(3)9 Ha az ingatlanügyi hatóság engedélyezte a termőföld más célú hasznosítását, a földhasználó vagy az igénybevevő köteles a termőföldet az első igénybevételig az (1) és (2) bekezdésben meghatározottak szerint hasznosítani (ideiglenes hasznosítás).
(5)10 Az (1)–(4) bekezdésben előírtakat az ingatlanügyi hatóság rendszeresen ellenőrzi.
(6)11 Az ingatlanügyi hatóság az (1)–(4) bekezdésben foglalt kötelezettségek elmulasztása miatt a földvédelmi bírság megfizetésére kötelező jogerős határozatának egy példányát közli a mezőgazdasági igazgatási szervvel.
A zártkerti ingatlanok hasznosításának elmulasztására vonatkozó külön szabályok12
5/A. §13 (1) Ha az ingatlanügyi hatóság a zártkerti ingatlant érintően az 5. §-ban meghatározott hasznosítási kötelezettség, illetve ideiglenes hasznosítási vagy mellékhasznosítási kötelezettség elmulasztása miatt földvédelmi bírság megfizetésére kötelező határozatot hoz, a határozat jogerőre emelkedését követően a határozat egy példányát közli a zárkerti ingatlan fekvése szerint illetékes települési önkormányzattal, a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzattal (a továbbiakban együtt: önkormányzat).
(3)14 A kötelezett az 5. §-ban meghatározott kötelezettsége teljesítését az ingatlanügyi hatóság által – a kötelezett kérelmére – kiállított hatósági bizonyítvánnyal igazolja. A hatósági bizonyítványt a kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül kell kiadni.
Újrahasznosítási eljárás15
6. §16 (1) A más célú hasznosítás megszüntetését követően, illetve a más célú hasznosítás 4 évet meghaladó szüneteltetése esetén az igénybevevő, illetve az igénybevevő személyének eredménytelen megállapítása esetén a terület tulajdonosa (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: igénybevevő) köteles a területet, de legalább a terület felét – a választása szerint – mező-, illetve erdőgazdasági művelésre alkalmassá tenni (a továbbiakban: újrahasznosítás).
(9)17 Ha a helyszíni ellenőrzés során megállapításra kerül, hogy a terület újrahasznosítása a (6) bekezdés szerinti határozatban előírtak szerint valósult meg, az ingatlanügyi hatóság az újrahasznosítást határozattal elfogadja, amelyben megállapítja az újrahasznosított terület művelési ágát és minőségi osztályát.
6/A. §18 (1) Ha az ingatlanügyi hatóság hivatalból vagy más eljárás kapcsán észleli, hogy az igénybevevő az újrahasznosítást előzetes bejelentés hiányában, illetve a bejelentésnek az ingatlanügyi hatóság általi jóváhagyása nélkül valósította meg, az ingatlanügyi hatóság – az újrahasznosításról való tudomásszerzést követő 15 napon belül – határidő megjelölésével felhívja az igénybevevőt, hogy az újhasznosítással érintett földrészletre vonatkozóan dokumentálja az újrahasznosítás megvalósítása érdekében elvégzett munkafolyamatokat, az újrahasznosítással kialakult új terepviszonyokat, valamint csatolja az újrahasznosított terület adatait ábrázoló ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból nyomtatott olyan méretarányú térképmásolatot, amelynek tartama áttekinthető és tartalmazza a méretarány tényezőt.
(3)19 Az ingatlanügyi hatóság földvédelmi bírság kiszabása mellett dönt az újrahasznosítás elfogadásáról és megállapítja az újrahasznosított terület művelési ágát és minőségi osztályát, vagy ennek hiányában a 6. § (10) bekezdésében meghatározottak szerint a további munkák előírásáról dönt.
A termőföld védelmének érvényesítése a településrendezés és a településfejlesztés során20
6/B. §21 (1) Ha az ingatlanügyi hatóság a településrendezési eszközök, a településfejlesztési koncepció, illetve az integrált településfejlesztési stratégia elkészítése vagy azok módosítása tekintetében az egyeztetési eljárásban véleményező hatóságként működik közre, a termőföld védelmének érvényesítése érdekében érvényre kell juttatnia, hogy a beépítésre szánt területek kijelölése lehetőség szerint a gyengébb minőségű termőföldeken, a lehető legkisebb mértékű termőföld igénybevételével történjen. A vélemény kialakítása során figyelemmel kell lenni továbbá arra, hogy az egyeztetési eljárás tárgyát képező földrészletekkel szomszédos termőföldek megfelelő mezőgazdasági hasznosítását az övezeti átsorolás szerinti területfelhasználás ne akadályozza.
(1a)22 A földvédelmi eljárás ügyintézési határideje 30 nap.
(2)23 Az ingatlanügyi hatóság a földvédelmi eljárás során minden esetben helyszíni szemle alapján dönt. A helyszíni szemlén részt vevő szakhatóságok az állásfoglalásukat a helyszíni szemléről felvett jegyzőkönyvbe is foglalhatják.
(3)24 A hivatalból indult, illetőleg folytatott földvédelmi eljárás során a helyszíni szemle, illetve ellenőrzés, és a műszeres vizsgálatok költségei, továbbá a tényállás tisztázása során felmerült személyi és dologi költségek egyéb eljárási költségnek minősülnek. E bekezdés szerinti határidőre meg nem fizetett egyéb eljárási költség adók módjára behajtandó köztartozás.
(2)25 A szakhatósági állásfoglalás kialakítása során figyelemmel kell lenni továbbá arra, hogy a szakhatósági eljárás tárgyát képező földrészletekkel szomszédos termőföldek megfelelő mezőgazdasági hasznosítását a tervezett tevékenység, létesítmény ne akadályozza.
(3)26 A szakhatósági hozzájárulást meg kell tagadni, ha az engedélyezés iránti kérelem átlagosnál jobb minőségű termőföldet érint, azonban a tervezett tevékenység végzésére, létesítmény elhelyezésére, jogosultság gyakorlására hasonló körülmények és feltételek esetén átlagos minőségű vagy átlagosnál gyengébb minőségű termőföldeken is sor kerülhet. A külfejtéses bányászati tevékenységgel összefüggő hatósági eljárásban való szakhatósági közreműködés esetén akkor is meg kell tagadni a szakhatósági hozzájárulást, ha a homok, kavics vagy agyag ásványi nyersanyag kutatására vonatkozó műszaki üzemi terv jóváhagyása iránti kérelmet vagy a bányatelek megállapítása iránti kérelmet olyan településen fekvő termőföldre nyújtották be, amelynek külterületén lévő földrészletek összterületének több mint 25%-ára a bányatelek jogi jelleg be van jegyezve az ingatlan-nyilvántartásban.
(4)27 Az ingatlanügyi hatóság előzetes szakhatósági állásfoglalást nem ad ki.
9. §28 (1) Termőföld más célú hasznosításának minősül:
10. §29 (1) Az ingatlanügyi hatóság engedélyével lehet termőföldet más célra hasznosítani. Az engedély hiánya esetén a más hatóságok által kiadott engedélyek nem mentesítik az igénybevevőt az e törvényben foglalt jogkövetkezmények alól. Az ingatlanügyi hatóság engedélye nem mentesít a szükséges más hatósági engedélyek megszerzésének kötelezettsége alól.
10/A. §30 (1) A termőföld más célú hasznosítása megkezdésének minősül:
(3)31 A (2) bekezdés alkalmazása szempontjából helyhez kötött igénybevételnek kell tekinteni különösen
a)32 az érintett földrészlet vagy földrészletek megjelölését (település, fekvés, helyrajzi szám);
(2)34 A kérelemhez csatolni kell:
a)35 az ingatlan-nyilvántartási térképnek a más célú hasznosításra tervezett területet feltüntető másolatát és az ehhez tartozó területkimutatást, kivéve, ha a kérelem kizárólag az érintett földrészlet vagy földrészletek teljes területére vonatkozik;
c)36 a talajvédelmi tervet, amennyiben a kérelemben – az (1) bekezdés c) pontja szerint – megjelölt cél az 50. § (2) bekezdésének a) vagy b) pontjában foglaltak megvalósítására irányul;
d)37 az illetékes hegyközség hozzájárulását, ha a kérelem a borszőlő termőhelyi kataszterébe tartozó területet érint.
(3)38 Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a kérelemben meg kell jelölni annak
(4)39 A (3) bekezdésben meghatározott esetekben a kérelemben megjelölt más célú hasznosítás célja nem térhet el a kormányrendeletben, illetve a kormányhatározatban megjelölt beruházás céljától.
13. § (1)40 A termőföld más célú hasznosítására kiadott engedély – annak jogerőre emelkedésének napját követő naptól számított – 4 évig hatályos. Ha a termőföld más célú hasznosítására kiadott engedély időbeli hatálya alatt az engedély szerinti hasznosítás megkezdésére nem kerül sor, az engedély hatályát veszti. Az engedély jogosultjának kérelmére hatályon kívül kell helyezni az engedélyt, ha az engedély jogosultja arról nyilatkozik, hogy az engedélyben foglalt jogosultságáról lemond, feltéve, ha a termőföld engedélyezett más célú hasznosítását nem kezdte meg.
(2)41 A határozat időbeli hatályán belül azonos területre benyújtott más célú hasznosítás iránti kérelmet – a 15. § (1a) bekezdésében meghatározott eset kivételével – érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani.
(3)42 A honvédelmi vagy rendészeti feladatok ellátásával kapcsolatos más célú hasznosításra e törvény rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha törvény eltérően nem rendelkezik.
(4)43 Az ingatlanügyi hatóság a végleges más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló jogerős határozatát tájékoztatás céljából közli az illetékes települési – a fővárosban a kerületi – önkormányzattal (a továbbiakban: önkormányzat).
13/A. §44 Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben meghatározott nyomvonal jellegű építmények létesítése érdekében megindult más célú hasznosítás iránti eljárás során, az első fokon kiadott engedély fellebbezéssel nem érintett rendelkezései jogerőssé válnak, ha az engedélyező határozat egyes rendelkezései ellen nyújtottak be fellebbezést, és a más célú hasznosítás jellegéből adódóan a fellebbezés elbírálása nem hat ki a határozatnak a fellebbezéssel meg nem támadott rendelkezéseire.
14. §45 (1) A termőföld-igénybevétel akkor minősül időleges más célú hasznosításnak, ha az érintett területen
14/A. §46 (1) Időleges más célú hasznosításnak kell tekinteni a termőföldre az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett közérdekű használati jog – szolgalmi vagy más használati jog – jogosultja, mint igénybevevő részéről e jog olyan gyakorlását is, amely a termelés folytatását, illetőleg a talajvédelmi előírások betartását meghatározott ideig nem teszi lehetővé. E jog gyakorlásával járó termőföld-igénybevétel nem minősül engedélyköteles időleges más célú hasznosításnak, feltéve, hogy a jogosult a közérdekű használati joggal terhelt területen olyan tevékenységet végez, amelyre külön jogszabály, illetve jogszabály előírásai szerint az ingatlan tulajdonosával kötött megállapodás vagy jogerős hatósági engedély jogosítja fel.
(5)47 Ha a (4) bekezdés a) pontja szerinti iratok valamelyike az ingatlanügyi hatósághoz már korábbi ügyben benyújtásra került, elegendő a korábbi benyújtásra, és a korábbi ügy ügyiratszámára való hivatkozással arra utalni, hogy az ingatlanügyi hatóságnál lévő okiratokban szereplő adatok a bejelentés időpontjáig nem változtak meg.
A termőföld havária okozta igénybevételének különös szabályai48
14/B. §49 A 9–14. §-ban foglaltakat ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni
14/C. §50 (1) Az ingatlanügyi hatóság a haváriával közvetlenül érintett termőföldön – a katasztrófavédelmi szervnek, a környezetvédelmi hatóságnak, illetve a vízügyi hatóságnak az élet, illetve anyagi javak mentésére, valamint a védekezésre irányuló intézkedéseinek befejezésétől számított 15 napon belül – helyszíni szemlét tart. Az ingatlanügyi hatóság a helyszíni szemle alapján határidő megjelölésével elrendeli a haváriával közvetlenül érintett terület eredeti állapotának helyreállítását vagy kivételesen az újrahasznosítását. A haváriával érintett terület újrahasznosítását akkor lehet elrendelni, ha az ingatlanügyi hatóság a helyszíni szemle, valamint a rendelkezésére álló információk alapján megállapítja, hogy a termőföld eredeti állapotába való helyreállítása lehetetlen.
14/D. §51 (1) A havária elhárítása érdekében a haváriával nem érintett termőföld azonnali igénybevétele esetében a 14/C. §-ban foglaltakat a (2) és (3) bekezdésében foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(6)52 A (4) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben az újrahasznosítás elfogadásáról szóló határozatban rendelkezni kell a havária elhárítása érdekében igénybe vett termőföldben okozott kár mértékéről. E bekezdés szerinti okozott kár az ingatlan-nyilvántartás szerinti minőségi osztály és az újrahasznosított termőföld minőségi osztálya szerint számított földvédelmi járulék különbözete. Ha az újrahasznosítást követően művelés alól kivett terület marad vissza, akkor a kár mértéke erre a területre, az igénybevett termőföld ingatlan-nyilvántartás szerinti minőségi osztálya szerint a termőföld végleges más célú hasznosításért fizetendő földvédelmi járulék 100%-a.
14/E. §53 (1) A 14/D. § (4) bekezdés a) pontja szerinti esetben a tulajdonos részére – az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet szabályai szerint – meg kell téríteni a havária elhárítása során a termőföldben a 14/D. § szerinti okozott kárt, továbbá a termőföld eredeti állapotának helyreállításával, illetve az újrahasznosításával kapcsolatosan felmerült igazolt költségeket.
A belterületbe vonás engedélyezésére vonatkozó külön szabályok54
(1a)55 A 13. § (2) bekezdése nem alkalmazható, ha a belterületbe vonás iránti kérelem olyan földrészletet is tartalmaz, amelynek végleges más célú hasznosítását az ingatlanügyi hatóság már engedélyezte, és az engedély időbeli hatálya még nem járt le.
(2)56 Termőföld belterületbe vonása iránti kérelmet kizárólag az önkormányzat terjeszthet elő. A kérelemhez csatolni kell az érintett földrészletek helyrajzi számait, a területnagyságot, és a területfelhasználási célt tartalmazó képviselő-testületi döntést, valamint a településszerkezeti terv kivonatát. A kérelemben az önkormányzatnak nyilatkozatnia kell arról, miszerint a kérelemben megjelölt földrészletek a kérelemben megjelölt célra 4 éven belül ténylegesen felhasználásra kerülnek.
(5)57 El kell utasítani a belterületbe vonás iránti kérelmet, ha az
(6)58 Új község alakítása, településegyesítés megszüntetése esetén a belterületbe vonás során, valamint zártkerti ingatlannak a belterületbe vonása során a (2) bekezdés utolsó mondatát, a (3)–(5) bekezdés rendelkezéseit, továbbá a 11. § (2) bekezdésének első mondatát nem kell alkalmazni.
15/A. §59 (1) Ha az ingatlanügyi hatóság a 15. § (1a) bekezdésében meghatározott körülmény fennállása mellett a termőföld belterületbe vonását engedélyezi, ezen engedély jogerőre emelkedése napjával a korábban kiadott végleges más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló határozat hatályát veszti, feltéve, hogy a 22. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt földvédelmi járulékfizetési kötelezettség esedékessége a belterületbe vonás engedélyezéséről szóló határozat meghozatalának napjáig nem állt be. A végleges más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló határozat hatályának megszűnéséről a belterületbe vonás engedélyezéséről szóló határozatban kell rendelkezni.
Cél-kitermelőhely és a külfejtéses bányászati tevékenység végzéséhez szükséges termőföld végleges más célú hasznosításának engedélyezésére vonatkozó külön szabályok60
15/B. §61 (1) A cél-kitermelőhely létesítéséhez és a külfejtéses bányászati tevékenység végzéséhez (a továbbiakban együtt: cél-kitermelőhely) szükséges termőföld más célú hasznosításának engedélyezése esetén a 9–13. §-ban foglaltakat ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(7)62 Az újrahasznosítás elfogadásáról szóló határozat alapján, annak jogerőre emelkedését követő 60 napon belül, a jogosult kérheti az újrahasznosított területre az 1. melléklet 1. pontja alapján kiszámított földvédelmi járulék 50%-ának megfelelő pénzösszeg megfizetését, feltéve, hogy a jogosult a célkitermelőhely létesítéséhez szükséges megelőző földvédelmi eljárásban a végleges más célú hasznosításért megállapított földvédelmi járulékot maradéktalanul megfizette. A határidő elmulasztása jogvesztő, annak elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye. A kérelmet ahhoz az ingatlanügyi hatósághoz kell benyújtani, amely az újrahasznosítás elfogadásáról szóló első fokú határozatot hozta. A kérelemben meg kell jelölni azt a számlaszámot és az azt vezető pénzintézet megnevezését, ahova átutalással a kérelmező az összeg megfizetését kéri.
16. §63 (1) A termőföld engedély nélküli más célú hasznosításának minősül, ha
(4)64 Az igénybevevőt az engedély nélkül más célra hasznosított termőföld eredeti állapotba történő helyreállítására kell kötelezni, kivéve, ha az ingatlanügyi hatóság kérelemre a végleges más célú hasznosítás folytatásához hozzájárul (a továbbiakban: utólagos engedély). A termőföld végeleges más célú hasznosításának utólagos engedélyezésére akkor kerülhet sor, ha a más célú hasznosítás előzetes engedélyezésének a 11. §-ban és a 15/B. § (3) bekezdésében meghatározott feltételei egyébként fennállnak.
(6)65 Az ingatlanügyi hatóság engedélye nélkül létesített cél-kitermelőhely esetében az utólagos engedélyezés iránti kérelemhez csatolni kell a bányafelügyeletnek a cél-kitermelőhely létesítésének engedélyezésére vonatkozó jogerős határozatát.
16/A. §66 (1) Ha az ingatlanügyi hatóság a termőföld más célú hasznosításának engedélyezésére irányuló eljárás során megállapítja, hogy a kérelem tárgyát képező földrészlet
16/B. §67 (1) Az ingatlanügyi hatóság a termőföld engedély nélküli más célú hasznosítása miatt indult eljárást megszünteti, ha a 16. § (1) bekezdésében foglalt valamelyik eset építési beruházás megvalósítását eredményezte és az 10 éve bekövetkezett. A 10 éves időtartam beálltának bizonyítása az igénybevevőt, illetőleg a tulajdonost, haszonélvezet fennállása esetén a haszonélvezőt terheli.
17. §68 (1) Az eredeti állapot helyreállítását – határidő megjelölésével – az ingatlanügyi hatóság határozattal rendeli el. A határozatban elő kell írni, hogy az eredeti állapot helyreállítását a talajvédelmi hatóság által jóváhagyott, az 50. § (2) bekezdés d) pontjában foglalt talajvédelmi terv szerint kell végrehajtani.
17/A. §69 (1) Kisajátítás alapjául szolgáló közérdekű célból megvalósuló beruházás területével szomszédos területen, valamint e területtel szomszédos további területeken történt engedély nélküli más célú hasznosítás következtében a kizárólag a tulajdonosi, illetve haszonélvezői hozzájárulás hiánya miatt termőföld eredeti állapot helyreállításának elrendelése esetén az igénybevevő kérelmezheti a termőföld eredeti állapotba való helyreállítására kötelező határozat hatályon kívül helyezését, ha e szomszédos területet vagy területeket
A földvédelmi és az újrahasznosítási eljárás igazgatási szolgáltatási díja70
18. §71 (1) Az első fokon kérelemre, illetve bejelentésre induló földvédelmi eljárásért – ideértve az ingatlanügyi hatóságnak a külön jogszabály szerinti, a termőföld mennyiségi védelmének érvényre juttatásával kapcsolatos szakhatósági közreműködését is –, valamint a földvédelmi eljárásban igénybe vehető valamennyi jogorvoslati eljárásért a (2) bekezdésben foglaltak alapján, a (3) bekezdésben meghatározott összegű igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
19. §72 (1)73 A díjat a földvédelmi eljárás lefolytatását kérelmezőnek, illetve bejelentőnek – ideértve azon eljárás kérelmezőjét is, mely eljárásban az ingatlanügyi hatóság szakhatóságként működik közre – kell megfizetnie.
(2)74 A díjfizetési kötelezettség – ideértve a jogorvoslati eljárást is – kizárólag az ingatlanügyi hatóságnál a kérelem, illetve a bejelentés előterjesztésével egyidejűleg a pénztárába történő készpénzbefizetéssel vagy az ingatlanügyi hatóság előirányzat-felhasználási keretszámlája javára történő készpénz-átutalási megbízással, illetve átutalási megbízással teljesíthető. A díjnak az ingatlanügyi hatóság előirányzat-felhasználási keretszámlája javára történő készpénz-átutalási megbízással, illetve átutalási megbízással történő megfizetése esetén a kérelem, illetve a bejelentés előterjesztésekor mellékelni kell a díj megfizetését igazoló okiratot.
(3)75 A díj megfizetésének elmulasztása esetén az ingatlanügyi hatóság a kérelem, illetve a bejelentés benyújtásától számított tizenöt napon belül hiánypótlási felhívást bocsát ki. A kérelmező a hiánypótlási felhívás kézhezvételétől számított tizenöt napon belül köteles a díjat megfizetni és igazolni annak megfizetését.
20. §77 (1) A jogorvoslati eljárásban megfizetett díjat az ügyfélnek vissza kell téríteni, ha a felügyeleti szerv vagy a bíróság által felülvizsgált határozat az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
(2)78 Ha a kérelem, illetve a bejelentés, valamint a befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy az ügyfél a törvényes mértéket meghaladó összegű díjat fizetett, a többletet vissza kell téríteni.
(3)79 A visszatérítést a többletbefizetés megállapítását követően hivatalból kell elrendelni, és annak teljesítéséről harminc napon belül intézkedni kell.
(3)80 Nem kell járulékot fizetni, ha az ingatlanügyi hatóság a termőföld más célú hasznosítását
j)81 termálvíz-hasznosító létesítményekből kibocsátott használt termálvizek átmeneti tározására és természetközeli tisztítására szolgáló – lehetőség szerint többcélú – állandó jellegű tározók létesítése és bővítése,
(3a)82 A (3) bekezdésben foglaltakon túl nem kell járulékot fizetni, ha az ingatlanügyi hatóság a termőföld más célú hasznosítását
(3b)83 A (3a) bekezdésben meghatározott járulékmentesség nem illeti meg a magánszemély tulajdonost (haszonélvezőt), abban az esetben, ha a földrészleten engedély nélküli más célú hasznosítást valósított meg.
(5)84 A (3) bekezdés e) pontjában meghatározott intézmény, létesítmény építése céljára engedély akkor adható, ha az engedély jogosultja írásban kötelezettséget vállal arra, hogy az építményt a használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének napjától számított 15 évig rendeltetésszerűen csak az engedélyben meghatározott célra használja.
(8)85 A (3a) bekezdésben meghatározott járulékmentesség a tulajdonost (haszonélvezőt) csak egyszer illeti meg. Ezen a címen – 10 éven belül – ismételt járulékmentesség tulajdonosváltozás esetén az új tulajdonost, illetőleg az új haszonélvezőt nem illeti meg, továbbá a földrészlet megosztásával nem nyílik meg ismételten e címen a járulékmentesség.
(9)86 Ha a más célú hasznosítás iránti kérelemben szereplő terület nagysága a (3) bekezdés e) pontjában, valamint a (3a) bekezdésben meghatározott területnagyságot meghaladja, a kérelemben foglaltak engedélyezése esetén az egész területnagyság után ki kell szabni a járulékot.
(10)87 Az ingatlanügyi hatóság a (3) bekezdés e) pontjában és a (3a) bekezdésében meghatározott járulékmentességről – a földrészlet és az engedély jogosultjának a határozatban szereplő adatairól – a járulék utólagos kiszabása céljából nyilvántartást vezet.
22. § (1)88 A járulék összegének megállapításáról a végleges más célú hasznosítást engedélyező határozatban kell rendelkezni.
d)90 a 14. § (9) bekezdésében meghatározott esetben a végleges más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül
(4a)91 Ha az ingatlanügyi hatóság a 15. § (1a) bekezdésében meghatározott körülmény fennállása mellett a termőföld belterületbe vonását engedélyezi, és az erről szóló határozat meghozatalának napjáig a korábban kiadott végleges más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló határozat alapján a 22. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt földvédelmi járulékfizetési kötelezettség esedékessége már beállt, a belterületbe vonás miatt a földvédelmi járulék összegét a termőföld végleges más célú hasznosításának engedélyezése miatt kiszabott jogerős határozatban megállapított földvédelmi járulék összegével csökkentett mértékben kell megállapítani.
(6)92 Ha a más célú hasznosítás az engedélyezettnél kisebb területen valósult meg, és a más célú hasznosításról szóló engedély időbeli hatálya már lejárt, a járulék megfizetésének esedékessé válása napjától számított 4 éven belül a járulékkülönbözet visszafizetését kérheti az igénybevevő. A határidő elmulasztása jogvesztő, annak elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye. A kérelmet ahhoz az ingatlanügyi hatósághoz kell benyújtani, amely az engedélyről szóló elsőfokú határozatot hozta. A kérelemben meg kell jelölni azt a számlaszámot és az azt vezető pénzintézet megnevezését, ahova átutalással a kérelmező az összeg megfizetését kéri.
(6a)93 Ha a más célú hasznosítás az engedélyezettnél kisebb területen valósult meg, és a más célú hasznosításról szóló engedély időbeli hatálya még nem járt le, az igénybevevő a (6) bekezdésben meghatározottak szerint kérheti a járulékkülönbözet visszafizetését, azzal, hogy a kérelmében nyilatkoznia kell arról, hogy az engedélyezett, de más célra nem hasznosított termőföld más célú hasznosításának jogosultságáról lemond.
(7)94 A (6) és a (6a) bekezdés alkalmazásában a más célú hasznosítást akkor lehet megvalósítottnak tekinteni, ha a más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló jogerős határozattal érintett termőföld területe az ingatlan-nyilvántartás alapján már nem minősül termőföldnek.
(8)95 Ha a termőföld más célú hasznosításáról szóló engedélynek a 13. § (1) bekezdése alapján az időbeli hatálya lejárt, vagy az engedély hatályon kívül helyezésére került sor, azonban
24. § (1)97 Földvédelmi bírságot (a továbbiakban: bírság) köteles fizetni az, aki
(4)98 Az (1) bekezdés a) pontja és b) pont ba) alpontja szerinti földvédelmi bírságot a földhasználóval szemben kell kiszabni. Ha a földhasználati nyilvántartásban nincs bejegyzett földhasználó, a földvédelmi bírságot a tulajdonossal szemben kell kiszabni. Ha az érintett földrészletnek a földhasználati nyilvántartás szerint több földhasználója van, illetőleg az érintett földrészlet közös tulajdonban áll, a földvédelmi bírság a földhasználókat, illetőleg tulajdonosokat egyetemlegesen terheli.
(5)99 Az (1) bekezdés b) pont bb)–be) alpontjai, valamint a c)–f) pontjai szerinti földvédelmi bírságot az igénybevevővel szemben kell kiszabni. Ha az igénybevevő személyének megállapítására irányuló eljárás eredménytelen vagy az igénybevevő jogutód nélkül megszűnt, igénybevevőnek a tulajdonost, haszonélvezet fennállása esetén a haszonélvezőt kell tekintetni. Ha az érintett földrészlet közös tulajdonban áll vagy az ingatlan-nyilvántartás szerint több haszonélvezője van, a földvédelmi bírság a tulajdonosokat vagy a haszonélvezőket egyetemlegesen terheli.
26. § (1)100 A járulékot és a bírságot a termőföld fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni.
(2)101 A járulék a központi költségvetést illeti meg.
(3)102 A határidőre meg nem fizetett járulék adók módjára behajtandó köztartozás.
(4)103 Az ingatlanügyi hatóság a kiszabott földvédelmi járulékokról és bírságokról nyilvántartást vezet.
(4a)104 A határidőben meg nem fizetett járuléknak és bírságnak a (4) bekezdés szerinti nyilvántartásból való törléséről az ingatlanügyi hatóságnak a kormányhivatal útján felterjesztett kérelme alapján a földügyért felelős miniszter dönt, ha
(5)105 Az ingatlanügyi hatósághoz benyújtott,
(6)106 Ha a kérelem nem tartalmazza a 15/B. § (7) bekezdésében, illetve a 22. § (6), (6a) vagy (8) bekezdésében meghatározott adatokat, az ingatlanügyi hatóság a kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel.
(7)107 Ha a kérelmező a (6) bekezdésben meghatározott esetben a hiánypótlási felhívásnak határidőben nem tesz eleget, az eljárást az ingatlanügyi hatóság szünteti meg. Ha a kérelem a 15/B. § (7) bekezdésében, illetve a 22. § (6) vagy (8) bekezdésében meghatározott határidőn túl került benyújtásra, a kérelmet az ingatlanügyi hatóság utasítja el.
(8)108 A 15/B. § (7) bekezdésében, illetve a 22. § (6), (6a) vagy (8) bekezdésében meghatározottaknak megfelelő adattartalmú kérelem beérkezését, illetve a hiányosan benyújtott kérelem esetén a hiánypótlás határidőben történő teljesítését követő 30 napon belül az ingatlanügyi hatóság helyszíni szemlét tart a
(9)109 A helyszíni szemlét követő 15 napon belül az ingatlanügyi hatóság a kormányhivatal útján a kérelmet – a (10), illetve a (11) bekezdésben meghatározott mellékletekkel együtt – felterjeszti döntésre a földügyért felelős miniszter részére.
(10)110 Az (5) bekezdés a) pontja szerinti kérelem esetében a kérelem felterjesztéséhez csatolni kell:
(11)111 Az (5) bekezdés b) pontja szerinti kérelem esetében a felterjesztéshez csatolni kell:
(12)112 Ha a miniszter az (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott kérelemnek helyt ad, a kifizetést átutalással kell teljesíteni.
27. §113 (1) A földminősítés az az eljárás, amelynek során a földrészlet művelési ága, minőségi osztálya és kataszteri tiszta jövedelme (aranykorona értéke) az ingatlanügyi hatóság által külön jogszabály rendelkezései szerint megállapításra kerül.
(2)114 A földminősítési munka végzése az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott szakképzettséghez kötött tevékenység. A földminősítési jogosultságot a jogosult részére a földügyért felelős miniszter rendelete alapján a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv által kiállított földminősítő igazolvány tanúsítja.
A földminősítési eljárás és a földminősítő igazolvány kiállításának igazgatási szolgáltatási díja115
30/A. §116 (1) Az első fokon kérelemre indult földminősítési eljárásért
(3)117 A (2) bekezdés szerinti díj magában foglalja az ingatlan-nyilvántartásban a földminősítési eljárás eredményeként bekövetkezett változás átvezetésének díját.
30/B. §118 A földminősítő igazolvány kiadásának, kicserélésének és pótlásának díja 2000 Ft.
A földminősítési mintatér elhelyezését biztosító használati jog119
30/C. §120 (1) A földminősítési mintaterek által elfoglalt területre – mintaterenként legfeljebb 50 m2 nagyságú ingatlanrészre – az államot e törvény erejénél fogva használati jog illeti meg. A használati jog a mintatér megszűnését megállapító határozat jogerőre emelkedéséig marad fenn.
32. § (1)122 A termőföldek talajvédelmével kapcsolatos talajvédelmi hatósági és egyéb állami feladatokat a földügyért felelős miniszter a talajvédelmi hatóság útján látja el.
(2)123 Az állam kialakítja és működteti a személyes adatokat nem tartalmazó talajvédelmi hatósági és a talajtani adatbázist.
(3)124 A talajvédelmi hatóság az általa e törvény alapján nyilvántartott adatokat az élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerben kezeli.
48/A. §126 A nitrátérzékeny területen mezőgazdasági tevékenységet folytató mezőgazdasági termelők a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméhez szükséges adatszolgáltatási kötelezettségüket a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény végrehajtására kiadott jogszabályban foglaltak szerint, elektronikus úton kötelesek teljesíteni.
e)127 szennyvíz, szennyvíziszap és szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználásához,
(2)128 Az (1) bekezdés d)–g) pontja esetén, ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az engedély legfeljebb öt évre adható meg, amelynek letelte után a tevékenység ismételten ötévi időtartamra engedélyezhető a külön jogszabály szerinti ellenőrző vizsgálatok alapján.
(3)129 Az (1) bekezdés a)–f) pontjában írt tevékenységek engedélyezéséhez a földügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott talajvédelmi terv, az (1) bekezdés b)–c) pontjában írt tevékenységhez kiviteli terv is szükséges. Az (1) bekezdés g) pontjában meghatározott tevékenység engedélyezése a földügyért felelős miniszter rendelete szerinti talajvizsgálat, továbbá a felhasználni kívánt, az (1) bekezdés g) pontja szerinti hulladék beltartalmára vonatkozó vizsgálat alapján történik.
50. §130 (1) A talajvédelmi hatóság a külön jogszabályokban meghatározott engedélyezési eljárások során az e törvényben foglalt talajvédelmi előírásokat érvényesíti.
d)131 a mezőgazdasági célú hasznosítást lehetővé tevő újrahasznosításhoz,
51/A. §132 (1) Ha e törvény vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály talajvédelmi szakkérdésben szakértő igénybevételét írja elő, vagy szakértő igénybevételéhez jogkövetkezményt állapít meg, – az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő kivételével – szakértőként kizárólag az a személy vehető igénybe, valamint a jogszabályban meghatározott jogkövetkezmények csak annak a szakértőnek az igénybevételéhez fűződnek, aki rendelkezik a földügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
(3)133 A talajvédelmi hatóság a talajvédelmi szakértői tevékenység végzésére jogosult, a (2) bekezdés szerinti bejelentést tevő személyekről nyilvántartást vezet, amely nyilvántartás tartalmazza a szakértő:
(4)134 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás a (3) bekezdés f) és g) pontjában foglalt adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
52. § (1)135
(2)136 A talajvédelmi hatóság a talajvédelmi követelmények, valamint a termőföld használat követelményei teljesítéséről hatósági bizonyítványt ad ki.
(3)137 A talajvédelmi hatósági eljárás díj- és illetékmentes, amennyiben az adott eljárásra e törvény végrehajtására kiadott jogszabály igazgatási szolgáltatási díjat nem állapít meg.
58. § (1)139 A talajvédelmi járulékot, valamint a bírságot az azt kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül kell befizetni a talajvédelmi hatóság számlájára.
(3)140 A határidőre meg nem fizetett talajvédelmi járulék adók módjára behajtandó köztartozás.
(4)141 A talajvédelmi járulék és a talajvédelmi hatósági eljárásokhoz befizetett igazgatási szolgáltatási díj a talajvédelmi hatóság saját bevétele, melyet a 32–34. §-okban meghatározott feladatok ellátására kell fordítani.
(5)142 A talajvédelmi hatóság a megfizetett talajvédelmi járulék valamint igazgatási szolgáltatási díj (4) bekezdésben meghatározott felhasználásáról a tárgyévet követő év március 31-ig tájékoztatja a földügyért felelős minisztert.
A GYÜMÖLCS TERMŐHELYI KATASZTERI ELJÁRÁS, VALAMINT A GYÜMÖLCSÜLTETVÉNY TELEPÍTÉSÉNEK ENGEDÉLYEZÉSE ÉS NYILVÁNTARTÁSA143
58/A. §144 (1) A gyümölcs termőhelyi kataszter a gyümölcs termesztésére való alkalmasság szempontjából ökológiailag minősített, osztályozott és lehatárolt földterületek (a továbbiakban: termőhelyek) egységes nyilvántartási rendszere, amely tartalmazza
58/B. §145 A gyümölcs termőhelyi kataszterbe tartozó termőhely az egyes gyümölcsfajok vonatkozásában a következő besorolást kapja:
59. § (1)146 A 3000 m2-nél nagyobb területen gyümölcsfaültetvény, valamint az 1000 m2-nél nagyobb területen bogyósgyümölcs-ültetvény csak engedéllyel telepíthető a Nemzeti Fajtajegyzékben, valamint az Európai Unió valamely tagállamának fajtajegyzékében szereplő fajtákkal, a gyümölcs termőhelyi kataszterben az adott gyümölcsfaj termesztésére alkalmasnak vagy feltételesen alkalmasnak minősített termőhelyen.
(2)147 A telepítési engedély iránti kérelmet a telepítési hatósághoz kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a telepítési terület helyrajzi számát, annak térmértékét, a telepíteni kívánt gyümölcsfajt és annak fajtáit, a sor- és tőtávolságot, az 50. § szerinti talajvédelmi tervet, valamint a szakmaközi szervezet telepítésre vonatkozó véleményét.
(3)148 A telepítési hatóság a telepítési engedélyt a (2) bekezdés szerinti tartalommal legfeljebb két év időtartamra adja ki. A határozat az ingatlan határától meghatározott ültetési távolságot írhat elő. A telepítési engedély egy példányát a mezőgazdasági igazgatási szervnek meg kell küldeni.
61. § (1)149 A gyümölcsültetvény-kataszter minden, az 59. § (1) bekezdésében megjelölt ültetvény tekintetében tartalmazza – a telepítési engedélykérelmekből, a termőre fordulás, kivágás bejelentése során beszerzett adatokból, egyéb termelői bejelentésekből és a helyszíni ellenőrzések során beszerzett adatokból – az ültetvények azonosító adatait (település, helyrajzi szám, területnagyság), az ültetvény használójának azonosító adatait (név, lakcím, illetve szervezet megnevezése és székhelye), és a mezőgazdasági igazgatási szerv által adott termelői regisztrációs számát, valamint a mezőgazdasági hasznosítású földterületének nagyságát.
(1a)150 A (2) bekezdésben meghatározott nyilvántartás közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(1b)151 Az (1) bekezdésben megjelölt adatoknak az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatoktól való eltérése esetén az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatokat kell irányadónak tekinteni.
(3)152 A kataszter adattartalma statisztikai célra felhasználható, abból az adatok a szőlő- és gyümölcsös ültetvények összeírásáról szóló 2000. évi CXLIII. törvényben foglaltak alapján, illetve a gyümölcsös ültetvények, valamint a gyümölcsös ültetvény méretet el nem érő, gyümölcsfával betelepített területek összeírásáról szóló 2006. évi XLVIII. törvényben szereplő kötelezettségek végrehajtása érdekében a Központi Statisztikai Hivatal részére – ha e szerv a személyes adatok vonatkozásában adatkezelésre jogosult – egyedi azonosításra alkalmatlan módon statisztikai célból átadhatók.
63. § (1)153
(2)154 A mezőgazdasági igazgatási szerv – a jogsértés súlyát, ismételtségét figyelembe véve –
64/A. §155 (1) Amennyiben a gyümölcsültetvény használója a gyümölcsültetvényét egy éven keresztül nem műveli, a növénytermesztési hatóság az érintett földrészlet tulajdonosának egyidejű értesítése mellett felszólítja, hogy tegyen eleget az 5. § (2) bekezdése szerinti hasznosítási kötelezettségének. Ha a földhasználati nyilvántartásban nincs bejegyzett földhasználó, a növénytermesztési hatóság az érintett földrészlet tulajdonosát szólítja fel a gyümölcsültetvény művelési ágnak megfelelő hasznosítására.
65/A. §157 E törvénynek a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2013. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Módtv.) által megállapított rendelkezéseit a Módtv. hatályba lépését158 követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
66. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben kijelölje159
b) a telepítési hatóságot vagy hatóságokat,160
c)161 a gyümölcs termőhelyi katasztert vezető szervet.
(1a)162 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg a haváriával közvetlenül nem érintett termőföldnek a havária elhárítása érdekében történő igénybevételével okozott kár, továbbá a termőföld tulajdonost terhelő eredeti állapot helyreállításával vagy újrahasznosításával felmerült igazolt költségei megtérítésének a részletes szabályait.
b) a termőföld talajvédelmének egyes szabályait,163
c) a talajvédelmi terv készítésének részletes szabályait,164
f)165 a gyümölcs termőhelyi kataszteri eljárás szabályait, a gyümölcs termőhelyi kataszterből való adatszolgáltatás rendjét, valamint a gyümölcsültetvény telepítés engedélyezésének eljárását és a gyümölcsültetvény-kataszter vezetésének szabályait.
g)166 a talajvédelmi szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az e tevékenység bejelentésének és az e tevékenységet folytatók nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá az e tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket.167
(3)168 Felhatalmazást kap a földügyért felelős miniszter, hogy
c)169 a gyümölcs termőhelyi kataszteri eljárás igazgatási szolgáltatási díjainak mértékét az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben,
kiadott rendeletben határozza meg.170
67. §171
67. §172 E törvénynek a Magyarország 2012. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXVI. törvénnyel megállapított 21. § (3) bekezdés i) pontját a Magyarország 2012. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXVI. törvény hatálybalépésekor173 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
68. §174 E törvénynek a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi CLXXXIV. törvénnyel megállapított rendelkezéseit az e rendelkezések hatálybalépését megelőzően jogerőre emelkedett termőföld eredeti állapotba való helyreállítására kötelező határozatok esetében is alkalmazni kell azzal, hogy a 17/A. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt határidőt e rendelkezés hatálybalépésétől kell számítani.
69. §175 A földvédelmi járulékot megfizető személy vagy szervezet a járulék összegének visszafizetése iránti kérelmet 2014. november 30-ig terjesztheti elő abban az esetben, ha az egyes törvényeknek agrár- és környezetügyi tárgyban történő módosításáról szóló 2013. évi CCL. törvény 83. § (4) bekezdésével megállapított 22. § (8) bekezdésében meghatározott 1 éves határidő e rendelkezés hatálybalépéséig176 már lejárt vagy a hatálybalépésének évében jár le.
9 Az 5. § (3) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 Az 5. § (5) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § (6) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 3. § (3) bekezdése iktatta be.
12 Az 5/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXIX. törvény 4. §-a iktatta be.
13 Az 5/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 4. §-a iktatta be.
14 Az 5/A. § (3) bekezdése a 2013: CCL. törvény 76. §-ával megállapított szöveg.
15 A 6. §-t megelőző alcím a 2013: CLXIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
16 A 6. § a 2013: CLXIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
17 A 6. § (9) bekezdése a 2013: CCL. törvény 77. §-ával megállapított szöveg.
18 A 6/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 5. §-a iktatta be.
19 A 6/A. § (3) bekezdése a 2013: CCL. törvény 78. §-ával megállapított szöveg.
20 A 6/B. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXIX. törvény 6. §-a iktatta be.
21 A 6/B. §-t a 2013: CLXIX. törvény 6. §-a iktatta be.
22 A 7. § (1a) bekezdését a 2013: CCL. törvény 79. §-a iktatta be.
23 A 7. § (2) bekezdés második mondatát a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 7. § (3) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
25 A 8. § (2) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 8. § (3) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
27 A 8. § (4) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
28 A 9. § a 2013: CLXIX. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
29 A 10. § a 2013: CLXIX. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
30 A 10/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 9. §-a iktatta be.
31 A 11. § (3) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
32 A 12. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CLXIX. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 12. § (1) bekezdés d) pontját a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 12. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CLXIX. törvény 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
35 A 12. § (2) bekezdés a) pontja a 2009: LVI. törvény 384. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
36 A 12. § (2) bekezdésének c) pontját a 2009: XXVIII. törvény 15. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
37 A 12. § (2) bekezdés d) pontját a 2013: CLXIX. törvény 11. § (3) bekezdése iktatta be.
38 A 12. § (3) bekezdését a 2011: CVI. törvény 50. § (2) bekezdése iktatta be.
39 A 12. § (4) bekezdését a 2011: CVI. törvény 50. § (2) bekezdése iktatta be.
40 A 13. § (1) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
41 A 13. § (2) bekezdése a 2012: XLVI. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 13. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 384. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 13. § (4) bekezdése a 2009: XXVIII. törvény 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 13/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 12. §-a iktatta be.
45 A 14. § a 2013: CLXIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
46 A 14/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 14. §-a iktatta be.
47 A 14/A. § (5) bekezdése a 2013: CCL. törvény 96. § a) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 14/B. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXIX. törvény 15. §-a iktatta be.
49 A 14/B. §-t a 2013: CLXIX. törvény 15. §-a iktatta be.
50 A 14/C. §-t a 2013: CLXIX. törvény 15. §-a iktatta be.
51 A 14/D. §-t a 2013: CLXIX. törvény 15. §-a iktatta be.
52 A 14/D. § (6) bekezdése a 2013: CCL. törvény 80. §-ával megállapított szöveg.
53 A 14/E. §-t a 2013: CLXIX. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCL. törvény 81. §-ával megállapított szöveg.
54 A 15. §-t megelőző alcím a 2013: CLXIX. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 15. § (1a) bekezdését a 2012: XLVI. törvény 44. § (3) bekezdése iktatta be.
56 A 15. § (2) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 15. § (5) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 16. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 15. § (6) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 16. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 15/A. §-t a 2012: XLVI. törvény 44. § (4) bekezdése iktatta be.
60 A 15/B. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXIX. törvény 17. §-a iktatta be.
61 A 15/B. §-t a 2013: CLXIX. törvény 17. §-a iktatta be.
62 A 15/B. § (7) bekezdése a 2013: CCL. törvény 82. §-ával megállapított szöveg.
63 A 16. § a 2013: CLXIX. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
64 A 16. § (4) bekezdése a 2013: CCL. törvény 96. § b) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 16. § (6) bekezdése a 2013: CCL. törvény 96. § c) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 16/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 18. §-a iktatta be.
67 A 16/B. §-t a 2013: CLXIX. törvény 18. §-a iktatta be.
68 A 17. § a 2013: CLXIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
69 A 17/A. §-t a 2012: CLXXXIV. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
70 A 18. §-t megelőző alcím a 2013: CLXIX. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
71 A 18. § a 2013: CCL. törvény 83. §-ával megállapított szöveg.
72 A 19. § e törvény 65. § (2) bekezdése alapján 2008. január 1. napján lépett hatályba.
73 A 19. § (1) bekezdése a 2009: CXII. törvény 15. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: CLXIX. törvény 32. § a) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 19. § (2) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 32. § b) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 19. § (3) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (80) bekezdése, a 2013: CLXIX. törvény 32. § c) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 19. § (4) bekezdését a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
77 A 20. § e törvény 65. § (2) bekezdése alapján 2008. január 1. napján lépett hatályba.
78 A 20. § (2) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 32. § d) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 20. § (3) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (80) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
80 A 21. § (3) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 21. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 21. § (3) bekezdés j) pontját a 2013: CCL. törvény 84. §-a iktatta be.
82 A 21. § (3a) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 21. § (2) bekezdése iktatta be.
83 A 21. § (3b) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 21. § (3) bekezdése iktatta be.
84 A 21. § (5) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 32. § e) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 21. § (8) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 21. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A 21. § (9) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 21. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
87 A 21. § (10) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 21. § (5) bekezdése iktatta be.
88 A 22. § (1) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 22. § (2) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 35. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
90 A 22. § (4) bekezdés d) pontját a 2013: CCL. törvény 85. § (1) bekezdése iktatta be.
91 A 22. § (4a) bekezdését a 2012: XLVI. törvény 44. § (5) bekezdése iktatta be.
92 A 22. § (6) bekezdése a 2013: CCL. törvény 85. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 22. § (6a) bekezdését a 2013: CCL. törvény 85. § (3) bekezdése iktatta be.
94 A 22. § (7) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 22. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCL. törvény 96. § d) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 22. § (8) bekezdését a 2013: CCL. törvény 85. § (4) bekezdése iktatta be.
96 A 23. § (3) bekezdését a 2009: CIX. törvény 43. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (1) bekezdés e) pontja.
97 A 24. § (1) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 24. § (4) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be.
99 A 24. § (5) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be.
100 A 26. § (1) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 26. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 84. § 45. pontja szerint módosított szöveg.
102 A 26. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 84. § 45. pontja szerint módosított szöveg.
103 A 26. § (4) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be.
104 A 26. § (4a) bekezdését a 2013: CCL. törvény 86. § (1) bekezdése iktatta be.
105 A 26. § (5) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCL. törvény 86. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
106 A 26. § (6) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCL. törvény 86. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
107 A 26. § (7) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCL. törvény 86. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
108 A 26. § (8) bekezdését a 2013: CCL. törvény 86. § (3) bekezdése iktatta be.
109 A 26. § (9) bekezdését a 2013: CCL. törvény 86. § (3) bekezdése iktatta be.
110 A 26. § (10) bekezdését a 2013: CCL. törvény 86. § (3) bekezdése iktatta be.
111 A 26. § (11) bekezdését a 2013: CCL. törvény 86. § (3) bekezdése iktatta be.
112 A 26. § (12) bekezdését a 2013: CCL. törvény 86. § (3) bekezdése iktatta be.
113 A 27. § a 2013: CLXIX. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
114 A 30. § (2) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
115 A 30/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXIX. törvény 27. §-a iktatta be.
116 A 30/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 27. §-a iktatta be.
117 A 30/A. § (3) bekezdését a 2013: CCL. törvény 87. §-a iktatta be.
118 A 30/B. §-t a 2013: CLXIX. törvény 27. §-a iktatta be.
119 A 30/C. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXIX. törvény 27. §-a iktatta be.
120 A 30/C. §-t a 2013: CLXIX. törvény 27. §-a iktatta be.
121 A 31. § (2) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 35. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
122 A 32. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 384. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
123 A 32. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 384. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
124 A 32. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: XVIII. törvény 39. §-a iktatta be.
125 A 34. § (5) bekezdését a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
126 A 48/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 28. §-a iktatta be.
127 A 49. § (1) bekezdés e) pontja a 2013: CLXIX. törvény 32. § f) pontja szerint módosított szöveg.
128 A 49. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 385. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
129 A 49. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 384. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
130 Az 50. § a 2009: XXVIII. törvény 15. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
131 Az 50. § (2) bekezdés d) pontja a 2013: CLXIX. törvény 35. § c) pontja szerint módosított szöveg.
132 Az 51/A. §-t a 2009: LVI. törvény 383. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
133 Az 51/A. § (3) bekezdése a 2013: LXXXIV. törvény 69. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
134 Az 51/A. § (4) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 69. § (1) bekezdése iktatta be.
135 Az 52. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
136 Az 52. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 385. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
137 Az 52. § (3) bekezdése a 2013: XXXV. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
138 Az 53. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
139 Az 58. § (1) bekezdés második mondatát a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
140 Az 58. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 84. § 45. pontja szerint módosított szöveg.
141 Az 58. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 385. §-a, a 2011: CLXVI. törvény 84. § 45. pontja szerint módosított szöveg.
142 Az 58. § (5) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 84. § 45. pontja szerint módosított szöveg.
143 A IV. Fejezet címe a 2013: CCL. törvény 88. §-ával megállapított szöveg.
144 Az 58/A. §-t a 2013: CCL. törvény 89. §-a iktatta be.
145 Az 58/B. §-t a 2013: CCL. törvény 89. §-a iktatta be.
146 Az 59. § (1) bekezdése a 2013: CCL. törvény 90. §-ával megállapított szöveg.
147 Az 59. § (2) bekezdése a 2013: CCL. törvény 90. §-ával megállapított szöveg.
148 Az 59. § (3) bekezdése a 2013: CLXIX. törvény 35. § d) pontja szerint módosított szöveg.
149 A 61. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 385. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
150 A 61. § (1a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 69. § (2) bekezdése iktatta be.
151 A 61. § (1b) bekezdését a 2013: CCL. törvény 91. §-a iktatta be.
152 A 61. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 384–385. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
153 A 63. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
154 A 64. § (2) bekezdése a 2013: CCL. törvény 92. §-ával megállapított szöveg.
155 A 64/A. §-t a 2013: CCL. törvény 93. §-a iktatta be.
156 A 65. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 385. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
157 A 65/A. §-t a 2013: CLXIX. törvény 29. §-a iktatta be.
158 A hatálybalépés napja: 2013. november 1.
159 Lásd a 327/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 328/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 22/2012. (II. 29.) Korm. rendeletet.
160 Lásd a 314/2007. (XI. 21.) Korm. rendeletet.
161 A 66. § (1) bekezdés c) pontját a 2013: CCL. törvény 94. § (1) bekezdése iktatta be.
162 A 66. § (1a) bekezdését a 2013: CLXIX. törvény 30. §-a iktatta be.
163 Lásd a 90/2008. (VII. 18.) FVM rendeletet.
165 A 66. § (2) bekezdés f) pontja a 2013: CCL. törvény 94. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
166 A 66. § (2) bekezdés g) pontját a 2009: LVI. törvény 383. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
167 Lásd a 181/2009. (XII. 30.) FVM rendeletet.
168 A 66. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 68. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
169 A 66. § (3) bekezdés c) pontját a 2013: CCL. törvény 94. § (3) bekezdése iktatta be.
170 Lásd a 63/2012. (VII. 2.) VM rendeletet.
171 A 67. §-t a 2013: CCL. törvény 97. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
172 A második 67. §-t a 2011: CLXVI. törvény 68. § (5) bekezdése iktatta be.
173 A hatálybalépés napja: 2011. december 10.
174 A 68. §-t a 2012: CLXXXIV. törvény 41. § (3) bekezdése iktatta be.
175 A 69. §-t a 2013: CCL. törvény 95. §-a iktatta be.
176 A hatálybalépés időpontja 2014. február 15.


text:
1964. évi 8. törvényerejű rendelet a nemzetközi kereskedelmi választottbíráskodásról szóló, Genfben 1961. április 21-én kelt Európai Egyezmény kihirdetéséről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
1964. évi 8. törvényerejű rendelet
a nemzetközi kereskedelmi választottbíráskodásról szóló, Genfben 1961. április 21-én kelt Európai Egyezmény kihirdetéséről *
(A Magyar Népköztársaság megerősítő okiratának letétele New Yorkban 1963. október hó 9-én megtörtént.)
1. § A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa a nemzetközi kereskedelmi választottbíráskodásról szóló, Genfben 1961. április 21-én kelt Európai Egyezményt e törvényerejű rendelettel kihirdeti.
„EURÓPAI EGYEZMÉNY A NEMZETKÖZI KERESKEDELMI VÁLASZTOTTBÍRÁSKODÁSRÓL
ALULÍROTTAK,
akik erre kellő meghatalmazással rendelkeznek,
ÖSSZEGYŰLTEK az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának keretében,
MEGÁLLAPÍTOTTÁK, hogy az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi kereskedelmi választottbíráskodás tárgyában megtartott értekezletén New Yorkban 1958. június 10. napján a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról Egyezményt írtak alá és
ATTÓL A TÖREKVÉSTŐL VEZETTETVE, hogy az európai kereskedelem fejlesztése érdekében a lehetőséghez képest kiküszöböljenek bizonyos nehézségeket, amelyek a nemzetközi kereskedelmi választottbíráskodás megszervezését és annak működését Európa különböző országainak természetes és jogi személyei között gátolhatják,
a) „választottbírósági szerződés” kifejezésen valamely szerződésben foglalt választottbírósági kikötést vagy külön választottbírósági szerződést kell érteni, amelyet a felek írnak alá, vagy levél-, illetőleg táviratváltásba vagy géptávíró üzenetváltásba foglalnak; olyan országok közötti kapcsolatban pedig, amelyek jogszabályai a választottbírósági szerződést nem kötik írásbeli alakhoz, e kifejezésen a jogszabályok által megengedett bármely alakban létrejött választottbírósági szerződést kell érteni;
b) „választottbíráskodás” kifejezésen nemcsak a vitának a felmerült esetre kijelölt választottbírák által (ad hoc választottbíráskodás), hanem állandó választottbírósági intézmény által történő eldöntését is érteni kell;
c) „székhely” kifejezésen azt a helységet kell érteni, ahol a választottbírósági szerződést megkötő jogi személy telephelye fekszik.
1. Az Egyezmény I. Cikkének 1. bekezdése alá tartozó esetekben érvényesen köthetnek választottbírósági szerződést azok a jogi személyek, amelyek a reájuk irányadó jogszabályok értelmében „közjogi jogi személyek”-nek minősülnek.
2. Ennek az Egyezménynek az aláírása, megerősítése vagy az ahhoz történő csatlakozás alkalmával bármelyik Állam kijelentheti, hogy ezt a jogosultságot nyilatkozatában meghatározott feltételek szerint korlátozza.
Külföldiek választottbíróvá kijelölése
Ennek az Egyezménynek a hatálya alá tartozó választottbírósági eljárás során külföldi személyt is ki lehet jelölni választottbíróvá.
1. A választottbírósági szerződést kötő felek vitáikat
a) valamely állandó választottbírósági intézmény elé terjeszthetik; ebben az esetben a választottbírósági eljárás az említett intézmény szabályai szerint folyik;
b) ad hoc választottbíróság elé terjeszthetik; ebben az esetben a felek többek között
i) kijelölhetik a választottbírákat vagy megállapíthatják, hogy vita esetén hogyan kell kijelölni a választottbírákat;
ii) megállapíthatják a választottbíráskodás helyét; és
iii) meghatározhatják a választottbírák által alkalmazandó eljárási szabályokat.
2. Ha a felek megállapodtak abban, hogy vitáikat döntés végett ad hoc választottbíróság elé terjesztik és a felek egyike attól a naptól számított harminc napon belül, hogy az alperest értesítik a választottbíráskodásra irányuló kérelemről, nem jelöli ki választottbíráját, ezt - eltérő megállapodás hiányában - a másik fél kérelmére ama ország illetékes Kereskedelmi Kamarájának Elnöke jelöli ki, amely országban a mulasztó félnek a választottbíráskodás iránti kérelme előterjesztésekor állandó lakóhelye vagy székhelye van. Ezt a bekezdést a felek egyike vagy a fentebb említett kereskedelmi kamarai elnök által kijelölt választottbírák helyének újból való betöltése esetében is alkalmazni kell.
3. Ha a felek megállapodtak abban, hogy vitáikat döntés végett egy vagy több választottbíróból álló ad hoc választottbíróság elé terjesztik és a választottbírósági szerződés nem tartalmaz a választottbíróság megalakítására e cikk 1. bekezdésének megfelelő rendelkezést, a szükséges intézkedéseket, ha a felek e tekintetben nem tudtak megállapodni - a fenti 2. bekezdésben említett eset kivételével - a már kijelölt egy vagy több választottbíró teszi meg. Ha a felek nem tudnak megállapodni az egyedül eljáró választottbíró kijelölésében vagy a választottbírák nem tudnak megállapodni, hogy milyen intézkedéseket tegyenek, a felperes az intézkedések megtételére, ha a felek megállapodnak a választottbíráskodás helyében, választása szerint vagy ama ország illetékes Kereskedelmi Kamarájának Elnökéhez fordulhat, amely ország a felek megállapodása szerint a választottbíráskodás helye, vagy pedig ama ország illetékes Kereskedelmi Kamarájának Elnökéhez fordulhat, amelyben a választottbíráskodás iránti kérelem benyújtásakor az alperesnek állandó lakóhelye vagy székhelye van. Ha a felek nem állapodtak meg a választottbíráskodás helyében, a felperes választása szerint vagy ama ország illetékes Kereskedelmi Kamarájának az Elnökéhez fordulhat, amelyben az alperesnek a választottbíráskodás iránti kérelem benyújtásakor állandó lakóhelye vagy székhelye van, vagy pedig ahhoz a Különbizottsághoz, amelynek összetételét és eljárási szabályait az Egyezmény Függeléke állapítja meg. Ha a felperes nem gyakorolja e bekezdésben részére biztosított jogokat, azokat az alperes vagy a választottbírák gyakorolhatják.
4. Az Elnök vagy a Különbizottság kérelem alapján a szükséghez képest
a) kijelölheti az egyedül eljáró választottbírót, a választottbíróság elnökét, a döntőbírót vagy a harmadik választottbírót;
b) újból betöltheti egy vagy több olyan választottbírónak a helyét, akit e cikk 2. bekezdésében foglaltaktól eltérő eljárás alapján jelöltek ki;
c) meghatározhatja a választottbíráskodás helyét azzal, hogy a választottbíráknak jogukban áll más helyet választani;
d) közvetlenül vagy valamely állandó választottbírósági intézmény szabályaira történő utalással meghatározhatja azokat az eljárási szabályokat, amelyeket a választottbíráknak meg kell tartaniok abban az esetben, ha a választottbírák - a felek erre vonatkozó megállapodásának hiányában - maguk nem állapították meg az eljárási szabályokat.
5. Ha a felek megállapodtak abban, hogy vitáikat döntés végett állandó választottbírósági intézmény elé terjesztik, de nem jelölték meg ezt az intézményt és nem tudnak megállapodni annak kijelölésében, a felperes a fenti 3. bekezdésben szabályozott eljárásnak megfelelően kérheti az ilyen intézmény kijelölését.
6. Ha a választottbírósági szerződés nem állapítja meg a választottbíráskodásnak azt a módját (állandó választottbírósági intézmény útján történő vagy ad hoc választottbíráskodás), amelynek alkalmazásával a felek közötti vitát el kell dönteni és ha a felek nem tudnak erre nézve megegyezni, a felperes jogosult a kérdés eldöntése érdekében a fenti 3. bekezdésben szabályozott eljárást igénybe venni. Az illetékes Kereskedelmi Kamara Elnöke vagy a Különbizottság állandó választottbírósági intézmény elé utalhatja a feleket, vagy pedig felhívhatja őket arra, hogy az általa kitűzött határidőn belül jelöljék ki választottbíráikat és ugyanezen a határidőn belül állapodjanak meg a választottbírói eljárás lefolytatásához szükséges intézkedésekben. Az utóbbi esetben alkalmazni kell e cikk 2-4. bekezdését.
7. Ha e cikk 2-6. bekezdése értelmében a kijelölt Kereskedelmi Kamara Elnöke az említett bekezdésekben felsorolt kérelmének kézhezvételétől számított hatvan napon belül a kérelemnek nem tesz eleget, a kérelmező az elmulasztott intézkedések megtétele végett a Különbizottsághoz fordulhat.
Kifogás a választottbíróság hatásköre ellen
1. Annak a félnek, aki a választottbíró hatásköre ellen azon az alapon kíván kifogást emelni, hogy nincs választottbírósági szerződés, a választottbírósági szerződés semmis, vagy érvényét vesztette, kifogását a választottbírósági eljárás során legkésőbb a vita érdemét érintő kereseti kérelmének vagy védekezésének előterjesztésekor kell megtennie, ha pedig a kifogásnak az az alapja, hogy a választottbíró túllépte hatáskörét, a kifogást a választottbírósági eljárás során azonnal elő kell terjeszteni, mihelyt az a kérdés, amely állítólag nem tartozik a választottbíró hatáskörébe, a választottbírósági eljárás során felmerül. Ha a kifogás késedelmes érvényesítését olyan ok idézte elő, amelyet a választottbíró alaposnak talál, a kifogás előterjesztését elfogadja.
2. Az 1. bekezdésben említett, ott meghatározott határidőn belül nem érvényesített hatásköri kifogások a választottbírósági eljárás további szakaszában többé nem terjeszthetők elő, ha a kifogások olyan természetűek, hogy azokat a választottbíró által alkalmazandó jogszabályok értelmében kizárólag a felek jogosultak érvényesíteni; olyan természetű kifogások, amelyek előterjesztése az ügy érdemében vagy a határozat végrehajtása tekintetében eljáró rendes bíróság által alkalmazott kollíziós jogszabályban meghatározott jog szerint a felek belátásától függ, az ügy érdemére vonatkozó későbbi rendes bírósági eljárás vagy a határozat végrehajtása során sem terjeszthetők elő. A bíró azonban a választottbírónak a kifogás elkésettségét megállapító döntését felülvizsgálhatja.
3. Az a választottbíró, akinek hatáskörét kifogásolják, még abban az esetben is folytathatja a választottbírói eljárást és dönthet hatásköréről, valamint arról, hogy van-e választottbírósági szerződés vagy érvényes-e a választottbírósági szerződés, illetőleg a választottbírósági kikötést tartalmazó szerződés, ha az eljáró rendes bíróság államának joga (lex fori) értelmében később rendes bírósági felülvizsgálatnak van helye.
Rendes bírósági hatáskör
1. Ha a választottbírósági szerződést kötő felek egyike a rendes bírósághoz fordul, az alperesnek a bíróság hatásköre ellen arra alapított kifogását, hogy van választottbírósági szerződés, jogvesztés terhe mellett az érdemi védekezése előtt vagy azzal egyidejűleg kell előterjesztenie aszerint, hogy az igénybe vett rendes bíróság joga a hatásköri kifogást eljárásjogi vagy anyagi jogi természetűnek tekinti-e.
2. A Szerződő Államok rendes bíróságai valamely választottbírósági szerződés létének vagy érvényességének elbírálása során a szerződés érvényessége szempontjából a felek jogképességét és cselekvőképességét a reájuk irányadó jog alapján bírálják el, az egyéb kérdéseket pedig
a) ama jog szerint, amelynek a felek választottbírósági szerződésüket alávetették;
b) ha a felek e tekintetben nem rendelkeztek, annak az országnak a joga szerint, amelyben a határozatot meg kell hozni;
c) ha a felek nem jelölték meg azt a jogot, amelynek szerződésüket alávetik és amikor a kérdés a rendes bíróság előtt felmerül, nem állapítható meg, hogy melyik országban fog sor kerülni a határozat meghozatalára, az igénybevett rendes bíróság kollíziós szabályai értelmében irányadó jog szerint bírálják el.
A rendes bíróság megtagadhatja a választottbírósági szerződés elismerését, ha államának joga szerint a vita nem alkalmas arra, hogy választottbíráskodás útján döntsék el.
3. Ha a választottbírósági szerződésben résztvevő bármelyik fél választottbírósági eljárást kezdeményezett mielőtt még rendes bírósághoz fordultak volna, a Szerződő Államoknak azok a rendes bíróságai, amelyekhez a felek ugyanannak az ügynek eldöntése végett, vagy pedig a választottbírósági szerződés nemlétezésének, semmisségének vagy érvénytelenné válásának megállapítása céljából később folyamodnak, a választottbíróság hatáskörének a kérdésében - feltéve hogy alapos ok ez ellen nem szól - a döntést elhalasztják addig, amíg a választottbíróság határozatot nem hoz.
4. A rendes bírósághoz ideiglenes vagy biztosítási intézkedés elrendelése végett előterjesztett kérelem a választottbírósági szerződéssel nem áll ellentétben és azt nem lehet úgy tekinteni, mintha az ügyet érdemben a rendes bíróság elé terjesztették volna.
1. A felek közös megegyezéssel szabadon meghatározhatják azt a jogot, amelyet a választottbíráknak a vita érdemének eldöntésére alkalmazniok kell. Ha a felek nem utaltak az alkalmazandó jogra, a választottbírák azt a jogot alkalmazzák, amelyet megállapításuk szerint az adott esetben irányadó kollíziós szabály határoz meg. A választottbírák mindkét esetben figyelembe veszik a szerződés rendelkezéseit és a kereskedelmi szokásokat.
2. Ha ez megfelel a felek akaratának és ha a választottbírósági eljárásra irányadó jog megengedi, a választottbírák mint baráti közvetítők (amiables compositeurs) hozzák meg döntésüket.
A határozat indokolása
Vélelmezni kell, hogy a felek a választottbírósági határozat indokolását kívánták, kivéve ha
a) kifejezetten kijelentették, hogy a határozatot nem kell megindokolni, vagy
b) olyan választottbírósági eljárásnak vetették magukat alá, amelynek keretében nem szokásos a határozatok megindokolása, feltéve, hogy a tárgyalás befejezéséig, illetőleg - ha nem tartanak tárgyalást - a határozat elkészítéséig a felek vagy az egyik fél nem kéri kifejezetten a határozat indokolását.
A választottbírósági határozat hatályon kívül helyezése
1. Az Egyezmény hatálya alá tartozó választottbírósági határozatnak valamely Szerződő Államban történt hatályon kívül helyezése csak abban az esetben nyújt alapot arra, hogy a határozat elismerését és végrehajtását egy másik Szerződő Államban megtagadják, ha a hatályon kívül helyezés abban az Államban történt, amelyben vagy amelynek joga alapján a határozatot hozták, mégpedig a következő okok egyikéből:
a) a választottbírósági szerződést megkötő felek a reájuk irányadó jog szerint nem voltak jogképesek vagy cselekvőképesek, vagy az említett szerződés a felek által kikötött jog értelmében, vagy ilyen kikötés hiányában annak az országnak a joga szerint, amelyben a választottbírósági határozatot hozták, érvénytelen; vagy
b) a hatályon kívül helyezést kérő felet nem értesítették szabályszerűen a választottbíró kijelöléséről vagy a választottbírósági eljárásról, vagy pedig ez a fél egyéb okból nem tudta előterjeszteni nyilatkozatát; vagy
c) a határozat olyan vitára vonatkozik, amelyre a választottbírósági kikötés nem terjed ki, illetve amelyre a határozat rendelkezései nem vonatkoznak vagy a határozat a választottbírósági kikötés keretén kívül eső ügyre vonatkozó döntést tartalmaz, ha azonban a választottbíráskodásnak alávetett kérdésekre vonatkozó döntések elválaszthatók azoktól, amelyek a választottbíráskodásnak nem voltak alávetve, a választottbírósági határozatnak azt a részét, amely a választottbíráskodásnak alávetett ügyekre vonatkozó döntéseket tartalmaz, nem kell hatályon kívül helyezni; vagy
d) a választottbíróság összetétele vagy eljárása nem felelt meg a felek megállapodásának, vagy - ilyen megállapodás hiányában - az Egyezmény IV. Cikkében foglalt rendelkezéseknek.
2. Azoknak a Szerződő Államoknak egymás közötti kapcsolatában, amelyek egyben szerződő felei a New Yorkban az 1958. évi június hó 10. napján a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról megkötött Egyezménynek is, e cikk 1. bekezdésének az a joghatálya, hogy a benne felsorolt hatályon kívül helyezési okokra korlátozza a New Yorkban megkötött Egyezmény V. Cikke 1. bekezdése e) pontjának alkalmazását.
1. Ez az Egyezmény aláírásra vagy csatlakozásra nyitva áll azoknak az országoknak a számára, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Bizottságnak, valamint azok számára, amelyek a Bizottság eljárási szabályzatának 8. pontja értelmében tanácsadói minőségben vesznek részt a Bizottságban.
2. Azok az országok, amelyek az Európai Gazdasági Bizottság egyes munkáiban a Bizottság eljárási szabályzatának 11. pontja értelmében vehetnek részt, úgy válhatnak az Egyezmény Szerződő Feleivé, hogy hatálybalépése után ehhez csatlakoznak.
3. Az Egyezmény 1961. évi december hó 31. napjáig bezárólag áll nyitva aláírásra, e határidő után az Egyezmény csatlakozásra áll nyitva.
4. Ezt az Egyezményt meg kell erősíteni.
5. A megerősítő vagy csatlakozó okmányokat az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
6. A Szerződő Felek az Egyezmény aláírása, megerősítése, vagy az ahhoz történt csatlakozás alkalmával átadják az Egyesült Nemzetek Főtitkárának országaik Kereskedelmi Kamaráinak vagy más olyan intézményeinek a jegyzékét, amelyeknek Elnökei az Egyezmény IV. Cikkében az illetékes Kereskedelmi Kamarák Elnökeire bízott feladatokat fogják ellátni.
7. Az Egyezmény rendelkezései nem érintik a Szerződő Államok között a választottbíráskodás tárgyában megkötött vagy a jövőben megkötendő többoldalú vagy kétoldalú egyezmények hatályát.
8. Ez az Egyezmény attól számított kilencvenedik napon lép hatályba, amikor e cikk 1. bekezdésében említett országok közül öt ország letétbe helyezte megerősítő vagy csatlakozó okmányát. Azoknak az országoknak a vonatkozásában, amelyek később erősítik meg az Egyezményt vagy ahhoz később csatlakoznak, az Egyezmény a megerősítő vagy csatlakozó okmány letétbe helyezésétől számított kilencvenedik napon lép hatályba.
9. Az Egyezményt az Egyesült Nemzetek Főtitkárának értesítése útján bármelyik Szerződő Fél felmondhatja. A felmondás attól a naptól számított tizenkét hónap elteltével lép hatályba, amelyen az Egyesült Nemzetek Főtitkára az arról szóló értesítést kézhez vette.
10. Ha a Szerződő Felek száma az Egyezmény hatálybalépését követően felmondás következtében öt alá csökkenne, az Egyezmény hatályát veszti azon a napon, amelyen az utolsó ilyen felmondás hatályba lép.
11. Az Egyesült Nemzetek Főtitkára értesíteni fogja e cikk 1. bekezdésében megjelölt, valamint a 2. bekezdés alapján Szerződő Felekké vált országokat
a) a II. Cikk 2. bekezdése alapján tett nyilatkozatokról;
b) e cikk 1-2. bekezdése alapján történt megerősítésekről és csatlakozásokról;
c) e cikk 6. bekezdésének megfelelően kézhez vett közlésekről;
d) azokról az időpontokról, amelyekben az Egyezmény e cikk 8. bekezdésének megfelelően hatályba lép;
e) e cikk 9. bekezdése alapján történt felmondásokról;
f) az Egyezmény hatályának e cikk 10. bekezdésének megfelelően történt megszűnéséről.
12. Az Egyezmény eredeti példányát 1961. évi december hó 31. napját követően letétbe kell helyezni az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál, aki annak hitelesített másolatát eljuttatja e cikk 1-2. bekezdésében megjelölt mindegyik országhoz.
MINDEZEK HITELÉÜL az erre kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak aláírták ezt az Egyezményt.
Készült Genfben, ezerkilencszázhatvanegy évi április hó huszonegyedik napján francia, angol és orosz nyelvű egyetlen példányban azzal, hogy mindegyik szöveg egyaránt hiteles.
AZ EGYEZMÉNY IV. CIKKÉBEN MEGJELÖLT KÜLÖNBIZOTTSÁG SZERVEZETE ÉS ELJÁRÁSA
1. Az Egyezmény IV. Cikkében megjelölt Különbizottság két rendes tagból és egy Elnökből áll. Az egyik rendes tagot azoknak az államoknak az Egyezmény X. Cikkének 6. bekezdése szerint kijelölt Kereskedelmi Kamarái vagy más intézményei választják meg, amelyekben az Egyezménynek aláírásra való bocsátásakor a Nemzetközi Kereskedelmi Kamarának van Nemzeti Bizottsága és amelyek a választáskor az Egyezmény tagjai. A másik tagot azoknak az államoknak az Egyezmény X. Cikkének 6. bekezdése szerint kijelölt Kereskedelmi Kamarái vagy más intézményei választják meg, amelyekben az Egyezménynek az aláírásra való bocsátásakor a Nemzetközi Kereskedelmi Kamarának nincs Nemzeti Bizottsága és amelyek a választáskor az Egyezmény tagjai.
2. Azokat a személyeket, akik az alábbi 7. pontban meghatározott feltételek szerint ellátják a Különbizottság Elnöke feladatait, szintén e Függelék 1. pontjában meghatározott módon a Kereskedelmi Kamarák vagy más intézmények választják meg.
3. A Kereskedelmi Kamarák vagy e Függelék 1. pontjában meghatározott más intézmények az Elnökkel és a rendes tagokkal egyidejűleg és azonos feltételek mellett póttagokat választanak az említett Elnökök vagy rendes tagok időleges akadályoztatása esetére. Valamelyik Elnök vagy rendes tag tartós akadályoztatása vagy lemondása esetén a helyettesítésére megválasztott póttag az eset természete szerint Elnökké vagy rendes taggá válik és a Kereskedelmi Kamaráknak vagy más intézményeknek az a csoportja, amely az Elnökké vagy rendes taggá vált póttagot választotta, új póttagot választ.
4. A Bizottságba történő első választások az ötödik megerősítő vagy csatlakozó okmány letétbe helyezését követő kilencven napon belül történnek. E választásokon részt vehetnek azoknak az Államoknak a Kereskedelmi Kamarái és kijelölt más intézményei is, amely Államok bár aláírták az Egyezményt, de még nem váltak annak tagjaivá. Ha a választásokat a megjelölt határidőben megtartani nem lehet, az Egyezmény IV. Cikke 3-7. bekezdésének az alkalmazása függőben marad mindaddig, amíg a választásokat a fent előírt feltételek mellett megtartották.
5. A Különbizottság tagjait - nem érintve az alábbi 7. pont rendelkezéseit - négy évi időtartamra választják. Új választásokat az előző választásoktól számított negyedik év első hat hónapjában kell tartani. Ha a Különbizottság tagjainak új választására irányuló eljárás nem járna eredménnyel, az előzőleg megválasztott tagok az új tagok megválasztásáig továbbra is ellátják feladataikat.
6. A Különbizottság tagjai választásának eredményét közlik az Egyesült Nemzetek Főtitkárával, aki erről értesíti az Egyezmény X. Cikke 1. bekezdésében említett Államokat, valamint a X. Cikk 2. bekezdésének az alkalmazásával Szerződő Felekké vált Államokat. A Főtitkár ugyanezeket az Államokat értesíti az Egyezmény IV. Cikke 3-7. bekezdésének e Függelék 4. pontja alapján történő esetleges függőben tartásáról és alkalmazhatóságáról is.
7. Az Elnökké megválasztott személyek feladataikat felváltva két-két évig látják el. Azt, hogy az Egyezmény hatálybalépését követő első kétéves időszakban e két személy közül melyik lássa el az Elnök feladatait, sorshúzás útján határozzák meg. Ezt követően az elnöki tisztség egy új kétéves időszakra minden alkalommal arra a személyre száll át, akit más országcsoport választott Elnökké, mint az a csoport, amely azt az Elnököt választotta, aki a közvetlenül megelőző kétéves időszakban látta el feladatait.
8. Az Egyezmény IV. Cikke 3-7. bekezdésében említett és a Különbizottsághoz intézett kérelmeket az Európai Gazdasági Bizottság Ügyvezető Titkárához kell intézni. Az Ügyvezető Titkár azt először a Különbizottság ama tagjának adja át, akit más országcsoport választott meg, mint az, amely a kérelem benyújtásakor hivatalban levő Elnököt választotta. Az elsőként bevont tag által javasolt megoldást az Ügyvezető Titkár átadja a Különbizottság másik tagjának és ha az azt elfogadja, ezt a megoldást tekintik a Bizottság határozatának és mint ilyent, közli az Ügyvezető Titkár a kérelmezővel.
9. Ha a Különbizottságnak az Ügyvezető Titkár által bevont két tagja levelezés útján nem tud megállapodásra jutni a megoldásra nézve, az Ügyvezető Titkár Genfbe összehívja a Különbizottság ülését abból a célból, hogy megkíséreljék a kérelem tárgyában egyhangú határozat hozatalát. A Bizottság határozatát egyhangúság hiányában szótöbbséggel hozza és az Ügyvezető Titkár a határozatot közli a kérelmezővel.
10. Az Egyezmény hatálya alá eső vitákban a Különbizottság közreműködésével kapcsolatos költségeket a kérelmező előlegezi és ezeket eljárási költségeknek kell tekinteni.”
3. § (1) E törvényerejű rendelet kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban az 1964. évi január hó 9. napjától kezdődően kell alkalmazni.
(2) * E törvényerejű rendelet végrehajtásáról az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
Kihirdetve: 1964. III. 26.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 159. § (2) c).

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Főoldal Ékszer aktualitások PANDORA Anyák napi promóciós eljárás
2018. ápr. 25. Hírek
Anyák napi promóciós eljárás
§ 1. Általalános rendelkezések
A budapesti székhelyű Pandora Ékszer Magyarország Kft. a szervezője és tulajdonosa a promóciónak.
A promóció időtartama: 2018. április 27-tól május 6-ig.
A promóció a PANDORA Ékszer Magyarország Kft-hez tartozó márkaüzletekben és a promócióban reszt vevő partnerüzletekben elérhető.
Minden vásárló, aki a promóció során 27 900 Ft-ért vásárol ajándékba kap egy limitált karkötőt (597137), mely kizárólag a promóció ideje alatt elérhető az üzletekben.
Az ajánlat a készlet erejéig elérhető.
A promóció során megvásárolt termékek a PANDORA teljes ékszerkínálatából választhatók, kivéve a Disney és Shine kollekciókat.
A promóció más akcióval, kedvezménnyel és ajándékkal nem összevonható. Az ajándék készpénzre nem váltható. Vásárlóként egy karkötő adható!
§ 2.Promóciós feltételek
A promóció minden olyan vásárlóra vonatkozik, aki a §1. 2 pontban megadott időszakban, a §1. 3 pontban részletezett üzletekben vásárol. A vásárlás típusát a §1. 4, 5 pontok határozzák meg.
Minden vásárló, aki a promóció során 27 900 Ft-ért vásárol ajándékba kap egy limitált karkötőt (597137). Az ajánlat a készlet erejéig elérhető. Az ajándék készpénzre nem váltható. Vásárlóként egy karkötő adható!
A promóció során vásárolt termékekkel kapcsolatban fellépő garanciális feltételekre vonatkozó esetekben az egyes tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó kötelező jótállásról szóló 151/2003. (IX.22.) számú Korm. rendelet rendelkezései mérvadók.
A promóció más akcióval, más ajándék kibocsátással, kedvezménnyel nem vonható össze.
§ 3. Záró rendelkezések
Minden információ és promócióval kapcsolatos szabály megtekinthető a szervezők székhelyén és minden Pandora üzletben.
A jelen előírásokban nem részletezett kérdések esetén a §2 5. pontjában említett jogi rendelkezés és a Polgári törvénykönyv rendelkezései a mérvadók.
PANDORA anyák napja promóció promóciós szabályzat
Ezüst obszidián gumis karkötő 10 500 Ft Pandora ékszer

matches:
§ 1
§ 2
§1
§1
§1
§ 3
§2


text:
IV/01548/2019
. IV/01548/2019
Az ügy tárgya: A Szegedi Törvényszék 6.Bpkf.1027/2019/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz(fogvatartási körülmények miatti kártalanítás)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 11/27/2019
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján - a Szegedi Törvényszék 11.Bv.1070/2017/19. számú végzése és a Szegedi Törvényszék 6.Bpkf.1027/2019/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó - elítélt - alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatt kártalanítási kérelmet terjesztett elő. A kérelmet az elsőfokú bíróság érdemi vizsgálat nélkül elutasította, a másodfokú bíróság a végzést helybenhagyta, mivel a fogvatartásban lévő indítványozó nem terjesztett elő a Bv. tv. 144/B. § szerinti panaszt a fogvatartásért felelős szerv vezetőjéhez. Az Emberi Jogok Európai Bíróságához (EJEB) kérelmet terjesztett ugyan elő 2015. október 31. napján, amit az EJEB nyilvántartásba vett.
Az indítványozó álláspontja szerint a bírósági döntések a tisztességes bírósági eljáráshoz, valamint a törvény előtti egyenlőséghez való alapjogait sértik, ugyanis az ügy eldöntésére irányadó jogszabályokat okszerűtlenül és önkényesen értelmezték..
Szegedi Törvényszék 11.Bv.1070/2017/19. számú végzése
Szegedi Törvényszék 6.Bpkf.1027/2019/2. számú végzése
IV_1548_0_2019_inditvany.anonim.pdf
A határozat száma: 3192/2020. (V. 27.) AB végzés
A határozat kelte: Budapest, 05/12/2020
3192_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Szegedi Törvényszék Büntetés-végrehajtási Csoportja 11.Bv.1070/2017/19. számú végzése, valamint a Szegedi Törvényszék 6.Bpkf.1027/2019/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügy lényege a következőképpen foglalható össze: az indítványozó fogvatartottként kártalanítási kérelmet terjesztett elő alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatt 2017. június 9. napján, 2003. szeptember 30. napja és 2017. március 9. napja közötti időszak tekintetében a Szegedi Fegyház és Börtönnél.
[3]	Kérelmét az indítványozó jogi képviselőjén keresztül korábban az Emberi Jogok Európai Bíróságánál (a továbbiakban: EJEB) is benyújtotta 2015. október 31. dátummal, amelyet nyilvántartásba vettek.
[5]	1.2. Az indítványozó és jogi képviselőjének fellebbezését a másodfokon eljáró Szegedi Törvényszék alaptalannak találta és az elsőfokú döntést a 6.Bpkf.1027/2019/2. számú végzésével helyben hagyta. Indokolásában kifejtette, hogy az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg, hogy a Bv. tv. 144/B. §-a szerinti panasz benyújtását elmulasztotta, amely az előfeltétele a kártalanítási kérelemnek [Bv. tv. 10/A. § (6) bekezdés].
[6]	A másodfokú bíróság kiemelte, hogy a Bv. tv. 436. §-ban foglalt átmeneti rendelkezéseket nem lehet alkalmazni, tekintettel arra, hogy az indítványozó esetében a fogvatartás és az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények folyamatosak voltak, 2016. december 31. napjáig nem szabadult, tehát a Bv. tv. 144/B. § szerinti panasz benyújtása kötelező előfeltétel a kérelmet megelőzően, vagy legkésőbb azzal egyidejűleg, azt az EJEB-hez előterjesztett kérelem nem helyettesíti.
[7]	2. Az indítványozó ezt követően alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben a Szegedi Törvényszék Büntetés-végrehajtási Csoportja 11.Bv.1070/2017/19. számú elsőfokú végzése, valamint a Szegedi Törvényszék mint másodfokú bíróság 6.Bpkf.1027/2019/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, mert véleménye szerint azok sértik az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdését és a XXVIII. cikk (1) bekezdését.
[8]	2.1. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésében foglalt törvény előtti egyenlőség sérelme kapcsán kifejtette, hogy az eljáró Szegedi Törvényszék azonos tényállás mellett, azonos jogszabályt alkalmazva, az eddigi gyakorlathoz képest eltérő döntést hozott. Nem helytálló az indítványozó véleménye szerint az, hogy korábban kelt ügyekben helyt adtak a kérelmeknek és megítélték a kártalanítást, majd ezzel teljesen ellentétes módon az ugyanilyen alapokon fekvő jelen ügyben viszont érdemi vizsgálat nélkül elutasították, miközben más hazai bíróságok ilyen kérelmeket érdemben vizsgálnak és kártalanítást ítélnek meg. Ennek folyományaként jelen panasz indítványozója nem minősült egyenlőnek azon kérelmezőkkel, akiknek ügyében szintén a Szegedi Törvényszék járt el, csak korábban, illetve olyan kérelmezőkkel, akiknek a kérelmét más törvényszék bírálta el.
[9]	2.2. A XXVIII. cikk (1) bekezdésben foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való joggal kapcsolatban előadta, hogy az eljáró bíróságok tévesen értelmezték a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény és ehhez kapcsolódóan más törvények módosításáról szóló 2016. évi CX. törvény jelen ügyre irányadó rendelkezéseit. A törvény célja az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények esetére szóló hatékony hazai kártalanítás bevezetése volt, azonban ez a meghozott végzések során nem érvényesült, így a támadott döntések véleménye szerint tehát törvénysértők.
[14]	Ilyen esetekben az eljáró bíróságok úgy bíráltak el a kártalanítási kérelmeket, hogy a kérelmi igény záró időpontjaként 2016. december 31. napját (vagy egyes bíróságok a kérelem benyújtásának napját) vették figyelembe, ugyanakkor a kérelmet érdemben vizsgálták és az egyéb feltételek fennállása esetén kártalanítást ítéltek meg a kérelmezők számára. Tehát jelen kérelmet az indítványozó álláspontja szerint ketté kellett volna osztani és 2003. szeptember 30-tól 2016. december 31-ig terjedő időszak tekintetében érdemben vizsgálni.
[16]	3.1. Az Abtv. 30. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó alkotmányjogi panaszát határidőben nyújtotta be.
[17]	3.2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány – az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdése és a XXVIII. cikk (1) bekezdése vonatkozásában – a határozott kérelem Abtv. 52. § (1b) bekezdésében előírt feltételeinek – az alábbiak szerint – megfelel. Az indítvány az Alkotmánybíróság hatáskörére és az indítványozó jogosultságára vonatkozó hivatkozást tartalmaz, megjelöli az Alaptörvény megsértett rendelkezését, illetve a sérelmezett bírói döntést, indokolja annak Alaptörvénybe ütközését és kifejezetten kéri a megsemmisítését.
[18]	3.3. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján a továbbiakban azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz – az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdése és a XXVIII. cikk (1) bekezdése vonatkozásában – az Abtv. 27. §-ában és az Abtv. 29. §-aiban foglalt tartalmi feltételeket kimeríti-e.
[19]	Az egyedi ügyben való érintettség megállapítható, mivel az indítványozó a panasszal támadott ügyben kártalanítási kérelmet nyújtott be. Megállapítható továbbá, hogy az indítványozónak a támadott határozattal szemben további jogorvoslati lehetősége nem állt fenn.
[20]	Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság további tartalmi feltételeként nevesíti, hogy a panasznak a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést kell tartalmaznia.
[21]	Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. A (2) bekezdés d) pontja értelmében alkotmányjogi panasz alapján felülvizsgálja a bírói döntésnek az Alaptörvénnyel való összhangját. Az alkotmányjogi panasz jellegének megfelelően a testület hatáskörébe a bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú vizsgálata tartozik. Ebből következően az alkotmányjogi panasz nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírói határozatok által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének, azaz ez a jogvédelem nem jelenti a rendes bíróságok jogalkalmazási gyakorlatának általános felülvizsgálatát, aminek következtében az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna. A jogszabályokat a bíróságok értelmezik, az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki, ami nem adhat alapot számára minden olyan esetben történő beavatkozásra, amikor vélt vagy esetleg valós jogszabálysértő jogalkalmazásra került sor {3198/2013. (X. 22.) AB végzés, Indokolás [22]}. Ebből következően a bírói döntés alaptörvény-ellenességének vizsgálata során az Alkotmánybíróság attól is tartózkodik, hogy a bíróságok felülbírálati jogköréhez tartozó, szakjogi vagy kizárólag törvényértelmezési kérdésekben állást foglaljon {3028/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [12]}.
[22]	Az Alkotmánybíróság megállapította ennek kapcsán, hogy az indítványozó az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésben foglalt törvény előtti egyenlőség, valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jog vonatkozásában is kizárólag a bíróság törvényértelmezését vitatta.
[23]	3.4. Az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, figyelembe véve az eljáró bíróságok végzésében kifejtett indokolását, hogy az indítványozó panasza a sérelmezett döntésekkel kapcsolatban nem állított bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, illetve alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést sem vetett fel, így nem teljesítette az Abtv. 29. §-ában meghatározott befogadhatósági feltételt.
[24]	4. Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (2) és (3) bekezdésére is, az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. 3192/2020. (V. 27.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság