text:
Közúti veszélyeztetés az udvaron - Szakma - Jogászvilág
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Közúti veszélyeztetés az udvaron
2016. 02. 16. 7:30
közúti veszélyeztetés bűntette, régi Btk., új Btk., rendőrségi intézkedés, hivatalos személyi elleni erőszak, Kúria, magáningatlan Tweet
A közúti veszélyeztetés bűntettének alapesete ingatlan udvarán nem követhető el – a Kúria eseti döntése. Ami a tényállást illeti, a terhelt ellen jogerősen 1 év 6 hónapi börtönbüntetést szabtak ki, ám ennek nem kezdte meg letöltését önként, akkori élettársával együtt a barátjától bérelt ingatlanban rejtőzött el a hatóságok elől. A rendőrkapitányságra bejelentés érkezett, hogy ezen az ingatlanon lopott autókat bontanak. A helyszínre két rendőr ment ki intézkedni (egyikük egyenruhában, másikuk civilben). A civil ruhás rendőr megpróbált bejutni az ingatlan elektromos tolókapuján, és a szolgálati igazolványának felmutatása mellett tájékoztatta a benn lévő terheltet és élettársát, hogy kik ők, és milyen céllal érkeztek. A terhelt a tolókapu műszaki hibájára hivatkozva azt mondta, hogy nem tudja őket beengedni, eztán élettársával beültek az udvaron lévő autóba, és a kapuhoz hajtottak. A járművet a terhelt vezette.Miután a rendőr a felfeszített tolókapu résén keresztül bejutott az ingatlanra, az autóból történő kiszállásra és önmaga igazoltatására szólította fel a terheltet, aki ennek nem tett eleget, eközben a nála lévő távirányítóval kissé kinyitotta a kaput. A kocsi ajtajának kinyitása érdekében a civil ruhás rendőr a valamelyest lehúzott ablakon benyúlt, azonban a terhelt ekkor nagy lendülettel tolatni kezdett, a rendőr pedig a jármű utasterében ragadt bal keze és válla miatt csak 10 méter megtétele után tudott ellépni a kocsitól, eközben a visszapillantó tükör megütötte jobb kezét, melynek következtében 8 napon belül gyógyuló zúzódást szenvedett.Az első- és másodfokú bíróság eljárásaA városi bíróság bűnösnek mondta ki a terheltet hivatalos személy elleni erőszak bűntettében [régi Btk. 229. § (1) bekezdés], közúti veszélyeztetés bűntettében [186. § (1) bekezdés] és segítségnyújtás elmulasztásának bűntettében [172. § (1) és (3) bekezdés], ezért őt halmazati büntetésként 3 év börtönre ítélte.A másodfokon eljáró törvényszék mellőzte a terhelt bűnösségének megállapítását segítségnyújtás elmulasztásának bűntettében, a főbüntetés tartamát pedig 1 év 6 hónapra enyhítette, egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.A felülvizsgálati kérelem tartalmaA terhelt a közúti veszélyeztetéssel kapcsolatban arra hivatkozott, hogy cselekményét 2 és fél méter magas kőfallal védett magánterületen követte el, melynek során a sértett sérülést nem szenvedett, sérülése pedig nem keletkezhetett a tényállásban írt módon.A Legfőbb Ügyészség a terhelt felülvizsgálati indítványát részben a törvényben kizártnak, részben alaposnak jelölte meg. Kizártnak tekintette abban a részben, amely a tényállás megváltoztatására irányul, mivel a felülvizsgálati eljárás során a jogkérdések kizárólag a jogerős ítéletben rögzített tények alapján bírálhatók felül.Közúti veszélyeztetés - házon belül és kívül. Az új Btk. rendelkezései alapján a Kúria osztotta az ügyészség álláspontját és érvelését a tekintetben, hogy a terhelt cselekménye nem minősíthető közlekedési bűncselekménynekTévesnek tartotta azonban a cselekmény közúti veszélyeztetés bűntettének minősítését. Álláspontja szerint az elsőfokú ítélet meghozatala időpontjában e minősítés helyes volt, mivel a cselekményt az követte el, aki a közúti közlekedés szabályainak megszegésével más vagy mások életét vagy testi épségét közvetlen veszélynek teszi ki (az elkövetés ideje: 2009. november 22.) A másodfokú elbíráláskor (2013. október 30.) hatályos új Btk. szerint (az követi el, aki a közúti közlekedés szabályainak megszegésével közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton más vagy mások életét vagy testi épségét közvetlen veszélynek teszi ki) az ingatlan udvarán megvalósított 8 napon belül gyógyuló sérülést okozó, más életét, testi épségét közvetlenül veszélyeztető közlekedési szabályszegés alapján a közúti veszélyeztetés vétsége már nem lett volna megállapítható.Ahhoz, hogy ezeket a szabályokat nem közúton elkövetett cselekményekre is alkalmazni lehessen, legalább súlyos testi sértés, vagy halál okozása lett volna az előfeltétel [új Btk. 234. § (1) bekezdés és 240. § (1) bekezdés]. Ezért az ügyészség szerint a terhelt közlekedési bűncselekménye az elbíráláskor hatályos büntetőtörvény alapján már nem volt bűncselekmény.A Kúria megállapításaiA Kúria egyetértett az ügyészség meglátásaival az indítvány kizártnak tartott részei vonatkozásában. Nem értett azonban egyet a minősítéssel kapcsolatos érveléssel. Az elbíráláskor hatályos törvény alkalmazhatósága szempontjából a Kúria kiemelte, hogy arra akkor van lehetőség (szemben az elkövetés idején hatályossal), ha a cselekmény elbírálásakor hatályban lévő új büntetőtörvény szerint a cselekmény már nem bűncselekmény vagy enyhébben bírálandó el. Figyelmeztetett azonban arra, hogy az eltérő büntetőtörvények alkalmazása vagylagos, tehát azonos terhelt tekintetében vagy kizárólag az elkövetéskor hatályos, vagy kizárólag az elbíráláskor hatályos büntetőtörvény rendelkezései alkalmazandók. Ilyen esetben a terhelt valamennyi cselekménye teljes körű értékelését el kell végeznie a bíróságnak mind a két törvény alapján, majd eztán foglalhat állást abban a kérdésben, hogy melyik minősül enyhébbnek.A Kúria hangsúlyozta, az első lépés mindig annak vizsgálata, hogy az új szabályozás körében szükséges lehet-e felmentő vagy megszüntető rendelkezés meghozatala. Ebben az ügyben a terhelt egyetlen cselekménye alaki halmazat megállapítását eredményezte, amelynek esetén az egyetlen cselekmény egy vagy több bűncselekményként történő minősítése nem a bűnösség, hanem a minősítés körébe eső jogkérdés, így az e körben kialakult esetleges téves álláspont a későbbiekben felmentést vagy megszüntetést nem indokol, kizárólag az eltérő minősítés lehetősége merülhet fel. Mindezek alapján a Kúria megállapította, hogy a büntetőtörvény időbeli hatályának vizsgálata körében felmentő vagy megszüntető rendelkezés meghozatala nem vált szükségessé.II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia2016. május 11-12. között kerül megrendezés a II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia, melynek fő témái között az új Ptk. gyakorlata, valamint az új polgári perrendtartás szerepel.Napijeggyel a részvétel mindössze 39.990 Ft+ áfa!Részletes program és jelentkezés >>A vizsgálat második lépéseként azt kell megnézni, hangsúlyozta a Kúria, hogy milyen a terhelt cselekményének jogi értékelése a két büntetőtörvény rendelkezései alapján. Az elkövetéskor hatályos Btk. szerint a közúton elkövetett bűncselekményekre megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni akkor is, ha a közúti járművezetésre vonatkozó szabályok megszegése nem közúton okoz sérülést vagy halált. A Kúria szerint emiatt nem releváns a terhelt azon védekezése, hogy a cselekményét nem közúton, hanem egy ingatlan udvarán követte el. Ebből következően a terhelt cselekménye az elkövetésekor hatályos Btk. rendelkezései szerint [a régi Btk. 229. § (1) bekezdése (hivatalos személy elleni erőszak bűntette) és a 186. § (1) bekezdése (közúti veszélyeztetés bűntette) szerint minősül] egyenként 3 évig terjedő szabadságvesztéssel fenyegetett. Az alkalmazható halmazati büntetési tételkeret a szabadságvesztési minimumtól 4 és fél évig terjedő.Az új Btk. rendelkezései alapján a Kúria osztotta az ügyészség álláspontját és érvelését a tekintetben, hogy a terhelt cselekménye nem minősíthető közlekedési bűncselekménynek. Így a terhelt cselekménye kizárólag hivatalos személy elleni erőszak bűntetteként lenne minősítendő, melyet a törvény 1 évtől 5 évig terjedő szabadságvesztéssel fenyeget. Mindezek alapján, a büntetési tételkereteket összevetve, a Kúria arra a következtetésre jutott, hogy a terhelt esetében a cselekménye elbírálásakor hatályos törvény rendelkezése nem eredményezne enyhébb elbírálást, ezért a cselekménye elkövetésekor hatályos Btk. alkalmazása a büntetőtörvény időbeli hatályára vonatkozó rendelkezéseket nem sértette.Döntésében a Kúria a határozatot hatályában fenntartotta.Az ismertetett döntés (Kúria Bfv. II. 1.541/2014.) a Kúriai Döntések 2015/11. számában 298. szám alatt jelent meg. Tweet
Kúria büntetőjog új Ptk. új Ptk Emberi Jogok Európai Bírósága Európai Bíróság Szegedi Ítélőtábla jogeset Handó Tünde bíróság Alkotmánybíróság mediáció Új Jogtár Fővárosi Ítélőtábla OBH Országos Bírósági Hivatal Fővárosi Törvényszék adatvédelem Olvasta már?
Beszámoló az egyes alapjogokat sértő bűncselekmények ítélkezési gyakorlatának elemzéséről »

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság


text:
Magyarország közbiztonságának kiegyensúlyozását nevezte céljának országos rendőrfőkapitány-jelölti meghallgatásán Balogh János az Országgyűlés honvédelmi és rendészeti bizottsága előtt - írja az Index. A túlszolgálatra, túlórákra vonatkozó kérdésre azt mondta: a túlmunka örök feszítő kérdés. Megjegyezte, azt az ideális állapotot, amikor nincs szükség túlmunkára, úgy érhetnék el, ha megnégyszereznék a rendőrség létszámát. Ez viszont - a vezérőrnagy szerint - sem költségvetési, sem szakmai szempontból nem támogatható. A rendőrfőkapitány-jelölt a túlmunkát hasznosnak tartja.
További információ Új főkapitány: Négyszer ennyi rendőr kéne, hogy ne legyen túlóra tartalommal kapcsolatosan
További információ Kúria határozat: a munkáltató nem bővítheti korlátlanul a hivatásos állomány tagjának munkaköri leírását! tartalommal kapcsolatosan
Kúria határozat a hivatásos állomány tagjának jubileumi jutalomra való jogosultságáról
A Kúria elé került ügyben a felperes 1980-tól munkaviszonyban, majd 1992-től hivatásos szolgálati viszonyban tevékenykedett. Szolgálati viszonya megszűnését követően 2011. június 16-tól kormánytisztviselői jogviszonyt létesített, amely 2015. április 30-áig állt fenn. E jogviszonya megszűnésekor a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (Ktv.) rendelkezése szerint a jubileumi jutalomra való jogosultság szempontjából még csak 23 év jogosultsági idővel rendelkezett. A felperes 2015. május 1-jétől újból hivatásos szolgálati viszonyt létesített. A szolgálati törvény (Hszt.) a felperes ekkor a jubileumi jutalomra való jogosultság szempontjából már több mint 32 év, az e törvény szerint beszámítható szolgálati idővel rendelkezett. A felperes keresetében annak megállapítását kérte, hogy újabb hivatásos szolgálati viszonya létesítésekor már megfelelt a 30 éves jubileumi jutalomra való jogosultság feltételeinek, így a három éves elévülési időn belül ennek megfizetésére kérte kötelezni az alperest.
A Kúria határozatában rámutatott, hogy a jubileumi jutalomra való jogosultság szempontjából annak van jelentősége, hogy a munkát végző alkalmazott a fennálló jogviszonyára irányadó jogállási törvény szerint számított jubileumi jutalomra jogosító szolgálati időt az adott jogviszonyban érte-e el. A Hszt. 110. § (2) bekezdése szerint a jubileumi jutalom azon a napon esedékes, amely napon a hivatásos szolgálati viszonyban álló a rá vonatkozó számítási mód alapján elérte azt a jogosító időt, amelyet a jogszabály az adott jubileumi jutalom feltételeként előír, ennek megfelelően az adott napon az igénylőnek hivatásos szolgálati viszonyban kell állnia, mivel a Hszt. szabályai szerint kell meghatározni a jogosultsági időt és ennek az adott napon el kell érni a törvényben meghatározott mértéket. A felperes a Hszt. szabályai szerint 30 éves jubileumi jutalomra jogosító szolgálati időt 2013. április 4-én érte volna el, ebben az időpontban azonban még nem állt hivatásos szolgálati viszonyban, így a kifizetés ekkor nyilvánvalóan nem válhatott esedékessé.
További információ Kúria határozat a hivatásos állomány tagjának jubileumi jutalomra való jogosultságáról tartalommal kapcsolatosan
Kúria határozat a túlszolgálat és a készenlét elhatárolásáról
A perbeli esetben felperes őrsparancsnokaként vezényléses időrendben teljesített szolgálatot, de a migrációs helyzet kezelése érdekében más szolgálati helyre helyezték át. Ennek során a szolgálatokat meghaladóan 134 óra időtartamban készültségben volt, az elöljáró parancsa értelmében bevetési öltözékben a csapatszolgálati század tagjaként a számára kijelölt körletben szolgálati lőfegyverrel és kényszereszközökkel felszerelve rendelkezésre kellett állnia. Erre az adott időtartamra a munkáltató készenléti pótlékot fizetett számára. A felperes keresetében annak megállapítását kérte, hogy az adott időszakban 134 óra időtartamban túlszolgálatot látott el és illetménykülönbözet megfizetésére tartott igényt.
A Kúria határozatában kifejtette, hogy a felperes kereseti kérelme elbírálásánál nem a munka törvénykönyve rendelkezéseit, hanem a szolgálati törvény (Hszt.) speciális rendelkezéseit kell alkalmazni. Az Mt. 110. § (4) bekezdésétől eltérő módon a Hszt. 141. § (1) bekezdése nem rendelkezik arról, hogy készenlét esetén a hivatásos állomány tagja tartózkodási helyét maga határozhatja meg. A szolgálati viszony speciális jellegéből adódóan a tartózkodási helyet a munkáltató is kijelölheti azzal a korlátozással, hogy az nem lehet azonos a szolgálati hellyel. A perbeli esetben az adott időszakban a munkáltató intézkedése e feltételeknek megfelelt: a készenlét elrendelésére a felperes szolgálati idején kívül szolgálati érdekből került sor, az adott időszakban nem kellett szolgálati feladatot ellátnia, hanem a felperes és társai pihenőhelyeként megjelölt kollégiumban kellett tartózkodnia, megőrizve szolgálatra képes állapotát. A felperes szolgálati helye az államhatár volt, ami markánsan elvált a kollégiumtól, ahol pihenőidejét töltötte.
A Kúria fenti döntését érdemes összevetni az Európai Bíróság egyik friss ítéletével, melyben a bíróság egy belga tartalékos tűzoltó ügyében kifejtette, hogy munkaidőnek kell minősíteni (és annak megfelelően is kell díjazni), ha a munkavállaló a munkahelyén kívül áll rendelkezésre munkavégzésre, ám hívás esetén nyolc perc alatt meg kell jelennie a munkahelyén.
További információ Kúria határozat a túlszolgálat és a készenlét elhatárolásáról tartalommal kapcsolatosan
LIGAMOBIL: hamarosan lejár a kedvezményes csatlakozási határidő
További információ LIGAMOBIL: hamarosan lejár a kedvezményes csatlakozási határidő tartalommal kapcsolatosan
Beszámoló a RÉT ülésről
A Rendőrségi Érdekegyeztető Tanács (RÉT) május 14-ei ülésén napirendre került a polgári ruhanormába tartozók szolgálati félcipővel való ellátásának kérdése, a hivatásos állománytól visszavételezett, majd a fegyveres biztonsági őröknek kiosztott esővédők rossz minőségének problémája, a bűnmegelőzési főelőadók státuszának rendezetlensége, a Bács-Kiskun megyei egészségügyi asszisztensek eltérő alkalmazási jogviszonyban történő foglalkoztatásából eredő indokolatlan és véleményünk szerint diszkriminatív bérezésének és más juttatásainak problémája, a nyári védőitallal való ellátás kérdése, kiemelten a Röszkei tranzitzónában tapasztalható, és véleményünk szerint a közegészségügyi szabályoknak meg nem felelő körülmények megszűntetése, valamint a rendőrségi informatikusok bérezése.
A RÉT ülésről szóló részletes beszámolónk az innen letölthető főtitkári tájékoztatóban olvasható.
További információ Beszámoló a RÉT ülésről tartalommal kapcsolatosan
További információ 25 és 40%-os kedvezményes jegyek a Fővárosi Nagycirkuszba, FRSZ tagoknak! tartalommal kapcsolatosan
Sportkártya ajánlat FRSZ tagoknak
További információ Sportkártya ajánlat FRSZ tagoknak tartalommal kapcsolatosan
NETFONE – újabb kedvezményes mobil csomag tagjainknak
LIGA-kártyával szerezhető további kedvezmények
További információ NETFONE – újabb kedvezményes mobil csomag tagjainknak tartalommal kapcsolatosan
További információ HungaryCard hírlevél - kedvezményes ajánlatokkal tartalommal kapcsolatosan

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság Kúria