2011. évi CCIX. törvénya víziközmű-szolgáltatásról2015-07-242015-12-31192011. évi CCIX. törvény
b)2 az ellátásbiztonság elve: a víziközmű-szolgáltatás kialakítása, üzemeltetése, fejlesztése tekintetében azt a műszaki, közgazdasági és szervezeti megoldást kell előnyben részesíteni, amely
1.4 átadási pont: a víziközmű törzshálózat azon része, amely beépített mérőberendezés, elzárószerelvény és mintavételi lehetőség útján biztosítja két víziközmű-rendszer kapcsolatát, valamint az összekapcsolt víziközmű-rendszerek üzemeltetése során az ivóvízátadás, -átvétel és a szennyvízátadás, -átvétel mennyiségi és minőségi elszámolásának műszaki feltételeit,
6.5 felhasználó: a víziközmű-szolgáltatást e törvény szerinti szerződéses jogviszony keretében vagy a 31/A. § (1) bekezdésében meghatározott ideiglenes szolgáltatás időtartama alatt a víziközmű-szolgáltató előzetes hozzájárulásával ténylegesen igénybe vevő természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki (amely) a víziközmű-szolgáltatásba bekapcsolt ingatlan használója, és sorban mögötte az ingatlan tulajdonosa,
11.6 ivóvíz-bekötővezeték: az ivóvíz-törzshálózat és a házi ivóvízhálózat vagy a csatlakozó ivóvízhálózat között kiépített vezeték a tartozékaival, valamint a bekötési vízmérő, amely
b)7 önállóan, több település ellátását is szolgálja,
d)8 átadási pontokkal egyértelműen körülhatárolt, kapcsolódó szolgáltatással kiegészülve egy vagy több településre nézve képes biztosítani a víziközmű-szolgáltatás műszaki feltételeit,
24.9 víziközmű-szolgáltatás: a közműves ivóvízellátás az ahhoz kapcsolódó tűzivíz biztosítással, továbbá a közműves szennyvízelvezetés és -tisztítás, ide értve az egyesített rendszerű csapadékvíz-elvezetést is, mely tevékenységek által megnyilvánuló szolgáltatások közül az egyiket, vagy mindkettőt a víziközmű-szolgáltató a felhasználó részére közszolgáltatási jogviszony keretében nyújtja (a továbbiakban együtt: víziközmű-szolgáltatási ágazatok),
26.10 víziközmű üzemeltetése: a víziközmű-szolgáltatás nyújtása céljából a víziközmű-szolgáltató által végzett mindazon tevékenységek összessége, amelyek a jogszabályokban és az üzemeltetési szerződésben előírt követelmények teljesítése érdekében okszerűen merülnek fel, különösen a víziközmű műszaki értelemben vett napi üzemben tartása, karbantartása és javítása, közszolgáltatási szerződés-kötés, számlázás, ügyfélszolgálat működtetése,
29.11 védendő felhasználó: az a természetes személy felhasználó, ideértve a mellékvízmérővel rendelkező elkülönített vízhasználót, valamint a fogyatékkal élő felhasználót is, aki jogszabályban meghatározott szociális helyzete alapján a víziközmű-szolgáltatásban megkülönböztetett feltételek szerint vehet részt,
30.12 fogyatékkal élő felhasználó: a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény szerinti fogyatékossági támogatásban részesülő személy, a vakok személyi járadékában részesülő személy, továbbá az a személy, akinek életét vagy egészségét a víziközmű-szolgáltatás felfüggesztése vagy annak korlátozása közvetlenül veszélyezteti,
31.13 gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet,
32.14 egyedi szennyvízkezelő berendezés: olyan vízilétesítmény, amely legfeljebb egy ingatlanon keletkező települési szennyvíz nem közműves, biológiai tisztítását energiabevitel segítségével végzi,
3. §15 (1)16 Az e törvényben meghatározott kivételekkel a víziközművekkel kapcsolatos hatósági feladatokat a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) látja el.
(2)17 Az elszámolásra, számlázásra, díjfizetésre vagy mérésre, valamint a víziközmű-szolgáltatás korlátozásával vagy felfüggesztésével kapcsolatos, jogszabályban és üzletszabályzatban foglalt rendelkezések lakossági felhasználókkal szembeni megsértése esetén a fogyasztóvédelmi hatóság jár el. A fogyasztóvédelmi hatóság eljárására a fogyasztóvédelemről szóló törvényt (a továbbiakban: Fgytv.) kell alkalmazni azzal, hogy az e törvény szerinti lakossági felhasználó az Fgytv. alkalmazásában fogyasztónak minősül akkor is, ha nem természetes személy.
a)18 a víziközmű-szolgáltató üzletszabályzatának a (2) és (3) bekezdés szerinti eljárás tárgyát érintő rendelkezései betartására kötelezés;
c)19 a 73. § b) pontjában meghatározott esetkörön kívül, ha a lakossági felhasználót visszatérítés illeti meg, az annak teljesítésére való kötelezés.
(8)20 Az ivóvíz-szolgáltatás korlátozás jogszerűségével összefüggésben az illetékes népegészségügyi szerv, továbbá a víziközmű-rendszerbe való bekötésre kötelezéssel összefüggésben a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (főváros kerületi) hivatala (továbbiakban: járási hivatal) jár el.
b)21 31/B. § szerinti eljárásában 45 nap,
c)22 35. § és 37. § szerinti eljárásában 6 hónap.
4/A. §23 (1) A Hivatal a felhasználók érdekében az egyes víziközmű-szolgáltatókra vonatkozóan – a jogszabályban meghatározott keretek között – hivatalból határozatban állapítja meg az e törvény szerinti engedélyköteles tevékenység folytatásának minimális minőségi követelményeit, valamint elvárt színvonalát, a felhasználókkal való kapcsolattartás módjára vonatkozó minimális követelményeket, a felhasználók tájékoztatásának részletes szabályait, továbbá a víziközmű-hálózat biztonságos üzemeltetésére vonatkozó minimális követelményeket.
6. §26 (1) Víziközmű kizárólag az állam és települési önkormányzat tulajdonába tartozhat.
(2)27 Ha a víziközmű idegen ingatlanon fekszik, a vízgazdálkodásról szóló törvényben meghatározott vízvezetési szolgalmi jog gyakorlása – a víziközmű üzemeltetési tevékenységéhez indokolt mértékben – a víziközmű-szolgáltatót megilleti. A víziközmű-szolgáltató viselni köteles a joggyakorlás következtében felmerülő terheket.
(4)28 Az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel víziközműnek minősül, és kizárólagosan e törvényben foglaltak szerint működtethető a funkcióját tekintve a 2. § 20. pont a) és b) alpontjában foglaltaknak is eleget tevő közcélú vízilétesítmény, amely legalább huszonöt, a települési belterületen lévő lakossági felhasználó ellátását biztosítja.
(6)29 A vízilétesítmény (4) és (5) bekezdés szerinti minősítésére nézve a Hivatal az érdekelt ellátásért felelős, az érintett önkormányzat vagy a vízilétesítmény tulajdonosa, üzemeltetője kérelmére indított eljárásban hoz egyedi döntést.
8. §30 (1) Ha a víziközmű nem állami vagy önkormányzati beruházásban jön létre, a beruházó a víziközmű tulajdonjogát a víziközmű üzembe helyezésének időpontjában az ellátásért felelősre átruházza. Az átruházásról a felek szerződést kötnek.
(3) Ha az ellátásért felelős és az érintett víziközmű-rendszerre nézve vele víziközmű üzemeltetési jogviszonyban nem álló beruházó, az (1) bekezdés szerinti víziközmű térítésmentes átruházásáról állapodik meg, a térítésmentes vagyonátruházás az általános forgalmi adó szempontjából közcélú adománynak minősül.
9. §31 (1) A közigazgatási területén lévő felhasználási helyekre és az azokat közvetlenül ellátó víziközmű-rendszerre nézve a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel a települési önkormányzatot – a fővárosban a fővárosi önkormányzatot – illetik az ellátásért felelős jogai és terhelik annak kötelezettségei.
10. §32 (1) A víziközmű-fejlesztés megvalósításáról – ha e törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik – az ellátásért felelős gondoskodik.
(4) Ha a (2) bekezdés szerint megvalósuló tulajdonba adás térítésmentes, a vagyonátruházás az általános forgalmi adó szempontjából közcélú adománynak minősül.
11. §33 (1) A víziközmű-szolgáltatás hosszú távú biztosíthatósága érdekében – a fenntartható fejlődés szempontjaira tekintettel – víziközmű-szolgáltatási ágazatonként tizenöt éves időtávra gördülő fejlesztési tervet kell készíteni. A gördülő fejlesztési terv felújítási és pótlási tervből, valamint beruházási tervből áll.
(2)34 A (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel a felújítási és pótlási tervet a víziközmű-szolgáltató, a beruházási tervet az ellátásért felelős készíti el, és jóváhagyásra benyújtja minden év szeptember 15-ig a Hivatalhoz.
(3)35 Bérleti-üzemeltetési szerződés alapján végzett víziközmű-üzemeltetés esetében a felújítási és pótlási tervet az ellátásért felelős, építési koncessziós szerződés alapján végzett víziközmű-működtetés esetében a beruházási tervet a víziközmű-szolgáltató készíti el és nyújtja be.
(4)36 Az ellátásért felelős vagy a víziközmű-szolgáltató, aki nem minősül az adott víziközmű-rendszerre vonatkozó felújítási és pótlási vagy beruházási terv benyújtására kötelezettnek, a terv tartalmára nézve véleményezési joggal rendelkezik. A véleményezésre a terv kézhezvételétől számítva 30 nap áll rendelkezésre. A határidőben közölt írásba foglalt vélemény a jóváhagyásra benyújtott terv mellékletét képezi.
(5)37 Ha a víziközmű-szolgáltató az üzemeltetési jogviszony tartalma szerint nem kötelezettje, vagy egyéb szerződéses jogviszony alapján nem kivitelezője a víziközműre irányuló beruházásnak vagy a tervszerű rekonstrukciós, felújítási és pótlási munkáknak, joga és kötelezettsége, hogy az 1. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott legkisebb költség elve érvényesülésének előmozdítása érdekében, annak területére korlátozottan közreműködjön és szakmai álláspontját kifejtse a fejlesztési munka műszaki tartalmának meghatározása és a kivitelezés szakszerűsége kérdésében. A víziközmű-szolgáltató e minőségében írásban előterjesztett kérdését vagy javaslatát az ellátásért felelős vagy a lebonyolításban közreműködő megbízottja, továbbá a jogszabály által kijelölt beruházó szerv 30 napon belül írásban megválaszolja, véleményezi.
(5a)38 A víziközmű fejlesztés indokoltságát megalapozó gördülő fejlesztési terv benyújtására kötelezett vagy azt véleményező víziközmű-szolgáltató, a gördülő fejlesztési tervben szereplő víziközmű fejlesztéséhez szükséges, más kérelmére folyamatban lévő vízügyi hatósági eljárásban ügyfélnek minősül.
(5b)39 A gördülő fejlesztési terv készítése a víziközmű-rendszer üzemeltetéséből származó díjbevétel terhére is finanszírozható.
(6) A Hivatal a jóváhagyott felújítási és pótlási tervben, valamint beruházási tervben foglaltak végrehajtását ellenőrzi.
12. § (1)40 A víziközmű tulajdonosa a 16. § szerinti pályázat kiírását – ha pályázat kiírására nem kerül sor, az üzemeltetési szerződés megkötését – megelőzően, a 78. §-ban meghatározott víziközmű tulajdonos pedig az ott meghatározott határidőig az e törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott módon vagyonértékelést végez. A vagyonértékelés költsége a használati díjból is finanszírozható.
(4) A víziközmű tulajdonosának – a tulajdonában álló víziközmű tekintetében – a víziközmű térképi nyilvántartás adataihoz való hozzáférését korlátozás- és díjmentesen kell biztosítani.
(6)41 A víziközmű-szolgáltató díjmentesen szolgáltatja az egységes elektronikus közműnyilvántartást üzemeltető szervezet részére a vízellátási, illetve vízelvezetési szakág feladatkörébe tartozó publikálandó objektumokat.
15. § (1)42 A víziközmű-üzemeltetési jogviszony létesítésére, tartalmára, módosítására, megszüntetésére nézve, a nemzeti vagyonról szóló törvény, a közbeszerzésekről szóló törvény és a koncesszióról szóló törvény rendelkezései szerinti elvek mentén, az e törvényben foglalt speciális szabályokat kell alkalmazni.
16. §43 (1) Az üzemeltetési szerződés megkötésére az ellátásért felelős a 15. § (1) bekezdésében megnevezett törvények eltérő rendelkezése hiányában pályázati eljárást köteles lefolytatni. A pályázat egyidejűleg mindkét víziközmű-szolgáltatási ágazat, illetve több víziközmű-rendszer vonatkozásában is kiírható.
(6)44 Vagyonkezelési, továbbá bérleti-üzemeltetési szerződés kizárólag olyan víziközmű-szolgáltató társasággal (a továbbiakban: szerződött víziközmű-szolgáltató) jöhet létre:
19. §45 A víziközmű-szolgáltatáshoz kapcsolódó felelősségbiztosításról a víziközmű-szolgáltató gondoskodni köteles.
b)46 ha a víziközmű-szolgáltató az üzemeltetési szerződésben megállapított kötelezettségét súlyosan vagy huzamosan megszegte, vagy
b)47 felmondhatja, ha az ellátásért felelős az üzemeltetési szerződésben megállapított kötelezettségét súlyosan vagy huzamosan megszegte, vagy
e)48 a további víziközmű-működtetés tekintetében szükséges műszaki dokumentumokat, adatokat, ideértve az 55. § szerinti bekötési kötelezettséggel érintett ingatlan azonosításához szükséges helyrajzi számot és címet.
22. § (1)49 A szerződött víziközmű-szolgáltató az üzemeltetési szerződés vagy annak módosítása egy aláírt példányát az aláírástól számított harminc napon belül jóváhagyásra megküldi a Hivatalnak. A Hivatal az üzemeltetési szerződést e törvénynek és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályoknak való megfelelőség tekintetében vizsgálja.
23. §52 Vagyonkezelési szerződés létrejöhet akkor is, ha a víziközmű vagyonkezelési jogának átengedése a víziközmű-szolgáltatást, mint közfeladatot bérleti-üzemeltetési szerződés alapján ellátó víziközmű-szolgáltató javára történik.
24. §53 A vagyonkezelési jogviszony 23. § szerinti létrehozása nem minősül a Kbt. hatálya alá tartozó visszterhes szerződésnek.
25. §54 A vagyonkezelésbe adott víziközmű esetében a víziközmű üzemeltetése is a vagyonkezelő kötelezettsége.
26. § (1)55 A gördülő fejlesztési tervben a víziközmű könyv szerinti értékének megőrzésén túl a Hivatal jóváhagyhatja:
27. §56 (1) A pályázat kiírója a koncessziós pályázat nyertesét koncessziós társaság alapítására kizárólag akkor kötelezheti, ha a megalapítandó koncessziós társaság a koncessziós szerződés keretében ellátandó terület vonatkozásában a 36. § (1) bekezdés c) pontja nem zárja ki a víziközmű-szolgáltatói működési engedély kibocsátását.
29. § (1)57 A nemzeti vagyonról szóló törvénynek az állam és a helyi önkormányzat kizárólagos tevékenységeire vonatkozó rendelkezései értelmében koncessziós eljárás lefolytatása nélkül hozható létre üzemeltetési jogviszony, amennyiben e törvény 16. § (6) bekezdése szerinti feltételek is teljesülnek (bérleti-üzemeltetési szerződés).
(2)58 Ha az (1) bekezdés szerint létrejövő bérleti-üzemeltetési jogviszony keretében üzemeltető társaság tulajdonosi szerkezete már nem felel meg a 16. § (6) bekezdésében foglalt követelményeknek, e körülmény beálltától számított nyolc hónapnál nem korábbi időpontban, de legkésőbb a naptári év végével a bérleti-üzemeltetési szerződés megszűnik.
31. §59 Bérleti-üzemeltetési szerződés esetében a víziközmű üzemeltetési jogának gyakorlása kizárólag használati díj fizetése ellenében folytatható.
10/A.60 Korábban nem nyújtott szolgáltatás
(6) Az ideiglenes szolgáltatásról – a (4) bekezdésben meghatározott bővítésként megvalósított víziközmű-rendszeren nyújtott szolgáltatás kivételével – a szerződött víziközmű-szolgáltató elkülönített pénzügyi-számviteli nyilvántartást vezet.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik vagy a felek eltérő megállapodása hiányában az (1) bekezdés alkalmazásában a szerződött víziközmű-szolgáltató előzetes hozzájárulásával üzembe helyezett bekötéssel rendelkező felhasználó és a szerződött víziközmű-szolgáltató közötti közszolgáltatási szerződés az ideiglenes szolgáltatás tényleges igénybevétele napjától hatályos.
32. §61 (1)62 A Hivatal – az ellátáshoz fűződő közérdekből – víziközmű-szolgáltatás nyújtására közérdekű üzemeltetőt jelöl ki, ha
(1a)63 A Hivatal közérdekű üzemeltetőt jelölhet ki abban az esetben is, ha a víziközmű-üzemeltetés egyéb okból ellehetetlenül.
(4)64 A közérdekű üzemeltető kijelölési határozatban foglaltak szerinti birtokba lépésével egyidejűleg, az érintett víziközmű-rendszerre vonatkozóan fennálló korábbi üzemeltetési jogviszony hatályát veszti.
33/A. §65 A közérdekű üzemeltetés körében a víziközmű-szolgáltató a víziközmű-rendszeren felújítást, beruházást kizárólag a Hivatal előzetes engedélye alapján végezhet. Az engedélyezett fejlesztés ellenértéke az ellátásért felelős részére a közérdekű üzemeltetés ideje alatt járó használati díj terhére elszámolható. A használati díjból nem fedezett ellenértéket az ellátásért felelős köteles a víziközmű-szolgáltatónak megfizetni.
(5)66 A felszámoló nem gyakorolhatja a Csődtv. 47. § (1) bekezdésében meghatározott azonnali hatályú felmondás és elállás jogát a víziközmű-szolgáltató adós közszolgáltatási szerződései, valamint az azok szerződésszerű teljesítéséhez szükséges szerződései (különösen az üzemeltetési szerződései) tekintetében.
(7)67 A víziközmű-szolgáltató adós közszolgáltatási szerződéseinek szerződésszerű teljesítéséhez szükséges szerződéseiből eredő költséget a Csődtv. értelmében az adós gazdasági tevékenységének ésszerű befejezésével kapcsolatos költségnek kell tekinteni.
f)68
b)69 bírságot szabhat ki a jogsértés tárgyi súlyára tekintettel,
ed)70 a 36. § (1) bekezdésében meghatározott jogszabály megváltozását követően, a megváltozott feltételeknek a víziközmű-szolgáltató a jogszabályban biztosított felkészülési időt követően nem tesz eleget, vagy
(3)71 A Hivatal az ellátásért felelőssel szemben jogszabályban vagy a Hivatal által kiadott határozatban meghatározott kötelezettségeinek megszegése esetében az (1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
40. §72 Víziközmű-szolgáltatás engedély nélküli végzése esetében, ide nem értve a 31/A. § (1) bekezdése szerinti ideiglenes szolgáltatást, a Hivatal a tevékenység végzőjét azonnali hatállyal eltiltja a tevékenység folytatásától, továbbá a tevékenység végzőjével szemben a 38. § (1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt jogkövetkezményeket megfelelően alkalmazhatja.
40/A. §73 (1) A Hivatal a bírságot a rendelkezésére álló adatok figyelembevételével, a 41. § szerint, a 2. mellékletben meghatározott mértékben állapítja meg.
(2)74 A Hivatal víziközmű-védelmi bírságot vagy víziközmű-felügyeleti bírságot szabhat ki.
(5) Ha a jogellenes állapot elháríthatatlan külső ok miatt alakult ki, és a helyzet orvoslása érdekében az arra kötelezett minden tőle elvárható intézkedést haladéktalanul megtett, a Hivatal bírságot nem alkalmaz.
40/B. §75 (1) Víziközmű-védelmi bírság szabható ki, ha
ab)76 megszegi az e törvényben vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban és a Hivatal határozatában foglalt ellátásért felelősre vonatkozó előírásokat és ez az ellátásbiztonságot veszélyezteti;
ba)77 a víziközmű-szolgáltatási vagy a víziközmű-üzemeltetési tevékenységét a Hivatal által kiadott jogerős működési engedély vagy üzemeltetési szerződés jóváhagyása nélkül folytatja, ide nem értve a 31/A. § (1) bekezdésében szabályozott ideiglenes szolgáltatást,
(2)78 Víziközmű-felügyeleti bírság szabható ki, ha a víziközmű-szolgáltató:
a) a víziközmű-szolgáltatási vagy a víziközmű-üzemeltetési tevékenységét – a vízügyi hatóság hatáskörébe nem tartozó esetkörben – neki felróható módon nem a jogszabályi vagy hatósági előírásoknak megfelelően folytatja,
e)79
f) a Hivatal részére rosszhiszeműen, valótlan adatot közölt.
(3)80 Víziközmű-felügyeleti bírság szabható ki azzal a gazdálkodó szervezettel szemben is, amely víziközmű-szolgáltatási tevékenységet a Hivatal engedélye nélkül végzi.
41. § (1)81 A jogkövetkezmények alkalmazásakor a Hivatal mérlegeli a jogsértés körülményeit, különös tekintettel
42. § (1)83 A Hivatal hozzájárulása szükséges a víziközmű-szolgáltatónak a Polgári Törvénykönyv szerinti egyesüléséhez, szétválásához, alaptőkéjének vagy törzstőkéjének legalább egynegyed résszel történő leszállításához. A Hivatal nem tagadhatja meg az alaptőke vagy a törzstőke leszállításához való hozzájárulást, ha azt a víziközmű-szolgáltató számára jogszabály kötelezővé teszi.
a)84 a víziközmű üzemeltetését – az üzemeltetési szerződésben meghatározott terjedelemben – biztonságosan, hatékonyan és megbízhatóan, a környezetvédelmi követelmények, valamint az ellátásbiztonság figyelembevételével végzi,
44. § (1)85 Az országos víziközmű-szolgáltatói érdekszövetség jogalkotási feladatokra, intézkedések megtételére vonatkozó javaslatot tehet a kormány, illetve a víziközmű-szolgáltatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) számára, valamint konzultációt folytathat a víziközmű-szolgáltatást érintő stratégiai kérdésekről.
45. §86 (1) A víziközmű-üzemeltetés e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott részeinek kiszervezéséhez a Hivatal előzetes engedélye, további nevesített részeinek kiszervezéséhez a Hivatal előzetes tájékoztatása szükséges.
(3)87 Kiszervezett tevékenységet kizárólag a nemzeti vagyonról szóló törvény szerinti átlátható gazdálkodó szervezet végezhet.
h)88 bekötési vízmérő cseréje.
a)89 kizárólag az állam, települési önkormányzat vagy ezek közös, minősített többségű közvetlen, vagy közvetett tulajdonában álló gazdasági társaság, vagy
bb)90 rajta kívül az állam, települési önkormányzat vagy ezek együttes, minősített többségű közvetlen, vagy közvetett tulajdonában álló gazdasági társaság
47. § (1)91 A víziközmű-szolgáltató üzletszabályzatot dolgoz ki és azt vagy annak módosítását jóváhagyásra benyújtja a Hivatalhoz.
(3)92 A víziközmű-szolgáltató a jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetében a felhasználóval – felhasználási helyenként – közszolgáltatási szerződést köt. A víziközmű-szolgáltatásba bekapcsolt ingatlan tekintetében, a víziközmű-szolgáltató és a lakossági felhasználó között a közszolgáltatási szerződés a víziközmű-szolgáltatás igénybevételével is létrejön.
(4)93 A közszolgáltatási szerződés egyidejűleg több víziközmű-szolgáltatási ágazatra is kiterjedhet.
(5)94 Ha a víziközmű-szolgáltatónak a felhasználási helyre vonatkozóan korábbi közszolgáltatási szerződés alapján rendezetlen követelése áll fenn, akkor az adott felhasználás hely tekintetében az 58. § (1) bekezdés szerint járhat el.
(7)95 A közszolgáltatási szerződésre az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv közszolgáltatási szerződésre vonatkozó előírásait kell alkalmazni.
(2)96 A bekötési vízmérő és a mellékvízmérők mérési különbözeteként megállapított vízfogyasztás utáni víziközmű-szolgáltatási díjat a bekötési vízmérő szerinti felhasználó fizeti meg a víziközmű-szolgáltatónak.
(2a)97 Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően a víziközmű-szolgáltatási díj elszámolásának alapja a mellékvízmérőkön mért fogyasztás, ha
b) a mellékvízmérőkön és a bekötési vízmérőn mért fogyasztási adatok, valamint a helyszíni ellenőrzés alapján a csatlakozó hálózati szakaszon a karbantartás elmaradására visszavezethető vízveszteség vagy az elszámolatlan vízvétel lehetősége kizárható.
(3)98 Szennyvízelvezetés és -tisztítás esetében az elszámolás a szennyvízelvezetési helyről a szennyvízelvezető szennyvíz-törzshálózatba bocsátott szennyvíz mennyiségén alapul, csökkentve azt más szennyvízelvezető műbe szabályosan elvezetett vagy elhelyezett szennyvízmennyiséggel. Az elszámolás alapját képező szennyvízmennyiség meghatározásának részletes szabályait az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet rögzíti.
(4)99 A bekötési vízmérő, a mellékvízmérők, a házi ivóvíz- és szennyvízhálózat, továbbá a csatlakozó hálózat minden eleme és tartozéka ellenőrzésének lehetőségét a felhasználó és az elkülönített vízhasználó az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott módon biztosítja a víziközmű-szolgáltató részére.
53. § (1)100 Adott felhasználási hely tekintetében a közszolgáltatási szerződés megszűnik, ha
a)101 a felhasználó személyének megváltozása miatt a felhasználási helyre nézve a víziközmű-szolgáltató új közszolgáltatási szerződést kötött,
c)102 a víziközmű-szolgáltató a közszolgáltatási szerződést a (2) bekezdésben meghatározott okból azonnali hatállyal felmondta.
(2)103 A közszolgáltatási szerződést a víziközmű-szolgáltató azonnali hatállyal kizárólag akkor mondhatja fel, ha:
a)104 annak fenntartása a víziközmű-rendszer teljesítőképességét meghaladó igénybevételt eredményez,
54. § (1)105 Az új víziközmű-szolgáltató az üzemeltetési szerződés hatálybalépését követő harminc napon belül az érintett felhasználókat erről értesíti. Az értesítésben ki kell térni a víziközmű-szolgáltató elérhetőségén túl annak üzletszabályzata és ügyfélszolgálata elérhetőségére, valamint fel kell hívni a (2) bekezdésben foglaltakra a figyelmet.
(2)106 Az üzemeltetési szerződés hatálybalépését követő hatvanadik naptól a korábbi közszolgáltatási szerződés helyébe – a felek eltérő megállapodása hiányában – az új víziközmű-szolgáltató üzletszabályzata szerinti közszolgáltatási szerződés lép.
55. §107 (1) Az ingatlan tulajdonosa – ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik – köteles az ingatlant a víziközmű-rendszerbe beköttetni és a víziközmű-szolgáltatást igénybe venni, ha
(9) Az állam mint tulajdonos az (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettségek, továbbá a felhasználó díjtartozása vonatkozásában felmerülő mögöttes felelősség alól mentesül a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló törvény alapján megvásárolt lakóingatlanok esetében.
18. A víziközmű-szolgáltatás szüneteltetése a közműves ivóvízellátás,valamint a közműves szennyvízelvezetés és -tisztítás tekintetében
58. § (1)108 A víziközmű-szolgáltató a létfenntartási, a közegészségügyi és a katasztrófa-elhárítási vízigények teljesítése mellett a víziközmű-szolgáltatás korlátozása, illetve felfüggesztése körében az alábbi intézkedések megtételére jogosult:
e) nem lakossági felhasználó esetében a közüzemi ivóvíz-szolgáltatást felfüggesztheti, illetve 45 napon túli díjtartozás esetében 30 napos határidővel a közszolgáltatási szerződést felmondhatja.
(2a)109 Létfenntartási és a közegészségügyi vízigények teljesítését az illetékes népegészségügyi szerv ellenőrizheti és szükség szerint intézkedik a víziközmű-szolgáltatóval szemben.
a)110 a lakossági felhasználó fizetési kötelezettségével 60 napot meghaladó késedelembe esett vagy az 52. § (2a) bekezdése szerinti elszámolási módot választó elkülönített vízhasználó hitelesítéssel nem rendelkező mellékvízmérőt működtet, valamint ha az e törvény és a végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott módon nem teszi lehetővé a mellékvízmérő leolvasását,
c)111 a víziközmű-szolgáltató a felhasználót az (1) bekezdésben meghatározott következmények kilátásba helyezésével fizetési kötelezettsége teljesítésére a (4) bekezdésben foglaltak szerint legalább kétszer írásban felszólította, és a második felszólításban a szociálisan rászoruló felhasználó figyelmét felhívta az e törvény és a végrehajtására kiadott kormányrendelet alapján őt megillető kedvezményekre, valamint
d)112 a felhasználási hely fekvése szerint illetékes népegészségügyi szervet a (4) bekezdésben foglaltak szerint értesítette.
(4)113 A lakossági felhasználó (3) bekezdés c) pontja szerinti első felszólítása postai vagy a lakossági felhasználó általi átvétel igazolására alkalmas egyéb – a felhasználó előzetes hozzájárulása esetén elektronikus – módon, a felfüggesztés vagy a korlátozás lehetőségére vonatkozó második felszólítása tértivevényes levélben történik. Az illetékes népegészségügyi szervet a második felszólítással egyidejűleg, legalább 8 nappal az intézkedés bevezetését megelőzően kell értesíteni.
(7)114 A települési önkormányzat a (6) bekezdés szerinti hozzájárulását megadja, ha a víziközmű-szolgáltató igazolja, hogy az (1) bekezdés a), b) vagy d) pontja szerinti valamely intézkedés végrehajtását megkísérelte, de azt a felhasználó meghiúsította.
(9)115 A víziközmű-szolgáltató az e §-ban foglalt tevékenységei körében felmerülő költségeit – a (6) bekezdésben foglaltak kivételével – azzal a felhasználóval szemben jogosult érvényesíteni, akivel szemben fennálló közszolgáltatási szerződése körében azok felmerültek.
(10)116 A közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges ivóvízellátás akkor biztosított, ha az ivóvízellátás legalább 20 l/fő/nap mennyiségben, négy emeletnél nem magasabb vagy lifttel rendelkező lakóépület esetén legfeljebb 150 m távolságon belüli, négy emeletnél magasabb lakóépületben pedig négy emeletnél nem nagyobb szintkülönbséggel járó vízvételezési lehetőséggel (közkifolyóról, tűzcsapról, szállított vízből) adott.
(11)117 Ivóvizet kizárólag a közkifolyókról vételező természetes személyek számára az ivóvízellátást legalább 20 liter/fő/nap mennyiségben, legfeljebb 300 m távolságon belül szükséges biztosítani.
58/A. §118 (1) A védendő felhasználók a védelemre jogosító, jogszabályban meghatározott tulajdonságuk alapján szociálisan rászoruló vagy fogyatékkal élő felhasználóként részesülhetnek a víziközmű-szolgáltató által nyújtott, jogszabályban részletesen meghatározott kedvezményben.
(3) A védendő felhasználói körbe tartozás igazolásának módját, valamint a kedvezményeket és azok igénybevételének feltételeit, továbbá a különleges bánásmódra vonatkozó részletes szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.
58/B. §119 A szociálisan rászoruló felhasználó különösen az alábbi kedvezmények igénybevételére jogosult:
b) fizetési haladék.
58/C. §120 Ha a víziközmű-szolgáltatónak az 55. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak végrehajtása során jut tudomására, hogy a kötelezett a védendő felhasználókra vonatkozó jogszabályi feltételeket vélhetően kielégíti, haladéktalanul megadja részére a szociálisan rászoruló felhasználókat az e törvény és a végrehajtására kiadott kormányrendelet alapján megillető kedvezményekre vonatkozó tájékoztatást, és megküldi részére a nyilvántartásba vételhez szükséges információkat és formanyomtatványokat.
58/D. §121 A fogyatékkal élő felhasználót különösen a méréssel, a leolvasással, a számlázással és a díjfizetési módokkal kapcsolatosan igényeinek megfelelő, különleges bánásmódban kell részesíteni.
(3)122 A víziközmű szolgáltatók kötelesek adatot szolgáltatni az ivóvízfogyasztást igénybe vevő fogyasztókról a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízszállítási közszolgáltatást végző közszolgáltatók részére, amennyiben a közszolgáltatás díját kéttényezős módon határozzák meg.
60. §123 (1)124 A Hivatal ellenőrzési feladatainak teljesítése érdekében, annak mértékéig jogosult a víziközmű-szolgáltatótól, az ellátásért felelőstől, a járási hivataltól, a víziközmű tulajdonosától és a kiszervezett tevékenységet végzőtől eseti és rendszeres információt kérni, továbbá az e törvény hatálya alá tartozó tevékenységgel kapcsolatos iratokba betekinteni, azokról másolatot, kivonatot készíteni, ideértve az üzleti titkot tartalmazó iratokat is.
(2)125 A víziközmű-szolgáltató, az ellátásért felelős, a járási hivatal, a víziközmű tulajdonosa és a kiszervezett tevékenységet végző a Hivatal részére megadja az e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján kiadott külön jogszabályokban meghatározott és feladatai ellátásához szükséges információkat. Az adatszolgáltatás tartalmát és formáját a Hivatal határozza meg.
61. § (1)126 A víziközmű-szolgáltató és az ellátásért felelős
d)127 együttműködési és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése
céljából kezelheti a felhasználó azonosításához szükséges és elégséges, e törvény szerint a szerződés tartalmát képező személyes adatot, továbbá az 55. § végrehajtása érdekében az ingatlan azonosításához szükséges helyrajzi számot és címet. A felhasználó azonosításához a természetes személy felhasználó esetén neve, lakcíme, anyja neve, születésének helye, születésének időpontja, nem természetes személy felhasználó esetén elnevezése, székhelye, adószáma, cégjegyzékszáma (egyéb nyilvántartási száma) szükséges.
(2)128 Az (1) bekezdés alkalmazásában a felhasználó azonosításához szükséges és elégséges adatok a természetes személy felhasználó esetén neve, lakcíme, anyja neve, születésének helye, születésének időpontja, nem természetes személy felhasználó esetén elnevezése, székhelye, adószáma, cégjegyzékszáma (egyéb nyilvántartási száma). A víziközmű-szolgáltató és az ellátásért felelős (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban együtt: adatkezelő) a kezelt személyes adatot haladéktalanul törli, ha
h)129 a járási hivatalnak,
i)130 a bírósági végrehajtásról szóló törvény előírásai szerint a bírósági végrehajtónak,
j)131 a nemzetbiztonság, a honvédelem és a közbiztonság védelme, a közvádas bűncselekmények üldözése céljából az arra hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szerveknek, nyomozó hatóságnak, ügyésznek, valamint bíróságnak.
(3a)132 Az 55. § alkalmazása érdekében az ingatlan helyrajzi száma és címe átadható a járási hivatalnak.
61/A. §133 (1) A víziközmű-szolgáltató a védendő felhasználókat megillető kedvezmények biztosítása érdekében, az egyes felhasználási helyeken víziközmű-szolgáltatási szerződéssel rendelkező védendő felhasználókról nyilvántartást vezet, amelyből egyértelműen megállapítható, hogy a felhasználó a kedvezmények melyik körére jogosult.
(2) A nyilvántartásba történő felvételt a felhasználónak kell kérnie. A kérelemben meg kell jelölnie, hogy az e törvényben és a felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott különleges bánásmód vagy kedvezmények közül melyek illetik meg, és azokból melyikre tart igényt. A kérelemhez csatolnia kell a védendő felhasználói körbe tartozás igazolására szolgáló – a (4) bekezdésben, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott – iratokat.
b) az a) pontban meghatározott adatok a 61. § (3) bekezdés a)–g) pontjában meghatározott szervek részére kizárólag abban az esetben adhatók át, ha a felhasználó, illetve a víziközmű-szolgáltató védendő felhasználói státusszal közvetlenül összefüggő jogának vagy igényének további érvényesítése végett feltétlenül szükséges,
(8) Ha a védettségét megalapozó körülmények megváltozása folytán a lakossági felhasználó már nem jogosult kedvezményre, vagy annak évenkénti igazolását elmulasztja, az (1) bekezdés szerinti célból rögzített adatait a nyilvántartásból törölni kell. A nyilvántartásból törölt adatokat a víziközmű-szolgáltató elkülönítetten kezeli és azokat – ha a 61. § (2) bekezdése szerint a felhasználó valamennyi adatának törlésére hamarabb nem kerül sor – a törléstől számítottan 5 évig tárolja. A nyilvántartásból törölt felhasználót a törlésről 8 napon belül írásban értesíti az adatkezelő.
61/B. §134 (1) A víziközmű-szolgáltatással kapcsolatos kiemelt jelentőségű adatok teljessége, a víziközmű-vagyon védelme, valamint a víziközmű-szolgáltatással kapcsolatos állami feladatok megalapozottsága érdekében a Hivatal Nemzeti Víziközmű Nyilvántartást (a továbbiakban: Nyilvántartás) vezet.
c)135 a felhasználók számosságát kifejező, a víziközmű-szolgáltatói működési engedélyben a Hivatal által megállapított, a tárgyév január 1-jén fennálló felhasználói egyenértéket,
(8)136 Adat keletkezését, változását vagy megszűnését az arra okot adó körülmény vagy tény bekövetkezését követő 15 napon belül a Hivatalhoz, a változás tényét bizonyító okirat egyidejű megküldésével kell bejelenteni.
61/C. §137 (1) A Nyilvántartásban rögzíteni kell az adatkezelés időpontját és az adatkezelést végző személy nevét.
b) jogerős bírósági vagy hatósági határozat
61/D. §138 (1) A Nyilvántartás a 61/B. § (3) bekezdés b)–d) és (5) bekezdés a) pontjai kivételével nyilvános, azt a Hivatal köztisztviselőjének jelenlétében személyesen bárki megtekintheti, tartalmáról feljegyzést készíthet, vagy arról másolatot kérhet.
(4) A jogszabályok utólagos hatásvizsgálata, a jogalkotási, valamint az ágazatpolitikai döntések megalapozása érdekében a miniszter és a vízgazdálkodásért felelős miniszter számára a Hivatal biztosítja a Nyilvántartás adataiba történő korlátlan, díjmentes és közvetlen betekintést.
62. § (1)139 A víziközmű-szolgáltatás díjait országosan, víziközmű-szolgáltatónként vagy víziközmű-rendszerenként és víziközmű-szolgáltatási ágazatonként, a költségekre, árakra, díjakra vonatkozó közgazdasági összehasonlító elemzések felhasználásával, a következő szempontokra is figyelemmel kell meghatározni:
(5)142 Számla kiállítására csak olyan informatikai rendszer felhasználásával kerülhet sor, amely biztosítja a díjak hibátlan kiszámítását végző rendszerelemek zártságát, és megakadályozza a számlázási rendszerhez történő jogosulatlan hozzáférést, valamint a számlázási információk észrevétlen módosítását. A számlázási rendszernek továbbá meg kell felelnie az általános információbiztonsági zártsági követelményeknek is. Ennek érdekében a víziközmű-szolgáltatónak adminisztratív, fizikai és logikai intézkedésekkel biztosítani kell az általános információbiztonsági zártsági követelmények teljesülését.
(6)143 Az (5) bekezdésben meghatározott követelményeknek való megfelelést tanúsító szervezet által történő, a számlázási informatikai rendszerre vonatkozó tanúsítással kell igazolni. A számlázási rendszerre vonatkozó követelmények teljesülése kizárólag informatikai biztonsági funkciókat megvalósító szoftvertermékek és -rendszerek elfogadott hazai vagy nemzetközi informatikai biztonsági módszertanon alapuló tanúsítására akkreditált tanúsító szervezet által kiállított tanúsítvánnyal igazolható. A tanúsítvány a kiadását követő második naptári év utolsó napjáig érvényes.
(8)144 A víziközmű-szolgáltatás díjának elszámolása alapjául szolgáló számlázási rendszer információbiztonsági megfeleltetéséről a víziközmű-szolgáltató az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló törvénynek megfelelően és módon köteles gondoskodni.
(9)145 A logikai védelmi intézkedések teljesítésének vizsgálata során a számlázási rendszer vizsgálatának a számlázó szoftveren túl a teljes, a számlázásban részt vevő rendszer technológiai vizsgálata szükséges, beleértve a számlázási folyamathoz szükséges összes releváns bemeneti adatot (pl. mérési, fogyasztási adatok) kezelő rendszerelemet. A vizsgálatnak ki kell terjednie a rendszerben alkalmazott számlázó szoftvertermék konkrét beállításainak, telepítésének és üzemeltetésének ellenőrzésére is.
(10)146 Amennyiben a számlázási rendszert üzemeltető víziközmű-szolgáltató komplex, sok-funkciós elektronikus információs rendszerének a számlázási rendszer integráns része, a számlák kiállításához közvetlenül nem tartozó rendszerelemek nem esnek a tanúsítás hatáskörébe.
(11)147 A logikai védelmi intézkedések teljesítésének vizsgálata során a tanúsító szervezet figyelembe veheti a számlázási rendszer részét képező számlázó szoftver vagy komponenseinek meglévő terméktanúsítványait is. A logikai védelmi intézkedések számlázó szoftverre vonatkozó követelményeinek vizsgálata során a nyilvános, nemzetközi sérülékenységi adatbázissal nem rendelkező egyedi számlázó szoftverek esetén a vizsgálatnak ki kell terjednie a számlázó szoftver forráskódszintű elemzésére is.
(12)148 A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell:
b)149 informatikai biztonsági funkciókat megvalósító szoftver termékek és -rendszerek biztonságának hazai vagy nemzetközi informatikai biztonsági módszertanon alapuló tanúsítására vonatkozóan – a tanúsítvány kiállítását megelőző 5 évben – legalább 3 évig fennállt akkreditált státusszal.
(13)150 A tanúsítandó szervezetek bizalmas információinak és a nagy tömegű személyes adatok védelme érdekében a tanúsító szervezetnek biztonsági szabályzattal, tanúsított informatikabiztonsági irányítási rendszerrel kell rendelkeznie. A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 16. §-a alapján kiállított telephely-biztonsági tanúsítvánnyal.
(14)151 Az (5)–(13) bekezdésnek nem megfelelő számlázási rendszerből
(4)153 A tényleges felhasználási adatok ismeretében, lakossági díjon kell elszámolni
65. § (1)154 A közműves ivóvízellátás, valamint a közműves szennyvízelvezetés és -tisztítás díját (a továbbiakban együtt: hatósági díj) a Hivatal javaslatának figyelembevételével a miniszter rendeletben állapítja meg. A hatósági díj megállapításakor rendelkezni kell arról, hogy a hatósági díj mikor lép hatályba, e rendelkezésnek visszamenőleges hatálya nem lehet.
(2)155 A Hivatal a díjmegállapítással, díjváltozással kapcsolatos javaslatát a miniszter részére minden év október 15-ig küldi meg.
66. § (1)156 A hatósági díj közszolgáltatási szerződés megkötését követően bekövetkező változása esetében a megváltozott hatósági díj az érvényes közszolgáltatási szerződés részévé válik.
(1a)158 Az átadási szerződés alapján fizetésre kötelezett víziközmű-szolgáltató az átadási szerződés vagy annak módosítása egy aláírt példányát az aláírástól számított 30 napon belül tájékoztatásul megküldi a Hivatalnak.
67/A. §159 Az átadási árra vonatkozó javaslatában a Hivatal figyelembe veszi, hogy:
b) az árnak tartalmaznia kell a folyamatos és biztonságos víziközmű-szolgáltatás biztosításához, illetve a víziközmű-szolgáltató jogszabályi kötelezettségei teljesítéséhez szükséges és indokolt ráfordítások ellenértékét.
68. §160 Az átadási ár tekintetében a 66. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy közszolgáltatási szerződés alatt átadási szerződést kell érteni.
a)161 közszolgáltatási szerződéses jogviszony esetében a felhasználási helyen biztosítandó szolgáltatási kapacitásért,
c) a víziközmű-szolgáltatás minőségének (a víz minőségi paramétereinek) általa igényelt emelése esetében,
d)162 az új bekötés megvalósítását megelőzően.
70. § (1)163 A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértékét a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás megállapításakor rendelkezni kell arról, hogy a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mikor lép hatályba, e rendelkezésnek visszamenőleges hatálya nem lehet.
(2)164 A víziközmű-fejlesztési hozzájárulást úgy kell meghatározni, hogy az igények befolyásolásán keresztül segítse elő a legkisebb költség elvének érvényesülését, valamint vegye figyelembe a víziközmű-rendszerbe később bekötött felhasználók bekötésének hatásaiból származó előnyöket.
(4)165 A felhasználók és a víziközmű-szolgáltatásba bekapcsolódni kívánók kötelesek a Hivatal által megállapított víziközmű-fejlesztési hozzájárulást megfizetni.
(5)166 A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás tekintetében a 66. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy közszolgáltatási szerződés alatt a 69. § (1) bekezdése szerinti szerződést, hatósági díj alatt víziközmű-fejlesztési hozzájárulást kell érteni.
72. §167 (1) A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás kizárólag azon víziközmű rendszer víziközmű-fejlesztési igényeivel összefüggésben – ide nem értve a felhasználó részére kiépítendő ivóvíz- vagy szennyvíz-bekötővezetéket – használható fel, amelyhez a hozzájárulás megfizetésére kötelezett felhasználási hely csatlakozik.
(5) Ha az üzemeltetési szerződés megszűnik, a víziközmű-szolgáltató a beszedett, de víziközmű-fejlesztésre fel nem használt víziközmű-fejlesztési hozzájárulás összegével az ellátásért felelős felé elszámol és a maradványt részére átadja; vagy ha az ideiglenes szolgáltatás azért szűnt meg, mert a Hivatal az üzemeltetési szerződést nem hagyta jóvá, az ideiglenes szolgáltatást nyújtó az ellátásért felelős felé a beszedett víziközmű-fejlesztési hozzájárulás összegével elszámol.
21/A.168 Külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
(2) A Hivatal a 65. § (2) bekezdése szerint szabályozott módon javaslatot tesz a víziközmű-szolgáltató által külön díj ellenében végzendő szolgáltatások körére és díjaira, az ingyenesen biztosítandó szolgáltatások legszűkebb körére, valamint a felhasználó szerződésszegése esetén külön díj ellenében végezhető szolgáltatások körére és díjaira.
b)169 kötelezi a víziközmű-szolgáltatót a rendelkezések megsértésével elért többletbevétel és az azzal érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat kétszeres összegének megfelelő kamatnak
10.172 a víziközmű-szolgáltató és a felhasználó közötti jogviszony részletes szabályait, a közszolgáltatási szerződés minimális tartalmi követelményeit, valamint a szerződésszegés eseteit és jogkövetkezményeit, továbbá az elkülönített vízhasználóra vonatkozó részletes szabályokat;
14.174 a használati díj, valamint a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás meghatározásának szempontjait és a díjak elemeit;
16.175 a víziközműves kapcsolódó szolgáltatás körében az átadási árra vonatkozó javaslat minimális tartalmi követelményeit, az ivóvíz átadási árszerkezetét, valamint az átvett szennyvíz kezelési díjainak szerkezetét;
18. a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás alkalmazásának részletes szabályait;
19.177 az ügyfélszolgálatok típusára, elhelyezésére és működtetésére vonatkozó részletes szabályokat;
20.178 a gördülő fejlesztési tervek tartalmát, ütemezését, felülvizsgálatának szabályait, továbbá a tervek jóváhagyásának szempontjait;
21.179 a védendő felhasználók, valamint az őket az e törvényben meghatározottakon túlmenően megillető kedvezmények körét, biztosításuk és igénybevételük részletes szabályait, továbbá a fogyatékkal élő felhasználókat megillető különleges bánásmód részletes szabályait, a védendő felhasználói körbe tartozás igazolására alkalmas okiratok körét, tartalmi és formai követelményeit;
22.180 a mellékvízmérőkön mért fogyasztáson alapuló elszámolási mód esetén az elkülönített vízhasználók és a víziközmű-szolgáltató sajátos feladatait, a kötelezettség megszegésének következményeit, az elszámolási mód alkalmazhatóságának műszaki feltételeit, a házi és csatlakozó ivóvízhálózat ellenőrzési rendjét, továbbá az elszámolás alapját képező szennyvízmennyiség meghatározásának részletes szabályait;
23.181 az ideiglenes szolgáltatásra vonatkozó átmeneti díjkérelem tartalmi és formai követelményeit, az átmeneti díj meghatározásánál figyelembe vehető ráfordítások körét
1. állapítsa meg a víziközművek vagyonértékelésének részletes szabályait;182
2.183 állapítsa meg a víziközmű-szolgáltatás átláthatóságának biztosítása érdekében a víziközmű-szolgáltatók által közérdekből közzéteendő adatok körét és a közzététel módját;184
6–7.186
8. szabályozza a gördülő fejlesztési terv részét képező felújítási és pótlási terv, valamint beruházási terv részletes tartalmi és formai követelményeit;187
9.188 állapítsa meg a Hivatal miniszter részére történő adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára, tartalmára, formájára és időpontjára vonatkozó részletes szabályokat;189
10.190 állapítsa meg a víziközmű-szolgáltató által a felhasználók igénye alapján külön díj ellenében végzendő szolgáltatások körét és annak díjait, a felhasználók számára ingyenesen biztosítandó szolgáltatások legszűkebb körét, a felhasználó szerződésszegése esetén külön díj ellenében végezhető szolgáltatások körét és azok díjait.
(4)191 Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy
(3)192 A 3–10. §, 12. §, 14–17. §, 19–61. §, 74. § (1) bekezdés 3–13. és 17–18. pontja, 74. § (2) bekezdés 1–2. és 5. pontja, 76. § (3)–(6) bekezdése, 78–85. §, 89. § (1)–(2) bekezdése és az 1. melléklet 2012. július 15-én lép hatályba.
76. § (1)193 A 74. § (2) bekezdés 3. pontjában foglalt felhatalmazás alapján megalkotott rendelet hatálybalépéséig a nem lakossági felhasználók vonatkozásában a víziközmű-szolgáltató a 2013. január 31-én jogszerűen alkalmazott díjat alkalmazhatja.
(7)196 A Hivatal a 65. § (2) bekezdése szerinti javaslatát első alkalommal 2014. október 15-ig küldi meg.
(8)197 A közművezetékek adójáról szóló 2012. évi CLXVIII. törvény, a távhőszolgáltatás versenyképesebbé tételéről szóló 2008. évi LXVII. törvény, valamint a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló 2012. évi CXVI. törvény (a továbbiakban együtt: Különadó törvények) szerint külön jövedelemadó, közművezetékek után fizetendő adó, illetve pénzügyi tranzakciós illeték (a továbbiakban együtt: különadó) fizetésére kötelezett víziközmű-szolgáltatók a különadó terhét önállóan viselik, azt az általuk nyújtott szolgáltatás árába közvetlenül vagy közvetve nem érvényesíthetik.
76/A. §198 A 63. § (6) bekezdése szerint 2015. január 1-jét megelőzően kibocsátott tanúsítvány 2017. december 31-ig hatályos.
77. §199 (1)200 A 74. § (2) bekezdés 4. pontjában foglalt felhatalmazás alapján megalkotott rendelet hatálybalépéséig a víziközmű-szolgáltató legfeljebb a 2013. január 31-én jogszerűen alkalmazott díjat alkalmazhatja.
(2) A Hivatal az átadási árra vonatkozó javaslatát első alkalommal 2014. október 15-ig küldi meg.
77/A. §201 (1) E törvénynek a víziközmű-szolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi CXIX. törvénnyel megállapított 31/A–31/D. § rendelkezéseit a víziközmű-szolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi CXIX. törvény hatálybalépésekor202 folyamatban lévő, addig nem nyújtott szolgáltatások díjmegállapítását célzó eljárásokra is alkalmazni kell.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti folyamatban lévő eljárás tárgyát képező kérelem nem felel meg a 31/A. § (1) és (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, a Hivatal a víziközmű-szolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi CXIX. törvény hatálybalépésétől203 számított 15 napon belül hiánypótlásra szólítja fel a szerződött víziközmű-szolgáltatót.
(3) A 31/B. § (3) bekezdése szerinti, az átmeneti díj visszamenőleges érvényesítésének kezdő időpontja nem lehet korábbi, mint a víziközmű-szolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi CXIX. törvény hatálybalépésének204 napja.
78. §205 (1)206 A 2012. július 15-én meglévő üzemeltetési szerződés tekintetében a vagyonértékelést 2019. december 31-ig kell elvégezni.
79. §207 (1)208 A víziközmű vagy víziközmű létrehozására irányuló beruházás, amely olyan gazdálkodó szervezet tulajdonában áll, amely felett – ide nem értve a munkavállalói résztulajdont – a tulajdoni részesedés egésze a nemzeti vagyonba tartozik, 2013. január 1-jén az ellátásért felelős tulajdonába kerül. A tulajdonjog e törvény erejénél fogva ingyenesen, víziközmű esetében a tulajdonjog tárgyát képező dologhoz vagy beruházáshoz kötődő jogokkal és az azzal járó vagy kapcsolatos terhekkel együttesen száll át.
80. § (1)209 Az ellátásért felelős a kérelem benyújtását megelőzően legalább tíz évvel korábban idegen ingatlanon megépült és üzembe helyezett víziközmű tekintetében, amennyiben azok elhelyezésére vonatkozó vízvezetési szolgalmi jog alapítása nem történt meg, a vízvezetési szolgalmi jogi engedély nem lelhető fel vagy a vízvezetési szolgalmi jog az ingatlan-nyilvántartásba nem került bejegyzésre, a vízügyi hatóságtól 2020. december 31-ig igazgatási szolgáltatási díj megfizetése nélkül kérheti a vízvezetési szolgalmi jog megállapítását, vagy a vízvezetési szolgalmi jog bejegyzésére alkalmas határozat kiadását. A vízvezetési szolgalmi jog fennállását és keletkezésének időpontját a határozatban kell megállapítani. A vízvezetési szolgalmi jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére a vízügyi hatóság jogerős határozata alapján kerülhet sor.
81. § (1)210 Ha az ingatlan-nyilvántartásban az idegen ingatlanon lévő víziközmű vonatkozásában vízvezetési szolgalmi jog jogosultjaként 2013. december 31-én nem települési önkormányzat, vagy az állam van bejegyezve, az ellátásért felelős 2014. március 31-ig a területileg illetékes vízügyi hatóságnál kérheti a vízvezetési szolgalmi jog javára történő megállapítását, vagy a vízvezetési szolgalmi jog részére történő bejegyzésére alkalmas határozat kiadását.
82. §211 (1) A 2013. május 31. napja után víziközmű-szolgáltatói tevékenységet folytatni kívánó gazdasági társaság, köteles legkésőbb e határidőig a működési engedély iránti kérelmet benyújtani a Hivatalhoz.
83. §212 (1) A (2) bekezdésben foglaltak kivételével, a 2012. július 15. napját megelőzően megkötött üzemeltetési szerződés e törvény rendelkezéseivel ellentétes rendelkezései nem alkalmazhatók.
(4)213 A felhasználó az átalánydíjas felhasználási helyen bekötési vízmérő berendezés elhelyezését legkésőbb 2015. december 31-ig elvégezteti. A víziközmű-szolgáltató a bekötési vízmérő elhelyezését nem tagadhatja meg, ha a felhasználó a bekötési vízmérő elhelyezésének feltételeit teljesítette, valamint ha az új közszolgáltatási szerződés megkötésében a víziközmű-szolgáltatóval együttműködik.
84. § (1)214 A Hivatal a víziközmű-szolgáltató részére első alkalommal legalább 50 000 felhasználói egyenérték elérése esetén is kibocsátja a működési engedélyt, amennyiben a víziközmű-szolgáltató a jogszabályi feltételeknek egyébként megfelel.
(3)215
86. § Ha 2014. január 1-jén a víziközmű-szolgáltatást végző a víziközműben tulajdoni hányaddal rendelkezik, a víziközmű tulajdonjogának 79. § szerinti átruházásig a saját víziközmű eszközeire vonatkozó felújítási és pótlási tervet a víziközmű-szolgáltatást végző készíti és nyújtja be a Hivatalhoz. A felújítási és pótlási tervet az ellátásért felelős részére a Hivatal jóváhagyó határozatával együtt, a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül tájékoztatásul meg kell küldeni.
87. §216 (1) A 74. § (4) bekezdés 1. pontjában meghatározott rendelet hatálybalépéséig a 2015. július 1-jén hatályos megállapodásban meghatározott használati díj alkalmazandó.
(2) A Hivatal elnöke a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértékét első alkalommal 2015. november 30-ig állapítja meg. A Hivatal elnöke rendeletének hatálybalépéséig a víziközmű-szolgáltató a 2014. december 31-én alkalmazott víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértékét alkalmazhatja.
87/A. §217 (1) A 61/B. §-ban meghatározott nyilvántartás informatikai hátterét az adatkezelési szabályzattal együtt a Hivatal az egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló 2013. évi CCXXVII. törvény (a továbbiakban: Mód. törvény) hatálybalépését218 követő 90 napon belül kidolgozza.
(2) A víziközmű-üzemeltetési jogviszonyban álló ellátásért felelős és víziközmű-szolgáltató a Mód. törvény hatálybalépését219 követő 60 napon belül megállapodik, hogy a 61/B. § (3)–(5) bekezdésben meghatározott adatokat vagy azok megállapodásban rögzített részét melyik szerződéses partner szolgáltatja a Hivatal részére, és erről a megállapodás létrejöttét követő 8 napon belül tájékoztatják a Hivatalt.
(3) Az adatszolgáltatásra kötelezett a Nyilvántartásba felveendő adatokat – ha a Hivatal későbbi időpontot nem jelöl meg – a Mód. törvény hatálybalépését220 követő 150. napig adják át a Hivatalnak a Hivatal által kidolgozott algoritmus és eljárásrend felhasználásával. Az átadott adatok formai megfelelősségét a Hivatal haladéktalanul megvizsgálja. A Hivatal az adatok tartalmi felülvizsgálatát a kézhezvételtől számított 15 napon belül elvégzi, majd a felülvizsgálatot követően haladéktalanul bejegyzi a Nyilvántartásba.
(4) A Nyilvántartásba betekinteni, illetve abból adatot igényelni legkorábban 2014. szeptember 1. napjától lehet.
88. §221 (1) E törvény 62. §-a a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikk (1) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
88/A. §222 A 72/A. § tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
89. § (1)–(2)223
90. § (1)–(2)225
(4)227
91–92. §228
93. § (1)–(2)229
2.1. A: a víziközmű-szolgáltató által ellátott, közműfejlesztési hozzájárulás fizetésére nem kötelezett, közműves ivóvízellátást vagy közműves szennyvízelvezetést és -tisztítást lakossági szolgáltatási díjon igénybevevő felhasználóknak és elkülönített vízhasználóknak a számosságát kifejező összeg, amelynek meghatározása során
2.2. B: a víziközmű-szolgáltató által ellátott, közműfejlesztési hozzájárulás fizetésére nem kötelezett, közműves ivóvízellátást vagy közműves szennyvízelvezetést és-tisztítást nem lakossági szolgáltatási díjon igénybevevő felhasználóknak és elkülönített vízhasználóknak a számosságát kifejező összeg, amelynek meghatározása során
2.3. K: közműfejlesztési hozzájárulás fizetésére kötelezettek részére a víziközmű-szolgáltató által közműves ivóvízellátásra, valamint közműves szennyvízelvezetésre és-tisztításra biztosított közműfejlesztési kvóták összege.
2. melléklet a 2011. évi CCIX. törvényhez232
a) a 40/B. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja esetében az állam esetében 25 millió forint, települési önkormányzat esetében a helyi önkormányzat pénzforgalmi teljesítési adatairól adott tárgyévet két évvel megelőző évi beszámolójában szereplő – az általa irányított költségvetési szervekkel összevontan számítandó – költségvetési kiadások és költségvetési bevételek közül a kisebb összegének 0,5%-a, de legfeljebb 25 millió forint,
c) a 40/B. § (1) bekezdés b) pont bb)–bd) alpontja esetében legfeljebb 25 millió forint,
B = (FE ´ 10000)
2. Az 1. pont szerinti esetekben a kiszabható bírság felső határa legfeljebb 100 millió forint.
2 Az 1. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
3 A 2. § a 2012: CVI. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
4 A 2. § 1. pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
5 A 2. § 6. pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
6 A 2. § 11. pontja a 2015: CXIX. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § 23. pont b) alpontja a 2015: CXIX. törvény 32. § (2) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
8 A 2. § 23. pont d) alpontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
9 A 2. § 24. pontja a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 2. § 26. pontja a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 2. § 29. pontját a 2013: CCXXVII. törvény 17. §-a iktatta be.
12 A 2. § 30. pontját a 2013: CCXXVII. törvény 17. §-a iktatta be.
13 A 2. § 31. pontját a 2013: CCLII. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
14 A 2. § 32. pontját a 2015: CXIX. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
15 A 3. § a 2012: CVI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
16 A 3. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 3. § (2) bekezdése a 2014: XLI. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 3. § (5) bekezdés a) pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 3. § (5) bekezdés c) pontja a 2015: CXIX. törvény 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 3. § (8) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 2. § (3) bekezdése iktatta be.
21 A 4. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: CXIX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
22 A 4. § (2) bekezdés c) pontját a 2015: CXIX. törvény 3. §-a iktatta be.
23 A 4/A. §-t a 2015: CXIX. törvény 4. §-a iktatta be.
24 Az 5. § (3) bekezdését a 2013: XXII. törvény 43. § (4) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
25 Az 5. § (5) bekezdését a 2013: XXII. törvény 43. § (4) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 6. § a 2012: CVI. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
27 A 6. § (2) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 32. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
28 A 6. § (4) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
29 A 6. § (6) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
30 A 8. § a 2015: CXIX. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
31 A 9. § a 2012: CVI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
32 A 10. § a 2015: CXIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
33 A 11. § a 2012: CVI. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
34 A 11. § (2) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
35 A 11. § (3) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
36 A 11. § (4) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
37 A 11. § (5) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
38 A 11. § (5a) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 8. §-a iktatta be.
39 A 11. § (5b) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 8. §-a iktatta be.
40 A 12. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
41 A 13. § (6) bekezdését a 2013: CCXXVII. törvény 19. §-a iktatta be.
42 A 15. § (1) bekezdése a 2012: CVI. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
43 A 16. § a 2012: CVI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
44 A 16. § (6) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: CXIX. törvény 31. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
45 A 19. § a 2012: CVI. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
46 A 20. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCLII. törvény 39. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 20. § (2) bekezdés b) pontja a 2013: CCLII. törvény 39. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 21. § e) pontja a 2015: CXIX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
49 A 22. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
50 A 22. § (2) bekezdését a 2013: CCLII. törvény 39. § (5) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
51 A 22. § (5) bekezdése a 2012: CVI. törvény 51. §-a alapján nem lép hatályba.
52 A 23. § a 2012: CVI. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
53 A 24. § a 2012: CVI. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
54 A 25. § a 2012: CVI. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
55 A 26. § (1) bekezdése a 2012: CVI. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
56 A 27. § a 2012: CVI. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
57 A 29. § (1) bekezdése a 2012: CVI. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
58 A 29. § (2) bekezdése a 2012: CVI. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
59 A 31. § a 2012: CVI. törvény 27. §-ával megállapított, a 2015: CXIX. törvény 31. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
60 A 10/A. alcímet (31/A–31/D. §) a 2015: CXIX. törvény 12. §-a iktatta be.
61 A 32. § a 2012: CVI. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
62 A 32. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
63 A 32. § (1a) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 13. §-a iktatta be.
64 A 32. § (4) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
65 A 33/A. §-t a 2015: CXIX. törvény 14. §-a iktatta be.
66 A 34. § (5) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 34. § (7) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 36. § (1) bekezdés f) pontja a 2012: CVI. törvény 52. §-a alapján nem lép hatályba.
69 A 38. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCXXVII. törvény 32. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
70 A 38. § (1) bekezdés e) pont ed) alpontja a 2015: CXIX. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
71 A 38. § (3) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 31. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
72 A 40. § a 2015: CXIX. törvény 31. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
73 A 40/A. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be.
74 A 40/A. § (2) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
75 A 40/B. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be.
76 A 40/B. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2015: CXIX. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 40/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja a 2015: CXIX. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 40/B. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: CXIX. törvény 31. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
79 A 40/B. § (2) bekezdés e) pontját a 2015: CXIX. törvény 32. § (1) bekezdés 1. pontja hatályon kívül helyezte.
80 A 40/B. § (3) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
81 A 41. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: CXIX. törvény 31. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
82 A 41. § (2) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 32. § (1) bekezdés 2. pontja hatályon kívül helyezte.
83 A 42. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés c) és (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 43. § (3) bekezdés a) pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
85 A 44. § (1) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 31. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
86 A 45. § a 2012: CVI. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
87 A 45. § (3) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (4) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 45. § (4) bekezdés h) pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
89 A 45. § (5) bekezdés a) pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
90 A 45. § (5) bekezdés b) pont bb) alpontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
91 A 47. § (1) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 31. § 4. pontja, a 2015: CXIX. törvény 31. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
92 Az 51. § (3) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
93 Az 51. § (4) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
94 Az 51. § (5) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
95 Az 51. § (7) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
96 Az 52. § (2) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 21. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
97 Az 52. § (2a) bekezdését a 2013: CCXXVII. törvény 21. § (2) bekezdése iktatta be.
98 Az 52. § (3) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 21. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. [Az 52. § (3) bekezdésében a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „közüzemi” szövegrész helyébe a „közszolgáltatási” szöveg lép, nem vezethető át.]
99 Az 52. § (4) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 21. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
100 Az 53. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
101 Az 53. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
102 Az 53. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
103 Az 53. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
104 Az 53. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: CXIX. törvény 32. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
105 Az 54. § (1) bekezdése a 2012: CVI. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
106 Az 54. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
107 Az 55. § a 2015: CXIX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
108 Az 58. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
109 Az 58. § (2a) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be.
110 Az 58. § (3) bekezdés a) pontja a 2015: CXIX. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
111 Az 58. § (3) bekezdés c) pontja a 2013: CCXXVII. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CXIX. törvény 31. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
112 Az 58. § (3) bekezdés d) pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
113 Az 58. § (4) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított, a 2015: CXIX. törvény 31. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
114 Az 58. § (7) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 22. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
115 Az 58. § (9) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
116 Az 58. § (10) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
117 Az 58. § (11) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 18. § (4) bekezdése iktatta be.
118 Az 58/A. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be.
119 Az 58/B. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be.
120 Az 58/C. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be.
121 Az 58/D. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 23. § (4) bekezdése iktatta be.
122 Az 59. § (3) bekezdését a 2012: CLXXXV. törvény 107. §-a iktatta be.
123 A 60. § a 2012: CVI. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
124 A 60. § (1) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 85. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 89. § (4) bekezdését.
125 A 60. § (2) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 85. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 89. § (4) bekezdését.
126 A 61. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 2015: CXIX. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
127 A 61. § (1) bekezdés d) pontja a 2015: CXIX. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
128 A 61. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXXVII. törvény 31. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
129 A 61. § (3) bekezdés h) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
130 A 61. § (3) bekezdés i) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
131 A 61. § (3) bekezdés j) pontját a 2013: CCXVIII. törvény 42. §-a iktatta be.
132 A 61. § (3a) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be.
133 A 61/A. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 24. §-a iktatta be.
134 A 61/B. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 24. §-a iktatta be.
135 A 61/B. § (3) bekezdés c) pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 26. pontja és 32. § (2) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
136 A 61/B. § (8) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 27. pontja szerint módosított szöveg.
137 A 61/C. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 24. §-a iktatta be.
138 A 61/D. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 24. §-a iktatta be.
139 A 62. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: CXIX. törvény 31. § 28. pontja szerint módosított szöveg.
140 A 62. § (3) bekezdését a 2012: CVI. törvény 49. §-a hatályon kívül helyezte.
141 A 63. § (4) bekezdését a 2013: LIV. törvény 11. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCLII. törvény 39. § (5) bekezdés b) pontja.
142 A 63. § (5) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 388. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
143 A 63. § (6) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 386. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
144 A 63. § (8) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 388. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
145 A 63. § (9) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (3) bekezdése iktatta be.
146 A 63. § (10) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 388. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
147 A 63. § (11) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (3) bekezdése iktatta be.
148 A 63. § (12) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (3) bekezdése iktatta be.
149 A 63. § (12) bekezdés b) pontja a 2014: XCIX. törvény 386. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
150 A 63. § (13) bekezdését a 2014: XLI. törvény 9. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 386. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
151 A 63. § (14) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 386. § (4) bekezdése iktatta be.
152 A 64. § (2) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 32. § (1) bekezdés 3. pontja hatályon kívül helyezte.
153 A 64. § (4) bekezdését a 2012: CVI. törvény 34. §-a iktatta be.
154 A 65. § (1) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 31. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
155 A 65. § (2) bekezdése a 2012: CVI. törvény 35. §-ával megállapított szöveg.
156 A 66. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
157 A 66. § (2) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 32. § (1) bekezdés 4. pontja hatályon kívül helyezte.
158 A 67. § (1a) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 20. §-a iktatta be.
159 A 67/A. §-t a 2015: CXIX. törvény 21. §-a iktatta be.
160 A 68. § a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
161 A 69. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CVI. törvény 36. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
162 A 69. § (1) bekezdés d) pontját a 2013: CCXXVII. törvény 25. §-a iktatta be.
163 A 70. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 29. pontja szerint módosított szöveg.
164 A 70. § (2) bekezdése a 2012: CVI. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
165 A 70. § (4) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 32. § (2) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
166 A 70. § (5) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
167 A 72. § a 2015: CXIX. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
168 A 21/A. alcímet (72/A. §) a 2015: CXIX. törvény 24. §-a iktatta be.
169 A 73. § b) pont nyitó szövegrésze a 2012: CVI. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
170 A 74. § (1) bekezdés 7. pontját a 2013: CCXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés 1. pontja hatályon kívül helyezte.
171 A 74. § (1) bekezdés 8. pontját a 2013: CCXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés 2. pontja hatályon kívül helyezte.
172 A 74. § (1) bekezdés 10. pontja a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
173 A 74. § (1) bekezdés 12. pontját a 2013: CCXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés 3. pontja hatályon kívül helyezte.
174 A 74. § (1) bekezdés 14. pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 30. pontja és 32. § (2) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
175 A 74. § (1) bekezdés 16. pontja a 2015: CXIX. törvény 31. § 31. pontja szerint módosított szöveg.
176 A 74. § (1) bekezdés 17. pontját a 2013: CCLII. törvény 39. § (5) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
177 A 74. § (1) bekezdés 19. pontját a 2013: LIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be.
178 A 74. § (1) bekezdés 20. pontját a 2013: LIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be.
179 A 74. § (1) bekezdés 21. pontját a 2013: CCXXVII. törvény 26. §-a iktatta be.
180 A 74. § (1) bekezdés 22. pontját a 2013: CCXXVII. törvény 26. §-a iktatta be.
181 A 74. § (1) bekezdés 23. pontját a 2015: CXIX. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be.
182 Lásd a 24/2013. (V. 29.) NFM rendeletet.
183 A 74. § (2) bekezdés 2. pontja a 2012: CVI. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
184 Lásd a 24/2013. (V. 29.) NFM rendeletet.
185 A 74. § (2) bekezdés 5. pontját a 2013: XXII. törvény 43. § (4) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LIV. törvény 11. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXVIII. törvény 18. § (1) bekezdés c) pontja.
186 A 74. § (2) bekezdés 6–7. pontját a 2015: CXIX. törvény 32. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte.
187 Lásd a 61/2015. (X. 21.) NFM rendeletet.
188 A 74. § (2) bekezdés 9. pontját a 2013: XXII. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be.
189 Lásd a 17/2015. (IV. 9.) NFM rendeletet.
190 A 74. § (2) bekezdés 10. pontját a 2015: CXIX. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be.
191 A 74. § (4) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 25. § (3) bekezdése iktatta be.
192 A 75. § (3) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
193 A 76. § (1) bekezdése a 2013: LIV. törvény 11. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
194 A 76. § (2) bekezdését a 93. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
195 A 73. § (3)–(6) bekezdését a 2015: CXIX. törvény 32. § (1) bekezdés 6. pontja hatályon kívül helyezte.
196 A 76. § (7) bekezdése a 2013: LIV. törvény 11. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
197 A 76. § (8) bekezdését a 2013: LIV. törvény 11. § (7) bekezdése iktatta be.
198 A 76/A. §-t a 2015: CXIX. törvény 26. §-a iktatta be.
199 A 77. § a 2013: LIV. törvény 11. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
200 A 77. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
201 A 77/A. §-t a 2015: CXIX. törvény 27. §-a iktatta be.
202 A hatálybalépés időpontja 2015. július 24.
203 A hatálybalépés időpontja 2015. július 24.
204 A hatálybalépés időpontja 2015. július 24.
205 A 78. § a 2012: CVI. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
206 A 78. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 33. pontja szerint módosított szöveg.
207 A 79. § a 2012: CVI. törvény 43. §-ával megállapított szöveg.
208 A 79. § (1) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 387. §-ával megállapított szöveg.
209 A 80. § (1) bekezdése a 2015: CXIX. törvény 31. § 34. pontja szerint módosított szöveg.
210 A 81. § (1) bekezdése a 2012: CVI. törvény 44. §-ával megállapított szöveg.
211 A 82. § a 2012: CVI. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
212 A 83. § a 2012: CVI. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
213 A 83. § (4) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 27. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 39. § (3) bekezdés a) pontja, a 2015: CXIX. törvény 31. § 35. pontja szerint módosított szöveg.
214 A 84. § (1) bekezdése a 2012: CVI. törvény 47. §-ával megállapított szöveg.
215 A 84. § (3) bekezdését a 2013: LIV. törvény 11. § (8) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés 4. pontja.
216 A 87. § a 2015: CXIX. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
217 A 87/A. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 28. §-a iktatta be.
218 A hatálybalépés időpontja 2013. december 26.
219 A hatálybalépés időpontja 2013. december 26.
220 A hatálybalépés időpontja 2013. december 26.
221 A 88. § a 2013: CCXXVII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
222 A 88/A. §-t a 2015: CXIX. törvény 29. §-a iktatta be.
223 A 89. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
224 A 89. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
225 A 90. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
226 A 90. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
227 A 90. § (4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
228 A 91–92. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
229 A 93. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
230 A 93. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
231 A 93. § (4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
232 A 2. mellékletet a 2013: CCXXVII. törvény 30. §-a iktatta be, szövege a 2015: CXIX. törvény 30. §-ával megállapított szöveg.


text:
Az Urantia könyv, 109. írás. Az Igazítók viszonya : a világegyetemi teremtményekhez
Az Urantia könyv - 109. írás. Az Igazítók viszonya : a világegyetemi teremtményekhez
109. írás. Az Igazítók viszonya : a világegyetemi teremtményekhez
§ 1. Az Igazítók fejlődése
§ 2. Az öntevékeny Igazítók
§ 3. Az Igazítók viszonya a halandólény-fajtákhoz
§ 4. Az Igazítók és az emberi személyiség
§ 5. Az Igazító beköltözésének anyagi akadályai
§ 6. Az igazi értékek állandósága
§ 7. A megszemélyesült igazítói beteljesülés
109:0.1 (1195.1) A GONDOLATIGAZÍTÓK a világegyetemi létpálya gyermekei, és valóban, a tiszta Igazítóknak tapasztalatokat kell gyűjteniük, miközben a halandó teremtmények növekednek és fejlődnek. Ahogy az embergyermek személyisége gazdagodik az evolúciós lét küzdelmeire való felkészülés során, úgy gyarapodik az Igazító a felemelkedői lét következő szakaszának próbái közepette. Ahogyan a gyermek szert tesz a felnőttkori tevékenységeihez szükséges alkalmazkodó sokoldalúságra kisgyermekkora közösségi és játékos életének megélésén keresztül, úgy szerez gyakorlatot az emberben lakozó Igazító a mindenségrendi élet következő szakaszához a morontia létpályával kapcsolatos tevékenységeknek az előzetes, halandói megtervezése és kipróbálása révén. Az emberi létezés olyan gyakorlati időt jelent, melyet az Igazító hatékonyan használ ki felkészülésül a jövő élet nagyobb mértékű felelősségvállalására és nagyobb lehetőségeire. De az Igazító erőfeszítései a bennetek eltöltött idő alatt nem igazán az ideigvaló életviszonyok és a bolygón való létezés ügyeire korlátozódnak. Ma a Gondolatigazítók mintegy a világegyetemi létpálya valóságainak próbáját tartják az emberi lények fejlődő elméiben.
109:1.5 (1196.2) Az Igazító fejlődésének első szakasza a halandó lény továbbélő lelkével való eggyé kapcsolódásban teljesedik ki. Tehát miközben ti természetetekben az ember felől befelé és felfelé, az Isten felé fejlődtök, addig az Igazítók természetében kifelé és lefelé, Istentől az ember felé fejlődnek; és így lesz az isteniség és az emberiség egyesülésének végső terméke örökre az ember fia és az Isten fia.
109:2.2 (1196.4) 1. Már szerzett némi meghatározott és szükséges tapasztalatot a sajátakarattal bíró teremtmények kifejlő életében, akár átmenetileg tevékenykedő Igazítóként olyanfajta világon, ahol az Igazítókat csak kölcsönkapják a halandók, akár valamely tényleges egyesülési bolygón, ahol is az adott emberi lénynek nem sikerült a továbbélés. Az ilyen Nevelő haladó vagy felsőbb Igazító lehet.
109:2.10 (1197.1) A felsőbb és öntevékeny Igazítók akaratuk szerint képesek elhagyni az emberi testet. Az elmébe beköltözött Igazítók nem szerves vagy élőlénytani részei a halandó életnek; ők az életen felüli isteni többletek. Szerepüket az eredeti élettervekben határozták meg, de nem nélkülözhetetlenek az anyagi létezéshez. Megemlítendő ugyanakkor az is, hogy miután a halandóban teljesítendő alászállási szolgálatukat megkezdték, nagyon ritkán és csak átmenetileg hagyják el halandó lakhelyüket.
109:3.2 (1197.4) Bizonyos kezdetleges világokban (az egyes sorozatba tartozó világokban) az Igazító a gyakorlati tapasztalatszerzés érdekében költözik a teremtmény elméjébe, főként önmaga képzése és saját fejlődése érdekében. A ilyen világokra rendszerint tiszta Igazítókat küldenek azokban a kezdeti időkben, amikor az ősemberek eljutnak a döntések mezejére, de amikor még viszonylag kevesen választják azoknak az erkölcsi magasságoknak az elérését, amelyek az önuralom hegyein túl vannak és annak a jellemnek a kialakítását jelentik, amely a megjelenő szellemiség magasabb szintjeinek elérésére irányul. (Az Igazítóval való eggyé kapcsolódásra nem képesek közül azonban sokan Szellem-egyesülési felemelkedő lényként nyerik el az öröklétet.) Az Igazítók értékes kiképzést kapnak és nagyszerű tapasztalatokat szereznek a fejletlen elmékkel való átmeneti jellegű társulások során, és később képesek hasznosítani ezt a tapasztalást felsőbbrendű lények érdekében más világokon. A széles világegyetemben semmi sem vész kárba, ami túlélési értékkel rendelkezik.
109:3.3 (1197.5) Egy másik fajta világon (kettes csoport) az Igazítókat csak kölcsön kapják a halandó lények. Itt a Nevelők sohasem érhetnek el személyiség-egyesülést az alászállásuk során, de igen nagy segítséget jelentenek emberi társuknak a halandói lét tartama alatt, sokkal többet, mint amennyit az Urantia halandóinak képesek nyújtani. Az Igazítókat itt azért kölcsönzik a halandó teremtményeknek, hogy egyetlen élettartamnyi idő alatt mintaként szolgáljanak a magasabb rendű szellemi fejlődéshez, átmeneti segítőként tevékenykedjenek a továbbélési jellem tökéletesítésének izgalmas feladatában. Az Igazító nem tér vissza a természetes halált követően; ezek a továbbélő halandók Szellem-egyesülésen keresztül érik el az örökkévaló életet.
109:3.6 (1198.1) A két-agyszelvényű lények világain a paradicsomi alászálló Fiú ottlétét követően tiszta Igazítókat ritkán küldenek megkérdőjelezhetetlen továbbélési képességű személyekhez. Úgy gondoljuk, hogy az ilyen világokon a túlélőképességgel rendelkező, értelmes férfiak és nők elméibe beköltöző Igazítók gyakorlatilag mindegyike a haladó vagy a felsőbb Igazító-fajtába tartozik.
109:4.1 (1198.4) Az emberi lények közötti magasabb rendű, értelmes érintkezést nagyban segítik az elmében lakozó Igazítók. Az állatok rokonszenvvel viseltetnek a társaik iránt, de nem közölnek egymásnak fogalmakat; képesek érzelmek kifejezésére, viszont eszmék és eszményképek közlésére nem. Az állati eredetű emberek sem élnek meg magasröptű értelmi érintkezéseket vagy közös szellemi hullámhosszra hangolódást addig, amíg a Gondolatigazító be nem költözik az emberi elmébe, jóllehet a nyelv kifejlesztésének idejére ezek az evolúciós teremtmények már a legjobb úton vannak ahhoz, hogy Igazítót fogadjanak be.
109:4.2 (1198.5) Az állatok kezdetleges módon ugyan, de közléscserét folytatnak egymással, azonban az ilyen kezdetleges kapcsolatokban kevés vagy egyáltalán semmi személyiségi lényeg sem jelenik meg. Az Igazító nem személyiség; ők elő-személyes lények. Viszont a személyiség forrásából származnak, és a jelenlétük javítja az emberi személyiség minőségi megnyilvánulását; különösen igaz ez akkor, ha az Igazító előzetes tapasztalattal rendelkezik.
109:4.3 (1198.6) Az Igazító fajtájának nagyon is sok köze van az emberi személyiség kifejeződési képességéhez. Az egyes korszakokban az Urantia nagy értelmi és szellemi vezetői döntően azért voltak képesek jelentős hatást kifejteni, mert a bennük lakozó Igazító felsőbbrendű és előzetes tapasztalattal rendelkezett.
109:4.5 (1198.8) Megfigyeltem egyszer egy Gondolatigazítót az Urantián, aki az uverszai feljegyzések szerint előzőleg már tizenöt elmében is lakozott az Orvontonban. Nem tudjuk, hogy ez a Nevelő szerzett-e már korábban is hasonló tapasztalatokat más felsőbb-világegyetemekben, de az a gyanúm, hogy igen. Ez egy nagyszerű Igazító és az egyik leghasznosabb és leginkább tevékeny erők egyike az Urantián a jelenlegi korszakban. Amit a többiek elveszítettek, amikor elutasították a továbbélést, azt ez az emberi lény (és a ti egész világotok) most elnyeri. Aki nem rendelkezik szellemi-továbbélési képességekkel, attól még azt a tapasztalt Igazítót is elveszik, amelyik éppen most őnála van, míg annak, akinek ténylegesen is van lehetősége a továbbélésre, annak meg kell kapnia még a tunya, mindent feladó személy előzetes tapasztalatokkal már rendelkező Igazítóját is.
109:5.1 (1199.2) A felsőrendű és öntevékeny Igazítók gyakran képesek szellemi jelentéstartalmakat vinni az emberi elmébe, amikor az akadálytalanul működik a felszabadult, de szabályozott alkotó képzelet csatornáiban. Ilyenkor, és néha az ember alvása közben, az Igazító képes feltartóztatni az elmebéli folyamatokat, megállítani az áramlást, majd elterelni az ideafolyamot; mindezeket annak érdekében teszi, hogy mély szellemi átalakulásokat okozzon a felsőtudat magasabb, rejtett zugaiban. Így az elme erőit és energiáit tökéletesebben hangolja a jelen és a jövő szellemi szintje kapcsolat-hangjainak hangneméhez.
109:5.2 (1199.3) Néha lehetővé válik, hogy az elme megvilágosodjon, hogy meghalljátok a bennetek folyamatosan beszélő isteni hangot, s így részlegesen tudatosíthassátok az állandóan bennetek lakozó magvábanvaló személyiség bölcsességét, igazát, jóságát és szépségét.
109:5.4 (1199.5) Az élet nagy problémája az örökölt élethajlamok hozzáigazítása a Titkos Nevelő isteni jelenléte által keltett szellemi késztetések igényeihez. Míg a világegyetemi és a felsőbb-világegyetemi létpályán senki sem szolgálhat két urat, az Urantián élt jelenlegi életetekben minden embernek két úrnak kell szolgálnia. Az embernek el kell sajátítania a folyamatos emberi ideigvaló kiegyezések életmódját, miközben szellemi hűséget kell fogadnia egyetlen úrnak; és éppen ez az, amiért annyian eltévelyednek és elbuknak, elfásulnak és összeroskadnak az evolúciós küzdelmek feszültsége alatt.
109:6.1 (1200.1) Az Igazítók sohasem buknak el; semmi sem vész el, ami továbbélésre érdemes; a sajátakarattal bíró lényekben minden igaz érték bizonyosan túlélőképes, függetlenül attól, hogy az adott értékeket felfedező vagy értékelő személyiség továbbélő lesz-e vagy sem. És így van ez, a halandó teremtmény elutasíthatja a továbbélést; az élettapasztalatok azonban nem vesznek kárba; az örökkévaló Igazító magával viszi az ilyen, láthatóan elbukott élet hasznosítható jellemzőit egy másik világba és mindezeket a továbbélő jelentéstartalmakat és értékeket továbbélő-képességgel rendelkező, magasabb rendű halandói elmének adományozza. Egyetlen valamirevaló tapasztalásra sem hiába kerül sor; egyetlen igaz jelentéstartalom vagy igaz érték sem vész el sohasem.
109:6.2 (1200.2) Az eggyé kapcsolódásra jelölt teremtményekkel kapcsolatban, ha egy Titkos Nevelőt cserbenhagyja a halandói társa, ha emberi társa elutasítja a felemelkedői létpályán való elindulást, akkor az Igazító a természetes halált követően (vagy megelőzőleg) minden túlélőnek bizonyuló értéket magával visz, amely az adott, a továbbélést el nem ért teremtmény elméjében kifejlődött. Amennyiben egy Igazító következő alkalmakkor sem képes eggyé kapcsolódni a személyiséggel azért, mert emberi társai nem lettek továbbélők és ha ez a Nevelő ez után személyiséget nyer, akkor mindazok a tapasztalatok, amelyeket e halandói elmék megkaptak vagy megszereztek, ténylegesen az ilyen újonnan Megszemélyesült Igazító birtokába jutnak, az ő olyan felruházottságává válnak, melyeket az összes jövőbeli korszakban élvezhet és alkalmazhat. Az ebbe a rendbe tartozó Megszemélyesült Igazító olyan vegyes entitásnak minősül, amely az összes korábbi teremtmény-társának túlélőképes jellemvonásaiból áll össze.
109:6.3 (1200.3) Amikor a hosszas világegyetemi tapasztalatszerzést követően az Igazítók az alászállási küldetésben lévő isteni Fiakba való költözésre vállalkoznak, teljesen tisztában vannak azzal, hogy e szolgálaton keresztül sohasem tehetnek szert személyiségre. De a szellemek Atyja gyakran személyiséget adományoz ezeknek az önkénteseknek és a rendjük igazgatójává teszi meg őket. Ezek a Diviningtonon élő, tiszteletből hatáskört kapott személyiségek. És az ő különleges természetük egyaránt magába foglalja a halandó lényekben megszerzett többszörös tapasztalásokból kirakott emberiségképet és a paradicsomi alászálló Fiú emberi-isteniségének szellemátiratát is, melyet utoljára őbenne megtapasztaltak.
109:6.7 (1201.1) Az Igazítóra bízott minden állandó érték bizton örök továbbélő. Bizonyos esetekben a Nevelő megtartja ezeket az összegyűjtött értékeket egy későbbi alászállás tárgyát képező halandói elme számára; más esetekben, és a megszemélyesülést követően, ezeket a továbbélő és megőrzött valóságokat az Igazító a Világmindenség Építészeinek szolgálatában való jövőbeli felhasználás céljából tartja meg.
109:7.1 (1201.2) Nem állíthatunk semmit arról, hogy a nem-igazítói Atya-részek megszemélyesíthetők-e vagy sem, de azt már megtudhattátok, hogy a személyiség az Egyetemes Atya fenséges, szabad akaratú adománya. Amennyire mi tudjuk, az Atya Igazító fajtájú szilánkja kizárólag úgy nyer személyiséget, hogy személyes sajátosságokra tesz szert valamely személyes lény szolgálat-segítésén keresztül. E Megszemélyesült Igazítók otthona a Divinington, ahol elő-személyes társaikat oktatják és irányítják.
109:7.2 (1201.3) A Megszemélyesült Gondolatigazítók tevékenységükben nem korlátozottak, nincs kijelölt szolgálatuk, és a tágas világegyetemek mindenségének felséges állandósítóiként és egyensúlyba hozóiként működnek. Vegyítik a Teremtő és a teremtmény — lételvi és élményelvi — tapasztalását. Ők az idő és az örökkévalóság közös lényei. A világegyetemi közigazgatásban az elő-személyest társítják a személyessel.
109:7.3 (1201.4) A Megszemélyesült Igazítók a Világmindenség Építészeinek végtelenül bölcs és hatékony ügyvivői. Ők az Egyetemes Atya teljes segédkezésének személyes képviselői — személyükben, elő-személyes voltuk szerint és személyes-feletti lényük alapján. Ők a rendkívüli a szokatlan, és a váratlan személyes segédkezői szerte a Végleges Isten területét képező tapasztalás-meghaladó abszonit szférák összes teremtésrészében, sőt még az Abszolút Isten szintjein is.
109:7.5 (1201.6) Végtelen és abszolút rendű lételvi személyiséget az Atya az Örökkévaló Fiúnak adományozott, de úgy döntött, hogy fenntartja saját maga segédkezésének a lételvi elő-személyes Igazítónak adományozott Megszemélyesült-Igazító fajtájú élményelvi személyiséget; és így mindegyiküknek az a rendeltetése, hogy a Végleges, a Legfelsőbb-Végleges abszonit teremtésrészei, ideértve még a Végleges-Abszolút szintjeit is, tapasztalás-meghaladó segédkezésének jövőbeli személyes-feletti részévé váljanak.
109:7.7 (1201.8) Miután az Urantia bolygóügyi Vorondadek-megfigyelőjét — a Fenséges felügyelőt, aki nem olyan régen a világotok veszélyhelyzeti kormányzója lett — az állandó főkormányzó jelenlétében hivatalba iktatták, az a saját maga által kiválasztottakból álló, teljes létszámú csapatával látott neki az Urantia válsághelyzeti igazgatása megszervezésének. Minden munkatársa és segédje számára azonnal kijelölte a bolygón elvégzendő feladatot. De nem választotta ki azt a három Megszemélyesült Igazítót, akik nyomban a hivatalba lépésekor megjelentek előtte. Nem is tudta, hogy meg fognak jelenni előtte, mivel korábbi kormányzósága során isteni jelenlétükben előtte nem mutatkoztak. És a Fenséges kormányzó a három önkéntes Megszemélyesült Igazító számára nem jelölt ki szolgálatot és nem szabott meg feladatot. Ezt követően ugyanakkor e három minden-személyiségű lény az Urantián szolgáló mennyei lények számos rendje között az egyik legtevékenyebbé vált.
109:7.8 (1202.1) A Megszemélyesült Igazítók sokféle szolgálatot végeznek a világegyetemi személyiségek számos rendje számára, de eme szolgálatokról nem szabad beszámolnunk az Igazító-segítette evolúciós teremtményeknek. Ezek a rendkívüli emberi isteniségek a teljes nagy világegyetem leginkább figyelemre méltó személyiségei közé tartoznak, és senki sem mer jóslatokba bocsátkozni arról, hogy mi lehet az ő jövőbeli küldetésük.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7