text:
Tulajdonhoz való jogot sért a hírközlési törvény egy rendelkezése - Az Alkotmánybíróság döntéséről | hírek | Jogi Fórum
Tulajdonhoz való jogot sért a hírközlési törvény egy rendelkezése - Az Alkotmánybíróság döntéséről
2015.06.18. Jogi Fórum / MTI
Az Alkotmánybíróság (Ab) megsemmisítette az elektronikus hírközlésről szóló törvény egyik, mobiltelefon-átjátszó tornyokkal kapcsolatos rendelkezését a tulajdonhoz való jog aránytalan korlátozása miatt. A határozat a Magyar Közlönben olvasható.
Az alkotmánybírósági eljárást a Fővárosi Törvényszék egy kártérítési perben eljáró bírája kezdeményezte azért, mert álláspontja szerint alaptörvénybe ütköző a törvénynek az a rendelkezése, amely szerint "a mobil rádiótelefon szolgáltatás nyújtásához szükséges antennák, antennatartó-szerkezetek és az azokhoz tartozó műtárgyak elhelyezése és működtetése során bekövetkező zavarás a környezetvédelmi, közegészségügyi, közbiztonsági és építésügyi jogszabályok által megszabott határértékek betartása esetén nem minősül a Ptk.-ban meghatározott szükségtelen zavarásnak".
A polgári bíró indítványában hivatkozott az Ab korábbi döntéseire, amelyek szerint az alapvető - így például tulajdonhoz való - jog korlátozása csak akkor alkotmányos, ha a korlátozás elkerülhetetlen, azaz más alkotmányos alapjog, valamint alkotmányos érték vagy cél védelme vagy érvényesülése, illetve az alkotmányból következő feladat megvalósítása más módon nem biztosítható, továbbá, ha az elérni kívánt cél fontossága és az ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlya arányban áll egymással.
Az indítványozó szerint a támadott rendelkezés aránytalanul korlátozza a szomszédos ingatlanok tulajdonosainak tulajdonhoz fűződő jogait. Továbbá vitatott esetekben az alkotmány szerint biztosítani kell a jogai korlátozását elszenvedő tulajdonos számára a bírósághoz fordulás lehetőségét, ám az indítványozó bíró szerint a törvény kifogásolt rendelkezése valójában kiüresíti ezt a jogot, hiszen nem ad teret az egyes ügyekben eljáró bíróknak mérlegelésre.
Az Ab határozatának indoklásában emlékeztetett arra, hogy a szomszédos lakóingatlanok mobiltelefon átjátszó torony elhelyezéséből és működéséből eredő zavarásának szükségességét a hírközlési szolgáltatás közcélúsága és a közérdek önmagában nem igazolja. A szükségtelen zavarás pedig olyan jogellenes magatartás, amely kárkövetkezmény esetén a kártérítési felelősséget megalapozza. A kárfelelősség alól a mobiltelefon átjátszó üzemeltetője akkor mentheti ki magát, ha bizonyítja, hogy az antennatorony létesítésére kizárólag az adott helyen volt lehetősége.
Az Ab indoklása kitér arra is, hogy a vitás ügyekben a tulajdonos és mások érdekeinek összemérése és egyeztetése, az ellentétes érdekek kiegyenlítése szükséges, a tulajdonos használati jogának korlátai pedig az egyes esetek összes körülményeinek bírósági mérlegelése alapján határozható meg. A polgári bíróságok többször kiemelték, hogy az átjátszó toronyhoz szükséges hatósági engedély megadása nem zárja ki a jogellenes joggyakorlás megállapítását.
A Kúria egy elvi döntésben rámutatott: az üdülő- és lakóingatlanok közvetlen közelében épített mobil átjátszó torony több szempontból és jelentős mértékben zavarja a szomszédos ingatlanok használóit, ami az ésszerű tűrési határon kívül esik. A zavarás jogkövetkezményeként elégséges, arányos és méltányos, ha a birtoklásában zavart fél vagyoni kompenzációt kap. (Ugyanakkor a jelentős költséggel megvalósuló közérdekű beruházás esetén túlzó, aránytalan és szükségtelen az építmény elbontása.) Az értékcsökkenésben jelentkező kár azonban nem szűkíthető le az ingatlan forgalmi értékének csökkenésére. Az olyan ingatlan használati értéke, amelynek közvetlen közelében egy magas, fémszerkezetű mobil átjátszó torony létesült - a zavarás ténye folytán - alacsonyabb, mint amelynek közelében ilyen nem épült. A vagyoni hátrány akkor is beáll, ha egyéb tényezők miatt az ingatlanforgalom csekély, forgalmi adatokkal nehezebben alátámasztható.
Az Ab rámutatott arra is, hogy az átjátszó antennák telepítőitől, működtetőitől - mint nyereségorientált gazdálkodó szervezetektől - elvárható, hogy a kivétel nélkül minden egyes telepítéssel szükségképpen együttjáró zavarás, amennyiben az szomszédjog-sértésnek minősül, káros következményeit méltányos módon enyhítsék az érintettek számára.
Az Ab indoklása szerint a kifogásolt rendelkezés a szükségtelen zavarás fogalmát leszűkítette, amikor annak bekövetkeztéhez valamilyen határérték túllépését írta elő. A bírói gyakorlat szerint számos más olyan körülmény is létezik a határértékek túllépésén túl, ami az ingatlan értékcsökkenéséhez vezethet, ám ezekben az esetekben a támadott szabály teljesen kizárta a tulajdonosi igényérvényesítési lehetőségét.
Az Ab által megsemmisített rendelkezést az azonos tárgyú, jogerősen le nem zárt bírósági ügyekben nem lehet alkalmazni.
Az Ab határozatához a testületből három alkotmánybíró - Dienes-Oehm Egon, Lenkovics Barnabás és Szívós Mária - fűzött különvéleményt.
Zökkenőmentes szolgáltatóváltás - Mire figyeljen a fogyasztó? - A Budapesti Békéltető Testület tanácsai (2015.08.11.)
Alkotmánysértő rendelkezések az új román büntetőeljárási törvényben - A román alkotmánybíróság döntést hozott (2018.10.13.)
Eltiltott vezetők - Alaptörvény-ellenes rendelkezés a cégtörvényben - Ab-döntés (2018.10.08.)
Elkészült az Internetkon eredményei alapján az előterjesztés - Távközlési különadó csökkentéséért megállapodást javasolnak a piaccal (2015.12.02.)
Szerződés felmondás az előfizetők részéről? - Az Európai Unió Bíróságának ítélete (2015.11.26.)
Változó szolgáltatói díjak - Milyen jogai vannak az előfizetőnek? - Médiabiztos a szerződésmódosításokról (2015.07.13.)
A változások ellenére is önazonosak a munkaügyi bírák - 20 éves a Munkaügyi Bírák Országos Egyesülete - Konferencia (2018.10.17.)
Az Európai Bíróság megerősíti a devizahitel perek magyar gyakorlatát - Értelmezési kérdéseket vitatott meg a Kúria Konzultációs Testülete (2018.10.11.)
Kúriai esetek - Egy jogos védelmi helyzet és egy izgalmas családjogi ügy - Videós kerekasztal-beszélgetések lezárt jogesetek tanulságairól (2018.10.09.)
Sikeres a reintegrációs őrizet jogintézménye - A Kúria joggyakorlat-elemző munkacsoportjának megállapításai (2018.09.26.)
Globális Vezető Ügyvédi Irodák - Innovációval immár kilencedszer lett első helyezett a Baker McKenzie
A tankönyvpiac állami monopolizálása sérti a forgalmazók jogait? - Elmarasztalta hazánkat az Emberi Jogok Európai Bírósága
Október 15-től jogellenes az életvitelszerű közterület-használat - Az új rendelkezés célja a közrend és a hajléktalan emberek védelme
Felavatták Herczegh Géza jogtudós szobrát a szlovákiai Nagykaposon - A nemzetközi hírű jogtudóst emberi értékeiért is tisztelték
93 adózónál tárt fel a NAV jelentős adóhiányt a harmadik negyedévben - A első helyen álló cég tartozása 3,234 milliárd forint
Bírság bejelentetlen tüntetések résztvevőinek - A román legfelsőbb bíróság jogegységi határozatot hozott
Hitelközvetítőket ítélt letöltendő szabadásgvesztésre a bíróság - Hitelek folyósításával összefüggően 190 milliós vagyoni hátrány okoztak

matches: Kúria Bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság


text:
HitelSikerek – Oldal 2 – HitelSikerek
Kategória: HitelSikerek
Svájci frank alapú gépjárművásárlási kölcsönből eredő követelésre irányuló keresetet utasított el a Pesti Központi Kerületi Bíróság, mert a szerződés az árfolyamkockázatról szóló tájékoztatás hiánya miatt tisztességtelen. A bíróság ítéletében hivatkozik az Európai Bíróság C-51/17. számú ítéletére is. Az adóst dr….
Posted on 2019-09-02 2019-08-29 By P. Anikó
A Summit Pénzügyi Zrt. keresetét utasította el a bíróság, mert a szerződés az árfolyamkockázatról való – megfelelő – tájékoztatásnak nem tett eleget, így az tisztességtelen. A 2007-ben kötött japán jen alapú szerződés pont ugyanolyan problémákkal küszködik, mint a svájci frankos…
Fizetési meghagyással indult per eredménye, hogy a követelés összeségében körülbelül 10 millió forinttal csökkent, mivel a szerződés részben érvénytelen. A bíróság megállapította, hogy az adós az árfolyamkockázatot 170,21 HUF/CHF törlesztési árfolyamig köteles csak viselni, mivel a Bank az árfolyamkockázatról szóló…
Posted on 2019-08-08 2019-08-07 By P. Anikó
A Fővárosi Törvényszék, mint másodfokú bíróság a Raiffeisen Bank által indított végrehatási eljárást ítéletével megszüntette. Az ítélet kimondja, hogy a bank nem adta meg azt a valós tájékoztatást az árfolyam változása miatti kockázatról, amely mentén az adós felelős döntést hozhatott…
Posted on 2019-08-07 By P. Anikó
Másodfokon is érvénytelen az adós és a Merkantil Bank között 2007-ben létrejött, gépjármű vásárlási célú kölcsönszerződés. Az elsőfokú bíróság döntését a másodfok szinte teljes egészében helybenhagyta. A korábbi indoklásokkal egyetértve megállapította, hogy a bank által csatolt okirati bizonyítékok nem támasztják…
Posted on 2019-07-03 By Szerkesztő HS
A Fővárosi Törvényszék, mint másodfokú bíróság a Cofidis S.A. által devizakölcsön visszafizetése iránt indított perében az elsőfokú ítéletet megváltoztatta és a keresetet elutasította. Az elsőfokú bíróság álláspontja az volt, hogy a pénzintézet megfelelően tájékoztatta az adóst az árfolyamkockázatról, azonban a…
A Merkantil Váltó és Vagyonbefektető Bank Zrt. ellen indított szerződés érvénytelenségének megállapítása iránt indított perben a bíróság megállapította, hogy a felek között létrejött gépjárművásárlási kölcsönszerződés érvénytelen. A bíróság a szerződést érvénytelennek mondta ki, de érvényesnek nyilvánította akként, hogy az árfolyamváltozásból…

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A másodfokú bírósági eljárás az új Be.-ben – II. rész - Jogászvilág - Jogászvilág
A másodfokú bírósági eljárás az új Be.-ben – II. rész - Jogászvilág
Kezdőlap » A másodfokú bírósági eljárás az új Be.-ben – II. rész
Az új büntetőeljárási törvény (Be.) másodfokú eljárásában főszabály a teljes körű felülbírálat. Emellett a jogalkotó kivételként megengedi a korlátozott felülbírálatot. Ez az indokolás szerint azt jelenti, hogy „a tényállás az elsőfokú ítéletben megállapítottak szerint rögzül, és annak helyességét a másodfokú bíróság nem vizsgálja. Korlátozott felülbírálatra van lehetőség, ha a fellebbezés kizárólag a kiszabott szankció nemét, illetve mértékét vagy tartamát, az ítéletnek az egyszerűsített felülvizsgálati eljárás tárgyát képező rendelkezését, a szülői felügyeleti jog megszüntetése iránti indítványt, illetve a polgári jogi igényt érdemben elbíráló rendelkezését, vagy a felmentő ítélet vagy az eljárást megszüntető határozat indokolását sérelmezi.
A másodfokú bíróság a korlátozott felülbírálat keretei között is hivatalból vizsgálja az esetleges abszolút és relatív eljárási szabálysértéseket, amelyek az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését vonják vagy vonhatják maguk után.” Új szabály a büntetőeljárás rendjében, miszerint a fellebbezésben új bizonyítékra csak akkor lehet hivatkozni, ha a fél legalább valószínűsíti, hogy arról az elsőfokú határozat kihirdetését követően szerzett tudomást.
Cikksorozatunk előző számában a revízióról és a másodfokú bíróság reformatórius, valamint kasszatórius jogköréről volt szó. Mostani cikkünkben a megalapozatlanságról, ezen belül is a teljes és a részleges körűről írunk. Többek között arról, hogy a másodfokú bíróság reformatórius jogköre szélesedett. A másodfokú bíróságnak meg kell kísérelnie a részleges megalapozatlanság megszüntetését úgy, hogy a tényállást kiegészíti, helyesbíti az ügyiratok tartalma, ténybeli következtetés vagy felvett bizonyítás alapján. Teljes megalapozatlanság esetén pedig hatályon kívül kell helyeznie az elsőfokú döntést. Ha a felmentő ítélet megalapozatlan, akkor a vádlott bűnösségét eltérő tényállás megállapítása mellett másodfokon is ki lehet mondani, feltéve, hogy az ügyész ennek bizonyítására indítványt tett.
Tényálláshoz kötöttség
A régi Be.-ben alkalmazott fő szabály, miszerint a másodfokú bíróság a határozatát az elsőfokú bíróság által megállapított tényállásra alapítja, továbbra is megmarad, bár a kivételeket is ismeri az új Be. Ezek az alábbiak:
– ha az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás megalapozatlan;
– ha a fellebbezésben új tényt állítottak vagy új bizonyítékra hivatkoztak, és ennek alapján a másodfokú bíróság bizonyítást vesz fel.
Felülmérlegelésre csak akkor kerülhet sor, ha bizonyítás történt, kivéve, ha az elsőfokú bíróság által lefolytatott bizonyítást érintő ügyiratok tartalma vagy ténybeli következtetés alapján eltérő tényállás megállapítása által a vádlottat fel kell menteni vagy az eljárást meg kell szüntetni.
A másodfokú bíróságnak fő szabály szerint meg kell vizsgálnia, hogy megalapozott-e az első fokon megállapított ítéleti tényállás, de az új Be. több esetben enged ez alól kivételt. A törvény értelmében a másodfokú bíróság az alábbi esetekben nem vizsgálja a megalapozottságot:
– ha a fellebbezés korlátozott terjedelmű,
– ha a fellebbezéssel nem érintett bűncselekmény vonatkozásában végzi a felülbírálatot.
A korlátozott terjedelmű fellebbezésre lásd a cikksorozatunk előző részét, melynek címe: A másodfokú bírósági eljárás az új Be.-ben – I. rész (Felülbírálat, reformatórius és kasszatórius jogkör)
A törvény indokolása szerint a funkciómegosztás elvének következetesebb érvényesítéséről van akkor szó, amikor a megalapozatlanság következményei nem alkalmazhatóak, azaz nem kerülhet sor az ítélet hatályon kívül helyezésére, mert a vádat alátámasztó bizonyíték beszerzését a vádló nem indítványozta, feltéve, hogy az ítélet megalapozatlansága nyilvánvalóan erre vezethető vissza.
A megalapozatlanság két fajtája van, a teljes és a részbeni megalapozatlanság.
Részleges megalapozatlanság esetében a másodfokú bíróság reformatórius jogkört gyakorol, és kiküszöböli a részleges megalapozatlanságot
Teljes megalapozatlanság
Teljes megalapozatlanságról a jövőben is két esetben beszélünk:
– ha az elsőfokú bíróság nem állapított meg tényállást,
– ha az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás teljes egészében felderítetlen.
Ha a másodfokú bíróság teljes megalapozatlanságot állapít meg, akkor ennek az lesz a jogkövetkezménye, hogy az elsőfokú bíróság ítéletét hatályon kívül kell helyezni, és az elsőfokú bíróságot új eljárás lefolytatására kell utasítani.
Részleges megalapozatlanság
Részleges megalapozatlanságról akkor beszélünk, ha
– a tényállás hiányos,
– részben felderítetlen,
– ellentétes az ügyiratok tartalmával,
– helytelen ténybeli következtetést tartalmaz a tényállás.
A harmadik helyen szereplő részleges megalapozatlansági ok a régi Be.-ben lévő iratellenességet váltja fel.
A részleges megalapozatlanság esetében a másodfokú bíróság reformatórius jogkört gyakorol, és küszöböli a részleges megalapozatlanságot. Ezt az alábbi módokon teheti:
– a tényállást helyesbíti,
– a tényállást kiegészíti.
A másodfokú bíróság a tényállást helyesbíti, illetve kiegészíti
– a bizonyítást érintő ügyiratok tartalma alapján, vagy
– helyes ténybeli következtetéssel, vagy
– a másodfokon felvett bizonyítás segítségével.
Itt kell megjegyeznünk, hogy bizonyításra nemcsak a részbeni megalapozatlanság, hanem az eljárási szabálysértés kiküszöbölése érdekében is sor kerülhet, továbbá akkor, ha a fellebbezésben állított új tény vagy bizonyíték igazolása ezt szükségessé teszi.
A részleges megalapozatlanság kiküszöbölése érdekében a másodfokú bíróság eltérő tényállást az alábbi esetekben állapíthat meg:
– ha a vádlott felmentésének, részbeni felmentésének, az eljárás megszüntetésének, részbeni megszüntetésének van helye, vagy
– ha a vádlott bűnössége állapítható meg.
Eltérő tényállás
Eltérő tényállást csak az alábbi esetekben állapíthat meg a másodfokú bíróság:
– ha az elsőfokú bíróság ítélete (részben) megalapozatlan,
– ha a másodfokú bíróság a fellebbezésben állított új tény vagy bizonyíték alapján sikeres bizonyítást folytat le.
Utóbbi esetben a vádlott bűnösségének másodfokon történő megállapítására is lehetőséget ad az új Be.
A másodfokú bíróságnak eltérő tényállás megállapítására nincs lehetősége akkor, ha az elsőfokú bíróság által figyelembe vett bizonyítékokat (csupán) eltérően értékeli. Eltérő tényállást csak akkor állapíthat meg, ha bizonyítást vesz fel, és erre vonatkozóan beterjesztettek bizonyítási indítványt.
A vádlott bűnösségének másodfokon történő megállapítása
Az új Be. szerint a vádlott bűnösségének a megállapítására másodfokon csak akkor van lehetőség, ha az ügyészség indítványozza erre vonatkozóan a bizonyítás felvételét. A sikeres bizonyítási eljárás következménye az eltérő tényállás megállapítása és a bűnösség kimondása másodfokon.
Cikksorozatunkat a súlyosítási tilalommal folytatjuk.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
január 16, 2016 basesoft Publikációk
A fogyasztóvédelmi perekben (a végrehajtás megszüntetésére irányuló perekben is) a szolgáltató terhére megfordul a bizonyítási teher (C-449/13. sz. EuB határozat).
[1.] Az uniós jogi rendelkezéseket hatáskörének keretei között alkalmazni hivatott nemzeti bíróság, köteles biztosítani a közösségi normák teljes érvényesülését, szükség esetén– saját hatáskörénél fogva – eltekintve a nemzeti jogszabályok közösségi joggal ellentétes rendelkezéseinek alkalmazásától, utólagosan is, anélkül hogy kérelmeznie vagy várnia kellene azok jogalkotói vagy bármilyen egyéb alkotmányos úton történő megsemmisítésére. [C-106/77. sz. Simmenthal ügyben hozott ítélet 21. és 24. pontját; a C 187/00. sz. Kutz Bauer ügyben hozott ítélet [EBHT 2003., I 2741. o.] 73. pontját; a C 387/02., C 391/02. és C 403/02. sz., Berlusconi és társai egyesített ügyekbe hozott ítélet [EBHT 2005., I 3565. o.] 72. pontját, valamint a C 314/08. sz. Filipiak ügyben hozott ítélet 81. pontja, a C 188/10. és C 189/10. sz., Melki és Abdeli egyesített ügyekben hozott ítélet [EBHT 2010., I 5667. o.] 43. pontja, a C 13/91. sz. és C 113/91. sz., Debus egyesített ügyekben hozott ítélet [EBHT 1992., I 3617. o.] 32. pontja, a C 119/05. sz. Lucchini ügybe hozott ítélet [EBHT 2007., I 6199. o.] 61. pontja, valamint a C 115/08. sz. ČEZ ügyben 2009. október 27 én hozott ítélet 138. pontja).]
[2.] A 93/13. EGK alapján fogyasztói szerződések megítélésekor elsősorban fogyasztóvédelmi szempontokat, mint közjogi és polgári jogi norma, kell figyelembe vennie a bíróságnak, mivel a fogyasztó, az eladóhoz vagy szolgáltatóhoz képest hátrányos helyzetben van, mind tárgyalási lehetőségei, mind pedig információs szintje tekintetében, amely helyzet az eladó vagy szolgáltató által előzetesen meghatározott feltételek elfogadásához vezet anélkül, hogy a fogyasztó befolyásolni tudná ezek tartalmát. E hátrányos helyzetet kívánja orvosolni az irányelv 6. cikkének (1) bekezdése azzal, hogy a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve. A 6. cikk az ítélkezési gyakorlat értelmében kötelező (kényszerítő) rendelkezés.
[3.] Az EK 10. cikk és az EAK 192. cikk értelmében a tagállamok köztelezettsége, hogy a közösségi jogból eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében megtegyenek minden megfelelő általános vagy különös intézkedést, szükség esetén mellőzve a nemzeti jog bármely rendelkezésének alkalmazását, amennyiben az az adott ügy körülményei között a közösségi joggal ellentétes eredményre vezetne. [157/86. sz., Murphy és társai ügyben hozott ítélet [EBHT 1988., 673. o.] 11. pontja, a C 262/97. sz. Engelbrecht ügyben hozott ítélet [EBHT 2000.,I 7321. o.] 38–40. pontjai], a C 115/08. sz. Land Oberösterreich kontra ČEZ as. ügyben hozott ítélet 138. pontja, a C 188/10. és C 189/10. sz., Melki és Abdeli egyesített ügyekben hozott ítélet [EBHT 2010., I 5667. o.] 50. pontja.]
[4.] A „vonatkozó közösségi jogszabályok hiányában minden tagállam belső jogrendjének feladata kijelölni a hatáskörrel rendelkező bíróságot, és meghatározni a bírósághoz fordulás azon eljárási szabályait, amelyek célja, hogy biztosítsák a jogalanyok közösségi jogból eredő jogainak védelmét”. Az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elveként: ezen eljárási szabályok nem lehetnek kedvezőtlenebbek a hasonló jellegű, belső jogra alapozott keresetekre vonatkozókhoz képest. [33/76. sz. Rewe-ítélet]
[5.] Az Európai Bíróság megfogalmazta a bíróságok, a nemzeti jog, az uniós joggal összhangban álló értelmezésének kötelezettségét. [A 14/83. sz. Colson ügy]
[6.] Az EuB szinte teljes mértékben kizárta a res judicata elvének érvényesülését a tisztességtelen szerződési feltételben szereplő választottbírósági kikötés alapján eljáró választottbírósági ítélet tekintetében. [C-40/08. sz. Asturcom-ítélet]
[7.] Ellentétes a közösségi joggal az a nemzeti eljárási szabályozás, amely megtiltja egy tagállami bíróság számára, hogy hivatalból vizsgálja a belső jogi norma közösségi joggal való összeegyeztethetőségét. [C-312/93. számú Peterbroeck-ítélet]
[8.] A fogyasztókkal kötött tisztességtelen szerződési feltételekről szóló 93/13/EGK-irányelv alapján a nemzeti bíróság hivatalból vizsgálhatja, hogy az előtte folyamatban lévő eljárásban szereplő szerződési feltétel tisztességtelennek minősül-e. [C-240-244/98. számú Océano Grupo ítélet]
[9.] A fogyasztókkal kötött tisztességtelen szerződési feltételekről szóló 93/13/EGK-irányelv alapján a nemzeti bíróság előtte folyamatban lévő eljárásban szereplő szerződési feltétel tisztességtelenségét (jogellenességét) hivatalból vizsgálja és erre köteles. [C-168/05. számú Mostaza Claro-ítélet]
[10.] Az uniós jogi rendelkezéseket hatáskörének keretei között alkalmazni hivatott nemzeti bíróság, köteles biztosítani e normák teljes érvényesülését, szükség esetén– saját hatáskörénél fogva – eltekintve a nemzeti jogszabályok közösségi joggal ellentétes rendelkezéseinek alkalmazásától, utólagosan is, anélkül hogy kérelmeznie vagy várnia kellene azok jogalkotói vagy bármilyen egyéb alkotmányos úton történő megsemmisítésére. [C-106/77. sz. Simmenthal ügyben hozott ítélet 21. és 24. pontját; a C 187/00. sz. Kutz Bauer ügyben hozott ítélet [EBHT 2003., I 2741. o.] 73. pontját; a C 387/02., C 391/02. és C 403/02. sz., Berlusconi és társai egyesített ügyekbe hozott ítélet [EBHT 2005., I 3565. o.] 72. pontját, valamint a C 314/08. sz. Filipiak ügyben hozott ítélet 81. pontja, a C 188/10. és C 189/10. sz., Melki és Abdeli egyesített ügyekben hozott ítélet [EBHT 2010., I 5667. o.] 43. pontja, a C 13/91. sz. és C 113/91. sz., Debus egyesített ügyekben hozott ítélet [EBHT 1992., I 3617. o.] 32. pontja, a C 119/05. sz. Lucchini ügybe hozott ítélet [EBHT 2007., I 6199. o.] 61. pontja, valamint a C 115/08. sz. ČEZ ügyben 2009. október 27 én hozott ítélet 138. pontja).]
[11.] A 93/13 irányelv által létrehozott védelmi rendszer azon az elven alapszik, hogy a fogyasztó az eladóhoz vagy szolgáltatóhoz képest hátrányos helyzetben van, mind tárgyalási lehetőségei, mind pedig információs szintje tekintetében, amely helyzet az eladó vagy szolgáltató által előzetesen meghatározott feltételek elfogadásához vezet, anélkül hogy a fogyasztó befolyásolni tudná ezek tartalmát. [A C-168/05. sz. Mostaza Claro-ügyben hozott ítélet [EBHT 2006., I-10421. o.] 25. pontja, a C-243/08. sz. Pannon GSM-ügyben hozott ítélet [EBHT 2009., I-4713. o.] 22. pontja, a C-40/08. sz. Asturcom Telecomunicaciones ügyben hozott ítélet [EBHT 2009., I-9579. o.] 29. pontja, a C-453/10. sz. Jana Pereničová,Vladislav Perenič és az SOS financ, spol. s r. o. ügyben hozott ítélet 27. pontja, a C‑618/10. sz. Banco Español de Crédito ügyben hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 39. pontja, a C 240/98–C 244/98. sz., Océano Grupo Editorial és Salvat Editores egyesített ügyekben hozott ítélet [EBHT 2000., I 4941. o.] 25. pontja.]
[12.] E hátrányos helyzetre tekintettel a 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdése annak előírására kötelezi a tagállamokat, hogy a tisztességtelen (és jogellenes) feltételek „a saját nemzeti jogszabályok rendelkezései szerint nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve”. Amint az az ítélkezési gyakorlatból következik, olyan kógens rendelkezésről van szó, amely arra irányul, hogy a szerződő felek jogai és kötelezettségei tekintetében a szerződés által megállapított formális egyensúlyt a szerződő felek egyenlőségét helyreállító, valódi egyensúllyal helyettesítse. [a fent hivatkozott C-168/05. számú Mostaza Claro-ügyben hozott ítélet 36. pontja, a fent hivatkozott C-40/08. sz Asturcom Telecomunicaciones ügyben hozott ítélet 30. pontja és a C-137/08. sz. VB Pénzügyi Lízing ügyben hozott ítélet [az EBHT-ban még nem tették közzé] 47. pontja és a C‑618/10. sz. Banco Español de Crédito ügyben hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 40. pontja.]
[13.] Az irányelv által elérni kívánt védelem biztosítása érdekében a Bíróság (EuB) már több esetben hangsúlyozta, hogy a fogyasztó és az eladó vagy szolgáltató közötti egyenlőtlen helyzetet csak a szerződő feleken kívüli, pozitív beavatkozás egyenlítheti ki. [C-137/08. sz. VB Pénzügyi Lízing ügyben hozott ítélet 48. pontja, a C‑618/10. sz . Banco Español de Crédito ügyben hozott ítélet 41. pontja, a C 240/98–C 244/98. sz. Océano Grupo Editorial és Salvat Editores egyesített ügyekben hozott ítélet [EBHT 2000., I 4941. o hozott ítélet 27. pontja valamint a C-168/05. számú Mostaza Claro ügyben hozott ítélet 26. pontja, a C-472/11 Banif Plus Bank Zrt. és Csipai Csaba, Csipai Viktória ügyben hozott ítélet 21. pontja.]
[14.] A végrehajtás megszüntetési perben, az európai uniós jogon alapuló jogalkalmazási, és jogértelmezi gyakorlatot demonstráló, a Luxemburgi Bíróság által 2013. március 14. meghozott „93/13/EGK irányelv – Fogyasztókkal kötött szerződések – Jelzálogkölcsön-szerződés – Jelzálogjog érvényesítése iránti végrehajtási eljárás – Az érdemi ítélkezést végző nemzeti bíróság hatáskörei – Tisztességtelen feltételek – Értékelési szempontok” C‑415/11. sz. ügyben hozott ítélet indokolásában foglaltak szerinti kérelmet terjesztettek a felperesek a bíróság elé. A közösségi jog, mint elsődlegesen alkalmazandó jog alapján, a nemzeti jog alkalmazását csak az adós, fogyasztó védelmére szigorúbb jogviszony szabályozás keretében tekinti jogszerűnek.
[15.] Az adóst a fogyasztási szerződések esetén különleges védelemben részesíti az EU joga. E különleges védelem a bírósági jogalkalmazás területén is alapos, és korrekt adós-, és fogyasztóvédelmi kritériumokat ír elő, a fogyasztási szerződések megítélésekor, valamint előírják azt is, hogy fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve. Tisztességtelen az a szerződési feltétel, illetve a fogyasztói szerződésben egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltétel, ha a feleknek a szerződésből eredő jogait és kötelezettségeit a jóhiszeműség és a tisztesség követelményének megsértésével egyoldalúan, és indokolatlanul a szerződési feltétel támasztójával szerződést kötő fél hátrányára állapítja meg.
[16.] Olyan eljárásban ahol a hitelező a teljesítés kikényszerítése céljából az adós teljes vagyonára (ingó és ingatlan) végrehajtást vezet, különösen nehezen biztosíthat hatékony védelmet a fogyasztó számára, ha a kölcsönszerződés létrejötte, a kölcsönszerződésben foglalt feltételek és azok érvénytelensége nem érdemi ítélkezés tárgya – mindez nem összeegyeztethető az irányelvi szabályozással, mert azok nem jelenthetnek kötelezettséget a fogyasztóra nézve.
[17.] A közvetlen hatály elve szerint az uniós jog egyértelmű és feltétel nélküli rendelkezéseinek a magánszemélyekre vonatkozóan is jog keletkeztető hatásuk van, vagyis alkalmasak arra, hogy a magánszemélyek és az adós is ezekre közvetlenül jogot alapítsanak.
[18.] Az adós – a nemzeti peres eljárási, és anyagi jogszabályok korlátai nélkül – hivatkozhat a szerződés semmisségére, és arra is, hogy a szerződés nem jött létre, a közösségi jog alapján, amelyet a nemzeti bíróságok kötelesek alkalmazni akként, hogy a nemzeti jogérvényesítési korlátokat figyelmen kívül hagyják
[19.] A fogyasztóvédelmi perekben (a végrehajtás megszüntetésére irányuló perekben is) a szolgáltató terhére megfordul a bizonyítási teher (C-449/13. sz. EuB határozat).
[20.] A per nem tartozik álláspontunk szerint az 2014. évi XL. tv hatálya alá, mivel a törvény által nem érintett végrehajtás megszüntetését kérjük, és indoka az, hogy nem tartozik az alperes a szerződés alapján a banknak, mivel az nem jött létre, ha létrejött volna teljes egészében semmis annak termékértékesítési szabályai megsértése miatt. Szerződés hiányában elszámolni sem lehet a szerződést, különösen a jelen per kereseti kerete között, az adós felperes végrehajtás korlátozását, ezennel kifejezetten is nem kéri, és ellenzi. A felek szolgáltatási, külön perben, jogalap nélküli gazdagodásként, és kártérítés keretében, bírálandó majd el.
[21.] A felperes nem kéri a bíróságot, hogy ítéleti rendelkezésben állapítsa meg, hogy a szerződés nem jött létre, vagy eshetőlegesen azt, hogy a szerződés tisztességtelen. A felperesek azt kéri a bíróságtól, hogy a végrehajtási eljárást a bíróság szüntesse meg, és annak indokai csupán, hogy a szerződés nem jött létre, és hogy a felperesek álláspontja szerint a szerződés tisztességtelen, annak létrejötte esetén is. Ezért a felperesek nem kérik és nem is kérhetik a felek elszámolását, mivel a végrehajtás megszüntetésére indított per célja a végrehajtás megindításának jogszerűségéről való döntés, és nem célja a felek szolgáltatásainak az elszámolása. (Egy másik adott ügyben lehetnek ilyen perben nem szereplő szerződési adósok is, zálogkötelezettek, kezesek is. Nélkülük elszámolni nem lehet, és a végrehajtási perben, az adós oldalán egy adott végrehajtás adósa szerepelhet felperesként, alperesi oldalon sem lehetnek tűrésre kötelezett más adósok. Jelen esetben is, az egyes végrehajtások tekintetében, egyszerű pertársaság áll fenn.)
[22.] Ha az állapítható meg, hogy a végrehajtás alapjául szolgáló kötelem nem jött létre, vagy a kötelem létrejött, de az érvénytelen vagy tisztességtelen, nincsen érvényesíthető kötelmi jog és kötelezettség, amely a végrehajtás jogcímeként a végrehajtási eljárásban annak hatálya alatt érvényesíthető lenne. A szerződési akarat hiányában létre nem jött, nem is létező, avagy érvénytelen kötelem kapcsán nincsen szolgáltatás, nincsen ellenszolgáltatás, semmi nincsen, melyet ebben a relevanciával értelmezni lehet. A vége minden körben az, hogy nincsen jogcím és nem is lehet olyan jogcím, mely alapján arra lehetne a felperest kötelezni – az adott végrehajtási eljárásban – hogy meghatározott összeget szolgáltasson vissza.
[23.] A kereset mindkét indokának eredménye az, hogy a szerződés nem jött létre, illetve ha létrejött, az a megkötésére visszamenőleges hatállyal semmis. Ebben az esetben bíróságnak nem elszámolnia kell, hanem jogalap nélküli gazdagodásként kell kezelnie a felek bevételeit. Ezek egymásnak visszajárnak. Amennyiben a létre sem jött, vagy semmis szerződésnek a bankok részéről felróható, szerződésen kívüli, vagy szerződéskötésből eredő, vagy a tartós kötelmi jogviszony semmisségét eredményező jogellenes és jogszabálysértő magatartása bizonyítható, akkor kártérítési felelősségük is vizsgálható akár elszámolás során is, de a perbeli tárgyú esetben értelmezhető jogalap nélküli gazdagodás elbírásában is. A jelen perben éppen ezért, az adós terhére valamilyen végrehajtás korlátozása iránti kérelem vonatkozásában azonban semmilyen adóst marasztaló „elszámolás” nem foganatosítható, így a jogalap nélküli gazdagodás sem:
 nem tárgya a végrehajtási pernek,
 végrehajtás korlátozását a felperesek nem kérték,
 a keresethez kötöttség alapján a bíróság a végrehajtás megszüntetése, vagy a kereset elutasítása felől dönthet,
 a felperesek a létre nem jött szerződésre alapozott tényállás alapján nyújtották be a kérelmüket, csak ennek keretében terjesztettek elő bizonyítást, más kereset tárgyában nem kötelezhetők bizonyításra (pl. a tv-i részbeni tisztességtelenséget eredményező elszámolás keretében, szerződési kötelezettséget vállaljanak, mint végrehajtható összeget),
 a tv-i részbeni tisztességtelenség alapján is, a végrehajtás jogellenes összeg, jogellenesen elszámolt összegre lett előterjesztve, ezért az adósokat megilleti, a törvényi következményeken túl, a bankkal szembeni kártérítés is, amely végrehajtási eljárásban nem bírálható el. Ezért adósok jogfenntartással élve, és bejelentve ezt, elszámolásra nem kötelezhetők a jelen perben.
 A végrehajtás alapjául szolgáló közokiratra vonatkozóan, e beadványunkban részletesen később írunk, de ennek alapján is, a végrehajtás a megszabott kötelezettségre és összegre nem lett volna elrendelhető.
eubfogyasztóvédelemvégrehajtás
bank finanszírozás bankszövetség pje befektetés fxswap eub kúria szintetikus tőke devizapozíció eurlex pénzhatalom szintetikus deviza mixcloud árfolyamkockázat adósság jog bankrendszer jogalkalmazás spot mérleg hibrid állam mnb per

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság kúria