text:
Rokonok az "igazságszolgáltatásban" - KKBK
Családi összefonódások az "igazságszolgáltatásban"
2007. május 19. 01:02:06
1945 után a polgári rendszer rendőreit , ügyészeit, bíráit és ügyvédeit úgy kitakarították a bűnüldözés és igazságszolgáltatás szerkezetéből, hogy még leszármazottaik sem mehettek az intézmények közelébe, de még a felsőfokú képzésbe sem kerülhettek be. Ehhez képest, miután Szűrös Mátyás ősbolsevik kövület kikiáltotta a Harmadik Köztársaságot 1989-ben, a kádárizmushoz kötődő politikai nézetei miatt - és egyéb okból sem - egyetlen rendőrt, ügyészt vagy bírót nem távolítottak el székéből.
De nézzük meg a legfőbb ügyész, dr. Polt Péter családi kapcsolódásait. A maszopos és szadeszes képviselők által a parlamentben már tucatnyit meghaladó alkalommal leszavazott dr. Polt Péter legfőbb ügyész édesapja az a dr. Polt Miklós, aki a Kádár-rezsim Legfőbb Ügyészségében a bírósági főosztály örökös vezetője volt, és mint ilyen a halálbüntetés eltörléséig nyilván maga is többször tett indítványt halálbüntetés kiszabására. Birtokunkban van az az irat, amelyben a Legfőbb Ügyészség elismerte, a vérügyész, egészen két évvel ezelőttig, még nyugdíjasként bejárt a Legfőbb Ügyészség könyvtárát rendezgetni. Tiszta családi vállalkozás! Azért érthetetlen az a maszopos és szadaszes magatartás, amivel dr. Polt Péter parlamenti megnyilvánulásait rendre leszavazzák, mert a legfőbb ügyész maga is egy-gyökerű velük. Ezt leginkább az domborítja ki, hogy éppen a maszopos közpénzügyi államtitkár, Keller László által tett és elhíresült agancsos feljelentés alapján szerzett tudomást a közvélemény arról, hogy dr. Polt Péter legfőbb ügyész együtt vadászgat dr. Bártfai Jánossal.
Dr. Polt Péter legfőbb ügyész személyére még egy gondolat erejéig érdemes visszatérni. Szinte már magától értetődőnek tűnik a bírósági szervezettel való családi kapcsolata. Házastársa, dr. Rutkai Éva a Fővárosi Ítélőtábla bírája. Az előbb említett Postabank VIP listán más érdekes neveket is felfedezhet az óvatlan szemlélődő. Többek között olvasható annak a dr. Bárd Károlynak a neve, aki a "rendszerváltozás" után több kormányt is kiszolgált, igazságügyi helyettes államtitkárként. Az államtitkár dr. Bárd Károly édesapja az a dr. Bárd Károly, aki jelenleg ügyvédként praktizál és aki az ötvenes években ÁVH-s verő ember volt. Utóbbi tényről bárki meggyőződhet a Terror Házában látható kiállításon. Az idősebb dr. Bárd bizonyára nem véletlenül éppen azzal a doktortársával nyitott közös ügyvédi irodát, aki szintén ÁVH-s múltjával alapozta meg "hírnevét", s akire kegyetlenkedései miatt a köznyelv a "körmös" jelzőt akasztotta. Igen, "körmös" Bauer Miklós és Bárd Károly Eörsi - szintén a parlamentből ismert a név - ügyvédi irodájában találkoztak, s dolgoztak együtt évtizedeken keresztül.
Az Antall-kormány idején valaki felvetette, talán az ügyvédi kamara etikai vizsgálatot rendelhetne el, maradhat-e a két nem éppen patyolat tiszta múltú doktor úr az ügyvédi kamara tagja. A Budapesti Ügyvédi Kamara azonban 33:0 arányban elvetette e javaslatot. Az erkölcsi feddhetetlenség kérdését itt is kettős mércével mérték, elegendő ha csupán Kiszely Gábor ÁVH-ról íródott dokumentumait fellapozzák ehhez: itt az olvasható, hogy a Budapesti Ügyvédi kamara (Bárándy Péter igazságügy-miniszter és Bánáti János irányították) cseppet sem találta kivetnivalónak, hogy Riesz István volt igazságügy miniszter agyonveretésében személyesen közreműködött a két általuk makulátlan erkölcsű ügyvéd. A családi összefonódások itt még nem értek véget. A helyettes államtitkár és Postabank VIP listás dr. Bárd Károly házastársa Dr. Frech Ágnes büntető bíró, a Fővárosi Bíróság Büntető Kollégiumának vezetője. Úgy látszik a demokratikus jogállamiság legfőbb letéteményeseként tetszelgő dr. Lomnici Zoltán legfelsőbb bírósági elnököt soha nem zavarta az a körülmény, hogy a vezetése alatt működő, az alkotmányos szabályozás szerint jogvédelemre hivatott szervezet egyik vezetője egy olyan személy, aki közeli hozzátartozója annak az ÁVH-s pribéknek, aki két lábbal tiporta az alapvető emberi jogokat és aki puszta kézzel verte agyon dr. Riesz István egykori igazságügy-minisztert. A postabanki VIP listán olvasható még dr. Huba Olívia fővárosi bírósági bíró neve, akinek adóstársa egy magas rangú BRFK-s tiszt.
A Fővárosi Bíróság egyik bírája, dr. Almásy Mária, a "rendszerváltozás" előtt a Kispesti Bíróság MSZMP alapszervi titkára volt. Házastársa dr. Kandikó Gyula a Fővárosi Ügyészségi Nyomozó Hivatal vezetője. A Fejér Megyei főügyész-helyettes, Várhomokyné dr. Rab Noémi. Férje dr. Várhomoky, móri ügyvéd. Mór említése senkit ne tévesszen meg, és ne késztessen Várhomoky ügyvéd úr nevével kapcsolatban téves gondolattársításokra. Soha nem merült fel annak halvány gyanúja sem, hogy a megyei főügyész-helyettes férjének, Várhomoky ügyvéd úrnak bármi köze lenne a "móri vérengzés" néven elhíresült bűncselekményhez. Veszprém megyében a megyei bíróság elnöke, dr. Horváth György, aki Antall József MDF-es miniszterelnökről elnevezett emlékplakettet adományozott az előző köztársasági elnök Mádl Ferencnek. Dr. Horváth György Veszprém Megyei Bírósági elnök, a volt MDF-es belügyminiszter, jelenlegi országgyűlési képviselő, ügyvédként praktizáló dr. Horváth Balázs testvére. Ugyanebben a megyében a megbízott megyei rendőr-főkapitány dr. Horváth Imre. Ehhez nem érdemes kommentárt fűzni.
A Legfelsőbb Bíróság jelenlegi elnöke dr. Lomnici Zoltán szakmai tevékenysége számos kritikát váltott már ki a jog hivatás művelői körében. Nem telik el hét, hogy az elektronikus médiában ne jelenne meg dr. Lomnici Zoltántól olyan közlemény, amelyben a bíróságok működésének eredményességét és hatékonyságát méltatná. Állításait az esetek többségében bőséges statisztikai adattal támasztja alá. Valami hiba lehet azonban a perek gyors és hatékony befejezésére vonatkozó bírósági statisztikai adatfeldolgozásban. Dr. Lomnici a perek elhúzódásával kapcsolatos megnyilatkozásainak legerősebb kritikáját jelentette az a közelmúltban megjelent közlemény, amely szerint az összes parlamenti frakció támogatja azt a törvénytervezetet, amelynek elfogadásával rövidebbek lehetnek a bírósági perek. A közlemény szerint, ha elfogadja az országgyűlés a beterjesztésre kerülő törvénymódosítást, akkor a polgári perben az érintett al- vagy felperes kifogással élhet, ha indokolatlanul elhúzódónak tartja az eljárást.
Beszámolt arról, hogy jelenleg is van olyan bírósági vezető az országban, aki ellen tucatnyi eljárást indítottak a vádlottak. Lomnici sajátos felfogással ezt azzal magyarázza, hogy a vádlottak így akarják lassítani saját ügyük elbírálását. Az meg sem fordult Lomnici fejében, hogy a beperelt bírák esetében esetleg belső bírósági vizsgálatot rendeljen el, hátha mégsem az állampolgárban van a hiba, hanem abban, hogy az eljáró bíró részéről olyan jogsértést észlelt, amit rendes eljárási kifogással nem lehet orvosolni. Emlékeztetek arra a több, mint 6 éven át folyamatban volt közlekedési büntető ügyre, amelyben a vádlott és védője 3 szakértői véleménnyel igazolta, hogy a bíró koncepciózusan meghamisította a tárgyalási jegyzőkönyveket. Soha nem indítottak belső bírósági vizsgálatot a történtek tisztázására. Mindössze annyi történt, hogy a nyilvánvalóan morálisan alkalmatlan bírót peren kívüli bírósági csoportba helyezték át. A jegyzőkönyv-hamisítást kifogásoló vádlottat és ügyvédjét - sajátos logikával - a bíróság elnöke feljelentette hamis vád miatt. Szerencséjük volt és ügyüket egy kivételesen tisztességes vidéki bíró tárgyalta, aki mindkettőjüket, bűncselekmény hiányában, felmentette.
A Pintér Sándor felperesnek Pallag László alperes ellen a Pesti Központi Kerületi Bíróságon 29.P.88.474/2000. szám alatt folyamatban volt perében az ítéletet hozó bírói tanács vezetőjének: dr. Pataky Árpád bírónak, a Fővárosi Bíróság és felülvizsgálati eljárás során a Legfelsőbb Bíróság által is jóváhagyott jogi álláspontjának lényege az volt, miszerint az a hivatalos személy, aki munkakörének vagy megbízatásának jogi kereteit túllépi, ezen magatartásáért saját személyében is felelőssé tehető. A szakmai szabályok túllépése a magánszemélyként beperelt alperesek részéről nyilvánvaló, hiszen megyei bírósági elnöktől, megyei bírósági bírótól és városi bírósági bírótól elvárható a Legfelsőbb Bíróság közzétett - egyébként minden szervezetre kötelező és irányadó - határozatainak ismerete és figyelembe vétele. Az előbb hivatkozott ügyben, a felülvizsgálati eljárás során a Legfelsőbb Bíróság az alábbi jogi okfejtést adta: "a Ptk. 75. §-ának (1) bekezdése alapján a személyhez fűződő jogok a törvény védelme alatt állanak. E jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani". A Legfelsőbb Bíróság fenti megállapítása nyilvánvalóan vonatkozik a bírósági elnökökre és a bírákra is. A fentieken túlmenően a Legfelsőbb Bíróság rámutatott arra is, hogy a Ptk. 75. §-a összhangban áll az 1976. évi 8. tvr-rel kihirdetett, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 2. cikkének 3/b. pontjában foglalt azon rendelkezéssel, amely szerint minden olyan személy, akinek jogai vagy szabadságai sérelmet szenvednek, hatékony jogorvoslattal élhet akkor is, ha a jogok megsértését hivatalos minőségben eljáró személyek követték el. Azonosan rendelkezik az 1993. évi XXXI. Törvénnyel kihirdetett, az Emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló Egyezmény (Római Egyezmény) 13. cikke is. A Legfelsőbb Bíróság idézett jogértelmezéséből adódóan a polgári jogi felelősség alól a magánszemély alperesek sem mentesülhetnek arra hivatkozással, hogy megyei bírósági elnökként vagy bíróként eljárva, tehát hivatalos minőségben valósították meg azt a jogsértés-sorozatot, amely alapvető alkotmányos rendelkezéseket sért.
"Az alvilág olyan magas szintre fejlődött, hogy háborút vív a civilizáció ellen. ...a maffia beépül a legális szférába, összefonódik az államhatalmi szervekkel és bevételeit a legális gazdaság, a közpénzek megcsapolásával éri el. A folyamat nagyon magas szintre jutott. Magyarországon ez a fejlődés az olajüzletben érte el csúcspontját. A bűnözői csoportok sok esetben vámtisztek segítségével, rendőri támogatással, minisztériumi engedélyekkel működtek. Államtitkári szinten avatkoztak be halasztott vámfizetéssel kapcsolatos kérdésekbe... Egyes politikusok ennek ellenére azt mondták: eltúlzott az olajügyek körüli hisztéria. Ezen a véleményen volt Boross Péter, volt MDF-es belügyminiszter is. Pedig a taxisblokád után éppen az MDF vezette be a korlátlan liberalizációt az olajkereskedelemben. Néhányan azt remélték, hogy ezzel teremtik meg a privatizációban részt venni képes magyar vásárlóerőt. A túlzásról beszélő politikusok egy szempontot nem vettek figyelembe: az olajszakma igazi képviselőit és az adócsaló ügyeskedőket hamar kiszorították a pályáról. Ez teremtette meg Magyarországon a következő száz évre a szervezett bűnözés anyagi alapját. A pénz nagysága erkölcsileg szétzilálta és korrumpálta az állami hivatalokat, a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás szerveit. Aki a szervezett bűnözéssel egyszer kapcsolatba került, nem szabadulhatott. Ez vonatkozik vasutasokra, vámosokra, rendőrökre, minisztériumi tisztviselőkre, ügyészekre és bírákra egyaránt. Ha valaki nem távozott azonnal a szervezetéből, rajta keresztül az alvilág behatolt az állami szférába, és újabb kapcsolatokat szerzett. A szervezett bűnözés átláthatatlan és ellenőrizhetetlen módon összefonódott a közélettel és az állami szervekkel"
https://kkbk.blog.hu/api/trackback/id/tr644690719
Libero 2012.08.08. 12:45:21
Mi van már Lakatos Pállal???
tesz-vesz · http://kkbk.blog.hu 2012.08.08. 20:06:35
@Libero: nem tudom, úgy tudom hivatalosan nincs munkája, amúgy megjegyezném, hogy ő nekem gyanús, csepegteti az igazságot, akárcsak kőrösi, mindketten túl sokat tudnak, és húzzák a mézesmadzagot a magyarszívűeknek, ők lennének azok akik egy változás esetén alternatíva vezetők lennének?
kőrösiről már szinte teljesen kiderült hogy kettős ügynök féle áruló, milliomos és cégei vannak
Libero 2012.08.10. 08:40:01
@tesz-vesz: Nem akartak ők vezetők lenni (tudtommal), de mindketten elég hitelesnek tűntek a szememben, főleg mikor Kőrösi leugatta a Parlamentben az akkori agrárminisztert a növényolajipar eladásával kapcsolatban. Lakatos meg azért, mert ő legalább leírta az igazságot.Rajtuk kívül talán még a Papa tűnik jó fejnek.
tesz-vesz · http://kkbk.blog.hu 2012.08.10. 10:03:49
@Libero: ja, a többiről nem tudom mi van, de kőrösiről nagyon csúnya hírek mennek a cégeiről. majd 16.-án jelenik meg róla posztom

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
201006146846 | Drágos József roma vezetőt többször bűnösnek mondta ki a bíróság | Belföld
Emellett Drágos nevéhez is köthető, hogy a kizárólag cigány fiataloknak kiírt tanulói ösztöndíjpályázatokon tucatjával nyertek pénzt olyan fiatalok, akiknek semmi köze nincs a roma közösséghez.
„Koporsószeget veszek neked!” – ezt mondta 2008. szeptember 3-án Gyulán, a Békés Megyei és a Gyulai Városi Bíróság épülete előtt – a nyitott ablakon keresztül a gépkocsijából – átszólva Drágos József Szakál Istvánnak. Drágos az eleki cigány kisebbségi önkormányzat elnöke, de tagja a Békés Megyei Cigány Önkormányzatnak, egyben alelnöke az országos roma önkormányzatnak és Fidesz színekben képviselőként ténykedik az eleki városi testületben is.
Drágos ekkor perben és haragban állt már Szakállal, éppen a Szakál által kezdeményezett büntetőper harmadik tárgyalási napja ért véget, amikor a fenti mondat elhangzott.
Ennek előzménye, hogy a legutóbbi, a 2006 őszi kisebbségi választások előtt az eleki roma elnök, Drágos József aláíratott Szakál István roma önkormányzati képviselővel egy üres papírlapot. Erre egy korábbi megbeszélésük értelmében Szakál költségtérítési elszámolása miatt volt szükség. Azonban a fehér lap alját kézjegyével ellátó Szakál utóbb azzal szembesült, hogy felülre olyan szöveg került, amely szerint „Egészségügyi állapotomra tekintettel a kisebbségi önkormányzatba való jelölést visszavonom.”
Bár kétségtelen, hogy ezt megelőzően tett ilyen és hasonló kijelentéseket Szakál, ám végül másként döntött, ekként pedig – ahogy a bíróság megállapította – ez nem tükrözte a roma képviselő valódi szándékát. Ezért tett feljelentést a sértett, kifogásolva, hogy a hamisítás miatt nem indulhatott a 2006-os kisebbségi választáson.
Tucatnyi fenyegetés
A tárgyalássorozat végén a Gyulai Városi Bíróság okirathamisítás és a választás rendje elleni bűntettben bűnösnek mondta ki Drágost, ezért 450 ezer forint pénzbírságra ítélte, egyben két korábbi könnyű testi sértés miatt a bíróság megszüntette a próbára bocsátást.
Éppen ezt a büntetőpert tárgyalta a gyulai bíróság 2008. szeptember 3-án, amikor tárgyalóteremből kijövő a vádlott a koporsószeg kíséretében megfenyegette Szakált. Négy nappal később a Gyulához közeli Elek benzinkútján találkozott össze Drágos és Szakál, ahol az eleki roma önkormányzat vezető állítólag azt mondta egykori képviselőtársának, hogy „te szemét patkány, ki foglak nyírni!”
Az ezt követő hetekben és hónapokban még tucatnyi fenyegetés érte Szakált, ekkor Drágos megbízásából egy közös ismerősük adta át az üzeneteket. A sértett akárcsak az előző, az aláírásával való visszaélés miatt, most is feljelentést tett.
Drágos József mind a nyomozás, mind a tárgyalás során tagadta a terhére róttakat, nem ismerte el a bűncselekményt, sőt kijelentette, hogy mindez hazugságon alapul. Végül azonban ezt a védekezést nem fogadta el a bíróság, így folytatólagosan elkövetett fenyegetés vétsége miatt első fokon 4 hónap fogházbüntetésre ítélték a romavezetőt, ennek végrehajtását azonban egy év próbaidőre felfüggesztették. A romavezető fellebbezett az ítélet ellen.
Akiknek a Macika is segített
Emellett Drágos nevét az elmúlt években összefüggésbe hozták a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány (Macika) roma ösztöndíj-pályázatával is. Ez aligha véletlen, hiszen a kizárólag a roma fiataloknak kiírt tanulmányi program része volt, hogy abban szűrő és hitelesítő szereppel bízták meg a helyi cigány kisebbségi önkormányzatok elnökeit, így Eleken Drágost. Feladatuk a roma fiatalok által beadott ösztöndíj-pályázat aláírás és támogatása volt, ami pluszpontot jelentett az aspiránsoknak.
A kiírók szerint pedig az lett volna a feladatuk – a noha szabad identitásválasztást engedélyez az idevonatkozó, a nemzeti és etnikai kisebbségekről szóló 1993-as törvény –, hogy a kisebbségi vezetők helyismeretére támaszkodva segítséget nyújtanak, hogy a roma ösztöndíjra ténylegesen csak romák jelentkeznek.
Drágos itt két ok miatt sem vizsgázott jelesre. Egyrészt 2006-ban 60 ezer forintos pénzbírságra ítélték azért, mert egy vele korábban összekülönbözött roma önkormányzati vezető gyermekének Macika-ösztöndíját – tucatnyi más pályamunkával szemben – késve továbbította a kiírónak, a pályázó elvesztette jogosultságát az anyagi támogatásra.
Másrészt az elmúlt években egyre nőtt Eleken a roma ösztöndíjban részesültek száma. Kisváros lévén, itt az emberek jól ismerik egymást, és erős a gyanú, hogy a nyertes pályázók nagyobbik részének nincs köze a cigánysághoz. Sem származásilag, sem nyelvileg, sem kulturálisan, sem családilag.
Jellemző, hogy a Jobbik helyi elnökének lánya is kapott ösztöndíjat – ahogy erről a 168 Óra Online beszámolt. Azóta a szélsőjobbos párt Békés megyei vezetése felfüggesztette a politikus elnöki megbízatását, és vizsgálatot kezdeményezett ellene.
Beszédes szám, hogy az 560-580-as számra becsült eleki roma közösségből annyian kaptak egyetemi és főiskolai tanulmányaikra ösztöndíjat csak a 2008/2009-es tanévben, ahány 18 és 25 év közötti roma fiatal nincs is ebben a viharsarki kisvárosban. (Sic!)
Az ügyészség a szabad identitásválasztásra hivatkozva az ügyben született feljelentéseket mindannyiszor elutasította.
Részben a fentiek miatt Nánási Mihály eleki képviselő már két évvel ezelőtt testületi ülésen szólította fel lemondásra a helyi roma vezetőt az önkormányzati képviselői tagságról. Meglátása szerint a képviselői eskü tartalma: „az Alkotmány és alkotmányos jogszabályok megtartása”, valamint az elmarasztaló ítéletek ellentétben vannak egymással.
Ám a felszólított fideszes képviselő nem mondott le. Így 2008 májusa óta sajátos képviselői performansz részese lehet, aki ellátogat az eleki testületi ülésekre. Nánási a történtek miatt nem hajlandó egy asztal mellé ülni képviselőtársával, így külön asztalkát visz a testületi ülésekre, és a mögé ül le.
A történtek ellenére nagy eséllyel megjósolható, hogy Drágos József – dacára az elmarasztaló ítéletek sorának – 2010 őszi önkormányzati és helyhatósági választások után is közszereplő marad. Megőrzi eddigi pozícióinak java részét a magát jobboldali roma politikusnak tartja magát.
Drágos József és ügyvédje, Szécsi István megkeresésünkre nem kívánt nyilatkozni. A roma kisebbségi vezető tudósítónk értésére adta: ő tudja, valakinek a megbízásából készül ez a cikk. Mikor megkérdeztük, mégis, ki lenne ez az ember, akkor hallgatás volt a válasz. Emellett erőteljes felháborodásának adott hangot, miközben folyt és folyik a szabad rablás az országban, addig az ő nem létező ügyeivel foglalkozik a sajtó.
„Semmi sem úgy történt, ahogy a bírósági ítéletekben olvasható” – mondta Drágos József a 168 Óra Online-nak.

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Rendes bíróságok - Románia
Románia legfelsőbb szintű bíróságaként ez az egyetlen olyan bírósági intézmény, amely biztosítani tudja a jogszabályok többi bíróság általi egységes értelmezését és alkalmazását. Az ennek biztosítására szolgáló legfőbb eszköz a törvényességi óvás.
A legfelsőbb szintű bíróság további, önálló hatáskörrel rendelkező egységei a négy darab „öt bíróból álló tanács”, az összevont kollégiumok, továbbá a törvényességi óvással, valamint a meghatározott jogkérdésekkel foglalkozó tanács.
A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék részeként működő I. polgári kollégium, II. polgári kollégium, valamint közigazgatási és adóügyi kollégium bírálja el a fellebbviteli bíróságok ítéleteivel, valamint törvény által megállapított esetben más bíróságok határozataival szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmeket, továbbá a nem jogerős ítéletek vagy bármely olyan bírósági aktus ellen benyújtott felülvizsgálati kérelmeket, amelyek ellen egyéb módon nem nyújtható be fellebbezés és amelyek esetében a fellebbviteli bíróság előtti eljárás megszakadt.
Első fokon a törvény által az első fokon hatáskörrel rendelkező Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék hatáskörébe utalt ügyek és kérelmek;
A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma elsőfokú bíróságként bírálja el a hazaárulás bűntettével, a szenátorok, a képviselők és Románia európai parlamenti képviselői, a kormány tagjai, az alkotmánybírák, a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának tagjai, a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék bírái, valamint a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék mellett működő ügyészség ügyészei által elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos ügyeket.
a fellebbviteli bíróságok és a Katonai Fellebbviteli Bíróság által büntetőügyekben, első fokon hozott ítéletekkel szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmek;
a fellebbviteli bíróságok és a Katonai Fellebbviteli Bíróság és a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma által büntetőügyekben, első fokon hozott ítéletekkel szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmek;
a nem jogerős ítéletek vagy bármely olyan bírósági aktus ellen benyújtott felülvizsgálati kérelmek, amelyek ellen egyéb módon nem nyújtható be fellebbezés és amelyek esetében a fellebbviteli bíróság előtti eljárás megszakadt;
törvény által megállapított esetekben a büntetőügyekben hozott jogerős ítéletekkel szembeni fellebbezések;
egyes jogkérdések tisztázását célzó előzetes döntéshozatal iránti kérelmek;
illetékességi összeütközések, amelyekben a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma az összeütközéssel érintett bíróságok felett álló általános magasabb szintű bíróság;
a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező fellebbviteli bíróság által másik fellebbviteli bírósághoz való utalás iránti kérelmek;
törvényben meghatározott egyéb esetek.
A többször módosított és kiegészített, valamint ismételten közzétett 304/2004. sz. törvény 24. cikke értelmében az öt bíróból álló tanácsok bírálják el a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma által első fokon hozott ítéletekkel szemben előterjesztett felülvizsgálati kérelmeket, az előzetes engedélyezést követően az öt bíróból álló tanácsok elé terjesztett, fellebbviteli eljárásban hozott ítélettel szemben előterjesztett fellebbezéseket, az első fokon a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma által tett megállapításokkal szemben előterjesztett felülvizsgálati kérelmeket, a törvényben meghatározott fegyelmi ügyeket, valamint a törvény által a hatáskörükbe utalt és hatáskörükbe tartozó egyéb ügyek, továbbá az alkotmánybíróság elé utalást elutasító, másik öt bíróból álló tanács által hozott ítéletekkel szemben előterjesztett felülvizsgálati kérelmeket. Az ismételten közzétett 317/2004. sz. törvény 51. cikkének (3) bekezdése értelmében az öt bíróból álló tanácsok bírálják el a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának fegyelmi ügyekben hozott ítéleteivel szembeni felülvizsgálati kérelmeket.
Romániában a fellebbviteli bíróságokat az elnökök vezetik, akiknek munkáját egy vagy két elnökhelyettes segítheti.
polgári ügyek,
gyermekeket érintő vagy családjogi ügyek,
közigazgatási és adójogi peres ügyek,
munkaügyi és társadalombiztosítási jogviták, továbbá gazdasági társaságokkal, cégnyilvántartással, fizetésképtelenséggel, tisztességtelen versennyel és egyéb kérdésekkel kapcsolatos ügyek, valamint
A 15 fellebbviteli bíróság jogi személyiséggel rendelkezik, és mindegyikük több (hozzávetőleg 3) törvényszék illetékességi területét fedi le.
elsőfokú bíróságként – külön jogszabályi előírások alapján – elbírálják a közigazgatási és adójogi peres ügyekkel kapcsolatos kereseteket;
fellebbviteli bíróságként elbírálják a törvényszékek által első fokon hozott ítéletekkel szembeni fellebbezéseket;
felülvizsgálati fórumként elbírálják a törvényszékek által fellebbviteli eljárásban hozott ítéletekkel, valamint az első fokon a törvényszékek által hozott azon ítéletekkel szembeni felülvizsgálati kérelmeket, amelyek ellen a törvény alapján nincs helye fellebbezésnek, továbbá a törvényben kifejezett meghatározott egyéb ügyeket.
a büntető törvénykönyv 394–397., 399–412. és 438–445. cikkében említett bűncselekmények;
Románia nemzetbiztonságával kapcsolatos, külön törvényekben meghatározott bűncselekmények;
a körzeti bíróságok és a törvényszékek bírái, valamint az e bíróságok mellett működő ügyészségek ügyészei által elkövetett bűncselekmények;
ügyvédek, közjegyzők, bírósági végrehajtók, a Számvevőszék pénzügyi ellenőrei, valamint külső állami könyvvizsgálók által elkövetett bűncselekmények;
a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék bírósági fogalmazói, a fellebbviteli bíróságok vagy a katonai fellebbviteli bíróság bírái, és az e bíróságok mellett működő ügyészségek ügyészei által elkövetett bűncselekmények;
a Számvevőszék tagjai, a Jogalkotási Tanács elnöke, az ombudsman, az ombudsmanhelyettesek és a quaestorok által elkövetett bűncselekmények;
a törvényben meghatározott esetekben egy másik illetékes bírósághoz történő áttétel iránti kérelmek.
Fellebbviteli bíróságként elbírálják az első fokon a körzeti bíróságok és törvényszékek által büntetőügyekben hozott ítéletekkel szembeni fellebbezéseket.
A fellebbviteli bíróságok döntenek továbbá az illetékességi területükön működő törvényszékek közötti illetékességi összeütközések, az illetékességi területükön működő körzeti bíróságok és törvényszékek közötti hatásköri összeütközések, továbbá egy adott fellebbviteli bíróság illetékességi területén belül különböző törvényszékek illetékességi területén működő körzeti bíróságok közötti illetékességi összeütközések ügyében is.
A fellebbviteli bíróságok döntenek továbbá az elítélt személyek kiadatására vagy külföldre szállítására irányuló kérelmekről.
munkaügyi és társadalombiztosítási jogviták, továbbá gazdasági társaságokkal, cégnyilvántartással, fizetésképtelenséggel, tisztességtelen versennyel és egyéb kérdésekkel kapcsolatos ügyek; valamint
Fellebbviteli bíróságként elbírálják az első fokon a körzeti bíróságok által hozott ítéletekkel szembeni fellebbezéseket.
Felülvizsgálati fórumként elbírálják a körzeti bíróságok által hozott azon ítéletekkel szembeni felülvizsgálati kérelmeket, amelyek ellen a törvény alapján nincs helye fellebbezésnek, továbbá a törvényben kifejezett meghatározott egyéb ügyeket.
az élet, testi épség és egészség elleni bűncselekmények, a személyes szabadság elleni bűncselekmények, a rongálás bűncselekmény súlyosabban minősülő esetei, a különösen súlyos hátrányt okozó bűncselekmények, migránskereskedelem, kínzás, korrupció és hivatali bűncselekmények, államtitoksértése, nem nyilvános titkosszolgálati információ nyilvánosságra hozatala, pénzeszközök jogtalan megszerzése, sikkasztás, nukleáris és egyéb rádióaktív anyagokkal való visszaélés, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaélés, AIDS továbbadása, információs rendszerek és adatok biztonsága és integritása elleni bűncselekmények, szervezett bűnözői csoport létrehozása;
halált okozó szándékos bűncselekmények;
azon bűncselekmények, amelyek tekintetében a Szervezett Bűnözéssel és Terrorizmussal Kapcsolatos Vizsgálatok Igazgatósága (Direcția de Investigare a Infracțiunilor de Criminalitate Organizată) vagy az Országos Korrupcióellenes Igazgatóság képviseli a vádat, kivéve, ha e bűncselekmények törvény alapján magasabb szintű bíróságok hatáskörébe tartoznak;
az adócsalás megelőzéséről és az adócsalás elleni küzdelemről szóló többször módosított 241/2005. sz. törvény 9. cikkének megfelelően a pénzmosással és adócsalással kapcsolatos bűncselekmények;
A törvényszékek döntenek az illetékességi területükön működő körzeti bíróságok közötti illetékességi összeütközések ügyében, valamint elbírálják a körzeti bíróságok által törvényben meghatározott ügyekben hozott ítéletekkel szembeni felülvizsgálati kérelmeket.
halál tényének bírói megállapítása iránti keresetek;
örökléssel kapcsolatos keresetek, függetlenül a pertárgy értékétől;
elbirtoklást érintő keresetek, függetlenül a pertárgy értékétől;
keresetek földhaszonbérlettel kapcsolatos ügyekben, kivéve a külön törvény által más bíróság hatáskörébe utalt ügyeket;
bármely egyéb, pénzben kifejezhető követelés 200 000 RON összegig, függetlenül attól, hogy a felek egyéni vállalkozóként vagy magánszemélyként járnak el.
Ezenkívül a körzeti bíróságok a törvény által előírt esetekben elbírálják a hatósági jogalkalmazói tevékenységet végző helyi közigazgatási és egyéb szervek határozatai elleni fellebbezéseket, valamint a törvény által hatáskörükbe utalt egyéb kérelmeket.
A bíróságok a bírósági portálon közzéteszik ítéleteik összefoglalását. Lásd például a bukaresti fellebbviteli bíróság ítéleteinek összefoglalását;
A romániai Jogalkotási Tanács által üzemeltetett és fenntartott jogi adatbázis, bíróságok illetékessége – Románia.

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
NYILVÁNOS AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS - nyílt vagyonhasznosítási pályázathoz - A Kúria egyes, válogatott, szerkesztett döntéseit, jogegységi iránymutatásokat és egyéb anyagokat tartalmazó havi folyóirat (a továbbiakban: BH) kiadására | Kúria
NYILVÁNOS AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS - nyílt vagyonhasznosítási pályázathoz - A Kúria egyes, válogatott, szerkesztett döntéseit, jogegységi iránymutatásokat és egyéb anyagokat tartalmazó havi folyóirat (a továbbiakban: BH) kiadására
A Kúria egyes, válogatott, szerkesztett döntéseit, jogegységi iránymutatásokat és egyéb anyagokat tartalmazó havi folyóirat (a továbbiakban: BH) kiadása, valamint a BH-ban közlésre kerülő anyagok elektronikus jogi adatbázisba foglalás útján történő felhasználása
1. A Kúria (székhely: 1055 Budapest, Markó utca 16.) ezúton tesz közzé ajánlati felhívást (Pályázatot) ajánlattételre az ajánlati felhívásban részletezett feltételek mellett a BH folyóirat kiadásának, valamint a BH-ban közlésre kerülő anyagok elektronikus jogi adatbázisba foglalás útján történő, az alábbiakban körülírt felhasználásának az engedélyezése tárgyában kiírt nyílt pályázati eljárásban.
2. Az eljárás formája – az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény, valamint az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X.4.) kormányrendelet alapján lefolytatásra kerülő – nyílt pályázat. Minden – jelen felhívásban megjelölt feltételeknek megfelelő – jogi személy benyújthat ajánlatot.
3. Az ajánlati felhívás nem minősül a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (Kbt.) szerinti közbeszerzési eljárásnak. A pályázati eljárásban a Kbt. előírásait nem kell alkalmazni. Az ajánlati felhívás a mai naptól az alábbi mellékletben elérhető. Az írásbeli ajánlatot az ajánlati felhívás Kúria honlapján történő közzétételétől számított 30. nap déli 12 órájáig a Pályázat lebonyolítójánál (Szecskay Ügyvédi Iroda, 1055 Budapest, Kossuth tér 16/17, III. emelet) lehet zárt borítékban, személyesen vagy postai úton benyújtani.
Budapest, 2016. július 21. Dr. Darák Péter
NYILVÁNOS AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS - nyílt vagyonhasznosítási pályázathoz

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria