A jogszabály mai napon ( 2020.07.16. ) hatályos állapota. Váltás a jogszabály következő időállapotára (2021.I.1. - 2021.I.1.)
a) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 80. § 13. pontja szerinti honvédelmi szervezetre - ide nem értve a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztériumot -,
b) a miniszter által az állam nevében alapított szakképző intézményre [a továbbiakban az a)-b) pont együtt: honvédelmi szervezet], és
c) a honvédelmi szervezeteknél jogviszonyban álló honvédelmi alkalmazottakra
(5) * A honvédek jogállásról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 117. § (3) bekezdése alapján illetmény nélküli szabadságon lévő, ez idő alatt a Hvt. 40. § (4) bekezdése szerint honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesítő hivatásos vagy szerződéses katona a (2) bekezdésben meghatározott többletkötelezettséget nem vállalhat.
(3) * A kinevezési okmánynak tartalmaznia kell a honvédelmi alkalmazott munkakörét, a besorolásának alapjául szolgáló fizetési osztályt és fokozatot, az illetményét és a munkavégzés helyét. A tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra vonatkozó havi illetmény, a havi rendszeres illetménypótlékok és a honvédelmi illetménykiegészítés együttes összege nem haladhatja meg a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszeresét. A kinevezési okmányban más, a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt érintő kérdés is meghatározható.
(2) * A gyakornoki idő folyamatosságát nem érinti a 21. § (2) bekezdés b) pontja szerinti áthelyezés. Ha a honvédelmi alkalmazotti jogviszony a gyakornoki idő alatt megszűnt, annak tartamát a szakmai gyakorlat megállapításakor abban az esetben kell figyelembe venni, ha a honvédelmi alkalmazott a honvédelmi alkalmazotti jogviszonya megszűnését követően a korábbival azonos vagy - a (4) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazása alapján - azzal egyenlő értékű munkakörre honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesít. Ettől eltérően, nem lehet a szakmai gyakorlat megállapításakor beszámítani a honvédelmi alkalmazotti jogviszony időtartamát, ha az a gyakornoki idő alatt
(5) * A gyakornoki idő az E fizetési osztályba tartozó munkakörben két, az F-H fizetési osztályba tartozó munkakörben három év. Ha a honvédelmi alkalmazott
b) * az F-H fizetési osztályba tartozó munkakörben két évet
(2) * A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt.-nek a munkaviszony alanyairól, a munkaviszony létesítéséről és a munkaszerződés módosításáról szóló rendelkezései (V., VII. és IX. fejezet) közül a 32-35. §, a 42-43. §, a 44/A. §, a 45. § (1) bekezdése, a 45. § (5) bekezdése, a 46. § (4) bekezdése, az 50. § és a 62. § nem alkalmazható.
20/A. § * A honvédelmi szervezet
a) a megnevezésének, lényeges adatainak,
b) a napi munkaidőnek,
c) az illetménynek, honvédelmi illetménykiegészítésnek, keresetkiegészítésnek, pótlékoknak és egyéb juttatásoknak,
d) az illetménnyel való elszámolás módjának, az illetményfizetés gyakoriságának, a kifizetés napjának,
e) a munkakörbe tartozó feladatoknak,
f) a szabadság mértékének, számítási módjának és kiadásának,
g) a honvédelmi szervezetre és a honvédelmi alkalmazottra irányadó felmondási idő megállapítása szabályainak, továbbá
h) a munkáltatói jogkör gyakorlójának
változásáról a honvédelmi alkalmazottat a változást követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatja.
(1a) * Az (1) bekezdés a) pontjától eltérően különleges jogrend ideje alatt nem szűnik meg a honvédelmi alkalmazotti jogviszony a kinevezésben foglalt határozott idő lejártával, kivéve, ha a munkáltatói jogkör gyakorlója írásban - legkésőbb a jogviszony megszűnésének napján - így rendelkezik, és azt közli a honvédelmi alkalmazottal.
g) rendkívüli felmentéssel,
h) * fegyelmi eljárásban kiszabott hivatalvesztés büntetéssel, azonnali hatállyal.
(5) * A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény IX. Fejezetében szabályozott különleges jogrend, illetve veszélyhelyzet kihirdetése esetén a honvédelmi alkalmazott nem gyakorolhatja a (2) bekezdés c) és d) pontjában foglalt megszüntetési okokat.
(4) * A honvédelmi szervezet fenntartója - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az általa fenntartott, e törvény hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetek között kezdeményezheti a honvédelmi alkalmazott határozatlan időre szóló áthelyezését. Erre rendkívül indokolt esetben, így különösen akkor kerülhet sor, ha annak a honvédelmi szervezetnek, ahová az áthelyezés irányul, a feladatai - különösen a munka- és pihenőidő, illetve a rendes szabadság kiadása szabályaira tekintettel - munkaszervezési eszközök alkalmazásával sem teljesíthetők.
(5) * A (4) bekezdés alkalmazása szempontjából a hivatásos és szerződéses, a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban és a munkaviszonyban állók létszámát össze kell számítani.
(2) * Ha a honvédelmi alkalmazott az (1) bekezdés szerint kéri betöltetlen munkakör felajánlását, a honvédelmi szervezet az (1) bekezdés b) pontja szerinti honvédelmi szervezetet köteles haladéktalanul megkeresni. A megkeresés kizárólag az érintett honvédelmi alkalmazottnak az 1. melléklet szerinti honvédelmi alkalmazotti alapnyilvántartás II-VII. pontjaiban foglalt adatait és az általa betöltött munkakör megnevezését tartalmazza.
(3) * A Magyar Honvédség központi személyügyi nyilvántartó szerve a 34. § szerinti nyilvántartás felhasználásával a megkereséstől számított öt napon belül közvetlenül tájékoztatja a honvédelmi alkalmazott honvédelmi szervezetét azokról a betöltetlen munkakörökről, amelyek az (1) bekezdés alapján a honvédelmi alkalmazott részére felajánlhatók.
34. § (1) * A Magyar Honvédség központi személyügyi nyilvántartó szerve elektronikus adatnyilvántartást vezet - a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat kivételével - a honvédelmi szervezet betöltetlen honvédelmi alkalmazotti munkaköreiről, az ahhoz szükséges képesítési előírásokról és egészségügyi feltételeiről.
(2) * A honvédelmi szervezet legkésőbb a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésekor köteles tájékoztatni a Magyar Honvédség központi személyügyi nyilvántartó szervet a megszűnés következtében betöltetlenné váló munkakör
39. § * A honvédelmi alkalmazott a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idejére járó távolléti díjra havonta jogosult.
(3) * Ha a honvédelmi alkalmazottal ugyanazon honvédelmi szervezet legalább két alkalommal határozott időre szóló honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesít, és a korábbi honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnése, valamint az újabb honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésének időpontja között hat hónapnál hosszabb idő nem telt el, a honvédelmi alkalmazott végkielégítésre jogosult, feltéve, hogy honvédelmi alkalmazotti jogviszonya a 27. § (2) bekezdés szerinti eljárásban, a 30. § (1) bekezdés a) pont vagy b) pontjában foglalt okok alapján kerül megszüntetésre, vagy a 21. § (1) bekezdés a) pontja szerint szűnik meg. Kettőnél több határozott idejű honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén a hat hónapnál hosszabb megszakítás előtt fennállt jogviszonyok időtartamát nem lehet figyelembe venni. A végkielégítésre való jogosultság megállapításakor a (6) bekezdést kell alkalmazni azzal, hogy az e bekezdés szerinti jogcímen megszűnt vagy megszüntetett határozott idejű jogviszonyok időtartamát kell összeszámítani. Ha az első mondatban szereplő okokra alapított megszüntetés vagy megszűnés alapján a honvédelmi alkalmazott végkielégítésre vált jogosulttá, az azonos felek közötti újabb határozott idejű kinevezés esetén a végkielégítésre való jogosultság megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni azon honvédelmi alkalmazotti jogviszonyok időtartamát, amelyekre tekintettel a korábbi végkielégítés kifizetése megtörtént.
(4) * Ha a honvédelmi alkalmazott a (3) bekezdésben foglalt tájékoztatási kötelezettségét nem teljesíti és mulasztása miatt igazolással nem élt, de a honvédelmi szervezet tudomására jut, hogy a honvédelmi alkalmazott ellen közvádra üldözendő bűntett miatt büntetőeljárás indult és a megalapozott gyanú közlése is megtörtént, a honvédelmi szervezet megvizsgálja a 21. § (2) bekezdésében foglalt munkáltatói intézkedések alkalmazhatóságát.
(6) * Miniszteri rendelet az (5) bekezdésben foglaltakon kívül egyéb címeket is alapíthat és megállapíthatja az adományozás feltételeit.
b) * a várakozási idő 66. § (3) bekezdés szerinti csökkentése előtt, kivéve, ha a várakozási idő csökkentése kötelező,
d) * a 67. § (8) és (9) bekezdés szerinti esetben, illetve
(2) * Az Mt. 53. §-a alapján más munkáltatónál történő munkavégzésre akkor kerülhet sor, ha ez alapján a honvédelmi alkalmazott az e törvény vagy a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény vagy a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatónál végez munkát.
(5a) * Ha a honvédelmi alkalmazott az Mt. 55. § (1) bekezdés j) pontja szerint mentesül a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettség alól, akkor erre az időtartamra távolléti díjának miniszteri rendeletben meghatározott mértékű részére jogosult. A honvédelmi alkalmazott és a munkáltató az Mt. 146. § (2) bekezdésétől eltérően ezzel összefüggésben eltérő megállapodást nem köthet.
(5b) * Az (5a) bekezdés szerinti esetben a rendelkezésre állási és a munkavégzés alóli mentesülés csak akkor engedélyezhető, ha a munkáltatói jogkört gyakorló, vagy az általa kijelölt személy a honvédelmi alkalmazott éves szabadságának időarányos részét - az Mt. 122. § (1)-(3) bekezdésében foglaltak szerint - már kiadta. Ebben az esetben az Mt. 122. § (4) bekezdése nem alkalmazható.
53. § * A honvédelmi alkalmazottat a besorolása alapján
(5) * Miniszteri rendelet rendelkezhet az (1) bekezdésben foglaltak alól indokolt esetben lehetséges felmentésről. A felmentéssel egyidejűleg elő kell írni a szükséges iskolai végzettség, illetve szakképesítés, szakképzettség legfeljebb öt éven belüli megszerzését. Nem számítható be az ötéves határidőbe mindazon időtartam, amelyet a gyakornoki időnél figyelmen kívül kell hagyni. A felmentés időtartamának eredménytelen eltelte esetén a honvédelmi alkalmazotti jogviszony a törvény erejénél fogva megszűnik.
(3) * A honvédelmi alkalmazott várakozási ideje tartósan magas színvonalú munkavégzése esetén csökkenthető. A tartósan magas színvonalú munkavégzés megállapításához kiválóan alkalmas vagy alkalmas eredményű minősítés szükséges. A várakozási időt csökkenteni kell, ha a honvédelmi alkalmazott állami kitüntetésben részesült.
(3) * A pótlék beosztás szerinti mértékét a (2) bekezdésben foglalt keretek között miniszteri rendelet állapítja meg.
74. § (1) * Miniszteri rendelet a 70-73. § rendelkezéseiben foglaltakon túl szakmai sajátosságokra tekintettel további illetménypótlékot állapíthat meg, ha ezt a munkakörbe tartozó, valamely, az általánostól eltérő munkafeltétel indokolja.
76. § (1) * A munkáltatói jogkört gyakorló a honvédelmi alkalmazottat a meghatározott munkateljesítmény eléréséért, illetve többletfeladatok - ide nem értve kinevezéstől eltérő foglalkoztatást - teljesítéséért a megállapított személyi juttatások előirányzatán belül egyszeri vagy határozott, illetve határozatlan időre szóló, az (1a) bekezdésben meghatározottak szerinti havi rendszerességgel fizetett keresetkiegészítésben részesítheti.
(1a) * A honvédelmi alkalmazott részére
a) a tárgyévre jóváhagyott külön keret terhére megállapítható,
b) miniszteri döntésen alapuló,
c) az illetménygazdálkodási keret megtakarításának terhére megállapítható vagy
d) határozott idejű projektben való részvételért járó
keresetkiegészítés biztosítható.
76/A. § * A honvédelmi alkalmazott a kimagasló teljesítményére, kiemelkedő feladatvégzésére, tartósan magas színvonalon kifejtett munkájára figyelemmel, vagy életútjának elismeréseként a miniszter által rendeletben meghatározott alapelvek figyelembevételével az erre a célra a személyi juttatások előirányzatán belül biztosított keret terhére teljesítményjuttatásban részesíthető.
77. § * A kormányzati igazgatásról szóló törvény vagy a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti célfeladat végrehajtásában a kormányzati igazgatásról szóló törvényben vagy a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben és végrehajtására kiadott rendeletben foglalt feltételekkel és korlátozásokkal a honvédelmi alkalmazott is részt vehet, és a kormánytisztviselőkkel azonos feltételek szerint a célfeladat eredményes végrehajtásáért céljuttatásra jogosult.
(2) * Az Mt. 148-149. §-át, valamint 151. § (1)-(4) bekezdését és 152. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a távolléti díj megállapításakor a 70-74. § szerinti illetménypótlékot, a 76. § (1) bekezdése szerinti havi rendszerességgel fizetett keresetkiegészítést, valamint a 75. § szerinti honvédelmi illetménykiegészítést is figyelembe kell venni.
(3) * A távolléti díj megállapításakor a 70-74. § szerinti illetménypótlékok közül azokat, amelyek a honvédelmi alkalmazottat a munkavégzés esetén
82/A. § * A honvédelmi alkalmazottakra vonatkozó kegyeleti gondoskodás szabályait, a kegyeleti gondoskodás keretében nyújtott költségtérítéseket, igénybevételük módját és feltételeit, valamint az árvák kiegészítő támogatása megállapításának és folyósításának részletes szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.
82/B. § * (1) Árvák kiegészítő támogatására jogosult a 2018. december 31-ét követően, a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyának fennállása alatt elhunyt honvédelmi alkalmazottnak azon gyermeke, aki árvaellátásra jogosult.
a) a munkahelyi kötelmekkel összefüggő balesetben vagy munkahelyi eredetű foglalkozási megbetegedésben elhunyt honvédelmi alkalmazott árvája esetében a megállapított árvaellátás 25%-a, vagy
b) az elhunyt honvédelmi alkalmazottnak a) pont alá nem tartozó árvája esetében a megállapított árvaellátás 10%-a.
(3) Az árvák kiegészítő támogatására való jogosultságról a miniszter által kijelölt honvédelmi szervezet hivatalból eljárva határozatban dönt, és a megállapított kiegészítő támogatást a nyugdíjfolyósító szerv folyósítja.
(4) Az árvák kiegészítő támogatásának és az azzal kapcsolatos végrehajtási költségek forrását a központi költségvetés biztosítja.
(5) Az árvák kiegészítő támogatásának összegét az öregségi nyugdíjnak, a korhatár előtti ellátásnak vagy a szolgálati járandóságnak az emelésére vonatkozó, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny. tv.) 62. §-ában foglalt szabályok szerint kell emelni.
(6) Az árvák kiegészítő támogatásának jogalap nélküli felvétele esetén a Tny. tv. visszafizetési és megtérítési kötelezettségre vonatkozó szabályai alapján kell eljárni. A jogalap nélkül felvett árvák kiegészítő támogatásából eredő követelést a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a Tny. tv. szabályai alapján érvényesíti.
d) * a Hjt. szerinti szolgálati viszonyban töltött időt, kivéve az önkéntes tartalékos szolgálati viszony rendelkezésre állási időszakát, valamint a tisztjelölti és altisztjelölti szolgálati viszonyban eltöltött időt,
a) * a munkaviszonynak azt az időtartamát, amely alatt a honvédelmi alkalmazott a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban betöltendő munkaköréhez szükséges iskolai végzettséggel vagy képesítéssel rendelkezett,
d) * az (1) bekezdés h) pontja alá nem tartozó foglalkoztatónál ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban
e) * nem állíthat elő, nem terjeszthet, nem tehet közzé, nem jelentethet meg, és nem hozhat nyilvánosságra a honvédelmi szervezet szervezeti rendjét és fegyelmét veszélyeztető sajtóterméket, ilyen tartalmú kiadványt, plakátot, hirdetményt, emblémát, más szöveges vagy képi adatot.
a) * a honvédelmi szervezetben ellátott feladat, szervezeti rend és fegyelem ellen irányul, vagy azt bírálja,
b) * a honvédelmi szervezet iránti közbizalom megingatására alkalmas vagy
c) * a honvédelmi szervezet feladataival ellentétes célra irányul.
A HVT. 36. § (1) BEKEZDÉS K) PONTJA SZERINTI FELADATBAN RÉSZT VEVŐ HONVÉDELMI ALKALMAZOTTAKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK *
92/A. § * Ha a Magyar Honvédség a Kormány döntése alapján a Hvt. 36. § (1) bekezdés k) pontja szerinti feladatban részt vesz, a Kormány rendeletében az e Fejezetben foglalt különös szabályok alkalmazását rendelheti el a honvédelmi alkalmazottak vonatkozásában.
92/B. § * (1) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetében az Mt. 104. § (1) bekezdésétől eltérően napi pihenőidőként legalább 8 órát kell biztosítani. A napi pihenőidőbe a lakásról a munkavégzési helyre és az onnan való visszautazás időtartam is beszámítható, de a pihenőidő időtartama ebben az esetben sem lehet - a lakásról a szolgálatteljesítési helyre és az onnan való visszautazás időtartamát levonva - kevesebb hat óra időtartamnál.
(2) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetében a heti pihenőnapok havonta összevontan is kiadhatók.
(3) A honvédelmi alkalmazottak éves kötelező honvédelmi továbbképzésétől el lehet tekinteni.
(4) Az Mt. 97. § (4) és (5) bekezdésétől és az Mt. 110. § (6) bekezdésétől eltérően a munkaidő-beosztás és a rendelkezésre állás tartama öt napon belül és egy hétnél rövidebb időtartamra is közölhető.
(5) A honvédelmi alkalmazott részére az Mt. 110. §-a szerint elrendelt készenlét idejére illetménypótlék nem jár, ide nem értve az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 4. § a)-c) pontjának hatálya alá tartozó honvédelmi alkalmazottat.
(6) A munkáltató a honvédelmi alkalmazottat az Mt. 53. § (2) bekezdésében meghatározott mértéknél hosszabb időtartamban is a kinevezéstől eltérően foglalkoztathatja.
(7) Az Mt. 122. § (4) bekezdésétől eltérően a munkáltató az általa meghatározott szabadság kezdő napját a szabadság kezdete előtt 15 napon belül is közölheti a honvédelmi alkalmazottal.
92/C. § * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben elrendelje a VI/A. Fejezet szerinti különös szabályok alkalmazását.
4. * az ágazati, szakmai sajátosságokra tekintettel fizetendő illetménypótlékokat és azok mértékét, a honvédelmi illetménykiegészítés mértékét, a keresetkiegészítés feltételeit, *
15. * a honvédelmi alkalmazottak illetményének folyósítására, az 51. § (5a) bekezdése szerinti illetmény mértékére, illetve a teljesítményjuttatásra vonatkozó részletes szabályokat,
25. * azokat az eseteket, ahol a jubileumi jutalom alapjául szolgáló illetmény összegébe a 70-74. § szerinti pótlékot és a 75. § szerinti honvédelmi illetménykiegészítést is be kell számítani,
27. a honvédelmi alkalmazott feladatellátási helyére történő visszarendelésére, a visszarendelés ellentételezésére, a honvédelmi alkalmazott külföldre utazásának bejelentésére vonatkozó részletes szabályokat, *
28. * a honvédelmi alkalmazottak kegyeleti gondoskodásának szabályait, a kegyeleti gondoskodás keretében nyújtott költségtérítéseket, igénybevételük módját és feltételeit, valamint az árvák kiegészítő támogatása megállapításának és folyósításának szabályait,
29. * a fegyelmi eljárás részletes eljárási szabályait.
99/A. § * (1) E törvénynek az egyes jogállási tárgyú és egyéb honvédelmi kérdésekkel foglalkozó törvények módosításáról szóló 2020. évi XLVII. törvénnyel megállapított 1. § (1) bekezdése alapján az e törvény hatálya alá kerülő szakképző intézménynél foglalkoztatott közalkalmazottakra a 97. § (1), (3), (4) és (10) bekezdését, a 98. §-át, a 99. § (1) bekezdését kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a 2018. december 31-ei határidő helyett az e törvény hatálya alá kerülés előtti napot kell érteni.
(2) A munkáltatói jogkört gyakorló az (1) bekezdésben érintettek részére az átvételtől számított 15 napon belül kinevezést ad.
99/B. § * Ha egy szakképző intézmény a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá kerül, az átvétel időpontjában az ott foglalkoztatottak jogviszonya honvédelmi alkalmazotti jogviszonnyá alakul át, és a munkáltatói jogkört gyakorló az átvétel időpontjától számított 15 napon belül kinevezést ad az érintettek részére. Az átvétel során a 97. § (1), (3), (4) és (10) bekezdését, valamint a 98. §-t, a 99. § (1) bekezdését megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a 2018. december 31-ei határidő helyett a jogviszony átalakulása előtti napot kell érteni.
99/C. § * Az elhunyt honvédelmi alkalmazottnak árvaellátásban részesülő árvája vonatkozásában az árvák kiegészítő támogatásának megállapításáról szóló határozatokat a kincstár adatszolgáltatását követő 30 napon belül kell meghozni.
Megállapította: 2020. évi XLVII. törvény 48. §. Hatályos: 2020. VII. 1-től.
Megállapította: 2020. évi XLVII. törvény 49. §. Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 1.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 2.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § a).
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § b).
Hatályon kívül helyezte: 2020. évi XLVII. törvény 60. § c). Hatálytalan: 2020. VI. 10-től.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 3.
Beiktatta: 2020. évi XLVII. törvény 50. §. Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Beiktatta: 2020. évi LVIII. törvény 391. §. Hatályos: 2020. VI. 18-tól.
Beiktatta: 2020. évi XLVII. törvény 51. §. Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Módosította: 2020. évi LVIII. törvény 396. §.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 4.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § d).
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § e).
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 5.
Megállapította: 2020. évi XLVII. törvény 52. §. Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 6.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § f).
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 7.
Hatályon kívül helyezte: 2020. évi XLVII. törvény 60. § g). Hatálytalan: 2020. VI. 10-től.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 8.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 9.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 10.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 11.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § h).
Beiktatta: 2020. évi LVIII. törvény 392. §. Hatályos: 2020. VI. 18-tól.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 12.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § i).
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § j).
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 13.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 14.
Megállapította: 2020. évi XLVII. törvény 53. § (1). Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Beiktatta: 2020. évi XLVII. törvény 53. § (2). Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Hatályon kívül helyezte: 2020. évi XLVII. törvény 60. § k). Hatálytalan: 2020. VI. 10-től.
Beiktatta: 2020. évi XLVII. törvény 54. §. Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 15., 16.
Hatályon kívül helyezte: 2020. évi XLVII. törvény 60. § l). Hatálytalan: 2020. VI. 10-től.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 17., 18.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 18.
Hatályon kívül helyezte: 2020. évi XLVII. törvény 60. § m). Hatálytalan: 2020. VI. 10-től.
Beiktatta: 2020. évi XLVII. törvény 55. §. Hatályos: 2020. VII. 1-től.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 19.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 60. § n).
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 20.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 21.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 22.
Beiktatta: 2020. évi LVIII. törvény 393. §. Hatályos: 2020. VI. 18-tól.
Beiktatta: 2020. évi LVIII. törvény 394. §. Hatályos: 2020. VI. 18-tól.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 23.
Megállapította: 2020. évi LVIII. törvény 395. §. Hatályos: 2020. VI. 18-tól.
Módosította: 2020. évi XLVII. törvény 59. § 25.
Beiktatta: 2020. évi XLVII. törvény 57. §. Hatályos: 2020. VI. 10-től.
Beiktatta: 2020. évi XLVII. törvény 58. §. Hatályos: 2020. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2020. évi XLVII. törvény 60. § o). Hatálytalan: 2020. VI. 10-től.


text:
A Giudice di pace di Bologna (Olaszország) által 2018. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UX kontra Governo della Repubblica Italiana
(C-658/18. sz. ügy)
Felperes: UX
Alperes: Governo della Repubblica Italiana
A békebíró – mint kérdést előterjesztő bíróság – az EUMSZ 267. cikk értelmében vett előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére hatáskörrel rendelkező rendes európai bíróság fogalmába tartozik-e akkor is, ha a belső jogrend a békebíró számára annak határozott idejű munkaviszonya miatt – a rendes európai bíróság függetlenségének és pártatlanságának a Bíróság által a Wilson ítéletben (EU:C:2006:587, 47–53. pont), az Associaçâo Sindical dos Juizes Portugueses ítéletben (EU:C:2018:117, 32. és 41–45. pont), a Minister for Justice and Equality ítéletben (EU:C:2018:586, 50–54. pont) megjelölt garanciáit sértő módon – annak ellenére nem biztosít a hivatásos bírókéval egyenértékű munkavégzési feltételeket, hogy a nemzeti bírósági rendszerbe történő beillesztése révén a hivatásos bírákéval megegyező igazságszolgáltatási feladatokat lát el?
Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén a békebíró szolgálati tevékenysége a „határozott időre alkalmazott munkavállalónak” – a Bíróság O’Brien ítéletben (EU:C:2012:110) és King ítéletben (EU:C:2017:914) foglalt ítélkezési gyakorlatában követett értelmezés szerint – a 2003/88 irányelv1 1. cikke (3) bekezdésének és 7. cikkének, az 1999/70 irányelvvel2 végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 2. szakaszának az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikke (2) bekezdésével összhangban történő értelmezése szerinti fogalmába tartozik-e, és az e kérdésre adott igenlő válasz esetén, a rendes vagy hivatásos bíró az 1999/70 irányelvvel végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 4. szakaszának alkalmazásában a határozott időre alkalmazott „Giudice di Pace” (békebíró) munkavállalóval egyenértékű, határozatlan időre foglalkoztatott munkavállalónak minősül-e?
Európai Unió Bíróságának a Köbler ítéletben (EU:C:2003:513), a Traghetti del Mediterraneo ítéletben (EU:C:2006:391) és a Bizottság kontra Olasz Köztársaság ítéletben (EU:C:2011:775) foglalt, az olasz állam által a közösségi szabályozásnak a végső fokon eljáró bíróság általi nyilvánvaló megsértéséért viselt felelősséggel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának tükrében – az Európai Unió Alapjogi Chartájának az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 267. cikkével összefüggésben értelmezett 47. cikkével a legge 13 aprile 1988, n.117, sulla responsabilità civile dei magistrati (a bírák polgári jogi felelősségéről szóló, 1988. április 13-i 117. sz. törvény) 2. cikkének 3. és 3-bis. bekezdése, amely „a jogszabályok, valamint az uniós jog nyilvánvaló megsértése esetén” a szándékos vagy súlyos kötelezettségszegésért való bírói felelősségről rendelkezik, és amelynek következében a szóban forgó ügyben foglaltakhoz hasonlóan a nemzeti bíróságnak választania kell – ami egyébként minden esetben az állammal szembeni polgári jogi és fegyelmi felelősséggel jár olyan ügyekben, amelyekben a közigazgatási szerv a fél szerepét tölti be, különösen akkor, ha az ügyben eljáró bíróság határozott időtartamra foglalkoztatott, jogi, gazdasági és társadalombiztosítási szempontból tényleges védelemben nem részesülő békebíró –, hogy a belső szabályozást sértse-e meg, és azt mellőzve az uniós jogot a Bíróság által követett értelmezésnek megfelelően alkalmazza, vagy inkább az uniós jogot sértse meg azáltal, hogy a védelem elismerésével és a 2003/88 irányelv 1. cikkének (3) bekezdésével és 7. cikkével, valamint az 1999/70 irányelvvel végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 2. és 4. szakaszával és az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdésével ellentétes belső szabályozást alkalmazza?
Az Európai Unióról szóló Szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett 2. cikkének, 4. cikke (2) és (3) bekezdésének, 6. cikke (1) bekezdésének, 9. cikkének, 10. cikke (1) bekezdésének, 17. cikke (1) bekezdésének értelmében az Európai Uniónak az EUMSZ 340. cikk második bekezdése szerinti szerződésen kívüli felelősségének megállapítása iránti keresetet megalapozó, súlyos jogsértésnek minősül-e az Európai Bizottság azon magatartása, hogy nem indít kötelezettségszegési eljárást, vagy az uniós jog valamely állam általi megsértése miatt a kötelezettségszegés megállapítása iránti keresetet nem terjeszti a Bíróság [omissis] elé a jelen ügy tényállásához hasonló, alábbi helyzetekben:
– a Bizottság – az olasz hatóságokhoz 2016. június 10-én érkezett DG EMPL/B2/DA-MAT/sk (2016) közleménnyel – 2016 júniusában kötelezettségszegési eljárás közeljövőben történő megindításának előzetes bejelentése mellett eredménytelenül zárta le az EU Pilot 7779/15/EMPL ügyet annak megállapításával, hogy az uniós joggal összeegyeztethetetlenek a tiszteletbeli bírák által végzett szolgálatot szabályozó nemzeti rendelkezések a határozott időre létrejött munkaszerződések egymást követő visszaélésszerű alkalmazását, a rendes vagy hivatásos bírákéhoz viszonyított díjazás egyenlőtlenségét, a szabadság és a szülési szabadság egyenlőtlenségét illetően; az említett kötelezettségszegési eljárás megindítására a mai napig nem került sor;
– a Bizottság a 2016. december 21-i 2016 C(2016) 8600 végleges közleményben egyértelművé tette, hogy mérlegelési jogkörrel rendelkezik a kötelezettségszegési eljárás indítására és annak időpontjára, valamint az ügy Bírósághoz utalására vonatkozóan, amely Bíróság ítélkezési gyakorlatában elismeri, hogy a kötelezettségszegési eljárás kezdeményezésének elvetésére vonatkozó bizottsági határozatok ellen benyújtott egyéni keresetek nem fognak sikerrel járni?
5) Az előző négy kérdésre adott válaszoktól függetlenül az EUMSZ 268. cikk, az EUMSZ 274. cikk és az EUMSZ 340. cikk második bekezdése – az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett 2. cikkének, 4. cikke (2) és (3) bekezdésének, 6. cikke (1) bekezdésének, 9. cikkének, 10. cikke (1) bekezdésének, 17. cikke (1) bekezdésének tükrében – értelmezhető-e úgy, hogy az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapítása iránti kereset elbírálására irányuló hatáskör nem vonható el a nemzeti bíróságoktól a jelen ügyben szereplőhöz hasonló olyan tényállás esetén, amelyben megállapítást nyert, hogy a bírák függetlenségének és pártatlanságának elvét garantáló uniós jog belső jogrendben történő alkalmazásának mellőzése egyrészről abból következik, hogy a Bizottság súlyosan megszegte a Szerződések alkalmazásának őreként rá háruló feladatok és kötelezettségek teljesítését, másrészről abból, hogy a Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik a kötelezettségszegési eljárás indítására és annak időpontjára, valamint az ügy Bírósághoz utalására vonatkozóan, amely Bíróság ítélkezési gyakorlatában elismeri, hogy a kötelezettségszegési eljárás kezdeményezésének elvetésére vonatkozó bizottsági határozatok ellen benyújtott egyéni keresetek nem fognak sikerrel járni, és ezáltal meghiúsítja a Bíróságnak az Unió szerződésen kívüli felelősségével kapcsolatos jogvita elbírálására vonatkozó kizárólagos hatáskörének gyakorlását?
1 A munkaidő szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 299., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 381. o.)
2 Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Az Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsának 2017. október 3-i tanácsülése
– a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 33. § (4) bekezdése és a 70. § (7) bekezdése elleni bírói kezdeményezés vizsgálata (jogi személy elbirtoklása termőföldön) (III/1321/2017.)
– a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 6.M.159/2016/20. számú ítélete és a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és az egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 33/A. § (1) bekezdés a) pontja elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (társadalombiztosítási határozat felülvizsgálata) (IV/707/2017.)
– a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 606/B. § (1) bekezdés b) pontja elleni bírói kezdeményezés vizsgálata (bíró kizárása a büntetőügy további elintézéséből) (III/1469/2017.)
– a Fővárosi Törvényszék 57.Pf.637.426/2016/4. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (bizonyítékok felülmérlegelése) (IV/1055/2017.)
– a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.Kpk.30.026/2017/7. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (telekátalakítási engedély, építési ügy) (IV/991/2017.)
– a Kúria Pfv.VI.20.760/2016/5. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (szerződés érvénytelenségének megállapítása) (IV/621/2017.)
– a Kúria Kfv.VI.35.051/2016/7. számú ítélete, a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.322/2014/15. számú ítélete, és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 43. § (4) bekezdése elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (helyi adó) (IV/541/2017.)
– a Fővárosi Ítélőtábla 13.Bhar.154/2016/15. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (becsületsértés) (IV/1017/2017.)
– a Kúria Pfv.IV.20.241/2016/12. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (civil szervezet megszüntetése) (IV/588/2017.)

matches: Bíróság Bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria