text:
Joghézag - JogÁsz
4 napja NAV-os ököl vasököl 2 hete Jogi bolhából politikai elefánt JogÁsz
írta: Dr. Sándor Zsuzsa
Az Egyesült Államokban, ha megölsz valakit a Yellowstone parknak egy bizonyos részén, akár büntetlenül meg is úszhatod. A világ legrégibb nemzeti parkja ugyanis három különböző államhoz tartozik, ám van egy kis (?) 130 négyzetkilométeres része, ami jogilag a senki földje. Az amerikai Alkotmány szerint a vádlott követelheti, hogy abból az államból jelöljék ki az esküdtszék tagjait, ahol a tettét elkövette. Ezen a területen azonban nem lakik senki, így lehetetlen az eljárást alkotmányosan lefolytatni és ítéletet hozni. Minderre egy jogászprofesszor (ki más?) jött rá, ám a törvényt azóta sem módosították.
Szerencsére az a joghézag, amely az MTVA lehallgatási botránya kapcsán a Kúria sokakat meglepő döntéséhez vezetett, legalább életeket nem követel.
Emlékezetes, hogy egy véletlen folytán lehallgatóberendezést találtak Vaszily Miklósnak, az MTVA vezérigazgatójának tárgyalójában. Egy beázás utáni javításnál a szerelők levették a kábelcsatorna fedelét, ekkor esett ki onnan egy mikrofon.
A Nemzeti Nyomozóiroda helyszínelői követték a kábelek útját, mígnem egy fotó készítésére is alkalmas rögzítőberendezéshez jutottak el a vezérigazgató helyetteseinek szobáiban. Vas Imre üzemeltetési- és Enyedi Csaba adminisztrációs igazgatók ellen tiltott adatszerzés bűntettének gyanúja miatt meg is indították a nyomozást. (A két igazgató emiatt felmentését kérte az MTVA-tól.)
A nyomozást azonban a Fővárosi Főügyészség bűncselekmény hiányában megszüntette, mondván, a Btk. szerint ezt a bűncselekményt csak magánlakásban lehet elkövetni, irodában nem. A törvény idevágó szabálya így szól: „Aki személyes adat, magántitok, gazdasági titok vagy üzleti titok jogosulatlan megismerése céljából… más lakásában, egyéb helyiségében vagy az azokhoz tartozó bekerített helyen történteket technikai eszköz alkalmazásával megfigyeli vagy rögzíti… három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.”
Büntetőjogi alapelv, hogy a törvényt nem lehet kiterjesztően értelmezni. Vagyis nem lehet azt mondani, hogy az iroda ugyan nincs benne a törvény szövegében, de azért ezt a paragrafust most majd arra is alkalmazzuk.
Az is szabály, hogy ha a Btk. különböző bűncselekményeknél ugyanazokat a kifejezéseket használja, akkor azokon itt is, ott is ugyanazt kell érteni. Ebben az esetben a Btk. a magánlaksértés bűncselekményének helyszíneit ugyanúgy fogalmazza meg, mint a tiltott adatszerzését, vagyis ott is a „más lakása, egyéb helyisége vagy az azokhoz tartozó bekerített hely” kifejezések szerepelnek.
Az ügyészség tehát törvényesen szüntette meg a nyomozást, és jogi álláspontját a Kúria is helyesnek ítélte.
A Legfőbb Ügyészség már két ízben is jogalkotást kezdeményezett az ügy kapcsán. Álláspontjuk szerint ugyanis a tiltott adatszerzés elkövetésének lehetséges helyszíneit szélesebb körben kellene szabályozni.
A jogalkotás, vagyis a törvények módosítása a parlament hatásköre, ám ahhoz az is kellene, hogy a Trócsányi László vezette Igazságügyi Minisztérium megfogalmazza és előterjessze módosítási javaslatát.
Úgy tűnik azonban, hogy amikor tényleg szükség lenne tőlük egy néhány soros szövegre, sok egyéb „hasznos” teendőjük mellett – a menekült kvóta megtámadása, a Velencei Bizottság bírálása, a polgári engedetlenség létezésének tagadása, a CEU- és a Civiltörvény megfogalmazása miatt – erre már nem futja az energiájukból.
De belátom, igazságtalan vagyok az igazságüggyel. Az amerikai professzor több mint egy évtizede hívta fel a törvényalkotók figyelmét a Yellowstone parkbeli joghézagra, és legjobb tudomásom szerint azóta sem történt más, mint hogy egy jó krimi született az ötletből.
Vajon kinek az irodáját kell még lehallgatni ahhoz, hogy végre megszülessen a törvénymódosítás?
lehallgatás MTVA Btk Trócsányi Vaszily Miklós tiltott adatszerzés Facebook
http://jog-asz.blog.hu/api/trackback/id/tr4912668347
2017.07.17. 10:43:57
Azért nem hiszem, hogy az ügyészség ne találná meg a módját a gyilkos elítélésének, ha egyszer tényleg ezzel próbálkozna valaki. "Az amerikai Alkotmány szerint a vádlott követelheti, hogy abból az államból jelöljék ki az esküdtszék tagjait, ahol a tettét elkövette."
Ha az adott terület egyik államhoz sem tartozik, akkor a vádlott eleve nem is kérheti, hogy onnan jelöljenek ki esküdteket, ui, az alkotmány nem területet, hanem államot említ. Már ha helyes a fordítás.	Válasz erre Kovacs Nocraft Jozsefne
2017.07.17. 10:50:26
"legjobb tudomásom szerint azóta sem történt más, mint hogy egy jó krimi született az ötletből."
Kérlek, írd meg a szerző nevét és a könyv címét. "Vajon kinek az irodáját kell még lehallgatni ahhoz, hogy végre megszülessen a törvénymódosítás?"
Orbán Viktorét, ki másét?	Válasz erre Kelly és a szexi dög
2017.07.17. 10:52:44
itt nincs joghézag, ez volt a jogalkotó akarata és kész...	Válasz erre Croma
2017.07.17. 11:17:19
Én sem látok joghézagot. De nem látom az okot a magatartás pönalizálására. (A blogbejegyzés is adós javaslat megindokolásával). Mi a f.nének kell(ene) mindent pönalizálni? A magánélethez való jog nem csorbul, az üzleti és egyéb titkok büntetőjogilag is védettek. Polgári jogi következményei valószínűleg lehetnek egy ilyen csúnya hallgatózásnak, de vonassa le a következményeket az érintett, ha egyáltalán akarja.	Válasz erre Kovacs Nocraft Jozsefne
2017.07.17. 11:47:26
@Croma: "Polgári jogi következményei valószínűleg lehetnek egy ilyen csúnya hallgatózásnak"
Mégis milyen alapon? Bizonyítható károkozás nem történt, még az sem tudható, mire használták fel a lehallgatás eredményeit. Azért nem lehet büntetni, mert ESETLEG kényes adatokat szerezHETTEK meg. Viszont az is eléggé egyértelmű, hogy cégek iráját lehallgatni szintén bűncselekmény, legalábbis a józan ész alapján. Marad tehát az, hogy a lehallgatóeszköz elhelyezését magát is büntetni kell(ene). "De nem látom az okot a magatartás pönalizálására."
Ezzel az erővel a magánlakások lehallgatását sem kellene pönalizálni - jaj, de cuki szó (penalize). Hiszen ott is indíthat polgári pert a lehallgatott. Én bizony igenis hatalmas joghézagot látok itt.	Válasz erre paragrafus
2017.07.17. 13:11:18
Én is mondanék egy (szerintem) joghézagot:
42. § (1) A jogegységi határozat a bíróságokra a Magyar Közlönyben történő közzététel időpontjától kötelező.
Tehát ha a bíróságokra nézve kötelező a jogegységi határozat - vagyis az ítélkezésükben kötelesek azt alkalmazni -, akkor az a jogegységi határozat a bíróság ítéletén keresztül bizony a felekre kiterjedő hatállyal kötelező érvényű.
De ugyanezen törvény szerint - alaphelyzetben - a felekre nézve nincs kiterjedő hatálya a jogegységi határozatnak.
Ha a bíróságokra nézve kötelező a jogeygségi határozat alkalmazása, akkor azt - adott esetben - meg kell jeleníteniük az általuk hozott ítéletben.
Viszont ha a jogegységi határozatnak a felekre nézve kiterjedő hatálya nincs, akkor a bíróság az általa hozott ítéletben még csak nem is hivatkozhat rá, mert különben mégiscsak kiterjed a felekre (ha az ítéletbe belefoglalja)
Úgy viszont nem hivatkozhat a jogegységi határozatra az érintett bíróság és nem alkalmazhatja (úgy), hogy nem foglalja bele az ítéletbe....
Akkor most érvényes (és kötelező) a felekre nézve a jogegységi határozat, vagy sem?
Hofi erre azt mondaná: tiszta őrültekháza....	Válasz erre Bambano
2017.07.17. 13:39:57
szokás szerint helytelen jogértelmezés. ilyen az, amikor az ügyészség meg a kúria úgy csűri-csavarja a jogot, hogy a kenyéradó gazdáinak megfeleljen.
ha erre a passzusra hivatkozva nem lehet elítélni a bűnösöket, akkor keresni kell másikat. például az információs önrendelkezési jogról szóló törvényt, amit az adatvédelmi hatóság is értelmezett, alkalmazott már.
az adatvédelmi hatóság állásfoglalása szerint nem lehet biztonsági kamerával folyamatosan megfigyelni a dolgozók munkáját. tehát adatvédelmi szempontból a lehallgatás, képkészítés, ami folyamatos megfigyelésnek minősül, törvénytelen.
ne mentsük már fel az ügyészséget, mikor nem csak a lóláb lóg ki, hanem az egész ló is.	Válasz erre Watchdog
2017.07.17. 16:55:02
Ezek után mi jár a két felmentett igazgatónak?	Válasz erre Croma
2017.07.17. 21:04:22
@Kovacs Nocraft Jozsefne: Tessék nyugodtan látni, ettől szép szakma a jog. A Ptk. személyiségi jogsértéssel kapcsolatos részeit ajánlom a figyelmébe. Persze, ez is vethet fel érdekes kérdéseket.	Válasz erre Croma
2017.07.17. 21:13:40
@paragrafus: Próbáljon meg mondjuk perújítani arra hivatkozva, hogy a felülvizsgálati ügyében meghozott ítélet másnapján olyan jogegységi határozatot hoztak, amelyet alkalmazva más lett volna a per eredménye. Ugye, ugye? Pedig a jogegységi határozat - szerintem - ex-tunc hatállyal foglal állást abban a kérdésben, hogy miként kell (ett volna) helyesen alkalmazniuk a bíróságoknak a jogszabályt. Lehet, hogy szamárságot írok, de büntető ügyben a "jogorvoslat a törvényesség érdekében" adhat reményt, de polgári perben esélytelen a fél. A remény egyébként bűnügyben is halovány, mert a legfőbb ügyészt parttalan diszkréció illeti meg abban a kérdésben, hogy ellép-e a törvényesség érdekében. (nem állítom, hogy ez baj, de első pillantásra ugyanabban a hibában látszik szenvedni, mint anno a törvényességi óvás, ha még emlékszik rá valaki). No, ha ezekről írna valaki valami tudós dolgot a blogon...	Válasz erre Kovacs Nocraft Jozsefne
2017.07.17. 21:21:40
@Croma: Azért úgy elképzelem, mennyire másképp vélekednél, ha szoclib politikus irodájában találtak volna lehallgatót. "ettől szép szakma a jog"
Fura egy ízlésed van. Nyilván a végrehajtó vagy a hóhér is el tudja magyarázni, miért szép szakma az övé. Pár éve láttam egy riportot az utolsó magyar hóhérral, sajnos már nem emlékszem, hol. Az is valami olyasmit mondott, hogy szeretett emberekkel dolgozni.	Válasz erre Croma
2017.07.17. 21:42:07
@Croma: @Kovacs Nocraft Jozsefne: Ne haragudjon, egyrészt nem személyeskedek még azzal sem, akit ismerek. Másodsorban csak azt tegezem, akivel együtt játszottam, együtt katonáskodtam, továbbá kollégám vagy elháltam. Harmadrészt tanultam a jogot, ebből élek és döntéseimben nem szokott befolyásolni ügyfeleim hite, színe, pártállása.	Válasz erre paragrafus
2017.07.17. 22:19:25
@Croma: Igaz, én nem vagyok tudós, de ha már megemlítette a törvényességi óvást, akkor hadd mondjak valamit (valamelyest kapcsolódik a post témájához is)
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (Be.) 431.§.-a:
A törvényesség érdekében bejelentett jogorvoslat
431. §. A legfőbb ügyész a bíróság törvénysértő és jogerős határozata ellen a Kúriánál a törvényesség érdekében jogorvoslatot jelenthet be, feltéve, hogy a jogerős határozat más jogorvoslattal nem támadható meg.
Mintha ebben a pontban a törvényességi óvás intézménye köszönne vissza:
Ezen törvényi pont alkalmazásakor a Legfőbb Ügyész gyakorlatilag diszkrecionális jogkörben jár el, mindennemű szabályozás hiányában saját maga dönti el szubjektív szempontok alapján, hogy mely ügyben, mikor és miért kíván élni ezzel a jogával. Vagyis szelektálhat minden jogi szabályozás hiányában az ügyek között a saját egyéni belátása alapján. Ez a diszkrecionális jog, amelyet ez a törvényi pont biztosít a Legfőbb Ügyész számára, lehetővé teszi – adott esetben – törvénysértő ítéletek hatályban maradását, mert a Legfőbb Ügyészt semmi sem kötelezi arra, hogy valamennyi esetleges törvénysértő döntést megtámadjon. Ugyanis ez a jog csak joga a Legfőbb Ügyésznek és nem kötelessége. Ha saját hatáskörben úgy dönt, akkor akár megteheti azt is, hogy nem él ezzel a jogával. Egyetlen egy ügy kapcsán sem. És azt, hogy mikor, milyen szempontok alapján élhet ezzel a jogával, egyedül és kizárólagosan ő maga döntheti el, ebben a saját egyéni álláspontján kívül semmi sem korlátozza, semmi sem szabályozza. Amennyiben pedig úgy dönt, hogy alkalmazni kívánja ezt a jogát, akkor még csak kötelezettsége sincs arra, hogy megindokolja, miért és melyik ügyet választotta ki ezen jogának gyakorlása terepéül. Mindezeken felül abból a szempontból is súlyosan aggályos a Legfőbb Ügyész ezen diszkrecionális joga, hogy még csak határideje sincs annak, hogy meddig élhet ezzel a jogával. Ami által az érintett feleket folyamatos jogbizonytalanságban tarthatja, hiszen rajta kívül senki sem tudja és nem is tudhatja, hogy ha alkalmazni kívánja ezt a törvényi pontot, akkor ezt mikor kívánja megtenni. Ráadásul – adott esetben – jogerősen lezárt, a felek számára végérvényesen befejezett ügyeket bármikor, akár évekkel később is megbolygathat. Nem tudni ebből a törvényi pontból azt sem, hogy amennyiben a Legfőbb Ügyész él ezzel a jogával, akkor az az eljárásban részt vevő bármelyik, valamelyik félre nézve előnyös lesz-e, avagy hátrányos. A Legfőbb Ügyész ezen döntésébe a felek nem szólhatnak bele, még az érintettség okán sem és jogorvoslattal sem élhetnek a Legfőbb Ügyész döntésével szemben. Különösen aggályos alkotmányjogi szempontból az a körülmény, hogy míg az érintett felek egyikét sem illetik meg további jogorvoslati lehetőségek, addig az eljárásban nem érintett és nem részt vevő Legfőbb Ügyész ezt megteheti. Úgy, hogy nem köteles indokolni azt sem, hogy miért és mi alapján választotta ki azt az ügyet, amely esetében élni kíván ezzel a jogával, ill. a másik ügyet miért mellőzi, amellyel szemben – adott esetben – ugyanúgy felléphetne ezen jogosítványát érvényesítve.
A Legfőbb Ügyész ezen törvényi jogosultsága sérti a fél Alkotmányt. Leginkább és legelőször a jogállamiság követelményét. Ezen felül sérti a tisztességes eljárás elvét, a bírósághoz fordulás alapelvét, a felek jogorvoslathoz való jogát, a felek önrendelkezési jogát, a felek emberi méltóságát, a bírák függetlenségének alapelvét.
Mindezek túlmenően a Legfőbb Ügyészt megillető speciális jogorvoslatban vegyül a jogegységi és a jogorvoslati funkció, miközben egyiknek sincsenek meg az alkotmányos feltételei. A jogorvoslati funkció keretében míg a Legfőbb Ügyész szabad belátása szerint él ezzel a jogával, holott az eljárásnak nem résztvevője egyik oldalról sem, addig az érintettek felek egyikét sem illeti meg ez a jog. Amennyiben viszont jogegységi döntésre irányul a Legfőbb Ügyész ezen jogosultsága, akkor ilyen esetben nem tudja megtörni az adott konkrét ügyre vonatkozóan a jogerőt és nem változtatja meg annak eredményét. A törvényesség érvényre juttatása keretében is nagyon komoly alkotmányossági aggályok merülnek fel a Legfőbb Ügyész ezen jogosítványa kapcsán. Ugyanis a Be.431.§.-ában biztosított jogosultság önmagának mond ellent akkor, amikor ennek érvényesíthetősége kizárólagosan a Legfőbb Ügyész szubjektív döntésétől, fellépésétől függ. Általánosságban is és konkrét egyedi ügyeket tekintve is rendkívül súlyos eljárás a büntetőeljárás, hiszen emberi sorsok, életek dőlnek el, amelyek az érintettek további életére jelentős kihatással lehetnek. Éppen ezért a büntetőeljárásban fontos személyi és anyagi érdekek foroghatnak kockán. Erre tekintettel alkotmányjogi szempontból rendkívül aggályos egy konkrét személyre bízni és alapítani a Be.431.§.-ára alapítottan történő speciális jogorvoslatot. Még akkor is, ha ez a személy maga a Legfőbb Ügyész. Akinek ez a jogosultsága nélkülözi a jogorvoslati jog legelemibb alkotmányos garanciáit is.	Válasz erre Kovacs Nocraft Jozsefne
2017.07.17. 22:48:32
@Croma: A neten, fórumokban és a blogoszférában a tegezés a default. Ha ide belépsz, akkor Romanum venio, ieiuno Sabbato; hic sum, non ieiuno. Vagy ha jobban fekszik a mai lingua franca: When in Rome, do as the Romans do. Ha személyeskedések érezted, akkor megkövetlek: nem állt szándékomban személyeskedni veled. "döntéseimben nem szokott befolyásolni ügyfeleim hite, színe, pártállása."
Ezt szívesen elhiszem, itt azonban nem vagy döntési helyzetben. Pusztán magánemberként nyilvánultál meg, magánvéleményt közöltél, hiszen szakmailag semmilyen formában nem vagy érintett az ügyben. (Ha az lennél, nyilván nem írnál róla ide vagy máshová.) Márpedig egy jogásznak is lehetnek politikai preferenciái, és azok tükröződhetnek is a magánvéleményében.	Válasz erre Bambano
2017.07.18. 21:19:40
@Kovacs Nocraft Jozsefne: "Másodsorban csak azt tegezem, ... elháltam.": ne nyafogj, randira hívott :P :P :P	Válasz erre Kovacs Nocraft Jozsefne
2017.07.18. 21:40:22
@Bambano: Télleg! Minő szofisztikált udvarlás! :D	Válasz erre Kovacs Nocraft Jozsefne
2017.07.18. 21:45:56
Erre csak egyetlen válasz lehetséges: www.youtube.com/watch?v=aJVACQHIn1E	Válasz erre Mégsem
" rel="noopener noreferrer" target="_blank">Instagram
Téged is érint, akkor is ha nem akarod.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság kúria bíróság


text:
Knk.VII.37.997/2016/4. számú határozat
Címlap > Knk.VII.37.997/2016/4. számú határozat
Az ügy száma: Knk.VII.37.997/2016/4.
A kérelmező: Erdélyi Katalin Krisztina
(1063 Budapest, Szinyei Merse utca 25. 1. em. 2.)
(1054 Budapest, Vécsey utca 4. 3. em. 4.)
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Nemzeti Választási Bizottság 136/2016. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 136/2016. számú határozatát helyben hagyja.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) Erdélyi Katalin Krisztina magánszemély (a továbbiakban: kérelmező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés ügyében 136/2016. számú határozatával döntött. Az NVB az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről szóló 2016. évi LVIII. törvényt?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését jelzett számú határozatával megtagadta.
[2] Az NVB megállapította, hogy a népszavazási kérdés a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről szóló 2016. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Törvény) hatályon kívül helyezésével – a Törvényben foglalt, az Országgyűlés szervezetalakítási hatáskörét érintő rendelkezései útján – az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontjába ütközik, így az országos népszavazás tárgya nem lehet.
[3] Az NVB a felülvizsgálni kért határozat indokolásában kifejtette, hogy a Törvény számos rendelkezése szól szervezetalakítási kérdésekről. A Törvény 5. § (1) bekezdése a Sportolói Bizottságról, a Törvény 6. § (1) bekezdése az Olimpiai Védnökök Testületéről, a Törvény 9. § (1) bekezdése Budapest 2024 Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaságról (továbbiakban: Budapest 2024 Nonprofit Zrt.) rendelkezik. A Törvény 10. § (1) bekezdése pedig kimondja, hogy az olimpiai megvalósítási hatóság – az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezési jogának elnyerése esetén létrehozásra kerülő – önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező központi hivatal.
[4] Az NVB határozatának indokolásában hivatkozott az Alkotmánybíróság 45/2010. (VI.22.) AB határozatára, amelyben az Alkotmánybíróság még az Alkotmány alapján értelmezte az Országgyűlés szervezetalakítási tiltott tárgykör tartalmát. E határozatban – hivatkozva a 25/2004. (VII. 7.) AB határozatban kifejtett indokolására – az Alkotmánybíróság rögzítette, hogy „[a]z Alkotmány szabálya szerint már nem csak személyi kérdésekben való döntésekről nem lehet országos népszavazást tartani, hanem az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási (szervezet-átalakítási, szervezetmegszüntetési) kérdésekről sem. Olyan következtetésre nem lehet jutni az Alkotmány szövege alapján, hogy a tilalom csupán valamely szerv belső szervezetének átalakítását érintő kérdésre vonatkozik. Az Alkotmány szervezetalakítás alatt nem csupán valamely szerv belső szervezetének megállapítását érti, hanem a szerv létrehozását vagy átalakítását is. Az OVB-nek, illetve az Alkotmánybíróságnak ezért esetről esetre kell eldöntenie, hogy a népszavazást kezdeményező által megfogalmazott kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdés-e.” (ABH 2010, 315, 318.)
[5] Az NVB megállapította, hogy a Sportolói Bizottság, az Olimpiai Védnöki Testület és a Budapest 2024 Nonprofit Zrt. az Országgyűlés által létrehozott jelenleg is működő szervek. A kérdésben megrendezésre kerülő érvényes és eredményes népszavazás a Sportolói Bizottságra, az Olimpiai Védnöki Testületre és a Budapest 2024 Nonprofit Zrt.-re vonatkozó rendelkezések hatályon kívül helyezését eredményezné, amely az NVB megítélése szerint az Országgyűlés szervezetalakítási hatáskörét érinti.
[6] A NVB álláspontja szerint a népszavazási kérdés a Törvény 10. §-ában – az Olimpia rendezési jogának Magyarország által történő elnyerésének esetén – felállítandó olimpiai megvalósítási hatósággal összefüggésben is érinti az Országgyűlés szervezetalakítási hatáskörét. A Törvénynek a hatóság, mint központi hivatal létrehozásáról szóló rendelkezései később, egy feltételtől függően lépnek hatályba. Az NVB szerint mindez azt jelenti, hogy az Országgyűlés e rendelkezéseknek (a létesítő és a hatályba lépésről szóló szabályoknak) a megalkotásával a szervezetalakításról szóló döntést meghozta. A szervezet tényleges létrehozatala a feltétel bekövetkezésétől és a Törvény végrehajtása iránt tett más intézkedésektől függ, amelyek már nem az Országgyűlés hatáskörébe esnek. Az NVB érvelése alapján a Törvény – népszavazásra javasolt kérdésben – indítványozott teljes hatályon kívül helyezése ezért az Országgyűlésnek a létesítés tárgyában hozott döntését is érintené, a hatályon kívül helyezéssel ugyanis e szervezetalakítás tárgyában hozott, létesítő rendelkezések nem léphetnének hatályba, nem fejthetnének ki joghatást.
[7] Az NVB határozatában a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről és a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 9. § (1) bekezdését idézve kitért a jogalkotói és választópolgári egyértelműség követelményeire is. Utóbbi kapcsán utalt a Kúria kapcsolódó gyakorlatára (Knk.IV.37.132/2016/4., Knk.IV.37.458/2015/3., Kvk.37.300/2012/2., Knk.IV.37.356/2015/2.), külön kiemelve a megtévesztő kérdés kapcsán hozott Knk.IV.37.457/2015/3. számú határozatot.
[8] Az NVB érvelése szerint a kérdés a választópolgárok számára megtévesztő, mert egy esetleges népszavazáson megjelenő választópolgárok döntő többsége nagy valószínűséggel azt gondolhatja, hogy abban a kérdésben nyilvánít véleményt, hogy Budapest vagy Magyarország megrendezze-e a 2024. évi Olimpiai Játékokat. Ezzel szemben a benyújtott népszavazási kérdés szövege szerint arra irányul, hogy a választópolgár egyetért-e azzal, hogy a Törvényt az Országgyűlés helyezze hatályon kívül. A kérdés megtévesztő amiatt is, mert az Olimpia pályázati eljárása a kérdésben megjelölt jogszabály hatályon kívül helyezése esetén is akadály nélkül lebonyolítható, a rendezvény megrendezhető, az érvényes és eredményes népszavazásnak nem szükségszerű következménye a pályázat visszavonása, vagy az elnyert rendezés lemondása.
[9] Az NVB hangsúlyozta, hogy az Országgyűlés a XXXIII. Olimpiai Játékok és a XVII. Paralimpiai Játékok 2024-es budapesti megrendezésére vonatkozó pályázati szándék támogatásáról szóló 31/2015. (VII. 7.) OGY határozattal (a továbbiakban: OGY határozat) döntött az Olimpiai pályázattal kapcsolatban. E határozatában az Országgyűlés kinyilvánította, hogy az olimpiai pályázatot támogatja és többek között felkéri a Kormányt, Budapest Főváros Önkormányzatát és a Magyar Olimpiai Bizottságot, hogy minden szükséges lépést tegyen meg az olimpiai játékok sikeres pályázata és megrendezése érdekében, figyelemmel arra a tényre, hogy a pályázatban és a rendezésben kizárólag e szerveknek van szerepe, hatásköre és tennivalója. Az NVB álláspontja szerint a népszavazási kérdésben megjelölt Törvény esetleges hatályon kívül helyezése nem lenne úgy értelmezhető, hogy a pályázatért felelősöknek tevékenységüket abba kellene hagyniuk, különös tekintettel arra, hogy az OGY határozat szerinti felkérés változatlanul érvényben és hatályban maradna.
[10] A NVB megjegyezte: kétségtelen tény, hogy a Törvény elnevezése és tartalma alapján összefüggésben áll az olimpiai pályázattal és az esetleges rendezéssel, de azoknak – figyelemmel a kifejtettekre – nem elengedhetetlen feltétele. Az NVB rögzítette, hogy a népszavazási kérdésben megjelölt Törvény elfogadására és részleges hatályba lépésére – 2016. június 19-én – jóval az Országgyűlés döntését követően került sor.
[11] Az NVB megállapította, hogy a pályázatnak a Törvény megalkotása nem volt előfeltétele. A Törvény tárgya és célja az 1. § (2) bekezdése szerint a pályázattal kapcsolatos technikai, eljárási szabályok rendezése, a törvénynek nincsen olyan lényeges rendelkezése, amelyről a Kormány, Budapest Főváros Önkormányzata, vagy a Magyar Olimpiai Bizottság saját hatáskörben – törvényi felhatalmazás nélkül – ne dönthetne.
[12] A fentiekben leírtak alapján a NVB megállapította, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, tekintettel arra, hogy a kérdés az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontjában foglalt tiltott tárgykört érint, továbbá a kérdés az Nsztv. 9. § (1) bekezdése szerinti, az egyértelműség népszavazási eljárásban alkalmazandó követelményének nem felel meg. Az NVB ezért a kérdés hitelesítését – az Nsztv. 11. §-ában foglalt jogkörében eljárva – megtagadta.
[13] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását kérte annak érdekében, hogy a benyújtott kérdés hitelesítésre kerülhessen.
[14] A kérelmező álláspontja szerint az NVB jogszabálysértően állapította meg, hogy a kérdésben az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontja alapján nem tartható népszavazás. Érvelésében részletesen kifejtette, hogy a felülvizsgálati kérelem tárgyát képező népszavazási kérdés nem irányul szervezetalakítási kérdésben való döntésre, azzal legfeljebb távoli összefüggésben állhat, ezért megalapozatlannak tartotta a támadott határozat erre vonatkozó megállapításait. Indokolásában hivatkozott az Alkotmánybíróság 51/2001. (XI. 29.) AB határozatára, amely szerint „az, hogy a népszavazásra szánt kérdés távoli, közvetett összefüggésben áll valamely tiltott népszavazási tárgykörrel, nem eredményezi a kérdés tiltott tárgykörűvé válását”, továbbá az Alkotmánybíróság 105/2007. (XII. 13.) AB határozatára, ahol a testület nem találta tiltott tárgykörbe ütközőnek azt a kérdést, amely nem kifejezetten szervezetalakítási kérdésre irányult.
[15] A kérelmező további érvként hozta fel, hogy mivel az olimpiai megvalósítási hatóságra vonatkozó törvényi rendelkezések még nem hatályosak, így nem érinti őket a kérdésből következő hatályon kívül helyezés, ezért sem minősül a kérdés tiltott tárgykörbe tartozónak. Ennek alátámasztására hivatkozott a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 10. § (1) bekezdés a) pontjára, amely szerint csak hatályos jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés hatályvesztéséről lehet rendelkezni.
[16] A kérelmező szerint a Törvény az olimpiai megvalósítási hatóságot még idevágó rendelkezéseinek hatályba lépése esetén sem hozza létre, azt központi hivatalként eredeti jogalkotó hatáskörében a Kormány fogja létrehozni, amelynek alátámasztására a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 72.§ -ára és 73/A.§ (1) bekezdésére utalt.
[17] A kérelmező a szervezetalakítási kérdést illetően végezetül hivatkozott arra is, hogy a Sportolói Bizottság, az Olimpiai Védnöki Testület és a Budapest 2024 Nonprofit Zrt. már a Törvény hatályba lépését megelőzően létrejött szervezetek, amelyeket a Törvény hatályvesztése nem szüntet meg.
[18] A kérelmező vitatta az NVB azon állítását, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében meghatározott egyértelműség követelményének. Szerinte ugyanis a kérdés pontosan megjelöli, hogy eredményes népszavazás esetén az Országgyűlés milyen tartalmú döntés meghozatalára köteles, ezen túlmenően a választópolgárok a szám szerint megjelölt törvény szövegét megismerhetik, így el tudják dönteni, hogy annak hatályon kívül helyezésével egyetértenek-e vagy sem. Érvei alátámasztására hivatkozott az Alkotmánybíróság 24/2012. (V.11.) AB határozatára, valamint a Kúria Knk.IV.37.484/2013/2. és a Knk.IV.37.485/2013/2. számú döntéseire, amelyek szerint az állampolgároktól általánosságban is, valamint a népszavazásra feltett kérdés tekintetében különösen elvárható, hogy a vonatkozó jogszabályok ismeretének birtokában legyenek, és ennek megfelelően adják le szavazatukat.
[19] A kérelmező vitatta továbbá az NVB azon megállapítását is, amely szerint a kérdés megtévesztő lenne, ugyanis szerinte a kérdés semmilyen formában nem utal arra vagy kelti azt a látszatot, hogy a választópolgár abban a kérdésben nyilvánít véleményt, hogy Budapest vagy Magyarország megrendezze-e a 2024. évi Olimpiai Játékokat, hanem kifejezetten egy megjelölt törvény hatályon kívül kívül helyezésére irányul.
[20] A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.
[21] A Kúria megállapította, hogy az NVB döntése érdemben jogszerű, de a határozat indokaival teljes körűen nem ért egyet, mert – ellentétben a NVB döntésével – a népszavazási kérdés az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontjába foglalt tiltott tárgykört nem érint, ugyanakkor a kérdés megtévesztő jellege miatt az egyértelműség népszavazási eljárásban alkalmazandó követelményének nem felel meg, így az NVB a kérdés hitelesítését az Nsztv. 9. § (1) bekezdésére hivatkozással jogszerűen tagadta meg.
[22] A Kúria álláspontja szerint a felülvizsgálati kérelem tárgyát képező népszavazási kérdés közvetlenül nem irányul az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdésben való döntésre, azzal távolabbi összefüggésben áll, ezért megalapozatlanok az NVB határozatának erre vonatkozó megállapításai.
[23] E körben releváns, hogy a kérelmező által hivatkozott 51/2001. (XI. 29.) AB határozat szerint „az, hogy a népszavazásra szánt kérdés távoli, közvetett összefüggésben áll valamely tiltott népszavazási tárgykörrel, nem eredményezi a kérdés tiltott tárgykörűvé válását”, továbbá az Alkotmánybíróság a 105/2007. (XII. 13.) AB határozatában foglaltak alapján „valamely konkrét szerv vagy szervtípus létrehozására, átalakítására, illetőleg megszüntetésére irányuló kérdés minősíthető olyan szervezetalakítási kérdésnek, amelyre a népszavazás elrendelésének tilalma kiterjed”. A Kúria álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés konkrétan nem szervezetalakításra irányul, a kérdés alapján a választópolgároknak közvetlenül nem az olimpiai megvalósítási hatóság, a Sportolói Bizottság, az Olimpiai Védnöki Testület, a Budapest 2024 Nonprofit Zrt. vagy bármely a Törvényben szereplő további szervezet létrehozásáról, átalakításáról vagy megszüntetéséről kell állást foglalniuk, hanem arról, hogy egyetértenek-e a Törvény hatályon kívül helyezésével. Az, hogy e Törvény hatályon kívül helyezésének szervezetalakítási következményei is vannak, önmagában nem lehet ok a kérdés hitelesítésének megtagadására. Az ellenkező álláspont elfogadása meg nem engedhető módon szűkítené le, az elérni kíván célhoz képest aránytalanul korlátozná az alapvető jog gyakorlását.
[24] A Kúria nem tartja megalapozottnak a kérelmező azon érveit, amely szerint a Törvény az olimpiai megvalósítási hatóságot még vonatkozó rendelkezéseinek hatályba lépése esetén sem hozza létre, és azt központi hivatalként eredeti jogalkotó hatáskörében a Kormány fogja létrehozni, mivel a Törvény 10. § (1) bekezdése e tekintetben felhatalmazó rendelkezésnek minősül. Az olimpiai megvalósítási hatóságra vonatkozó, még nem hatályos rendelkezések későbbi sorsa a [23] pontban foglaltak okán nem bírnak relevanciával.
[25] A Kúria megállapította, hogy a kérelmező helyesen érvelt azzal is, hogy a Sportolói Bizottság, az Olimpiai Védnökök Testülete, továbbá a Budapest 2024 Nonprofit Zrt. nem a Törvény alapján került felállításra. A Kormány 1856/2015. (XI. 27.) Korm. határozatával támogatta a XXXIII. Nyári Olimpiai és XVII. Nyári Paralimpiai játékok rendezési jogának elnyerése érdekében megvalósítandó Olimpiai Pályázat elkészítéséhez szükséges intézményrendszer kialakításáról és létrehozásáról, valamint a Magyar Állam, a Magyar Olimpiai Bizottság (MOB) és Budapest Főváros Önkormányzata (továbbiakban: fővárosi önkormányzat) közti együttműködés kereteiről rendelkező háromoldalú együttműködési megállapodás létrehozását. Az együttműködési megállapodást a Magyar Állam, a MOB és a fővárosi önkormányzat 2015. december 7. napján írta alá. Az együttműködési megállapodás rendelkezik a benyújtandó pályázat intézményrendszeréről: a felállítandó Sportolói Bizottságról, az Olimpiai Védnökök Testületéről, valamint az Olimpiai Egyeztető Fórumról. A felek a megállapodásban rögzítették, hogy a pályázat folyamatának stratégiai irányítása és vezetése, a pályázati eljárásban részt vevő szervezetek és személyek tevékenységének koordinálása az Egyes Kiemelt Jelentőségű Budapesti Beruházásokért Felelős Kormánybiztos feladata, azzal, hogy a Kormánybiztos tevékenysége és eljárása nem csorbíthatja a MOB és a fővárosi önkormányzat jogait és hatáskörét.
[26] Mindezek alapján levonható az a következtetés, hogy a Sportolói Bizottság a Kormány, a fővárosi önkormányzat és a MOB közötti háromoldalú együttműködési megállapodással a Törvény hatályba lépése előtt létrejött, a Törvény esetleges hatályvesztése azt nem szünteti meg, továbbá mivel azt nem az Országgyűlés hozta létre, így az nem érinti az Országgyűlés szervezetalakítási hatáskörét. Az Olimpiai Védnökök Testülete szintén a Törvény hatályba lépése előtt alakult, annak létrehozatalára nem a Törvényben került sor, tehát a Törvény hatályvesztése, illetve az Országgyűlés szervezet átalakítási hatásköre az Olimpiai Védnökök Testületét sem érinti. A Budapest 2024 Nonprofit Zrt.-t a Magyar Olimpiai Bizottság és a fővárosi önkormányzat szintén a Törvény hatályba lépése előtt hozta létre. A gazdasági társaság megszüntetéséről a tagjai döntenek, így az nem az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés, a Zrt. megszüntetése egyebekben sem következik a Törvény hatályvesztéséből.
[27] A Kúria a fentiekre tekintettel elvi éllel megjegyzi, hogy abban az esetben, ha a népszavazásra bocsátandó kérdés nem közvetlenül irányul valamely, az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdésre, csupán közvetve érinti azt, illetőleg ha az érintettség csak látszólagos, akkor a kérdés hitelesítése az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontjára hivatkozással nem tagadható meg.
[28] A népszavazáshoz való jog megfelelő érvényesülése megköveteli, hogy a választópolgárok egyértelműen és világosan nyilváníthassanak véleményt a népszavazási kezdeményezés tárgyát alkotó kérdésről. Ezért a népszavazáshoz való jog garanciája a felteendő kérdés egyértelműsége. Az Nsztv. 9. § (1) bekezdése kifejezetten előírja, hogy a népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni (választói egyértelműség), továbbá a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség).
[29] A Kúria megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében foglalt – választói – egyértelműségi követelményt nem teljesíti, mely okból az NVB alapos indokkal tagadta meg a népszavazásra feltenni kívánt kérdés hitelesítését, annak megtévesztő jellegére utalással.
[30] A választópolgári egyértelműség követelményével összefüggésben az NVB helyesen utalt a Kúria kapcsolódó gyakorlatára (Knk.IV.37.132/2016/4., Knk.IV.37.458/2015/3., Kvk.37.300/2012/2., Knk.IV.37.356/2015/2.), amely szerint a kérdéssel szemben követelmény, hogy az világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, feleljen meg a magyar nyelv nyelvtani szabályainak, a választópolgárok jól értsék, lássák át a kérdés lényegét, jelentőségét, hogy tudatosan és átgondoltan tudják leadott szavazataikkal a jogaikat gyakorolni. A Kúria ugyanakkor a jelen határozatában is szükségesnek ítéli rögzíteni, hogy felülvizsgálati eljárásának tárgya a hitelesíteni kért kérdés alkotmányosságának és törvényességének vizsgálata. A Kúria hatáskörébe nem tartozik a kérdés célszerűségi, okszerűségi, avagy gazdaságossági jellegű minősítése, továbbá az egyértelműségi követelmény vizsgálata nem lehet formális.
[31] Az NVB indokoltan tért ki külön a megtévesztő kérdés kapcsán hozott Knk.IV.37.457/2015/3. számú határozatra, melyben kifejtette a Kúria, hogy nem tekinthető legitimnek az a népszavazás, amelyen a választópolgár nem tudja pontosan, hogy miről szavaz. E vizsgálati szempontnak jelen esetben kiemelkedő jelentősége van, hiszen – ahogy erre a kérelmező is utal a felülvizsgálati kérelmében, továbbá a részletes vizsgálat is igazolja – az csak látszólagos cél lehet, hogy a Törvény hatályon kívül helyezésre kerüljön.
[32] Egyetért az NVB-vel a Kúria abban, hogy a kérdés kapcsán joggal feltételezhető, hogy az esetleges népszavazáson megjelenő választópolgárok döntő többsége azt gondolhatja, abban a kérdésben nyilvánít véleményt, hogy Budapest vagy Magyarország megrendezze-e a 2024. évi Olimpiai Játékokat. E választópolgári feltételezés annak ellenére alappal valószínűsíthető, hogy a valóságban és kellő nyilvánosság mellett az Olimpia pályázati eljárása már jóval a Törvény hatályba lépése előtt meghozott országgyűlési és kormányzati határozatok, egyéb megállapodások alapján megkezdődött. E tévedést tovább erősíti a Törvény megalkotása, elnevezése, egyes rendelkezései, holott a Törvény hatályon kívül helyezése esetén is akadály nélkül lebonyolítható a rendezvény, megrendezhetőek az olimpiai játékok, mely okból az érvényes és eredményes népszavazásnak nem szükségszerű következménye a pályázat visszavonása, vagy az elnyert rendezés lemondása. A kérdéssel elérhető eredmény és az arra adandó igenlő válasz mögötti választópolgári szándék összhangja tehát nem áll fenn, mely a kérdés megtévesztő jellegét igazolja.
[33] Fenti megállapítások alátámasztásaként utal a Kúria arra, hogy az Országgyűlés a XXXIII. Olimpiai Játékok és a XVII. Paralimpiai Játékok 2024-es budapesti megrendezésére vonatkozó pályázati szándék támogatásáról az OGY határozat döntött, azaz a pályázati szándék és lépések nem a Törvényen, hanem OGY határozaton alapulnak. A Törvény esetleges hatályon kívül helyezése után az OGY határozat szerinti felkérés változatlanul érvényben és hatályban maradna, ahogy erre az NVB határozat maga is részletesen utal.
[34] A Kúria vizsgálta abból a szempontból is a kérdést, hogy mennyiben várható el a választópolgároktól a feltett kérdés pontos értelmezése. A kérelmező által hivatkozott 24/2012. (V.11.) AB határozat, valamint a Kúria Knk.IV.37.484/2013/2. és a Knk.IV.37.485/2013/2. számú döntései szerint az állampolgároktól általánosságban is, valamint a népszavazásra feltett kérdés tekintetében különösen elvárható, hogy a vonatkozó jogszabályok ismeretének birtokában legyenek, és ennek megfelelően adják le szavazatukat. Mindez a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben szereplő Törvény esetében is természetesen elvárható, az azonban már nem, hogy az állampolgárok e Törvény hatályon kívül helyezésének következményeit minden tekintetben átlássák. A Törvény elnevezése szerint a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről szól, ezért a választópolgárok joggal feltételezhetik, hogy a Törvény esetleges hatályon kívül helyezése az olimpiai pályázat visszavonását eredményezi. A választópolgároktól jelen esetben azért sem várható el, hogy tudják mi a hatályon kívül helyezés valós következménye, mert maga a pályázati folyamat is bonyolult, több szereplővel zajlanak az események, és a folyamatindító OGY határozat után több hónappal, a pályázati folyamat jelentősebb lépéseit követően került sor a Törvény megalkotásra, amely önmagában is szokatlan. Zavaró lehet a választópolgári értelmezés szempontjából az is, hogy a Törvény tárgya és célja az 1. § (2) bekezdése szerint a pályázattal kapcsolatos technikai, eljárási szabályok rendezése, ugyanakkor a Törvénynek nincsen olyan lényeges rendelkezése, amelyről a Kormány, a fővárosi önkormányzat, vagy a MOB Sportolói Bizottsága saját hatáskörben – törvényi felhatalmazás nélkül – ne dönthetne. Megállapítható, hogy a pályázati kiírásban szereplő – Törvényben is felsorolt – garanciák egyike sem az Országgyűlés hatáskörébe tartozó vállalás, ezeket a jelen szakaszban ezen törvény hiányában is vállalhatja az illetékes szerv.
[35] Külön elemzés tárgyát képezte, hogy a Kúria a Knk.IV.37.257/2016/7. számú ügyben már foglalkozott egy hasonlóan megfogalmazott – adott törvény hatályon kívül helyezésére vonatkozó – kérdés egyértelműségével, és azt hitelesítette. Ezen előzményi döntés indokolttá teszi a két ügy összevetését. Az összehasonlítás eredményeként azonban az állapítható meg, hogy a feltett kérdések jogi megítélése eltérő. Míg az idézett korábbi ügyben az adott törvény hatályon kívül helyezése ténylegesen azzal a következménnyel járhatott volna a népszavazás nyomán, hogy a törvény által bevezetett intézkedés megsemmisítésre kerül – vagyis a szavazási motivációs cél teljesülhetett volna –, addig jelen ügyben – egy érvényes és eredményes népszavazás után – a hatályon kívül helyezésnek nem lehetne egyenes következménye a pályázat visszavonása. Ahogy a pályázati folyamat megindítása megtörténhetett a Törvény megalkotása előtt, attól függetlenül, az a Törvény megsemmisítése után sem ütközne akadályba, változatlanul folyhatna tovább.
[36] A jelen ügy felveti annak a kérdését, hogy nem tekinthető úgy, hogy rendeltetésének megfelelően használják a népszavazás jogintézményét, ha a hitelesítésre bocsátott kérdés nyomán a népszavazás a szavazásra ösztönző szándék szerinti célt nem képes elérni, azaz a választópolgári vélemény-nyilvánításnak nincs, nem lehet valós eredménye. A Törvény öncélú, minden valós következmény nélküli hatályon kívül helyezése nem indokolhatja a választópolgári akarat érvényre juttatását.
[37] A kérelmező bár amellett érvelt, hogy a kérdés semmilyen formában nem utal arra vagy kelti azt a látszatot, hogy a választópolgár abban a kérdésben nyilvánít véleményt, hogy Budapest vagy Magyarország megrendezze-e a 2024. évi Olimpiai Játékokat, hanem kifejezetten egy megjelölt törvény hatályon kívül kívül helyezésére irányul, mégis a felülvizsgálati kérelemben maga is – tévesen – úgy véli, a Törvény népszavazás eredményeként történő hatályon kívül helyezésének a hatása az, hogy Budapest főváros az olimpia megrendezésének a jogát nem nyerheti el. A Kúria szerint a kérelmező ezen érveiből is egyértelmű, az állampolgárok nem láthatják át, hogy a Törvény hatályon kívül helyezése milyen valós következményekkel jár az olimpiai pályázatot illetően.
[38] A Kúria fenntartja a Knk.IV.37.132/2016/4. és a Knk.IV.37.133/2016/4. számú határozataiban tett korábbi megállapításait, amelyek szerint bizonyosan sérti a kérdésegyértelműség követelményét, ha a választópolgárnak a feltett kérdés alapján nincs lehetősége átlátni döntésének valamennyi érdemi következményét, melybe beletartozik az is, hogy azt sem tudja felismerni, hogy nincs is kézzel fogható eredménye a vélemény-nyilvánításának.
[39] A Kúria a fentiekben rögzített további okokból megállapította, hogy a hitelesítés megtagadása az NVB részéről az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében foglalt feltételek hiányában jogszerű volt, amelynél fogva az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett az NVB határozatának helybenhagyásáról.
[40] A Kúria az alaptalan bírósági felülvizsgálati kérelmet előterjesztő kérelmezőt kötelezte az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43. § (7) bekezdése szerinti illeték megfizetésére.
[41] A Kúria e végzéséről az Nsztv. 30. § (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben nyolc napon belül közleményt tesz közzé.
[42] A Kúria végzése elleni további jogorvoslatot az Nsztv. 30. § (1) bekezdése zárja ki.
Budapest, 2016. december 14.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Nyugdíjas Blog: 2014. szeptember
Nyugdíjas Klub hírei - 2014. szeptember
A Magyar Szakszervezeti Szövetség indít aláírásgyűjtést hétfőtől, egy hónapon keresztül, a korkedvezményes nyugdíj megmentéséért, írja a Napi.hu.
A korkedvezményes nyugdíj olyan veszélyes szakmákban dolgozókat érint, mint a járművezetők, a bányászok, a röntgenesek, vagy az atomerőműben dolgozók.
Nem szabad összekeverni a korengedményes nyugdíjakat -ami a BM dolgozókat megillette-a korkedvezményes nyugdíjakkal ami az egészségre ártalmas munkakörben foglalkoztatottakat illeti meg.ez esetben az utóbbiakról van szó.
Ennyit lehetne spórolni a nyugdíjakon 2015-ben
4 éve | Mészáros Istvánné Margit | 10 hozzászólás
Befagyasztás2,5 százalékos csökkentés5 százalékos csökkentés10 százalékos csökkentésTervezett spórolás 2015-ben500400300200100071142213354566
Az összegek milliárd forintban.
A nyugdíjak megadóztatása
Olyan találgatások is napvilágot láttak, hogy a Fidesz a nyugdíjak megadóztatására készül. Ez nem lenne annyira egyszerű, a rendszer ugyanis csak akkor lehet konzisztens, állítja Romhányi Balázs, ha az adózás előtti (bruttó) nyugdíjat a bruttó jövedelem alapján számítják.
Áááááá! Borika, ezt azért csinyájják E', mert a Mr Ötker ugye lenyúlta a vidék és TANYA fejlesztési pénzek nagyobbik részét ! Most ott valahol az ötkerben csinyájják E ' azt a tejet ! Csak azért, mert a fidesz jobban teljesít, oszt még a flaszteron is tejel a tehén ! A Tóninak, a Piti petinek, a Viktornak, a lázárnak, a kósának, a kövéréknek, és Lőinc Barátnak, az Andynak, és így tovább ... De a nyírségi, a bácskai, a békési, a borsodi, meg a többi nyomorgónak nem tejel még a kecske se.-.. csak fenyegetve érzik magukat kissé.. és a közmunka frontján..állnak a vártán !
A nyugdíjak csökkentése és a nyugdíjakra a költségvetésből kifizetett összeg csökkentése nem ugyanazt jelentik. Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter nyilatkozataiból az derül ki, hogy a kormány 2015-től kezdve három év alatt 1700 milliárdot akar spórolni az állami kiadásokon.
Politikai pánik
Ezt az MSZP és az Együtt–PM úgy értelmezték, hogy a Fidesz nyugdíjcsökkentésre készül.
Tisztelt nyugdíjas sorstársaim!
Ne hagyjátok magatokat megtéveszteni! Ez semmi más, csak az ellenzék riogatása.
Nyugdíj mellett dolgozik? Így veszítheti el ellátás
Évközi nyugdíjba menetel esetén hogyan érvényesül a kereseti korlát? Figyelembe kell venni a nyugdíjazás előtti keresetet is? Időarányosan kell kiszámolni a kereseti korlátot? Olvasónk kérdésére Winkler Róbert, az Adózóna nyugdíjszakértője válaszolt.
Olvasónk kijelentette: azt érti, hogy a nyugdíjas munkavállaló éves jövedelme, ha meghaladja a minimálbér 18-szorosát, akkor attól a hónaptól kezdve nem jogosult a nyugdíjra.
Major Éva üzente 4 éve
Köszönöm .hasznos.M Éva
Mit kell tudni a nyugdíjszerű ellátásokról?
A társadalombiztosítási ellátások egészségbiztosítási ellátásokra és nyugellátásokra bonthatók. Mindkét biztosítási ágazathoz kapcsolódhatnak hasonló rendeltetésű, de mégsem teljesen azonos ellátások. Most induló sorozatunkban ezeket a nyugdíjhoz hasonló ellátásokat ismerteti.
Az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaihoz hasonlítva például táppénzszerű ellátásként szokásos nevezni a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait, azaz a rehabilitációs ellátást és a rokkantsági ellátást.
Balázs Béla: Muzsikus mese
Az öreg kertész nagy csöndben egyedül éldegélt a virágaival. Az embereket nem tűrhette. De valakit mégis. Volt a kis házikóban egy kis szoba amit kiadott hónapszámba. Most félév óta lakott benne valaki, halvány, karcsú muzsikusfiú. Igen, csakhogy ez egészen más volt.
Így változhat a nyugdíjrendszer - itt a javaslat
Fontos kiemelni, hogy a javasolt rendszer szervesen illeszkedik a kormány jelenleg is alkalmazott korhatár előtti ellátási rendszerébe, ugyanakkor gyökeresen szakít az idejétmúlt munkaköri listák rendszerével, amelyet egyébként hosszú évek óta sosem sikerült megnyugtatóan rendezni - olvasható a szakszervezet közleményében.
A feltételes mód elmaradt.
Változhatna. .....
Ha valaki tud olyan javaslatot, amit derék kormányunk "befogadott" a Szakszervezetektől, az világosítson fel, mert lehet, hogy csak az én figyelmem kerülte el.
Általában úgy seprik le a másik oldal, vagy a civilek javaslatait, mint vak a poharat..
Nyugdíjasok és nagycsaládosok pályázhatnak a háztartásigép-cserére
Megjelent a háztartási gépek cseréjére kiírt pályázat, a részletes pályázati dokumentáció csütörtöktől elérhető a kormányzati honlapon és az ÉMI Nonprofit Kft. honlapján
Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (NFM) közleménye szerint 627,1 millió forinttal támogatják a háztartási gépek cseréjét.
Aki betölti a jogszabályban előírt korhatárt és saját jogú nyugellátásra jogosult, az a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében meg fogja kapni a nyugdíját.
A jelenlegi szabályozás szerint az öregségi nyugdíjkorhatár szempontjából nem mindegy, hogy ki melyik éveben született, ugyanis van akinek 62 és fél év, van akinek 65 év lesz az öregségi nyugdíjkorhatár.
A cikkben megpróbáljuk világossá tenni a kérdést és közreadjuk az öregségi nyugdíjkorhatár táblázatát is.
lipták miklósné üzente 4 éve
nem semmi jól kitolnak velünk.és aki már nem bir dolgozni az menjen koldulni?
Nyugdíjkedvezmény nagycsaládos nők esetén
Nagycsaládosokat érintő nyugdíjkedvezmény figyelembe vételével a nők kedvezményes nyugdíjba vonulásának feltétele, a 40 év jogosultsági idő csökkenthető. Mennyivel csökkenthető a jogosultsági idő és milyen feltételekkel vehető igénybe ez a fajta nyugdíjkedvezmény? Mi a különbség a szolgálati idő és a jogosultsági idő között? Nézzük meg!
Ismert, hogy az a nő, aki kereső tevékenységgel és a gyermekneveléssel összesen legalább 40 év jogosultsági időt szerzett, az életkorától függetlenül nyugdíjba vonulhat sőt, az öregségi nyugdíj teljes összegére jogosult, életkorától függetlenül.
Nyugdíj mellett igényelhető segély
Egyszeri segélyt igényelhet az a nyugdíjas, akinek a nyugdíj kifizetése nem éri el a 70000,-Ft-ot – egyedül élő nyugdíjas esetén a 80000,-Ft-ot – és olyan élethelyzetbe kerül, ami már veszélyezteti a létfenntartását.
Talán nem minden nyugdíjas ismeri ezt a jogszabály adta lehetőséget, ezért úgy gondoltuk, hogy a szorult helyzetben lévők figyelmét felhívjuk erre a lehetőségre.
Krízis helyzet kezelésére szolgál az alacsony nyugdíj egyszeri kiegészítése
Milyen krízishelyzet fordulhat elő, ami indokolttá teszi a segély kifizetését? A nyugellátás mellett kifizethető összeg különösen akkor válik indokolttá, ha azt a nyugdíjas valamilyen katasztrófa helyzet, elemi csapás, közeli hozzátartozó halála, illetve a kérelmező vagy közeli hozzátartozójának betegsége miatt igényli.
Én úgy emlékszem, a latin neve Matricaria chamomilla.. (vagy chamomillae??)
Egy kiegészítés gyűjtőknek: a többi (és többnyire hatástalan) hasonló növénytől a virágzat alapján lehet megkülönböztetni: ha kettévágod, a kamilla virágzata belül üreges a szár felé eső részén (a többié tömött).
Használatához: hányás esetén (ami lehet gyomorrontásos vagy más eredetű is) töményebb teát érdemes belőle főzni, s langyosan csak egy korttyal kezdeni.. ha kijön, ugyanezt megismételni néhányszor.. amikor már nem jön ki, nagyobb adagokban iható..(elkezdett hatni). Nem iható minden nap (ahogy a többi gyógytea sem a menta kivételével).
4 éve | Gyenge András | 6 hozzászólás
2014. 09. 23. 08,21.
Hónapokig kutattam a kémkedéssel megvádolt jobbikos EP-képviselő, Kovács Béla és orosz felesége, Szvetlana Isztosina múltját, és a végén úgy éreztem magamat, mintha egy kémfilmben lennék: párhuzamos házasságra, eltitkolt japán és osztrák férjre, alvilágra, rejtélyes utazásokra bukkantam, miközben néhány volt KGB-alkalmazottnak is megeredt a nyelve.
Még van Sándor. Maradt még elég sok "magánjáró" és gerinces, a szakmáját értő-szerető-tisztelő médiamunkás. Ez a fiatalember még komolyan veszi a szakmáját. Van még a tarsolyában több információ, ami épp kontroll alatt van, és ha a bizonyítékok elégségesek lesznek (3-4 oldalról is bizonyítottak, mert akkor biztos megáll a bíróságon az ügy) akkor lesz hamarosan folytatás.
Viszont újdonság, biztos hallottad is, hogy az EU illetékes bizottságának vezetője rákérdezett az Ügyészségre. Polt úrék a válaszban közölték, hogy "elkeveredett" és nem találják az aktát.. Jó,- mi ?
Nyugdíjba készül? Ezt teheti ha nem egyeznek adtai
Ismeri a majdani nyugdíjához szükséges adatokat; a szolgálati idejét, az elmúlt évtizedekben kapott keresetét? A nyugdíjbiztosítási szervek megkezdték az 1955–1959 között születettek kiértesítését a nyilvántartásukban szereplő adatokról. Összefoglaltuk, mit kell tennie annak, aki egyetért ezekkel az adatokkal, és mi a teendője annak, aki szerint ezek kiegészítésre, javításra szorulnak.
A nyugdíjbiztosítási nyilvántartásban található, nyugdíjjogosultságra jogosító biztosítási idők igazolására 2013.
70 éves nyugdíjkorhatár jöhet
Holtzer Péter nyugdíjszakértő a hvg.hu-nak adott interjút, ebben azt mondta, emelni kell majd a nyugdíjkorhatárt.
Holtzer Péter többek között arról beszélt a hvg-hu-nak, hogy 2050-ben már 70 éves nyugdíjkorhatár lesz, hiszen a jelenlegi szabályozás szerint is a következő évtized elejére már 65 évre emelkedik. Eszerint egy ma harmincas évei elején járó magyarnak még nagyjából negyven évet kell dolgoznia.
Számításai szerint 20-30 millió forintot félre kellene tennie annak nyugdíjas korára, aki nem akar alábbadni életszínvonalából és hozzátette, hogy a nyugdíjrendszernek a mai 35-50 évesek a legnagyobb vesztesei.
Szerző: Érdekesség.hu | Kategória: Építészet
Iránban, Shiraz városában találjuk az egyik legszebb épületet, amit ember valaha is látott. A Nasir al-Mulk mecset gyönyörűségével messzemenően kiemelkedik sok más építészeti csoda közül. Építését 1876-ban kezdték meg és 1888-ban fejezték be.
Geometriai mintázatú, kecsesen ívelt falak, finom rácsos mintákkal díszített kupolák és élénk színek jellemzik ezt a csodálatos építményt.
Milyen ellátásban reménykedhet idős korára az ember, ha alig van szolgálati ideje? Olvasónk kérdésére Winkler Róbert nyugdíjszakértőnk válaszolt.
„67 éves férfi ismerősöm körülbelül két év szolgálati idővel rendelkezik a 90-es években, és a kötelező katonai idővel. Jelenleg őstermelésből tartja fenn magát, de az életkorából adódóan ez egyre nehezebben megy” – ecsetelte ismerőse helyzetét olvasónk, azt kérdezve, van-e az illetőnek esélye valamilyen ellátás?
1kép 1vers
Össztársadalmi és politikai sunnyogás van, az állam lemondott 2-4 millió szegény emberről, nem tudjuk, ők hogyan kapnak nyugdíjat – mondja Holtzer Péter nyugdíjszakértő. 20-30 millió forintot félre kellene tennie annak nyugdíjas korára, aki nem akar alábbadni életszínvonalából, és el kell fogadni, hogy sokkal jobban magunkra leszünk utalva. A nyugdíjrendszernek a mai 35-50 évesek a legnagyobb vesztesei. Az pedig vicc, hogy igazából korrekt számaink sincsenek a ma és a jövő nyugdíjasairól.
2014. szeptember 18., csütörtök, 16:43 Utolsó frissítés: 1 órája
Címkék: egészségpénztár; pénzmosás elleni törvény; önkéntes egészségpénztár; nyugdííj; nyugdíjpénztár; önkéntes nyugdíjpénztár;
Baj van a gázkészülékekkel - több százezer embert érint
014. szeptember 18., csütörtök 17:05 Napi.hu
Címkék: gáz, készülék, felülvizsgálat
Szeptember 30-ig mintegy félmillió gázkészüléket kellene hitelesíttetni az ingatlantulajdonosoknak, egy nemzetgazdasági miniszteri rendelet szerint. A vizsgálatot elmulasztóknál akár ki is kapcsolhatná a szolgáltató a gázt.
Tudj meg többet a befektetési alapokról! Ingyenes sorozat érthetően, egyszerűen, gyakorlati példákkal.
2014. szeptember 18. 16:06
Rokkantsági és rehab ellátás melletti munkavégzés szabályai A nyugdíj melletti munkavégzés szabályairól szóló posztom kapcsán nagyon sok kérdést kaptam a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai melletti munkavégzésre vonatkozó szabályokról.
http://www.drfarkasandras.hu/elveszett-paradicsom/rokkantsagi-es-rehab-ellatas-melletti-munkavegzes-szabalyai
Világjárás vagy nélkülözés a jövő nyugdíjasainak sorsa
Lényeges: "stabil és kiszámítható anyagi háttérre van szükség, amihez az állami nyugdíj kiegészítése szükséges."január óta az állam is támogatja az ilyen célú megtakarításokat: a nyugdíjbiztosításra befizetett összeg 20 százaléka, de évente legfeljebb 130 ezer forint vehető igénybe adójóváírás formájában a törvényi feltételek szerint."
Gondom csak az,hogy a mai aktívaknál kis hazánkban nem látok stabil,biztos anyagi hátteret.A 3000milliárd magánpénztári megtakarítás pedig az állam kezén köddé vált.
Akárhogyan nézem?Aki szegény az is marad ha nem változik semmi.
A korábbi szabályozás lehetőséget nyújtott a polgármester részére, hogy amennyiben az önkormányzati választás során mandátuma, tisztsége megszűnt, a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése előtt öregségi nyugdíjat vegyen igénybe.
Nehogy már rosszul járjanak szegények.
Jön a nyugdíjemelés: mikor, mennyi?
4 éve | Mészáros Istvánné Margit | 11 hozzászólás
Kiszivárgott néhány szám a 2015-ös magyar költségvetés tervezetéről: pár ezer forinttal a nyugdíjak is emelkednek.
A bruttó bérek 3,7 százalékkal emelkedhetnek jövőre a közszférában, kismértékű létszámnövekedést is elképzelhető - derült ki a jövő évi költségvetés tervezési köriratának töredékéből, amely a Népszabadság birtokába jutott.
A kormány 2,5 százalékos inflációval (azaz a pénz vásárlóerejének romlásával) számol: a nyugdíjak az infláció mértékével emelkednek, így ugyanekkora,
2,5 százalékos nyugdíjemelésre lehet számítani.
Miltaller Judit üzente 4 éve
_Kedves Szabó Úr! Tökéletesen egyetértek a beírásával, a nagy URAK sohasem fogják igazán átérezni a kisebb, szegényebb, munkában megfáradt (min. 40 év munka) ember érzéseit. Mostanában elég sokan vannak a felső 10 ezerben akik még igazán nem is tudják, hogy mi az igazi kétkezi munka. Az irodában az asztal mögül könnyű rendeleteket meghozni, csak a kivitelezésnél jelentkeznek a problémák. Aki egyszer felmászott az uborkafára, az nagyon gyorsan el tudja felejteni a földönfutóként termő társát, vagy talán azt is, hogy Ő is onnan kapaszkodott felfelé. Csak hát éppen neki szerencséje volt, mert sikerült megtalálnia a felfelé vezető utat, helyet. Sok kis "nyögdíjas'-nak a 35-40 év munka után olyan betegségei jelentkeztek , amivel egyáltalán nem tud még + 2-3 helyen
munkát vállalni (ha egyáltalán találna is), hogy egy átlagosnak mondott életet biztosítson magának. No nem szaporítom tovább, voltunk már lent, fent, középen, a kerék már csak így forog. Minden rossz után jön egy jobb, de sajnos jöhet rosszabb is. Igazából én a mai fiatalokat sajnálom a legjobban, főleg azokat akik a kétkezi munkával szeretnének előbbre jutni. Szakmunkás oktatás a béka... alatt, pedig igazán ott kéne kezdeni, mert egy ház is alappal kezdődik, aztán megy tovább, egészen a tetőig. Az oktatásnak is így kellene lenni. Az általános után szakmunkás, utána érettségi, s majd ezt követően a főiskola, illetve az egyetem. Nálunk (kis hazánkban) azonban úgy látszik, hogy ez valahogy a feje tetejére van állítva. Kívánok Önnek és családjának további szép napokat, heteket, éveket.
A buszvezetők korengedményes nyugdíjáért küzdenek
Az autóbusz-gépkocsivezetők korkedvezményes nyugdíjának megtartását kéri a szaktárcától a Közlekedési Munkástanácsok Szövetsége; levelét kedden juttatta el a Nemzetgazdasági Minisztérium foglalkoztatásért felelős államtitkárához - közölte a szövetség kedden az MTI-vel.
A hatályos rendelkezés szerint ez év végéig lehet korkedvezményre jogosultságot szerezni, az ezzel kapcsolatos további kormányzati elképzelések viszont nem ismertek.
Itt vannak a számok: Így folytatódik a rezsicsökkentés
/ 2014.09.16., kedd 18:10 /	Hírforrás: MTI
Két hét múlva tovább csökkennek a családok terhei, a kormány - ahogy vállalta - folytatja a rezsicsökkentést: a tavalyi 20 százalékos csökkentések után szeptember elsejével az áram ára további 5,7 százalékkal lett olcsóbb, októbertől pedig az távhő ára csökken további 3,3 százalékkal - nyilatkozta Kurucz Éva kormányszóvivő kedden az MTI-nek.
Az eddigi rezsicsökkentésekkel a családok terhe évi 350-360 milliárd forinttal mérséklődött, a családok átlagos megtakarítása évente már 150- 200 ezer forint - tette hozzá.
Amikor kedden elolvastam ezt a hírt, elkezdtem keresni azt a 100-200 ezret, de egye fene, megelégedtem volna én a 150-el is.. Gondoltam átlagos háztartás, átlagosan gépesítve, és átlagon felülien energiatakarékosak az eszközök, itt biztos megtalálom.
Hát a nagy izét se találtam, nemhogy 150 ezret.. Lehet, hogy Rogán evtárs, vagy Lázár evtássaknál a havi 150-200 ezres rezsiköltségből megtalálnám,- de nálam a GÁZ is csak olyan 2-300 forint körüli havonta. A villany meg olyan ezer. Mármint amit a számlán fidesz színnel feltüntetnek.. mint rezsicsökkentést.. Ellenben amióta nem fussa a téli gázkazánozásra, és fával fűtök, annak meg olyan 20 ezer forinttal emelkedett az ára, az E ÚTDÍJ OKÁN... mármint annak a 10 erdei méternek, amit aztán én még szépen méretre vágok, és méretesre hasogatom.. És mivel a tűzifa újra nő, nem terhelem a környezetet se, mint a gázfűtés a sok széndioxiddal..
AZAZ, AMIT NYEREK A VÁMON, AZT BŐVEN ELVESZIK A RÉVEN...és akárhogy szorzok-osztok, azt találom, hogy csak a nadrág bővül, egyébként meg minden szűkül.
Köszi fidesz !! ..... De lehet, hogy akik meg pazarolnak, szoknál megmarad..nem tudom, csak a magamét tudom kiszámolni a meglévő számlák alapján..
De a kamu defláció kimutatására jó ...és aki nem jár vásárolni, az el is hiszi ?
Huszonnyolc újságírót rúgtak ki a Magyar Nemzettől (frissítve!) 0szept 15, 2014
Huszonnyolc újságírót bocsátottak el a Magyar Nemzettől – értesült a PestiSrácok.hu. A felmondásokat reggel óta folyamatosan nyújtják át a kollégáknak, emiatt információink szerint meglehetősen borús a hangulat a kormányközeli napilap szerkesztőségében, ahol már a Népszabadság (különös módon a Népszavában cáfolt) pénteki híre is nyugtalanságot keltett, miszerint Simicska Lajos nagyvállalkozó eladja az érdekeltségébe tartozó médiacsoportot.
Czeizel, az életigenlő
Az írás a Népszabadság 2014. 09. 15. számában jelent meg.
Tisztelem az akaraterőt. Azt a mindenen felülemelkedő szándékot is, amellyel Czeizel Endre súlyos betegen, minden erejét összeszedve megpróbálja sínre tenni élete egyik fő művét, az általa felfedezett és oly sokáig méltatlanul háttérbe szorított magzatvédő vitamint.
Sajnálattal vettem, hogy egy ilyen kiűnő szak embert a politikusok hátráltatják, mert a politika fontosabb. De akkor mégis meg kell jegyeznem,hogy a Ceizelnek nem lett volna nyíltan ki állnia Veje liberális- szocialista nézetei mellett, mert a szocialisták, nem szocialisták, mert a vad kapitalisták igényeinek tesznek eleget , a magyar nép kárára és a nemezt ellen. Sajnálom, és úgy tartom,hogy ilyen jó koponyának ,távol kell magát tartani a hiénáktól. Tibi tata.
2014. szeptember 15., hétfő 10:48 Napi.hu
Címkék: ablakcsere, kazáncsere, támogatás, lakossági energetikai pályázat, panelprogram
2014. 02. 12. 12:57
Az uniós csatlakozástól 2013 végéig körülbelül nettó 7000 milliárd forint jött Magyarországra különböző uniós támogatások formájában.
Nem akarnak elkülönülni a kerekesszékes utasok
Hírek 2014.09.15 09:18	Forrás: MEOSZ
Európában már általánosan elfogadott, hogy a vasúti kocsikat mozgássérült emberek is használják.
A Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségének (MEOSZ) elnöksége elképesztőnek és teljességgel elfogadhatatlannak tartja, hogy a MÁV olyan új Intercity-kocsikat tervez, amelyek nem akadálymentesek, és a kerekesszékes utasokat egy több évtizede hibás, ma már vállalhatatlan szemlélet jegyében külön vagonokban akarja utaztatni.
Nyitott megközelítéssel az életvégi döntésekért
Hírek 2014.09.15 10:01	Forrás: Weborvos
A halál társadalmi tabuja miatt nem ismerjük az életvégi szakaszban felmerülő döntési lehetőségeket.
http://www.napi.hu/magyar_gazdasag/menekul_a_magyar_penz_svajcbol_szazmilliardokrol_van_szo.586623.html
Ön is visszakaphat 130.000 Ft-ot a befizetett adójából! Hogyan?
Tovább dübörög a propaganda: jön az új Orbán-levél! 2014.09.12. 09:15 Kate Beckett
Orbán Viktor 2010 szeptembere óta előszeretettel levelezget népével: eddig 14 alkalommal választotta a konzultáció ezen formáját a miniszterelnök, legutóbb tavaly júliusban értesített minket arról, hogy Magyarország kikerült a túlzottdeficit-eljárás alól. Csak ennek a költsége (amint az a Miniszterelnökség közérdekű adatigénylésünkre adott válaszából kiderült) 755 millió forintra rúg, de ha az összes eddigi levelet nézzük, akkor kb.
Az unokám mitivációjára szárnyakat kaptam!
Bár a kormány szerint a magyar nyugdíjrendszerhez nem kell hozzányúlni 2030-ig, szakértők azt mondják, ez kizárt. Legutóbb a Népesedési Kerekasztal (NK) javaslata kapott nagyobb visszhangot, amely szerint a gyereknevelést el kellene ismerni a nyugdíjrendszerben. Egy számítás szerint ez viszont anyagilag sem érné meg a családoknak.
Bár Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter azt mondta, hogy 2030-ig semmilyen változás nem szükséges a magyar nyugdíjrendszerben, mivel a nyugdíjak kifizetése, a nyugdíjalapok működése biztosított, szakértők szerint kizárt, hogy a mindenkori kormány 2030-ig ne nyúljon hozzá jelentősen a nyugdíjrendszerhez.
Nem jár a nyugdíjkedvezmény - döntött a bíróság
A Kúria szerint a nők kedvezményes nyugdíja szempontjából jogosító időnek nem minősül a nappali tagozaton folytatott tanulmányi idő akkor sem, ha közben fönnállt a munkaviszony, de nem történt sem munkavégzés, sem díjazás – derül ki a Kúria ítéletébő
A munkaügyi bíróság korábbi ítéletében más állásponton volt: alperes TB szervet arra kötelezte, hogy azt az időszakot, amely alatt a felperes fizetés nélküli szabadságon volt és egyidejűleg ösztöndíjasként felsőfokú nappali tanulmányokat folytatott, a nők kedvezményes öregségi nyugdíjra jogosító idejeként ismerje el - ismerteti a Kúria ítéletét az Ado.hu.
Tudja miért kell idén 63 százalékkal többet fizetnünk?
2014. szeptember 11. csütörtök 10:19:59
Tavaly év végéhez képest eddig még soha - legalább is 2010 óta - nem látott mértékben drágult az egyik közlekedési szolgáltatás. Igaz, a mindennapokban ritkábban használt eszközről van szó.
pakoltak fel a netre
Dubai: Megszorítja a Wizz Airt az Emirates »
Mintegy 96,3 milliárd forinttal tartoznak azok, akik nem fizették be a távhő-, villamosenergia- és földgázszámláikat. 1,8 millióan el vannak maradva a befizetéssel, 334 783-an egy éve nem fizetnek. A szolgáltatásokból 72 984 fogyasztót kapcsoltak ki díjhátralék miatt.
4 éve | dr.Bakai Borbála | 13 hozzászólás
Címkék: ferge, mélyszegénység, közmunka
Tudj meg többet a befektetési alapokról! Ingyenes sorozat érthetően, egyszerűen, gyakorlati példákkal. Regisztrálj most!
" Érdemes dolgokkat foglalkozzunk inkább - például: örüljünk azokkal, akik tettek sorsuk javulásáért - valamint azért, hogy minél többen legyenek." Az ilyen emberek.
" majdnem művelt , fals érzelmeikkel küszködő/vagy azokkal büszkélkedő egyén" = most megint sikerült " betenni" önmagának, - sajnálatra / se/ méltó.....alpári: mint a saját szinvonala.
Szerencsére nem ez a viselkedés jellemző a társadalomra.
Drukkoljunk, hogy legyen minél több energia, erő, akarat az emberekben, hogy minél többen legyenek képesek javitani a saját és családjuk sorsán.
Barroso csak remélte, hogy nem verjük át
2014-09-11 15:20:00
Az Európai Bizottság leköszönő elnöke és a magyar miniszterelnök ma aláírták a 2014-2020 közötti partnerségi megállapodást, ami összességében 34 milliárd euróról szól.
A Világgazdaság beszámolója szerint Barroso így kommentálta a megállapodás aláírását: "Két papírt írok alá. Aláírom a magyart. Nagyon remélem, hogy az van a szövegben, amire számítok". A Világgazdaság felidézi, hogy korábban nem egy alkalommal megtörtént, hogy néhány törvénynél nem pontosan ugyanazt a szöveget küldte el a magyar kormány Brüsszelbe, mint amivel itthon elfogadták.
A pénznek nincs szaga, sajnos. Ha lenne, könnyebb lenne nyomon követni, hogy ki(k)nek a zsebébe kerül.
2014. szeptember 11., csütörtök, 17:03 Utolsó frissítés: 1 órája
Címkék: Európai Bizottság; versenyképesség;
Helyretett minket az Európai Bizottság: pocsék a magyar gazdaság versenyképessége.
Szájkaratéban viszont jobbak vagyunk, mint bárki az Unióban!
Megállt a nyugdíjasok számának növekedése, sőt az első félévben némi csökkenés is bekövetkezett – írta meg az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság friss adatai alapján a Napi.hu. A lap szerint a nyugdíjasok a szigorodó korhatárszabályok miatt vannak egyre kevesebben.
Kétmillió-tizennégyezer nyugdíjasnak folyósított nyugdíjat június végén az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (ONYF), amely szerény 16 ezer fős csökkenés januárhoz mérten.
2014. szeptember 11., csütörtök, 05:20 Utolsó frissítés: 54 perccel ezelőtt
Címkék: KDNP; Semjén Zsolt; egyházi törvény; kodifikációs remekmű;
Hát ezt megszoptad, tökfej!
Szolgálati idő a nők kedvezményes nyugdíjánál – így döntött a Kúria
Beszámít-e a fizetés nélküli szabadság időszaka a nők kedvezményes nyugdíjánál a jogosultsági időbe? A minap a Kúria mondta ki a végső szót egy jogvitában.
A másodfokú társadalombiztosítási szerv az alperes 2012. december 3-án kelt, a felperes szolgálati idő elismerése iránti kérelmét elbíráló határozatát helybenhagyta.
A munkaügyi bíróság a társadalombiztosítási határozatokat hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárásra, és arra kötelezte, hogy azt az időszakot, amely alatt a felperes fizetés nélküli szabadságon volt és egyidejűleg ösztöndíjasként felsőfokú nappali tanulmányokat folytatott, a nők kedvezményes öregségi nyugdíjra jogosító idejeként ismerje el.
A népesség várható eloszlása a következő évtizedekben:
http://www.demografia.hu/nepelo/nepelo_2013.pdf
A korbetöltött öregségi nyugdíjasok esetében az átlagos halálozási kor 79,2 év, a férfiaké 77,9 év, a nőké 80,4 év. Azt láthatjuk, hogy csupán 2,5 év a különbség a nők javára. Feltételezésünk szerint azoknak az ellátottaknak, akik öregségi nyugdíjasként (és nem rokkantként) kerültek be a rendszerbe, megszerezve a nyugdíjjogosultságot a szükséges szolgálati idővel, az életkilátásaik is kedvezőbbek.
- a születési évének megfelelő öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte, és
- legalább húsz év szolgálati idővel rendelkezik, valamint
- azon a napon, amelytől kezdődően az öregségi teljes nyugdíjat megállapítják, biztosítással járó jogviszonyban nem áll.
A nyugdíjrendszer hosszabb távú fenntarthatóságának egyik legfontosabb eszköze, hogy legalább a várható élettartam emelkedésével arányosan emelkedjen a nyugdíjkorhatár is.
A nyugdíjrendszer rövid bemutatása
A nyugdíjbiztosítás rendszerének átfogó reformjára utoljára 1997-ben került sor. A reform következtében kialakult a nyugdíjrendszer ún. hárompilléres modellje, amelyben az első pillért, a felosztó-kirovó elven működő társadalombiztosítási nyugdíjrendszert (1997. évi LXXXI. törvény (Tny.) és a végrehajtására kiadott 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet (TnyR.)), kiegészítette a tőkefedezeti elven működő, ugyancsak kötelező magán-nyugdíjpénztári rendszer (1997.
Több ezer nagymama az iskolapadban
Több ezer nyugdíjast oktatnak ingyen a Zsigmond Király Főiskola idősképzésein.
Két és fél ezer ötven év feletti hallgatónak kezdődik meg a tanév csütörtökön az ország legnagyobb szenioroktatási rendszerében. Az idősebb növendékeket országszerte 13 helyszínen várják a ZSKF kurzusai, melyek finanszírozásába az önkormányzatok is beszálltak, az öreg diákok így díjmentesen pallérozhatják tudásukat - írja a Magyar Nemzet.
Jászberényi József, a kezdeményezés atyja a lapnak elmondta, 2011-ben indították el Nyugdíjasok Óbudai Akadémiája címmel az első képzést, ami egyből óriási siker lett.
Remélhetőleg ez a nagyszerü zseniális kezdeményezés egész magyarországon elterjed, ezzel megfelelő pozitiv jövőképet biztositva a nyugdijasoknak.
Érdeklődési körüknek megfelelően szélesedhet a látókörük, lehetőségek nyilnak meg előttük, és a társas "összejövetelek" helyszinei nemcsak az orvosi rendelők lesznek.
Az a nagy baj, hogy az emberek veszik, - és sokan még esetleg örülnek is, hogy milyen jó vásárt csinálnak.
Azután egy idő után megkezdődnek az egészségügyi problémák, gyógyszerek szedése, allergia és ki tudja milyen nyavalyák még.
Hát akkor tényleg jó vásárt csináltak. / ? /
KÜLFÖLDÖN az emberek egészségtudatosabbak és NEM VESZIK EZEKET AZ ÁRÚCIKKEKET !!!!!/ ezzel elérik azt, hogy se a gyártónak, se a forgalmazóknak nem éri meg : igy ezek és a hasonló mocskok lekerülnek az üzletek polcairól.
Igy érték el több MacDonalds termékek bevonását, - mitőbb több helyen magát a MacDonalds üzleteket voltak kénytelenek bezárni a vásárlók tudatos érdektelenedése miatt.
Kár, hogy a magyarokat nem érdekli a saját egészségük !
Varga írásba adta: nem a gyerekszám határozza meg a nyugdíjat
ovábbra sem nyugszik a helyzet nyugdíjügyben: Szél Bernadett LMP-s képviselő írásbeli kérdést intézett Varga Mihályhoz, hogy a kormány álláspontjának tekinthető-e az a nyilatkozat, amit a nemzetgazdasági miniszter adott július végén. Akkor Varga azt nyilatkozta, hogy sem a nyugdíjrendszerben, sem a nyugdíjak értékét tekintve nem terveznek semmilyen változást. Ezt az álláspontot a miniszter most is megerősítette.
"A Kormány álláspontjának tekinthető az a nyilatkozat,amit ön a kormányülést követően tett a Népesedési Kerekasztal nyugdíjreformra vonatkozó javaslatáva lkapcsolatban?" – tette fel a kérdést augusztus 25-én Szél Bernadett LMP-s képviselő Varga Mihály nemzetgazdasági miniszternek.
Gazdira várnak a leszerelt rendőrkutyák. A belga és német juhászok éveken át nap mint nap bombát, kábítószert kerestek, járőröztek, de koruk vagy egészségi állapotuk miatt leszerelték őket.
gatottan várják a kutyusok a leendő gazdáikat az Országos Rendőr-főkapitányság Dunakeszi Oktatási Központjában. Többségük leszerelt rendőrkutya, de akadnak fiatalabb jószágok is. Őket kiképezték, mégsem alkalmasak a szolgálatra, jobb dolguk lesz családban.
– A leszerelt rendőrkutyák 99 százalékát megtartja a gazdájuk.
2014. szeptember 5., péntek 12:32 Napi.hu
Címkék: rekk, kaderják péter, közgazdász vándorgyűlés, rezsicsökkentés, áramár, gázár
A piaci folyamatokat követte, de túlzásba esett a kormány rezsicsökkentő politikája - véli Kaderják Péter, aki arról is beszélt, hogyan lehetne tartósan olcsóbb az áram és a gáz. Valaki torzítja a hazai nagykereskedelmi áramárat.
SZÉLKERÉK telepités / a szél / majdnem / mindig fúj.
SOLÁR telepités / külföldön külföldön különféle segitségeket és támogatásokat kapnak az államtól a fogyasztók .
Mert ha figyelmesen megnézzük az E-ON számlát, ott a RENDSZERHASZNÁLATI DIJ alatti felszámolt összegek összesen kb. olyan FT nagyság rendű összeget tesznek ki, mint a saját áramhasználatunk + ÁFA.
TEHÁT = MI A FOGYASZTÓK F I Z E T J Ü K az E_ON működési, működtetési és fenntartási költségeit. / ezekkel a rendszerhasználati dijakkal, mert mi közöm nekem ahhoz, hogy hogyan állitódik elő, szállitódik stb. az áram ????? !!!!!!
Ha kenyeret veszek, akkor sem érdekel az, hogyan vetették, aratták, őrőlték a búzát, hogyan sütötte a pék, stb. a kenyér - és minden árucikk ára, amit fizetek.
Ennek analógján: az áramfogyasztásom + ÁFA LENNE IGAZSÁGOSAN ÉS TÖRVÉNYESEN az, amit fizetek !!!!!!!
Ide kell eljutni.
Nyugdíj a gyermekek után? Hogy is van ez?
2014.09.05 06:01
Az elmúlt 1-2 hónapban felröppent az a hír, hogy van egy olyan kezdeményezés, amely szerint csak az kapna nyugdíj ellátást, akinek gyermeke van. Aztán szépen sorra érkeztek a különböző hírek, hogy az is kap (természetesen) állami nyugdíjat, akinek nincs gyermeke, csak kevesebbet. Összegezve rengeteg mindent lehetett eddig hallani, és mivel hivatalos állásfoglalás, és döntés nincs az ügyben, ezért egyelőre csak találgathatunk, de nézzük meg mit is tudunk eddig.
Megszereztük! Ezrek kapják meg ezt a fontos nyugdíjlevelet
Hamarosan több százezren fognak levelet kapni a nyugdíjfolyósítótól adategyeztetés céljából. Azonban sokan meglepődhetnek majd a kimutatás kézhezvétele után: ebből ugyanis kiderülhet, hogy a munkáltató rosszul vagy egyáltalán nem fizette utánuk a járulékot, így akár kevesebb nyugdíjra is számíthatnak. A Pénzcentrum megszerezte a dokumentumokat, és azt is mutatjuk, hogy mire érdemes figyelni az adategyeztetést során.
A napokban kezdte meg a nyugdíjbiztosító a nyilvántartási adatok egyeztetését.
Nyugdíjazás: így lehet előtte megszüntetni a munkaviszonyt
A nyugdíjkorhatárhoz közelítő munkavállalók esetében rendre felmerülő kérdés, hogy a nyugdíjazáskor, illetve azt megelőzően mit tehetnek és mit nem a munkáltatók, hogyan lehet megszüntetni a dolgozók munkaviszonyát. Cikkünkben összefoglaltuk a fontosabb tudnivalókat.
Bizonyára jócskán akadnak olyan élethelyzetek, amikor a munkaviszony alanyainak kapcsolata nem a legharmonikusabb, de a felek amunkavállaló belátható időn belüli nyugdíjjogosultságára tekintettel „kitartanak” egymás mellett.
Angyalok és ördögök.
Gyurcsény Ferenc Népszabadságban megjelent írásának teljes szóvege.
Bejelentési kötelezettségek nyugdíjas korban Kedves Olvasóim, sok nyugdíjas nincs tisztában azzal, hogy bejelentési kötelezettsége van bizonyos esetekben, amelyek nagyon komolyan érinthetik az ellátásuk folyósítását. A bejelentési kötelezettségeket a TB nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (Tny.) írja elő.
rimár irén üzente 4 éve
T.Dr.Farkas András! köszönjük a tájékoztatót!!!Tudna abban segíteni,hogy egyenesági örökös hiányában,nyugdíjkérdésekben hol van jogsegélyszolgálat, Az Orsz.Nyugdíjint.honlapján nincs! üdv Rimárné Bp.ről
Csináld magad!Így zajlik majd egy szociális temetés.
http://www.168ora.hu/itthon/csinald-magad-igy-zajlik-majd-egy-szocialis-temetes-130423.html
Csináld magad – így zajlik a szociális temetés Elméleti oktatás lesz sírásásból
A földomlás veszélye miatt egyedül senki sem áshat sírt, télen és nyáron eltérő viszonyokra kell számítani – ezt is megtanulják azok a gyászoló rokonok, akik szerény anyagi forrásaik miatt a szociális temetést kérik elhunyt hozzátartozójuknak.
Úgy gondolom, hogy rossz az elnevezés. Szociális.. mi ebben a szociális rész ?
Inkább úgy kellene nevezni : FIDIÓTA temetés. Sosem mertem elképzelni, hogy a születésem előtti időket hozza vissza valamelyik idióta csapat..
Miért ? Mert aki 2010-es években a régmúltat akarja visszahozni.. az nem lehet más csak IDIÓTA. mivel fideszes,- akkor hát fidióta..
http://rd.hirkereso.hu/rd/19092943?url=http://hvg.hu/itthon/20140902_Fischer_Adam_Verig_sert_hogy_egy_ilyen_fo#utm_source=hirkereso&utm_medium=listing&utm_campaign=hirkereso_2014_9_2
(hj) 2014.09.03.06:36
„Meghalni Gdanskért.” Ez a mondat jelképezi Nyugat-Európa magatartását azzal a háborúval szemben, amely 75 éve robbant ki.
Rossz hír a nyugdíjasoknak: elmarad a korrekció
A tavalyi 3,5 százalékos reálnyugdíj-emelés után várhatóan idén is csaknem 2 százalékkal nőhet a nyugdíjak vásárlóértéke. Mindez annak a következménye, hogy a költségvetés készítésekor a kormány felültervezte az inflációt és ennek megfelelően januárban 2,4 százalékkal emelte az ellátásokat. Ám a pénzromlás idei üteme várhatóan nem éri el az 1 százalékot sem, így a nyugdíjkiadások összege a tervezettnél akár 100 milliárd forinttal is magasabb lehet.
Kezdenek bepöccenni a magyar nyugdíjasok: ebből elég volt!
Úgy tűnik, mégis fel tudnak lépni a hatóságok az átverős termékbemutatók szervezőivel szemben. Nagykállóban például a helyi rendőrőrs vádemelési javaslattal zárt le egy nyomozást a minap: a szervezők megtévesztették a fogyasztókat, akik azt hitték, óriási árkedvezménnyel vásárolhatják meg a bemutatott készülékeket. Egy 81 éves nyugdíjasnak lett elege a lehúzásból.
Ingyenes orvosi vizsgálatra kapott meghívásra jelent meg mintegy harminc, többségében idős ember 2013.
Nagyon fontos lenne,hogy elolvassák és meg is szívleljék a tanácsokat.
2011. december 31-éig lehetőség volt saját jogú öregségi nyugdíj megállapítására abban az esetben is, ha az érintett személy nem töltötte még be a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt.
Legutóbb a Népesedési Kerekasztal állt elő egy elképesztően átgondolatlan ötlettel a kormány felé azzal, hogy nyugdíjszámításnál vegyék figyelembe a gyerekek számát is.
Ha nem lesz munka,nyugdíj sem lesz.
Balla Györgyi, 2014. szeptember 01., 06:19
, Pogátsa Zoltán
Lesz viszont gazdasági katasztrófa, polgárháború. Pogátsa Zoltán, a Nyugat-magyarországi Egyetem docense, a Magyar Tudományos Akadémia kutatója a Privátbankárnak adott interjújában elárulta: kiszámolta, hogyan kerülhetne egyensúlyba a magyar nyugdíjrendszer.
Wittmann Kornél üzente 4 éve
Nagyon jól mondja az úr!
Én számításaim szerint is.Ha már rég az lenne amit annó beigértek. EU-s fizetések. több lenne a járulék befizetések kevesebben mennének külföldre és nem kint adoznának és fizetnének járulékot , hanem ide haza.
Nem beszélve arról, hogy míg éhbérért , ennyire alacsony minimál bérért dolgoztatnak külföldi cégek és sok magyar cég is persze.. de a külföldiek kiviszik ez miatt a magasabb nyereséget, és az ithoni munkás bérekből befolyható járulékokat..
Nem a nyugdij rendszerrel van a baj. Hanem a bérezésekkel, és a sok elherdált állami pénzel.
Sok olyanba fektetnek bele milliárdokat stadion stb ami nem ad munka helyet, nem stabilizálja az EÜ és nyugdij rendszert nem stabilizálja a szociális szférát.Egyre több a szegény eladosodó.Eladnak házakat lakásokat és földönfutóvá válnak, mert nincs miből fentartaniuk magukat. Kitalálnak sok egyéb adokat emelnek áfákat stb.. de a bérek még mindig a nyomor negyedet képezi.
És nem úgy kellene villogni az áűtlag bérekkel, hogy azok akik politikusok tisztség viselők nagy válalkozok miliomosok stb azok béreivel össze fűzve vonni egy átlagot és kijelenteni hogy átlag 2xxx.xxx ft a kereset.. mert ez kamu.
Jelenleg sok munka helyen , dolgozok, rész munka idősek akik betegség miatt kényszerültek ebbe stb.. éhbérért jelenlegi élhetőségi szinten a nagy semmiért dolgoznak,Nem tudnak félre tenni,Nem mernek gyereket válalni( hiába vagdalozik XY hogy több gyerek kell) hogy lássa el a gyereket ha enni nem tud neki adni és ráadásul annak sem lesz munkája?
Az elherdált pénzeket a Magyar iparok mezőgazdaság EÜ rendszer és Rehabos rendszerre kellene forditani fejlesztés szemszögből.
Hisz ha újra egyre több magyar munkahely lenne iparok mint anno és jobb eü rendszer.. annál több embert foglalkoztathatnának annál több lenne az állam kasszába befolyt jövedelem is.Persze ehhez társulnija kell a jövedelem szintjének is.
Anno amiota EU-hoz csatlakoztunk igérték a EU-s béreket.. azota már rég a jelenlegi rendszerben a minimálbérnek az EU szintü átlag vagy is bocsánat minimálbér felét el kelett volna érnije ami NETTO 120-150.000FT.. és ez sehol sincs..Igy nem is lesz mi befojjon a kasszába ha hagyuk hogy kivigyék külföldre és melette elherdáljuk.
Másrészt anno beindult ez a tömeges átvilágítás, nyugdij rendszerhez vonatkoztatva, hogy sokan feketén vagy lefizetve lettek nyugdijjasok vagy rokkantak. Azota azok akik valoban betegek és rászorulnak azokat is kikészitik dobálják jobbról balra.Meg kell szüntetni az élősködést persze ez tény, de figyelni kell arra is hogy aki olyan annak segítség kell támogatás.
Az a baj hogy akiket megválasztottunk többet foglalkoznak külföldel és azzal hogy mik a szivül vágya és hogy tudnak meg gazdagodni.És egyre kevesebbet vesznek észre abbol hogy ez a szegénység, munkanélküliség, nyomornegyedes munkabér keresetek lassan tarthatatlanok lesznek.
Kiss István 50 perce új blogbejegyzést írt: Nemzeti lókiállítás

matches: bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság