(7)52 Az e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabály szerinti eljárásokban az ebek viselkedésének megítélésében jártas szakértőként az a személy járhat el, aki a tevékenység folytatására irányuló szándékát a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint bejelenti az állatvédelmi hatóságnak. A bejelentés – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl – tartalmazza a bejelentő természetes személyazonosító adatait, továbbá meg kell jelölni a bejelentő telefonos elérhetőségét, valamint elektronikus levélcímét. A bejelentés alapján az állatvédelmi hatóság nyilvántartásba veszi a szakértőt. A nyilvántartás tartalmazza – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl – az ebek viselkedésének megítélésében jártas szakértők természetes személyazonosító adatait. Az állatvédelmi hatóság a honlapján közzéteszi a szakértői névjegyzékben szereplő személy nevét, telefonos elérhetőségét, valamint elektronikus levélcímét.
24/B. §53 (1)54 Az állatvédelmi hatóság a 24/A. § szerinti engedélyezési eljárásban jogosult kezelni a 42/A. § (4) bekezdés a)–h) pont szerinti adatokat.
24/D. §58
24/E. §59
Az ország őshonos növény-, illetve állatvilágára ökológiai szempontból veszélyes állatokkal kapcsolatos tilalmak60
24/F. §61 Az ország őshonos növény-, illetve állatvilágára ökológiai szempontból veszélyes, külön jogszabályban meghatározott állatok kedvtelésből való tartása, szaporítása és forgalomba hozatala tilos. A tilalom megszegésével tartott állatot az állatvédelmi hatóság elkobozza, majd gondoskodik az állat tulajdonjogának átruházásáról, ha ezt jogszabály kizárja vagy az eredménytelen, az állat végleges elhelyezéséről. Ha az állat végleges elhelyezése csak rendszeres költségráfordítással biztosítható, a korábbi tulajdonos a jogsértés súlyától, ismétlődésétől függően legfeljebb 12 hónapra jutó költség fizetésére kötelezhető. Az elhelyezés eredménytelensége esetén az állat életét megengedett módon ki lehet oltani.
A KÍSÉRLETI, OKTATÁSI VAGY EGYÉB TUDOMÁNYOS CÉLLAL TARTOTT ÁLLATOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK62
Az állatkísérlet végzésének általános szabályai63
25. §64 Az e fejezetben foglalt előírásokat kizárólag a gerinces állatokon és lábasfejűeken végzett kísérletekre kell alkalmazni. E kísérletek végzésének részletes szabályait e törvény végrehajtására kiadott rendelet állapítja meg.
26. §65 (1) Állatkísérlet – e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott esetek kivételével – kizárólag nyilvántartásba vett intézményben, engedély alapján végezhető.
27. §66 (1) Amennyiben lehetséges, az állatkísérlet helyett élő állatok felhasználását nem igénylő, tudományosan elfogadott módszert vagy vizsgálati stratégiát kell alkalmazni.
28. §67 (1) Az állatot feltételezhetően érő fájdalom, szenvedés, kín vagy maradandó egészségkárosodás mértéke alapján – e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott módon – minden kísérletet esetileg, e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott kritériumok alapján a következő kategóriák valamelyikébe kell besorolni:
29. §68 (1) Állatkísérlet kizárólag olyan felelős személy vezetésével végezhető, aki e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott végzettséggel, szakértelemmel és gyakorlattal rendelkezik.
30. §69 (1) Kísérlet céljára az állatvédelmi hatóság által engedélyezett állatot szabad felhasználni.
31. §70 (1) Kísérleti célra állatot tenyészteni, szaporítani, beszállítani, tartani az állatvédelmi hatóság engedélyével szabad. A kérelemben meg kell jelölni a kérelmező természetes személyazonosító adatait.
Az állatkísérlet engedélyezése71
32. §72 (1) Az állatkísérlet engedélyezése iránti kérelmet az állatvédelmi hatóságnak kell elektronikus úton benyújtani.
33. §73 (1) Az állatvédelmi hatóság az állatkísérletek végzéséről szóló jogszabályok, illetve a kérelemben foglalt és jóváhagyott feltételek vagy az engedélyben előírtak meg nem tartása esetén a kísérlet végzését az észlelt hiányosság megszüntetéséig felfüggesztheti, illetve a kísérletre vonatkozó engedélyt visszavonhatja.
34–35. §74
Az állatkert, a cirkuszi menazséria és a kedvtelésből tartott állatok kereskedésének létesítésére és fenntartására vonatkozó általános szabályok75
39. § (1)76 Állatkert létesítését a természetvédelmi hatóság engedélyezi. A természetvédelmi hatóság az engedély megadásával egyidejűleg nyilvántartásba veszi a szolgáltatót.
(3)77 Az állatkert létesítése iránt benyújtott kérelemhez csatolni kell az állattartási szabályzatot.
(4)78 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(5)79 Az állatkert köteles az ott élő állatok szakszerű bemutatásával és tájékoztatással természetvédelmi és állatvédelmi tárgyú ismeretterjesztést, oktatást és nevelést végezni.
40. §80 (1) Cirkuszi menazséria létesítéséhez és fenntartásához a kereskedelmi hatóság engedélye szükséges. A hatóság az engedély megadásával egyidejűleg nyilvántartásba veszi a szolgáltatót.
41. § (1)81 Állatpanzió és állatmenhely (a továbbiakban együtt: állatotthon) létesítésére irányuló szándékát a szolgáltató az állatvédelmi hatóságnak köteles a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint bejelenteni.
(2)82 Állatotthon akkor létesíthető, ha
(3)83 Az állatotthon létesítése iránti bejelentéshez – a külön jogszabályban meghatározottakon túlmenően – mellékelni kell az állatotthon működési szabályzatát.
(4)84 A (2) bekezdésben foglaltakon túl az állatmenhely akkor létesíthető és tartható fenn, ha biztosított annak tartós működtetéshez szükséges vagyoni fedezet.
AZ ÁLLATVÉDELMI FELADATOK PÉNZÜGYI FEDEZETE, AZ EBNYILVÁNTARTÁS, AZ EBRENDÉSZETI HOZZÁJÁRULÁS, AZ ÁLLATVÉDELMI BÍRSÁG85
42/A. §86 (1)87 A transzponderrel megjelölve tartható ebekről az állat tartója és más személyek jogainak, személyi biztonságának és tulajdonának védelme, valamint az ebrendészeti feladatok ellátása céljából nyilvántartást kell vezetni (a továbbiakban: ebnyilvántartás).
(1a)88 Az állatvédelmi hatóság a veszélyes ebek hatékony azonosítása érdekében az ebnyilvántartásban rögzíti az eb veszélyessé nyilvánításának tényét.
(2)89 Az ebnyilvántartásba való regisztrációért e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni, mely díj az ebnyilvántartás működtetőjének a bevétele. Az eb transzponderrel történő megjelöléséért legfeljebb 3500 Ft összeg kérhető az állat tartójától, amely magában foglalja a transzponder árát, a beültetés díját és az ebnyilvántartásba való regisztráció díját.
(3)90 Az (1) bekezdés szerinti ebnyilvántartást az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv működteti.
(4)91 Az ebnyilvántartásnak az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
c)92 az eb fajtáját vagy fajtajellegét vagy a keverék mivoltára való utalást, nemét, születési idejét, színét, hívónevét,
e)93 a beültetett transzponder sorszámát, a beültetés időpontját, a beültetést végző szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
f)94 ivartalanított eb esetén az ivartalanítás időpontját, az ivartalanítást végző szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
g)95 az eb oltási könyvének számát, az azt kiadó szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
i)96 az eb veszettség elleni védőoltásai során használt oltóanyagot, annak gyártási számát, valamint az oltást végző szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
k)97 kisállatútlevéllel rendelkező eb esetén az útlevél számát, kiállításának időpontját, a kiállító szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
m)98 elismert tenyésztő szervezet által törzskönyvezett eb esetén a származási igazolás másolatát.
(5)99 Az ebnyilvántartás működtetője jogosult kezelni a (4) bekezdésben meghatározott adatokat.
(7)100 Az ebnyilvántartás működtetője biztosítja a (4) bekezdés c), h) és l) pontja szerinti adatokhoz való nyilvános hozzáférést az állatba ültetett transzponder sorszáma alapján.
(8)101 Jogszabályban meghatározott közfeladat ellátása érdekében az ebnyilvántartás működtetője az ebnyilvántartáshoz
a)102 hozzáférést biztosít a települési, fővárosban a fővárosi kerületi és a fővárosi önkormányzat részére,
(9)103 Az ebnyilvántartásban szereplő adatok tulajdonjogot nem igazolnak.
42/B. §104 (1)105 A tartás helye szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat ebrendészeti feladatainak elvégzése érdekében, illetve a veszettség elleni oltás járványvédelmi vonatkozásaira való tekintettel három évente legalább egy alkalommal ebösszeírást végez.
(2)106 Az ebösszeírás során a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat jogosult kezelni a 42/A. § (4) bekezdés szerinti adatokat.
(3)107 A települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a Fővárosi Önkormányzat az ebösszeírás alapján a (2) bekezdésben foglalt adatokat összeveti az ebnyilvántartásban rögzített adatokkal, és eltérés esetén adatot szolgáltat az ebnyilvántartás működtetőjének.
(4)108 Az ebnyilvántartás működtetőjének kérésére a Magyar Állatorvosi Kamara köteles a nyilvántartott ebekről adatot szolgáltatni.
(5)109 Az eb tulajdonosa és tartója az ebösszeíráskor köteles a (2) bekezdés szerinti adatokat a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat rendelkezésére bocsátani.
42/C. §110 (1)111 Az ebtartás helye szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat az adott év első napjáig négy hónapos kort betöltött eb után az eb tulajdonosától évente ebrendészeti hozzájárulást szedhet be.
(3)112 Az éves ebrendészeti hozzájárulás mértékét a tartás helye szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat
a)113 a magyar ebfajtának minősülő törzskönyvezett,
b)114 a mentő-, jelző-, vakvezető, rokkantsegítő, terápiás vagy az Országos Magyar Vadászkamara által kiállított vadászkutya alkalmassági vizsgaigazolvánnyal rendelkező
(7)115 A települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat köteles a befolyt ebrendészeti hozzájárulás teljes összegét az ebek ivartalanításának támogatására, az állatmenhelyek és az ebrendészeti telepek fenntartására, állatvédelmi szervezetek támogatására, valamint az ebösszeírás vagy egyéb, az ebtartással kapcsolatos állatjóléti és közegészségügyi intézkedések finanszírozására fordítani.
43. §116 (1)117 Aki tevékenységével vagy mulasztásával az állatok védelmére, kíméletére vonatkozó jogszabály vagy hatósági határozat előírását megsérti vagy annak nem tesz eleget, magatartásának súlyához, ismétlődéséhez, és különösen az állatnak okozott sérelem jellegéhez, időtartamához igazodó mértékű állatvédelmi bírságot köteles fizetni.118
(2)119 Az állatvédelmi bírságot az állatvédelmi hatóság szabja ki.
(3)120 Az állatvédelmi bírság kiszabására az állatvédelmi hatóságnak az (1) bekezdésben meghatározott magatartásról történt tudomásszerzését követő egy éven túl nincs lehetősége. Az elkövetéstől számított öt éven túl nem szabható ki bírság, kivéve, ha a magatartás jogszerűtlen állapot fenntartásával valósul meg. Ebben az esetben az elévülés mindaddig nem kezdődik meg, amíg a jogszerűtlen állapot fennáll.
(4) A bírság megfizetése nem mentesít más jogkövetkezmények alól.121
(6)122 Állatvédelmi bírság kiszabása helyett vagy azzal egyidejűleg az állattartót a hiányosságok kijavítására, pótlására kell kötelezni, továbbá az állatok gondozásával, a velük való helyes bánásmóddal kapcsolatos állatvédelmi oktatáson (a továbbiakban: állatvédelmi képzés) való részvételre kötelezhető.
(7)123 Ha az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezett állattartó a kötelezettségének önként nem tesz eleget, az állatvédelmi képzés, illetőleg annak hátralévő része helyébe állatvédelmi bírság lép.
(9)125 Ha kedvtelésből tartott állat tartója az állatok védelmére vonatkozó jogszabályok vagy hatósági határozat rendelkezésének szándékos vagy ismételt megsértésével állatának maradandó egészségkárosodását vagy elpusztulását okozza, és a kedvtelésből tartott vagy a jövőben tartandó állat jóléte állatvédelmi bírság kiszabásával és az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezéssel sem biztosítható, az állatvédelmi hatóság – állatvédelmi bírság kiszabása mellett – az állattartót állat kedvtelésből való tartásától a jogsértés súlyától függően 2–8 évre eltiltja.
(10)126 Ha nem kedvtelésből tartott állat tartója az állatvédelemre vonatkozó jogszabályok vagy hatósági határozat rendelkezésének szándékos és ismételt megsértésével állatának maradandó egészségkárosodását vagy elpusztulását okozza, és a tartott vagy a jövőben tartandó állat jóléte állatvédelmi bírság kiszabásával és az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezéssel sem biztosítható, az állatvédelmi hatóság – állatvédelmi bírság kiszabása mellett – az állattartót az érintett állatfaj tartásától a jogsértés súlyától függően 2–8 évre eltiltja.
(11)127 Ha nem kedvtelésből tartott állat tartója az állatvédelemre vonatkozó jogszabályok vagy hatósági határozat rendelkezéseinek szándékos vagy ismételt megsértésével állatának maradandó egészségkárosodását vagy elpusztulását okozza, és a tartott vagy a jövőben tartandó állat jóléte állatvédelmi bírság kiszabásával és az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezéssel sem biztosítható, az állatvédelmi hatóság – állatvédelmi bírság kiszabása mellett – az állattartót a jogsértés súlyától függően 2–8 évre
(12)128 Ha az állattartó a (11) bekezdés szerinti kötelezettségeit megsérti, az állatvédelmi hatóság a (10) bekezdésben foglalt jogkövetkezményt alkalmazhatja.
IX. Fejezet129
44. § (1)130
45. § (1)132 Amennyiben az állat továbbélése megszüntethetetlen vagy csillapíthatatlan szenvedéssel járna és gyógyulása nem várható, továbbá
45/A. §134 Az e törvényben foglaltak végrehajtását – feladat- és hatáskörében eljárva – az állatvédelmi hatóság, az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv, illetve a természetvédelmi hatóság ellenőrzi.
45/B. §135 (1)136 Ha az állattartó az e törvényben, illetve a külön jogszabályban foglalt rendelkezéseket nem vagy nem megfelelően teljesíti és ez által az állat vagy ember egészségét súlyosan veszélyezteti, az állatvédelmi hatóság az állat tulajdonosának költségére elrendelheti – a feltételek biztosításáig – az állat megfelelő helyre való szállítását és a várható tartási költségek tulajdonos általi megelőlegezését.
45/C. §137 Az e törvény alapján elkobzott állat tulajdonjoga törvény eltérő rendelkezése hiányában az államra száll.
46. §138 Az állatvédelmi hatóság döntésével szemben nincs helye fellebbezésnek.
47. §139
48. § (1)140 Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény szerinti azon civil szervezeteket, amelyek tevékenysége az állatok védelmére irányul, az állatvédelmi jogszabályok megsértése miatt általuk kezdeményezett hatósági eljárásokban az ügyfél jogállása illeti meg.
48/A. §142 (1)143 A települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat önkormányzati állatvédelmi őrszolgálatot működtethet.
(3)144 A települési – a főváros belterületén a fővárosi – önkormányzat kötelező feladata a település belterületén a kóbor állatok befogása. Az így befogott kóbor állat – amennyiben a befogástól számított 15 napon belül a kóbor állat tulajdonosa nem válik ismertté – az állam tulajdonába kerül. Az állatvédelmi hatóság gondoskodik az állat tulajdonjogának átruházásáról, ha ezt jogszabály kizárja vagy az eredménytelen, az állat végleges elhelyezéséről. Az elhelyezés eredménytelensége esetén – a külön jogszabályban meghatározott időtartam elteltével – az állat életét megengedett módon ki lehet oltani.
(4)145 Ha a kóbor állat tulajdonosa ismertté válik, a tulajdonos köteles az állatot visszavenni, valamint a befogásával és elhelyezésével kapcsolatos költségeket megtéríteni. Ha a tulajdonos az állatot nem veszi vissza, vagy az állat egészségét súlyosan veszélyeztető tartási körülmények miatt az állat a tulajdonos részére nem adható ki, az állatvédelmi hatóság – az addig felmerült költségek megtérítésére való kötelezés mellett – az állatot elkobozza, ezt követően gondoskodik az állat tulajdonjogának átruházásáról, ha ezt jogszabály kizárja vagy az eredménytelen, az állat végleges elhelyezéséről. Ha az állat végleges elhelyezése csak rendszeres költségráfordítással biztosítható, a korábbi tulajdonos a jogsértés súlyától, ismétlődésétől függően legfeljebb 12 hónapra jutó költség fizetésére kötelezhető. Az elhelyezés eredménytelensége esetén – a külön jogszabályban meghatározott időtartam elteltével – az állat életét megengedett módon ki lehet oltani.
48/B. §146 A 24/F. §-ban foglalt tartási tilalom nem vonatkozik a külön jogszabályban foglaltak szerint – az állatvédelmi hatóságnak – bejelentett állatokra. A bejelentésben meg kell jelölni az állat tulajdonosának vagy az állat tartójának nevét, címét, valamint az állat azonosítását szolgáló adatokat és az állat tartási helyének adatait. A bejelentett adatokról az állatvédelmi hatóság nyilvántartást vezet.
48/C. §147 Az állatvédelmi hatóság az általa nyilvántartott adatokat az élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerben kezeli.
a) az állatvédelmi bírság mértékét, kiszabásának és felhasználásának részletes szabályait,149
b)150 az állatvédelmi hatóság kijelölését, valamint az állatok nyilvántartásával kapcsolatos részletes feladat- és hatáskörét,151
c)152 az önkormányzati állatvédelmi őrszolgálat létrehozására, működtetésére, feladat- és hatáskörére, valamint tagjaira vonatkozó részletes szabályokat,
d)153 az állatkísérletek végzésének részletes szabályait, a kísérleti célú állattenyésztés, -szaporítás, -tartás, -szállítás tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az e tevékenységre jogosító engedély kiadásának rendjét, a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,154
e)155 a cirkuszi menazséria létesítése és működtetése engedélyezésének, fenntartásának, valamint a nyilvántartás vezetésének részletes szabályait, továbbá a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,156
f)157 a kedvtelésből tartott állatok kereskedése létesítésének és működtetésének engedélyezésére, működésére vonatkozó szabályokat, a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát és a vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, a kereskedelmi hatóság kijelölését, valamint a kedvtelésből tartott állatok kereskedése működésének ellenőrzésére, továbbá a kedvtelésből tartott állatok tartására, forgalmazására és tulajdonjogának nem kereskedelmi célú átruházására vonatkozó részletes szabályokat,158
g)159 a település belterületén a kóbor állatok befogásával, tulajdonjogának átruházásával és elhelyezésével kapcsolatos feladatok ellátásának részletes szabályait,
h)160 az eb okozta fizikai sérülés, illetve ennek veszélye keletkezésekor felmerülő hatósági feladatokat, valamint a veszélyesnek minősített eb tartásának és a tartás engedélyezésének részletes szabályait,
i)161 az ebnyilvántartás működési feltételeit, valamint az ebnyilvántartásba történő regisztráció díját,
j)162 az ebek viselkedésének megítélésében jártas szakértői tevékenység bejelentésére vonatkozó részletes szabályokat
a)163 az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), hogy a mezőgazdasági haszonállatok tartásának részletes szabályait;164
b)165 a miniszter, hogy166
be)167 a ebnyilvántartás működési feltételeit,168
c)169 a miniszter, hogy a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben az állatok elkábítására szolgáló eszközök, lövedékek körét, az állatok elkábításának részletes szabályait,
d)170 a miniszter, hogy az állatkert és állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes szabályait,
e)171 a miniszter, hogy az élő állat nyereményjáték díjaként történő felhasználásának részletes szabályait,
f)172 a miniszter, hogy az állatok tartása során alkalmazandó állatvédelmi előírásokra vonatkozó iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű képzések és vizsgáztatás részletes szabályait,
g)173 a miniszter, hogy az Európai Gazdasági Térség más szerződő államaiban megszerzett, az állatok tartása során alkalmazandó állatvédelmi előírásokra vonatkozó képesítést igazoló bizonyítványok elismerésének feltételeit és rendjét,
h)174 a miniszter, hogy a veszélyes eb tartása engedélyezésének igazgatási szolgáltatási díját, valamint a díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben,
i)175 a miniszter, hogy a szőrméjükért tartott állatfajok körét, tartásuk, tenyésztésük és szaporításuk különleges szabályait,
j)176 miniszter, hogy a vágóállatok körét, az állatok levágásának és leölésének részletes szabályait
(5)177 Felhatalmazást kap a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat képviselő-testülete, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat közgyűlése, hogy az ebrendészeti hozzájárulás mértékét, kiszabásának feltételeit, a kedvezmények, mentességek körét, illetve a megfizetésének szabályait rendeletben határozza meg.
(6)178 Felhatalmazást kap a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat képviselő-testülete, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat közgyűlése, hogy a kedvtelésből tartott állatok tartásának szabályait rendeletben határozza meg.
50. §179 Ez a törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban – a végrehajtására kiadott jogszabályokkal együtt – az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
n)180 a Tanács 1999/22/EK irányelve a vadon élő állatok állatkertben tartásáról.
51. §181 E törvény 42/C. § (4) bekezdésének a) pontja tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
52 A 24/A. § (7) bekezdése a 2016: CXXVII. törvény 34. §-ával megállapított szöveg.
53 A 24/B. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
54 A 24/B. § (1) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 24/B. § (2) bekezdését a 2017: CLXXXVI. törvény 25. §-a hatályon kívül helyezte.
56 A 24/B. § (4) bekezdését a 2017: CLXXXVI. törvény 25. §-a hatályon kívül helyezte.
57 A 24/C. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
58 A 24/D. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVIII. törvény 6. §-a.
59 A 24/E. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVIII. törvény 6. §-a.
60 A 24/F. §-t megelőző alcímet a 2009: XXVIII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
61 A 24/F. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
62 A IV. Fejezet címe a 2012: CCXIII. törvény 44. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 25. §-t megelőző alcím a 2012: CCXIII. törvény 44. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
64 A 25. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
65 A 26. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
66 A 27. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
67 A 28. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
68 A 29. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
69 A 30. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
70 A 31. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
71 A 32. §-t megelőző alcím a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
72 A 32. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
73 A 33. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
74 A 34–35. §-t a 2012: CCXIII. törvény 45. §-a hatályon kívül helyezte.
75 A VI. Fejezet címe a 2002: LXVII. törvény 43. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
76 A 39. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése, a 2009: LVI. törvény 200. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
77 A 39. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 50. §-a szerint módosított szöveg.
78 A 39. § (4) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 35. §-a iktatta be.
79 A 39. § (5) bekezdését a 2013: CCL. törvény 58. §-a iktatta be.
80 A 40. § a 2009: LVI. törvény 199. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
81 A 41. § (1) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 62. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
82 A 41. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 62. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
83 A 41. § (3) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 62. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
84 A 41. § (4) bekezdését a 2006: CIX. törvény 50. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLV. törvény 6. §-a iktatta be.
85 A VIII. Fejezet címe a 2009: CXLV. törvény 7. §-ával megállapított, a 2011: CLVIII. törvény 13. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
86 A 42/A. §-t a 2011: CLVIII. törvény 7. §-a iktatta be.
87 A 42/A. § (1) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 42/A. § (1a) bekezdését a 2017: CLXXXVI. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be.
89 A 42/A. § (2) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
90 A 42/A. § (3) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
91 A 42/A. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
92 A 42/A. § (4) bekezdés c) pontja a 2016: X. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 42/A. § (4) bekezdés e) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
94 A 42/A. § (4) bekezdés f) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
95 A 42/A. § (4) bekezdés g) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
96 A 42/A. § (4) bekezdés i) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
97 A 42/A. § (4) bekezdés k) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
98 A 42/A. § (4) bekezdés m) pontját a 2012: XVIII. törvény 37. § (1) bekezdése iktatta be.
99 A 42/A. § (5) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
100 A 42/A. § (7) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
101 A 42/A. § (8) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
102 A 42/A. § (8) bekezdés a) pontja a 2013: CXXVIII. törvény 16. § a) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 42/A. § (9) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
104 A 42/B. §-t a 2011: CLVIII. törvény 7. §-a iktatta be.
105 A 42/B. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
106 A 42/B. § (2) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 42/B. § (3) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 23. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
108 A 42/B. § (4) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 23. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 42/B. § (5) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 42/C. §-t a 2011: CLVIII. törvény 7. §-a iktatta be.
111 A 42/C. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
112 A 42/C. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
113 A 42/C. § (4) bekezdés a) pontja a 2016: X. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
114 A 42/C. § (4) bekezdés b) pontja a 2013: CCL. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
115 A 42/C. § (7) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
116 A 43. §-t megelőző IX. Fejezet megjelölést és a fejezetcímet a 2009: CXLV. törvény 10. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
117 A 43. § (1) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
118 Az Alkotmánybíróság 8/2017. (IV. 18.) AB határozatának 1. pontja alapján alkotmányos követelmény, hogy ha állatkínzás vétsége vagy bűntette miatt büntetőjogi felelősség megállapításának van helye, vagy a büntetőjogi felelősség kérdésében már jogerős marasztaló döntés született, akkor ugyanazon tényállás alapján indult állatvédelmi hatósági eljárásban, ugyanazon jogellenes cselekmény miatt állatvédelmi bírság kiszabására ugyanazon személlyel szemben nem kerülhet sor.
119 A 43. § (2) bekezdése a 2008: XLVI. törvény 83. § (3) bekezdésének d) pontja, a 2009: LVI. törvény 201. §-a, a 2011: CLVIII. törvény 13. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
120 A 43. § (3) bekezdése a 2008: XLVI. törvény 83. § (3) bekezdésének e) pontja, a 2011: CLVIII. törvény 13. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
121 Az Alkotmánybíróság 8/2017. (IV. 18.) AB határozatának 1. pontja alapján alkotmányos követelmény, hogy ha állatkínzás vétsége vagy bűntette miatt büntetőjogi felelősség megállapításának van helye, vagy a büntetőjogi felelősség kérdésében már jogerős marasztaló döntés született, akkor ugyanazon tényállás alapján indult állatvédelmi hatósági eljárásban, ugyanazon jogellenes cselekmény miatt állatvédelmi bírság kiszabására ugyanazon személlyel szemben nem kerülhet sor.
122 A 43. § (6) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
123 A 43. § (7) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
124 A 43. § (8) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CLIX. törvény 98. §-a.
125 A 43. § (9) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
126 A 43. § (10) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
127 A 43. § (11) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
128 A 43. § (12) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
129 A IX. Fejezetet (43/A–43/B. §-t) a 2009: CXLV. törvény 8. §-a iktatta be.
130 A 44. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
131 A 44. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
132 A 45. § (1) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
133 A 45. § (2) bekezdését a 2012: CCXIII. törvény 45. §-a hatályon kívül helyezte.
134 A 45/A. §-t a 2002: LXVII. törvény 47. §-a iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 42. pontja, a 2008: XLVI. törvény 83. § (3) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
135 A 45/B. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
136 A 45/B. § (1) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 13. § (10) bekezdése szerint módosított szöveg.
137 A 45/C. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
138 A 46. §-t a 2009: CXLV. törvény 10. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: CIV. törvény 47. §-a iktatta be.
139 A 47. §-t a 2013: CCL. törvény 62. §-a hatályon kívül helyezte.
140 A 48. § (1) bekezdése a 2010: IX. törvény 12. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 12. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. március 12. napját követően indult közigazgatási eljárásokban kell alkalmazni. A 48. § (1) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 130. § b) pontja szerint módosított szöveg.
141 A 48. § (3) bekezdését a 2004: X. törvény 4. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 201. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
142 A 48/A. §-t a 2002: LXVII. törvény 49. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
143 A 48/A. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
144 A 48/A. § (3) bekezdését a 2008: XLVI. törvény 83. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: XXVIII. törvény 11. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
145 A 48/A. § (4) bekezdését a 2009: XXVIII. törvény 11. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
146 A 48/B. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLV. törvény 10. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
147 A 48/C. §-t a 2012: XVIII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
148 A 49. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
149 Lásd a 244/1998. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
150 A 49. § (3) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
151 LÁsd a 245/1998. (XII. 31.) Korm. rendeletet, a 334/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 327/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 328/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 22/2012. (II. 29.) Korm. rendeletet.
152 A 49. § (3) bekezdésének c) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
153 A 49. § (3) bekezdésének d) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCXIII. törvény 43. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
154 Lásd a 40/2013. (II. 14.) Korm. rendeletet.
155 A 49. § (3) bekezdésének e) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 200. §-a szerint módosított szöveg.
156 Lásd a 222/2007. (VIII. 29.) Korm. rendeletet.
157 A 49. § (3) bekezdésének f) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 199. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
158 Lásd a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendeletet.
159 A 49. § (3) bekezdésének g) pontját a 2008: XLVI. törvény 83. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: XXVIII. törvény 11. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
160 A 49. § (3) bekezdés h) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be.
161 A 49. § (3) bekezdés i) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
162 A 49. § (3) bekezdés j) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CXXVII. törvény 35. §-a szerint módosított szöveg.
163 A 49. § (4) bekezdés a) pontja a 2013: CCL. törvény 60. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
164 Lásd a 9/1999. ( VI. 27.) FVM , a 10/1999.(I. 27.)FVM és a 32/1999. (III. 31.) FVM rendeletet, a 140/2012. (XII. 22.) VM rendeletet.
165 A 49. § (4) bekezdés b) pontja a 2015: XXXVII. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
166 Lásd a 85/2015. (XII. 17.) FM rendeletet.
167 A 49. § (4) bekezdés b) pont be) alpontja a 2017: CLXXXVI. törvény 24. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
168 Lásd a 8/1999. (VIII. 13.) KöM-FVM-NKÖM-BM, a 3/2001. (II. 23.) KöM-FVM-NKÖM-BM együttes rendeletet.
169 A 49. § (4) bekezdésének c) pontját a 2002: LXVII. törvény 52. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2004: XXIV. törvény 21. §-ának (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
170 A 49. § (4) bekezdésének d) pontját a 2007: CXV. törvény 7. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
171 A 49. § (4) bekezdés e) pontja a 2012: CCXIII. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
172 A 49. § (4) bekezdésének f) pontját a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLV. törvény 9. §-a iktatta be.
173 A 49. § (4) bekezdés g) pontját a 2009: CXLV. törvény 9. §-a iktatta be.
174 A 49. § (4) bekezdés h) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
175 A 49. § (4) bekezdés i) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
176 A 49. § (4) bekezdés j) pontját a 2013: CCL. törvény 60. § (2) bekezdése iktatta be.
177 A 49. § (5) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXXVIII. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
178 A 49. § (6) bekezdését a 2012: CCXIII. törvény 43. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXXVIII. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
179 Az 50. § a 2012: CCXIII. törvény 43. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
180 Az 50. § n) pontját a 2013: CCL. törvény 61. §-a iktatta be.
181 Az 51. §-t a 2011: CLVIII. törvény 12. §-a iktatta be.


text:
Válaszaink a Belügyminisztérium vádaskodásaira | Magyar Helsinki Bizottság
A Belügyminisztérium tegnap közleményben támadta a Magyar Helsinki Bizottságot. Egyben a tárca „érdeklődéssel várja” magyarázatainkat, miért is fordultunk a strasbourgi bírósághoz kilenc menedékkérő ügyfelünk érdekében. A felkérésnek nem tudunk ellenállni: íme, válaszunk.
Jól mutatja az érvelés minőségét, hogy saját állítása szerint a Belügyminisztérium nem ismeri sem a Magyar Helsinki Bizottság beadványát, sem az Emberi Jogok Európai Bíróságának döntését, azonban mindkettőről igen határozott véleményt mond. De vegyük sorra a közlemény állításait.
BM: „A Helsinki Bizottság a megerősített jogi határzárat támadja – túlbuzgó tevékenysége során nem létező konténerfogdákat támad hibás jogi okfejtéssel.”
Magyar Helsinki Bizottság: Különös dolog hibásnak nevezni okfejtésünket azok után, hogy a strasbourgi bíróság helyt adott kérelmünknek. Ebben egyébiránt ügyfeleink tranzitzónában történő esetleges (!) elhelyezésével fenyegető embertelen, megalázó bánásmód kockázata miatt kértük a bíróság beavatkozását. Csak hab a tortán, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága március 14-én hozott ítéletében jogellenes fogvatartásnak minősítette más menedékkérő ügyfeleinknek a röszkei tranzitzóna konténereiben történt korábbi elhelyezését. Elképzelhető, persze, hogy erről a döntésről sem értesült a Belügyminisztérium. Mindenesetre a röszkei és tompai tranzitzóna elkészültéről, 324 darab szögesdróttal kerített konténer telepítéséről diadaljelentésben számolt be. Pontosan ezekről a pusztákba telepített konténerfogdákról beszélünk mi is.
BM: A Belügyminisztérium nem kapott hivatalos értesítést a Magyar Helsinki Bizottság közleményében szereplő, az Emberi Jogok Európai Bírósága 2017. március 27-én meghozott állítólagos intézkedéséről. Nincs ismeretünk nyolc tinédzser és egy veszélyeztetett terhes migráns átszállításának felfüggesztése érdekében hozott jogerős határozatról.
Magyar Helsinki Bizottság: Az Emberi Jogok Európai Bírósága nem a Belügyminisztériumot, hanem az Igazságügyi Minisztériumot értesíti – a kormányon belüli kommunikációs nehézségekért aligha okolható a Helsinki Bizottság.
BM: Miután migránsok átszállításáról egyetlen esetben sem született döntés, így nincs mit felfüggeszteni. Következésképp a Magyar Helsinki Bizottság újabb túlbuzgó akciója egyértelműen a ma életbe lépett megerősített jogi határzár elvtelen támadására irányul. Támadja a megerősített jogi határzár célját, azt, hogy a mai naptól kezdve senki ne lépjen ellenőrizetlenül Magyarország és az Európai Unió területére. A Magyar Helsinki Bizottság 2017. március 24-én fordult az Emberi Jogok Európai Bíróságához azt állítva, hogy kilenc ügyfelét a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal tranzitzónába kívánja szállítani. Ugyanakkor nem létezik olyan döntés, amivel szemben a Helsinki Bizottság a Bírósághoz fordult. Az a jogszabály sem volt hatályos, amelyre hivatkozással kérte a magyar hatóságok döntésének felfüggesztését.
Magyar Helsinki Bizottság: A strasbourgi bíróság eljárási szabályzatának 39. pontja alapján kezdeményezte a Magyar Helsinki Bizottság, hogy a bíróság akadályozza meg 8 kísérő nélküli kiskorú és egy veszélyeztetett terhes nő, gyermekotthonból illetve nyitott táborból a tranzitzónába történő átszállítását. Az eljárási szabályzat kivételes esetben arra ad lehetőséget, hogy visszafordíthatatlan sérelem közvetlen veszélye esetén a bíróság ideiglenes intézkedést hozzon. Márpedig mindkét feltétel, visszafordíthatatlan sérelem és annak közvetlen veszélye fennállt 9 ügyfelünk esetében a bíróság szerint is. A tegnap hatályba lépő módosításokból az következik ugyanis, hogy a nyitott befogadó állomásokról is át kell szállítani minden menedékkérőt a tranzitzónákba, és fogva kell őket tartani, kivéve a 14 éven aluli kísérő nélküli gyermekeket. A bíróság döntését alig néhány órával a szabályozás életbe lépése előtt hozta meg. Ráadásul a visszafordíthatatlan sérelem különösen sérülékeny menedékkérőket fenyegetett.
BM: A jogszabályok értelmében a menedékkérők számára a kötelező tartózkodási helyet a menekültügyi hatóság jelöli ki. Ez a Magyar Helsinki Bizottság keresetének benyújtása idején nyitott befogadó állomás, zárt menekültügyi őrizet vagy magánszállás lehetett, illetve kísérő nélküli kiskorúak esetében gyermekvédelmi intézmény. Az érintett menedékkérők is befogadó állomáson, illetve gyermekvédelmi intézményben voltak és vannak elhelyezve, és a Helsinki Bizottság állításával ellentétben nem született döntés szálláshelyük megváltoztatására.
Magyar Helsinki Bizottság: Azért fordultunk a strasbourgi bírósághoz közvetlenül a törvény hatálybalépését megelőzően, mert feltételeztük, hogy a hatóságok be kívánják tartani a hatályos törvényeket. Furcsa lenne, ha ezt a BM tévesnek gondolná. Mindebből az is következik, hogy a nyitott táborokban tartózkodó menedékkérőket átszállítják a tranzitzónákba. Döntésünkben szerepet játszott a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal korábbi általános gyakorlata is: a menedékkérő kijelölt tartózkodási helyének megváltoztatásáról szóló döntést annak végrehajtásával egyidejűleg közlik. Így tehát alappal következtettünk arra, hogy a törvény hatálybalépése után bármelyik pillanatban átszállíthatják rendkívül sérülékeny ügyfeleinket a tranzitzónákba. Emlékeztetőül: a bicskei befogadó állomás tavaly decemberi bezárásakor – mindenféle előzetes tájékoztatást mellőzve – a Hivatal egyik reggel átnyújtotta a tábor lakóinak az új kötelező tartózkodási helyet kijelölő döntéseket, majd néhány órán belül el is szállították őket Kiskunhalasra és Körmendre. Hosszasan sorolhatnánk a kormányzat képviselőinek nyilatkozatait azzal kapcsolatban, hogy az életbe lépő változásokat követően az összes befogadó állomáson tartózkodó menedékkérőt, kivéve a 14 éven aluli kísérő nélküli kiskorúakat, a tranzitzónákba fogják szállítani. Ezt legutóbb éppen tegnap állította Bakondi György, a miniszterelnök belbiztonsági főtanácsadója: a rendelkezések szerint minden Szerbia felől érkező migránsnak a tranzitzónában kell megvárnia menedékkérelmének jogerős elbírálását, illetve nem csupán a határ 8 kilométeres körzetéből, hanem az egész országból a tranzitzónákba szállítják az illegális határátlépőket. Ezzel egy időben azt a 67 migránst is a tranzitzónákba szállítják, aki jelenleg a három nyílt táborban tartózkodik, ezeket a táborokat pedig bezárják.
BM: Mivel nincs olyan döntés, ami az érintett menedékkérők áthelyezéséről szólna, a Magyar Helsinki Bizottságnak jogalapja sem volt arra, hogy a Bírósághoz forduljon. Külön érdekesség, hogy a strasbourgi bírósághoz csak abban az esetben lehet fordulni, ha a belföldi jogorvoslati lehetőségeket a felperes kimerítette, de erre – a kötelező tartózkodási helyet megváltoztató döntés hiányában – nyilván nem kerülhetett sor.
Magyar Helsinki Bizottság: Azt a tényt, hogy a Magyar Helsinki Bizottságnak, pontosabban az ügyfeleink képviseletében eljáró ügyvédnek volt „jogalapja” a strasbourgi bírósághoz fordulni, önmagában bizonyítja, hogy a bíróság a kérelmet megvizsgálta, sőt annak helyt adott. A bíróság eljárása és döntése magában foglalta a „belföldi” jogorvoslattal kapcsolatban előadott érveink vizsgálatát is, melyeket alaposnak talált, ellenkező esetben nem hozott volna ideiglenes intézkedésről rendelkező döntést. Azt kellett alátámasztani, hogy a kérelem benyújtásakor nem állt rendelkezésre olyan halasztó hatályú hazai jogorvoslat, amely alkalmas lehet arra, hogy a visszafordíthatatlan sérelem közvetlen veszélyétől megóvja ügyfeleinket. Ugyanakkor azt is jeleztük, hogy amennyiben ügyfeleink döntést kapnak a kötelező tartózkodási hely kijelöléséről, úgy azonnal kezdeményezni fogjuk a döntéssel szemben rendelkezésre álló hazai jogorvoslatot, amely az eljárás sajátosságai miatt a jelenlegi tudásunk szerint feltehetőleg alkalmatlan a sérelem azonnali megakadályozására. Bár nagyon jó lenne, ha rendelkezésre állna ilyen hatékony hazai jogorvoslat, így a strasbourgi bíróságnak sem kellene fenntartani ideiglenes intézkedését.
BM: Érdeklődéssel várjuk a Magyar Helsinki Bizottság magyarázatát arra, hogy hitvallásával ellentétesen miért fordult Bírósághoz egy még nem alkalmazott törvény gyakorlatba át nem ültetett intézkedése ellen.
Magyar Helsinki Bizottság: Ügyfeleink – mint bármely más természetes vagy jogi személy – akkor fordulnak bírósághoz, ha úgy vélik, jogaikat megsértették. A Helsinki Bizottság azért képviseli kilenc ügyfelét az eljárásban, mert elfogadhatatlannak tartjuk kiszolgáltatott, védelemre szoruló menedékkérők, 8 gyerek és egy veszélyeztetett nő fogva tartását. Mindez a legteljesebb összhangban áll „hitvallásunkkal”. Nagy kár, hogy ezek szerint a BM-ével nem.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Nyilvános bocsánatkérésre kötelezte a Fideszt a bíróság - Blikk.hu
Aktuális » Politika » Nyilvános bocsánatkérésre kötelezte a Fideszt a bíróság
Nyilvános bocsánatkérésre kötelezte a Fideszt a bíróság
2016. jan. 14. 21:51
Budapest - Jó hírnevét sértette meg a Fidesz a Magyar Helsinki Bizottságnak. A bíróság csütörtökön mondta ki a jogsértést, a pártot nyilvános bocsánatkérésre és egymilliós sérelmi díjra kötelezte.
Jóhírnevét sértette a Fidesz a Magyar Helsinki Bizottságnak
„A nemzetközi spekuláns pénztőke politikai megrendeléseit teljesítő álcivil Helsinki Bizottság pofátlan módon a fekete-fehér adatokat is próbálja meghamisítani. Hazugságaikkal szemben a tény az, hogy 2014-ben a menedékkérők négyötöde, mintegy 35 ezer ember nem háborús övezetből érkezett Magyarországra, tehát megélhetési bevándorló volt.” - állította a kormánypárt az egyik sajtóközleményében, még május 22-én.
Mivel a jogsértés az Országos Sajtószolgálat oldalán történt, így a bíróság elegendőnek találta, hogy a Fidesz ugyan itt tegye közzé nyilvános bocsánatát, amit aztán egyéb médiumok is átvehetnek.
Nyilvános bocsánatkérés és egymilliós bírság a Fidesz büntetése. A kormánypárt fellebezett / Fotó: Shutterstock
A bíróság továbbá egymilliós sérelmi díjat ítélt meg, mert a párt korábban is jogtalanul állított hasonlókat a bizottságról, amelyek annak jóhírét sértették - írja az origo.hu. A kormánypárt megfellebezte az ítéletet.
Megbetegedett Orbán Viktor
Egyetértek prokijoval! Több millió Magyart gyaláztak, gyaláznak meg ezektől is bocsánatot kéne kérni!!
2016-01-15 12:55 | Értékelés: 100%
/forum/nyilvnos-bocsnatkrsre-ktelezte-a-fideszt-a-brosg,1,2564463,202083445,czytaj.html
A Magyar Helsinki Bizottság jó híre? (Egy kupleráj jó híre? Bár az talán még valóságos dolog.)
Soros Gyuri bácsi pénzeli őket, ők meg segítik a migránsok illegális határátlépéseit és őrjöngéseit.
2016-01-15 11:11 | Értékelés: 70%
/forum/nyilvnos-bocsnatkrsre-ktelezte-a-fideszt-a-brosg,1,2564463,202068820,czytaj.html
TALÁN MÉG A VÁLASZTÓ POLGÁRAITÓL ÉS MINDEN MAGYAR NÉPTŐL IS BOCSÁNATOT KÉRHETNE,HOGY ELŐBBRE VALÓ NEKI A STADION ÉPÍTÉSEK MINT A MAGYAR NÉP EGÉSZSÉGE, MIND A KETTŐ KELL DE AZ EGÉSZSÉGÜGY MINDENNÉL ELŐBBRE VALÓ MERT KIHALNAK A SZAVAZÓK !!
2016-01-15 10:49 | Értékelés: 94%
/forum/nyilvnos-bocsnatkrsre-ktelezte-a-fideszt-a-brosg,1,2564463,202065571,czytaj.html

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság