text:
Hatályos: február 1. napjától - PDF
Hatályos: február 1. napjától
Download "Hatályos: 2015. február 1. napjától"
1 Pénzügyi Üzletszabályzat / J melléklet Hiteliktatószám:.....sz. szerződés 1. számú függeléke Változásokkal Egységes Szerkezetbe Foglalt Általános Szerződési Szabályok - a március 15. napját megelőzően megkötött - fogyasztóknak nyújtott devizahitel/kölcsön ügyletek esetében Hatályos: február 1. napjától A fenti hiteliktatószámú hitelügyletre vonatkozó egyedi szerződésben (továbbiakban: Szerződés) nevezett Adós kijelenti, hogy a jelen Általános Szerződési Szabályokban (továbbiakban: ÁSZSZ) foglalt általános szerződési feltételeket megismerte, ezen feltételeket megtárgyalás és közös értelmezés után magára nézve kötelező érvényűnek tekinti, és az ÁSZSZ rendelkezéseit annak aláírásával elfogadja. A Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt. (a továbbiakban: Takarékbank) csatlakozott a lakosság részére hitelt nyújtó pénzügyi szervezetek ügyfelekkel szembeni tisztességes magatartásáról szóló Magatartási Kódexhez, melynek szabályait magára nézve kötelezőnek ismeri el, és a jelen ÁSZSZ-ben foglalt jogait azzal összhangban gyakorolja és kötelezettségeit annak megfelelően teljesíti. A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló évi CLXII. törvény (továbbiakban: Fhtv.) 33. (2) bekezdése értelmében a Takarékbank ezúton tájékoztatja az Adóst, hogy az ÁSZSZ-t és az ezt magába foglaló Üzletszabályzatát február 1. napjával kezdődő hatállyal a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló évi CLXII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) rendelkezéseinek megfelelően módosítatta. A jelen ÁSZSZ ezen módosításokat vastag, dőlve szedett bekezdései tartalmazzák. Az ÁSZSZ ezen módosításai a szerződő felek erre irányuló további jogcselekménye nélkül a Módtv. rendelkezéseinek megfelelően február 1 napjával az Ön fenti Hiteliktatószámú Szerződése részévé válnak. 1. Szerződésben használt fogalmak: Adós: az a Fogyasztónak minősülő természetes személy, aki a Hitelintézettel kölcsönszerződést köt. ÁSZSZ: jelenti a jelen Általános Szerződési Feltételeket. Deviza alapú hitel: a devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett hitel- vagy kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés. Felügyeleti hatóság: a Magyar Nemzeti Bank (székhelye: 1054 Budapest, Szabadság tér 9.). Fizetési számla: jelenti a fizetési műveletek teljesítésére szolgáló, a pénzforgalmi szolgáltató egy vagy több ügyfele nevére megnyitott számlát, ideértve a bankszámlát és a pénzforgalmi számlát is. Fogyasztó: az a természetes személy Adós, aki az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekében eljárva vesz igénybe valamely pénzügyi szolgáltatást. Forrásköltség: azt az összesített költségszintet jelenti (ideértve a kamat-, swap- és egyéb járulékos költségeket), amely mellett az adott időszakban, adott pénznemben, adott lejáratra a Takarékbank refinanszíroztatni tudja magát. Hitel teljes díja: a hitelező által ismert minden olyan - a teljes hiteldíj mutató számításánál a külön jogszabály szerint figyelembe veendő - ellenszolgáltatás, amelyet a fogyasztó a hitelszerződés kapcsán megfizet.
2 2 Hitelelszámolási számla: a Hitelintézet által az Adós részére nyitott azon számla, melyre az Adós a Kölcsönt a Szerződésben meghatározott feltételek szerint és részletekben törleszti, amennyiben az Adós nem rendelkezik a Hitelintézetnél fizetési számlával. Hitelintézet / Takarékbank: a Magyar Takarékszövetkezeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság rövidített névvel Takarékbank Zrt. (székhely: 1122 Budapest, Pethényi köz 10.; cégjegyzékszám: ; tevékenységi engedély száma: 976/1997/F. számú) Hitelkamat: a fogyasztó által igénybe vett hitelösszeg rögzített vagy változó százalékában, éves szinten meghatározott pénzösszeg. Hirdetmény: az egyes Szerződésekhez kapcsolódó azon dokumentum, mely az adott Szerződés alapján a Hitelintézet által az Ügyfélnek nyújtott szolgáltatáshoz kapcsolódó kondíciók (kamat, díj, költség) feltüntetésre kerülnek. Honlap: jelenti a weboldalt. Hpt.: jelenti a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CCXXXVII. törvényt. Jelzáloghitel: a Fogyasztó részére ingatlanra alapított jelzálogjog - ideértve az önálló zálogjogként alapított jelzálogjogot is - fedezete mellett nyújtott hitel/kölcsön. Kamatfelár: a referencia-kamatlábon felül - a hitelkamat részeként - fizetendő kamat, a hitelkamat és a referenciakamat különbségeként meghatározott kamatrész; a kamatfelár mely a referenciakamattal (kamatbázis) összeadva alkotja az Ügyleti Kamatot. Az induló kamatfelár az Adóssal való megállapodás alapján, egyedi (kockázati) döntéssel, a Takarékbank belső szabályzatában rögzített árazási elveinek megfelelően kerül meghatározásra. Kamatfelár-változtatási mutató: a kamatfelár módosításának alapjául szolgáló kamatváltoztatási mutató. Az adott ügyletre alkalmazandó, a Felügyelet által honlapján közzétett Kamatfelárváltoztatási mutatót a Szerződés tartalmazza. A Takarékbank a 3-18 éves futamidejű hitelek esetében a H4F3 jelű, a éves futamidejű hitelek esetében a H4F5 jelű Kamatfelár-változtatási mutatót alkalmazza. Kamatfizetési nap: a Szerződésben kerül meghatározásra. Eltérő megállapodás hiányában minden naptári hónap/negyedév utolsó napját jelenti. Amennyiben bármely kamatfizetési nap nem banki munkanapra esik, akkor a kamatfizetési napnak az ezt megelőző banki munkanap minősül. Kamatforduló: a következő kamatperiódusra érvényes kamat rögzítésének napját jelenti, amely - eltérő megállapodás hiányában - minden naptári hónap/negyedév/félév/év utolsó napja. Kamatperiódus: az a Szerződésben meghatározott időtartam, amely alatt a kamat mértéke egyoldalúan a hitelintézet által nem változtatható meg. Az első kamatperiódus a kölcsön folyósítása napján kezdődik és a folyósítás napját magában foglaló kamatperiódus kamatforduló napjáig tart, illetve minden további kamatperiódus az előző kamatperiódus utolsó napját követő első napon kezdődik és a következő kamatperiódus utolsó napján, illetve az utolsó kamatperiódus esetében a kölcsön lejáratának napján végződik. A kamatperiódusok időtartama a fix kamat, illetve a kamatfelár változtatása szempontjából: a kamatperiódusok időtartama - a referencia-kamatlábhoz kötött kamat esetén a kamatfelárperiódusok időtartama - ha Adós fenti hiteliktatószámú Szerződése esetén a június 30. napjától számított hátralévő futamidő meghaladja a) a 16 évet, akkor öt év, b) a 9 évet, de legfeljebb 16 év, akkor négy év, c) a 3 évet, de legfeljebb 9 év, akkor három év. Kamatváltoztatási mutató: a hitelezés refinanszírozási költségeihez és a hitel nyújtásához kapcsolódó, az üzleti kockázat körén kívül álló, a hitelezők által nem befolyásolható, tőlük független, valamint általuk el nem hárítható körülményekben bekövetkező változást objektív módon kifejező, a kamatmódosítás számításának alapjául szolgáló és a nyilvánosság számára
3 3 hozzáférhető viszonyszám. Az az adott ügyletre alkalmazandó, a Felügyelet által honlapján közzétett Kamatváltoztatási mutatót a Szerződés tartalmazza. Késedelmi Kamat: a Szerződésben és a Hirdetményben meghatározott mértékű kamat, melyet az Adós az általa az esedékességkor a Hitelintézetnek meg nem fizetett összeg után köteles a késedelem idejére fizetni. Az Adós késedelmes teljesítése esetén a késedelem időtartamára a Hitelező legfeljebb olyan mértékű késedelmi kamatot számíthat fel az Adóssal szemben, amely nem haladja meg a Szerződésben kikötött ügyleti kamat másfélszeresének legfeljebb 3 százalékponttal növelt mértékét, és nem lehet magasabb, mint a Szerződés típusa tekintetében az Fhtv.-ben meghatározott teljes hiteldíj mutató maximális mértéke. Központi hitelinformációs rendszer (KHR): olyan zárt rendszerű adatbázis, amelynek célja a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók biztonságának érdekében. Lakáscélú hitel- vagy kölcsönszerzõdés: a) ingatlanra alapított jelzálogjog ideértve az önálló zálogjogként alapított jelzálogjogot is fedezete mellett megkötött olyan hitel- illetőleg kölcsönszerzõdés, amelyben a felek által okiratban rögzített hitelcél lakóingatlan vásárlása, építése, bővítése, korszerűsítése vagy felújítása, vagy b) amelynek igazolt célja az a) pontban meghatározott célokra nyújtott kölcsön kiváltása és ennek összege kizárólag a hitelnyújtók közötti árfolyamkülönbség miatt, valamint az eredeti hiteltartozás lezárásához és az új hitel folyósításához kapcsolódó igazolt díjakkal és költségekkel haladhatja meg az eredeti hiteltartozás kiváltásakor fennálló összeget. Lakáscélú pénzügyi lízingszerződés: olyan pénzügyi lízingszerződés, amelyben a felek által okiratban rögzített cél lakóingatlan tulajdonjogának harmadik személy eladótól történő, lízingbevevő általi megszerzése. Magatartási Kódex: a piaci önszabályozás keretében létrehozott megállapodás és szabályegyüttes, amely lakosság részére nyújtott pénzügyi szolgáltatás (hitel/kölcsön, pénzügyi lízing) tevékenységi ágazat vonatkozásában követendő magatartási szabályokat határoz meg azon pénzügyi szervezetek számára, amelyek a kódexet magukra nézve kötelezőnek ismerik el. MTB Kedvezményes deviza középárfolyam: a Takarékbank által meghatározott, minden nap reggel 8 órakor közzétett deviza középárfolyam, mely a Takarékbank honlapján megtekinthető. Referencia-kamatláb: bármilyen alkalmazandó kamat számításának alapjául szolgáló, a nyilvánosság számára hozzáférhető mindenkori kamatláb, amelynek mértékére a Takarékbanknak nincs ráhatása. A Takarékbank által a devizában nyújtott hitel/kölcsönök esetében alkalmazott referencia-kamatláb a Felügyelet által honlapján közzétett deviza kamatlábak valamelyike. Az egyes devizák tekintetében alkalmazható különböző típusú és futamidejű referencia-kamatlábak közül az adott ügyletre alkalmazandót az alkalmazott referencia-kamatláb első kamatperiódus kezdő napját megelőző hónap utolsó munkanapja előtt 2 nappal érvényes értéknek megfelelően - a Szerződés tartalmazza. EURIBOR: "Euro Interbank Offered Rate" azaz Európai irányadó bankközi kamatláb, melyet az eurózóna határain belül a bankok közötti műveletekben alkalmaznak. A referencia-kamatlábként alkalmazható EURIBOR kamatlábakat és elérhetőségüket a Felügyelet honlapján közzéteszi. LIBOR: London Interbank Offered Rate azaz londoni bankközi kamatláb, amit a londoni tőkepiacon a bankok közötti műveletekben alkalmaznak. A referencia-kamatlábként alkalmazható LIBOR kamatlábakat és elérhetőségüket a Felügyelet honlapján közzéteszi. Rögzített hitelkamat: a Szerződésben, annak megkötésekor meghatározott, a teljes futamidőre vonatkozó egy, vagy a futamidő részeire vonatkozó több, százalékos mérték használatával meghatározott hitelkamat; a hitelkamat kizárólag arra az időszakra tekinthető rögzítettnek, amelyre vonatkozóan a Szerződésben a százalékos mértéke meghatározásra került. Tartós adathordozó: olyan eszköz, amely az Adós számára lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását és a tárolt adatok változatlan formában és tartalommal történő megjelenítését.
4 4 Teljes hiteldíj mutató: a hitel teljes díjának aránya a hitel teljes összegéhez éves százalékában kifejezve. Ügyleti kamat: a Szerződésben meghatározott mértékű hitelkamat, amely lehet változó, vagy rögzített. Változó hitelkamat: minden olyan kamat, ami nem minősül rögzített hitelkamatnak. 2. Hiteldíj (kamat, díjak, költségek) Az Adós a hitel/kölcsön szolgáltatásért hiteldíjat köteles fizetni, mely magában foglalja a Szerződésben meghatározott ügyleti kamatot, valamint a Szerződésben és eltérő megállapodás hiányában - az ÁSZSZ-ben meghatározott díjakat, költségeket és egyéb járulékos fizetési kötelezettségeket Ügyleti kamat: a Szerződésben meghatározott mértékű hitelkamat, amely egyedi kamatként vagy referencia-kamatlábhoz kötött kamatként kerül meghatározásra. Referencia-kamatlábhoz kötött kamat esetében az adott ügyletre alkalmazott érvényes referencia-kamatláb (kamatbázis) és a teljes futamidő alatt fix, vagy legalább 3 éves kamatperiódusokban rögzített Kamatfelár összege alkotja az ügyleti kamatot. A Referencia-kamatlábhoz kötött kamat a referencia kamat változásához igazodóan kamatperiódusonként automatikusan változik, kamatperióduson belül rögzített. A Szerződésben a Takarékbank a szerződéskötés napja szerinti tárgyhóra, vagy az első kamatperiódusra érvényes ügyleti kamat mértéket tünteti fel, melytől a folyósítás napján a folyósítás napja szerinti kamatperiódusra irányadó referencia-kamatláb, és annak megfelelően a ténylegesen felszámításra kerülő ügyleti kamat mértéke eltérhet. Az ügyleti kamatot a Takarékbank a folyósított kölcsön összege után naptári napokra számítja fel. Az első kamatnap a folyósítás napja, az utolsó kamatnap a törlesztést megelőző nap. Az utolsó kamatfizetés a kölcsön lejáratának a napján esedékes. Ha az Adós a kölcsönt lejárat előtt fizeti vissza, az ügyleti kamat a kölcsön visszafizetésének a napján válik esedékessé. A Takarékbank az ügyleti kamatot a tényleges visszafizetés napját megelőző napig számítja fel Hitelbírálati-/projektvizsgálati díj: a Takarékbank eltérő megállapodás hiányában az Adós által benyújtott hitelkérelem hitelbírálati eljárásáért díjat számít fel, melynek mértékét a kérelmezett hitel/kölcsönösszeg százalékában vagy konkrét összegben határozza meg. A hitelbírálati díj mértékét az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetmény tartalmazza. A hitelbírálati díj megfizetése új ügylet esetén a hitelkérelem benyújtásakor, meglévő ügylet megújítása esetén a megújítást követő első folyósításkor (illetve folyószámlahitel esetén a hitelkeret megújításakor) teljes összegben esedékes. A hitelkérelem elutasítása esetén nem téríthető vissza, elfogadás esetén az egyéb díjakba nem beszámítható Kezelési költség: a Szerződésben a mindenkori fennálló hitelösszeg százalékában vagy konkrét összegben meghatározott díj, megfizetése a Szerződésben rögzített időpontokban esedékes. Mértékére eltérő megállapodás hiányában az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetmény az irányadó Rendelkezésre tartási díj: a Szerződésben az Adós rendelkezésére tartott, le nem hívott hitelrész /kölcsön, illetve igénybe nem vett hitelkeret százalékában meghatározott díj, melynek, megfizetése eltérő megállapodás hiányában a rendelkezésre tartási időszak alatt minden naptári hónap végén, illetve a Szerződés megszűnésekor esedékes. A rendelkezésre tartási díj felszámításának kezdő időpontja a hitel/kölcsön igénybe vételi lehetőség megnyílásának a Szerződésben rögzített időpontja, végső időpontja az igénybevételi lehetőség utolsó napját megelőző nap, illetve a tényleges igénybevétel (folyósítás) napját megelőző nap. Mértékére eltérő megállapodás hiányában az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetmény az irányadó Folyósítási díj: a Szerződésben a folyósított kölcsön/ igénybevett hitelösszeg százalékában vagy konkrét összegben meghatározott díj, melynek megfizetése az első folyósítással illetve az aktuális lehívással egyidejűleg esedékes. Megfizetése oly módon történik, hogy a Takarékbank az aktuális lehívás összegét a folyósítási díj összegével csökkenti. Mértékére - eltérő megállapodás hiányában - az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetmény az irányadó Szerződéskötési díj: a szerződés megkötésével egy időben esedékes díj, általában a hitelösszeg meghatározott százalékában vagy határozott összegben a Szerződésben kerül megállapításra. Amennyiben a Felek másképp nem állapodnak meg, mértékére az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetmény az irányadó.
5 Szerződésmódosítási díj: az Adóssal megkötött Szerződés illetve az ahhoz kapcsolódó biztosítéki szerződések aláírását követően végrehajtott, a jogviszony tartalmát, a szerződés(ek) bármely feltételét, és/vagy időtartamát érintő változtatás (ideértve a prolongálást, futamidő hosszabbítást, szerződés megújítást, fizetési átütemezést, fedezetcserét is) esetén a Takarékbank szerződésmódosítási díjat számít fel, kivéve a Takarékbank által végrehajtott egyoldalú szerződésmódosítási eseteket, valamint a lakáscélú jelzáloghitel futamidejének meghosszabbítását. Mértéke szerződésmódosításonként a módosítással érintett összeg százalékában vagy határozott összegben kerül megállapításra, megfizetése a szerződésmódosítás aláírásakor esedékes. Mértékére - eltérő megállapodás hiányában - az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetmény az irányadó Feltételes hitelígérvény kiadási díj: a hitelígérvény kiadásával egy időben esedékes díj, általában a hitelösszeg meghatározott százalékában vagy határozott összegben kerül megállapításra. Amennyiben a Felek másképp nem állapodnak meg, mértékére a hatályos Hirdetmény az irányadó Előtörlesztési díj: a Szerződésben megállapított teljesítési határidő előtti részleges vagy teljes törlesztés esetén, a Takarékbank oldalán felmerülő, az előtörlesztéshez közvetlenül kapcsolódó, esetleges, méltányos és objektíve indokolt költségek, melyek mértéke és az Adós általi megfizetésének feltétele a Szerződésben kerül megállapításra Kamat-, díj-, költség fizetések teljesítése: a Szerződésben meghatározott kamat, költség és egyéb díjak megfizetése eltérő megállapodás hiányában az Adós Szerződés megkötésekor adott felhatalmazása alapján oly módon történik, hogy azok esedékes összegével a Takarékbank az Adós nála vezetett fizetési számláját az esedékesség napján megterheli. Amennyiben a hiteldíj esedékessége munkaszüneti napra esik, úgy az esedékesség napja az ezt megelőző első munkanap. 3. A kölcsönök hiteldíjának meghatározása 3.1. A Takarékbank a hiteldíj mértékének meghatározását a Hpt.-nek, az Fhtv.-nek és a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek a kölcsönök árazására vonatkozó rendelkezései alapján hajtja végre A Takarékbank - a 3.3. és 3.4. pontban meghatározott kivétellel a fogyasztók számára nem nyújt olyan hitelt, amelynek teljes hiteldíj mutatója meghaladja a jegybanki alapkamat 24 százalékponttal növelt mértékét Hitelkártya-szerződéshez vagy fizetési számlához kapcsolódó, továbbá kézizálog fedezete mellett nyújtott hitelek esetében a teljes hiteldíj mutató nem haladhatja meg a jegybanki alapkamat 39 százalékponttal növelt mértékét A mindennapi élet felszerelési tárgyainak, tartós fogyasztási cikkeinek (ide nem értve a gépjárművet) megvásárlásához és szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott hitelek (áruhitelek) esetében, amennyiben a hitel folyósítása közvetlenül az áruhitellel érintett termék értékesítőjének, illetve a szolgáltatás nyújtójának történik, a teljes hiteldíj mutató nem haladhatja meg a jegybanki alapkamat 39 százalékponttal növelt mértékét A hitel / kölcsön kamatozása A Takarékbank a legfeljebb 3 éves futamidejű hitelt / kölcsönt annak teljes futamidejére a Szerződésben meghatározott a) fix kamatozással, vagy b) a Felügyelet által honlapján közzétett referencia-kamatlábak valamelyikéhez mint referencia-kamatlábhoz kötött változó kamatozással és fix kamatfelárral nyújt, melynek kamatfeltételei az Adós számára hátrányosan egyoldalúan nem módosíthatók A Takarékbank a 3 évet meghaladó futamidejű hitelt / kölcsönt a Szerződésben meghatározott a) a Felügyelt által honlapján közzétett referencia-kamatlábak valamelyikéhez mint referencia-kamatlábhoz kötött változó kamatozással és annak teljes futamidejére vagy legalább 3 éves kamatperiódusokban rögzített kamatfelárral, b) legalább 3 éves kamatperiódusokban rögzített Ügyleti Kamattal, vagy c) fix kamatozással nyújt.
6 Referencia-kamatlábhoz hitel / kölcsön szerződés esetén a kamat mértékét a választott referencia-kamatláb futamidejének megfelelő időközönként kell a fordulónapot (kamatforduló) megelőző hónap utolsó munkanapja előtt 2 nappal érvényes referencia-kamatlábhoz igazítani A teljes hiteldíj mutató mértékére vonatkozó fenti rendelkezések alkalmazásánál az érintett naptári félévet megelőző hónap első napján érvényes jegybanki alapkamat irányadó az adott naptári félév teljes idejére. 4. Alkalmazott árfolyamok: A deviza alapú (devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett) hitelvagy kölcsönszerződés esetében a kölcsön folyósításakor a kölcsön, az esedékessé váló törlesztőrészlet, valamint a devizában megállapított bármilyen költség, díj vagy jutalék forintban meghatározott összegének kiszámítása a folyósítás, a törlesztés, illetve a megfizetés napján jegyzett, a Takarékbank, mint hitelező által meghatározott deviza-középárfolyam (a továbbiakban: MTB Kedvezményes deviza középárfolyam) alkalmazásával történik., díjmentesen történik. A Takarékbank az átváltással és számítással összefüggésben semmilyen külön költséget vagy díjat nem számít fel. E rendelkezést megfelelően kell alkalmazni arra az esetre is, ha az Adós a fennálló teljes tartozását (vagy annak egy részét) elő, illetve végtörleszti. E rendelkezést nem kell alkalmazni arra az esetre, ha a törlesztőrészlet fizetésére devizában kerül sor. 5. Egyoldalú szerződésmódosítás 5.1. A Takarékbank a Szerződés bármely feltételét jogosult módosítani, ha a módosítás az Adós számára nem kedvezőtlen. Az Adós számára kedvező egyoldalú szerződésmódosítást a Takarékbank az üzletszabályzata vagy az általános szerződési feltételek módosításával is végrehajthatja, ebben az esetben az üzletszabályzat vagy az általános szerződési feltételek vonatkozó rendelkezése válik a szerződés részévé. A módosításról az érintett ügyfeleket legkésőbb a módosítás hatálybalépését követő legközelebbi számlakivonattal együttesen postai úton vagy más, a szerződésben meghatározott közvetlen módon is értesíti, továbbá elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén a módosítást az ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon, elektronikus úton is elérhetővé teszi Az Adós számára hátrányosan kizárólag a Szerződésben megállapított Ügyleti Kamat, Kamatfelár, költség és díj módosítható egyoldalúan, feltéve hogy az Fhtv. ezt lehetővé teszi, és a felek ezt a Szerződéshez kapcsolódó, annak részét képező jelen ÁSZSZ-ben kifejezetten kikötötték. Egyéb feltétel, ideértve az egyoldalú módosításra vonatkozó kikötést is, egyoldalúan, az Adós számára hátrányosan nem módosítható A Hitelintézet a Szerződés futamideje alatt legfeljebb öt alkalommal az egyes kamatperiódusok lejárta után a) az Ügyleti Kamatot legfeljebb a Szerződésben meghatározott, a Felügyelet honlapján közzétett kamatváltoztatási mutató, b) a Kamatfelárat legfeljebb a Szerződésben meghatározott, a Felügyelet honlapján közzétett kamatfelár-változtatási mutató alkalmazásával számított mértékig módosíthatja Ha a Hitelintézet az előző pont szerinti kamatmódosítás során a kamatváltoztatási, illetve a kamatfelár-változtatási mutató által lehetővé tett mértéknél kedvezőbb hitelkamatot, illetve kamatfelárat alkalmazott, a későbbi kamatperiódusokban a kamat, illetve a kamatfelár mértéke tekintetében adott kedvezményt - annak erejéig - a csökkentendő kamat, illetve kamatfelár mértékébe betudhatja Az új Kamatperiódusban alkalmazott kamat vagy kamatfelár mértékét a kamatperiódus lejártát megelőző 120. napi kamatváltoztatási, illetve kamatfelár-változtatási mutató figyelembevételével állapítja meg a Hitelintézet.
7 Ha a Szerződés egyoldalú módosításának alapjául szolgáló feltételek a hitelkamat, a kamatfelár, a költség vagy a díj csökkentését teszik lehetővé, a Hitelintézet ezt - a szerződéses kötelezettsége részeként - a Szerződésben foglalt szabályok betartásával az Adós javára mindenkor érvényesíti A Szerződés kamatfeltételeinek módosítása esetén a Hitelintézet - a következő pont szerinti kivétellel - a kamatperiódus lejártát megelőző legalább 90 nappal feladott postai küldeményben, vagy más a Szerződésben meghatározott Tartós Adathordozón tájékoztatja az Adóst a) az új kamatperiódusban alkalmazott kamat vagy kamatfelár mértékéről, b) a módosítást követően fizetendő törlesztőrészletek várható összegéről, és ha ennek kapcsán a törlesztőrészletek száma vagy a törlesztés gyakorisága változik, ennek tényéről A referencia-kamatlábhoz kötött hitelkamat esetén a Hitelintézet az Adóst rendszeresen a honlapján és az ügyfelek számára nyitva álló helyiségében kifüggesztve tájékoztatja a referenciakamatláb változásáról A Hitelintézet a Szerződésben megállapodott költségeket azok felmerülésekor, a díjakat pedig évente egy alkalommal április 1. napjával hatályos időponttal módosíthatja. A Szerződésben megállapodott díjakat a Hitelintézet legfeljebb a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett előző évi éves fogyasztói árindex mértékével jogosult megemelni Díj vagy költség módosítás esetén a módosítást a Hitelintézet a hatálybalépést megelőző legalább 30 nappal feladott postai küldeményben, vagy más a Szerződésben meghatározott Tartós Adathordozón közli a fogyasztóval a módosítás tényét, a díj vagy költség új mértékét és a 5.7.b) pontja szerinti tájékoztatást Ha a Szerződés, vagy jogszabály eltérően nem rendelkezik, a Hitelintézet az egyoldalú Szerződés módosításról annak hatálybalépését megelőzően legalább 60 nappal értesíti az Adóst a Szerződésben meghatározott módon A Szerződés kamatfeltételeinek, díj vagy költség elemeinek módosításával kapcsolatos tájékoztatást a Hitelintézet egyidejűleg az Ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon, elektronikusan is elérhetővé teszi honlapján Ha az új kamatperiódusban a kamat, illetve a kamatfelár mértéke az Adósra hátrányosan változik, az Adós jogosult a Szerződés költség- és díjmentes felmondására. Az Adósnak a Felmondást a kamatperiódus lejártát megelőző 60 nappal közölnie kell a Hitelintézettel, és annak érvényességéhez az is szükséges, hogy az Adós fennálló teljes tartozását legkésőbb a kamatperiódus utolsó napján a Hitelintézetnek megfizesse Ha az Adós írásban a Szerződést nem mondja fel, vagy a Szerződés az előző pontban írt feltételek teljesítésének hiányában nem tekintendő felmondottnak, úgy a módosítást az Adós által elfogadottnak kell tekinteni. Ebben az esetben a Hitelintézet az értesítésben meghatározott hatálybalépési időponttól kezdődően a módosított mértékű Ügyeleti Kamatot, díjat, költséget jogosult felszámítani. A módosítás az értesítésben megjelölt hatálybalépési időpontot megelőző időszakra megállapított Ügyleti Kamatot, díjakat, és egyéb feltételeket nem érinti Állami kamattámogatással nyújtott hitel/kölcsön esetén kamatot, díjat vagy költséget érintő, egyoldalú, az Adós számára kedvezőtlen módosítást a Takarékbank a módosítás hatálybalépését megelőzően legalább 15 nappal hirdetményben közzé teszi, elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén az ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon, elektronikusan is elérhetővé teszi. 6. Futamidő hosszabbítás 6.1. Jelzáloghitel esetén a futamidő meghosszabbításáért a Takarékbank nem jogosult semmilyen, általa megállapított mértékű díjat, jutalékot vagy költséget felszámítani, amennyiben a futamidő meghosszabbítására öt éven belül nem került sor Jelzáloghitel esetében az Adós, amennyiben a szerződése alapján fennálló kötelezettsége teljesítésével legalább kilencven napos késedelemben van, a futamidő alatt egy alkalommal írásban kezdeményezheti a futamidő meghosszabbítását legfeljebb öt évvel. Az ilyen kérelem teljesítését a
8 8 Takarékbank alapos ok nélkül nem tagadhatja meg. Ebben az esetben a díjak, költségek, jutalékok vonatkozásában a 6.1. pontban foglaltakat kell alkalmazni. 7. Törlesztés 7.1. Az Adós a devizakölcsön illetve deviza alapú kölcsön összegét és járulékait (kamat, díj, költség) a Szerződésben meghatározott teljesítési időpontokban és törlesztési összegekben tartozik megfizetni. Ha valamely fizetési kötelezettség esedékessége olyan napra esik, amely nem banki munkanap, akkor a teljesítés napja az ezt megelőző első banki munkanap Az Adós fizetési kötelezettségét eltérő megállapodás hiányában a Szerződésben feltüntetett fizetési számlájáról köteles teljesíteni, ennek megfelelően köteles a fizetési számláját legalább a Szerződés szerint esedékes devizaösszeg erejéig feltölteni legkésőbb az esedékesség napjáig A devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett hitel- vagy kölcsönszerződés esetén a törlesztőrészlet forintban meghatározott összegének - ideértve az elő-, illetve végtörlesztés összegét is - kiszámítása a 4. pontban írt árfolyamok alkalmazásával történik Az Adósnak előzetes igénybejelentés alapján - lehetősége van a deviza alapú hitel- vagy kölcsön forint hitellé történő átváltására, devizában való egyösszegű törlesztésére, illetve hitelkiváltásra Az Adós a Szerződés aláírásával felhatalmazza a Takarékbankot, hogy a Takarékbanknál vezetett bármely fizetési számláját a Szerződés szerint bármely esedékes összeggel megterhelje az Adós ez irányú további külön rendelkezése (felhatalmazása) nélkül. 8. Előtörlesztés 8.1. Az Adósnak lehetősége van a kölcsönt a Szerződésben rögzített esedékesség illetve lejárat előtt a Takarékbanknak visszafizetni. Az előtörlesztés az Adós aláírt nyilatkozata alapján történik. A nyilatkozatot az előtörlesztés értéknapját megelőző 3 banki munkanappal 12 óráig kell az Adósnak a Takarékbankhoz eljuttatnia Előtörlesztés esetén a Takarékbank csökkenti a kölcsön teljes díját az előtörlesztett részlet vonatkozásában a Szerződés eredeti lejárata szerint fennmaradó időtartamára vonatkozó kamattal és a kamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatással A Takarékbank az Adós részleges vagy teljes előtörlesztése esetén az előtörlesztéshez közvetlenül kapcsolódó, esetleges, méltányos, és objektíve indokolt költségeinek Adós általi megtérítésére az alábbi korlátozásokkal jogosult, ha az előtörlesztés olyan időszakra esik, amikor a kamat rögzített - ezen, Adós által megtérítendő költségek mértéke nem haladhatja meg az előtörlesztett összeg egy százalékát, ha az előtörlesztés időpontja és a kölcsön Szerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartam az egy évet meghaladja; - ezen, Adós által megtérítendő költségek mértéke nem haladhatja meg az előtörlesztett összeg fél százalékát, ha az előtörlesztés időpontja és a kölcsön Szerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartam az egy évet nem haladja meg; - az előtörlesztés időpontjában érvényes feltételek figyelembevételével, ezen Adós által megtérítendő költségek nem haladhatják meg az előtörlesztés időpontja és a kölcsön Szerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartamra az Adós által fizetendő kamat összegét Nem számítható fel előtörlesztési díj az Adós pont szerinti felmondása esetén, valamint abban az esetben, ha az előtörlesztés visszafizetési biztosítékként kötött biztosítási szerződés alapján történt, továbbá ha tizenkét hónap alatt egy alkalommal a fogyasztó által teljesített előtörlesztés összege nem haladja meg a kétszázezer forintot Jelzáloghitel előtörlesztése esetén a Takarékbank jogosult az előtörlesztés miatt keletkező költségeinek megtérítésére azzal, hogy az érvényesíthető költségek mértéke nem haladhatja meg az előtörlesztett összeg 2 %- át Jelzáloglevéllel finanszírozott Szerződés esetén a Takarékbank jogosult az előtörlesztéssel kapcsolatos, az előtörlesztett összeg kettő százalékát meghaladó költségét is érvényesíteni, ha az előtörlesztés olyan időszakra esik, amikor a jelzáloghitel kamata rögzített, vagy változó kamatú és az
9 9 előtörlesztésre kamatperióduson belül kerül sor. Az érvényesített költségek mértéke ebben az esetben sem haladhatja meg a 2,5 %- ot Lakáscélú jelzáloghitel esetében az érvényesített költségek mértéke nem haladhatja meg az előtörlesztett összeg 1%-át, jelzáloglevéllel finanszírozott lakáscélú jelzáloghitel esetében az előtörlesztett összeg 1,5%-át, kivéve, ha a részleges vagy teljes előtörlesztés részben vagy egészben más pénzügyi intézmény által folyósított kölcsönből történik Nem illeti meg a Takarékbankot az előző bekezdések szerinti költségtérítés, amennyiben az előtörlesztés visszafizetési biztosítékként kötött biztosítási szerződés alapján történt, valamint a kölcsön teljes előtörlesztése (végtörlesztése) esetén, ha az Adós fennálló tartozása nem haladja meg az egymillió forintot és a megelőző tizenkét hónap alatt előtörlesztést nem teljesített Lakáscélú jelzáloghitel előtörlesztése esetén nem illeti meg a Takarékbankot költségtérítés a szerződés hatálybalépésétől számított huszonnégy hónapot követően teljesített első részleges, vagy teljes előtörlesztés (végtörlesztés) alkalmával, kivéve, ha a részleges vagy teljes előtörlesztés (végtörlesztés) részben vagy egészben más pénzügyi intézmény által folyósított kölcsönből történik, vagy ha az előtörlesztett összeg meghaladja a kölcsönszerződésben meghatározott kölcsönösszeg felét Az előtörlesztés nem mentesíti az Adóst a szerződésben vállalt havi törlesztő részletek rendszeres megfizetése alól, kivéve, ha az Adós az előtörlesztéssel a teljes tartozását kiegyenlítette. A teljes tartozás kiegyenlítésekor a Takarékbank - az időközbeni előtörlesztések figyelembevételével - elszámol az Adóssal. 9. Fizetési késedelem 9.1. A Takarékbank az Adós fizetési késedelme esetén jogosult a késedelem Szerződésben, ÁSZSZ-ben és a hatályos jogszabályokban meghatározott jogkövetkezményeit érvényesíteni Az Adós tudomásul veszi, hogy amennyiben az esedékesség/lejárat napjára fizetési kötelezettségét a Szerződés szerint nem teljesíti, illetve a törlesztéshez szükséges fedezetet az esedékesség/lejárat napjára fizetési számláján nem biztosítja, úgy az ezt követő naptól a Takarékbank a lejárt devizakölcsön tőke összege után az ügyleti kamaton felül eltérő megállapodás hiányában az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetményben közzétett mértékű késedelmi kamatot számít fel. A teljes hiteldíj bármely elemének késedelmes teljesítése esetén a késedelem időtartamára, a késedelmesen teljesített összeg után eltérő megállapodás hiányában az adott hitel/kölcsönügyletre vonatkozó Hirdetményben közzétett mértékű késedelmi kamat kerül felszámításra Az Adós tudomásul veszi, hogy amennyiben fizetési kötelezettségeit az esedékesség napján nem, vagy csak részben teljesíti, a Takarékbank jogosult az Adós előzetes értesítése nélkül az Adós bármely, Takarékbanknál vezetett fizetési számláját a lejárt összeg erejéig megterhelni, azaz a lejárt követelést beszámítás útján kiegyenlíteni. Az Adós a Szerződés aláírásával felhatalmazza a Takarékbankot arra, hogy a Takarékbank a nála vezetett bármely számláját az esedékes, de az Adós által meg nem fedezett összeggel az esedékesség napját követően megterhelje Az Adós tudomásul veszi, hogy a lejárt devizakölcsön összegének az Adós bármely fizetési számlájáról történő beszedésével összefüggésben felmerült összes többletköltség kizárólag az Adóst terheli. A lakáscélú hitel- és kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés esetében forintszámáról történő beszedés esetén a konverzió a Takarékbanknak a beszedés napján érvényes MTB Kedvezményes deviza középárfolyamán történik. A kölcsön devizanemétől eltérő nem forint devizanemben történő beszedés esetén a konverzió a terhelendő bankszámla devizanemének a beszedés napján a Takarékbank által jegyzett MTB Kedvezményes deviza középárfolyama, és a fennálló kölcsön-tartozás devizanemének MTB Kedvezményes deviza középárfolyama alapján számított keresztárfolyamon történik. 10. Biztosítékok, az Adós kötelezettségvállalásai Az Adós fizetési kötelezettségei biztosítékául a Szerződésben meghatározott fedezetek azaz Szerződést biztosító mellékkötelezettségek szolgálnak, melyek érvényesítésének módját és következményeit a Szerződés elválaszthatatlan mellékletét képező biztosítéki szerződések a továbbiakban: Biztosítéki Szerződés/ek - tartalmazzák.
10 Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a Szerződés alapján folyósítandó kölcsön és járulékai fedezeteként szolgáló vagyontárgyak új, de legfeljebb a kölcsön forintban kifejezett induló összege és három hónapra számított járulékai összegének megfelelő értékére biztosítási szerződést köt, vagy - amennyiben már rendelkezik vagyonbiztosítási szerződéssel a fennálló biztosítási szerződését módosítja, melyben kedvezményezettként a Takarékbankot jelöli meg. A fenti követelményeknek megfelelő biztosítási szerződést az Adós legkésőbb a Szerződés aláírását követő 5 (öt) munkanapon belül köteles a Takarékbank rendelkezésére bocsátani, annak igazolásával, hogy a biztosításengedményezést a Takarékbank kedvezményezettségével a biztosító társaság elfogadta, és vállalta, hogy a biztosítási díj nem fizetéséről a biztosítási szerződés felmondását legalább 15 (tizenöt) nappal megelőzően a Takarékbankot értesíteni fogja Az Adós felhatalmazza a Takarékbankot, hogy a fentieket az érintett biztosítónál a biztosító közvetlen megkeresése útján bármikor ellenőrizhesse, akár a Szerződés biztosítónak történő megküldésével. Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a biztosítási jogviszonyt a kölcsön teljes visszafizetéséig fenntartja, és annak fennállását, valamint a Takarékbank felszólítására a biztosítási díj megfizetésének rendszerességét folyamatosan igazolja Valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén a biztosítási összeg biztosítéki céllal a Takarékbankot illeti meg. Az Adós hozzájárul, hogy a biztosítási összeg közvetlenül a Takarékbank, mint kedvezményezett által megjelölt elkülönített számlára kerüljön folyósításra, s abból a Takarékbank a követeléseit amennyiben annak feltételei fennállnak kielégítse. Az ezt meghaladó összeg az Adóst illeti meg Az Adós kijelenti, hogy az általa eddig felvett illetve a jövőben felvételre kerülő hitelek biztosítékai nem nyújtanak kedvezőbb pénzügyi vagy jogi helyzetet más hitelezőknek, mint amilyet az Adós a Szerződésben a Takarékbank számára biztosít. Az Adós kijelenti, hogy a hitel futamideje alatt a hitel/kölcsön biztosítékul szolgáló ingó vagy ingatlan vagyontárgyait, egyéb eszközeit kivéve, ha a Takarékbank ehhez kifejezetten, írásban hozzájárul - nem adja el, nem adja bérbe, lízingbe, nem apportálja, vagy bármilyen egyéb módon nem bocsátja más rendelkezésére, valamint semmilyen módon nem terheli meg (negatív pledge- negatív biztosítéki záradék) Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a Szerződéssel kapcsolatban felmerült és felmerülő fizetési kötelezettségeit mindenkor legalább azonos módon kezeli minden más jelenlegi és jövőbeli kötelezettségeivel, valamint kijelenti, hogy amennyiben a jövőben a Szerződés szerinti kölcsön és járulékainak teljes visszafizetése előtt a Takarékbank írásbeli hozzájárulásával más, harmadik személynek a tőle felvett hitel fedezetéül kedvezőbb biztosítékot nyújt, mint amilyet a jelen szerződés alapján a Takarékbanknak nyújtott, akkor ezen kedvezőbb biztosítékot a Takarékbank számára is egyidejűleg írásban felajánlja (pari passu egyenrangúsági záradék) Amennyiben a biztosítékok értékében a hitel/kölcsön futamideje alatt a hitel devizanemében átszámítva 10%-ot elérő fedezeti értékcsökkenés következik be, a Takarékbank a hitel/kölcsön fedezettségének helyreállítására további fedezetek nyújtására szólíthatja fel az Ügyfelet. Amennyiben az Adós a Takarékbank felszólítására a hitel/kölcsön fedezeteit nem egészíti ki, a Takarékbankot megilleti az azonnali hatályú felmondás joga Ha a kölcsön biztosítékaként felajánlott bármely vagyontárgyat érintően végrehajtási cselekmény kerül foganatosításra, illetve ha a biztosítéknyújtóval szemben csőd- vagy felszámolási eljárást kezdeményeznek, akkor a Takarékbank Szerződés alapján fennálló Adóssal szembeni követelése a Takarékbank tudomás szerzésének időpontjában automatikusan, minden további nyilatkozat nélkül, azonnali hatállyal lejárttá válik. Amennyiben a Takarékbank a végrehajtási cselekményről, illetve a csőd- vagy felszámolási eljárásról nem az Adóstól szerez tudomást, köteles a lejárttá válás tényéről az Adóst haladéktalanul értesíteni, megjelölve a kölcsön lejárttá válásának az időpontját is Az Adós a Szerződés aláírásával felhatalmazza a Takarékbankot arra, hogy amennyiben a Szerződés szerinti lejáratkor még fennálló tartozását a Takarékbanknak nem fizeti meg, a pénzforgalomról szóló évi LXXXV. törvényben meghatározott, elsőbbséggel teljesítendő fizetési megbízásokat (hatósági átutalás, átutalási végzés) követően, de minden más fizetési megbízást megelőzően a Takarékbak a tartozás összegével bármelyik, a Szerződésben megjelölt forint/deviza fizetési számláját beszedési megbízás alkalmazásával megterhelje.
11 Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a más hitelintézetnél vezetett számlái vonatkozásában a számlavezető hitelintézet által elfogadott formában a Takarékbank részére a Szerződés megkötésével egyidejűleg, általa aláírva átadja a Szerződésben megjelölt fizetési számlái ellen a beszedési megbízás benyújtására felhatalmazó a kölcsön és járulékai teljes megfizetéséig az Adós által egyoldalúan vissza nem vonható - nyilatkozatait Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a jelen kölcsön és járulékai teljes visszafizetéséig csak a Takarékbank haladéktalan, írásbeli tájékoztatása mellett nyit újabb fizetési számlát. Vállalja továbbá, hogy e fizetési számlák tekintetében a Takarékbankot, mint beszedési megbízás benyújtására jogosultat bejelenti a fizetési számlát vezető pénzforgalmi szolgáltatónak, és az ezt igazoló, a számlavezető által befogadott a kölcsön és járulékai teljes megfizetéséig az Adós által egyoldalúan vissza nem vonható felhatalmazó nyilatkozatát a számla megnyitását követő 5 (öt) munkanapon belül eljuttatja a Takarékbankhoz Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a Szerződésből eredő teljes tartozásainak kiegyenlítéséig a Takarékbank hozzájárulása nélkül nem ad harmadik személynek (hitelintézetnek, gazdálkodó szervezetnek, egyéb jogi- vagy nem jogi személynek, vagy természetes személynek) felhatalmazást beszedési megbízás benyújtására a Takarékbanknál vezetett fizetési számláira A jelen pontban meghatározott biztosítékokra és a felhatalmazásokra vonatkozóan, illetve azokkal kapcsolatban az Adós által vállalt kötelezettségek megszegése súlyos szerződésszegésnek minősül, melynek alapján a Takarékbank jogosult a Szerződést azonnali hatállyal felmondani és az Adós szerződéses kötelezettségeit lejárttá tenni. 11. Ellenőrzés A Takarékbank jogosult az Adós fizetőképességét, pénzügyi helyzetét és a biztosítékokat folyamatosan ellenőrizni. Az ellenőrzési jog különösen az Adós jövedelmi- vagyoni-, pénzügyi helyzetére vonatkozó azon adatok és tények bekérését, illetve helyszíni ellenőrzését jelentik, amelyek alapján az Adós Takarékbank általi minősítése elvégezhető, teherviselő képessége megítélhető és fizetőképességének alakulása nyomon követhető. Ügyfélcsoporttal szembeni kötelezettségvállalás esetén a Takarékbank ellenőrzési joga az ügyfélcsoportba tartozó vállalkozásokra, természetes személyekre is kiterjed Az Adós tudomásul veszi, hogy a Szerződés fennállása alatt más hitelintézettől csak a Takarékbank előzetes, írásbeli hozzájárulásával vehet igénybe hitelt, illetőleg kölcsönt, vállalhat garanciát vagy kezességet, köthet pénzügyi lízingszerződést vagy vállalhat más ilyen típusú kötelezettséget. Az Adós köteles továbbá a Takarékbankot haladéktalanul, írásban tájékoztatni a szerződéskötést követően keletkezett minden további, ebbe a körbe tartozó olyan kötelezettségvállalásáról, amely fizetőképességét alapvetően befolyásolja Az Adós a Szerződés aláírásával egyidejűleg külön teljes bizonyító erejű magánokiratban felhatalmazza a Takarékbankot, hogy az Szerződésből származó tartozása teljes megfizetéséig köztartozásairól, így különösen adó (NAV), társadalombiztosítási (TB), vám és jövedéki tartozásairól (NAV) az illetékes hatóságoktól minden további hozzájárulása vagy felhatalmazása nélkül információt kérhessen, továbbá hozzájárul ahhoz,hogy a megkeresett hatóság - az Adós minden további hozzájárulása vagy felhatalmazása nélkül - az általa nyilvántartott Adós tartozásokról adatot szolgáltasson a Takarékbank részére A Takarékbankot megilleti az Adós, illetve biztosítékot nyújtó harmadik személy által nyújtott fedezetek meglétének és értékének rendszeres ellenőrzési joga Az Adós a Takarékbank fedezetellenőrzési jogának biztosítása érdekében az alábbi kötelezettségeket vállalja: a) az Adós a Takarékbank által elfogadott értékbecslővel szerződést köt a fedezetek felülvizsgálatának elvégzéséről legfeljebb negyedéves gyakorisággal. Amennyiben a szerződéskötésre nem kerül sor, úgy az Adós a Szerződés aláírásával felhatalmazza a Takarékbankot, hogy a fedezetek felülvizsgálatát a maga nevében rendelje meg, s ennek költségét az Adósra hárítsa. Az Adós amennyiben a felek Szerződésben másképp nem állapodnak meg az értékbecslés költségét az értékbecslő által kiállított számla alapján az értékbecslőnek határidőben megfizeti. Ha az Adós az értékbecslés díját megfizeti, jogosult az
12 12 elkészült értékbecslés üzleti titkot nem tartalmazó részét megismerni, és annak egy példányát megtartani. Amennyiben az Adós az értékbecsléssel kapcsolatos kötelezettségeit írásbeli felszólításra sem teljesíti, az a Szerződés azonnali hatályú felmondására ad jogalapot. b) az Adós a Takarékbank felhívására évente legfeljebb két alkalommal köteles saját költségére a biztosítékul szolgáló ingatlanokról az ingatlan-nyilvántartás aktuális adatait tartalmazó tulajdoni lap hiteles másolatát, az ingókról, illetve a megterhelt vagyonról pedig a zálogjogi nyilvántartás aktuális adatait tartalmazó eredeti közjegyzői tanúsítványt, vagy ezek hiteles kiadmányát becsatolni. Amennyiben a Takarékbank felhívására ezen dokumentumok nem kerülnek becsatolásra, úgy az Adós felhatalmazza a Takarékbankot, hogy a tulajdoni lap hiteles másolata, az eredeti közjegyzői tanúsítvány, vagy ezek hiteles kiadmányának beszerzéséről gondoskodjon, s ennek költségét az Adósra hárítsa. Az Adós tudomásul veszi, hogy a beszerzés költsége annak felmerülésekor azonnal esedékessé válik, és a Takarékbank a beszerzés költségének összegével a felmerülése napján azonnal megterheli az Adós nála vezetett fizetési számláját vagy az Adós nevén megnyitott hitel-elszámolási technikai számlát. 12. Értesítési kötelezettségek Az Adósnak a kölcsön és járulékai teljes visszafizetéséig haladéktalanul értesítenie kell a Takarékbankot az alábbi tények és események bekövetkezéséről, a hitel/kölcsön visszafizetését érintő körülmények megváltozásáról: a) végrehajtási eljárás kezdeményezése az Adós ellen; b) ha a biztosítékot nem az Adós, hanem harmadik személy - biztosítéknyújtó - nyújtja, a jelen szerződés bármely biztosítékát érintő végrehajtási, illetve a biztosítéknyújtóval szemben kezdeményezett végrehajtási-, csőd- vagy felszámolási eljárásról; c) bármilyen hatósági vagy bírósági határozatról - függetlenül attól, hogy az jogerős-e -, amely az Adós számára az Adós Takarékbankkal szemben fennálló kölcsöntartozásának 10%-át (tíz százalékát) meghaladó fizetési kötelezettséget ír elő; d) bármely, az Adóssal, illetve a biztosítéknyújtóval szemben foganatosított végrehajtási cselekményről; e) teherviselő képességét befolyásoló körülményekben, jövedelmi, vagyoni, pénzügyi helyzetében bekövetkezett változások; f) az Adós által olyan társaságban szerzett tulajdonosi részesedésről, amely társaság szintén hitelezési kapcsolatban áll a Takarékbankkal, amennyiben az Ügyfél erről tudomást szerez; g) az Adósnak harmadik személlyel szemben fennálló 30 (harminc) napon túli, lejárt fizetési kötelezettségéről; h) az Adós a Szerződés megkötése időpontjában tehermentes vagyontárgyainak megterheléséről vagy biztosítékul adásáról; i) a Takarékbank és az Adós közötti szerződéses kapcsolat fennállása alatt az azonosítás során megadott adatokban, illetve a tényleges tulajdonos személyét érintően bekövetkezett változásokról, a tudomásszerzést követő 5 (öt) munkanapon belül; j) az Adós pontban foglalt kötelezettségeiről. A fenti tájékoztatási kötelezettségek elmulasztása súlyos szerződésszegésnek minősül, melynek alapján a Takarékbank jogosult a Szerződést azonnali hatállyal felmondani és az Adós szerződéses kötelezettségeit lejárttá tenni Jelzáloglevéllel finanszírozott kölcsönszerződés esetén ideértve a jelzálog-hitelintézet által refinanszírozott kölcsönszerződést is a Takarékbank legkésőbb a refinanszírozás bekövetkezését követő 30 napon belül feladott értesítővel tájékoztatja az Adóst a refinanszírozás megvalósulásáról. 13. Központi Hitelinformációs Rendszer A Szerződés aláírásával az Adós megerősíti, hogy Központi Hitelinformációs Rendszerről szóló - a Szerződés elválaszthatatlan részét képező 4. számú mellékletben foglalt - tájékoztatást a Szerződés megkötését megelőzően megismerte és annak tudomásul vételére vonatkozó nyilatkozatot (1. számú melléklet) a szerződéskötés előtt aláírta. 14. A Szerződés megszüntetése A Szerződésben illetve a jelen ÁSZSZ-ben meghatározott szerződésszegési események bekövetkezte/fennállta esetén a Takarékbank jogosult - a rendeltetésszerű joggyakorlás elvének
13 13 megfelelően, az adott körülmények által megengedett mértékben az Adós érdekeit lehetőség szerint figyelembe véve a Szerződést azonnali hatállyal felmondani és a fennálló hitel/kölcsön tartozást egy összegben lejárttá tenni A Takarékban azonnali hatállyal jogosult felmondani a Szerződést: a) a kölcsönnek a Szerződésben meghatározott célra fordítása lehetetlen; b) az Adós a kölcsönösszeget a Szerződésben meghatározott céltól eltérően használja; d) az Adós vagyoni helyzetének romlása vagy a fedezet elvonására irányuló magatartása veszélyezteti a Kölcsön visszafizetésének lehetőségét; e) az Adós hitelképtelenné válik; f) az Adós vagy a biztosítékot nyújtó személy jövedelemi,vagyoni, pénzügyi helyzetét negatívan érintő olyan körülmény felmerül, amely veszélyezteti az Adós vagy a biztosítékot nyújtó személy azon képességét, hogy a Szerződésben, vagy a Biztosítéki Szerződésben foglalt kötelezettségeit teljesítse; g) az Adós a Takarékbankot a kölcsön összegének megállapításánál valótlan tények közlésével, adatok eltitkolásával vagy más módon megtévesztette, amennyiben ez a kölcsön összegének megállapítását befolyásolta; h) az Adósnak valamely Szerződésben tett nyilatkozata, vagy az általa a Takarékbanknak adott jövedelmi-, jogi-, pénzügyi helyzetére vonatkozó adat és egyéb információ valótlannak, hiányosnak bizonyul, illetve az Adós a Takarékbankot bármely egyéb módon megtéveszti; i) az Adós a kölcsön fedezetével, biztosítékával kapcsolatos vizsgálatot - figyelmeztetés ellenére - akadályozza, ideértve azt az esetet is, ha a Szerződésben vállalt vagy jogszabályban előírt adatszolgáltatási kötelezettségét megszegi; j) az Adós a Szerződés alapján fizetendő bármely törlesztő részletet, kamatot, díjat egyéb megfizetendő összeget esedékességkor elmulaszt megfizetni, és azt a Takarékbank által az Adósnak a fenti pontban foglaltak szerint megküldött felszólításra sem teljesíti; k) az Adós a Szerződésben vállalt, és az Adós szerződésszerű teljesítése szempontjából lényeges kötelezettségét nem vagy nem szerződésszerűen teljesíti, kivéve, ha a Takarékbank egyedi mérlegelés alapján meghozott döntésével a szerződésszerű teljesítésre, illetve a teljesítésre póthatáridőt biztosított és erről az Adóst írásban értesíti; l) az Adós olyan fizetési kötelezettséget vállal - ideértve a pontban foglaltak megszegésével vállalt kötelezettségeket is - mely a Takarékbank kockázati megítélése szerint veszélyezteti a Takarékbankkal szembeni kötelezettségei teljesítését; m) az Adós, vagy a biztosítékot nyújtó harmadik személy ellen végrehajtási-, vagy - gazdálkodó szervezet biztosítéknyújtó esetén - csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás indul, vagy ezen eljárások bármelyikét kezdeményezik; n) az Adós, az Adóssal egy ügyfélcsoportba tartozó vállalkozás, vagy a biztosítékot nyújtó harmadik személy a Takarékbankkal, a Takarékbank érdekeltségi körébe tartozó, illetve a Takarékbank által részben vagy teljességgel tulajdonolt jogalannyal, vagy bármely hitelintézettel/ gazdálkodó szervezettel kötött bármely szerződését jelentős mértékben megszegi, és ezzel a Szerződés teljesítését, a hozzá kapcsolódó biztosítékok érvényesíthetőségét veszélyezteti (cross default - közvetett mulasztás); o) az Adós a Takarékbank előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül elidegeníti, átruházza, vagy megterheli vagyonának (meglévő vagy jövőbeli jogainak, követeléseinek, bevételeinek, eszközeinek, ingó és ingatlan vagyontárgyainak) egészét vagy annak egy részét, ide nem értve a mindennapi szokásos tevékenysége körében történő elidegenítést, átruházást, illetve a jogszabály által alapított terheket és ügyleti biztosítékokat, feltéve, hogy ez utóbbiak nem veszélyeztetik a Szerződés alapján az Adóst terhelő kötelezettségek maradéktalan teljesítését; p) a Biztosítéki Szerződés bármilyen okból érvénytelenné válik, vagy az abban foglalt kötelezettségvállalások érvényesíthetősége, kikényszeríthetősége csökken vagy megszűnik;
14 14 q) az Adós más, a jelen ÁSZSZ-ben, illetve a Szerződésben meghatározott súlyos szerződésszegést követ el Az Adós jogosult a Szerződéstől annak aláírása napjától számított 14 napon belül indokolás nélkül elállni, amennyiben a kölcsön folyósítására még nem került sor. Az Adós a Szerződés aláírásának napjától számított 14 napon belül díjmentesen felmondhatja a Szerződést, amennyiben a Kölcsönt a Takarékbank már folyósította. Az elállási/felmondási jogot határidőben érvényesítettnek kell tekinteni, amennyiben az erre vonatkozó nyilatkozatot az Adós a határidő lejártáig postára adja vagy egyéb igazolható módon azt a Takarékbanknak elküldi. Az Adós a felmondásra vonatkozó nyilatkozatának elküldését követően haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belül köteles a felvett Kölcsön összegét, valamint a Kölcsön folyósításának időpontjától a visszafizetés időpontjáig felszámítható, a Szerződés szerint megállapított hitelkamatot a Takarékbanknak visszafizetni. Az Adós elállása/felmondása azt a Kölcsönhöz kapcsolódó járulékos szolgáltatásra vonatkozó szerződést is felbontja, amely a Takarékbank által vagy egy harmadik fél és a Takarékbank előzetes megállapodása alapján a harmadik fél által nyújtott szolgáltatásra vonatkozik Jelzáloghitel esetében az Adóst a fenti 14.3 pontban foglalt elállási/felmondási jog nem illeti meg Takarékbank jogosult a kölcsönszerződést az Adós megfelelő biztosíték adására történő felszólítása nélkül felmondani, ha nyilvánvaló, hogy az Adós megfelelő biztosíték nyújtására nem képes A Takarékbank az Adósnak, a kezesnek és a személyes adósnak nem minősülő zálogkötelezettnek a késedelembe esést követően írásban fizetési felszólítást küld, melyben felhívja az Adós, a kezes és a személyes adósnak nem minősülő zálogkötelezett figyelmét a teljes fennálló és a lejárt tartozás összegére, a fizetendő Ügyleti Kamat és Késedelmi Kamat mértékére, valamint a nemfizetés esetén teljesítendő további kamatteherre és a tartozás rendezésének elmaradása esetén a várható jogkövetkezményekre Az Adóssal szemben fennálló lejárt követelés érvényesítésével kapcsolatban felmerülő valamennyi költséget az Adós köteles viselni. A Takarékbank a követelés érvényesítésével felmerült és általa megfizetett költségeket jogosult a megfizetéssel egyidejűleg tőkésíteni, és ettől a naptól kezdődően, az így megállapított tőkeösszeg után Késedelmi Kamatot felszámítani A lakáscélú hitel- és kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés esetében a szerződés felmondását követő kilencvenedik napot követően a Takarékbank az Adós nem teljesítése miatt a felmondás napját megelőző napon érvényes Ügyleti Kamatot, költséget és díjat meghaladó mértékű késedelmi kamatot, költséget és díjat nem számíthat fel A Takarékbank a Szerződés felmondását az Adósnak, a kezesnek és a személyes adósnak nem minősülő zálogkötelezettnek küldi meg, melynek igazolása a Takarékbankot terheli Jelzáloghitel-szerződés felmondását megelőzően a Takarékbank a pontban meghatározott írásbeli fizetési felszólítással és tájékoztatással egyidejűleg köteles az Adósnak bemutatni az Adós által a Szerződés megkötésétől kezdődően - egyes évekre összesítve, de az Adós külön kérésére havi bontásban is - teljesített törlesztő részletek, a visszafizetett tőkeösszeg, az elszámolt Ügyleti Kamat, Késedelmi Kamat és egyéb költségek, továbbá a tőkésített kamat és a fennálló tartozás alakulását. 15. Kézbesítési szabályok A szerződő feleknek egymás közötti kapcsolattartásuk során valamennyi értesítést és közlést írásban kell elküldeni a másik fél részére. Ennek módja lehet: (a) személyes átadás, mely esetben a kézbesítés megtörténtének tényét és időpontját az átadás illetve átvétel tényét két együttesen jelenlévő tanú aláírásával igazolja; a két tanú együttes jelenlétében átadott küldemény kézbesítettnek tekintendő akkor is, ha az átvételt a címzett megtagadja, és ennek ténye kerül jegyzőkönyvben rögzítésre); (b) ajánlott vagy tértivevényes postai küldemény útján, mely esetben az ajánlott postai küldeményt a kézbesítés megkísérlésének napján a feladó fél kézbesítettnek tekinti, ha a címzett fél az átvételt
15 15 megtagadta. Ha a kézbesítés azért volt eredménytelen, mert a címzett fél az iratot nem vette át (az a feladó félhez nem kereste jelzéssel érkezett vissza), az iratot - az ellenkező bizonyításáig - a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon a feladó fél kézbesítettnek tekinti; (c) az Adós által a Szerződésben meghatározott telefaxszámra megküldött telefax üzenet útján, mely esetben az értesítést/közlést az acitity reportban megjelölt időpontban kell kézbesítettnek tekinteni Az Adós saját felelősségére köteles gondoskodni arról, hogy az értesítést a megjelölt telefonszámon működő telefaxra a Takarékbank mindenkor képes legyen az elküldeni Az Adós ez irányú igénye esetén a Takarékbank az értesítéseket/közléseket az Adós által a Szerződésben meghatározott címre is elküldi. 16. Egyéb rendelkezések Az Adós a Szerződés aláírásával felhatalmazhatja a Takarékbankot, hogy a Szerződésbe foglalt kölcsön visszafizetésének végső időpontját legkésőbb a lejárat napját 5 nappal megelőzően postára adott nyilatkozatával egy ízben, legfeljebb 92 (kilencvenkettő) nappal meghosszabbítsa a kamat, díj, költség fizetési kötelezettségek Szerződésben meghatározott üteme fenntartása mellett, amennyiben az Adós a kölcsön meghosszabbítását a Szerződés lejáratát legalább 8 nappal megelőzően kezdeményezte, és azt az ÁSZSZ 15. pontja szerint bejelentette a Takarékbanknak A Takarékbank előzetes, írásbeli hozzájárulása nélkül az Adós a Szerződésből eredő jogait másra nem engedményezheti, illetve kötelezettségeit tartozásátvállalás útján nem ruházhatja át A Takarékbank jogosult a Szerződésből eredő jogait az Adós előzetes engedélye nélkül részben vagy egészben engedményezni, átruházni. Az engedményezés megtörténtéről a Takarékbank az Adóst írásban tájékoztatja Amennyiben a Takarékbank nem érvényesít a Szerződés alapján őt megillető valamely jogot, vagy ilyen jog gyakorlásával késlekedik, vagy azokat csak részben gyakorolja, ez nem jelenti azt, hogy a Takarékbank erről a jogáról lemond A Takarékbank a Szerződés előkészítése és megkötése során az Adós azonosítását eredeti iratok, okmányok vagy ezek hiteles másolata alapján végzi, és jogosult azokról az Adós kifejezett tiltása hiányában másolatot készíteni A Szerződés eltérő megállapodás hiányában - a szerződő felek általi együttes aláírás napján lép hatályba Amennyiben a Szerződésről idegen nyelvű példány is készül, akkor értelmezési vita esetén a Szerződés magyar nyelvű változata az irányadó Az ÁSZSZ rendelkezései mind az Adósra, mind a Takarékbankra nézve kötelezőek, de az egyedi Szerződésben azoktól kölcsönös egyetértéssel írásban el lehet térni, amennyiben az nem ütközik a Magatartási Kódex illetve valamely jogszabály rendelkezéseibe A szerződő felek megállapodnak, hogy amennyiben a Szerződés nem kerül közokiratba foglalásra és a náluk lévő szerződési példányok között eltérés van, úgy a Takarékbank által őrzött példány rendelkezéseit fogadják el irányadónak A Szerződés aláírásával az Adós megerősíti, hogy a személyes adatait érintő adatkezelésre vonatkozó, a Szerződés mellékletét képező tájékoztatást a Szerződés megkötését megelőzően megismerte és annak tudomásul vételére vonatkozó nyilatkozatot a szerződéskötés előtt aláírta A Szerződés, az ÁSZSZ, valamint a Hirdetmény alatt a Szerződés aláírásakor hatályos szerződés, ÁSZSZ, valamint Hirdetmény illetve azok fenti 5. pontnak (illetve a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CCXXXVII. törvénynek) megfelelő, Takarékbank általi egyoldalú, illetve a felek általi kétoldalú módosítása alapján mindenkor hatályos szövege értendő.
16 16 Az Adós a Szerződés aláírásával kijelenti, hogy a Takarékbank üzletszabályzatát, annak tartalmát megismerte és elfogadja. A jelen Általános Szerződési Szabályok elválaszthatatlan melléklete: 1. számú melléklet: Nyilatkozat a KHR-re vonatkozóan természetes személy Ügyfél esetén 2. számú melléklet: Nyilatkozat Központi Hitelinformációs Rendszerben történő adatkezelésről 3. számú melléklet: Nyilatkozat Központi Hitelinformációs Rendszerben a szerződéses jogviszony megszűnését követő adatkezelési hozzájárulás visszavonásáról 4. számú melléklet: Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszer-re (a továbbiakban: KHR) irányadó szabályokról, a nyilvántartás céljáról, a nyilvántartott személyt megillető jogokról, a KHR által kezelt adatok felhasználásáról, valamint az adatok átadásáról Kelt: Budapest, év hó nap... Adós... Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt. Előttünk, mint tanúk előtt: 1.) Név: Lakcím: aláírás 2.) Név: Lakcím: aláírás
17 17.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 1. számú melléklete NYILATKOZAT Alulírott név:.. születési név: szül. helye, ideje:..,..év..hónap nap anyja születési neve:... lakcíme:. levelezési címe: személyazonosító okmányának típusa: személyazonosító okmányának száma:... jelen nyilatkozat aláírásával kijelentem, hogy a..iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 4. számú mellékletét képező "Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszer-re (a továbbiakban: KHR) irányadó szabályokról, a nyilvántartás céljáról, a nyilvántartott személyt megillető jogokról, a KHR által kezelt adatok felhasználásáról, valamint az adatok átadásáról " című dokumentum tartalmát a fenti iktatószámú szerződés megkötését és aláírását megelőzően megismertem, azt elolvastam és az abban foglaltakat megértettem és tudomásul veszem. Budapest, Adós aláírása
18 18 Alulírott, Név: Születési név: Anyja neve: Születési hely, idő: Állandó lakcím: Személyazonosító okmány típusa Személyazonosító okmány száma: Szerződés típusa: Szerződés azonosító (iktató) száma:.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 2. számú melléklete NYILATKOZAT Központi Hitelinformációs Rendszerben történő adatkezelésről - továbbiakban: Ügyfél a Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt., mint referenciaadat-szolgáltató (továbbiakban: Referenciaadat-szolgáltató) útján a Központi Hitelinformációs Rendszert (KHR) működtető pénzügyi vállalkozás (BISZ Központi Hitelinformációs Rendszer Zrt.) részére az alábbi nyilatkozatot teszem: I. Nyilatkozat referenciaadatok más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéről A Referenciaadat-szolgáltató a pénzügyi szolgáltatásra - a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CCXXXVII. törvény (Hpt.) 3. (1) bekezdés b)-c) és f)-g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, így - hitel- és pénzkölcsön-, - pénzügyi lízing-, - olyan papír alapú készpénz-helyettesítő fizetési eszköz (például papír alapú utazási csekk, váltó) kibocsátása, illetve az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, amely nem minősül pénzforgalmi szolgáltatásnak-, - kezesség és garancia- és egyéb bankári kötelezettség vállalás nyújtására vonatkozó szerződés (továbbiakban: szerződés) megkötését követően - 5 munkanapon belül - átadja a KHR részére a központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. törvény (KHR tv.) 5. (2) bekezdés a) pontja alapján az alábbi referenciaadatokat: - azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, anyja születési neve, személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, lakcím, levelezési cím, elektronikus levelezési cím - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma); a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja; ügyféli minőség (adós, adóstárs); a szerződés összege, és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága; a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme. Tájékoztatjuk, hogy az átadást megelőzően az Ön hozzájárulása szükséges adatainak KHR-ből történő más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez. Kérjük, szíveskedjen nyilatkozni, hogy a KHR tv. 5. (3) bekezdés alapján hozzájárul-e, hogy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által kezelt referenciaadatait más referencia-szolgáltató a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozástól átvehesse. Amennyiben nem járul hozzá adatai KHR-ből történő átvételéhez, a KHR a következő adatokat tartalmazza: - azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, anyja születési neve, személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, lakcím, levelezési cím, elektronikus levelezési cím - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma); a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja; ügyféli minőség (adós, adóstárs); a szerződés összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága.
19 19 - a hozzájárulás megtagadásával kapcsolatos adatok: a nyilatkozat kelte (hely, dátum), a referenciaadatszolgáltató azonosító adatai,az ügyfél azonosító adatai,a hozzájárulás megtagadására utaló megjegyzés. Felhívjuk szíves figyelmét, hogy jelen írásbeli nyilatkozata vonatkozik valamennyi szerződésére. Amennyiben a szerződései vonatkozásában a jelen írásbeli nyilatkozata tartalmán a későbbiekben változtat, és írásbeli hozzájárulását visszavonja vagy megadja, úgy minden esetben az időben legkésőbb keletkezett írásbeli nyilatkozata lesz irányadó minden szerződésére. Alulírott, Ügyfél a KHR tv. 5. (3) bekezdés alapján kijelentem, hogy a Referenciaadat-szolgáltató által a KHR részére továbbított és a KHR által kezelt, a fentiekben meghatározott referenciaadataim más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez hozzájárulok nem járulok hozzá. II. Nyilatkozat a KHR-ben a szerződéses jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez adott hozzájárulásról Kérjük, szíveskedjen nyilatkozni, hogy a KHR tv. 9. (2) bekezdés alapján kéri-e a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozástól és egyben hozzájárul-e ahhoz, hogy a Referenciaadat-szolgáltatónál lévő, jelen tájékoztató aláírásával egyidejűleg igényelt pénzügyi szolgáltatási szerződésével kapcsolatosan a KHR részére a szerződéskötést követően a KHR tv. 5. (2) bekezdése alapján átadott jelen nyilatkozat I. fejezete szerinti referenciaadatait a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követően legfeljebb 5 évig kezelje. Hozzájárulása esetén tudomásul veszi továbbá, hogy a jelen tájékoztató aláírásával egyidejűleg kezdeményezett szerződéses jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez való hozzájárulását a szerződéses jogviszony megszűnéséig a Referenciaadat-szolgáltató útján, azt követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál közvetlenül, írásban bármikor visszavonhatja. Alulírott Ügyfél a KHR tv. 9. (2) bekezdése alapján ahhoz, hogy a Referenciaadat-szolgáltatónál lévő, jelen nyilatkozatban rögzített azonosító számú pénzügyi szolgáltatási szerződésemmel kapcsolatosan a KHR részére a szerződéskötést követően a KHR tv. 5. (2) bekezdése alapján átadott - a jelen nyilatkozat I. fejezete szerinti - referenciaadataimat a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követően legfeljebb 5 évig kezelje. hozzájárulok nem járulok hozzá. Kelt,. Ügyfél aláírása
20 20.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 3. számú melléklete NYILATKOZAT Központi Hitelinformációs Rendszerben a szerződéses jogviszony megszűnését követő adatkezelési hozzájárulás visszavonásáról Alulírott, Név: Születési név: Anyja neve: Születési hely, idő: Állandó lakcím: Személyazonosító okmány típusa Személyazonosító okmány száma: Szerződés típusa: Szerződés azonosító (iktató) száma: - továbbiakban: Ügyfél a Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt., mint referenciaadat-szolgáltató útján a Központi Hitelinformációs Rendszert működtető pénzügyi vállalkozás (BISZ Központi Hitelinformációs Rendszer Zrt.) részére az alábbi nyilatkozatot teszem. A központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. törvény (KHR tv.) 9. (2) bekezdése alapján a Központi Hitelinformációs Rendszert működtető pénzügyi vállalkozás részére kijelentem, hogy a Referenciaadat-szolgáltatónál lévő, fent megjelölt iktatószámú és típusú pénzügyi szolgáltatási szerződésemmel kapcsolatosan a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás részére < dátum> napján tett hozzájáruló nyilatkozatomat - amelyben a referenciaadataimnak a szerződéses jogviszony megszűnését követő legfeljebb 5 évig történő KHR-ben való adatkezeléséhez hozzájárultam - a mai nappal visszavonom. Kelt,. Ügyfél aláírása
21 21.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 4. számú melléklete TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZER-RE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, VALAMINT AZ ADATOK ÁTADÁSÁRÓL A Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt., mint referenciaadat-szolgáltató (továbbiakban: Referenciaadatszolgáltató) a központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. (a továbbiakban: KHR tv.) alapján természetes személynek minősülő ügyfeleiről az alábbi tájékoztatóban ismertetett esetekben a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók - többek között a pénzügyi intézmények - biztonságának érdekében, a jelen tájékoztatóban felsorolt, KHR tv. szerinti referenciaadatokat (továbbiakban: referenciaadat) adja át a Központi Hitelinformációs Rendszert (továbbiakban: KHR) kezelő pénzügyi vállalkozás (BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság) részére. I. Adatszolgáltatás szerződéskötésről A Referenciaadat-szolgáltató a pénzügyi szolgáltatásra - a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CCXXXVII. törvény (Hpt.) 3. (1) bekezdés b)-c) és f)-g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, így - hitel- és pénzkölcsön-, - pénzügyi lízing-, - olyan papír alapú készpénz-helyettesítő fizetési eszköz (például papír alapú utazási csekk, váltó) kibocsátása, illetve az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, amely nem minősül pénzforgalmi szolgáltatásnak-, - kezesség és garancia- és egyéb bankári kötelezettség vállalás nyújtására vonatkozó szerződés (továbbiakban együtt: a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés) megkötését követően - 5 munkanapon belül - átadja a KHR részére a központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. törvény (KHR tv.) 5. (2) bekezdés a) pontja alapján az alábbi referenciaadatokat: - azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, anyja születési neve, személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, lakcím, levelezési cím, elektronikus levelezési cím - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma); a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja; ügyféli minőség (adós, adóstárs); a szerződés összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága; a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme. Tájékoztatjuk, hogy az átadást megelőzően az Ön hozzájárulása szükséges adatainak KHR-ből történő más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez. Tájékoztatjuk, hogy az adatátadási kötelezettség a már átadott referenciaadatok módosulása esetén is fennáll. Ebben az esetben a Referenciaadat-szolgáltató az adatot, az arról való tudomásszerzést követő öt munkanapon belül írásban átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére. II. Adatszolgáltatás a tárgyhót követő hónap 5. munkanapjáig, valamint előtörlesztés esetén A Referenciaadat-szolgáltató a tárgyhót követő ötödik munkanapig átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződéssel kapcsolatosan az alábbi referenciaadatot: - Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: fennálló tőketartozás összege és pénzneme - a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme
22 22 Tájékoztatjuk, hogy amennyiben adatszolgáltatás tárgyát képező pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés hatálya alatt előtörlesztést teljesít, a Referenciaadat-szolgáltató az előtörlesztést követő öt munkanapon belül átadja a KHR-t kezelõ pénzügyi vállalkozás részére az alábbi referenciaadatot: - Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme III. Adatszolgáltatás valótlan adatközlésről Amennyiben Ön a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötésének kezdeményezése során valótlan adatot közöl és ez okirattal bizonyítható, illetve hamis vagy hamisított okirat használata miatt a bíróság jogerős határozatában a június 30-ig hatályban volt, a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: évi IV. törvény) ában vagy a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 342., 343., 345. és ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg, úgy a KHR tv. 12. alapján a Referenciaadat-szolgáltató az alábbi adatait továbbítja a KHR részére: - azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, anyja születési neve, személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, lakcím, levelezési cím, elektronikus levelezési cím - az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: az igénylés elutasításának időpontja, indoka, okirati bizonyítékok, jogerős bírósági határozat száma, az eljáró bíróság megnevezése, a határozat rendelkező részének tartalma. IV. Adatszolgáltatás lejárt és meg nem fizetett tartozásról Amennyiben Ön a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem folyamatosan, több, mint kilencven napon keresztül fennállt, úgy az alábbi referenciaadatokat a KHR tv. 11. (1) bekezdése alapján a Referenciaadat-szolgáltató továbbítja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére: - azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, anyja születési neve, személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, lakcím, levelezési cím, elektronikus levelezési cím - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma), a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, ügyféli minőség (adós, adóstárs), a szerződés összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága, a Khrtv. 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésének időpontja, a Khrtv. 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja, a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés, előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme, fennálló tőketartozás összege és pénzneme; a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme. Tájékoztatjuk, hogy a Referenciaadat-szolgáltatóval szemben fennálló több jogviszony egyidejű fennállása esetén előzőekben meghatározott szerződésszegést jogviszonyonként külön-külön vesszük figyelembe. Felhívjuk szíves figyelmét, hogy a szerződésből eredő fizetési kötelezettség a jelen tájékoztató IV. fejezetében rögzített mértékű és időtartamú elmulasztása következtében a KHR részére továbbított, lejárt és meg nem fizetett tartozásra vonatkozó referenciaadatok - az Ön külön erre vonatkozó hozzájárulása nélkül, a KHR tv. felhatalmazása alapján - minden referenciaadat-szolgáltató számára megismerhetővé válik. V. Adatszolgáltatás készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel kapcsolatosan bekövetkezett eseményekről A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a Referenciaadat-szolgáltató átadja annak a természetes személynek az alábbi adatait, akivel szemben a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használata miatt a bíróság jogerős határozatában a június 30-ig hatályban volt Btk. 313/C. -ában vagy a Büntető
23 23 Törvénykönyvről szóló évi C. törvény 374. (5) bekezdésében és ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg: - azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, anyja születési neve, személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, lakcím, levelezési cím, elektronikus levelezési cím - készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával kapcsolatos adatok: készpénz-helyettesítő fizetési eszköz típusa és azonosítója (száma); a letiltás időpontja; a letiltott készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel végrehajtott műveltek időpontja, száma, összege; a jogosulatlan felhasználások száma; az okozott kár összege; a bírósági határozat jogerőre emelkedésének időpontja; perre utaló megjegyzés. VI. Az adatátadás célja Tájékoztatjuk, hogy a Referenciaadat-szolgáltató által a KHR tv. alapján történő adatátadás a zárt rendszerű KHR adatbázisa részére történik, amelynek célja a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók - többek között a pénzügyi intézmények - biztonságának érdekében. Az átadott adatok a KHR tv-ben meghatározott célra, a pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződés megkötését megalapozó döntés meghozatalához vagy az Ön által bármely referencia adatszolgáltatónál kezdeményezhető tájékoztatás megadásának céljára használhatóak fel. A KHR-be történt adatátadást követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadat-szolgáltató által a KHR részére szolgáltatott, a jelen tájékoztató I. fejezetében meghatározott referenciaadatokat az Ön hozzájárulása esetén, a III-V. fejezetek szerinti referenciaadatokat külön hozzájárulása nélkül, a KHR tv-nek megfelelően, a KHR tv-ben meghatározott célokból átadhatja más referenciaadat-szolgáltatók részére. VII. Adatkezelés határideje A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a jelen tájékoztató VII. fejezet 2-4. pontjaiban írt esetek kivételével - a referenciaadatokat az 1. pontban meghatározott időponttól számított 5 évig kezeli. Az 5 év letelte után, illetve a lenti 4) pont szerinti további adatkezeléshez való hozzájárulás visszavonása esetén a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadatokat véglegesen és vissza nem állítható módon törli. 1) Az adatkezelésre meghatározott határidő számításának kezdete: a) a jelen tájékoztató IV fejezetében meghatározott esetben, ha a tartozás nem szűnt meg, az e fejezet szerinti adatátadás időpontjától számított ötödik év vége; b) az adat átadásának időpontja a jelen tájékoztató III. és V. fejezeteiben meghatározott esetben. 2) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás haladéktalanul és véglegesen törli a referenciaadatot, ha a referencia-adatszolgáltató nem állapítható meg, vagy ha tudomására jut, hogy a referenciaadat jogellenesen került a KHR-be. 3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő késedelmes tartozás teljesítése esetén a késedelmes tarozás teljesítésétől számított egy év elteltével haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli a III. fejezet szerinti referenciaadatokat. 4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a jelen tájékoztató I. fejezete szerint kapott adatokat a szerződéses jogviszony megszűnését követően haladéktalanul véglegesen és vissza nem állítható módon törli, kivéve, ha a nyilvántartott személy a KHR tv. 9. (2) bekezdése szerint a szerződés megkötésekor vagy a szerződés fennállása során a referenciaadat-szolgáltató útján írásban kérte a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól, hogy adatait a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követő legfeljebb 5 évig kezelje. A jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez való hozzájárulás a szerződéses jogviszony megszűnéséig a referenciaadat-szolgáltató útján, azt követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál közvetlenül, írásban bármikor visszavonható. VIII. Jogorvoslat Az Ön rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket a Khrtv. alábbi rendelkezései tartalmazzák 16. (1) A nyilvántartott személy kifogást emelhet referenciaadatainak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történt átadása, azoknak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelése ellen, és kérheti a referenciaadat-helyesbítését, illetve törlését. (2) A nyilvántartott személy az (1) bekezdésben foglalt kifogást a) a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadó referenciaadatszolgáltatóhoz, vagy
24 24 b) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz írásban nyújthatja be. (3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a kifogást a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett annak kézhezvételét követő két munkanapon belül köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadta, kivéve, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt, és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (4) A referenciaadat-szolgáltató, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követő öt munkanapon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartott személyt írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb a vizsgálat lezárását követő két munkanapon belül tájékoztatni. (5) Ha a referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül köteles a helyesbített vagy törlendő referenciaadatot a nyilvántartott személy egyidejû értesítése mellett a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadni, amely a változást két munkanapon belül köteles átvezetni. (6) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás vizsgálja ki a kifogást, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (7) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amelynek a nyilvántartott személyről a helyesbítést vagy törlést megelőzően referenciaadatot továbbított. 17. (1) A nyilvántartott személy referenciaadatainak jogellenes átadása és kezelése miatt, illetőleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat. A keresetlevelet a 16. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztató kézhezvételét követő harminc napon belül a nyilvántartott személy lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye. (2) A nyilvántartott személyt az (1) bekezdés szerinti keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadat-szolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az e törvényben meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított határidő leteltétől kell számítani. (3) Az (1) (2) bekezdés szerinti perre a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. (4) A bíróság a keresetlevelet a Pp (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de legkésőbb a bírósághoz érkezéstől számított három munkanapon belül megvizsgálja és amennyiben a keresetlevél a tárgyalás kitűzésére alkalmas intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről. A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a keresetlevélnek az alperes részére történő kézbesítése a tárgyalás napját legalább három nappal megelőzze. Az első tárgyalást legkésőbb a keresetlevélnek a bírósághoz érkezésétől számított nyolcadik munkanapra kell kitűzni. Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedése alapján válik alkalmassá a tárgyalás kitűzésére [Pp ], a tárgyalás kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját ettől az időponttól kell számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén a folytatólagos tárgyalást nyolc munkanapon belül kell megtartani. 18. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a per megindítására vonatkozó adatot az eljárás jogerős befejezéséig a vitatott referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani. (2) A bíróság végzésével már a tárgyalás előkészítése során ideiglenes intézkedésként két munkanapon belül elrendeli a referenciaadatok zárolását, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága valószínűnek mutatkozik. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható. (3) Ha a bíróság a referenciaadatok zárolását rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül a referenciaadatokat zárolni kell. A referenciaadatok zárolása esetén azok referenciaadat-szolgáltató részére nem továbbíthatók, azokat csak a bírósági eljárás lefolytatása céljából kezelheti a KHR-t kezelõ pénzügyi vállalkozás. (4) A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben viszontkeresetnek nincs helye. (5) A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye. 19. (1) A referenciaadat-szolgáltatót, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történő kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak. E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadatszolgáltatót, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli.
25 25 (2) Az ítélet jogerőre emelkedéséig a referenciaadatot a 18. (3) bekezdése szerint kell kezelni, ha az elsőfokú ítélet a referenciaadat törlését rendelte el. (3) A referenciaadat zárolását, a zárolás megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre vonatkozó jogerős határozatának kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre kell hajtani. (4) A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerős határozatát a Felügyeletnek is megküldi. 20. A ban foglalt rendelkezések a másodfokú eljárásban is megfelelően irányadók Jelen tájékoztató elválaszthatatlan részét képezi a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által készített és honlapján megjelentetett mintatájékoztató. KHR_mintatajek_ pdf Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1/2008. számú KPJE határozat | K Ú R I A
1/2008. számú KPJE határozat
1/2008. KPJE
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának Közigazgatási és Polgári Jogegységi Tanácsa a 2008. november 17. napján tartott nem nyilvános ülésén a Közigazgatási Kollégium vezetője által indítványozott jogegységi eljárásban meghozta a következő
Nem illeti meg a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 233. § (1) bekezdése alapján a fellebbezési jog a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztése tárgyában hozott végzés ellen a közigazgatási hatósági eljárás olyan ügyfelét, aki (amely) a végzés meghozatalának időpontjában a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti perbe még nem avatkozott be, mivel a végzés reá rendelkezést nem tartalmaz.
A Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának vezetője a joggyakorlat továbbfejlesztése és az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 31. § (1) bekezdésének a) pontja, valamint 32. §-ának (1) bekezdése alapján jogegységi eljárás lefolytatását, valamint jogegységi határozat meghozatalát indítványozta abban a jogkérdésben, hogy megilleti-e a fellebbezési jog a Pp. 233. § (1) bekezdés alapján a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztése tárgyában hozott végzés ellen a közigazgatási hatósági eljárás olyan ügyfelét, aki (amely) a végzés meghozatalának időpontjában a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti perbe nem avatkozott be, de a határozat végrehajtásának felfüggesztését elrendelő végzés jogerős határozattal megszerzett jogának gyakorlását akadályozza.
Az indítványozó a jogegységi határozat meghozatalának szükségességét azzal indokolta, hogy közigazgatási perekben a bíróság a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 110. § (1) bekezdése és a Pp. 332. § (3) bekezdése alapján a közigazgatási határozat végrehajtását rendszerint azt megelőzően függeszti fel, mielőtt a közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfele a határozat bírósági felülvizsgálata iránti per megindulásáról tudomást szerzett volna, illetve a beavatkozási szándékát a bíróságnak bejelentette volna. A Pp. 332. § (4) bekezdése szerint a bíróságnak a végrehajtás felfüggesztését elrendelő végzése fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható, a Ket. 110. § (2) bekezdése pedig úgy rendelkezik, hogy a végrehajtás felfüggesztésének hatálya kiterjed a határozaton alapuló jogok gyakorlására is. Ha az ügyfél a közigazgatási hatóság intézkedése folytán értesül joggyakorlásának (pl. építkezési jogának) felfüggesztéséről, a végrehajtást felfüggesztő végzés ellen ilyen esetekben beavatkozási szándékának bejelentésével egyidejűleg, vagy attól függetlenül is nyújt be fellebbezést.
Jogértelmezési kérdést vet fel, hogy a perbe még be nem avatkozott ügyfél a részére jogot megállapító közigazgatási határozat végrehajtását felfüggesztő végzés ellen élhet-e fellebbezéssel a Pp. XX. fejezetének speciális szabálya hiányában az általános szabályok szerint a Pp. 233. § (1) bekezdése alapján.
A Legfelsőbb Bíróság ítélkező tanácsai - bár nem teljesen azonos tényállás mellett - a felvetett jogkérdésben látszólag egymásnak ellentmondó álláspontot fejtettek ki és a közigazgatási perekben eljáró bírák is eltérő megoldásokat alkalmaznak.
A Legfelsőbb Bíróság Kpkf.II.39.301/2006. számú határozatában kifejtette, hogy "a beavatkozni kívánó személy attól az időponttól válik a peres eljárás résztvevőjévé, amikor a beavatkozását a bíróság megengedi és csak ettől az időponttól illetik meg a Pp. 57. § (1) bekezdésében írt jogosultságok. Ebből következik, hogy a beavatkozóval a Pp. 57. § (2) bekezdése alapján csak a beavatkozás megengedését követően hozott határozatokat kell közölni és csak az így közölt határozatok ellen van a Pp. 233. § (1) bekezdése alapján fellebbezési joga."
Ezzel szemben a Legfelsőbb Bíróság Kpkf.IV.37.460/2007/2. számú határozatában úgy foglalt állást, hogy a Pp. "a fellebbezési jogosultságot nem kizárólag a fél és a beavatkozó számára biztosítja, hanem annak is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz, a rendelkezés reá vonatkozó része ellen. A végrehajtás felfüggesztéséről való döntés ... a kft-re - mint a gyógyszer forgalomba hozatali engedély jogosultjára - tartalmaz rendelkezést, jogosultságait, kötelezettségeit érinti, így a fellebbezés hivatalbóli elutasításának nincs helye".
A civilisztikai eljárási gyakorlat is tartalmaz olyan jogeseteket, melyekben a bíróság megállapította, hogy a perben nem álló egyéb érdekelt fellebbezéssel élhet (BH 2003/253.), illetve kizárta az eljárásból azt, aki anyagi jogi érintettség alapján nyújtott be fellebbezést olyan határozat ellen, amely rá konkrét rendelkezést nem tartalmazott. (BH 1996/337.)
Közigazgatási perekben különös jelentősége van a felvetett jogkérdésben hozott egyértelmű döntésnek, mivel az jelentős kihatással van arra, hogy a perben sem félként, sem beavatkozóként részt nem vevő ügyfélnek vannak-e további perbeli jogosítványai. Így pl. kell-e részére kézbesíteni az eljárás során hozott határozatokat (Pp. 219. § (5) bekezdés), benyújthat-e felülvizsgálati kérelmet (Pp. 270. § (2) bekezdés) stb.
A jogegységi tanács ülésén a legfőbb ügyész képviselője kifejtette, hogy a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztése a közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfelére rendelkezést nem tartalmaz, ezért a Pp. 233. § (1) bekezdése alapján a fellebbezés jog nem illeti meg, ha a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztése időpontjában a határozat felülvizsgálata iránti perbe nem avatkozott be.
Az indítványozó közigazgatási perben hozott végzés elleni fellebbezési jog biztosításával kapcsolatban kezdeményezte jogegységi határozat meghozatalát. Közigazgatási perben a Pp. 324. § (1) bekezdésének rendelkezése szerint az I-XIV. fejezetben foglalt általános szabályokat a XX. fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. Az indítvány szempontjából meghatározó általános eljárási szabályokat a Pp. 233. § (1) bekezdése tartalmazza, amely szerint az elsőfokú bíróság határozata ellen - amennyiben a törvény ki nem zárja - fellebbezésnek van helye. Fellebbezéssel élhet a fél, a beavatkozó, végül az, akire a határozat rendelkezést tartalmaz, a rendelkezés reá vonatkozó része ellen.
A Pp. XX. fejezete a végzés elleni fellebbezésre nem tartalmaz az általánostól eltérő szabályokat, ezért a 233. § (1) bekezdésének rendelkezése alapján kell a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztése tárgyában hozott végzés elleni fellebbezési jogról is állást foglalni.
Az irányadó tényállás szerint a közigazgatási eljárásban ellenérdekű ügyfél jóhiszeműen szerzett jogának gyakorlását is felfüggeszti a bíróság a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztését elrendelő végzésével. Így pl. a jogerős engedély birtokában megindult építkezés leállítását, a már folytatott kereskedelmi tevékenység felfüggesztését stb. jelenti a bíróság határozata.
Ha a közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfele a közigazgatási per megindulását követően annak sem félként, sem beavatkozóként nem résztvevője, a Pp. 233. § (1) bekezdés alapján azt kell vizsgálni, hogy fellebbezéssel élhet-e azon a jogalapon, hogy a határozat reá rendelkezést tartalmaz.
A közigazgatási határozat végrehajtását felfüggesztő végzés arról rendelkezik, hogy az alperes jogerős döntése nem hajtható végre, a közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfelére rendelkezést nem tartalmaz. A Pp. 233. § (1) bekezdése kiterjesztően nem értelmezhető, mivel a kiterjesztő értelmezés a (közigazgatási) perben olyan személynek is eljárásbeli jogokat biztosítana, aki a pernek nem részese, illetve, aki a perbe beavatkozni sem kíván. A kiterjesztő értelmezés esetén a határozatot a Pp. 219. § (5) bekezdése alapján részére kézbesíteni kellene, továbbá a Pp. 270. § (2) bekezdés alapján felülvizsgálati kérelem benyújtását is lehetővé kellene tenni.
Nem vitatható, hogy a közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfelének a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztése jogsérelmet okozhat, ezért a határozat ellen a jogorvoslatot részére biztosítani szükséges. A jogorvoslati lehetőség azonban nem a Pp. általános szabályainak kiterjesztő és ezért jogellenes alkalmazása, hanem a XX. fejezet speciális rendelkezései alapján biztosítható.
Közigazgatási perben a Pp. 332. § (5) bekezdése a beavatkozásra az általános szabályoktól eltérő rendelkezést tartalmaz, amely szerint, ha a közigazgatási eljárásban ellenérdekű fél is szerepelt, a bíróság értesíti őt a beavatkozás lehetőségéről. Ez a rendelkezés nem ad mérlegelési lehetőséget a bíróság számára a beavatkozás megengedésére, a közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfelének jogi érdekeltségét a törvény vélelmezi. A közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfelét a beavatkozás lehetősége ezért ex lege megilleti, bár a megengedésről a bíróságnak ebben az esetben is határozatot kell hoznia.
A Pp. 332/C. §-a értelmében közigazgatási perben a perindítás hatályai a bíróságnak a 332. § szerint megtett intézkedésekről szóló értesítésének az alperessel való közlésével állnak be, ezért a 332. § (5) bekezdésében foglalt értesítési kötelezettség is a perindítás hatályainak beálltát megelőzően terheli a bíróságot. A Pp. 332. § (5) bekezdése a bíróság intézkedésére határidőt nem állapít meg. A közigazgatási eljárás ellenérdekű ügyfele számára a beavatkozás lehetőségét azt megelőzően biztosítani kell, hogy a bíróság a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztéséről határozatot hozna. A Pp. 332. § (3) bekezdésben foglalt elintézési határidő nem foszthatja meg az ellenérdekű felet beavatkozási jogának gyakorlásától. A közigazgatási perben a bíróság a Pp. 332. § (3)-(5) bekezdéseinek alkalmazása során akkor jár el helyesen, ha a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztése tárgyában hozott döntését megelőzően rövid határidő tűzésével értesíti az ellenérdekű felet a beavatkozás lehetőségéről és csak a határidő letelte után, a beavatkozásról való döntést követően hoz határozatot a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztéséről. Ezzel a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztésével érintett ellenérdekű félnek is biztosítja a jogorvoslati lehetőséget. Ha a bíróság az ex lege beavatkozási joggal rendelkező ellenérdekű ügyfél beavatkozási kérelmét - bármely okból - mégis elutasítaná, a Pp. 56. § (3) bekezdése alapján a beavatkozó fellebbezéssel élhet, és ennek jogerős elintézéséig a perben részt vehet.
Mindezekre figyelemmel a jogegységi tanács a bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása érdekében (Bszi. 27. §) a rendelkező részben foglaltak szerint határozott, és határozatát a Bszi. 32. § (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben közzéteszi.
dr. Kaposvári Bertalan sk. tanácselnök
dr. Kozma György sk. előadó bíró Bauer Jánosné dr. sk. bíró
dr. Kaszainé dr. Mezey Katalin sk. bíró dr. Buzinkay Zoltán sk. bíró
dr. Bella Mária sk. bíró Tamáné dr. Nagy Erzsébet sk.bíró

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság