text:
Tóth Tihamér: Gazdasági alkotmány a piac és a verseny védendő értékei - PDF
Tóth Tihamér: Gazdasági alkotmány a piac és a verseny védendő értékei
Download "Tóth Tihamér: Gazdasági alkotmány a piac és a verseny védendő értékei"
1 Pázmány Law Working Papers 2011/32 Tóth Tihamér: Gazdasági alkotmány a piac és a verseny védendő értékei Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Catholic University Budapest 12 Tóth Tihamér: 1 Gazdasági alkotmány a piac és a verseny védendő értékei 2 Tézisek 1. A létező gazdasági alkotmány nem is annyira semleges, ahogy azt az Alkotmánybíróság (a továbbiakban: AB) döntéseiben deklarálja. A (szociális) piacgazdaság valóban nehezen tölthető fel normatív tartalommal, a vállalkozás szabadsága és számos alapjog védelmén keresztül azonban az AB számos, piacgazdaságot védő döntést hozott, bebizonyítva, hogy nem csak a verseny szélsőséges állami kizárása esetén van mondanivalója e témában. Ugyanakkor véleményem szerint bátrabban lehetett volna tartalommal feltöltenie a verseny szabadságának parancsolatát, hangsúlyozni a verseny emberi szabadságból, méltóságból származtatott értékeit, egy következetes piacgazdasági tesztet felállítva kontrollálni az állam gazdasági beavatkozásait. Ez a fajta piacgazdaságot védő aktivizmus még nem jelentette volna a kormányzattól a gazdaságpolitikai feladatok és felelősség átvételét. 2. Az AB ezirányú gyakorlatának kialakításához segítséget nyújthat az EU gazdasági joga. EU tagságunkból fakadóan, az EU gazdasági alkotmánya is keretek közé szorítja a magyar állam gazdaságpolitikai mozgásterét. Nem lehet szuverén nemzeti gazdasági alkotmányról beszélni. A belső piac joga és a versenyjog területein az EU Bírósága nagyjából világosan kijelölte az állam legitim gazdaság szabályozási mozgásterét. Helyes lenne, ha e védettségi szinthez felnőne a magyar gazdasági alkotmány is. A verseny nem csak akkor érték, amikor az európai szinten zajlik, hanem akkor is, ha csak nemzeti vagy annál szűkebb piacokban gondolkodunk. A versenyszabadság nem a nagy méretű vállalatcsoportok privilégiuma, hanem minden magyar vállalkozót megillető alkotmányos jog. A versenyt korlátozó állami intézkedéseket alkotmányos mércével kell megmérni: annak más fontosabb közérdeket védőnek, szükségesnek és arányosnak kell lennie. 3. Építve az AB eddigi jogértelmezése során lerakott alapokra, önmagában is védendő értéknek (korlátozható alapjognak) kell tekinteni a piacgazdaság nélkülözhetetlen elemét képező versenyszabadságot is, azt nem csak a vállalkozás szabadságához (mint egyfajta foglalkozás megválasztásának jogához) kapcsolva értelmezhető. A versenyszabadság nem értelmezhető az emberi személyiség lényegétől elszakítottan, nincs egy tőlünk függetlenül élő gazdasági rendszer, a gazdasági rendet ugyanúgy emberek, személyek működtetik, mint a társadalom többi építményét. Másként fogalmazva: a gazdasági téren megélt szabadságot korlátozó állami aktus ugyanúgy magyarázatra szorul, mint az egyéb emberi szabadságokat korlátozó intézkedése. Elsődlegesnek, természettől valónak a személyek versenyszabadsága tekintendő, amelyet ugyan az állam korlátozhat, de csak a magyar és az európai gazdasági alkotmány keretei között maradva. 4. Az új Alkotmány szövegezésén lehet finomítani, de drasztikus változás nem szükséges, még az is lehet, hogy elegendő lenne a gyakorlatban érvényesíteni az előbb vázolt mércét. Az mindenesetre rossz üzenet lenne, ha a szociális piacgazdaság már nem lenne államcél, vagy a verseny szabadsága még említés szintjén sem jelenne meg a normaszövegben. Helyénvaló lenne továbbá az alkotmányos garanciális szempontokból a GVH jelenlegi státuszát alkotmányos szinten rögzíteni. 1 PPKE JÁK Versenyjogi Kutatóközpont, docens; Réczicza White&Case LLP, ügyvéd. 2 Az előadás, illetve tanulmány része az OTKA által támogatott, A verseny megítélése Magyarországon tárgyú kutatásnak. 23 1. Bevezetés Nem könnyű feladat egy mondatnyi alkotmányszöveg húszéves gyakorlatban alakuló (jó esetben kiforró) értelmezését bemutatni. A rendelkezésre álló keretek között túl ambíciózusnak bizonyult, hogy az AB határozatokkal életre keltett, felsejlő láthatatlan gazdasági alkotmányt teljes körűen bemutassam, azt nemzetközi, uniós jogi, történelmi aspektusból, értékeljem, szem előtt tartva a katolikus egyház társadalmi tanítását. Ráadásul úgy, hogy konkrét szövegjavaslattal is előálljak a végén. Mint azt Drinóczi Tímea kiváló könyvében 3 részletesen is bemutatja, a gazdasági alkotmány számos kérdést ölel fel, így különösen a tulajdonnal, a munkával, az államháztartással, szociális jogokkal és a verseny/piac szerepével kapcsolatos viszonyokat. Előadásomban csak ez utóbbi témára koncentrálok, a szélesebb értelemben vett gazdasági alkotmányon belül a piac és a verseny alkotmányos megítélésével foglalkozok. A pécsi szerzőhöz csatlakozva alapvetően fontosnak tartom annak világossá tételét, hogy milyen emberképben gondolkodva alkotmányozunk (ez természetesen nem csak a gazdasági alkotmány szempontjából meghatározó kérdés). Az ember testi-szellemi-lelki mivoltának felismerése, a helyesen értelmezett szabadság kép nélkül könnyen tévútra futhatunk. Amikor a piac szerepéről gondolkozunk, fontos szem előtt tartani, hogy a piac, a gazdaság nem egy tőlünk függetlenül létező valóság, hanem annak minden ember szerves része. Egyfelől úgy, hogy akár a kereslet, akár a kínálat egy apró pontjaként mi is részt veszünk a gazdasági folyamatokban, másfelől abban az értelemben is, hogy emberi mivoltunk lényegét jelentő (felelősséggel is járó) szabadságunknak egyik megnyilvánulása a gazdasági életben való, közjót szolgáló önmegvalósítás (hasonlóan a magánélet, a család, a politikai és egyéb döntéseink szabadságához). 2. Az Alkotmánybíróság piac és verseny értelmezése Elsőként szükséges felidézni a kiindulópontot. Ne feledjük, hogy jelenleg van Alkotmányunk, azon belül is létezik gazdasági alkotmányunk. Lehet, hogy tükör által homályosan látjuk, lehet, hogy vannak benne ellentmondások, de létezik és alapvetően egész jól kijövünk vele. Ha vannak is fogyatékosságai a mai magyar piacgazdaságnak mert biztosan vannak -, azok nem az Alkotmány hiányosságaira vezethetők vissza. Alkotmányunk 9. (1) bekezdése szerint Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül. Megjegyzendő, hogy ez nem egy túl jól sikerült leírása a kívánatos piacgazdaság tartalomnak (ennél még a preambulumban államcélként megjelenített, később nem használt szociális piacgazdaság jelző is többet mond), hiszen milyen piacgazdaság lenne az, ahol a köztulajdon és a magántulajdon nem minősül egyenjogúnak? A köz- és a magántulajdon ily módon való párba állítása mondhatni magától értetődő, nem ad hozzá tartalmában újat a piacgazdaság szóhoz. Már itt előre kell bocsátanom, hogy a verseny szerepe a gazdaságban és a társadalomban rendkívül összetett kérdéseket vet fel. Az állam kontra piac vita minden bizonnyal soha nem zárható le, főleg nem egy gyors alkotmányozási folyamatban, fontos viszont hogy beszéljünk róla, illetve hogy az új alkotmány közösségünk többsége számára elfogadható kereteket, értékeket azért rögzítsen. Az állami szerepvállalás (gondoljunk csak a kizárólagos 3 Drinóczi Tímea: Gazdasági alkotmány és gazdasági alapjogok, Dialóg Campus Budapest-Pécs 2007, o. 34 jogosultságokra, a piacralépés szabályozására, vagy éppen az állami támogatási programokra) és az ezzel szükségszerűen velejáró egyéni szabadság korlátozás megfelelő arányának megtalálása a mindenkori gazdaságpolitika egyik legfontosabb kérdése. Az Alkotmány feladata e körben annyi lehet, hogy az állam privátszférába való beavatkozásának kereteit e téren is világosan megszabja. Van egy olyan határa az állami intervenciónak, amely a versenyszabadsággal összefüggő emberi méltóságot veszélyezteti. Az alábbiakban az idő rövidsége miatt nem mutatom be az elmúlt húsz év valamennyi, verseny szempontból releváns döntését. Elegendő a 21/1994. sz. AB határozat felidézése, mert itt fejtette ki legrészletesebben az AB piacgazdasági ars poetica -ját. Elgondolkoztatandó tényként megjegyzendő, hogy az ezt követő döntések elméleti szinten nem sok újat tettek hozzá az eredeti állásponthoz. Ez számomra azt jelzi, hogy e piac és verseny kérdésében az AB mindig óvatos, visszafogott értelmezési vonalat követett. Ez annyiban érthető, hogy klasszikus jogászok számára a piacgazdaság és verseny kérdései jogilag nehezebben megfoghatók, mint mondjuk a nem kevésbé absztrakt jogállamiság eszménye, vagy diszkrimináció tilalma. A piacgazdaság közvetlen jellemzőjeként az Alkotmány csak annyit tartalmaz, hogy benne a köztulajdon és magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül. Az Alkotmány egyébként nem kötelezi el magát a piacgazdaság semmilyen tartalmi modellje mellett. Az Alkotmánybíróság a 33/1993. (V. 28.) AB határozat indokolásában kifejtette, hogy az Alkotmány - a piacgazdaság deklarálásán túl - gazdaságpolitikailag semleges. Az Alkotmányból az állami beavatkozás nagysága, ereje, még kevésbé annak tilalma közvetlenül nem vezethető le. ( ) Az állam gazdasági beavatkozásának mértéke, módja koronként, kormányonként változhat; ugyanakkor van egy határ: a piacgazdaságot nem lehet nyilvánvalóan lehetetlenné tenni. ( ) A piacgazdaság, a versenyszabadság és más hasonló államcélok alkotmányellenes megsértését csak szélsőséges esetben állapítja meg az Alkotmánybíróság. Ilyen például az általános államosítás és a szigorú tervgazdálkodás bevezetése. Az AB ezen korai döntése miatt szokás azt mondani, hogy az alkotmány gazdaságpolitikailag semleges. Drinóczi Tímea is rámutat, hogy ezzel egy már akkor is meghaladott németországi gyakorlatot vett át a testület (miközben a két Alkotmány szövege sem volt egészen egyező). 4 Ha az indokolás szövegét alaposabban megnézzük, akkor úgy kell a semlegességi deklarációt pontosítani, hogy az AB feladatának tekinti a piacgazdaság védelmét, de azon belül nem érzi feladatának állást foglalni, hogy annak mely változatát tartja ideálisnak. Ebben sok igazság van, senki nem várja a taláros testülettől, hogy ő maga alakítsa a gazdaságpolitikát. Az Alkotmány viszont egy másik helyen a szociális jelzővel illeti a piacgazdaság nemes eszményét, azaz ad támpontot az AB-nak arra, hogy a piacgazdaság kereteit szét nem feszítő állami intézkedést is megítéljen. Másfelől, mint azt majd látjuk, az alapjogi védelmen keresztül maga az AB is meghaladta ezt a totális távolságtartást mutató deklarációt, tartalommal feltöltve az államcélnak minősített szociális piacgazdaság eszményképét. Nem igaz, hogy csak az általános államosítás és a szigorú tervgazdaság minősül a piacgazdaság sérelmének. Nem helyes megközelítés, hogy a piacgazdaság megsértése miatt csak e szélsőséges (reálisan aligha elképzelhető) esetekben lehet fellépni, míg a verseny szabadságát más, kevésbé súlyos állami intézkedések is sérthetik. A piacgazdaság és a verseny szabadsága nem különböztethető meg ily módon egymástól. A piacgazdaság működésének egyik fontos eleme az állam és a magántulajdonú vállalkozások közötti esélyegyenlőség garantálása. Erre mutatott rá az 59/1991. sz. határozat: 4 Drinóczi i.m. 75. o. 45 Az Alkotmány 9. -ából következik, hogy a piacgazdaság plurálisan tagolt tulajdoni szerkezetű gazdaság, amely a különböző tulajdonformák egyenrangúságának, valamint a vállalkozás és verseny szabadságának alkotmányosan elismert és védett elve alapján működik. A piacgazdaság körülményei között a versenyszférában következetesen el kell határolni egymástól az állam közhatalmi és tulajdonosi minőségét. ( ) A polgári jogi (társasági jogi) szabályozás során a jogviszonyok alanyait (beleértve az államot is) - az azonos szabályozási koncepción belül, tekintettel az Alkotmány 9. (1) bekezdésének és 70/A. (1) bekezdésének összefüggésére - egyenlőnek kell tekinteni. Az AB piacgazdaság-versenyszabadság-alapjogok triász kapcsán követett álláspontját kiválóan tükrözi az alábbi idézet: A piacgazdaság fenntartása és védelme egyben folyamatos alkotmányos feladat is, amelyet egyrészt a gazdasági versenynek az Alkotmányban is előírt támogatásával, de mindenekelőtt az egyes alapjogok érvényesítésével és védelmével lehet és kell az államnak megvalósítania. Az AB gyakorlatában a piacgazdaságot értelmezési segédeszközként használta a gazdasági rendszert leíró, illetve meghatározó jogok és intézmények értelmezésénél. A 21/1994. sz. AB határozat a következőket sorolta fel: a tulajdonhoz való jog, a köztulajdon és magántulajdon egyenlősége; a vállalkozás joga, a versenyszabadság; az állami tulajdon; az állami vállalatok és a szövetkezetek, illetve az önkormányzatok tulajdoni önállósága a munkához és a foglalkozásválasztáshoz való jog; az érdekvédelmi szervezkedés joga; a szabad mozgáshoz és letelepedéshez való jog; a diszkrimináció tilalma és végső esetre az emberi méltósághoz való jogból levezetett általános személyiségi jog. Ezek közül az 54/1993. sz. AB határozatot követően a vállalkozás joga a foglalkozás szabad megválasztásához való alkotmányos alapjog egyik aspektusa, különös esete. Az AB hangsúlyozta, hogy Senkinek nincs alanyi joga meghatározott foglalkozással kapcsolatos vállalkozás, sem pedig ennek adott vállalkozási jogi formában való gyakorlásához. A vállalkozás joga annyit jelent - de annyit alkotmányos követelményként feltétlenül - hogy az állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást. Ez nehezen támadható értelmezés, az ugyanakkor kevésbé érthető, hogy miért kellett az ily módon tartalommal feltöltött vállalkozás szabadságát összemosni a versenyszabadsággal. Véleményem szerint nem volt rossz elgondolás a gazdasági relevanciával is bíró alapjogokhoz visszanyúlnia a testületnek, de nem kellett volna tartania a versenyszabadság önálló tartalommal való feltöltésétől sem. 56 Későbbi döntéseiben a fenti listát kifejezetten nem korrigálta, pedig nem teljesen egyértelmű, hogy pl. az állami tulajdon külön említése mit takar, vagy éppen az önszervezkedés jogának védelme alapján hogyan lehet egy versenykorlátozó állami intézkedést legitimizálni. Szintén nem egyszerű kérdéseket vet fel a diszkrimináció tilalmának mércévé tétele: ha azt tényleg komolyan vennénk, akkor a legtöbb szelektív jellegű állami gazdasági (korlátozószabályozó) intézkedés főszabályként alkotmánysértő lenne, hacsak nem lehetne fontosabb közérdekvédelemmel megindokolni. Az AB több esetben is a 70/A. szerinti diszkrimináció tilalom megsértése miatt mondott ki alkotmányellenesnek önkormányzatok által a közterület használati díjak tárgyában hozott rendeletet (mondván pl. hogy a mozgóárusok és az állandó eladóhelyek közötti jelentős tarifaeltérés indokolatlan és ésszerűtlen). Egy ilyen döntés meghozatalánál az AB akaratlanul is a versenyjog egyik legnehezebb kérdésében, az érintett piac meghatározásában foglal állást: csak az egy piachoz tartozó, egymással valóban versengő vállalkozások megkülönböztetése képes versenykorlátozó hatással járni. Ha az AB versenyjogi szempontból nem egy érintett piacon levőket megkülönböztető szabályozást is alkotmánysértőnek találná, akkor a versenyjoginál szélesebben vonná meg a diszkriminációtilalom hatósugarát, ami legalábbis a 9. -sal való együttes olvasat esetén indokolatlan lehet. Figyelemre méltó szempont a fenti referencia listán utolsóként, mintegy végső érvként említett emberi méltósághoz való jog is. Ugyan a későbbiekben ez nem került megfelelő kibontásra, de nagyon közel áll az általam ideálisnak vélt ember és verseny képhez. A versenyszabadság nem értelmezhető az emberi személyiség lényegétől elszakítottan, nincs egy tőlünk függetlenül élő gazdasági rendszer, a gazdasági rendet ugyanúgy emberek, személyek működtetik, mint a társadalom többi építményét. Másként fogalmazva: a gazdasági téren megélt szabadságot korlátozó állami aktus ugyanúgy magyarázatra szorul, mint az egyéb emberi szabadságokat korlátozó intézkedése. A későbbi gyakorlat nem tisztázta, hogy az AB mennyire tekinti teljesnek e listát (pl. a jogbiztonság elve, a visszaható hatály tilalma is fontos védvonalat jelölnek ki az állami túlkapásokkal szemben), vajon mindegyik eleme ugyanolyan fontos-e, illetve hogy egyikük sérelme esetén pontosan milyen súlyú, jellegű közérdek védelem kivétel képzelhető el. Még szintén a 21/1994. AB sz. határozatában rögzített egy rendkívül előremutató, a későbbiekben kevés figyelmet kapott tételt, amely alapot szolgálhat az állam gazdasági beavatkozása alkotmányosságának megítélését biztosító teszthez. E szerint a piac korlátozásának két legitim okát nevezte meg a testület: az egyik a piaci szabadságot a nem megfelelően (közjóval ellentétesen) gyakorolt piaci szabadsággal szemben védelmező indokok (az AB utal arra, hogy a liberalizmus örök dilemmája, hogy mikor szabad (kell) a szabadságot önmaga ellen védeni); alkotmányos lehet továbbá a piac korlátozása a piac szabadságától teljesen független alapjogok és alkotmányos érdekek miatt is: például környezetvédelmi, egészségügyi vagy éppen honvédelmi okokból. Későbbi döntésekből kitűnik, hogy pl. a gyógyszer olyan különleges termék, amely esetében az egészég védelme indokolja a klasszikus piaci logika átírását állami beavatkozással. 5 5 Lásd pl. 87/2008. (VI. 18.) AB határozat: a gyógyszer - az egészségre gyakorolt hatása miatt - különleges termék, így a gyógyszerpiacon a klasszikus piaci logika nem érvényesül teljeskörűen; az állam nagyobb szabadsággal bír a gyógyszerpiaci folyamatokba való beavatkozásba, mint más piacok esetében. 67 Mint az alábbiakban látjuk, ez a megközelítés nagyon közel áll az uniós gazdasági alkotmány felfogásához, továbbá tartalmazza azt a nem csekély tételt, mi szerint az állam gazdasági beavatkozása legitimizálásra szorul. Másként fogalmazva: elsőrangú szempont a személyek versenyszabadsága, amelyet ugyan az állam korlátozhat, de ehhez a fenti két indok valamelyikének meg kell valósulnia. E téren pedig az Alkotmánybíróságnak is határozottabb szerepet kellett volna vállalnia: ki más döntheti el végső soron, hogy egy piackorlátozó szabályozás valóban a piaci versenyt védi, vagy az egyéb közjót szolgáló érdek valóban olyan fontos-e, ami indokolja a kiválasztott állami intézkedést? 3. Az Európai Unió gazdasági alkotmánya A globalizáció korában az állam gazdasági beavatkozásának lehetséges határait nem lehet színtisztán nemzetállami szinten vizsgálni. Egyre elterjedtebbek a gazdasági integrációk, számos multilaterális szerződés kapcsolja össze a régebben különálló nemzeti piacokat, különféle nemzetközi intézmények ügyelnek a globális játékszabályok betartásán. A jogi szempontból legjobban kiérlelt (és gazdaságilag is a legmélyebb szintet elérő) nemzetközi integrációs alakulat kétségtelenül az Európai Unió. Az EU tagállam Magyarország sok tekintetben nem folytathat a nem-tagállamokra jellemző önálló politikát ez mindenképpen igaz a gazdaságpolitikára, hiszen az Unió legstabilabb alapját még ma is a gazdasági integráció jelenti. Az EU-nak az elmúlt évtizedekben az alapító szerződéseknek köszönhetően viszonylag jól kiforrott gazdasági rendje, gazdasági alkotmánya alakult ki, amelyben kulcsszerepet játszik a nemzeti határokon átívelő belső piac, a kereskedelem, a hatásos verseny, kiegészülve az uniós szinten is elismert értékek védelmével, mint a közszolgáltatások, a regionális kohézió, a környezetvédelem stb. Az uniós gazdasági-jogi modellre, amelyet egyfajta külső adottságként Magyarország is tiszteletben kell hogy tartson, nagy bizonyossággal lehet a szociális piacgazdaság jelzőjét társítani. Az uniós értékrendben első a piac, a négy gazdasági szabadság, a verseny szabad folyása, a (tag) állami szabályozó intézkedések csak ott játszhatnak szerepet, ahol a piac hibázik, nem hozza a társadalmilag kívánatos eredményt, vagy éppen egy másik, uniós szinten is fontos, védendő közérdek érvényesülése a versenyszabályok kiiktatását, korlátozását teszi szükségessé. Nincs az EU-ban piaci vakhit, de van helyette egy világos értékrend: a főszabály a nyitott piac, a szabad verseny, a kivétel pedig az állami aktivista gazdaságirányítás. Egy nyilvánvaló példát keresve, az áruk szabad mozgását főszabályként az államnak garantálnia kell, az ezt korlátozó állami intézkedés az EUMSZ, illetve a többé-kevésbé kiforrott bírói esetjog alapján legitimizálásra szorul. Hasonlóképpen, a versenyjogban a versenykorlátozó megállapodások, vagy éppen egy monopóliumot teremtő állami jogi privilégium főszabályként tiltottak, azokat pl. a közszolgálati kivétel szigorú feltételei esetén lehet fenntartani. 6 A lisszaboni szerződést 7 követően többen temetni szerették volna a piacorientált uniós gazdasági alkotmányt, francia kezdeményezésre az EU feladataiból több évtized után kivették a belső piaci verseny zavartalanságának védelmét, pontosabban az átkerült a 27. sz. jegyzőkönyvbe. Az átstrukturált 3. cikk most az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó területeket tartalmazza, itt megemlítve a belső piac működéséhez szükséges versenyszabályok megállapítását. Mi több, az EUMSZ számos pontján (119. és 120. cikkek, részben a 170. és 173. cikkek) erőteljesen köszön vissza a verseny és a piac elsődlegessége, fontossága. E jellemző fordulat szerint: 6 Lásd erről bővebben: Tóth T. Az EU versenyjoga, 513. o.; Complex Budapest, HL C 83/01, március 30., o. 78 A tagállamok és az Unió a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban tevékenykednek, ezáltal elősegítve az erőforrások hatékony elosztását. Fontos aláhúzni, hogy a szöveg nem csak az Unióval, hanem az azt alkotó tagállamokkal szemben is a szabad versenyen alapuló piacgazdaság elvárást rögzíti. Idézhetjük az EUSZ 3. cikkét is: Az Unió Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul. Az Alapjogi Charta cikke is megemlékezik a gazdasági versenyben is kiteljesedő szabadság eszményről: A vállalkozás szabadságát, az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban, el kell ismerni. Mi ez, ha nem uniós szintű gazdasági alkotmány? Kapcsolódó költői kérdés: kell nekünk ennél több? Lehet-e más irányultságú, létezhet-e szuverén magyar gazdasági alkotmány? Ehhez képest pőrén hangzik Alkotmányunk 9. (1) bekezdése. 4. Az alkotmányosan védendő gazdasági rend A német gazdasági csodát elméletileg megalapozó közgazdász és jogtudós professzorok által létrehozott freiburgi iskola egyik fő tétele az volt, hogy a gazdasági alkotmány, a gazdasági folyamatok szabályozásának egy bizonyos rend fenntartását célzó módja azért szükséges és hasznos, mert egyrészt megvédi a gazdaságot a kiszámíthatatlan állami intervencióktól, másrészt megvédi az államot (a társadalmat) a gazdaságban kialakuló túlzott erőkoncentrációtól. Ennek kapcsán továbbgondolásra lehet érdemes az Alkotmány 1. (3) bekezdésének gazdaságra vonatkoztatott értelmezése, mely szerint Senkinek a tevékenysége sem irányulhat a hatalom erőszakos megszerzésére vagy gyakorlására, illetőleg kizárólagos birtoklására. Ha ezt nem csak az állam, hanem mindenféle, így a gazdasági hatalom megszerzésére is értenénk, máris remek alapját teremtenénk meg a verseny szabadságát védő versenypolitikának. Ez legitimálhatná azokat a versenyjogi tilalmakat, amelyek nem engedik az erőfölényes helyzet bizonyos eszközökkel való további kiterjesztését, vagy amelyek gátat szabnak a túlzott piaci koncentrációhoz vezető fúzióknak. Ahol objektív gazdasági szükségszerűség nélkül piaci monopólium jön létre, ott a gazdaság hatékonysága is veszélybe kerül. Az, hogy egy piacgazdaság milyen piacgazdaság lesz, nem a jelzők kodifikálásán múlik. Tulajdon, szerződéses szabadság, a választás lehetősége és ezek üzleti vagy politikai érdekektől mentes védelme nélkül illúzió a piacgazdaság. Nem a jelzők számítanak, hanem hogy az AB által megnevezett mögöttes alapjogokat mennyire vesszük komolyan, illetve világossá tesszük-e, hogy mi a főszabály (állami gondoskodó gazdaságirányítás vagy a polgárok versenyszabadságára 8 HL C 83/02, március 30., 389. o. 89 épülő piacgazdaság) és mik a kivételek. Az EU szabályozáshoz képest a magyar gazdasági alkotmány véleményem szerint nem szól kellőképpen világosan arról, hogy kinek van elsőbbsége: államnak, mint gazdasági kereteket meghatározó szuperhatalomnak, szuverénnek, vagy a piacnak, amely mögött szabadságukkal élni kívánó személyek és vállalkozások állnak valójában? Mi a főszabály és mi a kivétel? Kell-e alkotmányosan legitimálni magát az államnak, mikor szuverénként nem gazdasági szereplőként - beavatkozik a piacok működésébe? Véleményem szerint kellene. Az alkotmányunk valójában nem semleges gazdaságpolitikailag. Letette a voksot a piacgazdaság, méghozzá a szociális töltetű, azaz a piac elsődlegessége mellett az állami szerepvállalást is kívánatosnak tartó modell mellett. Kormányonként némileg változhatnak a szabad verseny/állami előírások közötti arányok, az állami azonban nem terjesztheti ki hatalmát korlátlanul az emberi személyiség megnyilvánulásának egyik fontos terepére, a gazdasági szerepvállalásra. A gazdasági alkotmányunk tehát nem semleges. Ami viszont hiányzik az AB gyakorlatából, az állami beavatkozás határainak bátrabb, elvi szintű (nem csak egy adott jogszabály értékelésére szorítkozó) megrajzolása. Az állam versenyszabadságot korlátozó gazdasági szabályozása meglátásom szerint csak akkor helyénvaló, akkor nem lépi túl a gazdasági alkotmány határait, ha 1. ennek hiányában éppen a gazdasági szabadság kerülne veszélybe (pl. mások szabadságát korlátozó piaci döntések, megállapodások tiltása), vagy 2. jól meghatározott, szintén alkotmányos szinten védett alapjogi, közérdek védelem áll az egyéni vagy bizonyos csoportos érdekek, jogok korlátozása mögött (ez lehet szélsőséges esetben akár a verseny, a vállalkozáshoz való jog gyakorlásának teljes kizárása, egy tevékenyég monopolizálása, vagy piaci helyett állami hatáskörbe vonása); 3. az állami korlátozás szükséges és arányos e közérdek védelme szempontjából (pl. az egészég védelem nem indokolhatja az alkohol vagy a dohányipar állami monopolizálását, mégha van is köztük távoli, közvetett összefüggés), ideértve azt is, hogy a piac, vagy más önszabályozó mechanizmus nem tud hasonlóan jó eredményt produkálni. Ez nem a piac, a tőke, a profit istenítése. Ez nem szélsőségesen haszonelvű, materialista ideológia. Ez annak elismerése, hogy az ember (testi, szellemi és lelki mivoltában) szabadnak született, küldetése, hogy e szabadsággal helyesen élve, mások egyenértékű szabadságát tiszteletben tartva, nem korlátozva személyiségét kibontakoztassa. Keresse a boldogulását gazdasági szempontból is. Nem jelenti továbbá azt, hogy ennek eredményeként minden ember azonos eredményekkel fogja zárni a versenyfutást, mindenki más talentumokat kapott. Az egyenlőség nem a végeredmény, hanem az esélyek egyenlőségét jelenti, amelyet valóban biztosítani kell, ha másként nem megy, állami szerepvállalással. A nemes versengésben elbukók segítése is oly módon kell megvalósuljon, hogy az ne tegye értelmetlenné a főszabályként érvényesülő versenyszabadságot. Úgy kell szociálisnak lennie a piacgazdaságunknak, hogy elkerülje a szocialista jelzőt. Az állam túlhatalma, jószándékú aktivista szerepvállalása szükségszerűen ködbe burkolja, másodlagossá teszi, elbizonytalanítja a kezdeményező, de egyben felelősségteljes, felebarátairól gondoskodó polgár képét. 5. Intézményi kérdések A gazdasági alkotmány érvényesülésének természetesen intézményi garanciái is vannak. E helyütt két kérdésre szeretnék röviden kitérni: a rendes bírók szerepére és a versenyhatóság státuszára. 910 Az EU gazdasági alkotmányát képező rendelkezéseket, amennyiben azok önmagukban vagy más szerződéses cikkekkel együtt olvasva közvetlen hatállyal bírnak, kötelessége minden magyar bírónak érvényre juttatnia. Az uniós jog elsődlegességéből levezetett parancsolat szerint az uniós joggal ellentétes tagállami szabályozást félre kell hogy tegye, az abban foglalt rendelkezéseknek az uniós jog rovására nem szerezhet érvényt. Az uniós gazdasági alkotmány védelme érdekében így a magyar bíró egyrészt (i) megállapíthatja, hogy egy magyar jogszabály pl. az uniós versenyjogba ütközik, (ii) másrészt ennek eredőjeként köteles azt félretéve az uniós jog érvényesülését biztosítani. Ehhez képest, amikor a magyar gazdasági alkotmány sérelme merül fel (pl. tagállamok közötti kereskedelem érintettsége nem állapítható meg, az uniós dimenzió hiányzik), a magyar bíró maga nem mondhat ki magyar jogszabályt a magyar gazdasági alkotmányt sértőnek, az AB döntéséig nem vonhatja le a megfelelő jogi következményeket. Ennek fényében továbbgondolandó kérdés, hogy jó-e ez a kettősség, mikor érkezik el a magyar alkotmányjog ahhoz a ponthoz, amikor alkotmányos jogaik védelmét rendes bíróságok előtt közvetlenül is gyakorolhatják az jogot és igazságot kereső polgárok? A Gazdasági Versenyhivatal különleges státuszú közigazgatási szerv, lényegében az aktuális kormányzattól függetlenül kötelessége érvényesítenie a versenyjogi szabályokat. Az érdemi döntéseket meghozó versenytanácstagokat több esetben is quasi bírói státuszú köztisztviselőként kezelte az AB. A GVH közjogi helyzetét, amely az elmúlt két évtizedben nemzetközi összehasonlításban is jól vizsgázott, nem védi alkotmány erejű törvény, a GVH-t egy versenyellenes hangulatú parlamenti egyszerű többség akár egy tollvonással meg is szüntethetné (az EU tagság e tekintetben valószínűleg ad némi védelmet az intézmény számára), de legalábbis kormányzati szervvé degradálhatná. A versenyt védendő értékként kezelő emberek szemszögéből nézve erősebb garanciák lennének kívánatosak. A nemrég hozott, 183/2010. (X. 28.) AB határozatban az AB kiemelte, hogy a GVH elnökhelyetteseinek megbízását érintő törvénymódosítás alkotmányellenessé nyilvánításakor figyelembe vette, hogy a GVH ugyan nem az Alkotmányban szabályozott állami szerv, de a GVH sajátos jogállásának alkotmányos garanciális szerepe van. A GVH államszervezetben betöltött szerepe a gazdasági versenyszabadság védelmében nyilvánul meg. Azt lehet mondani, hogy ezzel az AB azt ismerte el, hogy a verseny szabadságának védelme olyan fontos érték, amelyet a mindenkori kormányzat gazdaságpolitikájától függetlenül célszerű, ha egy autonóm, nem-kormányzati hivatal védelmez. Ha még figyelembe vesszük azt is, hogy az utóbbi időszakban más, gazdasági életet szabályozó hatóság is alkotmányos rangra emelkedett (Médiahatóság, PSZÁF), úgy könnyen lehetne amellett érvelni, hogy a GVH státuszának alapszabályait az új Alkotmányban rögzíteni kellene, adott esetben megengedve elnökének a rendelet kiadás jogát is: a versenykorlátozó megállapodások egyes csoportjait a tilalom alól kiemelő csoportmentesség, vagy a bírságok megállapításának menete, módszertana olyan témák, ahol nem lenne a valóságtól elrugaszkodott elképzelés a versenyhivatali jogszabály alkotás. Ez azért is praktikus megoldás, mert az érdemi döntéseket meghozó versenytanácstagokat a GVH elnöke nem korlátozhatja munkájában, számára követendő irányvonalat, utasításokat nem adhat. 6. Javaslatok Hogy ezen elvárások közül pontosan minek kell szerepelni az írott Alkotmányban, nem is beszélve az ezek érvényesülését garantáló intézményi struktúrákról, az egy más kérdés. Azt 1011 gondolom, hogy talán fontosabb, hogy beszéljünk, vitatkozzunk ezen dolgokról, mintsem hogy pontosan milyen szavakat vésünk az Alkotmány márvány táblájába. Ezen elvek egyébként is nagyrészt érvényesülnek EU tagságunkból fakadóan. Akár azt is lehet mondani, hogy hatékonyabban garantálhatók: az uniós jogot magyar jogalkalmazó hatóságok, bíróságok is kötelesek alkalmazni, az azzal ellentétes magyar törvényt, szabályt félretenni. Mégis szégyen lenne, ha mindez csak az EU tagságon múlna. A gazdasági, piaci önmegvalósítás, a (verseny) szabadságának védelme nem uniós, nem csupán integrációs érték, hanem az alkotmány által is védendő emberi személyiségünk egyik fontos megnyilvánulási formája. A kormányprogram (Nemzeti Együttműködés Programja) gazdaságpolitikai része is leteszi szavazatát a verseny fontossága mellett: Mivel minden teljesítmény csakis versenyben és csakis munkából születik, a gazdaságpolitika középpontjába - a verseny mellett - a munkát kell állítani. Nem vagyok alkotmányjogász, különösen nem kodifikátor. Azt gondolom, hogy egyfelől a jelenleg létező alkotmányból kell kiindulni, annak elveit inkább csiszolgatni, mintsem újakra cserélni kellene, nehogy a húszéves alkotmányépítő munka egy az egyben a süllyesztőbe kerüljön. Másfelől, ha valaminek, akkor az időtálló alkotmány-törvénynek valóban lényegre törőnek, a részletszabályokat mellőzőnek és egyben a polgárok számára is érthetőnek, követhetőnek kell lenni. Az, hogy a jelenleg ismert alkotmánykoncepció a preambulum kapcsán, szemben a jelenlegi szöveggel, még államcélként sem fogalmazza meg a szociális piacgazdaságot, lehet a piac- és versenyrajongók számára rossz hír. Ha azonban az emberi méltósághoz tartozó szabadság általában kiemelt helyen fog szerepelni, abból le lehet vezetni, támaszkodva az Alkotmány további részletes rendelkezéseire a kívánatos, közjót szolgáló piacgazdaság, verseny védelmét is. Így az alapvető jogok és kötelezettségek 3. pontjaként helyesen szerepel, hogy Az Alkotmány elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.e mondat folytatása, összekacsolása a köz- és magántulajdon egyenlő védelmének elvével viszont fölösleges, e helyen nem túl sokat mondó. A magam részéről az alábbi tételek megjelenítését tartanám fontosnak: Magyarország gazdasága a személyek szabad kezdeményezésein alapuló szociális piacgazdaság. Az állam a verseny szabadságát csak a hatékony gazdasági eredményeket produkáló verseny, vagy más közérdek védelme érdekében, arányosan korlátozhatja. A gazdasági verseny védelmét a Kormánytól független intézményként a Gazdasági Versenyhivatal látja el. 11 Több megjelenítése
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/26/EU IRÁNYELVE
L 84/72 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2014.3.20. IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/26/EU IRÁNYELVE (2014. február 26.) a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben Nemzeti Pedagógus Műhely
Nemzeti Pedagógus Műhely 2009. február 28. Varga István 2007. febr. 21-i közlemény A Gazdasági és Közlekedési Minisztériumtól: - sikeres a kiigazítás: mutatóink minden várakozást felülmúlnak, - ipari Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben sorszám VERSENY-JOGÁSZ KÉRDŐÍV 2003. október
sorszám VERSENY-JOGÁSZ KÉRDŐÍV 2003. október Kérdező aláírása:... igazolványszáma Jó napot kívánok. A TÁRKI munkatársa,. vagyok. A Gazdasági Versenyhivatal megbízásából szeretnék néhány kérdést feltenni Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben AZ ÖSSZETETTEBB GAZDASÁGI SZEMLÉLET ALKALMAZÁSA AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI AKCIÓTERVBEN A MÉRLEGELÉSI TESZT
AZ ÖSSZETETTEBB GAZDASÁGI SZEMLÉLET ALKALMAZÁSA AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI AKCIÓTERVBEN A MÉRLEGELÉSI TESZT COLLEGE OF EUROPE, EURÓPAJOGI ÉS KÖZGAZDASÁGI ANALÍZIS SPECIALIZÁCIÓ 2008-2009 2009. május 5. 1 REITER Részletesebben Az EU gazdasági és politikai unió
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései
Pázmány Law Working Papers 2011/13 Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben II. 15. cikk Letelepedéssel kapcsolatos követelmények
Jelentéstétel Szolgáltatási irányelv 15. cikk Kérjük, hogy külön kérdőívet töltsön ki minden egyes követelmény esetében, melyről jelentésben kell beszámolnia. Akkor is így járjon el, ha ugyanaz a jogszabály Részletesebben (Jogalkotási aktusok) RENDELETEK
2011.12.8. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 326/1 I (Jogalkotási aktusok) RENDELETEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1227/2011/EU RENDELETE (2011. október 25.) a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról Részletesebben Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala. Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák
5 Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák I. Bevezetés Jelenleg egy kiterjedt államigazgatási Részletesebben A Régiók Bizottsága véleménye az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök (ISA) (2009/C 200/11)
C 200/58 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.8.25. A Régiók Bizottsága véleménye az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök (ISA) (2009/C 200/11) A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA üdvözli az előző programoknak Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/32/EU IRÁNYELVE
L 180/60 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2013.6.29. IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/32/EU IRÁNYELVE (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA GAZDASÁGI IGAZGATÁS Jegyzet Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Gazdasági igazgatás A tananyagot megalapozó tanulmány megalkotásában közreműkött: Részletesebben 76/2008. (V. 29.) AB határozat. Indokolás
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA. Tervezet: A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (...)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.07.25. COM(2009) XXX végleges Tervezet: A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (...) a [ ] 2006/43/EK irányelv alapján egyes harmadik országok illetékes hatóságainak megfelelőségéről Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.6.8. COM(2011) 326 végleges 2011/0154 (COD) C7-0157/11 HU Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való Részletesebben Jeney Petra. Évfolyamdolgozat témák
Az ELTE ÁJK Nemzetközi jogi tanszék oktatói által fogadott évfolyam- és szakdolgozati témák (ellenkező jelzés hiányában más témák is szóba kerülhetnek, egyéni konzultáció után) Jeney Petra Évfolyamdolgozat Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA (2007/C 303/01) 2007.12.14. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.20. COM(2011) 900 végleges A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az általános Részletesebben Tartalomjegyzék HARMADIK RÉSZ ESETTANULMÁNYOK ÉS EMPIRIKUS FELMÉRÉSEK
Tartalomjegyzék HARMADIK RÉSZ ESETTANULMÁNYOK ÉS EMPIRIKUS FELMÉRÉSEK (I) A pénzügyi integráció hozadékai a világgazdaságban: Empirikus tapasztalatok, 1970 2002.................................... 13 (1) Részletesebben A közösségi jog általános jogelvei
A közösségi jog általános jogelvei A jogelvekről általában A közösségi jog jogelveinek nagy szerepük van a Bíróságok ítélkezési gyakorlatában. A közösségi jog alapelveinek kialakulására pedig a tagállamok Részletesebben TERÜLETFEJLESZTÉS TERÜLETRENDEZÉS
TERÜLETFEJLESZTÉS TERÜLETRENDEZÉS Az ember a megszerzett földdarabon igyekszik megfelelő körülményeket teremteni magának, családjának, közösségének. Amíg az építési szándékát megvalósítja, számos feltételt Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/361 MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 ) Az Európai Unióról szóló szerződés Korábbi számozás az Európai Unióról szóló Új számozás az Európai Unióról szóló I. Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. január 24. 2014. 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 1/2014. (I. 21.) AB határozat a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése és az Országos Választási Részletesebben Gyakori kérdések a civil szervezetekkel kapcsolatban
Palik Zoltán: Gyakori kérdések a civil szervezetekkel kapcsolatban Mi a civil szervezet? 2011. évi CLXXV. törvény (az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben A Kormány. /2013. ( ) Korm. rendelete
1. melléklet a BM/14380/2013. számú kormány-előterjesztéshez A Kormány /2013. ( ) Korm. rendelete a belföldi székhelyű tervező által vállalt építészeti-műszaki tervezési tevékenység ellátásáért felszámítható Részletesebben fogadó tagállam az a tagállam, amelyben egy ügyvéd az irányelvnek megfelelően ügyvédi gyakorlatot folytat;
Az ügyvédi hivatás gyakorlása az Európai Unión belül (folytatás) Ígéretünkhöz híven visszatérünk a Prókátor legutóbbi számában megjelent cikk témájához és megkíséreljük bemutatni az ügyvédi hivatás, a Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata. 2010. május 18. dr. Balogh Virág
Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata 2010. május 18. dr. Balogh Virág Miről lesz szó? 1. Szervezeti háttér 2. Jogszabályi háttér 3. Közgazdasági háttér 4. A gyógyhatás -ra vonatkozó Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI JOG 3.
KÖZIGAZGATÁSI JOG 3. MAGYAR KÖZIGAZGATÁSI JOG Különös rész..kiadó 2008. 1 KÖZIGAZGATÁSI JOG 3. Különös Rész Szerkesztette: DR. NYITRAI PÉTER TANSZÉKVEZETŐ, EGYETEMI DOCENS Szerzők: DR. CZÉKMANN ZSOLT TANÁRSEGÉD Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre
Pázmány Law Working Papers 2011/24 Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre Pázmány Péter Katolikus Részletesebben Tájékoztatások és közlemények
Az Európai Unió Hivatalos Lapja ISSN 1725-518X C 83 Magyar nyelvű kiadás Tájékoztatások és közlemények 53. évfolyam 2010. március 30. Közleményszám Tartalom Oldal 2010/C 83/01 Az Európai Unióról szóló Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben NYILATKOZAT. Egyesülés, szétválás ideje: (év) (hónap) (nap)
1. melléklet a 19/2014.(XI. 27.) önkormányzati rendelethez 1 NYILATKOZAT az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. *
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. * Tagállami kötelezettségszegés 95/46/EK irányelv A személyes adatok kezelése vonatkozásában a természetes személyeket megillető védelem és az ilyen adatok Részletesebben L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa
L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa Várnay Ernő Az Európai Bíróság ítélete a Magyarország kontra Szlovákia ügyben* Sólyom László uniós polgár és/vagy államfő? Hivatalos hivatkozás: Részletesebben Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás
Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás A Lisszaboni Szerződésben megfogalmazott neoliberális diktátum és a Szent Korona Értékrend szabadság-őrző intézkedéseinek összehasonlítása Felépítés 1. nap Részletesebben Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök
Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök 2013.12.20. dr. Lukács Andrea, 1 A közbeszerzési irányelvek lehetőséget adnak a szociális Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2009. február 13-i ülése 15. számú napirendi pontja
Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2009. február 13-i ülése 15. számú napirendi pontja Felterjesztés a Pénzügyminiszterhez az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításából Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
A SZUBSZIDIARITÁS ELVE Az Unió nem kizárólagos hatáskörei vonatkozásában a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződésben foglalt elve meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az Unió rendelkezik Részletesebben (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG
2009.5.9. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 107/1 II (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG A Bizottság Közleménye Italok csomagolása, betétdíjas rendszerek Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
5 Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék A magyar Országgyűlésre vonatkozó szabályozás alaptörvényi, törvényi és határozati házszabályi szinten 1 Bevezetés Bár Magyarországon az Részletesebben IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK
IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG
2006.4.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 101/1 I (Tájékoztatások) EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG Iránymutatásai (2004. július 14.) az Európai Gazdasági Részletesebben Gyorsfelmérés: EU-források 2014-2020
16.12.2013 Gyorsfelmérés: EU-források 2014-2020 A felmérésről Felmérés típusa: online-megkérdezés a DUIHK-tagság körében Felmérés ideje: 2013.12 14. Résztvevők (értékelésbe bevont): N=80 Legfontosabb eredmények Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.30. COM(2009)194 végleges/2 2009/0060 (COD) HELYESBÍTÉS A 2009.04.21-i COM(2009)194 végleges dokumentumot törli és annak helyébe lép. A helyesbítés a Részletesebben Transparency International Magyarország. Dr. Földes Ádám úr részére ügyvezető igazgató. Budapest. Tisztelt Ügyvezető Igazgató Úr!
KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA ELNÖK Transparency International Magyarország Dr. Földes Ádám úr részére ügyvezető igazgató Budapest Tisztelt Ügyvezető Igazgató Úr! Köszönettel vettük, hogy véleményezés és észrevételezés Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX 2014 Tartalomjegyzék Az Etikai Kódex alkalmazási köre... 3 Magatartás az Egyesületben, illetve azon kívül... 3 A jogszabályok betartása... 3 Kapcsolat Részletesebben Az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés
A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELŐINEK KONFERENCIÁJA Brüsszel, 2004. augusztus 6. (OR. en) CIG 87/04 Tárgy: Az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés CIG 87/04 JL HU TARTALOMJEGYZÉK PREAMBULUM I. Részletesebben (Jogalkotási aktusok) IRÁNYELVEK
2011.4.15. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 101/1 I (Jogalkotási aktusok) IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2011/36/EU IRÁNYELVE (2011. április 5.) az emberkereskedelem megelőzéséről, és az Részletesebben A vállalati minőségi rendszer kiépítésének lehetőségei
6. A vállalati minőségi rendszer kiépítésének lehetőségei 6.1 A választás és az első lépés A vállalat több minőségi filozófia és minőségbiztosítási rendszer közül választhat, tetszése szerint dönthet. Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben ISSN 1831-8509 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA. Éves jelentés
ISSN 8-809 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA Éves jelentés 0 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA ÉVES JELENTÉS 0 Az Európai Unió Bírósága, az Európai Unió Törvényszéke és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke tevékenységének Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE. a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.7.19. COM(2012) 403 final 2012/0196 (COD)C7-0197/12 Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben I. Nemzetközi szerzıdések a közösségi jogban. Az EU jogrendje 3. I/1. Szerzıdéskötési jogosultság
I. Nemzetközi szerzıdések a közösségi jogban Az EU jogrendje 3. Nemzetközi szerzıdések Jogelvek A Közösségek (egyenként) rendelkeznek nemzetközi szerzıdéskötési képességgel. Csak az alapító Szerzıdésben Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.6.2013 COM(2013) 401 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A kollektív Részletesebben Előszó...3 Bevezetés...4 1. Az Európai Unió alapszerződései...17
TARTALOMJEGYZÉK Előszó...3 Bevezetés...4 a. Európai Gazdasági Közösséget alapító szerződés...4 b. Az Egységes Európai Okmány...6 (i) Általában...6 (ii) A belső piac...7 c. Az Európai Unióról szóló Szerződés Részletesebben emlékeztetve az Európa Tanács tagállamai állam- és kormányfőinek 1993. október 8 9-én Bécsben megtartott csúcstalálkozóján elfogadott Nyilatkozatra;
A Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság 2. sz. általános ajánlása: A rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus és az intolerancia elleni küzdelemben részt vevő szakosított nemzeti Részletesebben AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA
AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA MEGKÖZELÍTÉSÜNK Az Európai Unió eddigi történetének legsúlyosabb válságát éli. A 2008-ban kirobbant pénzügyi krízist követően mélyreható válság Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.9.19. C(2014) 6515 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.) a 2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv a hitelközvetítők számára Részletesebben Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás?
Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás? dr. Bassola Bálint, LL.M., ügyvéd Kővári Tercsák Salans Ügyvédi Iroda British Chamber of Commerce in Hungary 2010. szeptember Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 995/2010/EU RENDELETE
2010.11.12. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 295/23 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 995/2010/EU RENDELETE (2010. október 20.) a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.5.25. COM(2016) 289 final 2016/0152 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a területi alapú tartalomkorlátozás, illetve a vevő állampolgársága, a belső Részletesebben MTA Regionális Kutatások Központja
A vidékfejlesztés kívánatos helye, szerepe a következő programozási időszak stratégiájában és szabályozásában Dr. Finta István Ph.D. finta@rkk.hu 1 Alapkérdések, alapfeltételezések Mi szükséges ahhoz, Részletesebben A fiskális keretrendszer megújítása az Európai Unióban és Magyarországon. Tavaszi Zsolt főosztályvezető Államháztartási Szabályozási Főosztály
A fiskális keretrendszer megújítása az Európai Unióban és Magyarországon Tavaszi Zsolt főosztályvezető Államháztartási Szabályozási Főosztály Költségvetési fenntarthatóság és átláthatóság Válság államadósság Részletesebben Nemek Közötti Egyenlőség
Nemek Közötti Egyenlőség AZ EURÓPAI SZOCIALISTÁK PÁRTJÁNAK PARLAMENTI FRAKCIÓJA A nők és férfiak közötti egyenlőség a demokrácia alapvető elve. Jelenleg az a tény, hogy a nemi diszkrimináció továbbra is Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben T/12492. számú. törvényjavaslat. a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Alapjáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/12492. számú törvényjavaslat a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Alapjáról Előadó: Németh Lászlóné nemzeti fejlesztési miniszter Budapest, 2013. szeptember 2013. évi... törvény Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben Környezet AZ EURÓPAI SZOCIALISTÁK PÁRTJÁNAK PARLAMENTI FRAKCIÓJA
Környezet AZ EURÓPAI SZOCIALISTÁK PÁRTJÁNAK PARLAMENTI FRAKCIÓJA Minden európai elismeri, hogy a környezet nem megosztható és alapvető fontosságú kötelezettségünk, hogy megvédjük. Az Európai Unió Jó környezetet Részletesebben Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez

matches: Bíróság Kúria BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria