kifejezetten elrendeli. Szándékosan követi el a bűncselekményt, aki magatartásának következményeit kívánja, vagy e következményekbe belenyugszik. A szándékosság a bűnösség egyik megnyilvánulási formája, melynek két alakzata van: 1819 az egyenes szándék (dolus directus) egyenes szándék esetén az elkövető kívánja a következményeket, és ennek megfelelően a cselekményt akaratlagosan végrehajtja; Például az elkövető bosszúból benzinnel végiglocsolja a bútorokat és felgyújt egy házat, ezzel a közveszélyokozás (Btk ) bűncselekményét valósítja meg (egyenes szándékkal). Aki árvíz okozásával, robbanó, sugárzó, avagy más anyag, energia vagy tűz pusztító hatásának kiváltásával közveszélyt idéz elő, vagy a közveszély elhárítását, avagy következményeinek enyhítését akadályozza, bűntettet követ el, és két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. az eshetőleges szándék (dolus eventualis) eshetőleges szándék esetén az elkövető a következményeket nem kívánja, de azokkal szemben közömbösen viselkedik, belenyugszik abba, hogy a következmények megvalósuljanak. Például, ha az előbbi gyújtogató, noha tudja, hogy a házban emberek alszanak, azoknak esetleges tűzhalála sem tartotta vissza a gyújtogatástól. Ilyenkor az elkövető szándékos emberölésért (eshetőleges szándékkal elkövetett emberölésért) is felelősségre vonható. A szándékosság két alakzata közötti különbségtétel az érzelmi oldalról állapítható meg. A célzatos bűncselekmények csak egyenes szándékkal követhetőek el. Ha a célzat a törvényi tényállás alapesetében fogalmazódik meg, akkor egyenes szándék hiányában nem kerülhet sor a bűnösség megállapítására, ha viszont a célzat a minősített eset törvényi tényállásának az eleme, akkor az alapeset egyenes, illetve eshetőleges szándékkal egyaránt, míg a minősített eset csak direkt szándékkal követhető el. A törvény a szándékosság mindkét esetét azonos büntetési tétellel fenyegeti. A szándék konkrét megnyilvánulási formáját a büntetés kiszabása során kell értékelni. A szándék eshetőleges volta enyhítő körülmény, kivéve, ha az elkövető olyan bűncselekményt valósított meg, amelyet az eredmény tekintetében gondatlanul is el lehet követni. A cselekmény végrehajtásában megnyilvánuló kitartó szándék, valamint az előre megfontolt szándék súlyosító körülmény. Gondatlanságból követi el a bűncselekményt, aki előre látja magatartásának lehetséges következményeit, de könnyelműen bízik azok elmaradásában; úgyszintén az is, aki e következmények lehetőségét azért nem látja előre, mert a tőle elvárható figyelmet vagy körültekintést elmulasztja. A gondatlan magatartás csak akkor válik bűncselekménnyé, ha a Btk. Különös Része az adott törvényi tényállás gondatlan alakzatát is büntetni rendeli. A gondatlanság a szándékosság mellett a bűnösség másik megnyilvánulási formája, melynek két alakzata van: a tudatos gondatlanság (luxuria) Tudatos gondatlanság esetén az elkövető előre látja magatartása lehetséges következményeit, de könnyelműen bízik azok elmaradásában. A luxuria tehát érzelmi oldalon különbözik a szándékosságtól. Könnyelmű bizakodás akkor állapítható meg, ha az elkövető ezt valamilyen tényre alapozta. Például az elkövető a sorompót kikerülve áthajt a vasúti síneken, és balesetet okoz. Ebben az estben egy gépjármű vezetőnek nyilván előre kellett látnia a bale set lehetőségét, de bízott abban, hogy még nem jön a vonat, vagy még éppen átér. A bizakodása azonban irreális, 1920 könnyelmű volt. A balest okozásánál a szándékosság az említett esetben logikai alapon szinte biztosan kizárható. A tudatos gondatlanság alapvetően az érzelmi oldalon tér el az eshetőleges szándéktól. Akkor, amikor a bizakodás merőben alaptalan (mert az adott helyzetben eredmény elmaradása csupán a véletlenek találkozása folytán történhetne meg), az eredménybe való belenyugvásról, tehát eshetőleges szándékról lenne szó. Például, ha egy gépjárművezető lassítás nélkül a zebrán átkelő gyalogosok közé hajt, nyilván alaptalanul bízik abban, hogy mindenki még időben félreugrik. a hanyagság (negligentia) Hanyagság esetén az elkövetői oldalon a cselekmény előrelátása, mint tudati elem, és értelemszerűen a cselekményhez kapcsolódó érzelmi (lelki) elem is hiányzik. Például valaki csecsemőjét a tűző napon álló kocsiban hagyja, és vásárolni indul s a szerencsétlen gyermek meghal. Ebben az esetben a büntetőjogi felelősség megállapíthatóságának a feltétele: - objektíve lehetséges lett volna-e a magatartás lehetséges következményeinek az előrelátása és - szubjektíve az elkövető tanúsította-e a tőle elvárható figyelmet, illetve körültekintést. Az említett esetben szinte minden szülőtől elvárható a veszélyeztetettség felismerése. A tőle elvárhatóság azonban nem azonos a polgári jogban foglalt általában elvárhatósággal, azaz minden esetben figyelemmel kell lenni a terhelt fizikai és szellemi adottságaira, sajátos képességeire és esetleges szaktudására is. Például egy baleseti segítségnyújtásnál más várható el egy orvostól vagy ápolónőtől, vagy egy e téren képzetlen embertől. A tőle elvárhatóság az alanyi bűnösség eleme, és arra a kérdésre ad választ, hogy az elkövető a személyes képességeinél fogva képes volt-e az objektív gondossági kötelesség teljesítésére. Bár a gondatlanság mindkét típusát a törvény azonos büntetési tétellel fenyegeti, megkülönbözetésüknek a büntetés kiszabása szempontjából is jelentősége van. A gondatlan bűnösség esetében általában enyhítő körülmény, ha az elkövetőt hanyag gondatlanság terheli, míg a luxuria önmagában nem súlyosító körülmény. Súlyosító körülmény viszont a gondatlanság magasabb szintje, amely luxuria esetén akkor állapítható meg, ha nagymértékű volt az elkövető könnyelműsége az eredmény elmaradásában való bizakodását illetően, negligentia esetén pedig akkor, ha a súlyos következmény lehetősége a feltétlenül elvárható elemi figyelem mellett is észlelhető lett volna. A gondatlanságnak a szándékosságtól eltérő fontosabb jellemzői: a gondatlan bűncselekmény mindig vétség; a gondatlan bűncselekménynek nincs kísérlete, sem előkészülete; a gondatlan bűncselekményhez nem kapcsolódhat társtettesség, felbujtás és bűnsegély; gondatlan elkövetés esetén nem alkalmazható a feltételes szabadság kizárásáról szóló rendelkezés; a gondatlan bűncselekmény elkövetőjére nem vonatkoznak a visszaesőkre érvényes szabályok. Cselekményen nem csupán aktív magatartás értendő, vannak olyan bűncselekmények is, amelyek nem-tevéssel, mulasztással követhetőek el. 20 Több megjelenítése
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Egyes tételeknél szükséges a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), a büntetőeljárásról szóló Részletesebben Általános jogi ismeretek IV.
Általános jogi ismeretek IV Dr Bárányos Bernadett ELTE ÁJK TÁMOP-557-08/1-2008-0001 I Általános büntetőjogi ismeretek TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Büntetőjog fogalma Objektív értelemben: a büntetőjog azon Részletesebben Büntető jog pillérei BÜNTETŐJOG MINT JOG 2013.VII.1-TŐL BÜNTETŐJOG 2015.03.03.
BÜNTETŐJOG MINT JOG ÁG BÜNTETŐJOG Büntető jog pillérei 2013. évi CCXL. törvény a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról Hatályos 2015.I.1-től Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben Deres Petronella Domokos Andrea. Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján
Deres Petronella Domokos Andrea Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y s o r o z a t Károli Gáspár Református Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben BÜNTETŐJOG I. ÁLTALÁNOS RÉSZ Mintatétel
Dr. Diós Erzsébet Dr. Vaskuti András BÜNTETŐJOG I. ÁLTALÁNOS RÉSZ Mintatétel Jogi szakvizsga kézikönyvek Novissima Kiadó Budapest, 2011. Büntetőjog I. - Általános rész mintatétel 12/1 Dr. Diós Erzsébet Részletesebben B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), valamint a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK 15. 16. 18. 20. 21. 24. 26. 30. 33. 36. 41. 44. 45. 48. 50. 52.
TARTALOMJEGYZÉK 1. A büntető törvény hatálya, a büntető törvény visszamenőleges hatályának szabályai...6 2. A bűncselekmény törvényi fogalma, a bűntett és a vétség...6 4. Egység, többség, halmazat. A törvényi Részletesebben Deres Petronella Domokos Andrea. Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján
B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (Btk.) teljes ismerete minden tétel esetében szükséges. A felkészüléshez ajánlott szakmai irodalom: Részletesebben Tájékoztató. a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről. Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013.
Tájékoztató a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013. év ISSN 1418-7590 - 3 - ÖSSZEFOGLALÓ A bűnözés általános visszaszorítására Részletesebben B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Büntető Törvénykönyvről szóló 2013. évi C. törvény (Btk.) Egyes tételeknél ezen túl az ott feltüntetett jogszabályok megjelölt rendelkezéseinek ismerete Részletesebben Kriminológia tantárgy Oktatási Program Rendőrszervező szakképzés számára 2011/2012.
NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM RENDÉSZETTUDOMÁNYI KAR BÜNTETŐJOGI ÉS KRIMINOLÓGIAI TANSZÉK KRIMINOLÓGIAI CSOPORT Kriminológia tantárgy Oktatási Program Rendőrszervező szakképzés számára 2011/2012. Tanszék: Részletesebben A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON
A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON 2009. év Kiadja: Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály ISSN 1418-7493 - 3 - I. ÖSSZEFOGLALÓ ADATOK 2007-ben Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben Büntetőjog Általános Rész
Büntetőjog Általános Rész Készítette: Dr. Csóré Csilla r. alezredes 2013. 1 Általános rész A büntetőjog fogalma, felosztása A büntetőjog a jogrendszer egyik ága. Azoknak a hatályos büntetőjogszabályoknak Részletesebben VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben 1978. évi IV. törvény. a Büntető Törvénykönyvről 1
1. 2 I. fejezet 6. 7 Büntetés végrehajtásának átvétele és átengedése 7. 8 A büntetőeljárás felajánlása 8. 8 A kiadatás és a menedékjog Lezárva: 2008. január 31. 1. oldal 1978. évi IV. törvény a Büntető Részletesebben Általános jogi ismeretek III.
Általános jogi ismeretek III. Prof. Dr. mult. Gellér Balázs József ELTE ÁJK Büntetőjog fogalma Objektív büntetőjog (ius poenale): a büntetőjog azon jogi normák összessége, amelyek meghatározzák: (1) mely Részletesebben ntetőjog alapfogalmai a ncselekményeknyek
ÜZLETI JOG I. 2013/14 6. előad adás A büntetb ntetőjog alapfogalmai a gazdasági gi bűncselekmb ncselekményeknyek 1 Áttekintés I. A BÜNTETŐJOG FORRÁSAI, A BTK. RENDSZERE I.1 A büntetőjog forrásai I.2 A Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó. 2012. évi bűnözésről
T Á J É K O Z T A T Ó a 2012. évi bűnözésről Kiadja: Belügyminisztérium Koordinációs és Statisztikai Osztály, valamint a Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály ISSN 1217-0046 - 3 - I. A BŰNÖZÉS TERJEDELME Részletesebben Tájékoztató. a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről
Tájékoztató a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről Kiadja: Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály 2011. év ISSN 1418-7590 3 ÖSSZEFOGLALÓ Részletesebben ALAPFOKÚ SZAKISMERETI KÉPZÉS
Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási, Továbbképzési és Rehabilitációs Központja Székhely: 2098 Pilisszentkereszt, Pomázi út 6., Tel.:06-26/347-655, e-mail: pilis.uk@bv.gov.hu Telephely 1.: 7275 Igal, Részletesebben A büntetőjog általános szabályai 1
1. cím A büntetőjog általános szabályai 1 1. fejezet A törvény hatálya 3 A Btk. I. fejezetébe (1 6. -ig), a büntetőtörvény hatályát érintő azon rendelkezések tartoznak, amelyek szabályozzák, hogy a büntetőtörvény Részletesebben Törvény. I. Fõrész. 92. szám Ára: 27,50 Ft A MAGYAR NÉPKÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. 1978. évi IV. törvény
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR NÉPKÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 1978. december 31., vasárnap 92. szám Ára: 27,50 Ft TARTALOMJEGYZÉK 1978. évi IV. tv. A Büntetõ Törvénykönyvrõl I. Fõrész Törvény 1978. Részletesebben Dr. Lajtár István, PhD
Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntetőjogi, Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Wesselényi - sorozat Dr. Lajtár István, PhD tanszékvezető, egyetemi docens Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 5 AJÁNLÓ... 11 EL SZÓ... 13 A BTK. ÁLTALÁNOS RÉSZÉHEZ... 15 1.) A BÜNTET TÖRVÉNY HATÁLYA, A KÉS BBI BÜNTET TÖRVÉNY VISSZAMEN LEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI. 16 1/1999. Büntet Részletesebben Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény és más büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról
58B2007. évi XXVII. törvény 59Ba Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény és más büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról 0B9. (1) A Btk. 261. -ának (4)-(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezések Részletesebben LVIII. ÉVFOLYAM ÁRA: 1105 Ft 4. SZÁM TARTALOM JOGSZABÁLYOK UTASÍTÁSOK
LVIII. ÉVFOLYAM ÁRA: 1105 Ft 4. SZÁM A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2010. április 30. TARTALOM JOGSZABÁLYOK Oldal 1978. évi IV. törvény a Büntetõ Törvénykönyvrõl... 186 1979. évi 5. törvényerejû Részletesebben Közigazgatási szankciótan. Gerencsér Balázs Szabolcs PhD. 2010
Közigazgatási szankciótan Gerencsér Balázs Szabolcs PhD. 2010 Történeti áttekintés II. vh előtt alapvetően büntetőjogi irodalom Bűntett / vétség / kihágás Büntetőjogi felelősség (társadalomra veszélyesség) Részletesebben 1978. évi IV. törvény ÁLTALÁNOS RÉSZ. A büntető törvény célja. I. fejezet. A büntető törvény hatálya. Időbeli hatály. Területi és személyi hatály
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1. 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető törvény célja I. fejezet A büntető törvény hatálya Időbeli hatály 2. A bűncselekményt Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben 1978. évi IV. törvény. a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ. A büntető törvény célja. I. fejezet. A büntető törvény hatálya.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető törvény célja 1. I. fejezet A büntető törvény hatálya Időbeli hatály 2. A bűncselekményt az elkövetése idején hatályban levő törvény Részletesebben 1. oldal, összesen: 86. 1978. évi IV. törvény. a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ. A büntető törvény célja. I. fejezet
1. oldal, összesen: 86 A jogszabály mai napon hatályos állapota 1. 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető törvény célja I. fejezet A büntető törvény hatálya Időbeli hatály Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É Részletesebben A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA. BUDAPEST, 2007. június 30. LV. ÉVFOLYAM ÁRA: 588 Ft 6. SZÁM TARTALOM JOGSZABÁLYOK SZEMÉLYI HÍREK UTASÍTÁSOK
LV. ÉVFOLYAM ÁRA: 588 Ft 6. SZÁM A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2007. június 30. TARTALOM JOGSZABÁLYOK Oldal 1978. évi IV. törvény a Büntetõ Törvénykönyvrõl (egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben JÓVÁTÉTELI MUNKA. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Eleonóra
JÓVÁTÉTELI MUNKA A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Részletesebben 2012. évi C. törvény Hatályos:
Törvénytervezet a Büntető Törvénykönyvről * ÁLTALÁNOS RÉSZ Alapvető rendelkezések 1. (1) Büntetés vagy intézkedés csak olyan cselekmény miatt alkalmazható, amelyre a törvény az elkövetése idején büntetés Részletesebben Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében
Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében Szerző: dr. Maletics Balázs 2014. január 20. A 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 2013. július 1. napjával lépett hatályba és ekként Részletesebben Büntető elvi határozatok
Szerkesztők: Dr. Berkes György Dr. Szabó Győző SUB Qöttlngen 208 396 551 Szerzők: Dr. Berkes György Dr. Katona Sándor Dr. Kiss Zsigmond Dr. Kónya István 7 Dr. Rabóczki Ede 98 A 2072 Büntető elvi határozatok Részletesebben Az időbeli hatály értelmezése az új Btk. Általános Részének egyes rendelkezései kapcsán
Jávorszki Tamás 1 Az időbeli hatály értelmezése az új Btk. Általános Részének egyes rendelkezései kapcsán 2013. július 1. napján hatályba lép a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (továbbiakban: Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK IV. BÜNTETŐJOG DR. VARGA ÁGNES DR. SZABÓ JÓZSEF TAMÁS MISKOLCI EGYETEM ÁJK 2015. 2015. MÁRCIUS
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK IV. BÜNTETŐJOG DR. VARGA ÁGNES DR. SZABÓ JÓZSEF TAMÁS MISKOLCI EGYETEM ÁJK 2015. Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS 19. I. ÁLTALÁNOS Részletesebben A jogszabály mai napon hatályos állapota Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2010.XI.27. ) 1978. évi IV. törvény. a Büntető Törvénykönyvről
1 / 85 2010.11.23. 20:08 A jogszabály mai napon hatályos állapota Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2010.XI.27. ) 1. 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető Részletesebben A legfőbb ügyész 103/1968. száma. a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után.
LEGFŐBB ÜGYÉSZ 10-1720/68 Ig. 2527/1968. szám A legfőbb ügyész 103/1968. száma k ö r l e v e l e a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után. I. A szabálysértésekről Részletesebben 2012. évi C. törvény. a Büntető Törvénykönyvről 1 ÁLTALÁNOS RÉSZ I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvényesség elve II.
2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 1 Az Országgyűlés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak, továbbá az ország függetlenségének, területi épségének, gazdaságának, valamint Részletesebben 1978. évi IV. törvény. a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ. A büntető törvény célja. I. fejezet. A büntető törvény hatálya.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető törvény célja 1. I. fejezet A büntető törvény hatálya Időbeli hatály 2. A bűncselekményt az elkövetése idején hatályban levő törvény Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.335/2003/16. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 27. napján és 2004. évi május hó 25. napján tartott nyilvános Részletesebben Az alkohol, a befolyásoltság és a büntetőjog
Az alkohol és hatása (vizsgálati területek, módszerek) Tóth Mihály Az alkohol, a befolyásoltság és a büntetőjog Alkohológia felső fokon Pécs, 2011. november 9. Szociológia Pszichológia Orvostudomány (élettan, Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
1 Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, Részletesebben A jóvátételi munka. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében
A A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 MOM Kulturális Központ 2013. 4. 03. Vaskuti András 2012. Részletesebben 2012. évi C. törvény. a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvényesség elve II. FEJEZET
2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről Az Országgyűlés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak, továbbá az ország függetlenségének, területi épségének, gazdaságának, valamint Részletesebben HENT Konferencia. Magyar Bíróképző Akadémia 2011. április 8.
HENT Konferencia Magyar Bíróképző Akadémia 2011. április 8. Jogalkalmazók ismeretinek fejlesztése az OIT határozott az intézményesített bírói továbbképzésről az informatikai terület éppen ide illik; Az Részletesebben 2000. évi CXXVIII. törvény a közúti közlekedési elõéleti pontrendszerrõl
. oldal, összesen: 6 2000. évi CXXVIII. törvény a közúti közlekedési elõéleti pontrendszerrõl Az Országgyûlés a gépjármûvezetõk önkéntes jogkövetõ magatartásának erõsítése, a közúti közlekedés biztonságának Részletesebben T/6854. számú. törvényjavaslat. egyes törvényeknek az uzsoratevékenységgel szembeni fellépést elősegítő módosításáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/6854. számú törvényjavaslat Előadó: Dr. Draskovics Tibor igazságügyi és rendészeti miniszter Budapest, 2008. november 2 2008. évi törvény 1. (1) A Polgári Törvénykönyvről Részletesebben EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1
EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1 Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 92. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. július 13., péntek. Tartalomjegyzék. 2012. évi C. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl 13450
MAGYAR KÖZLÖNY MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. július 13., péntek 92. szám Tartalomjegyzék 2012. évi C. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl 13450 13450 MAGYAR KÖZLÖNY 2012. évi 92. szám II. Törvények Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben CompLex Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye Ingyenes, megbízható jogszabály szolgáltatás Magyarország egyik legnagyobb jogi tartalomszolgáltatójától
LV. ÉVFOLYAM ÁRA: 588 Ft 6. SZÁM A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2007. június 30. TARTALOM JOGSZABÁLYOK Oldal 1978. évi IV. törvény a Büntetõ Törvénykönyvrõl (egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS
Mohai Gabriella Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Témavezető: Hack Péter A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS I. A közérdekű munka mint alternatív büntetés a büntetőeljárás Részletesebben ÓRAVÁZLAT. Vonatdobálással kapcsolatos bűnmegelőzési tájékoztatás. osztályfőnöki óra keretében
ÓRAVÁZLAT Vonatdobálással kapcsolatos bűnmegelőzési tájékoztatás osztályfőnöki óra keretében Mottó: még gyermeki korban kell szép tettre nevelni. (Phókülidész) Korcsoport: ált. iskola 7-8.osztály Nevelési Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben 1. A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2012. évi 181. szám 37409 II. Törvények 2012. évi CCXXIII. törvény abüntetõtörvénykönyvrõlszóló2012.évic.törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekrõl és egyes Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben A jóvátételi munka. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében
A A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Magyar Igazságügyi Akadémia 2013. 10. 17. Vaskuti András Részletesebben A d a t g y ű j t é s - A d a t á t v é t e l. Belügyminisztérium. 2. melléklet. Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program Adatkörök.
1219 Tűzeseti és műszaki mentési statisztika (1) Műszaki mentések területi egységek és a műszaki mentések helye szerint (2) Tűzesetek területi egységek és a tűz helye szerint (3) Tűzesetek, műszaki mentések Részletesebben BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI JOGI ISMERETEK JEGYZET ALAP- ÉS KÖZÉPFOKÚ KÉPZÉS
BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI JOGI ISMERETEK JEGYZET ALAP- ÉS KÖZÉPFOKÚ KÉPZÉS Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási Központja Budapest AZ ÁLLAM ÉS A JOG KIALAKULÁSA 1. A jog kialakulása 5 1.1 Jog fogalma 5 Részletesebben BÜNTETİJOGI ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK a 2014. évi tavaszi záróvizsgákra
BÜNTETİJOGI ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK a 2014. évi tavaszi záróvizsgákra Valamennyi tételnél elvárt a Kúria (korábban Legfelsõbb Bíróság), valamint az Alkotmánybíróság vonatkozó jogértelmezésének (irányelv, AB Részletesebben DEVIANCIÁK ÉS BŰNÖZÉS MAGYARORSZÁGON. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
DEVIANCIÁK ÉS BŰNÖZÉS MAGYARORSZÁGON Dr. Szabó Henrik r. őrnagy Devianciák az átlagostól, az uralkodó normáktól, az elvárt és még tolerált magatartási formáktól eltérő viselkedések Fajtái - csavargás - Részletesebben 3/2013 BJE: I. 1 Az emberölés elhatárolása az élet és testi épség elleni egyéb bűncselekményektől
-1- -2- -3- -4- 3/2013 BJE: I. 1 Az emberölés elhatárolása az élet és testi épség elleni egyéb bűncselekményektől Magyarország Alaptörvényének II. Cikke alapvetésként rögzíti, hogy mindenkinek joga van Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben Fázsi László PhD* Az új Büntető Törvénykönyv szankciórendszerének vázlatai. Büntetőjogi Szemle 2013/3. szám. I. Bevezető 1. II. Ábrák. 1. sz.
I. Bevezető 1 Fázsi László PhD* Az új Büntető Törvénykönyv szankciórendszerének vázlatai A 2012. évi C. törvénnyel elfogadott új Büntető Törvénykönyv (a továbbiakban: Btk.) mérsékelt újszerűsége folytán Részletesebben ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, fenntartásáról, megszüntetéséről
... Járásbíróság/Törvényszék/Ítélőtábla/Kúria.../20.../...szám 1. melléklet a 9/2013. (VI. 29.) KIM rendelethez 1. melléklet a 9/2002. (IV. 9.) IM rendelethez ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben Büntetőjog. általános rész
Büntetőjog általános rész Szerkesztette: Domokos Andrea Büntetőjog I. Általános rész Patrocinium Budapest, 2015 Tartalomjegyzék oldalszám ELŐSZÓ...7 RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE...9 1. A törvényesség elve, az Részletesebben Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015.
Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015. Rendészeti Szabályzat 3. sz. melléklete Hatályba lépett: 2015. A szabályzat hatálya Kiterjed a Javítóintézet minden dolgozójára, és növendékére. Részletesebben A bűnözés társadalmi újratermelődése. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
A bűnözés társadalmi újratermelődése Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A makro-környezet fogalma - Az egyéntől függetlenül létező, - tágabb értelemben vett társadalmi környezet, - amellyel az egyén ritkán kerül Részletesebben BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV (Az SZK Hivatalos Közlönye, 85/2005., 88/2005.-jav., 107/2005.-jav., 72/2009. és 111/2009. szám)
BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV (Az SZK Hivatalos Közlönye, 85/2005., 88/2005.-jav., 107/2005.-jav., 72/2009. és 111/2009. szám) ÁLTALÁNOS RÉSZ Első fejezet ALAPRENDELKEZÉSEK Nincs bűncselekmény és büntetés, ha törvény Részletesebben Büntetések és intézkedések
2010. november 6. Büntetések és intézkedések alapelv(1. óra): nulla poena sine lege - nincs büntetés tv. nélkül büntetés: rövid: a bcs. elkövetése miatt a tv-ben meghatározott joghátrány hosszú: államilag Részletesebben ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL. A Gyermek-központú Igazságszolgáltatás Bírósági Koncepciója
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL A Gyermek-központú Igazságszolgáltatás Bírósági Koncepciója 2012. Gyermekközpontú Bíróság 2 2011. február 15-én az Európai Bizottság kihirdette a gyermekjogok érvényesítésére Részletesebben 1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. 2. dia. 3. dia. Kiegészítő cím: és szabálysértési. Jogszabályi háttér
1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. dr. Jásper András előadása 2008. november 28. 1 2. dia Kiegészítő cím: és szabálysértési dr. Jásper András előadása 2008. november Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY. Jogszabályok
LX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1575 Ft 12. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2012. december 31. Tartalom Oldal Jogszabályok 2012. évi CCXXIII. törvény a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló Részletesebben A rehabilitáció kérdései a Btk Általános részének tervezetében 1
Prof. Dr. Vókó György: A rehabilitáció kérdései a Btk Általános részének tervezetében 1 A rehabilitációt a mai jogállami büntetőjog díszes kalapjának hívnám inkább, hasonlítva létrejöttének idején történt Részletesebben ÁBTL - 4.2. - 199/1968 /1
LEGFŐBB ÜGYÉSZ Ig. 199/1968. Legf.Ü.sz. MÁSO LAT. 1 A legfőbb ügyész 3/1968. számú utasítása a közúti közlekedési szabályok megszegői felelősségre vonásának egyes kérdéseiről. I. A közúti közlekedés rendjének Részletesebben 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről 1
Opten Törvénytár Opten Kft. I. 1978. évi IV. törvény 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről 1 A 2010.01.13. és 2010.03.31. között hatályos szöveg Tartalomjegyzék ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető törvény Részletesebben Könnyű(?) testi sértés Szerző: dr. Szabó Szilvia
Könnyű(?) testi sértés Szerző: dr. Szabó Szilvia Szeged, 2015. július hó 23. napján I. Bevezetés A testi sértés az egyik legyegyszerűbb megítélésű és leggyakoribb bűncselekmény, ám e törvényi tényállás Részletesebben BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 181. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. december 28., péntek. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 181. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. december 28., péntek Tartalomjegyzék 2012. évi CCXXIII. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben KORRUPCIÓ ÉS TI AKADÉMIA IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS. Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék
KORRUPCIÓ ÉS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS TI AKADÉMIA Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék corruption is the prize" A KORRUPCIÓ TAPASZTALÁSA VARGA GERGELY ÜGYÉSZ ESETE 2011. nov. Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság