text:
KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG - PDF
KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG
Download "KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG"
1 KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG Horváth Zsolt Bevezetés Az internet elterjedése jelentős változásokat hozott mind a média- és sajtószabályozás, mind pedig a személyiségi jogok védelmének gyakorlati kérdései kapcsán. Az elektronikus sajtó mellett olyan új jelenségek váltak a mindennapjaink részévé, mint például a fórumok, blogok, kommentek, web2, stb. Az online felületek jelentősen megkönnyítették a nyilvánossághoz jutás lehetőségét, amellyel nem csak a megnyilvánulásoknak nyújtottak szélesebb teret, hanem az esetleges sérelmes megnyilatkozások miatti érdeksérelem is jelentősen nőtt. Az internet teremtette nyilvánosságra és a megnyilatkozás lehetőségének demokratizálódására mindenképpen pozitív jelenségként tekinthetünk. Az internetes kommentek és az internetes közösség nagy részére jellemző kritikai attitűd a bírált személyek részéről számos negatív hozadékkal is jár. A széles nyilvánosság és az azonnali, akár a leghevesebb érzelmek kiváltotta bejegyzések együttesen komoly céltáblává tehetnek szinte bárkit. A jelen írás a kommentekért való szerkesztői felelősség kérdését mutatja be. Az írás vállaltan nem tér ki a büntetőjogi felelősség kérdésére, illetve a kommentelő polgári jogi felelősségére sem. 1. Az új média- és sajtószabályozás, kommentpánik Ebben, az internet és a közösségi média korának gyorsan változó közegében született meg a magyar média- és sajtószabályozás két új alapköve, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló évi CLXXXV. törvény (Mttv.), 1 valamint a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló évi CIV. törvény (Smtv.). Az új jogszabályok hatályba lépését és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) Médiatanácsa (Médiatanács) felállítását a nagy nemzetközi médiavisszhang is övezte. A hazai internetes portálok egy része is aggódva várta július 1. napját, amikortól kezdve a Médiatanács médiahatósági eljárásokat indíthatott és az Mttv. szerinti szankciókat ( ) is alkalmazhatott. Az új médiaszabályozás ugyan a szerkesztői felelősség szabályain alapvetően nem változtatott, mégis számos internetes újság és hírportál jelentette be, hogy július 1-jétől megszünteti a kommentelés lehetőségét. 2 Doktorandusz, Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola. 1 A törvény preambuluma szerint az Országgyűlés a közösség és az egyén érdekeinek felismeréséből, a társadalom integritásának előmozdítása, [ ] a technológiai fejlődés által előidézett körülmények figyelembevételével, megóvva a véleménynyilvánítás és a szólás, valamint a sajtó szabadságát, felismerve a médiaszolgáltatások kiemelkedő kulturális, társadalmi és gazdasági jelentőségét és a médiapiaci verseny biztosításának fontosságát, alkotta meg a médiáról és a tömegkommunikációról szóló törvényt. 2 Ilyen bejelentést tett az egyik legolvasottabb hazai hírportál, a és aloldalait üzemeltető Index.hu Zrt. és azóta számos más oldal is július 1-jétől pedig csak előzetes moderálás után jelentet meg hozzászólásokat Lapcom Kft. több regionális hírportálja is (Delmagyar.hu, Kisalfold.hu, Nyugat-magyar.hu stb.). 702 A fenti negatív várakozások egyértelműen az új médiaszabályozás és médiahatóság kapcsán jelentek meg. Az NMHH szóvivője útján már július 1. napján igyekezett tisztázni a médiahatóság álláspontját, melyben kifejtette, hogy nem tartoznak például a blogok a fórumozás és a kommentek a médiatörvény hatálya alá, mert a médiatörvény a médiaszolgáltatásokra és a sajtótermékekre vonatkoznak és az említettek nem tartoznak ezen kategóriákba. 3 Néhány nap múlva Koltay András, a Médiatanács tagja az MTI útján a következőket mondta: a komment még akkor sem tekinthető szerkesztett tartalomnak, ha moderálják azt, hiszen nem a szerkesztő döntésén múlik, hogy mi kerül ki az internetes oldalra. 4 A kommentekért való felelősség megítélése szempontjából tehát az új médiaszabályozás nem hozott változást. Arra azonban kevesen számítottak, hogy a bíróságok jóval aktívabbak lesznek ebben a kérdésben és az alapvetően nem változó jogszabályi környezet ellenére is más-más módon, de a szólásszabadság rovására értékelik a kommentekkel kapcsolatos eseteket. 2. A hazai bírói gyakorlat Lássuk, milyen jogi megítélés alá esnek a kommentek és az értük fennálló szerkesztői, polgári jogi felelősség a hazai bírói gyakorlatban. Ennek bemutatására vizsgáljuk meg egy konkrét ügy 5 első- és másodfokú ítéletét. Ebben az ügyben az első fokon a Fővárosi Bíróság (akkori nevén) járt el Tényállás és a peres felek érvelése Az ügyben I. II. és III. rendű alperesek is egy-egy honlapot üzemeltettek. I. rendű alperes egy fogyasztóvédelemmel is foglalkozó egyesület volt. A felperes két ingatlanhirdetésekkel foglalkozó honlap üzemeltetője. I. rendű alperes kritikus hangvételű írást (közleményt) közölt felperesnek fogyasztókkal szemben tisztességtelennek gondolt kereskedelmi gyakorlatával kapcsolatban, amely közzétételre került a II. rendű alperes cikkében és a III. rendű alperes fórumán is. Az írások tájékoztatták továbbá olvasóikat arról, hogy ezen kereskedelmi gyakorlattal összefüggésben több eljárás is folyamatban volt, illetve van a Gazdasági Versenyhivatalnál, illetve a Fogyasztóvédelmi Hatóság részéről. A cikkeket az I. és a III. rendű alperesek oldalain is lehetett kommentelni. Az írások mindkét oldalon heves indulatokat váltottak ki az olvasókból. A bejegyzések miatt felperes az oldal üzemeltetői felelősségének megállapítását kérte a bíróságtól, hivatkozva a (régi) Ptk. 78. (1)-(2) bekezdésére. Az I. és III. rendű alperesek a vitatott internetes hozzászólásokat a felperes kérelmére törölték. A felperes részéről úgy ítélték meg, hogy az I. rendű alperes honlapjának közleménye és annak további közlései, valamint az egyes hozzáfűzött kommentárok személyiségi jogot sértenek, ezért keresettel fordult a bírósághoz. A felperes keresetében kérte annak megállapítását, hogy az alperesek honlapjain megjelent közleményeknek az általa 3 Ld. az NMHH sajtótájékoztatójáról az MTI alapján a oldal írása: Médiatanács: a nyomtatott sajtóra érvényes elvárások 4 Vö. az MTI alapján a oldal írása: A kommentekre nem vonatkozik a médiatörvény Elérhetősége az interneten: 5 Az ügyet Nádori Péter hivatkozza meg egyik cikkében. A jelen ismertető az ítéletek anonimizált változatain alapul, melyekhez a LEXPERT határozatkeresőn keresztül fértem hozzá. Nádori Péter: Kommentek a magyar interneten: a polgári jogi gyakorlat. In Medias Res 2012/2. szám. Elérhetősége az interneten: 6 A Fővárosi Bíróság 19.P.022/2010/7. számon hozott elsőfokú ítéletet. 713 üzemeltetett honlapokra vonatkozó megállapításai nem valósak, sértő tartalmúak, ezáltal sértik a felperes jóhírnév védelméhez fűződő személyiségi jogait. Az I. és III. rendű alperesek kérték a kereset teljes elutasítását. Álláspontjuk szerint társadalmi szervezetként egy jelenséggel kapcsolatban fejtették ki jogi álláspontját, amely tényekkel is alátámasztható. A kommentek kapcsán az I. és III. rendű alperesek részéről előadták, hogy az elektronikus kereskedelemről szóló évi CVIII. törvény alapján jártak el akkor, amikor kérésre a kifogásolt kommenteket eltávolították, de azok tartalmáért értesítésig, illetve a panasz beérkezéséig felelősség őket nem terheli. A II. rendű alperes ugyancsak a kereset elutasítását kérte jogalap hiányában. Álláspontja szerint olyan közleményt tett közzé, amely az internetes tartalomszolgáltatók által alkotott társadalmi szervezet szakmai álláspontját képviselte a véleménynyilvánítás határain belül. Alperesek alapvetően az ilyen ügyekben gyakran előforduló érveléssel védekeztek. Az I. és III. rendű alperesek előadták, hogy a kommentek (hozzászólások) tartalmáért nem felelősek, tekintettel arra, hogy az elektronikus kereskedelemről szóló évi CVIII. törvény (Ektv.) alapján csak közvetítő szolgáltatónak minősülnek, és ebben az esetben csupán arra terjed ki a kötelezettségük, hogy kifogásolás esetén a közleményeket eltávolítsák, amely meg is történt Az elsőfokú bíróság döntése Az elsőfokú bíróság végül azt állapította meg, hogy az alperesek által közzétett közlemény véleménynek minősül, és azzal alperesek nem lépték át a véleménynyilvánítás szabadságának határait. A közlemény éles véleményt formál ugyan a felperesi honlapok gyakorlatáról, azonban mentes a szükségtelen gyalázkodástól vagy megalázó kifejezések használatától. A bíróság azonban nem értett egyet alpereseknek az Ektv.-re alapozott jogi érvelésével, mely szerint a kommentekért nem felelnek abban az esetben, ha azokat az Ektv. 10. szerinti eljárásnak megfelelően, felhívásra eltávolítják. Az elsőfokú bíróság szerint a hozzászólások (kommentek) tulajdonképpen az eredeti közleményekhez fűzött olvasói levelekkel esnek egy tekintet alá, szerkesztett tartalomnak minősülnek, ezért azok tartalmáért az érintett alperesek jogi felelősséggel tartoznak. A bíróság több az I. és II. rendű alperes oldalain megjelenő komment esetében is megállapította, hogy azok túllépik a véleménynyilvánítás megengedett határait, kifejezésmódjukban indokolatlanul bántónak, sértőnek minősülnek. Mindezek alapján az elsőfokú bíróság nem találta személyiségi jogot sértőnek az I., II. és III. rendű alperesek által közzétett közleményeket, ugyanakkor megállapította, hogy I. és III. rendű alperesek az oldalaikon megjelenő kommentek útján megsértették felperes személyhez fűződő jogait. Az elsőfokú bíróság tehát nem értett egyet azzal, hogy az I. és III. rendű alperesi védekezéssel, miszerint az Ektv. szerinti közvetítő szolgáltatói minőségük miatt a kommentek tartalmáért nem felelősek. Az elsőfokú bíróság a hozzászólásokat az eredeti közleményhez fűzött olvasói levelekkel egy tekintet alá eső, szerkesztett tartalomnak minősítette, amelyért az I. és III. rendű alperesek jogi felelősséggel tartoznak Fellebbezés az elsőfokú bíróság döntése ellen Az elsőfokú ítélet ellen a felperes, valamint az I. és III. rendű alperesek terjesztettek elő fellebbezést. A felperes fellebbezésében az elsőfokú bíróság ítéletének részbeni megváltoztatását és a keresetének teljes egészében történő helytadását kérte. Alperesek rámutattak arra, hogy a felperes sem az I., sem a III. rendű alperest nem szólította fel arra, hogy távolítsák el a honlapokon szereplő hozzászólásokat, ezért csak a per megindulásakor, a keresetlevél kézhezvételét követően szereztek tudomást a felperes kifogásairól, de annak haladéktalanul eleget is tettek. 724 Kiemelték, hogy a hozzászólások elhelyezésének lehetősége nem tekinthető a szerkesztett tartalom részének, tehát a sajtó gyakorlatában olvasói levélnek minősülő közlésnek sem. A hozzászólás elhelyezéséhez a felhasználók kötelesek magukat regisztrálni és az általuk begépelt szövegek és egyéb tartalmak az alperesi közreműködés vagy előzetes ellenőrzés nélkül jelennek meg a webes felületen. Kifejtették ismételten, hogy az elsőfokú bíróság érvelése az Ektv. és a 2000/31/EK irányelv tartalmával is ellentétes. Hangsúlyozták, hogy a III. rendű alperes a felhasználói hozzászólások tekintetében az Ektv. 2. lc) pontja szerinti közvetítő szolgáltató, és mint ilyen, nem köteles a hozzászólások moderálására, ellenőrzésére, szerkesztésére és nem felel azok tartalmáért sem. Ha a blog szerkesztett tartalomnak minősülne is, a hozzászólások nem azok. A jogsértő tartalmakat csak a szolgáltató jogosult törölni, akár saját észlelése alapján, akár az érdekeltek kérésére. Utaltak arra, hogy a Fővárosi Bíróság két hasonló ügyben is kimondta, hogy a tárhely-szolgáltató egyértelműen nem felel a felhasználók hozzászólásaiért, amennyiben az Ektv.-ben meghatározott eljárási rendet betartja és a jogsértés tudomásra jutásakor haladéktalanul törli a kifogásolt tartalmakat. Az I. rendű alperes fellebbezésének kiegészítésében állította, hogy rá nem vonatkozik semmiféle sajtószabály. Tájékoztató jellegű honlapot működtet, amelyen regisztrációt követően kommentálni lehet az írásokat. A moderálás a hozzászólások mennyisége folytán nem lehetséges, ezért adja meg az Ektv. azt a lehetőséget, hogy a felszólítást követően eltávolított közlések tekintetében nem állapítható meg felelősség A másodfokú bíróság döntése A másodfokú bíróság a fellebbezéseket nem tartotta alaposnak és az elsőfokú ítéletet lényegében helybenhagyta. 7 Elfogadhatónak tartotta azt az alperesi álláspont, hogy a hozzászólások (kommentek) nem minősülnek olvasói levélnek. Az olvasói levél fogalmát ugyan jogszabály nem határozza meg, de a sajtójogi gyakorlatból ismert, hogy az olvasói levelek közlése előzetes szerkesztői szűrés és döntés alapján történik, míg a hozzászólások esetében ilyen döntésre nem kerül sor. Aki regisztrál, jogosult a hozzászólását, véleményét az interneten rögzíteni. Arra is hivatkozott, hogy a hozzászólások a Médiatanács álláspontja szerint sem minősülnek olvasói levélnek. Az előbb kifejtettek azonban nem azt jelentik, hogy a honlap tulajdonosa ne tartozna felelősséggel a hozzászólásokban megvalósuló jogsértésekért. Nem értett egyet a másodfokú bíróság sem az I. és a III. rendű alperesek védekezésével, miszerint az Ektv. értelmében mint tárhely-szolgáltatók csak korlátozott felelősséggel tartoznak, vagyis mentesülnek, amennyiben az Ektv.-ben írt feltételeket betartják, illetve eljárásokat lefolytatják. A perbeli kommentek ugyanis olyan magánjellegű megnyilvánulások voltak, amelyek az Ektv. 1. (4) bekezdése szerint nem tartoznak a törvény tárgyi hatálya alá. Így a közvetítő szolgáltatóra irányadó szabályok alapján az I. és a III. rendű alperesek nem mentesülhettek az alábbiak miatt. A másodfokú bíróság megállapítása szerint az Ektv. az elektronikus kereskedelemről, annak bizonyos aspektusairól kíván rendelkezni. A távollévők között kötött szerződésekre utalásból kiderül, hogy az Ektv. elsősorban az internet útján történő vásárlások egyes szabályait kívánja rendezni. Ebből a másodfokú bíróság szerint az következik, hogy ebben az ügyben szereplő kommentek, a sérelmezett magánjellegű hozzászólások tekintetében nem kell, és nem lehet az Ektv. szabályait alkalmazni, így szükségtelen a tárhely-szolgáltató, illetőleg a közvetítő szolgáltató fogalmának elemzése. 7 A Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf /2011/4 számon hozta meg másodfokú ítéletét. 735 Az állított jogsértést tehát a (régi) Ptk. rendelkezései szerint kellett elbírálni, ahogy ezt az elsőfokú bíróság helyesen tette, vagyis azt kellett vizsgálni, hogy az alperesek valaki más személyre vonatkozó, azt sértő, valótlan tényt állítottak, híreszteltek-e vagy való tényt feltüntettek-e hamis színben [(régi) Ptk. 78. (1)-(2) bekezdései]. Az adott esetben valamennyi közlés lényegét tekintve a vélemény kategóriájába tartozik, de az elsőfokú bíróság helytállóan különbséget tett az alperesek honlapján megfogalmazott közlések és az I. és a III. rendű alperes honlap-tulajdonosok által lehetővé tett hozzászólások között, és megalapozottan jutott arra a következtetésre, hogy míg az előbbiek beilleszthetők a szabad vélemény-nyilvánítás keretei közé, az utóbbiak közül a meghatározott kommentek jogsértőek, tartalmuk miatt alappal igényelhetett a felperes személyiségvédelmet. A hírnévrontó közlés lehet közvetlen vagy közvetett, a saját tudomás közlése mellett megvalósulhat a mástól szerzett értesülés továbbadásával, mással való közlésével is, azaz híreszteléssel. A mástól szerzett értesülés közvetítése éppúgy sérti a személy hírnevét, mint a közlő saját állítása. Mivel az I. és a III. rendű alperesek teret adtak a felperesre nézve nem vitatottan súlyosan sértő, lealacsonyító hozzászólásoknak, híreszteléssel valósították meg a jóhírnév sérelmét. Annak, hogy a kommentek eltávolítása, a honlapról való törlés mikor és milyen körülmények alapján történt, a Fővárosi Ítélőtábla szerint nem az objektív jellegű jogsértés megállapítása körében van jelentősége, hanem egy esetleges kártérítés iránti igény érvényesítése során, a felróhatóság alóli kimentést illetően. Mindezek alapján a másodfokú bíróság szerint nem volt mód az elsőfokú bíróság ítéletének megváltoztatására A döntés elemzése, kitekintés más bírói gyakorlatra A fenti jogesetben tehát alapvetően három álláspont jelent meg a kommentek jogi jellegét illetően. Az elsőfokú bíróság álláspontja, mely szerint a kommentek tulajdonképpen az eredeti közleményekhez fűzött olvasói levelekkel esnek egy tekintet alá, szerkesztett tartalomnak minősülnek, ezért azok tartalmáért az érintett alperesek jogi felelősséggel tartoznak. 8 Ezt az álláspontot élesen bírálták az elektronikus sajtó képviselői. A felpereshez hasonlóan arra hivatkoztak, hogy a kommentek nem minősülnek szerkesztett tartalomnak, mert ott előzetes moderálás nem történik. Éppen ezért téves az olvasói levél analógia. Alperesek az Ektv. és az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelv szerinti értesítési-eltávolítási (notice and take down) eljárásra hivatkoztak. E szerint ők csupán közvetítő szolgáltatónak minősülnek, így amennyiben felhívásra, legkésőbb pedig a keresetlevél kézbesítését követően a sérelmezett kijelentés eltávolításra kerül, úgy a szolgáltató nem vonható felelősségre. A másodfokú bíróság ugyanakkor elvetette a kommenteknek olvasói levélként történő minősítését, főként arra hivatkozással, hogy azok esetében nincs előzetes szerkesztésre lehetőség. A Fővárosi Ítélőtábla szerint ugyanis az alperesek, mint a honlapok üzemeltetői (szerkesztői) teret adtak a felperesre nézve nem vitatottan súlyosan sértő, lealacsonyító hozzászólásoknak, híreszteléssel valósították meg a jóhírnév sérelmét. A bíróság kifejtette, annak, hogy a kommentek eltávolítása, a honlapról való törlés mikor és milyen körülmények alapján történt az objektív jellegű jogsértés megállapítása körében nincs jelentősége, vagyis a komment megjelenésével azonnal megvalósult a jogsértés. Mindenképpen meg kell azonban említeni, hogy bár ez az ügy bizonyos szempontból a magyar komment-kérdés állatorvosi lovának tekinthető, mégsem jelenthető ki, hogy ezzel a jogkérdés elvi jelentőséggel eldőlt volna. A bírósági gyakorlat ugyanis korántsem nevezhető egységesnek a kérdésben. 8 Az olvasói levelekért fennálló szerkesztői felelősség bírósági gyakorlata kérdésében lásd: BH6 Egy másik, a Pécsi Ítélőtábla által hozott döntés szerint az interneten hozzáférhető honlap fenntartója (közvetítő szolgáltató) akkor tartozik polgári jogi felelősséggel a honlapra mások által feltöltött ún. kommentek jóhírnevet sértő tartalmáért, ha a tudomásszerzést követően haladéktalanul nem intézkedik a jogsértő tartalom eltávolítása iránt. 9 Az adott esetben tehát a bíróság jogerősen is úgy döntött, hogy a honlap üzemeltetője az Ektv. szerinti közvetítő szolgáltató, így az értesítési-eltávolítási eljárás alapján mentesülhet a kommentekért való felelőssége alól. 3. A Delfi-ügy A kommentek megjelenítése útján megvalósított személyiségi jogsértés problémája nem idegen más országok bíróságainak gyakorlatától sem. Szintén nagy médiavisszhangot 10 váltott ki az ún. Delfi-ügy, 11 melyben egy észt internetes hírportál 12 cikkéhez fűzött gyalázkodó kommentek miatt az érintett a hírportállal szemben indított polgári peres eljárást, kérve kártérítés megfizetését A Delfi-ügy tényállása és belső jogi megítélése Az ügyben az elsőfokú bíróság elfogadta az alperesnek az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelv szerinti értesítési-eltávolítási (notice and take down) eljárás alapján történő mentesülését. Az elsőfokú bíróság szerint ugyanis el kell különíteni a szerkesztett tartalomnak minősülő cikk és a hozzá fűzött kommentek jogi megítélését. Ez utóbbi vonatkozásában ugyanis a hírportál valóban csak közvetítő szolgáltatónak (tárhelyszolgáltatónak) minősül, így elegendő, ha tudomásszerzését követően (az adott esetben felperes felhívására) eltávolítja a sérelmes bejegyzést. A másodfokú bíróság azonban ezt a megközelítést tévesnek találta, így hatályon kívül helyezte a döntést és az elsőfokú bíróságot új eljárásra kötelezte. A végül az észt legfelsőbb bíróságig is eljutó ügyben a bíróságok megállapították, hogy a Delfi mint alperes felelős az általa szerkesztett cikkhez fűzött kommentekért. A döntéssel szemben a Delfi a strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bíróságához (EJEB) fordult, arra hivatkozva, hogy sérült a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő joga. Az észt bíróságok érveit az alábbiakban az EJEB döntéséből megismerve ismertetem. Az észt bíróságok szerint egy tárhely-szolgáltatónak, amely az észt információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokról szóló törvény 13 alá esik, sem tudomása sem befolyásolási lehetősége nincs azon információk felett, amelyeket közvetít vagy tárol. Ezzel ellentétben a szerkesztett tartalommal a szolgáltató irányítja, hogy milyen tartalmakat tárol. A jelen esetben az alperes a kommenteket integrálta a szerkesztett tartalmakhoz, és invitálta az olvasókat a kommentezésre. A kommentek száma befolyással volt arra is, hogy hányan látogatták meg a hírportált, és a kattintások számával arányosan növekedett a hirdetőktől befolyt összeg. Ezért a hírportálnak gazdasági érdeke a kommentek minél nagyobb száma. Az 9 Pécsi Ítélőtábla Pf.VI /2012/5. számú ítélete. A döntés BDT számon is közzétételre került. 10 Az üggyel foglalkozott a Médiatudományi Intézet is: Az online hírportálok felelőssége a kommentekért az EJEB értelmezésében. A Delfi A.S. v Észtország ügyben hozott ítélet margójára. Ld.: Médiatudományi Intézet fi_as_v_esztorszag_ugyben_hozott_itelet_margojara. 11 Case of Delfi AS V. Estonia (Application no /09) Az ítélet elérhető angol nyelven az alábbi linken: Gyakorlatilag az észt elektronikus kereskedelemről szóló törvény, amit szintén a vonatkozó EK-irányelv alapján született. 757 a tény, hogy az alperes nem maga írta a kommenteket, nem jelenti azt, hogy nincs kontrollja a kommentek felett: szabályokat alkotott a kommentelésre, és levette őket, ha azok a szabályokat megsértettek. A kommentelők azonban nem tudták megváltoztatni, vagy kitörölni a kommenteket, amelyeket feltöltöttek. A kommentelők csak jelenteni tudták, ha jogsértő tartalomra akadtak. Ezért a hírportál döntötte el végül, hogy mely kommenteket jelentet meg és melyeket nem. Az, hogy nem használta ezt a lehetőséget, az észt legfelsőbb bíróság szerint nem jelenti azt, hogy nincs kontrollja a kommentek felett. Az észt legfelsőbb bíróság szerint mind a kommentelők, mind az alperes a kommentek kiadója. Az alperes gazdasági érdekei miatt az alperes úgy tekinthető, mint egy nyomtatott média kiadója. Az észt legfelsőbb bíróság szerint a felperes dönthetett, hogy a kommentelő vagy az alperes ellen perel. Az észt legfelsőbb bíróság szerint az alperes felelőssége megakadályozni az egyértelműen jogsértő kommentek publikálását. A publikálásuk után az alperes ezen kívül elmulasztotta azokat eltávolítani, pedig tudnia kellett volna arról, hogy ezek jogsértő tartalommal bírnak Az EJEB döntése Az EJEB döntésében már azt vizsgálta, hogy az észt állam megsértette-e a panaszos (Delfi) véleménynyilvánítás szabadságához fűződő és az Emberi Jogok Európai Egyezményének 10. cikkében biztosított jogát, 14 illetve, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozása arányban áll-e a sértett személyiségi jogának védelmével. 15 Fontos tehát hangsúlyozni, hogy az EJEB a véleménynyilvánítás szabadságának sérelme fennállást vizsgálta, nem pedig a kommentekért való felelősség kérdését általában. Az EJEB az ügyet hét bíróból álló kamarában bírálta el. Döntésével lényegében osztotta az észt bíróságnak az érveit, melyet azzal egészített ki, hogy a cikk alapján számíthattak volna a reakciók hevességére, 16 a portál által alkalmazott automatikus szűrő, illetve a notice and take down rendszer mivel az a sértett fél aktivitásához kötött nem tekinthető elégségesnek, 17 illetve csak a portálnak volt technikai lehetősége a kommentek módosítására, törlésére. A Kamara hivatkozott arra is, hogy a portálnak kereskedelmi érdeke fűződik a kommentek számához és az olvasottsághoz, így az ő kötelessége gondoskodni arról, hogy a harmadik fél személyiségi jogait sértő szövegek a kommentek közt se jelenjenek meg. Megállapították azt is, hogy a Delfi lehetővé tette az olvasói számára, hogy regisztráció nélkül tegyenek bejegyzéseket, kommenteket, így a sérelmes bejegyzésekkel érintett félnek aránytalanul nehéz lett volna közvetlenül a kommentelőket perelnie. A portál tehát maga tette nehezebbé a jogsértők azonosítását. 18 Mindezeket figyelembe véve a Kamara az észt bíróság által megítélt, mindössze 320 euró összegű kártérítést a hírportál nagyságát tekintve nem tartotta aránytalannak Delfi-ügy a Nagykamara előtt Az első-, másodfokú észt bírósági ítéletek, majd az észt legfelsőbb bíróság és az EJEB hét bíróból álló Kamarája után a Delfi kérte az ügynek az EJEB tizenhét tagú Nagykamarája elé 14 Ld. EJEB döntés 77. szakasz. Idézi még: Bartóki-Gönczy Balázs: Az online hírportálok felelőssége a kommentekért az EJEB értelmezésében. A Delfi A.S. v Észtország ügyben hozott ítélet margójára, Médiatudományi Intézet, blogbejegyzés :18.7 fi_as_v_esztorszag_ugyben_hozott_itelet_margojara. 15 Uo. 83. szakasz. 16 Uo. 86. szakasz. 17 Uo. 87. szakasz. 18 Uo. 89. szakasz. 768 terjesztését, amelynek február 17. napján helyt is adtak. 19 Erre csak kérelemre, kivételes esetekben, a Nagykamara öt bíróból álló kollégiumának döntése alapján van lehetőség, ha az ügy az Egyezmény vagy az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyvek értelmezését vagy alkalmazását érintő lényeges kérdést vagy egy egyébként általános jelentőségű lényeges kérdést vet fel. 4. Összegzés A kérdés mint azt a Nagykamara elé vitt Delfi-ügy is jól példázza valóban mindennapos problémát érint. Jó lenne az érintettek minden köre számára elfogadható megoldást találni, de ezt nem biztos, hogy az EJEB-től várhatjuk. A hazai bírói gyakorlat ebben a kérdésben mindenképpen egységesítésre szorul. Az ítélkezés egységességének biztosítása a Kúria feladata. Akárhogy is dönt azonban a Kúria ebben a kérdésben, várhatóan nagy visszhangot és valamelyik tábor ellenérzéseit fogja kiváltani vele. Ha a Kúria és az EJEB is az objektív szerkesztői felelősség irányába mutatóan foglal állást, úgy álláspontom szerint komoly csorba esik a véleménynyilvánítás szabadságán. Amennyiben a kommentek jogi megítélésére a notice and take down vagy azzal egyenértékű elv alkalmazása nélkül a Ptk. szabályait kell alkalmazni, úgy álláspontom szerint a jelenlegi jogszabályi környezetet felül kell vizsgálni. Egy esetleges szükségességi-arányossági teszten történő vizsgálat során elsősorban azt tartanám vizsgálandónak, lehetne-e az alkotmányosan igazolható személyiségvédelmi cél (szükségességi oldal) mellett alkalmas, de a jogkorlátozás mértékét illetően enyhébb eszköz, illetve szabályozás (arányosság). Meggyőződésem, hogy az ismertetett magyar szabályozás, az arra épülő bár nem egységes bírói gyakorlat és az EJEB Delfi-ügyben megismert álláspontja hatásukat tekintve aránytalan jogkorlátozáshoz, alapjogsérelemhez vezetnek. A kérdés alkotmányos szabályozása a jogalkotó feladata volna. 19 Ld.: 77 Hasonló dokumentumok
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben Kommentek a magyar interneten: a polgári jogi gyakorlat
In Medias Res 2012/2 9, 319 333 Kommentek a magyar interneten: a polgári jogi gyakorlat NÁDORI PÉTER * A cecei Szex Sátánról Olvastam egy cikket A kollektív komment tudat alattiban Csináltam pár nicket Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a személyesen eljárt.. (..) felperesnek az ORFK Gazdasági és Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1464/2012. (VII. 25.) számú HATÁROZATA
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1759/2013. (XII. 11.) számú HATÁROZATA Ügyiratszám: MN/57221-8/2013. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Részletesebben í t é l e t e t : Indokolás A bíróság a peradatok, így különösen a csatolt közigazgatási iratok tartalma alapján a következő tényállást
Vagyongyarapodás bizonyítás, becslés, elévülés Békés Megyei Bíróság 7.K.23.351/2006/3.szám A megyei bíróság dr Bagdi László ügyvéd által képviselt I.rendű, II. rendű felpereseknek - APEH Hatósági Főosztály Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1250/2014. (XII.16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/26124-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a támogatás közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1250/2014. (XII.16.) Részletesebben Tárgy: Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 54/2015. (I.13.) számú HATÁROZATA
Iktatószám: Tárgy: Ügyintéző: Melléklet: MN/30592-7/2014. a gyermekek és kiskorúak védelmére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése személyes adat a hatósági eljárás tárgyát képező sajtótermék másolata Részletesebben egy lépést hátra A magyar Alkotmánybíróság döntése az internetes hozzászólásokért való felelősségről
BaloGh éva* egy lépést hátra A magyar Alkotmánybíróság döntése az internetes hozzászólásokért való felelősségről szólásszabadság az interneten felelősség az internetes hozzászólásokért demokratikus vita Részletesebben Tisztelt Sebián-Petrovszki László!
Tisztelt Sebián-Petrovszki László! Az MTI Magyar Távirati Iroda Nonprofit Zrt. részére 2016. március 22. napján megküldött közérdekű adatigénylésének, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról Részletesebben KALANDOZÁS AZ INTERNET JOG VILÁGÁBAN SZEGED 2011.09.29.
KALANDOZÁS AZ INTERNET JOG VILÁGÁBAN SZEGED 2011.09.29. Hillary Clinton az internetről Az internet a világ új idegrendszereként értelmezhető, ahol minden felhasználónak joga van az információ szabad keresésére, Részletesebben ÍTÉLET A SCHMIDT KONTRA EÖRSI-PERBEN
ÍTÉLET A SCHMIDT KONTRA EÖRSI-PERBEN Fôvárosi Ítélôtábla 2.Pf.20.861/2004/2. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fôvárosi Ítélôtábla dr. Szalay Péter ügyvéd [által] képviselt dr. Schmidt Mária felperesnek, Részletesebben Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában
Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában 53/2014. (IX. 20.) TVB. H A T Á R O Z A T A Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Részletesebben Az EUIPO ELŐTT FELMERÜLT KÖLTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE A MAGYAR BÍRÓSÁGOK ELŐTT?
ILYEN MÉG NEM VOLT! Az EUIPO ELŐTT FELMERÜLT KÖLTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE A MAGYAR BÍRÓSÁGOK ELŐTT? MIE Konferencia, Győr 2016. november 25. dr. Klauber Zsófia Amiről szó lesz EUIPO előtti iparjogvédelmi eljárás Részletesebben Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III / 2016 /7 számú ítélete
Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.279 / 2016 /7 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/98 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 4.Mf.20.048/2000/7. szám A Magyar Köztársaság nevében! A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság B. L. felperesnek Jász-Nagykun- Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben ADATVÉDELEMI SZABÁLYZAT
ADATVÉDELEMI SZABÁLYZAT I./ A Szabályzat célja A jelen Szabályzat célja, hogy rögzítse a COOL EDGE Media Korlátolt Felelősségű Társaság (1082 Budapest, Leonardo da Vinci utca 46. 2. em. 16.; Cg. 01-09-175457; Részletesebben ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ
DR. KISS DAISY ügyvéd, az ELTE tiszteletbeli tanára I. Bevezetés helyett ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ Sokszor eltűnődöm azon, hogy mégis kinek az Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 134/2014. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Kvk.V.37.198/2014/2.szám A Kúria az ügyvéd által képviselt Magyar Szocialista Párt I. rendű, Együtt a Korszakváltók Pártja II. rendű, Demokratikus Koalíció III. rendű, Párbeszéd Magyarországért Párt Részletesebben Sajtószabadság, médiafelügyelet
Sajtószabadság, médiafelügyelet A tananyag alapjául szolgáló kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program című kiemelt projekt keretében zajlott; a projekt az Európai Unió támogatásával, Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1329/2016. (XI. 15.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/22684-10/2016. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: az osztott képernyős reklám közzétételét előíró törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1346/2016. (XI. 22.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/28574-8/2016. Tárgy: a reklám más médiatartalmaktól való megkülönböztetésének módjára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat A NEMZETI Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1219/2016. (X.11.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/22682-7/2016. Ügyintéző: személyes adat Email: személyes adat Tárgy: a termékmegjelenítésre és a műsorszámok támogatására vonatkozó törvényi rendelkezések megsértése Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben A VÉGREHAJTÓI IRODA KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉGE
A VÉGREHAJTÓI IRODA KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉGE A végrehajtó működése körében illetőleg az eljárása során okozott kár megtérítéséért a kártérítési felelősség minden esetben - így akkor is, ha végrehajtói iroda Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Kvk.V.37.869/2009/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a... kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság 2009. október 30. napján kelt 424/2009. számú Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben SZEMÉLYHEZ FŰZŐDŐ JOGOK KÉPMÁSSAL VALÓ VISSZAÉLÉS
SZEMÉLYHEZ FŰZŐDŐ JOGOK KÉPMÁSSAL VALÓ VISSZAÉLÉS Az emberi méltóság és a becsület megsértésének, valamint a képmással való visszaélésnek az elhatárolása a jóhírnévhez való jog megsértésétől (Ptk.76., Részletesebben A GVH első közérdekű keresete
A GVH első közérdekű keresete Az elsőfokon eljáró Fővárosi Törvényszék ítéletet hozott a www.ingatlandepo.com, www.ingatlanbazar.com és www.ingatlanbazar.net internetes oldalakat üzemeltető vállalkozások Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.071/2005/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla az MTT Magyar Telefonkönyv Kiadó Kft. (Budaörs) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben Győri Törvényszék 2.Kf /2015/4. számú ítélete
Győri Törvényszék 2.Kf.20.098/2015/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/38 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2015.04.01. Részletesebben Pécsi Törvényszék 11.G /2013/8. számú ítélete
Pécsi Törvényszék 11.G.20.973/2013/8. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/83 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.07.16. Részletesebben MÉRTÉK MÉDIAELEMZŐ MŰHELY NAVRATIL SZONJA SAJTÓSZABADSÁG 2012
MÉRTÉK MÉDIAELEMZŐ MŰHELY NAVRATIL SZONJA SAJTÓSZABADSÁG 2012 CÉLJAINK Felmérni a 2010- ben kialakított médiaszabályozás hatásait Feltárni a szabályozás megváltoztatásának sajtószabadságra gyakorolt hatását Részletesebben Siófok Város Önkormányzata Polgármester 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON: FAX:
Siófok Város Önkormányzata Polgármester 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON: + 36 84 504100 FAX: + 36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2016. március 3. Kónyáné Dr. Zsarnovszky Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5.
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5. A Fővárosi ítélőtábla a dr. Éliás Sára ügyvéd (1068 Budapest, Rippl-Rónai utca 28. II/7.) által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület (1370 Budapest, Planetárium) Részletesebben v é g z é s t : I n d o k o l á s :
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság a Ügyvédi Iroda (képviselő címe, ügyintéző: dr. Sz. A. ügyvéd) által képviselt K. Zs. Cs.-né (kérelmező címe) kérelmezőnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Részletesebben H A T Á R O Z A T. felhívja,
H A T Á R O Z A T Ügyiratszám: MN/4138-4/2016. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: reklám közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezések megsértése A Nemzeti Részletesebben A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG M. 217/1998/4. s z á m A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőrszakszervezet (Budapest, Király u. 71. 1077, ügyintéző: Dr. Szöllősi Tibor) által képviselt Részletesebben A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.057/2013/13.szám A Kúria a F. P. elnök által képviselt F. D. V. Egyesület I.r., Kajtár Takács Hegymegi- Barakonyi Baker & McKenzie Ügyvédi Iroda (1051 Budapest, Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság határozatát helybenhagyja.
A Fővárosi Ítélőtábla a Néző Gabriella Ügyvédi Iroda (cím, ügyintéző: dr. Néző Gabriella ügyvéd) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. szeptember Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben V É G Z É S T : Ezt meghaladó mértékben a felülvizsgálati kérelmet elutasítja. I N D O K O L Á S :
BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG KECSKEMÉT A Bács-Kiskun Megyei Bíróság kérelmezőnek,- a Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 47/2006. (VIII.28.) TVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 301/2014.(X.17.) számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 13.Pk.50.052/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dr. Gera Annamária Ügyvédi Iroda (székhelycíme) által képviselt Kiss Róbert (lakcím) kérelmezőnek a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Részletesebben Adatkezelési Nyilatkozat
Adatkezelési Nyilatkozat Ezennel hozzájárulok, hogy a regisztráció, illetve a megbízási szerződés során megadott személyes adataimat a TRIMEX TRADE Kft. a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! alkotmányjogi panaszt
1 A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága részére Budapest Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott dr. Tordai Csaba ügyvéd (nyilvántartó kamara és nyilvántartási szám: Budapesti Ügyvédi Kamara 01-020857), Részletesebben VÁLLALKOZÁSI JOGVISZONY EGYOLDALÚ MEGSZÜNTETÉSE IDŐSZAKONKÉNT NYÚJANDÓ SZOLGÁLTATÁS ESETÉN
VÁLLALKOZÁSI JOGVISZONY EGYOLDALÚ MEGSZÜNTETÉSE IDŐSZAKONKÉNT NYÚJANDÓ SZOLGÁLTATÁS ESETÉN Az olyan vállalkozási jogviszonyban, amelyekben a felek hosszabb időtartam alatt ismétlődően nyújtandó szolgáltatásokra Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fejér Megyei Bíróság K.20.354/2006/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fejér Megyei Bíróság a Dr. Turai Tünde ügyvéd... által képviselt... felperesnek, - a Dr. Gellérthegyi Ügyvédi Iroda... által képviselt Részletesebben Szólásszabadság, média, internet
VI. NYÁRI EGYETEM A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL FEJLESZTÉSÉÉRT Szólásszabadság, média, internet Dr. Székely Iván OSA Archivum, BME szekelyi@ceu.hu 2009. július 25. [Tartalomjegyzék helyett] Szólásszabadság Rokonai Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1018/2012. (V.30.) számú V É G Z É S E
Ügyiratszám: MN/12207-6/2012. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: eljárás megszüntetése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1018/2012. Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben JEGYZŐKÖNYV készült a IX. Helyi Választási Bizottság án órakor tartott üléséről
IX. Helyi Választási Bizottság JEGYZŐKÖNYV készült a IX. Helyi Választási Bizottság 2014. 09. 23-án 16.00 órakor tartott üléséről Ülés helye: Polgármesteri Hivatal Bp. IX. Bakáts tér 14. II. emeleti ülésterem Részletesebben A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika
A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának feltételrendszere Szerző: dr. Sarkadi Mónika Tatabánya 2015. november 21. I. Bevezetés A gyermektartásdíj tárgyában megkötött és a bíróság Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 757/2014. (VII. 30.) sz. HATÁROZATA. megállapította,
Ügyiratszám: MN/18134-6/2014. Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 757/2014. (VII. Részletesebben Személyes meghallgatás kiemelt jelentősége a gondnokság alá helyezési. perekben, valamint az ismeretlen helyen tartózkodó alperes.
Személyes meghallgatás kiemelt jelentősége a gondnokság alá helyezési perekben, valamint az ismeretlen helyen tartózkodó alperes problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. július 9. I. Prológ Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ÁPRILIS 10-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. ÁPRILIS 10-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben Internetes bűncselekmények, internetes önvédelem
Internetes bűncselekmények, internetes önvédelem Internetes jogsértések elleni fellépés, áldozattá válás megelőzése az Internet Hotline tapasztalatai tükrében Miről lesz szó? 2 1. Jogsértések az online Részletesebben Alkalmazott jogszabályok: Ptk.215..(1) bekezdés, 228. (3) bekezdés
Az ingatlan tehermentesítésének a jelzálogjog által biztosított szerződéses kötelezettségek teljesítésének és a jelzálogjog töröltetésének eladó általi vállalása nem tekinthető sem lehetetlen feltételnek, Részletesebben a NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 1331/2011. (X. 5.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/27101-6/2011. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Melléklet: a kifogásolt műsorszám tartalmának szöveges ismertetése a NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 430/2014. (V.13.) számú
Ügyiratszám: MN/7843-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Email: személyes adat Tárgy: politikai reklám közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben Dr. Solymossy Péter jogi szakértő NFH Nyíregyháza, A fogyasztóvédelemről szóló évi CLV. törvény (Fgytv.
Dr. Solymossy Péter jogi szakértő NFH Nyíregyháza, 2012.08.22. A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (Fgytv.) változásai A fogyasztói fogalom kiterjesztése Fgytv. 2. a) [E törvény alkalmazásában:] Részletesebben H A T Á R O Z A T. felhívja,
Ügyiratszám: MN/16251-4/2016. Ügyintéző: személyes adat Telefon: Személyes adat Tárgy: a reklámok sugárzásának időtartamára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Melléklet: A Médiaszolgáltató által Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pf.21.413/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe; ügyintéző: dr. Szikla Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes Részletesebben A törvény hatálya. 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni:
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben Felhasználási Feltételek
Felhasználási Feltételek A jelen szabályzat tartalmazza a DélUtán Alapítvány (székhelye: 1093 Budapest, Közraktár u. 22. elérhetősége: info@delutan.hu) közvetítő szolgáltató (a továbbiakban: üzemeltető) Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.794/2006/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Credit Center 2000 Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest., hivatkozási szám: Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 773/2012. (IV. 25.) számú VÉGZÉSE
Ügyiratszám: MN/10492-4/2011. Tárgy: eljárás megszüntetése Ügyintéző: személyes adat A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 773/2012. (IV. 25.) számú VÉGZÉSE A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben KÚRIA Budapest Markó utca 16. 1055 Tisztelt Kúria!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.040/2004/4.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a RÁBA Járműipari Holding Rt. (Győr) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) I.r. és a Kowaksz Részletesebben Tisztelt Törvényszék!
1 Fővárosi Törvényszék Budapest Tisztelt Törvényszék! Alulírott dr. Tordai Csaba ügyvéd ( ) az atlatszo.hu Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felperes (székhelye: 1084 Budapest, Déri Miksa Részletesebben Az Apor Vilmos Katolikus Főiskola. A főiskola hallgatóinak fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata
Az Apor Vilmos Katolikus Főiskola A főiskola hallgatóinak fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és működési szabályzat melléklete 2012. szeptember T A R T A L O M J E G Részletesebben Jogi nyilatkozat. Általános bevezetés
Jogi nyilatkozat A webhely használata előtt kérjük, olvassa el figyelmesen ezt a jogi nyilatkozatot. Ez a nyilatkozat szabályozza a weboldal és a rajta szereplő valamennyi információ Ön általi használatát. Részletesebben Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi Forint. Keretösszegű Kötvényprogramja. Összevont Alaptájékoztatójának. 8. számú kiegészítése
Az OTP ank Nyrt. 2013/2014. évi 500.000.000.000 Forint Keretösszegű Kötvényprogramja Összevont Alaptájékoztatójának 8. számú kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló összevont alaptájékoztató két Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1706/2011. (XI.23.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám:MC-24299-18/2011. Tárgy: fellebbezés elbírálása A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 1706/2011. (XI.23.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa Részletesebben KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
~ Fõvárosi Ítélõtábla 6.Pf.20.086/20 1 O/4. I A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fõvárosi Ítélõtábla a Béhm Ügyvédi Iroda (ügyintézõ: dr. Béhm Lajos ügyvéd, 1083 Budapest, Baross u. 119/a) által képviselt Részletesebben EBH2013. P.16. A közérdek adat, illetve a közérdekb
EBH2013. P.16. A közérdekű adat, illetve a közérdekből nyilvános adat kiadása iránti perben is érvényesülnek a Ptk. alapelvei. Joggal való visszaélésnek minősül személyes motivációval, mintegy vélt konfliktus Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Piac és Profit Kiadó Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.264/2006/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Piac és Profit Kiadó Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben Részletesebben Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi. 500.000.000.000 Forint. Keretösszegű Kötvényprogramja. Összevont Alaptájékoztatójának. 9. számú kiegészítése
Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi 500.000.000.000 Forint Keretösszegű Kötvényprogramja Összevont Alaptájékoztatójának 9. számú kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló összevont alaptájékoztató két Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.028/2008/2. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla dr. Wéber Ágnes ügyvéd által képviselt I.rendű felperes neve (I.rendű felperes címe) I. rendű és II.rendű felperes Részletesebben í t é l e t e t : Kötelezi az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 15 nap alatt 15.000 (tizenötezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Pfv. IV.20.688/2007/7.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Krzyzewsky Beáta ügyvéd által képviselt Kft. felperesnek a dr. Kovács Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Papp László ügyvéd) által képviselt Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.30.964/2015/6. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.30.964/2015/6. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/16 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22. M. 1527/2004/5. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet részéről eljáró dr. Tordai Gábor (0388 Budapest, Pf.: 52.) által Részletesebben v é g z é s t: Az ítélőtábla a Heves Megyei Területi Választási Bizottság 98/2014.(IX.20.) számú határozatát helybenhagyja.
DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA A Debreceni Ítélőtábla Dr. Pápai Ákos ügyvéd ügyintézése mellett a Megyesi és Pápai Ügyvédi Iroda (címe) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek a Heves Megyei Területi Részletesebben MiFiN Mikrofinanszírozó Pénzügyi Szolgáltató Zrt.
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének H-PJ-III-60/2012. számú határozata OPTISOFT Számítástechnikai, Pénztárszolgáltató, Könyvelő és Oktató Nyilvánosan működő Részvénytársasággal (székhely: 1025 Részletesebben v é g z é s t: A megyei bíróság a H. O.-néval kapcsolatban benyújtott kifogást elutasítja.
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság dr. Sz. A. (kérelmező címe) kérelmezőnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Választási Bizottság (3525 Miskolc, Városház tér 1. szám alatti székhely) elleni választási Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.650.016/2013/3. A Fővárosi Tövényszék a dr. K. B. ügyvéd által képviselt MAX-IMMUN Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd (1245 Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
17.Pkf.26.787/2014/2. A Fővárosi Ítélőtábla az Árvay és Neuberger Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Neuberger Anita) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek, a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság bíróság Kúria KÚRIA Kúria Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Kúria BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság KÚRIA bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság