A Kormány a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 41. §-ának (1) bekezdésében (a továbbiakban: Utv.) kapott felhatalmazás alapján az Utv. végrehajtásáról a következőket rendeli el:
a) az útlevél hatóságokat, feladat- és hatáskörüket, az úti okmánnyal összefüggő feladatok ellátásában közreműködő szervek feladatait;
2. §1 (1) E rendelet alkalmazásában az útlevél mellett az úti okmányok fajtái:
c)2 az oltalmazottként elismert személyek úti okmánya;
d)3 a menedékesek úti okmánya;
e)4 a bevándorolt és a letelepedett jogállású személy, valamint a hontalan úti okmánya és egyszeri visszautazásra jogosító okmánya;
f)5 a menekültként elismert személy, az oltalmazottként elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra jogosító úti okmánya.
ÚTLEVÉL HATÓSÁGOK ÉS HATÁSKÖRÜK
3. §6 (1) A magánútlevéllel, a szolgálati és a hajós szolgálati útlevéllel, valamint a határátlépési igazolvánnyal összefüggő hatósági ügyben elsőfokú útlevélhatóságként a Kormány a külföldre utazás szabályozásáért felelős minisztert (a továbbiakban: általános hatáskörű útlevélhatóság) jelöli ki.
(2) A Kormány az útiokmány-nyilvántartás és az útlevélhatósági eljárásban keletkezett iratok tekintetében központi adatkezelő szervként az általános hatáskörű útlevélhatóságot jelöli ki.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott feladatain túl az általános hatáskörű útlevélhatóság:
a) az úti okmányokkal és a külföldre utazásra felhasznált személyazonosító igazolványokkal összefüggő feladatok ellátásában közreműködő szervekkel és a konzuli tisztviselőkkel való kapcsolattartásra ügyeleti szolgálatot működtet;
b) létrehozza és kezeli – a biometrikus azonosítót tartalmazó tároló elemmel ellátott útlevelek és úti okmányok ellenőrzése céljából – a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: ICAO) összes tagországa nemzeti dokumentum-aláíró hatóságának tanúsítványait és visszavonási listáit tartalmazó tanúsítvány- és visszavonási listatárat,
4. §7 (1)8 A Kormány az alábbi hatáskörök tekintetében útlevélhatóságként a külügyminisztert jelöli ki:
(2)9 A konzuli tisztviselő hatáskörébe tartozik:
a)10 az ideiglenes magánútlevéllel kapcsolatos hatósági eljárás első fokon,
c)11 a menekültként elismert személy, az oltalmazottként elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra jogosító úti okmányával kapcsolatos hatósági eljárás,
d)12 az úti okmány külföldi elvesztése vagy megsemmisülése miatt a bevándorolt, letelepedett és a Magyarország által hontalanként elismert harmadik országbeli állampolgár egyszeri visszautazásra kiadott úti okmányával kapcsolatos hatósági eljárás.
(3)13 A konzuli tisztviselő és a tiszteletbeli konzuli tisztviselő hatáskörébe is tartozik az Utv. 20. § (1) bekezdése alapján érvénytelenné vált úti okmány elvétele.
5. § (1)14 A bevándorolt, továbbá a letelepedett jogállású személy és a hontalan úti okmányával kapcsolatos hatósági ügyben elsőfokú útlevélhatóságként a Kormány a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalnak a kérelmező lakóhelye, hontalan esetén tartózkodási helye szerint illetékes területi szervét jelöli ki.
6. §16 (1)17 A Kormány a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal kérelmező lakóhelye szerint illetékes területi szervét jelöli ki elsőfokú útlevélhatóságként a menekültként elismert személyek kétnyelvű úti okmányával, az oltalmazottként elismert személyek úti okmányával, továbbá a menedékesek úti okmányával összefüggő hatósági ügyekben.
7. §19 (1)20 Az úti okmányt előállító szerv, a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal), a magánútlevél, diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél tekintetében a konzuli tisztviselő az útlevélhatóságok feladatainak ellátásában közreműködőként vesz részt.
(2)21 A járási hivatal magánútlevél kiadásával összefüggő feladatai körében
a) átveszi a magánútlevél kiadására irányuló kérelmet,
b)22 e jogszabályban foglaltak szerint ellenőrzi a kérelmező személyi adatait és magyar állampolgárságát,
d)23 a kinyomtatott, valamint a formanyomtatványon benyújtott kérelmet és csatolt mellékleteit megküldi az általános hatáskörű útlevélhatóságnak,
e) az új okmány személyes átvétele esetén, illetve ha a postai úton továbbított okmányt az ügyfél nem vette át, gondoskodik az okmány ügyfélnek történő átadásáról és e tény nyilvántartásban történő rögzítéséről,
f)24 gondoskodik a postai úton továbbított és át nem vett okmányok megőrzéséről, majd az általános hatáskörű útlevélhatóságnak selejtezés céljából történő megküldéséről,
g) gondoskodik az úti okmány érvénytelenítéséről,
h)25 erre irányuló kérelem esetén lehetővé teszi a tároló elem adattartalmának ellenőrzését,
i)26 a járási hivatalnál történő bejelentés esetén rögzíti az okmány elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése, megrongálódása és találása tényét az útiokmány-nyilvántartásban.
(3)27 A konzuli tisztviselő a magánútlevél, a diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél kiadásával összefüggő közreműködői feladatai körében:
a) átveszi a magánútlevél, a diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél kiadására irányuló kérelmet,
d)28 a kinyomtatott, valamint a formanyomtatványon benyújtott kérelmet és csatolt mellékleteit magánútlevél esetében az általános hatáskörű útlevélhatóságnak, a diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél esetében a külügyminiszternek küldi meg,
e)29 gondoskodik az úti okmánynak az ügyfél részére történő átadásáról, és az átadás tényéről magánútlevél esetében az általános hatáskörű útlevélhatóságot, a diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél esetében a külügyminisztert értesíti,
f)30 gondoskodik az át nem vett okmányok megőrzéséről, majd magánútlevél esetében az általános hatáskörű útlevélhatóságnak, a diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél esetében a külügyminiszternek selejtezés céljából történő megküldéséről,
g) gondoskodik az úti okmány érvénytelenítéséről, valamint
h)31 erre irányuló kérelem esetén lehetővé teszi a tároló elem adattartalmának ellenőrzését,
i)32 értesíti az általános hatáskörű útlevélhatóságot az előtte tett bejelentés esetén az okmány elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése, megrongálódása és találása tényéről.
A HATÁRÁTLÉPÉSI IGAZOLVÁNY33
8. §34 (1)35 A határátlépési igazolvány határátlépésre feljogosító okmány, mely annak a magyar állampolgárnak adható, akinek nemzetközi szerződésből eredő feladata vagy szolgálata ellátása érdekében az államhatár rendszeres átlépése szükséges.
(3)37 A határátlépési igazolványra jogosultak körét és kiadásának feltételeit nemzetközi szerződés állapítja meg.
(4)38 A határátlépési igazolvány érvényességének időtartama – amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik – öt év.
(5)39 A határátlépési igazolványt vissza kell vonni a vonatkozó nemzetközi szerződésben foglaltak megszegése esetén.
(6)40 A határátlépési igazolványt az útlevélhatóságnál tizenöt napon belül le kell adni, ha az okmányra való jogosultság megszűnt.
9–10. §41
AZ EGYES ÚTI OKMÁNYOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK42
Az ideiglenes úti okmány
(emergency travel document)43
10/A. §44 (1)45 A magyar állampolgár az elveszett, eltulajdonított, megrongálódott, illetve személyazonosság megállapítására más módon alkalmatlanná vált útlevele vagy úti okmánya helyett ideiglenes úti okmányra jogosult, ha olyan ország területén tartózkodik, ahol nincs úti okmány kiállítására felhatalmazott konzuli tisztviselő.
10/B. §46 (1)47 A magyar állampolgár az ideiglenes úti okmány kiállítására vonatkozó kérelmét – a 10/A. §-ban foglalt feltételek fennállása esetén – az egy ideiglenes úti okmány létrehozásáról szóló, 1996. június 25-i 96/409/KKBP tanácsi határozat I. mellékletében meghatározott formanyomtatványon az Európai Unió bármely másik tagállamának diplomáciai vagy konzuli képviseletén (a továbbiakban: EU képviselet) nyújthatja be. A kérelmezőnek a kérelem benyújtásakor a személyazonossági és állampolgársági adatát tartalmazó, rendelkezésére álló okiratait be kell mutatni.
10/C. §48 (1)49 Az ideiglenes úti okmány kiállításához szükséges előzetes hozzájárulást – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az ideiglenes úti okmány iránti kérelem benyújtásához legközelebb működő konzuli tisztviselő adja meg az EU tagállam képviselete részére.
(2)50 Amennyiben az EU tagállam képviselete az (1) bekezdésben meghatározott konzuli tisztviselőt eredménytelenül kereste meg, az ideiglenes úti okmány kiállításához szükséges előzetes hozzájárulást a külügyminiszter adja meg.
(3)51 A konzuli tisztviselő, illetve a külügyminiszter az EU tagállam képviselete által kiállított és megküldött, az ideiglenes úti okmány fénymásolatát tartalmazó iratot az okmány kiállításától számított egy évig megőrzi.
10/D. §52 Az előzetes hozzájárulás megadásához a magyar állampolgár által megadott személyazonosító és útiokmány-adatokat az útiokmány-nyilvántartásban, illetőleg a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásában a konzuli tisztviselő, illetőleg a külügyminiszter közvetlen adathozzáféréssel vagy az általános hatáskörű útlevélhatóság útján ellenőrzi.
10/E. §53 (1)54 Az ideiglenes úti okmányt utazásra történő felhasználása után – elismervény ellenében – külföldön a konzuli tisztviselőnél vagy a Magyarország területére történő hazautazáskor a Rendőrségnél kell leadni.
(2)55 Az átvett ideiglenes úti okmányt a Rendőrség közvetlenül, a konzuli tisztviselő pedig a külügyminiszteren keresztül küldi meg az általános hatáskörű útlevélhatóságnak.
Menedékesek úti okmánya56
11. §57 (1)58 Ha a menekültügyi hatóság által menedékesként elismert személy nem rendelkezik származási országa érvényes úti okmányával – kérelmére – hat hónapra érvényes úti okmánnyal kell ellátni.
(2)59 Az úti okmány csak érvényességi idején belül használható fel utazásra és a Magyarország területére való visszatérésre.
(3)60 Az úti okmány egyszeri kiutazásra és visszautazásra használható fel.
(4)61 A menedékes úti okmánya tartalmazza:
A menekültként elismert személyek kétnyelvű
úti okmánya és az oltalmazottként elismert személyek
úti okmánya62
11/A. §63 (1) A menekültként elismert személyek kétnyelvű úti okmánya és az oltalmazottként elismert személyek úti okmánya egy évig érvényes.
A menekültként elismert személy, az oltalmazottként elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra jogosító úti okmánya64
11/B. §65 (1)66 A menekültként elismert személy, az oltalmazottként elismert személy és a menedékes a lejárt, elveszett, eltulajdonított, megrongálódott, illetve személyazonosság megállapítására más módon alkalmatlanná vált úti okmánya helyett Magyarországra történő egyszeri visszautazásra jogosító úti okmányra jogosult.
A bevándorolt és a letelepedett jogállású személy, valamint a hontalan úti okmánya67
12. §68 A bevándorolt és a letelepedett jogállású személy, valamint a hontalan úti okmánya tartalmazza:
13. § (1)69 Az úti okmány kiadására irányuló eljárás – az Utv. 10. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel – kérelemre indul. A kérelem benyújtására – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – külön jogszabályban meghatározott formanyomtatvány szolgál.
(2)70 Az útlevél iránti kérelemről az általános hatáskörű útlevélhatóság, a járási hivatal vagy a konzuli tisztviselő – az egészségi állapot miatti meghatalmazotti eljárás kivételével – a kérelemnek megfelelő adattartalmú, elektronikus kérelmet állít elő, amely – a 17. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – tartalmazza a kérelmező saját kezű aláírását, arcképmását és – az Utv. 7. § (4) bekezdésében foglalt kivétellel – a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés második mondata szerinti biometrikus adatát (a továbbiakban: második biometrikus adat), továbbá a kérelmező birtokában lévő előző útlevél érvénytelenítésére, visszahagyására vonatkozó bejegyzést is.
(3)71 Az úti okmány iránti kérelem, illetve az új úti okmány átvételekor leadott úti okmány átvételéről elismervényt kell kiállítani. A leadott útlevelet, a menekültként elismert személy kétnyelvű úti okmányát, illetve az oltalmazottként elismert személy úti okmányát a kérelmező kérésére érvénytelenítve vissza kell adni. A vissza nem adott útlevél megsemmisítéséről az általános hatáskörű útlevélhatóság útján kell intézkedni, a menekültként elismert személy kétnyelvű úti okmányát, illetve az oltalmazottként elismert személy úti okmányát a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal illetékes területi szerve megsemmisíti.
(4)72 A formanyomtatványt, illetőleg kinyomtatott és aláírt kérelmet, valamint a csatolt mellékleteket a járási hivatal megküldi, az elektronikus kérelmet elektronikus úton továbbítja az általános hatáskörű útlevélhatóságnak.
(5)73 A konzuli tisztviselő
a)74 a rendes eljárásban külföldön benyújtott magánútlevél iránti kérelem formanyomtatványát és a kinyomtatott és aláírt kérelmet, valamint a csatolt mellékleteket a külügyminiszteren keresztül megküldi, az elektronikus kérelmet elektronikus úton továbbítja az általános hatáskörű útlevélhatóságnak,
b) a külföldön benyújtott diplomata- és külügyi szolgálati útlevél iránti kérelem formanyomtatványát és a kinyomtatott és aláírt kérelmet, valamint a csatolt mellékleteket megküldi a külügyminiszternek, az elektronikus kérelmet elektronikus úton továbbítja a külügyminiszternek.
14. § (1)75 A kérelmező
a)76 a magánútlevél és a második magánútlevél iránti kérelmet belföldön a járási hivatalnál vagy az általános hatáskörű útlevélhatóságnál, külföldön a konzuli tisztviselőnél,
b)77 a szolgálati és hajós szolgálati útlevél iránti kérelmet, valamint a magánútlevél, a második magánútlevél, a szolgálati és hajós szolgálati útlevél soron kívüli kiállítására vonatkozó kérelmet, továbbá a magánútlevél és a második magánútlevél sürgősségi kiállítására vonatkozó kérelmet a járási hivatalnál vagy az általános hatáskörű útlevélhatóságnál,
c)78 a magánútlevél és a második magánútlevél azonnali kiállítására vonatkozó kérelmet a járási hivatalnál és az általános hatáskörű útlevélhatóságnál,
d)79 a diplomata- és külügyi szolgálati útlevél iránti kérelmet a külügyminiszternél vagy a konzuli tisztviselőnél,
f)80 a menekültként elismert személy kétnyelvű úti okmánya, az oltalmazottként elismert személy úti okmánya, valamint a menedékes úti okmánya iránti kérelmet a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal kérelmező lakóhelye szerint illetékes területi szervénél,
g)81 a bevándorolt és a letelepedett jogállású személy, valamint a hontalan úti okmánya iránti kérelmet a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal kérelmező lakóhelye vagy – hontalan esetében – tartózkodási helye szerint illetékes területi szervénél,
(2)82 Az utazást elrendelő szervnek – a kérelmező nevében – a határátlépési igazolvány iránti kérelmet az általános hatáskörű útlevélhatóságnál kell benyújtania.
15. §83 Kiskorú vagy gondnokság alatt álló kérelmét a törvényes képviselő nyújtja be.
16. §84 (1) A kérelmező az eljárás során
a)85 a magyar állampolgárságát – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a magyar állampolgárságról szóló törvényben meghatározottak szerint igazolja, vagy
b)86 kérheti, hogy az eljáró hatóság keresse meg a polgárok személyi, lakcím és értesítési cím adatait tartalmazó nyilvántartást vezető szervet, hogy a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban a kérelmező magyar állampolgárként szerepel-e.
(2)87 Ha a kérelmezőt a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartása magyar állampolgárként nem tartalmazza és a kérelmező nem rendelkezik az állampolgárság igazolására alkalmas okmánnyal, az eljáró útlevélhatóság vagy az eljárásban közreműködő hatóság az állampolgárság megállapítása érdekében megkeresi állampolgársági ügyekben eljáró szervet.
(3)88 Ha a kérelmet a konzuli tisztviselőnél nyújtják be, azon külföldön született, a 6. életévét be nem töltött kérelmező magyar állampolgárságát, akit a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartása magyar állampolgárként nem tartalmaz, és nem rendelkezik az állampolgárság igazolására alkalmas okmánnyal, a 17. § (7) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén vélelmezni kell.
17. § (1)89 Az úti okmány iránti kérelem előterjesztésekor a kérelmező a kérelmezett úti okmány adattartalmát képező személyes adatait, azok ellenőrzésére szolgáló okiratokat, lakcímét, illetve értesítési címét, továbbá arcképmását és saját kezű aláírását köteles az eljáró útlevélhatóság rendelkezésére bocsátani. Írásképtelen kérelmező útlevelének aláírás rovata bejegyzést nem tartalmaz, kivéve, ha a kiskorú vagy gondnokság alatt álló személy kérelmét törvényes képviselője nyújtja be és írja alá. Az Utv. 7. § (4) bekezdésében foglalt kivétellel a kérelmező az útlevél kérelmezésekor köteles a második biometrikus adatot az útlevélhatóság rendelkezésére bocsátani.
(2)90 Az úti okmány iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell az illetékekről szóló törvényben meghatározott illeték, illetve a külön jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetését. A kérelmező birtokában lévő előző, le nem járt érvényességi idejű, valamint a visszahagyott úti okmányt az új úti okmány személyes átvételekor le kell adni, illetve a 25. § (3) bekezdésében meghatározott esetben az új magánútlevél átvételekor a konzuli tisztviselőnél személyesen kell leadni vagy postai úton eljuttatni.
(2a)91 Ha a kérelmező nem személyesen jár el, a kérelem tartalmát képezi a kérelmező arcképmása (igazolványképe) is.
(3)92 Kiskorú vagy gondnokság alatt álló személy kérelmének elbírálásakor vizsgálni kell a szülőknek (törvényes képviselőnek) az úti okmány kiadásához szükséges hozzájáruló nyilatkozat meglétét vagy igazolni kell a szülői felügyelet megszűnését, illetve szünetelését.
(4)93 Nem szükséges a szülők (törvényes képviselők) hozzájáruló nyilatkozata kiskorú vagy gondnokság alatt álló személy esetén az ideiglenes magánútlevél kiállítására irányuló kérelem elbírálása során, ha a kérelmező útlevele, illetve a külföldre utazáshoz felhasznált személyazonosító igazolványa a személyazonosság megállapítására alkalmatlanná vált, megrongálódott, elveszett vagy azt eltulajdonították. Ebben az esetben az ideiglenes magánútlevelet – az Utv. 10. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott keretek között – legfeljebb a korábbi magánútlevéllel megegyező érvényességi idővel lehet kiállítani.
(5)94 A szolgálati útlevél iránti kérelem az irányítást (felügyeletet) gyakorló miniszter, ennek hiányában az országos hatáskörű szerv vagy hivatal vezetőjének az útlevél kiállítására irányuló, indokolt javaslata alapján bírálható el.
(6)95 A hajón teljesítendő szolgálat a gazdálkodó szervezet hajózási engedély kivonatának vagy cégkivonatának bemutatásával igazolható. A gazdálkodó szervezet cégkivonatát az útlevélhatóság a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
(7)96 A 16. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a kérelem elbírálása során vizsgálni kell a kérelmező külföldön történt születését, valamint a magyar állampolgárságú törvényes képviselőnek a gyermek adataira és állampolgárságára vonatkozó nyilatkozatát.
18. § (1)97 A kérelmező személyi adatainak és úti okmányhoz való jogosultságának ellenőrzéséhez – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – az úti okmány iránti kérelem előterjesztésekor be kell mutatni:
a)98 a kérelmező érvényes állandó személyazonosító igazolványát vagy más, a személyazonosságának igazolására alkalmas érvényes hatósági igazolványt, valamint – ha azzal rendelkezik – a személyi azonosítóról és a lakcímről szóló hatósági igazolványát;
b)99 az érvényes állandó személyazonosító igazolvánnyal vagy más, a személyazonosságának igazolására alkalmas érvényes hatósági igazolvánnyal nem rendelkező magyar állampolgár kérelmező születési, továbbá a névviselés megállapítására alkalmas házassági anyakönyvi kivonatát, valamint a külföldön élő kérelmező esetében – a 16. § (2) bekezdésében és a 19. § (7) bekezdésében foglalt kivétellel – magyar állampolgárságát igazoló okiratot is;
c)100 kiskorú, valamint a gondnokság alatt álló kérelmező esetén a – b) pontban foglaltak mellett – a szülő (törvényes képviselő) állandó személyazonosító igazolványát vagy más, a személyazonosságát igazoló érvényes hatósági igazolványt, külföldi esetén úti okmányát, a gondnok-, illetve gyámkirendelő határozatot vagy az intézeti gyám igazolását az intézeti gyámság fennállásáról;
d)101 a kérelmező előző, le nem járt érvényességi idejű úti okmányát, ha annak visszahagyását kérte.
(2)102 Ha a kérelmező az előző úti okmányát nem tudja bemutatni, nyilatkoznia kell annak eltulajdonításáról, elvesztéséről, illetve megsemmisüléséről. Az eltulajdonításról tett nyilatkozat az úti okmány eltulajdonítása miatt tett feljelentésről készült jegyzőkönyv bemutatásával pótolható.
(3)103 Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben, ha a születési vagy a házassági anyakönyvi kivonat nem áll a kérelmező rendelkezésére, akkor az útlevélhatóság, vagy az eljárásban közreműködő hatóság hivatalból intézkedik a személyazonosság megállapítása érdekében.
(4)104 Amennyiben az úti okmány jogosultja bejelentésében úgy nyilatkozott, hogy úti okmánya megsemmisült, az eljárás során az okmányt elveszettként kell kezelni és az útiokmány-nyilvántartásba az elveszett (megsemmisült) érvénytelenségi okot kell bejegyezni.
(5)105 A 16. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a kérelmező – a 17. § (7) bekezdésében meghatározott feltételek teljesítése mellett – mentesül az (1) bekezdés b) pontja szerinti okiratok bemutatási kötelezettsége alól.
19. § (1)106 Az útlevél iránti kérelem előterjesztésekor a kérelmező jogosultságát, továbbá személyazonosságát és állampolgárságát ellenőrizni kell. Ennek során az igénylőlap adatait egyeztetni kell a személyazonosító igazolvány vagy a személyazonosság igazolására szolgáló más hatósági igazolvány, valamint a születési és házassági anyakönyvi kivonatának adataival. A kérelmezőnek – kiskorú vagy gondnokság alatt álló személy esetén a szülőnek (törvényes képviselőnek) – az igénylőlap ellenőrzését és az adatok valódiságát aláírásával kell igazolnia. Vizsgálni kell továbbá, hogy az arcképmás személyazonosításra alkalmas-e, illetőleg a kérelmező azonos-e a fényképen levő személlyel.
(3) Amennyiben a kérelmező személyazonosságát illetően kétség merül fel, az eljáró útlevél hatóság – szükség esetén az érintett személy meghallgatásával – elrendelheti a személyazonosítást.
(4)107 Ha a kérelem felvételénél végrehajtott adategyeztetéskor a személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatai nem egyeznek meg a bemutatott okmány vagy okirat adataival – a hazatérés céljából kiállított ideiglenes magánútlevél iránti kérelem kivételével – vizsgálni kell az eltérés okát, és indokolt esetben a személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatait haladéktalanul helyesbíteni kell. A helyesbítést magyar állampolgár esetén kizárólag az elektronikus anyakönyvi nyilvántartás adatai alapján lehet elvégezni.
(5)108 A személyazonosító igazolvány kiadása és az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés szabályairól szóló kormányrendelet szerinti egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés szabályait az úti okmány kiadására irányuló hatósági eljárásban az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(6)109 A konzuli tisztviselőnél benyújtott magánútlevél, diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél iránti kérelem esetén a személyazonosság és a magyar állampolgárság ellenőrzése az érvényes magyar útlevél vagy érvényes állampolgársági bizonyítvány, illetőleg az érvényes személyazonosító igazolvány alapján is elvégezhető.
(7)110 Az elveszett, eltulajdonított vagy megsemmisült érvényes magánútlevél helyett új útlevél kiadása esetén a kérelmezőnek magyar állampolgárságát nem kell igazolnia, ha az útlevélhatóság a magánútlevél visszavonására intézkedést nem tett.
(8)111 Az általános hatáskörű útlevélhatóság két alkalommal hívhatja fel hiánypótlásra a kérelmezőt.
20. §112 Az Utv. 14. § (4) bekezdésében meghatározott szolgálati útlevél kiadását az útlevélhatóság megtagadja, ha az Utv. 16. § (1) bekezdésében meghatározott kizáró ok áll fenn.
A diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél113
20/A. §114 (1) A diplomata- és külügyi szolgálati útlevél iránti kérelmet – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a külügyminiszternél, az útlevél kiadását kérő szerv javaslatával együtt kell benyújtani.
20/B. §115 Ha az Utv. 7. § (4) bekezdése alapján kiadható útlevél iránti igény benyújtásakor az elektronikus kérelem előállítása technikai akadályba ütközik, az útlevélkérelmet jogszabályban előírt formanyomtatványon kell előterjeszteni.
20/C. §116 (1) A kérelmet előterjesztőnek törvényes képviselői, illetve – a 20/A. § (2) bekezdés c) pontjában előírt utalás hiányában – hozzátartozói jogállását igazolnia kell az eljáró útlevélhatóság előtt.
Különleges eljárások117
21. §118 (1)119 A konzuli tisztviselő a külföldön élő vagy tartózkodó állampolgár részére az ideiglenes magánútlevelet haladéktalanul állítja ki.
(2) Az útlevélhatóság az úti okmányt soron kívüli eljárás keretében hét napon belül kiállítja.
21/A. §120 Az útlevélhatóság a magánútlevelet, valamint a második magánútlevelet sürgősségi eljárás keretében a kérelem benyújtásától számított három napon belül kiállítja.
21/B. §121 Az útlevélhatóság a magánútlevelet, valamint a második magánútlevelet azonnali eljárás keretében a kérelem benyújtásától számított huszonnégy órán belül kiállítja
A második magánútlevél kiadása122
22. §123 (1) A második magánútlevél kiadása szempontjából az útlevélhatóság különös méltánylást érdemlő körülményként értékeli, ha az utazás célja szerinti országba történő beutazás a meglévő magánútlevélben elhelyezett bejegyzés miatt meghiúsulhatna, vagy emiatt a kérelmezőt más joghátrány érhetné.
23. § (1)124 Ha a kérelmező a személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá tartozik, akkor az úti okmányt a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból átvett személyes adatokkal kell kiállítani.
(2)125 Az úti okmányt – a (2a) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kérelmező a kérelem benyújtásakor tett kézbesítési címre vonatkozó nyilatkozatában foglaltaknak megfelelően
a)126 személyesen, törvényes képviselője vagy meghatalmazottja útján a járási hivatalnál,
b) külföldön a konzuli tisztviselőnél vagy a konzuli tisztviselő által – a könyvelt küldeményként történő kézbesítésre vonatkozó szabályoknak megfelelően – postára adott úti okmányt postai úton,
d) belföldön – a könyvelt küldeményként történő kézbesítésre vonatkozó szabályoknak megfelelően – postai úton
(2a)127 A sürgősségi, valamint az azonnali kiállítású úti okmányt a kérelmező személyesen, törvényes képviselője vagy meghatalmazottja útján Budapest Főváros Kormányhivatalánál és az általános hatáskörű útlevélhatóságnál veheti át.
(3)128 A kérelmező az okmány és a benne lévő tároló elem tartalmát a járási hivatalnál, a konzuli tisztviselőnél vagy az eljáró útlevélhatóságnál személyesen ellenőrizheti.
(4)–(5)129
(6)130 A megjelölt kézbesítési címre postai úton megküldött és át nem vett útlevelet a kérelmező személyesen vagy meghatalmazottja útján veheti át a kézbesítési cím szerint illetékes járási hivatalnál. Az át nem vett útlevelet – az átvételre való felhívást követően – a járási hivatal az útlevél kiállításától számított egy év elteltével visszaküldi az általános hatáskörű útlevélhatóságnak. Az általános hatáskörű útlevélhatóság az át nem vett útlevelet beérkezését követően megsemmisíti, és gondoskodik e ténynek a nyilvántartásban való feltüntetéséről.
24. § (1)131 Az úti okmány jogszerű birtokosa köteles az úti okmányát sértetlenül megőrizni, a hatóság felhívására bemutatni, visszavonás vagy visszatartás elrendelésekor az úti okmány átvételére jogosultnak átadni, illetőleg a jogosultság megszűnésekor az azt kiállító hatóságnak leadni.
(3)133 Az úti okmányt másra átruházni, letétbe helyezni vagy biztosítékul átadni, illetőleg átvenni, abba – az Utv. 7. § (8) bekezdésében meghatározott szervek kivételével – bejegyzést tenni nem szabad.
(4)134 Akinek az úti okmányát eltulajdonították, megsemmisült, vagy elvesztette, köteles azt haladéktalanul, de legkésőbb a tudomásra jutástól számított három munkanapon belül az úti okmány iránti kérelem átvételére jogosult szervnél vagy az útlevélhatóságnál bejelenteni. Az úti okmány eltulajdonítása miatt a bejelentési kötelezettség a rendőrségnél tett feljelentéssel is teljesíthető.
(5)135 Ha a bejelentési kötelezettséget a rendőrségnél teljesítették, a rendőrség elektronikus úton értesíti az általános hatáskörű útlevélhatóságot. A járási hivatal, illetve az általános hatáskörű útlevélhatóság haladéktalanul gondoskodik az úti okmány eltulajdonítása, megsemmisülése, elvesztése tényének útiokmány-nyilvántartásban történő átvezetéséről.
(6)136 Az elveszettnek vélt és az erről szóló bejelentés után megtalált úti okmányról a megtalálástól számított három munkanapon belül értesíteni kell az úti okmány átvételére jogosult szervet, illetve az útlevélhatóságot.
(7)137 A járási hivatal és az általános hatáskörű útlevélhatóság haladéktalanul gondoskodik a találás tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(8)138 Az elvesztés vagy eltulajdonítás miatt érvénytelenné vált, de később megtalált úti okmány, az ügyfél kérelmére, az okmány 25. § (6) bekezdése szerint végrehajtott érvénytelenítését követően és abban az esetben adható vissza, amennyiben az még valamely országban való tartózkodásra (belépésre, átutazásra, kiutazásra) jogosító érvényes engedélyt tartalmaz.
25. § (1)139 A(z)
a)140 európai parlamenti képviselő, az országgyűlési képviselő, a nemzetiségi szószóló, vagy annak házastársa, gyermeke diplomata-útlevelét az Országgyűlés Hivatalánál,
d) a)–c) pontban meghatározott hivatalos útlevelek kivételével a hivatalos útlevelet az utazást elrendelő szervnél,
e) a)–d) pontban meghatározott útlevelek kivételével egyéb okmányt az útlevélhatóságnál, vagy a járási hivatalnál
tizenöt napon belül le kell adni, ha megszűnt az arra való jogosultság.
(2)141 Az európai parlamenti képviselő, az országgyűlési képviselő, a nemzetiségi szószóló, vagy annak házastársa, gyermeke diplomata-útlevele esetében az Országgyűlés Hivatala, az Utv. 14. § (4) bekezdésben meghatározott személy szolgálati útlevele esetében a kiadásra javaslatot tevő szerv az Utv. 20. § (1) bekezdés e) pontja alapján érvénytelenné váló hivatalos útlevél jogosultját, a jogosultság megszűnését megelőző tizenöt nappal értesíti a jogosultság megszűnésének időpontjáról, a leadási kötelezettségről, annak határidejéről, valamint a leadás elmaradásának jogkövetkezményeiről.
(2a)142 A (2) bekezdésben meghatározott hivatalos útlevelek kivételével az utazást elrendelő szerv, hajós szolgálati útlevél esetében a hajón teljesítendő szolgálatot igazoló gazdálkodó szervezet az Utv. 20. § (1) bekezdés e) pontja alapján érvénytelenné váló hivatalos útlevél jogosultját, a jogosultság megszűnését megelőző tizenöt nappal értesíti a jogosultság megszűnésének időpontjáról, a leadási kötelezettségről, annak határidejéről, valamint a leadás elmaradásának jogkövetkezményeiről.
(2b)143 Ha a hivatalos útlevél jogosultja az Utv. 20. § (1) bekezdés e) pontja szerint érvénytelenné vált hivatalos útlevelet a tizenöt napos határidőn belül nem adja le, akkor
a)144 az európai parlamenti képviselő, az országgyűlési képviselő, a nemzetiségi szószóló, vagy annak házastársa, gyermeke diplomata-útlevele esetében az Országgyűlés Hivatala,
c) az a) és b) pontban meghatározott hivatalos útlevelek kivételével az utazást elrendelő szerv
a leadási határidő eredménytelen elteltét követő munkanapon értesíti az útlevélhatóságot.
(3)145 A külföldön élő vagy tartózkodó magyar állampolgár előző, le nem járt érvényességi idejű magánútlevelét, ideiglenes magánútlevelét, diplomata- vagy külügyi szolgálati útlevelét az új úti okmány átvételével egyidejűleg köteles a konzuli tisztviselőnél személyesen leadni vagy postai úton eljuttatni.
(4)146 Az ideiglenes magánútlevelet az állampolgár a hazautazását követően öt munkanapon belül köteles az általános hatáskörű útlevélhatóságnál vagy a járási hivatalnál leadni, amely azt a további intézkedések megtétele céljából a külgazdasági és külügyminiszternek küldi meg.
(5)147 A jogosultja halála esetén a még le nem járt érvényességi idejű úti okmányt hozzátartozója – vagy akinek a birtokába került – tizenöt munkanapon belül, továbbá, aki úti okmányt talál, három munkanapon belül köteles a járási hivatalhoz, a kiállító útlevélhatósághoz vagy külföldön a konzuli tisztviselőhöz személyesen vagy postai úton eljuttatni.
(6)148 Az úti okmányt az adatoldal átlyukasztásával kell érvényteleníteni. Az érvénytelenített úti okmányt kérelemre – az elhunyt úti okmánya esetén a hozzátartozó ilyen irányú kérelmére – vissza kell adni. Nem adható vissza az érvénytelenített úti okmány, ha az hamis vagy meghamisították.
(7)149 A konzuli tisztviselő az érvénytelenített magánútlevelet és második magánútlevelet, a járási hivatal az érvénytelenített magánútlevelet, második magánútlevelet, szolgálati és hajós szolgálati útlevelet – a 24. § (8) bekezdésében és a 25. § (6) bekezdésében meghatározott kivétellel – az általános hatáskörű útlevélhatóságnak küldi meg a további intézkedések megtétele céljából.
26. §150 A hivatalos útlevél rendeltetésszerű használatával összefüggésben az utazást elrendelő szerv – az európai parlamenti képviselő, az országgyűlési képviselő, a nemzetiségi szószóló, vagy házastársa, gyermeke diplomata-útlevele esetében az Országgyűlés Hivatala, az Utv. 14. § (4) bekezdésében meghatározott szolgálati útlevél esetében a javaslatot tevő szerv, hajós szolgálati útlevél esetében a hajón teljesítendő szolgálatot igazoló gazdálkodó szervezet – ellenőrzi, hogy a hivatalos útlevél
28. §151 A menekültként elismert személy, az oltalmazottként elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra jogosító úti okmányát, a bevándorolt, letelepedett jogállású személynek és hontalanként elismert személynek egyszeri visszautazásra kiadott úti okmányát, a menedékesek úti okmányát a Magyarország területére való visszatéréskor le kell adni, amit a rendőrség elismervény ellenében elvesz és azt a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalnak haladéktalanul megküldi.
29. §152 (1)153 A diplomata- – kivéve az európai parlamenti képviselő, az országgyűlési képviselő, a nemzetiségi szószóló, vagy annak házastársa, gyermeke diplomata-útlevelét –, a külügyi szolgálati, a szolgálati – kivéve az Utv. 14. § (4) bekezdésében meghatározott személy szolgálati útlevelét – és a hajós szolgálati útlevél, valamint a határátlépési igazolvány esetén az utazást elrendelő szerv
b) ellenőrzi a rendeltetésszerű – kizárólag hivatalos célú – felhasználást,
(2)154 Az európai parlamenti képviselő, az országgyűlési képviselő, a nemzetiségi szószóló, vagy annak házastársa, gyermeke diplomata-útlevele esetében az Országgyűlés Hivatala
(4) Az útlevélhatóság az utazást elrendelő szervtől az (1) bekezdés a)–d) pontjában, az Országgyűlés Hivatalától a (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott, a kiadásra javaslatot tevő szervtől a (3) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott adatokat kérhet.
29/A. §155 (1) A Külgazdasági és Külügyminisztérium által a 20/A. §-ban meghatározott jogosultak részére kiállított diplomata- és külügyi szolgálati útlevelek biztonságos megőrzéséről és azok naprakész nyilvántartásáról az utazást elrendelő, illetve az útlevél kiadására javaslatot tevő szerv vezetője (a továbbiakban: nyilvántartó szerv) gondoskodik.
29/B. §156 (1) A diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a hivatalos célú utazást megelőzően legkorábban három munkanappal vehető fel a nyilvántartó szervtől.
(4) Az útlevél elvesztéséről, eltűnéséről haladéktalanul, de legkésőbb a tudomásszerzéstől számított három munkanapon belül a bejelentésről készült rendőrségi jegyzőkönyv csatolásával értesíteni kell a Külgazdasági és Külügyminisztériumot, illetve külföldön az illetékes diplomáciai vagy konzuli képviseletet.
29/C. §157 (1) A diplomata- és külügyi szolgálati útlevelet csak a Külgazdasági és Külügyminisztériumban lehet selejtezni.
(2)–(3)158
(4)159
30/A. §160 E rendeletnek a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet módosításáról szóló 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelettel megállapított 7. § (3) bekezdését, 13. § (2), (4) és (5) bekezdését, 15. § (4) bekezdését, 18. § (1) bekezdés d) pontját, 19. § (6) bekezdését, valamint 23. § (1)–(3) bekezdését a magánútlevél iránti kérelem benyújtására és a közreműködői feladatok ellátására – a berlini székhelyű konzuli tisztviselő kivételével – 2010. december 1-jétől kell alkalmazni.
31. §161 (1)162 E rendelet 15. § (2) bekezdése, 17. § (1) bekezdése és 23. § (1) bekezdése a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(2) E rendelet 2. § a) pontja, valamint 10/A–10/E. §-a az egy ideiglenes úti okmány létrehozásáról szóló, 1996. június 25-i 96/409/KKBP tanácsi határozat I. melléklete, valamint II. melléklete 1–3. és 5. pontjának való megfelelést szolgálja.
(4)163 E rendelet 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja, valamint 11/A. §-a a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv 25. cikkének való megfelelést szolgálja.
1 A 2. § a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § (1) bekezdésének új c) pontját a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti c)–d) pont jelölését d)–e) pontra változtatva.
3 A 2. § (1) bekezdése eredeti c) pontjának jelölését a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (1) bekezdése d) pontra változtatta.
4 A 2. § (1) bekezdés d) pontja a 115/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. A 2. § (1) bekezdése eredeti d) pontjának jelölését a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (1) bekezdése e) pontra változtatta, szövege a 134/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 2. § (1) bekezdésének f) pontját a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (2) bekezdése iktatta be.
6 A 3. § a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 4. § a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
8 A 4. § (1) bekezdésének felvezető szövege a 276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 18. § (2) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 4. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 A 4. § (2) bekezdésének a) pontja a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
11 A 4. § (2) bekezdésének c) pontját a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (3) bekezdése iktatta be.
12 A 4. § (2) bekezdésének d) pontját a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 134/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 4. § (3) bekezdését a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
14 Az 5. § (1) bekezdése a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított, valamint a 276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 18. § (2) bekezdésének d) pontja, a 115/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 31. § (3) bekezdésének e) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
15 Az 5. § (2) bekezdését a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 17. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
16 A 6. § a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
17 A 6. § (1) bekezdése a 276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 18. § (2) bekezdésének d) pontja, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (9) bekezdése, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 6. § (2) bekezdését a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
19 A 7. § a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 7. § (1) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 16. § a) pontja, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 7. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése b) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 7. § (2) bekezdés b) pontja a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
23 A 7. § (2) bekezdés d) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 7. § (2) bekezdés f) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 7. § (2) bekezdés h) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 7. § (2) bekezdés i) pontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 59. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
27 A 7. § (3) bekezdését a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
28 A 7. § (3) bekezdés d) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 7. § (3) bekezdés e) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 7. § (3) bekezdés f) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 7. § (3) bekezdés h) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 7. § (3) bekezdés i) pontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (3) bekezdése iktatta be.
33 A 8. §-t megelőző cím a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 8. §-t megelőző alcímet a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
35 A 8. § (1) bekezdése a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 8. § (2) bekezdését a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 17. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
37 A 8. § (3) bekezdése a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 5. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 8. § (4) bekezdése a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 5. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 8. § (5) bekezdése a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 5. §-ának (2) bekezdésével megállapított, valamint a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
40 A 8. § (6) bekezdését a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
41 A 9–10. §-t és az azokat megelőző alcímet a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
42 A 10/A. §-t megelőző címet a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
43 A 10/A. §-t megelőző alcímet a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
44 A 10/A. §-t a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
45 A 10/A. § (1) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
46 A 10/B. §-t a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
47 A 10/B. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 60. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
48 A 10/C. §-t a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
49 A 10/C. § (1) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
50 A 10/C. § (2) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
51 A 10/C. § (3) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
52 A 10/D. §-t a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be, szövege a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 10/E. §-t a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
54 A 10/E. § (1) bekezdése a 331/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet 1. § 23. pontja, a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 276/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
55 A 10/E. § (2) bekezdése a 331/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet 1. § 23. pontja, a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 11. §-t megelőző alcíme a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 7. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 11. § a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 7. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 11. § (1) bekezdése a 115/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított, valamint a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
59 A 11. § (2) bekezdése a 276/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
60 A 11. § (3) bekezdése a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
61 A 11. § (4) bekezdését a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (4) bekezdése iktatta be.
62 A 11/A. §-t megelőző alcímet a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (5) bekezdése iktatta be.
63 A 11/A. §-t a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (5) bekezdése iktatta be.
64 A 11/B. §-t megelőző alcímet a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (5) bekezdése iktatta be.
65 A 11/B. §-t a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (5) bekezdése iktatta be.
66 A 11/B. § (1) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
67 A 12. §-t megelőző alcím a 115/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 12. § a 115/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 13. § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 264/2002. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §-a, szövege a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 13. § (2) bekezdését a 264/2002. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta. A 13. § (2) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított, a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. §-a, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése b) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés e) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 59. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
71 A 13. § (3) bekezdését a 264/2002. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (6) bekezdésével megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés b) és e) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 13. § (4) bekezdését a 264/2002. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. §-a, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdés b) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 13. § (5) bekezdését a 264/2002. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
74 A 13. § (5) bekezdés a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 14. § (1) bekezdése a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
76 A 14. § (1) bekezdés a) pontja a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése c) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 14. § (1) bekezdés b) pontja a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése c) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 14. § (1) bekezdés c) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 14. § (1) bekezdés d) pontja a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése d) pontja szerint módosított szöveg.
80 A 14. § (1) bekezdés f) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 14. § (1) bekezdés g) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 14. § (2) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 15. § a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
84 A 16. § a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
85 A 16. § (1) bekezdés a) pontja a 203/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A 16. § (1) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 16. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 16. § (3) bekezdését a 203/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
89 A 17. § (1) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 17. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
91 A 17. § (2a) bekezdését a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
92 A 17. § (3) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
93 A 17. § új (4) bekezdését a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A 17. § (4) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
94 A 17. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése. A 17. § (5) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
95 A 17. § (6) bekezdését a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdése iktatta be.
96 A 17. § (7) bekezdését a 203/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
97 A 18. § (1) bekezdése a 168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet 62. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 203/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
98 A 18. § (1) bekezdésének a) pontja a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
99 A 18. § (1) bekezdésének b) pontja a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése f) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 18. § (1) bekezdésének c) pontja a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése és 13. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
101 A 18. § (1) bekezdésének d) pontja a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
102 A 18. § (2) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 18. § (3) bekezdését a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
104 A 18. § (4) bekezdését a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelet 32. §-a iktatta be.
105 A 18. § (5) bekezdését a 203/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
106 A 19. § (1) bekezdése a 168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet 49. §-a (2) bekezdésének d) pontja, a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
107 A 19. § új (4) bekezdését a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (4)–(5) bekezdés számozását (5)–(6) bekezdésre változtatva. A 19. § (4) bekezdése a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 14. §-a, a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § g) pontja szerint módosított szöveg.
108 A 19. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 12. §-a (5) bekezdésre változtatta. A 19. § (5) bekezdését a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 194/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 414/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 71. §-a szerint módosított szöveg.
109 A 19. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 12. §-a (6) bekezdésre változtatta, szövege a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. §-a, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése a) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 19. § (7) bekezdését a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
111 A 19. § (8) bekezdését újonnan a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
112 A 20. §-t a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
113 A 20/A. §-t megelőző alcímet a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (4) bekezdése iktatta be.
114 A 20/A. §-t újonnan a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
115 A 20/B. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
116 A 20/C. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
117 A 21. §-t megelőző alcím a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
118 A 21. § a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
119 A 21. § (1) bekezdése a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése h) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 21/A. §-t a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
121 A 21/B. §-t a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
122 A 22. §-t megelőző alcím a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
123 A 22. § a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
124 A 23. § (1) bekezdése a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
125 A 23. § (2) bekezdését a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
126 A 23. § (2) bekezdés a) pontja a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése c) és i) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 23. § (2a) bekezdését a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése i) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
128 A 23. § (3) bekezdését a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése c) pontja szerint módosított szöveg.
129 A 23. § (4)–(5) bekezdését a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
130 A 23. § (6) bekezdését a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 13. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése b) és c) pontja, a 447/2013. (XI. 28.) Korm. rendelet 2. §-a, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (6) bekezdés c) és k) pontja szerint módosított szöveg.
131 A 24. § (1) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
132 A 24. § (2) bekezdését a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
133 A 24. § (3) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
134 A 24. § (4) bekezdése a 242/2007. (IX. 21.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
135 A 24. § új (5) bekezdését a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatva. A 24. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (4) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 59. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
136 A 24. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése (6) bekezdésre változtatta. A 24. § (6) bekezdése a 242/2007. (IX. 21.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
137 A 24. § (7) bekezdését a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
138 A 24. § (8) bekezdését a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 31. § (5) bekezdése iktatta be.
139 A 25. § (1) bekezdése a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
140 A 25. § (1) bekezdés a) pontja a 170/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
141 A 25. § (2) bekezdését a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése k) pontja, a 170/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
142 A 25. § (2a) bekezdését a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése j) és k) pontja szerint módosított szöveg.
143 A 25. § (2b) bekezdését a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése k) pontja szerint módosított szöveg.
144 A 25. § (2b) bekezdés a) pontja a 170/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
145 A 25. § (3) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése l) pontja szerint módosított szöveg.
146 A 25. § (4) bekezdése a 134/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
147 A 25. § (5) bekezdése a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 17. §-ának (2) bekezdése, a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése, a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 16. § e) pontja szerint módosított szöveg.
148 A 25. § (6) bekezdését a 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 14. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
149 A 25. § (7) bekezdésát a 134/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdése iktatta be.
150 A 26. §-t a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be, szövege a 409/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 170/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
151 A 28. § a 134/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 1. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
152 A 29. §-t a 360/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
153 A 29. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 170/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
154 A 29. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 170/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
155 A 29/A. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (5) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
156 A 29/B. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (5) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
157 A 29/C. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (5) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
158 A 30. § (2)–(3) bekezdését a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 7. §-a hatályon kívül helyezte.
159 A 30. § (4) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1278. pontja hatályon kívül helyezte.
160 A 30/A. §-t a 98/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
161 A 31. §-t a 197/2006. (IX. 27.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
162 A 31. § (1) bekezdése a 117/2009. (VI. 4.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
163 A 31. § (4) bekezdését a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 111. § (8) bekezdése iktatta be.


Általános Szerzödési Feltételek | Bushdoctor Onlineshop
Ahhoz, hogy a teljes Bushdoctor Onlineshop Shopot használni tudja, ajánluk a Javascript aktiválását a számitogépén
Bushdoctor Onlineshop
Branch Brunn
Kivánságlista Kosár	Kosár
Növénysátrak
Növénylámpák
Szellöztetés
Cserepek- Alátétek
Kendertermékek
Irodalom és Filmek
The Devil`s Harvest Seeds
Tabakáru
Üvegbongs
Bong Tartozékok
Olajpipák
Olaj tartozékok
Kézi Pipák
Szurok & Tips
Dohánytartozékok
Tárolas
Vaporizálo
Kézi Eszköz Tartozékok
Állo eszközök
CBD Kenderolaj fajta’k
§ 1 Általános
A Bushdoctor cég minden szállítása és szolgáltatása, a www.bushdoctor.hu online shop esetében is, kizárólag az itt álló Általános Szerzodési Feltételek (ÁSZF) alapján történik, melyet a vevo a megrendeléssel elfogad. A másik szerzodo fél Általános Szerzodési Feltételei, amennyiben a vevo vállalkozás, csak a Bushdoctor cég írásos beleegyezésével érvényesek.
§ 2 Árak
Minden ezen az honlapon, valamint az árlistáinkban megadott ár Euróban értendo, és tartalmazza az Ausztriában törvényileg eloírt 10%/20% százalékos forgalmi adót, valamint az esetlegesen felmerülo rendkívüli szállítási költségeket. Az árváltoztatás és a hibák jogát fenntartjuk, csomagküldés esetében mindig azok az árak érvényesek, melyek a rendelés idopontjában adottak.
§ 3 Megrendelés
A vásárlótól beérkezo megrendelést csomagküldésre vonatkozó felkérésnek tekintjük, a Bushdoctor cég fenntartja a jogot, hogy a felkérés teljesítését indoklás nélkül megtagadja. A vásárló a megrendeléssel elismeri, hogy legalább 18 éves.
§ 4 Jogállás
Ausztriában legális olyan termékekkel kereskedni, mint kenderbol készült táskák, kendermagok, regisztrált trágyázó- és növény-segédanyagok, valamint technikai berendezések. Az ügyfél a megrendeléssel / vásárlással kijelenti, hogy a termékeket nem használja visszaélésre. Ha a vásárló külföldrol rendel, a vásárlással kijelenti, hogy a mindenkori jogállás számára ismert. Ha a vásárló a saját országában érvényes törvényeket megszegi, elismeri, hogy a Bushdoctor cég nem vállalhatja át felelosségét.
§ 5 Adatvédelem
Minden, a megrendeléshez szükséges vevoadatot az áru teljes kifizetéséig tárolunk. A fizetés beérkeztével az adatokat töröljük. A személyes adatokat természetesen bizalmasan kezeljük, nem adjuk tovább harmadik félnek, és nem használjuk reklámcélokra.
§ 6 Szállítás
A szállítás rendes esetben a megbízás beérkezésétol számított 72 órán belül megtörténik, amennyiben a rendelt áru raktáron van. A megadott 3-4 napos belföldi, illetve 7-10 napos külföldi szállítási idok kezesség nélkül érvényesek, a Bushdoctor cég nem fogad el kártérítési igényeket olyan késedelemért, mely befolyásán kívül esik. A szállítás semleges csomagolásban történik, a törésállóságra figyelve. Ha nincs másképp megadva, a vásárló csak a postai illetve csomagküldés díját, valamint az ehhez járuló költségeket (utánvét díja), és az esetleges vám költségét viseli. Természetesen a Bushdoctor cég elozetesen értesít, ha a járulékos költségek aránytalanul magasak volnának.
§ 7 Fizetési feltételek
A fizetés, amennyiben lehetséges, utánvéttel történik, ha ez nem lehetséges, akkor bankszámlánkra történo elozetes átutalással. Természetesen kívánság szerint akkor is fizetheto elore átutalással, ha az utánvét lehetosége adott. Az áru a teljes kifizetésig a Bushdoctor cég tulajdona marad, és eddig a pillanatig a vásárlónak kell gondoskodnia arról, hogy az árut úgy kezeljék, hogy ne következzen be értékcsökkenés.
§ 8 Káresetek / Szavatosság
A kockázatviselés átadása az áru posta illetve szállító cég számára történo átadásával történik meg. A Bushdoctor cég igazolja, hogy csak sértetlen termékek kerülnek átadásra a kiszállításhoz. Az átvételkor a vevo köteles a csomagot szállítási sérülések tekintetében ellenorizni. Ha a csomag sérült, arra kérjük, ne vegye át a csomagot. A Bushdoctor cég nem felel a szállító cég által okozott károkért! A vásárlónak az áru kifogástalan muködését a kibontás után köteles ellenorizni, a látható hiányosságokkal kapcsolatban az átvételtol számított 7 napon belül reklamálni kell, a rejtett hiányosságokat 14 napon belül, különben elvész az ezen károkkal kapcsolatos szavatosság. A gyártó vagy a www.bushdoctor.at online shop által megadott adatoktól való csekély eltérés jogát fenntartjuk, amennyiben ezek nem befolyásolják a termék kifogástalan muködését. Egyébként minden technikai berendezésre jótállást biztosítunk a nyugdta dátumától számított 6 hónapon keresztül. Élo áru csomagban történo küldésekor, mint a hasznos rovarok, nem tudunk jótállást vállalni.
§ 9 Elállási jog
A vevonek a ... Törvény szerint elállási joga van a nem használt vagy ki sem nyitott áruk esetében, melyet az átvételtol számított 14 napon belül írásban érvényesíthet.
(Csak Online rendelésre érvényes. Földet nem cserélünk vagy veszünk vissza.)
Fa. Bushdoctor GmbH, Industriestr. B12, A-2345 Brunn am Gebirge, ÖsterreichTel +43 (0)2236 37 70 71, Fax +43 (0)2236 37 70 71-10, Mail shop@bushdoctor.at
Az árut ezután megfeleloen bérmentesítve a Bushdoctor cég számára vissza kell küldenie, a vételárat pedig, amennyiben az áru értéke nem csökkent, visszatérítjük.
§ 10 Linkek
A Bushdoctor cég KIFEJEZETTEN elhatárolódik a www.bushdoctor.at és www.bushdoctor.hu oldalról linkelt oldalak tartalmától.
§ 11 Bejegyzett védjegyek
A www.bushdoctor.at és www.bushdoctor.hu oldalakon reprezentált cégek logói és márkajelzései, valamint a termékek jelölései az adott cég védjegyei, illetve bejegyzett védjegyei.
Elérhetöség és tanácsadás telefonon:+43 (0) 2236 377071Hétfö - Csütörtök 10:00-18:00 h ora között, Péntek 10.00-14.00 hAz üzletek nyitvatartása:Hétfö-Péntek: 10-19 hSzombat: 10-18 h
Kiszálittás
Állások a Bushdoctornál
Ingyenes ügyfél parkoló
* Az árak tartalmazzák az ÁFA-t és Szállitási dij ás az utánvételt hkivéve ha más a szállitási mod
Realizálás ezzel Shopware


text:
Kossuth Gimnázium Baráti Köre Egyesület. alapszabálya ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK - PDF
Kossuth Gimnázium Baráti Köre Egyesület. alapszabálya ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Download "Kossuth Gimnázium Baráti Köre Egyesület. alapszabálya ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK"
Zsófia Horváthné
1 A Kossuth Gimnázium Baráti Köre Egyesület alapszabálya I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Debreceni Kossuth Gimnázium Baráti Köre 2. Az egyesület székhelye: 4029 Debrecen Csengő u Az egyesület működési területe: Magyarország 4. Honlap cím: Az egyesület önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkező szervezet, amely az alapszabályában meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, nem haszonérdekeltségű, és célja elérésére szervezi tagjai tevékenységét. Közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt, és tőlük támogatást nem fogad el, az országgyűlési képviselői, továbbá megyei önkormányzati választáson jelöltet nem állít, nem támogat..az egyesület önálló jogi személy. II. Az egyesület célja, feladata és tevékenységei 1. Az egyesület célja:,hogy a Debreceni Egyetem Kossuth Lajos Gyakorló Gimnáziumával szorosan együttműködve segítse a Gimnázium hagyományainak, emlékeinek és szellemiségének a megőrzését és a kiemelkedő tanítványainak és tanárainak munkásságát. Segítséget nyújtson az iskola oktató, nevelő, kulturális és közművelődési feladatainak az ellátásához, megszervezze a Gimnázium korábbi diákjainak és tanárainak a kapcsolattartását, erkölcsi és anyagi támogatást nyújtson az iskola működéséhez, és támogassa a Gimnázium közművelődési és sporttevékenységét, a gimnázium tanulóinak a pályaválasztását 2. Az egyesület céljai elérése érdekében végzett tevékenységei: Találkozókat, művészi és szakmai rendezvényeket, tudományos összejöveteleket, iskolalátogatásokat szervez a Gimnázium hagyományainak, emlékeinek és
2 2 szellemiségének megőrzése, ápolása, a korábbi és jelenlegi diákok és tanárok kapcsolattartásának elősegítése érdekében. Anyagi és erkölcsi támogatást nyújt a Gimnázium oktatási, nevelési,kulturális és közművelődési feladatainak ellátásához, a kiemelkedő tanítványainak és tanárainak a versenyeken, pályázatokon és konferenciákon való részt vételéhez és a tanulóknak a pályaválasztásához. Közreműködik a Gimnázium, annak tanárai és diákjai szakmai és közéleti tevékenységét és eredményeit dokumentáló iskolamúzeum kialakításában és fejlesztésében, a Gimnázium történetének a feldolgozásában, publikálásában. Segíti a Gimnázium és különböző cégek között a kölcsönös előnyök alapján kiépítendő kapcsolatok megteremtését. A Gimnázium pályakezdő és nyugdíjas tanárainak és rászoruló diákjainak a szociális támogatását alkalmanként nyújtott anyagi támogatással biztosítja. Kiemelt segítséget nyújt tárgyi és személyi feltételek biztosításával a Gimnázium idegen nyelvi oktatásához, sporttevékenységéhez. A Gimnázium és a Baráti Kör képviseletében rendszeresen közreműködik a városi és megyei művészeti, tudományos és közélet jelentős eseményeinek előkészítésében és szervezésében. A Baráti Kör feladatainak teljesítése során és érdekében együttműködik a tevékenységi körét érintő feladatokat ellátó állami és társadalmi szervekkel, más egyesületekkel, elsősorban a Debreceni Egyetem Kossuth Lajos Gyakorló Gimnáziummal. Az egyesület alapítványokat hozhat létre. 1. Az egyesület rendes tagjai: III. Az egyesület tagsága Az egyesület rendes tagja a Gimnáziumnak az a korábbi diákja, tanára vagy munkatársa lehet, aki az egyesület céljaival egyetért, vállalja az egyesület tagságával járó jogokat és kötelezettségeket és felvételét írásban kéri. A tagfelvétel iránti kérelmet az egyesület elnökségéhez kell eljuttatni. A tagfelvételről az elnökség a legközelebbi ülésén nyílt szavazással dönt. A kérelmet elutasító döntést indokolva, írásba kell foglalni, és a kérelmező részére el kell küldeni. Az elutasító döntés ellen az egyesület közgyűlése felé panasszal lehet fordulni. A panasz elbírálása a soron következő közgyűlésen történik, az itt hozott döntés végleges. Az egyesület tagja a közgyűlésen javaslattételi, észrevételezési és szavazati joggal rendelkezik, minden tagnak 1 szavazata van.
3 2. Az egyesület rendes tagjának jogai: 3 - részt vehet az egyesület tevékenységében és rendezvényein, közgyűlésén, a közgyűlés határozatainak meghozatalában, észrevételeket, javaslatokat tehet, véleményt nyilváníthat az egyesület működésével kapcsolatban, indítványt tehet az egyesületet érintő kérdések megtárgyalására, - felvilágosítást kérhet az egyesület tevékenységéről, amelyre az egyesület 30 napon belül köteles választ adni, - minden rendes tag választhat, illetve választható az egyesület szerveibe, - indítványt tehet a közgyűlés és az elnökség napirendi pontjaira, - a tagság legalább 1/3-a írásban az ok és cél megjelölésével közgyűlés összehívását kezdeményezheti. - A szervezet szervei által hozott jog- vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránti bármely tag a határozat tudomására jutásától számított harminc napos jogvesztő határidőben pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a tag kérelmére a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A per a törvényszék hatáskörébe tartozik. 3. Az egyesület rendes tagjának kötelezettségei: 3.1. Az egyesület rendes tagja köteles az egyesület alapszabályát, határozatait betartani, valamint részt venni az egyesület munkájában, nem veszélyeztetheti az alapszabályban meghatározott célok megvalósítását. Az egyesület rendes tagja köteles az éves tagdíjat megfizetni minden év március 31. napjáig. A tagdíj évben: 3000 Ft/év, melyet az alakulás évében a szervezet bejegyzéséről szóló végzés jogerőre emelkedését követő 15 napon belül kell befizetni. A nyugdíjas tanárok tagdíjfizetésre nem kötelesek. 4. Az egyesület pártoló tagja lehet: Az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki az egyesület tevékenységében csak vagyoni hozzájárulással vesz részt. A pártoló tag belépési nyilatkozatát az elnökséghez juttatja el és az elnökség a legközelebbi ülésén egyhangú nyílt szavazással dönt a felvételről. A pártoló tag jogai: Az egyesület szerveiben nem választhat és az egyesületi szervek döntéshozatalában csak tanácskozási joggal vehet részt. A pártoló tag kötelezettsége: Az egyesület anyagi támogatása, nem veszélyeztetheti az egyesületi célok megvalósítását, köteles betartani az alapszabályt.
4 4 5. Tiszteletbeli tagja lehet az egyesületnek az a természetes személy, akit az elnökség javaslata alapján az egyesület tagjai választanak meg e tagságra a közgyűlés nyílt szótöbbséggel meghozott határozatával. A tiszteletbeli tag jogai: Részt vehet a közgyűlés ülésein, ahol tanácskozási és javaslattételi joga van, nem választhat és nem választható. A tiszteletbeli tag kötelezettségei: Az alapszabály betartása, az egyesület hírnevének öregbítése. 6. Az egyesület tagjának tagsági viszonya megszűnik: - a tag halálával, vagy jogutód nélküli megszűnésével, - az egyesület megszűnésével, - a kilépéssel, - a tag kizárásával. 7. A tagok kizárása: Az elnökség kizárhatja az egyesület tagjai közül azt a tagot, aki jelen alapszabály rendelkezéseit súlyosan megszegi, a rendes tagot akkor is, ha hat hónapon keresztül elmaradt a tagdíj megfizetésével. A tagdíj megfizetésének elmulasztása miatt a rendes tag csak akkor zárható ki, ha a legalább hat hónapos mulasztás elteltét követően az elnökség írásban, -póthatáridő tűzésével és a jogkövetkezményekre, azaz a kizárásra történő figyelmeztetéssel felszólította a tagdíjhátralék teljesítésére, mely felszólítás a póthatáridőn belül is eredménytelen maradt. A kizárt tag a kizárást kimondó elsőfokú elnökségi határozat ellen, a kézbesítéstől számított 30 napon belül az egyesület közgyűléséhez fellebbezéssel élhet. 8. A tag a kilépésének az elnökséghez vagy a közgyűléshez benyújtott írásbeli bejelentésével a tagsági viszonyát azonnali hatállyal megszüntetheti. 9. A tagsági viszony megszűnése nem mentesíti a tagot a tagsági idején keletkezett és tagsága időtartamára vonatkozó kötelezettségek teljesítése alól.
5 5 IV. Az egyesület szervezeti felépítése Az egyesület szervei: A közgyűlés, az elnökség és a Felügyelő Bizottság 1. A közgyűlés Az egyesület legfőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll. A közgyűlést szükség szerint, de évente legalább egyszer össze kell hívni. A közgyűlést az elnökség hívja össze a hely, az időpont és a napirendi pontok közlésével. A tagnyilvántartásban szereplő tagok részére legalább 8 nappal a közgyűlés időpontja előtt meghívót kell küldeni postai úton, vagy személyesen kell átadni a meghívót átvételi elismervény ellenében. A közgyűlés határozatképes, ha azon a tagok több, mint fele jelen van. Ha az eredeti időpontban megtartott közgyűlés nem lenne határozatképes, a határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés az eredeti napirendi pontokban a jelenlévők számára tekintet nélkül határozatképes, amely tényre azonban a tagok figyelmét a meghívóban fel kell hívni. Ha a határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés nem az eredeti közgyűlés időpontjával egyező napon kerül megtartásra, úgy a tagok részére új meghívót kell küldeni, melyben ismét tájékoztatni kell őket távolmaradásuk következményeiről. A közgyűlést össze kell hívni, ha: - a tagok legalább 1/3-a a napirendi pontok, a cél és az ok megjelölésével írásban kezdeményezi, - a bíróság elrendeli. A tagok legalább 1/3-a által aláírt, a közgyűlés összehívására vonatkozó és a felvenni kívánt napirendi pontokat, a célt és az okot tartalmazó, az elnökségnek megküldött írásbeli kérelemre az elnökség a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belüli időpontra összehívja a közgyűlést. A közgyűlésen valamennyi rendes tag egyenlő szavazattal rendelkezik. A közgyűlés üléseit az elnök vezeti. A közgyűlés határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a határozati javaslatot elvetettnek kell tekinteni. A közgyűlésről jegyzőkönyv készül, - a közgyűlési indítványokat, hozzászólásokat, javaslatokat és a meghozott határozatokat jegyzőkönyvbe kell foglalni - amelyet a
6 6 közgyűlés elnöke és két, a közgyűlés által megválasztott szavazásra jogosult tag hitelesít, és a jegyzőkönyv-vezető aláír. A közgyűlés döntéseit a székhelyen, írásba foglalva 30 napra ki kell függeszteni. Avagy az egyesület honlapján közzé kell tenni. A határozatokat, közgyűlési jegyzőkönyveket bármely érdeklődő előzetes bejelentés után jogosult megismerni. Az egyesület iratait a székhelyén kell tárolni, az elnökség döntésében erre feljogosított személyek kötelesek az iratokba betekintést engedni. A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: - az egyesület feloszlásának, más egyesülettel történő egyesülésének a kimondása, - az alapszabály megállapítása, módosítása, - a tisztségviselők megválasztása és visszahívása, - az éves tagdíj mértékének megállapítása, - az elnökség éves beszámolójának elfogadása, - a tagok kizárását kimondó elsőfokú elnökségi határozat elleni fellebbezés elbírálása, - az éves költségvetés elfogadása - a Szervezeti és Működési Szabályzat elfogadása, - döntés minden olyan kérdésben, amelyet jogszabály vagy az alapszabály a közgyűlés hatáskörébe utal. 2. Az elnökség Az egyesület ügyintéző szerve az 5 tagú elnökség, mely elnökből, kettő elnökhelyettesből, a titkárból és a gazdasági vezetőből áll. Tagjait a közgyűlés választja meg nyílt szótöbbséges szavazással. Az elnökség tagjainak megbízása 5 évre szól. Az egyesület ügyintéző és képviseleti szervének tagja az lehet, a) aki legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és b) a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és c) aki ca) magyar állampolgár, vagy cb) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy cc) a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozik, és bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik. Az elnökség dönt mindazon kérdésben, mely nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe.
7 7 Az elnökség szükség szerint, de évente legalább kétszer ülésezik. Az elnökséget az elnök hívja össze, legalább az ülés előtt három nappal megküldött, a napirendi pontokat is tartalmazó írásbeli meghívóval. Az elnökség határozatképes, ha az ülésen legalább a tagok 50 %-a + 1 fő jelen van. Az elnökség határozatait nyílt szótöbbséges szavazással hozza. A zárt ülésre az elnök tesz javaslatot, ha nyilvánosság sérti a személyiségi jogokat. Az elnökség feladata és hatásköre: - a tagfelvétel kérdésében történő döntés, - a tagok kizárásáról szóló elsőfokú határozat meghozatala, - a közgyűlés összehívásával, működésével kapcsolatos előkészítő és a közgyűlés munkáját elősegítő szervező tevékenység, - az egyesület éves munkarendjének az elkészítése - belső szabályzatok elkészítése, jóváhagyása - a költségvetés és a beszámoló előkészítése, - az elnök éves beszámolójának elfogadása, - minden olyan eljárás, amely nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. - az alapítói cél végrehajtása, az egyesület tevékenységének szervezése, irányítása - tulajdonszerzés, - hagyaték átvétele, - az anyagi eszközökkel való gazdálkodás és a szakmai munka irányítása. - megállapítja az egyesületen kívüli személyek részére az egyesület szolgáltatásainak igénybevételi díját. - elnökségi tagság bármely okból történő megszűnése esetén a következő közgyűlés választ új tagot. Az elnökségi ülés általában nyilvánosak, ennek időpontjáról, napirendi pontjairól írásbeli hirdetmény útján székhelyén kifüggesztve és a honlapján közzétéve az érdeklődőket értesíteni kell. Az elnökség üléseiről is jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell a határozatok pontos szövegét, a határozatok pontos számát, dátumát hatályát támogatók és ellenzők és tartózkodók számát. Az elnök feladata és hatásköre: - az elnökség összehívása, - a közgyűlés és az elnökség által hozott határozatok és állásfoglalások végrehajtásának irányítása, - vezeti a közgyűlés és az elnökség üléseit, - az egyesület számlája felett rendelkezési joga van (első aláíró), utalványozási jogot gyakorol, - képviseli az egyesületet, - gyakorolja az egyesület munkavállalói feletti munkáltatói jogokat. - szervezi és irányítja az egyesület a szakmai és gazdasági, szervezeti munkát.
8 8 - gondoskodik a döntések dokumentálásáról, - ellenőrzi a határozatok végrehajtását, - felelős az egyesület jogszabályok szerinti működéséért - két elnökségi ülés között tervezetetket programokat készíthet elő. Az elnökhelyettesek feladata és hatásköre: - az elnök akadályoztatása esetén az egyesület képviselete - írásos meghatalmazás alapján gyakorolja az elnök jogkörét - segíti az elnök munkáját a a programok szervezésében előkészítésében megvalósításában - konzultánsként segítik az elnök munkáját - az elnökhelyettesek, az elnök akadályoztatása esetén, az elnök megbízásából, a gazdasági vezetővel együttesen jogosultak a bankszámla felett rendelkezni A titkár feladata és hatásköre: - az egyesület adminisztrációjának vezetése, - tagnyilvántartás vezetése, - közvetlen kapcsolattartás a Gimnázium vezetésével A gazdasági vezető feladata és hatásköre: - tagdíjak beszedése, - az elnök mellett második aláíróként rendelkezik az egyesület bankszámlája felett, - könyvelési, éves beszámoló készítési feladatok elvégzése - előkészíti az éves költségvetést - pénzügyi kihatású javaslatokat tervekete beszámolókat készít - javaslatot tesz az egyesület forrásainak a növelésére A vezető tisztségviselők megbízásának megszűnése: - határozott idő eltelte, - lemondás, - vezető tisztségviselő halála, - vezető tisztségviselő egyesületi tagságának megszűnése, - visszahívás, - összeférhetetlenségi ok bekövetkezésével. Az egyesület tisztségviselői visszahívhatók, amennyiben magatartásukkal az egyesület tekintélyét csorbítják, az egyesületnek anyagi és erkölcsi kart okoznak, valamint a közügyek gyakorlásától őket jogerős ítélettel eltiltják. A visszahívást az egyesület tagja az elnökségnél írásban jogosult kezdeményezni, az elnökség az érintett személyt a következő elnökségi ülésen meghallgatja, és ismertetni a vele szemben benyújtott beadványt. A közgyűlés a visszahívás kérdésében döntést hoz, melyet szóban ki kell hirdetni és 15 napon belül írásban a panaszosnak el kell küldeni.
9 9 A visszahívást elrendelő döntés kihirdetését ellen a panaszos 30 napon belül bírósági eljárást kezdeményezhet 3. Felügyelő Bizottság Az egyesület ellenőrző szerve a Felügyelő Bizottság. A Felügyelő Bizottság három tagját a közgyűlés öt évre választja. A Felügyelő Bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik. Mindhárom tagjának jelenléte esetén határozatképes. Határozatait szótöbbséggel nyílt szavazással hozza. A Felügyelő Bizottság ellenőrzi a Baráti Kör gazdálkodását, és az alapszabálynak megfelelő működését. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést kérhet. A Felügyelő Bizottság a Baráti Kör Közgyűlésének felelős és évente egyszer a közgyűlés előtt beszámol tevékenységéről. A Felügyelő Bizottság köteles az intézkedésre való jogosultságának megfelelően a közgyűlést vagy az elnökséget tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy a következményeinek az elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé, avagy a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. A közgyűlést vagy az elnökséget a Felügyelő Bizottság indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - intézkedés céljából össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a közgyűlés és az elnökség összehívására a Felügyelő bizottság is jogosult. Ha az arra jogosult vezető szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervet. A Felügyelő Bizottság tagjai a Baráti Körben egyéb tisztséget nem viselhetnek. A Felügyelő Bizottság tagjainak személyére és megbízatásuk megszűnésére a vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az egyesületet az elnök képviseli. V. Az egyesület képviselete Az elnök akadályoztatása esetén helyetteseként az elnök által megbízott elnökhelyettes jár el. Az egyesület bankszámlája feletti rendelkezési jogot az elnök (akadályoztatása esetén az elnökhelyettesek) és a gazdasági vezető együttesen gyakorolhatják.
10 10 VI. Az egyesület vagyona és gazdálkodása Az egyesület a létesítő okiratában meghatározott cél megvalósítása érdekében vagyonával önállóan gazdálkodik, elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységet nem folytathat. Az egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. Az egyesület a létesítő okiratban meghatározott cél szerinti tevékenységet folytathat és célja megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében gazdaságivállalkozási tevékenységet is végezhet, amennyiben ez az alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyezteti. Az egyesület bevételei: a) tagdíj, b) gazdasági-vállalkozási tevékenységből (szolgáltatás nyújtásából) származó bevétel; c) a költségvetési támogatás: ca) a pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás; cb) Az Európai Unió költségvetéséből vagy más államtól, nemzetközi szervezettől származó támogatás; cd) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összege; d) az államháztartás alrendszereiből közszolgáltatási szerződés ellenértékeként szerzett bevétel; e) más szervezettől, illetve magánszemélytől kapott adomány; f) befektetési tevékenységből származó bevétel; g) az a)-f) pontok alá nem tartozó egyéb bevétel. Az egyesület költségei, ráfordításai (kiadásai): a) alapcél szerinti tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; b) gazdasági vállalkozási tevékenységhez (szolgáltatás nyújtásához) közvetlenül kapcsolódó költségek; c) az egyesület szervezetének működési költségei (ideértve az adminisztráció költségeit és az egyéb felmerült közvetett költségeket), valamint a több tevékenységhez használt immateriális javak és tárgyi eszközök értékcsökkenési leírása; d) az a)-c) pontok alá nem tartozó egyéb költség. Az egyesület javára adománygyűjtő tevékenység folytatható. A szervezet nevében vagy javára történő adománygyűjtés nem járhat az adományozók, illetve más személyek zavarásával, a személyhez fűződő jogok és az emberi méltóság sérelmével. A szervezet nevében vagy javára történő adománygyűjtés csak az egyesület írásbeli meghatalmazása alapján végezhető.
11 11 A szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni. Az egyesület megszűnik, ha VII. Az egyesület megszűnése a) a legfőbb szerv döntése alapján egy másik egyesülettel egyesül, b) a legfőbb szerve a feloszlásáról határoz, c) a bíróság feloszlatja, d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszünteti, vagy megállapítja megszűnését, e) a fizetésképtelensége miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és az egyesületet a nyilvántartásból törlik. A b)-e) pontokban foglalt esetekben az egyesület jogutód nélkül szűnik meg. A b) pontban foglalt esetben végelszámolási eljárást, a c)-d) pontokban foglalt esetekben pedig kényszer-végelszámolást kell lefolytatni. A legfőbb szerv nem dönthet az egyesület feloszlásáról, ha az egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. Az egyesület alapszabálya vagy törvény eltérő rendelkezése hiányában a jogutód nélkül megszűnt egyesület hitelezői igények kielégítése után megmaradt vagyonát az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvényben meghatározott célra kell fordítani és az ott megjelölt módon kell nyilvánosságra hozni. A jelen alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a Ptk. ide vonatkozó rendelkezései, illetve az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról évi CLXXV. törvény rendelkezései az irányadók. D e b r e c e n, június 23. elnök
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK II. AZ EGYESÜLET SZERVEI
A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület Szervezeti és Működési Szabályzata A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület (továbbiakban egyesület) az egyesületi alapszabály felhatalmazásának megfelelően szervezeti és működési
A MANCHESTER UNITED FANATICS KLUB MAGYARORSZÁG MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA
A MANCHESTER UNITED FANATICS KLUB MAGYARORSZÁG MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről
A Kocka Kör Alapszabálya 1/7 A KOCKA KÖR TEHETSÉGGONDOZÓ KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1. A CIVIL SZERVEZET NEVE: 1.1. Teljes neve: Kocka Kör Tehetséggondozó Kulturális Egyesület 1.2. Rövidített neve:
A MEGYER TÖRZS DÉLI GYEPÜVÉDŐI LOVAS HAGYOMÁNYŐRZŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A MEGYER TÖRZS DÉLI GYEPÜVÉDŐI LOVAS HAGYOMÁNYŐRZŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA (Egységes szerkezetbe foglalva) 2015. február 12. A Megyer Törzs Déli Gyepüvédői Lovas Hagyományőrző Egyesület közgyűlése, az egyesülési

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
HITELES MOZGALOM - Véleményünk, álláspontunk - Mi alapján dönt egy magyar bíróság?
Mi alapján dönt egy magyar bíróság?
Részletek egy kétrészes jogi cikkből:
A kontinentális és az angolszász jogrendszerek vegytiszta változatai közötti egyik legnagyobb különbség az, hogy míg az angolszász országok bíróságai korábbi bírósági döntésekre (precedensekre) alapozzák döntéseiket, addig a kontinentális jogrendszerben a döntés alapját a jogszabályok jelentik. A kontinentális jogrendszerben ez azt jelenti, hogy
KÉT AZONOS SZINTŰ BÍRÓSÁG
ÉRTELMEZHETI KÜLÖNBÖZŐKÉPPEN
UGYANAZT A JOGSZABÁLYT,
tehát akár azonos tényállás mellett is eltérő jogi következtetésre juthat.
A fenti jelenség rendszerszintűvé válása azonban jogbizonytalansághoz vezetne, ezért a kontinentális jogrendszerben is megjelent több olyan elem, amely az úgynevezett jogegység kialakítását célozza, vagyis egy olyan állapotot, amikor a különböző bíróságok egy adott jogszabályt azonos tényállás mellett azonosan értelmeznek.
A jogegység biztosítása hazánkban elsősorban a Kúria feladata – ezt az Alaptörvény kifejezetten is nevesíti.
A Kúria elvi iránymutatási eszközeire – amelyekre a jogegységesítés „keményebb” eszközeiként utalunk – jellemző, hogy
· meghozataluknak szabályait törvény (a Bszi.) határozza meg,
· csak a Kúria jogosult a meghozatalukra,
· explicit vagy látens kötőerővel rendelkeznek (kivéve a kollégiumi véleményt), illetve
· ingyenesen hozzáférhetőek.
Ilyen elvi iránymutatási eszköz
a jogegységi határozat,
az elvi bírósági határozat,
az elvi bírósági döntés és
a Kúria kollégiumi véleménye.
A Jogegységi határozat a Kúria legerősebb eszköze a jogegység biztosítása érdekében. Legfőbb jellemzői szerint
· minden bíróságra kötelező, maga a Kúria is csak újabb jogegységi eljárással térhet el egy jogegységi határozattól
· nem egyedi ügyben születik, célja kifejezetten a jogegységesítés
· nagyon sok tekintetben inkább emlékeztet egy jogszabályra, mint egy bírói döntésre.
Ezt alátámasztják többek között a Kúriának a jogegységi határozatokkal kapcsolatos nyelvi megnyilvánulásai (amikor például egy korábbi jogegységi határozatot a Kúria „fenntart”, vagy „hatályon kívül helyez”) továbbá az, hogy az Alkotmánybíróság a jogegységi határozat Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálhatja, és adott esetben megsemmisítheti.
A jogegységi határozatok jogszabály-jellege több problémát is felvet, ugyanis nincs összhangban azzal az alapvető tétellel, hogy a bíróság nem jogalkotó, hanem jogalkalmazó szerv, így vannak, akik azzal érvelnek, hogy a jogszabályokhoz hasonlóan
KÖTELEZŐ JOGEGYSÉGI
HATÁROZATOK MEGHOZATALA
A HATALMI ÁGAK ELVÁLASZTÁSÁNAK
ELVÉBE ÜTKÖZIK.
Wellman György és Kőrös András kúriai bírók többek között erre tekintettel javasolták azt, hogy a jogegységi határozatok kötelező erejét meg kellene szüntetni, már csak azért is, mert a Kúriának ezen túl is megvannak az eszközei arra, hogy egy jogkérdéssel kapcsolatosan az álláspontját kinyilatkoztassa, és az alsóbb bíróságok ettől esetlegesen eltérő jogértelmezését megfelelően szankcionálja.
Egy egyedi ügyben akár a Kúriának, akár egy alsóbb fokú bíróságnak megvan a lehetősége arra, hogy egy szerkesztett döntéssel (pl. egy BH-val) ellentétes döntést hozzon, mindössze arra tekintettel, hogy az eljáró tanács máshogy értelmezi a jogot.
Az egyértelműség kedvéért megjegyezzük: az, hogy a bíróság a saját döntéséhez sincs kötve, olyan helyzetet is eredményezhet, hogy
A KÚRIA EGYES TANÁCSAI IS
ELTÉRŐEN ÉRTELMEZNEK
EGY JOGKÉRDÉST,
és az egymásnak ellentmondó egyes döntések BH-ként is megjelenhetnek. Többek között ilyen esetekben lehet indokolt egy jogegységi határozat meghozatala.
Itt persze figyelembe kell vennünk több, esetenként változó gyakorlati megfontolást is, hiszen például az alsóbb fokú bíróságok gyakorlatát vizsgálva valószínűsíthető, hogy egy törvényszék nem fog a saját másodfokaként eljáró ítélőtábla határozatával ellentétes döntést hozni, hiszen ebben az esetben szinte borítékolható, hogy az ítélőtábla az adott döntést megváltoztatja. Ennek ellenére fontos, hogy lássuk az elvi iránymutatási eszközöktől való eltérést, hiszen például egy jogegységi határozatban foglaltaknak ellentmondó jogértelmezéssel meghozott bírói döntés egyértelműen jogszabálysértő.
A fenti problémára – ti., hogy valójában az alsóbb fokú bíróságok a Kúria jogértelmezésétől eltérő döntések meghozatalában viszonylag szűk mozgástérrel rendelkeznek – világít rá Darák Péternek a Kúria Döntések folyóirat bemutatkozójában foglalt megállapítása is:
A KÚRIA JOGEGYSÉGI AKTUSAINAK
TISZTELETBEN KELL TARTANIUK
A BÍRÓI FÜGGETLENSÉGET:
az alsóbb szintű bíróságok számára mintaadó módon kell döntenie, meghagyva az ítélkező bíró számára annak szabadságát, hogy az elé kerülő, hasonlónak tűnő ügyek ténybeli sajátosságai alapján eltérő jogi következtetéseket vonjon le”.
A cikkek teljes terjedelmükben:
http://arsboni.hu/bh-kisokos-i-resz/#
http://arsboni.hu/bh-kisokos-ii-resz/
Megjegyzés: több mint 50.000 devizahiteles per indult, nagyjából 8.000 még folyamatban (vagy épp felfüggesztés alatt) van.
Tapasztalat, hogy a bírók össze-vissza ítélnek, sokuk számára a bank állítása megkérdőjelezhetetlen tény.
Tapasztalat, a Kúria olyan devizahiteles jogegységi határozatokat hozott, melyek egyértelműen a bankoknak kedveznek. A Kúriát az sem zavarta, hogy valótlan állításokat írt a jegegységikbe, sőt egyes állításai egymásnak homlok egyenest ellentmondanak.
Az Arsboni-ról:
Az Arsboni egy szakmai közösség, amely a jog és a jogászi hivatás reformjával egy igazságosabb társadalomért dolgozik. Célunk, hogy hozzájáruljunk egy jogállami elveken nyugvó jogalkotás eléréséhez, segítsük a polgárokat jogaik megismerésében és érvényesítésében, és közösségünk motorja legyen egy innovatív, ugyanakkor társadalmi felelősségét vállaló jogászszakma megteremtésének.
http://arsboni.hu/magunkrol/szerkesztoseg/
Köszönöm Ózdi Erának a figyelemfelhívást!
A Hiteles Mozgalom részt vesz az Adóskamara munkájában
Elérhetőségünk: hitelesmozgalom@gmail.com

matches: BÍRÓSÁG Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria