text:
Cserhát-látnivaló: szállás, vendéglő, szolgáltatás, látnivaló, helyi termék, program - Szálláshegyek.hu
Cserhát látnivaló
Acsa ( kastély)
Prónay (Patay, Acsaújlaki) kastély
Acsa ( templom)
A homlokzati tornyos, kisméretű barokk templomot 1780-ban emeltette Migazzi püspök - a korábbi, középkori templomból megmaradt alapfalakra.
A Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt templom hajóját és a keskenyebb négyzetes alaprajzú szentélyt csehsüveg-boltozat fedi. A belsőben egyszerű berendezés látható.
Az Acsára bevándorolt szlovák ajkú telepesek a hagyomány szerint elõbb kezdtek el templomot építeni, (1630 körül) mint saját házaikat. œHa lesz Istennek háza, lesz hol erõt kapnunk, hogy házainkat felépíthessük.œ Ez a vesszõbõl és sárból tapasztott falú templom csak néhány évig állt, és átadta helyét egy jóval nagyobb és igényesebb fatemplomnak. (1636) Ez 1702-ben leégett, vagy felgyújtották, de fél év múlva már állt a még szebb és még nagyobb fatemplom. Ebben az idõben telepedett a környékre a báró Prónay család, akik szintén evangélikusok lévén elhatározták, hogy Acsára kõtemplomot építenek. Mivel Acsa nem volt artikuláris hely, a kõtemplom építése igencsak nehéz feladatnak bizonyult. Hatósági engedélyeket nem kaptak. Végül olyan feltételekkel kaptak templomépítésre engedélyt, hogy annak alapterülete nem lehet nagyobb 6-szor 18 méternél, a templomnak nem lehet tornya, harangja, karzata, boltíve, orgonája, padok is csak korlátozott számban. A legfurcsább kitétel azonban az volt, hogy ennek a templomnak építésével egyidõben építeni kell egy meghatározott méretû katolikus templomot is. Ezért az evangélikus Prónay báró kénytelen volt egyszerre két templomot építeni, melyek felszentelése is egyszerre történt 1752 november elsõ vasárnapján. Hiába mondta Prónay, hogy Acsán nincsenek katolikusok, œmajd lesznekœ - volt a válasz. Az evangélikus templom is elkészült jóval nagyobb méretben, mint amit az engedély elõírt, (10 x 27 méter) amiért bizonyos bírságot is kellett fizetni, de ezt a család bekalkulálta az építésbe. A templom alá a Prónay család kriptája került.
Hegytetőre épült, téglalap alaprajzú, egyemeletes barokk épület. A kastély négyzetes udvar köré épült, sarkain négyszögletes alaprajzú tornyokkal. Az épületet magas kontyetető, tornyait nyolcoldalú sátortetővel lezárt manzárdtető fedi. A homlokzat földszinti részét sávozás díszíti. A főhomlokzat a saroktornyokkal 1+7+1 tengelyes osztást mutat, az oldalhomlokzatok 7 tengelyesek. A falak alján magas lábazat fut körül. A tornyok minden szintjén és oldalán 1-1 szögletes záródású ablak található. A főbejárat aszimmetrikus elhelyezésű. Fölötte díszesen faragott, ívelt szemöldökpárkány látható ötágú bárói koronás, akantusszal és kagylóval díszített címerrel, fáklyákkal és az építtetőkre utaló, kronosztikonos felirattal.
Alsópetény ( kastély)
Az alsópetényi Prónay-kastély épített örökségünk értékes eleme, mivel a nemesi rezidenciák egy nagymértékben elpusztult csoportjához tartozik.
Alsópetény ( park)
Alsópetény szélén álló kisebb kúria az Andreánszky családé.
Alsópetény ( műemlék épület)
Harangláb - műemlék
A templom mellett áll a XVIII. századi barokk kétemeletes harangtorony öv-, és órapárkánnyal.
Alsópetény ( emlékmű)
Werbőczy-gúla
Magyarországon egyedülálló a temetőben található későbarokk piramis alakú oszlop, amelyet 1791-ben Gyurcsányi Ignácné Blaskovics Terézia emeltetett, a Hármaskönyv (Tripartitum) szerzője, Werbőczy István emlékére. Latin nyelvű felirata magyar fordításban körülbelül így hangzik: "A haza törvényeit itt szedte rendbe Werbőczy, porlad az írójuk, a háza, de törvénye él az ősi."
Alsópetény ( templom)
Alsótold ( műemlék épület)
A ma is meglévő harang egy kétágú, kútágasszerű haranglábban volt. A jelenlegi homokkőből készült, gúlafedelű haranglábat 1957-ben építette Fekete Pál alsótoldi kőművesmester, amelyet az önkormányzat 2005-ben újíttatott fel. Nefelejcs út 1.
Középkori nemesi udvarház romjai
A település egykor a Toldi család birtokához tartozott, a község Felsőtold felé eső külterületén egy középkori nemesi udvarház romjai állnak, amely egykor a falu birtokosáé volt.
Alsótold ( kúria)
Mészáros-kúria
Klasszicista jellegű, 1830-ban épült. Jelenleg üresen áll.
Alsótold ( emlékmű)
Világháborús műemlék
A világháborúban a község lakói közül 72-en vonultak hadba, kik közül 8 hősi halált halt. A két világháború helybeli áldozatainak emlékére 1993-ban kettős keresztel ellátott emlékművet állított az önkormányzat a község központjába.
Alsótold ( kápolna)
Toursi Szent Márton kápolna
A falu területén, a Toldi utcában kis huszadik században épült kápolna fekszik. A fa huszártornyos Toursi Szent Márton imaház a cserhátszentiváni plébánia misézőhelye.
Balassagyarmat ( templom)
Az egykori vármegyei vesztõhely dombjára 1785-ben kezdték építeni a barokk stílusú templomot, melyet egy évvel késõbb, 1786. november hatodikán fel is szenteltek.
Balassagyarmat ( műemlék épület)
Volt Kacskovics - major
Balassagyarmat ( múzeum)
Balassagyarmat ( emlékmű)
Izraelita temetõ
Balassagyarmat ( galéria)
Balassagyarmat ( kiállítás)
Balassagyarmat ( kálvária)
Palóc liget és kálvária
Balassagyarmat ( szobor)
A kiállítás egy kisnemesi kúriában található, mely a XIX. században készült.
Csehkiverés emléktáblája
Becske ( kúria)
Az 1820 körül épült, eredetileg klasszicista stílusú épületet a XIX. században eklektikus stílusban átalakították. 2002-ig óvodaként üzemelt.
Becske ( emlékmű)
2008. szeptember 14-én, a Becske község mellett található Csigahegyen avatták fel Magyarország új, szám szerint hetedik buddhista sztúpáját.
Becske ( feszület)
A templom előtt áll. "a dézsai szőlő gazdák 1858" felirattal.
A műkőből készült obeliszket a két világháború áldozatainak emlékére állították.
Becske ( híd)
A kőhíd a XVIII. században létesült, boltozata magas ívelésű, anyaga terméskő.
Becske ( templom)
A római katolikus templom a legrégebbi épület a faluban. Eredetije középkori, a jelenlegi fallal körülkerített templom klasszicista stílusban épült 1800-ban. Az előző, 1593 őszén felgyújtott templomból megmentett 500 fontos harangján 1532-es évszám olvasható. A harang jelenleg is a templomban található. A dombra épített és körülkerített jellegzetes sisakfedésű egytornyú templom Becske faluképének meghatározó építménye. A templom előtt található egy kőfeszület „a dézsai szőlős gazdák 1858 felirattal.”
Bercel ( kastély)
Bercel legrégebbi katélyát várkastélyként szokás emlegetni. XVII. század végén a Bene család által épített kastély kisebb átalakításoktól eltekintve szinte eredeti formájában látható ma is. Számos nemesi család birtokában lévő épület végül 1945 után került a Magyar Állam tulajdonába, illetve a községi tanács kezelésébe. Ezt követően számos funkció látott el, pl: napközi otthon, iskola, könyvtár, gyógyszertár...!A négy saroktornyos korabarokk kastély ma magántulajdonban van, Bodor-kastély néven.
Műemlékjellegű a Bercelly család által a XIX. század közepén késő klasszicista stílusban építtetett kúria. A család a nevét a faluról vette fel Berczelly-nek. A kúriát 1945 után többször átalakították, Működött itt Vakok Otthona, majd Szociális Foglalkoztató Intézet.Ma a megyei önkormányzat által működtetett Rehabilitációs Intézet és Ápoló- Gondozó Otthon található itt.
A délnémet neogót stílusú épület 1890-ben nyerte el végleges formáját. Ezzel az évszámmal azonban a településen utolsóként épült kastély lett. 1906-ban Kállay Béniné Bethlen Vilma vásárolta meg, aki a híres Kállay Benjamin özvegye volt.( Róla bővebben a Kállay család síremléke pontban lehet olvasni) Halála után két lánya 1945-ben díjtalanul felajánlotta a kastélyt a falunak. Évekig iskola működött az épületben. Ma azonban egy magyar- és egy francia magánszemélyekből álló társaság tulajdonában va, akik különböző tréningek színhelyéül használják a kastélyt.
Bercel ( kúria)
A thüringiai eredetű nemesi család, a Marschallok 1880-ban vásárolták meg ezt az úrilakot. Így alakult ki a Marshall- kúria. 1952-től sorozatosan ötletek születtek a felhasználására, végül a "Vakintézet"bővítésére haswználták fel. 1980-tól szellemi fogyatékosok intézete működik itt, melyet a Megyei Önkormányzat üzemeltet.
A földszintes későbarokk épületének két kis saroktornya van. Előreugró középső, verandaszerű része zárt. Kéményén az 1782-es évszám látható, ez a legkorábbi adat amely a kúriával kapcsolatban felmerült. Legismertebb tulajdonosa, és egyben névadója Mühlrád Mór volt, aki részt vett az első világháborúban, és mint főhadnagy szerelet le. Aktív tagja volt a falu társadalmának, mind a megyei bizottság, mind a község képviselőtestülete soraiban tudhatta.73 évesen egy koncentrációs táborban halt meg. Ezt követően az épületet államosították.
A kúriát az 1810- es években építették. Az épületnek nevet adó Pápay László katonatiszt volt. Az első világháborúban az Erdélyi fronton hadnagyként harcolt. Katonatársai elmondása alapján rendkívül jószívű, tisztességes ember volt. Minden tiltó rendelkezés ellenére minden zsidó és zsidó származású embert segített aaz őket ért támadásokkal szemben. Később a szovjet fronton harcolt, a háború végeztével pedig több hadifogoly tábort is megjárt. Az épület 1970-től varrodaként üzemelt, ez a műhely ma már azonban nem üzemel.
A kúria építési ideje ismeretlen, de igen valószínű, hogy mai alakját az 1910-es évek környékén nyerte el. Névadója Székessy György földbirtokos. Részt vett az első világháborúban, 33 hónapig harcolt az orosz fronton, ahonnan többszörös kitüntetéssel tért haza. A falu életében szervesen részt vett. A berceli Gazda és Iparoskör , a Tejszövetkezet, az Egységes Párt és a Lövészegylet elnöke, tűzoltóparancsnok és nem utolsó sorban községi képviselő volt. A második világháborúban a szovjet fronton harcolva tűnt el. A kúria ma magánkézben van
Bercel ( templom)
Műemlék jellegű Bercel római katolikus temploma is, amely 1752-1767 között épült barokk stílusban. Ez a falu jelenlegi temploma, amely Szent Péter és Pál apostolok nevében őrzi a korábbi templom emlékét. Az új templom felépülése két váci püspöknek köszönhető, akiknek emlékét kőcímer jelzi. Althann Mihály Károly váci püspök címere az oltárnál,a főbejárata felett pedig Migazzi Kristóf váci püspök címere látható. Az építkezés 1767-ben fejeződött be, de ekkor még nem volt tornya a templomnak. Ennek építéséhez 1811-ben kezdtek hozzá. Említésre méltó még a templom előtt látható Vir dolorum, vagyis a Búsuló Krisztus szobra.
Bercel ( kápolna)
- Boldogságos Szűz Mária képolna A Boldogságos Szűz Mária tiszteletére ajánlott kápolna a temetőben, a Berczelly család sírboltja fölé épült. Berczelly Jenő 1897-ben családi sírboltot építetett, fölé pedig egy képolnát. Innen ismeretes a kápolna megépülésének dátuma.
A régi kövesdi országút mellett lévő kápolna keletkezési körülményeit csak találgatjuk. Első említése 1829- ből származik.
Bercel ( emlékmű)
Kállay Benjamin (1839- 1903)
Kállay Béni 1839-ben született Pesten. Tanulmányait főként magánúton végezte. Igen tehetséges fiatalember volt, több nyelven beszélt, érdekelte a történelem és a matematika is. 1867-es kiegyezést követően gróf Andrássy Gyula javaslatára az osztrák-magyar közös külügyminisztériumba került. 1882-ben már mint osztrák-magyar pénzügyminiszterrel találkozhatunk vele. Minden fontos tisztsége mellett történelmi műveket írt, fordított, tanulmányokat írt, különösen érdekelte a Balkán helyzete. A Magyar- és az Osztrák Tudományos Akadémia tagja is volt. 1903-ban Bécsben halt meg, a temetésére azonban a Fiumei úti temetőben került sor.
Halála után özvegye megvásárolta a Kállay-kastélyt, 1906-ban. Tervei között szerepelt egy családi kripta megépítése, melyre sor is került. Az öregedő Kállay Béniné Bethlen Vilma 1926-ban úgy döntött, hogy férje és rokonai maradványait áthelyezteti a családi kriptába. Az 1950-es éveket követően a kriptát többször feltörték, megrongálták, kifosztották. Ezért 2004-ben felszámolták a családi sírboltot, és ünnepélyes keretek között a falu temetőjében az összes családtagot örök nyugalomba helyezték. A temetőben található díszemlékmű található.
Bercel ( múzeum)
A hagyományos paraszti élet berendezéseit és használati tárgyait, eszközeit bemutató gyűjtemény.
Bokor ( különleges hely)
Alagút Bokor és Buják között
A monda szerint létezik egy Bokorból Bujákra vezető alagút. A szóbeszéd szerint a törökök ellen ásták, a bejárata a bokori temetőben van.
Bokor ( templom)
Bokor ( tájház)
A tájház épülete szlovák stílusban épült, közel 110 éves, a falu egyetlen, eredeti állapotában fennmaradt épülete. A gyűjtemény közel 100 darabból áll, jól tükrözi a múltbéli népi tárgyi világot, másrészt e kis falu vitalitását, hiszen kicsinysége ellenére képes volt az elődök értékeit megmenteni és az utódok számára tanulságosan bemutatni. A Tájházról és a gyűjteményről bővebb információk az alábbi személyektől szerezhetők be: Szepes Péterné, Hegedűs Pálné Cím: 3066 Bokor, Béke út 21. Tel.: 32/383-007, 30/292-1199
Buják ( templom)
Szent Márton Katolikus Templom
Barokk stílusban épült. Buják plébániáját először 1542-ben említik, az akkori templom helye azonban ismeretlen. A mai templom 1752-57-ben épült.
Buják ( vár, várrom)
A vár alapjait valószínűleg a tatárjárás után rakták le, az öregtorony 1303-ban már állt. Csák Máté kiskirálysága alatt nagyobb harcok folytak ezen a helyen. Ma már csak romok láthatók.
Buják ( kilátó)
A kilátó remek kirándulóhely kisgyermekes családok számára, akik szívesen piknikeznek a szabadban, vagy fedeznének fel egy aprócska erdőszegletet.
Buják ( kálvária)
A községtől nyugatra található a Kálvária-hegy, amelyen egy kálvária, a Szent Anna-kápolna és egy remetelak áll.
Keletkezésének pontos ideje nem ismert, de egy 1790-es feljegyzés szerint akkoriban három, fából faragott kereszt állt a Kálvária-hegyen. Miután ezeket egy vihar kidöntötte, új, kőből készült kereszteket állítottak a helyükre. Több szobor is itt kapott helyet, köztük Mária Magdolna és János apostol szobra is, amelyek ma a Szent Márton-templom előtti szabadtéri oltáron állnak.
A kálváriát azonban újabb hatalmas vihar sújtotta, amiben a kálvária elemei ismét megsérültek. 1802-re sikerült mindent újjáépíteni.
Boltozatos fülkékkel díszített kőfallal vették körbe a kálváriát, a fülkékbe pedig belekerültek a stációképek.
Buják ( kápolna)
Szent Anna-kápolna és a remetelak
A kálvária 1802-ben történt felújításakor építették fel a hegyen, a kálvária új kerítése mellett a barokk stílusú Szent Anna-kápolnát, és mellé a kis lakást, amelyet remetelaknak neveztek el. A kápolna teljesen berendezett volt, a kis lakásba pedig beköltözött a "remete", aki valójában a falu szegénye volt. Az ő feladata volt a kápolna felügyelete és rendben tartása, a harangozás és a misék alatt pedig ő kezelte az orgonát. A munkák elvégzéséért cserébe a helyiek gondoskodtak a szegény emberről.
Buják ( különleges hely)
Keselyréti tölgyek
Bujákot egyéb nevezetességei mellett, az öreg tölgyek falujának„ is hívhatnánk. A község határában találhatóak a védett tölgyfák. A Keselyréten található csemetekert előtt áll a két tölgy matuzsálem, a harmadik pedig bent a kertben, amelyek 380-400 év körüliek, törzskerületük 6 méter, magasságuk pedig eléri a 25 métert.
Buják ( forrás)
Bujáktól Terény felé haladva az erdei úton tehetünk egy rövid kirándulást, amelynek során megcsodálhatjuk az Egidius-forrást. A Selyemrétet elérve, ha az erdő szélén balra haladunk, megtaláljuk a forrást, amely 1943 óta áll oltalom alatt. Ekkor építették fölé a kőboltozatot, amely ma is védi a forrás értékes vizét.
Buják ( kiállítás)
Glatz Oszkár, Kossuth-díjas festőművészt megihlették Buják természeti szépségei, valamint a helyi népviseleti öltözék színpompás kavalkádja, és közel 30 éven át festett itt tájképeket, női portrékat és gyerekképeket, köztük a Bujáki menyecske kancsóval című képét is.
Buják ( emlékmű)
Buják ( szobor)
Készült 1812-ben. A Deréksor út és a Kossuth Lajos utca sarkán található.
Buják ( múzeum)
Piroska Néni Múzeuma
A község központjában található Piroska néni a bujáki képviseltet bemutató babamúzeuma. Piroska néni halála óta, testvére Ilus néni végzi a gyűjtést és mutatja be az érdeklődőknek a palóc népszokásokhoz kötődő ruhaköltemények szerepét és elkészítésének módját.
Bánk ( múzeum)
Szlovák Nemzetiségi Kiállítás Mozgássérülteknek biztosított a látogatás. Tárlat vezetés: magyar nyelven
Bánk ( templom)
Stílusa: késői barokk
Építési ideje: 1791.
Bánk ( szobor)
Életnagyságú bronz portré, faragott mészkő talpazaton. Laluja András szobrászművész alkotása. Felavatva: 1986-ban A Szlovák Tájház bejáratánál látható.
Élő Kovácsműhely Múzeum
A múzeum egész évben látogatható. Látványkovácsolás előre egyeztetett időpontban.
Bér ( pincesor)
Ófalusi 70 pince
. A falu északkeleti szélén csaknem hetven pince emlékeztet a szőlőművelés hagyományaira. A pincesor nagy része a XIX. század közepén épült, 1663-ból két borospince maradt meg.
Bér ( malom)
Bér ( különleges hely)
Andezit oszlopok, Nagy-hegy
Bér ( templom)
Az evangélikus templom helyén valaha egy középkori templom állt, amelynek alapjaira 1721-ben építették rá ma is álló, barokk stílusú templomukat a bériek.
Bér ( kúria)
A Bér központjától két km-re található, 7,5 hektáros területű Virágos-pusztán áll az 1943-44-ben Gerlóczy Gedeon tervei alapján épült Lázár-kúria.
Bér ( múzeum)
A Bértől 2 km-re található Virágos-pusztán 2006-ban nyitották meg a környéken egyedülálló múzeumot, ahol közel 1000, a XX. századból származó rádió, gramofon, magnetofon, lemezjátszó tekinthető meg.
Cserháthaláp ( templom)
A Szent Péter és Pál római katolikus, a község közepén álló templom elődje egy késő barokk stílusú kápolna, mely a XVIII. században épült. Mai formáját 1907-ben nyerte el, ekkor készült el a torony is. A Szent Pétert és Szent Pált ábrázoló főoltárképet 1790 körül festették. Legutóbb 1980-ban újították fel.
Cserháthaláp ( kúria)
Weis Emil-féle kúria
1925-ig négy kúriaépület volt a faluban, melyek Buth János, Weiss Emil, Halápi Oszkár és Balcher Ignác tulajdonában voltak. A legidősebb kastély az 1700-as években épült, de napjainkban már csak a romjai láthatók. Weiss Emil 1925-ben épített úri lakot a családjának, róla kapta a nevét a mai is eredeti állapotában látható kúria. Később az épületben található két nagy termet egybenyitották és kultúrházként használták. A kúria bejárata elölről nyílt, amelyhez boltíves kapuval kezdődő lépcsők vezettek - ez később beomlott és betemették. 1969-től a Műdekor KTSZ cserháthalápi telephelyeként funkcionált, ahol kegyeleti tárgyak előállításával foglalkoztak.
Cserhátsurány ( templom)
Cserhátsurány ( kastély)
A XVIII. században a Simonyi család részére épült ez a barokk stílusú kastély, amely később a Sréter család tulajdona volt. Az épület kert felé néző homlokzatán kétszárnyú bejárati ajtó található, amely előtt oszlopok állnak, amik a felső szintről nyíló apró erkélyt tartják.
Cserhátsurány ( Tó)
Vadkan-tó
Sréter kiskastély
Az épület ismertetése: A kastély 1857 és 1867 között épült földszintes, alápincézett épület, melyet a Sréter család harmadik kastélyaként épített a településen.1973-ban - sajnos - emeletet építettek rá, és sík födémmel (lapos tetővel) zárták le. A kastélyt 1930-tól az államosításig Kreybig Lajos Kossuth díjas talajkutató, az MTA tagja és családja lakta, talajtani és laborkísérleteit a cserhátsurányi birtokán végezte.
Cserhátsurány ( temető)
Cserhátsurány ( emlékmű)
Emlékmű tulajdonosa: Községi Önkormányzat Emlékmű típusa : kopjafa tölgyfából és fatábla. Korszak : I.-II. Világháború Emlékmű feliratai: A hazáért haltak .nevek……
Cserhátsurány ( múzeum)
Megtekintés előzetes bejelentés alapján.
Kiss Melinda : +36-30/299-8264 Szalai Anasztázia : +36-20/823-1113
Cserhátsurány ( kopjafa)
Cserhátsurány ( kápolna)
A Cserhátsurányi Jánossy-kastély 1602-ben épült reneszánsz-barokk stílusban a meglévő erőd helyére, amely a 15 éves háborúban elpusztult. A 17. század elején épült két őrtornya hétszögletű, ami Magyarországon egyedül a török időkből fennmaradt minareteknél figyelhető meg. 1811-ben udvari homlokzatát klasszicista stílusban átalakították, és bővítették. Az egyik legrégebbi Nógrád megyei várkastély. 1808 és 1854 között ez volt Deák Ferenc otthona. Az épület helyén a 16. század elején épült udvarház nyomai kerültek elő. Az északi szárny boltozott szobája 17. századi.
Cserhátszentiván ( templom)
Cserhátszentiván ( rom)
Cserhátszentiván ( különleges hely)
Az Alsótold felé vezető út mentén, a Szuha-patak túloldalán, egy elhagyott kőbánya rekultivációja nyomán a település és a Bükki Nemzeti Park igazgatósága biológiai és geológiai tanösvényt alakított ki. A patakparti sétány ismeretgazdagító, romantikus kirándulást ígér a felfedezőinek.
Cserhátszentiván ( kilátó)
Cserhátszentiván ( feszület)
A temetőben, a régi templomtorony mellett áll a szintén országos műemlékvédelem alatt álló népi feszület, amelyet Gyurcsányi János állíttatott 1810-ben.
Cserhátszentiván ( emlékmű)
Fotó: Solti István
Evangélikus imaház és a hozzá tartozó fa harangláb
A falu közepén álló új hídtól nem messze található az 1800 körül épült egykori evangélikus imaház és a hozzá tartozó fa harangláb, amely jelenleg sajnos romokban áll. Innen tovább a Szuha-patak völgyében festői szépségű erdei út vezet Ecseg felé, amely egyben szintén biológiai és geológiai tanösvény is.
Csesztve ( múzeum)
A csesztvei emlékmúzeum Magyarország egyetlen Madách - emlékhelye. A nógrádi kisközség kúriájában Az ember tragédiájának költője 1844 decembere és 1853 szeptembere között lakott.
Csesztve ( templom)
A templom építése a műemléki szakirodalom szerint 1212-ben történt, az épület szerepel az 1382. évi plébániajegyzékben is.
Csesztve ( kápolna)
Kálnay Nándor "Csesztve község története és leírása" című 1884-ben megjelent könyvének 2000-es hasonmás kiadásából:
Csesztve ( kúria)
Majthényi Kúria
Az épület országos műemlékvédelem alatt álló létesítmény. A barokk stílusú, szabadon álló, földszintes kastélyt Majthényi Károly építtette a 18. sz. második felében.
Csesztve ( kastély)
Csesztve ( tájház)
Csesztvei Tájház
A Csesztvei Hagyományőrző és Kulturális Egyesület Csesztve Község Önkormányzatától kapott a falu közepén egy kis házat. A házban helytörténeti kiállítást rendeztek be eredeti régi bútorokkal, ruhákkal, felszerelési tárgyakkal, sárguló fotográfiákkal és egy egyedülálló régészeti kutatás bemutatója is látható itt
Csesztve ( forrás)
Pitnye-forrás (Török kút)
Helyi védelem alatt álló létesítmény
Kálnay Nándor, a Madách gyerekek tanítója tollából: A falu végén a völgyben az úgynevezett Tabánban, van egy belülről faragott kővel körülkerített két ölnyi mélységű, már századok óta létező forrás-kút. E kút még ma is fennáll és az egész faluban ez a legjobb víz. E kútnak faragott oldalkövei alkalmasint a régi templom omladékaiból lehetnek.
Csesztve ( pincesor)
Öreg pincesor
Csesztve ( park)
Csitár ( templom)
A mai templomot valószínű Bossnyák Mihály esztergomi kanonok építette 1747-ben. A templom torony nélküli lehetett, mert 1755-ben és 1789-ben a 3, illetve 2 harang külön haranglábban volt elhelyezve.
Csitár ( tájház)
Községünk már-már veszendőbe menő, részben megmentett értékeit összegyűjtöttük, tovább őrizzük, ápoljuk. A község vallási, világi, néphagyományi értékeinek gyűjtését, őrzését, felújítását kiemelt feladatunknak tartjuk. Felújított faluházunk méltó helyet biztosít e nemes célnak. „Csak értékes múltra építhet a jelen, értékesebb jövőt”
Csitár ( szobor)
Nepomuki Szent János szobra 1850-ben készült. Az óvoda hátsó falán kiképzett fülkében vigyázza az arra járókat.
Csitár ( feszület)
A faluba vezető utak mentén vallásosságra utaló kőkeresztek találhatóak, ezek közül három műemlék jellegű. Az egyik feszület a Belsőgörbe dűlőben található, mellette egy Szűzanya szobrot is elhelyeztek (1803), a másik a temetőben látható kőfeszület, a harmadik pedig a templomtéren őrzi a híveket.
Csitár ( Kút)
Torkos és Majláth család síremlékei
1840-es években Gárdony puszta Torkos László földbirtokos tulajdonába került. Ybl Miklós tervei alapján épült földszintes kastélyból irányította, fejlesztette a gazdaságát. A gárdonyi temetőben nyugszik a családjával. Ide temetkeztek a kastély további építtetőjének, Mailáth István Géza grófnak a családtagjai is. A gárdonyi gazdaságot új cselédházakkal bővítette, modernebb gazdasági eszközöket szerzett be, generátorral fejlesztett árammal látta el a pusztán lévő épületeket.
Csitár ( kastély)
Mailáth Kastély
Csitár felől érkező elsőként egy bal oldalon lévő, hosszú, régi építésű istálló mellett halad el. Jobboldalt a hatalmas parkban a klasszicista stílusú emeletes kastélyt láthatjuk, melyet Hubert József építész terve alapján Gróf Majláth István Géza építtette 1894-ben.
Csővár ( Kút)
Csővár romjai
Debercsény ( műemlék épület)
Debercsény leghíresebb népi építészeti emléke a fa harangláb. A Szent Erzsébet-templom előtt találjuk ezt a fa zsindelyes haranglábat, amely - ha szemben állunk a templommal -, úgy néz ki, mintha annak hiányzó tornya lenne. Az eredeti haranglábat lebontották, a Szentendrei Szabadtéri Múzeumba szállították, ahol eredeti állapotában összeállították, ma is megtekinthető. A faluban felépítették a másolatát.
Debercsény ( templom)
1983-ban készült el az Árpád-házi Szent Erzsébet tiszteletére szentelt római katolikus templom, amely a község főutcájának közepén áll. Debercsény korábbi temploma és az előtte álló harangláb 1663-ban pusztult el, amikor a törökök átvonultak a területen.
Debercsény ( kiállítás)
"Árpádkori templom ásatásai" kiállítás
A római katolikus templomban Árpád-kori régészeti kiállítás tekinthető meg. Belépés díjmentes.
Dejtár ( tájház)
Településünkön egyre többen fedezik fel az építészet népi értékeit, újítják fel vagy építik újjá a palóc portákat. Ennek a folyamatnak méltó gyöngyszeme a tájház, amely a nagyközönség előtt 2003-ban nyitotta meg kapuit.
Dejtár ( villa)
Templomunkat 1810 szeptember 8-án, Szűz Mária születése napján szentelték fel. Ez a nap falunk búcsúja, Kis Boldogasszony, Kisasszony napja.
Dejtár ( szobor)
A műemlék jellegű Szent Flórián szobor a Szabadság utca felső szakaszán található.
Ecseg ( templom)
Ecseg ( vár, várrom)
Egykori Ilona-vár
A középkorban épült várak legtöbbjének már romjai sem láthatóak, ahhoz pedig, hogy elképzelhessük, hogyan nézett ki valaha a vár, nincs elég feljegyzésünk. Ilyen az ecsegi Ilona-vár is, hiszen ma már csak a Várhegy bozóttal fedett tetején található kőtörmelékek utalnak a régi építményre.
Ecseg ( múzeum)
Helytörténeti és néprajzi gyűjtemény az iskolában, neolit kori kagylóékszer lelettel.
Ecseg ( malom)
Gyenes-féle vízimalom
A volt Gyenes-féle vízimalom épülete a Várszeg út végén (ma vendégház).
Ecseg ( pincesor)
A Boros úti pincesor a virágzó szőlőkultúra nyomait őrzi. Ma 25 pince látható, többségük épségben. A pincék 20-25 méter hosszúságúak, márgás kőzetbe vájva.
Ecseg ( kápolna)
Útmenti kápolnák
Csécsére vezető út mentén, a Szuha patak partján.
Ecseg ( Kút)
Ecsegi Szentkút
A török hódoltság végének egyháztör - téneti jelentőségű eseménye, hogy a falu délnyugati határában, a mai Petőfi út végén túl, a domboldalban gyógyító vizű forrás tört fel, amely fölé 1680- ban Nagyboldogasszony tiszteletére templomot emeltek
Egyházasdengeleg ( templom)
Egyházasdengeleg ( tájház)
Endrefalva ( templom)
A falu római katolikus templomát a monda szerint II.Endre király emeltette, plébániáját az 1332 - 1337. évi pápai tized-jegyzék is említi. A templom a török hódoltság idején elpusztult, a jelenlegi 1905-ben épült és 1999-ben, az ezredforduló tiszteletére került felújításra.
Felsőtold ( torony)
Felsőtoldnak nincs temploma, így a falu központjában lévő harangtorony harangját kondítják meg, amikor istentiszteletre hívják a lakosokat.
Felsőtold ( feszület)
Felsőtold ( emlékmű)
Galgaguta ( tájház)
A kiállításon szerszámokat, háztartási eszközöket, régi faragott bútorokat, valamint szlovák kék és rózsaszín szoknyás, hímzett főkötős népviseletbe öltöztetett bábukat tekinthetnek meg a látogatók.
Galgaguta ( múzeum)
Nyitvatartás: Előzetes bejelentkezés alapján. Az evangélikus templom mögött található.
Galgaguta ( park)
Galgaguta ( templom)
A feljegyzések szerint a község régi temploma már az evangélikusoké volt, de azt 1702-ben, 1711-ben és 1746-ban romosnak írták le, romjait még 1785-ben is említették.
Galgagyörk ( templom)
Galgagyörki baptista imaház
Garáb ( templom)
Szent Alajos-templom
Garábon 1171-től 1436-ig egy premontrei apátság állt, amelynek néhány fala 1797-ben még látható volt. Az apátsághoz tartozó birtokokat a jezsuiták kapták meg, akik ezek egyikén építették fel a mai templom elődjét. Ezt 1788-ban felújították, majd 1804-ben barokk stílusban újjáépítették. A templom 1920-ban leégett, aminek következtében egész tornyát felújították.
A templom berendezése XVIII-XX. századi, toronycsarnokában egy rokokó keretben Szent Alajos képe található.
Garáb ( különleges hely)
Varjú-bérc
A Kelet-Cserhát Tájvédelmi Körzetben található község fölé emelkedik az 541 méter magas Varjú-bérc, ahonnan jól megfigyelhető a vidék növényvilága.
Garáb ( emlékmű)
Vadászati emlékmű
Garáb ( feszület)
Herencsény ( templom)
A ma álló templom alapja egy XIII. századi körtemplom, amelyet először az 1300-as években bővítettek, ekkor építették hozzá az épület hajóját.
Herencsény ( feszület)
Újabb keletű látványosság Herencsényben a Palócok Vigyázó Keresztje. A 2005 nyarán felszentelt kereszt a falu feletti Gyürki-hegyen áll egy barlangkápolnával a tövében.
Herencsény ( kúria)
Lisznyay-kúria
Ebben az épületben született Lisznyai Damó Kálmán költő, akinek népies hangú alkotásai rendkívül népszerűek voltak a XIX. század második felében.
A kúriában ma a község polgármesteri hivatala található.
Herencsény ( szobor)
A szobor a XVIII. században készült, barokk stílusban.
Herencsény ( múzeum)
Herencsény Fonó
Újabban a közösségi élet fontos helyszíne lett a Fonóház, működik benne falumúzeum is, de egyéb, a helybélieket érintő rendezvényeknek szintén találkozóhelyül szolgál, így a település életét előrevivő kezdeményezések, fórumok számára is.
Hollókő ( vár, várrom)
Panoptikum Vagyis a „Kacsics-terem”: A 13. századi életkép a vár urát és családját mutatja be, amikor vendégeit fogadja. A hét bábuból álló panoptikum a várat építtető Kacsics család idejébe repít vissza bennünket, bemutatva az 1200-as évek női és férfi, nyugati- és keleti típusú-, valamint közrendű viseletét. A terem képet ad arról az időszakról, amikor lakták és használták a várat. Fegyverterem A falakon elhelyezett kézi fegyverek a 11. századtól a 16. századig mutatják be a hadviselés eszközeinek egy részét. A királyok és nemzetségek címerpajzsai a régi korok hangulatát idézik. A fegyverterem kiállítását a Képes Krónikából kinagyított képekkel és a hozzájuk tartozó magyarázó szövegekkel bővítik.
Hollókő ( múzeum)
Hollókő ( tájház)
Hollókő Ófalujában, az Alsókút és a várfeljáró között található Babamúzeum órási babagyűjteménnyel várja az érdeklődőket
Hollókő ( emlékház)
Hollókő ( templom)
Belépve egy század elő oskola hangulata fogad. Ezzel párhuzamosan megjelenik a XXI. század információ technológiája, interaktív, kedves, mesés formában.
Horpács ( szobor)
Mikszáth szobor
Horpács ( múzeum)
Horpács ( templom)
Hugyag ( templom)
Hugyag ( híd)
Csonka hídmaradvány
Hugyag ( kiállítás)
'56-os Emlékház és Pincekiállítás
Iliny ( szobor)
2004 őszén került felállításra a Magyarok Nagyasszonya szobor. Az Ilinyt körülvevő dombok egyikén, a Mária dombon állították fel a Szpisják Páláltal készített alkotást.
Iliny ( különleges hely)
A fa 300 éves korral büszkélkedhet. A kocsányos tölgyet az ókori népek (görögök, latinok, germánok, kelták) az ég és a vihar isteneinek szent fájaként tisztelték, az ember eredetét erre vezették vissza (görögök, latinok). Táplálékot adó faként a termékenység szimbóluma lett.
Iliny ( tájház)
Iliny ( templom)
Ipolytarnóc ( különleges hely)
Ipolytarnóc legjelentősebb büszkesége a település határában található 510 hektáros természetvédelmi területen elterülő világhírű, miocén korból származó, ősmaradvány leletegyüttes. A Bükki Nemzeti Park Igazgatóságának gondozásában lévő, pótolhatatlan értékeket felsorakoztató lelőhely, az 1836-ban elkezdődött tudományos kutatások eredményeit egy 1986-ban megnyitott geológiai tanösvény formájában mutatja be az ide érkező látogatóknak.
Ipolytarnóc ( kastély)
Ipolytarnóc ( kápolna)
A Szent Anna kápolna Ipolytarnóc község köztemetőjében található. A kápolnát a Bory család építette 1813-ban, barokk stílusban. Mára már jól érzékelhető az idő vasfoga az épület vizuális megjelenésén.
Ipolytarnóc ( kúria)
A klasszicista jellegű épület a Rákóczi út északi oldalán található, amelyhez nagy méretű gazdasági udvar és kertrész tartozik. Utcai homlokzatán a négy vasrácsos eredeti ablakot csempék díszítik. Az épület sima falazatú, a nyeregtető már a felújított állapotot tükrözi. Udvari homlokzatán két ajtó és három ablak látható a homlokzatival megegyező stílusban.
A Jankovich család által a XVIII. század végén épített földszintes, késő barokk kúria a Rákóczi út déli oldalán áll. Az 1970-es években átépített épületen már nem láthatók az egykori ablakok és a magas mellvédű négy kosáríves árkádos tornác sem. Bolthajtásos pincéje eredeti állapotában maradt meg. Több évtizeden keresztül az iskolai oktatást szolgálta, ma az óvodásoknak és a konyhának ad otthont.
Ipolytarnóc ( erőd)
A laktanya építésének indoka a trianoni egyezmény magyarországi szétdarabolásáig nyúlik vissza. Az esemény kapcsán Ipolytarnóc 10 km-es vonzáskörzetében még összesen további három laktanya épült, Ráróspuszta, Kalonda, és Tőrincs, településeken.
Ipolytarnóc ( templom)
A település első római katolikus temploma – feltételezhetően középkori alapokon - 1688-ban épült Jézus Krisztus mennybemenetelének tiszteletére.
Vasúti betonbunker
Az ipolytarnóci vasútállomáson álló félig földbe süllyesztett 30 cm fal és ajtóvastagságú, lőrésekkel ellátott, kúpos süvegű betonbunker egykoron a vasút védelmét szolgálta. Újkori büszke szürkesége megkopott, testén megtelepedtek a mohák, körbenőtte megannyi gyomnövény, de ő mit sem törődve a változó külvilággal az igazak álmát alussza évtizedek óta.
Ipolyvece ( templom)
A település barokk temploma 1745-ben épült, a XIX. sz. végén és 1932-ben bővítették, így eredeti stílusát elvesztette. A templomban őrzött régi oltárkép érdekessége az, hogy a magyar szenteket népviseletben ábrázolja; a XIX. századból származó, vászonra festett olajképen Hunyadi János alakja is feltűnik.
Ipolyvece ( tájház)
Nagygazda háza
A több épületből álló, népi jellegű épületegyüttest a jelenlegi tulajdonos nagyapja, Deme János építette a XIX században.
Karancskeszi ( kúria)
Volt Zahorszky-Prónai kúria
A késő barokk stílusú, 1796-ban épült kúria földszintes, téglalap alakú. Főhomlokzatát öt erőteljes pilléren nyugvó, boltíves középrizalit tagolja. Homlokzata a múlt századi átalakítás következtében klasszicista formákat tartalmaz, a manzárdtető barokk hatású. Az árkádok alatt nyíló főbejárata egyenes záródású, fonott mintás barokk kőkerettel készült. Helyiségei teknőboltozatosak, a keleti fallal párhuzamos folyosót és az előcsarnokot dongaboltozat fedi.
Karancskeszi ( templom)
Karancslapujtő ( kúria)
Mocsáry-Papp Szász kúria
A község sokáig a Mocsáry nemzetség tulajdona volt, ennek emlékét őrzi a településen fennmaradt két kúria. A 19. század elején épült a klasszicista Mocsáry-Papp Szász -kúria, ebben élt és gazdálkodott haláláig Szontagh Ferenc, ki 1848-49-ben a Füleki Járás főszolgabírója volt. Ma a 60 éves fennállását ünneplő Kastélykert Óvoda található az épületben.
Karancslapujtő ( kastély)
1749 körül, eredetileg barokk stílusban épült Mocsáry-kastély, melyet a 19. század elején klasszicista stílusban átépítettek. Ebben a műemlékké nyilvánított épületben élt és dolgozott Mocsáry Antal, Nógrád megye első, magyar nyelven írt monográfiájának szerzője. A jeles polihisztor nevét viseli a községben működő Körzeti Általános és Művészeti Iskola, mely 2010-ben ünnepelte fennállásának 80. évfordulóját.
Karancslapujtő ( templom)
Karancslapujtő ( harangláb)
Karancslapujtő ( kápolna)
Karancslapujtő ( tájház)
Karancslapujtő Község Önkormányzata és a Karancs Kincse Közhasznú Egyesület összehangolt munkája révén2015. 12.12.-én átadásra került és a nagyközönség számára is látogathatóvá vált településünk legújabb gyöngyszeme a Tájház. Az épület berendezése, tárgyak, eszközök és a helyi népviselet bemutatása nem sikerült volna a lakosság összefogása nélkül.
Karancsság ( kápolna)
A mai Mikszáth utcában áll egy XVIII. századbeli, minden bizonnyal 1767-68-ból származó kápolna is, amely a hagyomány szerint Zách Felícián a község határában állott egykori várának a köveiből épült.
Karancsság ( templom)
Az 1891-92-ben épült 31,5 m hosszú, a toronynál 41 m magas templom, amelyet a százéves évforduló tiszteletére újítottak fel 1992-ben. Az újraszentelést dr. Paskai László bíboros esztergomi érsek végezte. Karancsság „ősrégi temploma” a mostani helyén állt, egy öllel magasabban, fazsindely tetős, homlokzat előtti toronnyal.
Karancsság ( kastély)
Kubinyi Gáspár földesúr építtette 1794-ben a késő barokk stílusú, műemlék jellegű kastélyt, amely később a Prónay család birtokába került.Nagyméretű telken, szabadon álló, U alaprajzú, földszintes épület, manzárdtetővel. Az U két szára között néhány lépcsőfokkal megemelt terasz. A teraszra nyíló Ny-i homlokzaton árkád, a K-i homlokzaton kis kiülésű középrizalit, D-i szélén lőrés alakú nyílással. A szárakban kéttraktusos, az összekötő szárnyban egy traktusos, teknőboltozatos helyiségekkel. Helyenként mennyezeti stukkó, fülkék és kályhahelyek. Pincék a két szár alatt, dongaboltozattal, bejáratuk a Ny-i véghomlokzatokról. Építtette a Kubinyi család 1794-ben, később a báró Prónay család tulajdonába került.
Keszeg ( kastély)
Keszeg ( templom)
Római Katolikus Szent Imre templom
Az egyhajós, előreugró középtornyos keletelt templom 1706-ban készült barokk stílusban, majd 1747-ben és 1764-ben megnagyobbították.
Kisbárkány ( templom)
Kisbárkány ( harangláb)
A XVIII. században emelték a templom melletti kőből épült harangtornyot. Harangját a rimóciak adták el 1927-ben a kisbárkányiaknak azzal a kikötéssel, hogy a szentkúti búcsúra tartva azt megkongathassák. A harangot egy Walser nevű nagyiparos budapesti gyárában öntötték 60 centiméteres alsó átmérővel, 45 centis palásttal. Egyvonalas f hangot hallat.
Kisecset ( emlékmű)
Kisecset ( templom)
XVIII.században épült.
Kishartyán ( templom)
Mindenszentek Királynéja templom
A római katolikus templom 1712-ben épült. Az oldalvölgy kis nyúlványán álló templom gótikus, királyfejeket ábrázoló gyámkövei, ablakai, egyszerű pálcatagos szentségtartó fülkéje jelzik régiségét. Műemlék.
Kishartyán ( harangláb)
A faluközpont meghatározó eleme a harangtorony.
Kishartyán ( természeti képződmény)
Természetvédelmi oltalom alatt áll a 13 hektáros földtani képződmény, a Kőlyuk-oldal, amely mintegy 30-50 méter magas, 300 méter hosszú, csaknem függőleges homokkő fal.
Kisnémedi ( tájház)
Kisnémedi ( templom)
Kosd ( szobor)
Kosd ( emlékmű)
Kosd ( templom)
Kozárd ( kápolna)
Kozárd egyik érdekes látnivalója a Faluházhoz 2006-ban hozzáépített, fából készült Szeplőtelen fogantatás-kápolna, amelynek tetején üvegpiramis áll. A faluházként, kultúrházként és kápolnaként működő épületegyüttes tetőteraszáról beláthatjuk az egész falut és a környező dombokat.
Kozárd ( műemlék épület)
A falu központban álló, 1830 körül épült klasszicista stílusú haranglábat 2006-ban újították fel. Műemléki védelem alatt áll.
Kozárd ( szobor)
Bőségszarus édesanya szobra
Kozárd ( kopjafa)
Hősi halottak kopjafája
Trianon angyala szobor
alkotó: Demeter István, Székelyudvarhely
Kozárd ( galéria)
Palóc Galéria és Kézművesház
Kutasó ( kemence)
Palóc kemence
Kutasó ( templom)
Kutasó kis evangélikus temploma a XX. század elején épült.
Kutasó ( különleges hely)
Garábtól északra, a Zsunyi-hegy déli oldalán ered a patak legnagyobb ága, amelyet emiatt Cserhátszentivánig Zsunyi-pataknak neveznek. Cserhátszentivánnál egyesül a Kutasó felől folyó Cserkúti-patakkal, aminek másik neve a Szuha-patak. A Szuha szláv eredetű kifejezés, jelentése száraz. Ez az elnevezés így illik is a Szuha-patakra, ami nyaranta gyakran kiszárad.
Kétbodony ( templom)
Kétbodony ( tájház)
Kérésre a szővő asszonyok bemutatót tartanak, az 1900-as éveknek megfelelően berendezett parasztházban.
Kétbodony ( horgásztó)
Kétbodony ( szobor)
II. Rákóczi Ferenc fa lovasszobra
II. Rákóczi Ferenc 3,5 méter magas, fából készült lovasszobra a püspökhatvani Koltai László és az erdélyi Demeter István alkotása.
Legénd ( kastély)
A barokk stílusú kastély 1760 körül, magas lábazatra épült a Káldy család számára.
Nyáry Kastély
A barokk jellegû, színvonalas fõépületet a Nyáry család építtette 1750 körül.
Legénd ( templom)
Barokk stílusban épült 1807-ben.
Legénd ( kápolna)
Kápolna, a település centrumában áll, stílusa klasszicista.
Római katolikus templom (Nagyboldogasszony). A templom építésének kezdete az Árpád-korra tehető. A templom a XV. században készült el, stílusa gótikus. A XVIII. század elején állapota leromlott, részben elpusztult, 1769-ben és 1888-ban barokk stílusban átépítették. A templom a település külterületén épült.
Legénd ( kúria)
Hirsch kúria
A Hirsch-kúria a XIX. században épült, klasszicista stílusban. A kontyolt nyeregetetős kúria utolsó birtokosa a Hirsch család volt. Jelenleg a kultúrháznak és a polgármesteri hivatalnak ad helyet. Tulajdonos adatai: Legénd Község Önkormányzata
Litke ( templom)
Litke ( különleges hely)
Millenniumi facsoport
Litke községben 1896-ban, a millennium évében nagy ünnepséget rendeztek. Az ünnepség keretében ültették el azt a hét kocsányos- tölgy (Quercus robur) fácskát, amelyeket a gödöllői állami csemetekertből vasúton szállítottak Litkére.
Litke ( természeti képződmény)
Csád-alji mocsár
Litkétől Ipolytarnóc irányába, a falucentrumtól északra haladva, az Ipoly és a vasút között, a magyar-szlovák határ mentén található a mintegy 300 hektáros Csád-alji mocsárvilága, a vízimadarak kedvelt élőhelye. Nógrádban egyedül itt fordul elő a nagy kócsag és ugyancsak különlegességnek számít a batla megjelenése. Még nem természetvédelmi terület, noha számos érdekességgel és változatos növényvilággal rendelkezik.
Litke ( műemlék épület)
Barokk, 18. százdadi épület. Az épület évek óta lakatlan, folyamatosan pusztul. 1977-ben külső felújítást végeztek rajta. Ekkor készült az egyetlen megmaradt apácarács mintájára a többi ablakrács is.
Építtette a birtokos gróf Koháry család a 18. században. Az 1945-ben lebontott Koháry-kúriához tartozott.
Lucfalva ( templom)
Evangélikus templom és harangláb
A község első protestáns templomát a betelepülő lutheránus vallású szlová - kok építették 1740-ben.
Lucfalva ( tájház)
Lucfalván egy régi porta felújításával rendeztek be tájházat és néprajzi gyűjteményt a település központjában. A nagyobb lakóépület 3 szobájában kiállí- tás várja a látogatókat. A múzeum a falusi élet mindennapi eszközeit mutatja be, magyar és szlovák nyelvű ismertetőkkel. A ház különlegessége az ereszt díszítő motívum, amely több házon visszaköszön a faluban.
Ludányhalászi ( templom)
Az egykori Alsó- és Felső Ludány találkozási pontjánál található Szent András apostol tiszteletére felszentelt templom története, az Árpád-ház kihalásáig, 1301-ig nyúlik vissza.
Ludányhalászi ( kastély)
Ludányhalászi ( park)
Ráday-kastély parkja
Ludányhalászi ( feszület)
1802-ben épült barokk jellegű kőkereszt.
Magyargéc ( feszület)
Magyargéc ( templom)
Magyarnándor ( kastély)
Magyarnándor ( kilátó)
Nagy-Kilátó
Magyarnándor ( emlékmű)
Szentképtartó oszlop
Magyarnándor ( szobor)
XVIII. század végéről való.
Magyarnándor ( feszület)
Magyarnándor ( templom)
Magyarnándor ( emlékház)
Tikos Kripta
Magyarnándor ( különleges hely)
Csobogó a Debercsényi-patakon
Magyarnándor ( múzeum)
A környék népi hagyományaihoz híven lett berendezve.
Magyarnándor ( pincesor)
A magyarnándori I. Világháborús emlékmű
Magyarnándor ( műemlék épület)
Magyarnándor ( Tó)
Rézparti víztározó
Mihálygerge ( Tó)
Mihálygerge ( templom)
Az egyházi iratok 1332-ben plébániával rendelkező helységként említik Egyházasgergét. A templom hajóját a XIV., szentélyét a XV. században építették késő gótikus stílusban.
Mihálygerge ( emlékmű)
Mihálygerge jelképévé vált a 2000-ben felavatott millenniumi emlékmű, ami talapzatával együtt 11 méter magas, s az ország legnagyobb ilyen jellegű műalkotása. A kompozíción, mely Kocsis Előd munkája, az ősmagyar jelképek, a stilizált turulmadár és a napkorong látható. Ezen emlékmű körül tervezi a község az új, korszerű faluközpont kialakítását.
Mohora ( kastély)
Vay–Zichy-kastély
Építésének idejét pontosan nem tudni, a XVII. vagy XVIII. században épülhetett. A szépen karbantartott, felújított épület különlegessége a saroktornyain lévő négy hagymakupola. A főbejárathoz kétkarú lépcső vezet. A gróf Zichy, majd a Vay család a XIX. században volt birtokosa a kastélynak. Magántulajdonban van, nem látogatható.
Mohora ( emlékház)
Mohora ( pincesor)
Dolinka pincesor
Ezen a településrészen találhatók Mohora borospincéi és présházai.
A 2000-ben nyílt emlékkiállítás a mohorai születésű színésznő életét bemutató személyes tárgyakból és a színpadi szerepeiben viselt kosztümökből áll.
Mohora ( templom)
Mohora római katolikus templomát a XVIII. században építették, mai formáját az 1903-as átépítésekor nyerte el.
Mohora ( emlékmű)
Az emlékművön egy obeliszk áll, annak a tetején pedig egy kardot tartó turul. Az I. világháború áldozatainak emlékére épült emlékmű később újabb emléktáblákkal bővült, így az 1848-49-es szabadságharcról, valamint a II. világháborúról is megemlékeznek.
Az egyszerű emlékművön fehér márványtábla található, amelyen a II. világháborúban elesett 26 mohorai neve szerepel, alatta pedig az elhurcolt katonák és civilek nevei.
A falu közepén álló kis evangélikus templom szintén irodalomtörténeti emlékhely, hiszen 1893 januárjában a fiatal pár itt fogadott másodszor örök hűséget egymásnak. Ennek emlékét a bejárat melletti emléktábla őrzi. A templomban megtekinthető az az oltárterítő, amelyet Ilonka saját kezűleg hímzett és házasságkötésük tanúja volt.
Márkháza ( templom)
Márkháza katolikus templomát Szabó István Ybl-díjas épí- tész tervezte, 1978-ban. Az épület természetes anyagokból, a közösség közreműködésével épült.
Márkháza ( harangláb)
Harangtorony és emlékmű
A templomtól párszáz méterre áll a község harangtornya, mellette emlékhellyel, mely a falu első és második világháborús áldozatainak állít emléket. A rendezett kertben két sír is található. A feltehetően későbarokk harangtorony ma csupán szimbólumként, harang nélkül áll az út mellett. Hasonló, egyszerű tömegű, zömök, kis nyílásokkal ellátott harangtornyokat találunk a közeli településeken is, például Lucfalván és Felsőtoldon.
Márkháza ( természeti képződmény)
A települést északi irányban elhagyva A Kelet-Cserhát Tájvédelmi Körzetbe lépünk. Az erdei utat követve az ősborókás gyönyörű látványa tárul elénk. Az ősborókás különlegességét az eredeti élőhelyen látható különleges növénytársulások és az itt élő védett fajok adják.
Mátraszőlős ( templom)
A 750 éves római katolikus templom, mely Árpád-házi Szent Erzsébet nevét viseli. Kora gótikus stílusban épült a a 14. században, többször bővítették, felújították. A templom egyhajós, fő- és mellékoltára 1669-ben készült barokk stílusban. Az oltárkép A 17. századból való festmény. A hajó északi falán a 14. századi freskó-töredék található. A keleti oldalon háromszintes nyerskő falazatú torony épült 1864-ben, az előző évben elbontott kőfal köveiből.
Mátraszőlős ( kápolna)
Rákóczi-kápolna
A belül üres kis kápolna egy dombháton van, egy nagy tölgyfa alatt, messzire látszik. Mellette feszület. A Rákóczi-kápolna, mely nevét a helyiek szerint arról kapta, hogy itt pihent meg II. Rákóczi Ferenc, miközben a szécsényi országgyűlésre igyekezett, ahol vezérlő fejedelemmé választották. Genthon István Nógrád megyei műemlékek c. könyve szerint neve Nepomuki Szent János-kápolna, és az 1762-es fagykár emlékére épült.
Mátraszőlős ( kúria)
A kastély, mely a 19. század közepén épült, az akkori vármegye egyik legszebb úri lakjai közé tartozott. A kastély később Dr. Rónyai Rezső tulajdonába került, aki üdülőt létesített itt Csillag Panzió néven. Magántulajdonban van, állaga leromlott, felújításra szorul.
Mátraszőlős ( természeti képződmény)
"A Függő-kő andezit sziklája, ami aláhajló, labilisnak tűnő helyzete miatt kapta nevét. Keletkezése14-16 millió évvel ezelőtt a Cserhátot létrehozó vulkáni működés első szakaszában vizaalatti kitörés eredményét képezi kitörési centrum közelében. A vízzel érintkező láva és felszabaduló gőzök, gázok feloxidálták, átkovásították így kapta „vöröses-szivacsos” álagát.
Írta: Reményi Ferenc Mátraszőlős szülötte 1930 táján
Mátraszőlős ( különleges hely)
A II.vh után Mátraszőlőst egy felhőszakadás következményeként elöntötte egy víz és sárlavina. E katasztrófa után építették ezt a véd művet az 50-es években.( 2013 tavaszán terület rendezéssel átadták a megszépült vízfogót és környékét két pihenőhellyel a turisták nagy örömére.) Olvass tovább: https://palgatura.webnode.hu/publikaciok/matraszolos-a-foldrajzi-paradoxon/
Mátraszőlős ( szobor)
A 18. században készült rokokkó stílusban.1987-ben felújították, de nem sikerült visszaadni eredeti formáját. Gazdagon díszített, kőlábazaton álló szobor, anyaga puha mészkő. A szobor vidékies jellegű, rajta festés nyomai. A szobor anyaga: riolittufa, magassága 130 cm.
Nagybárkány ( templom)
Az 1788-as Visitatio Canonica szerint temploma már 1460 előtt állt. Helye a mostani Polgármesteri Hivatal környékén volt, bent a falu közepén. Egykori harangjának felirata: IN HONOREM DEI ET S(ancti) MARTINI EPISCOPI (Isten és Szent Márton püspök tiszteletére - Nagybárkány, rk., 1674, öntötte Michael Kupec, Németlipcse).
Az 1870-es évek végén, a hegyről lezúdult víz használhatatlanná tette a templomot. Így Nagybárkány legszebb helyén, egy domb tetején kezdték el építeni a templomot 1883-ban, az egyházmegye és a hívek adományaiból. Az 1880-as években 528 római katolikus lakosa volt a falunak. A templomot neoromán stílusban építették. A templom alapterülete 220 m². A templom legértékesebb kincse a szószék, amelyet valószínűleg más templomból hoztak, és egy 18. századi kiváló asztalos munkája. A mellvéd függőlegesen kiképzett főrésze 3 mezőre tagozódik, melyekben a négy evangélista domborműve látható, balra Szent Máté, szimbólumával, az angyallal. Középen beszélgetve Szent Márkés Szent Lukács szimbólumaikkal, az oroszlánnal és a bikával. Jobbra, alig látható helyen pedig a szeretett tanítvány alakja, Szent János apostol a napba néző sas hasonlatával. A 19. századból lszármazik az oltárkép, mely Szent Márotont ábrázolja. A tornyot életveszélyessé válása miatt 1979-ben lebontották, s a hívek pénz- és munkaadományaikból 1981-ben újra felépítették. 1998-ban a templom orgonáját, mely sok éven át hallgatott, megjavították.
Nagylóc ( templom)
Nagylóc ( különleges hely)
A hegy egyik andezit sziklájában lábnyomra hasonlító bemélyedések találhatók. A köznyelv szerint ezek Jézus Krisztus lábának, botja végének, valamint a szamara patájának a lenyomatai.
Nagylóc ( kápolna)
Nézsa ( kastély)
Reviczky-kastély és kastélypark
A falu központjában a templomhoz vezető út tengelyvonalában található kastély építését 1740-es években Klobusitzky István kezdte, majd 1896-ban a millenniumi évben Blaskovich Miklós földesúr emeletet és két toronyszobát építtetett rá.
Nézsa ( templom)
A községben lévő Szent Jakab templom (a XVI. századból való, építési ideje: 1575) a község Sztara Gyegyina (ófalu) nevű részén állt, de a temetőben egy másik templom is volt.
Nézsa ( szobor)
Nézsa ( kápolna)
Kálvária és Szent Anna kápolna,
A temetőben találjuk az 1825-26-ban klasszicista stílusban készült kálváriát, alsó szintje a Szent Anna-kápolna. Dombtetőn áll, kör alakú építmény. 1825-ben emeltette Szentiványi Bonaventúra özvegye Szirmai Apollónia és 1826-ban a templombúcsú (Szent Jakab) alkalmával szentelték fel.
Nézsa ( kálvária)
A keresztúti stációk nem véletlenül kerültek erre a helyre. Valamikor inen volt a temető feljárata, erre kísérték a halottakat utolsó útjukra. Az út mentén gesztenyefák álltak, és a fákon voltak az apró stációképek. A fák elpusztultak, a képek elvesztek, és egy idő után a temető bejárata is átkerült a túloldalra, már alig használtáka nézsaiak ezt a feljárót. A keresztúti stációk megépülésével legalább részben visszakapta ez az oldal a feljárat szerepét. A keresztút, a stációk tervei és az egyes állomások képei Hérics Nándor grafikus alkotásai.
Nézsa ( műemlék épület)
A barokk stílusú magtár a XIX. század első felében épült, s az utcavonallal párhuzamosan áll. Az 1987-ben megnyitott, új művelődési házhoz nyaktaggal kapcsolódik. Hattengelyes, ablakai egyenlő távolságra vannak, de a hulló vakolat alatt elfalazott nyílások is láthatók. Pár éve felújított cseréptető fedi, gazdagon részletezett ereszpárkány díszíti. Belső tere egybefüggő, keleti végében kétszintes.
Nógrádkövesd ( templom)
Nógrádmegyer ( templom)
Nógrádmegyeri baptista imaház
Nógrádmegyer ( kúria)
Szerémy-Pauncz kúria
Topolcsányi kúria
Luchkovitz kúria
Nógrádsipek ( templom)
Nógrádsipek ( kúria)
Nógrádsipek ( emlékmű)
Nógrádsipek ( feszület)
Megbékélés keresztje
Nógrádsipek ( különleges hely)
Nógrádsipek ( forrás)
Nógrádsipek ( vár, várrom)
Pusztavár-hegy - Sztrahora vára
Nógrádsipek ( pincesor)
Nógrádsáp ( templom)
Nógrádsáp ( műemlék épület)
Nógrádsáp ( barlang)
Nőtincs ( templom)
1415-ben építették gótikus stílusban a falu külterületén, később a a terjeszkedés során került a faluba. Valószínűleg Széchy Miklós építtette. 1720-ban átépítették barokk stílusúra. A török pusztítás ideje alatt hosszabb ideig fedél nélkül állt. 1690-ben helyreállították. Egy ideig a reformátusok használták, ekkor 66 táblából álló festett, kazettás mennyezete volt. Később a váci püspök visszakövetelte a templomot, ekkor a reformátusok Kosdra távoztak. A templom kis dombon áll, főbejárata az előreugró toronyból nyílik. A hajó három részre osztható, boltozatokkal tagolva: a karzat és a hajó között pilléreket, míg a szentély és a hajó között csúcsíves boltozatot találunk. A korábbi hagymasisakú tornyot 1932-ben átalakították egyszerű gúlasisakká. A keleti oldalon mérműves ablak található. A főoltárkép 1858-ban készült, Szent Mártont ábrázolja. Szent Márton a betegek, szegények gyámolítójaként ismert tours-i püspök 316-397 között élt, Franciaország védőszentje. 1976-ban a templom restaurálásakor a keresztboltozatos szentélyben gótikus szentségtartó fülkét (pastoforium) és körülötte 16. századi falképtöredéket tártak fel. Nagy művészeti értékkel bír a templomban található rokokó stílusú szószék is. Orgonáját Schäfer Ágoston építette 1942-ben. A templomtoronyban 3 harang lakik: a 78 cm átmérőjű harangot Walser Ferenc öntötte 1890-ben, az 54,5 cm átmérőjű harang a Harangművek Rt-nél készült 1923-ban, míg a 46 cm átmérőjűt Szlezák László készítette 1929-ben. A templomon gótikus, barokk, rokokó és népi építészeti stílusjegyek egyaránt felfedezhetők.
Nőtincs ( kúria)
Gyurcsányi-Scitovszky Kúria
1809-ben épült a falu közepén klasszicista stílusban. A nemesi kúriák földszintes, L-alakú, hagyományos stílusában épült, nevezetes angolparkkal. Az épületen széles, tagolt koronázópárkány fut körbe. A Scitovszkyak 1859-től birtokolták a kúriát. A kastélyt övező 2 hektáros kertet védetté nyílvánították, hogy a még meglévő idős fákat, illetve a terület angolpark jellegét megőrizzék.
Nőtincs ( szobor)
Egykori iskolaépület déli homlokzatán, csúcsíves, fogrovatos díszítésű falfülkében elhelyezett kisméretű, kőből faragott, festett barokk szobor. A szent álló alakja római katonai öltözékben, lábánál égő házzal látható. Alatta utólag odafalazott kettős barokk címerpajzs. Valószínűleg másodlagos elhelyezésben került jelenlegi helyére 1868-1869 között.
Nőtincs ( kápolna)
1892 épült, nevét a csehországi védőszentről, Nepomuki Szent Jánosról kapta. Nepomuki Szent János a gyónási titok védőszentje. A település peremén, a jelenkori temetőhöz vezető út mellett található. A kápolna Szent Amália nevét is viseli. Szent Amália, (eredeti nevén Analberga), nevének jelentése: szeplőtelen. Witgát lotharingiai herceg felesége volt. Három gyermeke született, haláluk után mindhármukat szentté avatták. Gyermekei: szent Adalbert, máskép Emebert, cambrayi püspök, szent-Renildisz apáca és szent Gudula, szinten apáca. Harmadik gyermekének születése után apácának, férje pedig szerzetesnek állt. A maubeugi kolostorban 690-ben halt meg. Holtteste Bingenben nyugszik.
Nőtincs ( Tó)
A Lókos-patak festői völgyében kialakított 40 hektáros mesterséges tavat a patak földuzzasztásával hozták létre.A rövid idő alatt itt megtelepedett növény és állatvilág védelme érdekében természet védelmi területté nyilvánították (forrás: itthon.hu)
Nőtincs ( temető)
Nőtincs ( emlékmű)
Alkotó: Ziman Lajos Avatás: 2002
A szobi szobrász itt talált helyet álmának, miután Szobon nem fogadták el az ötletét. Nap és hold az életet szimbolizálja, amelyből létre jött a kereszténység és ezeket a motívumokat óvja- védi a turul kiterjesztett szárnya. Az obeliszk közepén látható még a Széchy-ek pecsétje, ami ma már a község címere is.
Alkotó: Koltai László Avatás: 2014
A királyi pár egy egy tömbből lett kifaragva a szobrászra jellemző fafaragást ebben a megyében több helyen láthat a kiránduló. Szent István kezében kard és kettős kereszt látható mögöttük három zászlórúd. Gizella kezében látható az országalma ami ebben az esetben szokatlan.
"SZENT LÁSZLÓ 1046 táján született Lengyelországban, apja a számkivetésben élő Béla magyar herceg, anyja Rizika (Richeza, Rikiza) lengyel királylány volt.
Már 4-5 éves korában hazakerült Magyarországra és a tiszántúli Bihar várában nevelkedett.
Nagyon vallásos anyjától kapta mély hitét, és alázatát.
Apjától kiváló lovagi képzést kapott, amit később Kázmér lengyel király udvarában mélyített el igazán."
Patak ( híd)
A Dejtárra vezető úton, a Derék-patak fölött átívelő, háromlyukú barokk stílusú kőhíd 1800 táján épült, mellvédjét később emelték. A híd anyaga romhányi homokkő.
Patak ( múzeum)
Kalász Közösségi Ház
A KALÁSZ ház épülete 2000-ben került átadásra. A közösségi ház több helyiségből áll. Az utcafronton található a tiszta szoba, melyben vetett ágy, sublót, szekrény, varrógép és egyéb használati tárgy található. A konyhában régi edények, kint, a pitvar részen gazdasági felszerelések láthatók. A nagyteremben népviseleti bemutató és a megújult KALÁSZ életéről fényképes kiállítás tekinthető meg.
Patak ( kápolna)
Barokkstílusú kápolna.
Patak ( templom)
Penc ( múzeum)
Penc ( templom)
Penc ( kápolna)
Penc ( kúria)
Penc ( pincesor)
Penc ( különleges hely)
Püspökszilágy ( szobor)
Püspökszilágy ( feszület)
Püspökszilágy ( templom)
Püspökszilágy ( tájház)
Rimóc ( templom)
Rimóc ( múzeum)
Palóc Főkötő kiállítás Kiállításunk igyekszik bemutatni a palócföldi főkötők szemet gyönyörködtető, finoman kidolgozott, igényesen díszített, csodálatos sokszínűségét, tisztelegve Palócföld népművészete és gazdag kultúrkincse előtt. A felújított, hagyományos stílusú parasztházban kialakított kiálíllítás keretében 20 palóc település 40 db főkötője csodálható meg. Cím: 3177 Rimóc, Hunyadi út 5. Elérhetőség: a polgármesteri hivatal telefonszámain, illetve: Beszkid Jánosné, 06-30-533-2383 Nyitva tartás: Telefonos egyeztetés szerint.
Rimóc ( műemlék épület)
A Szent Miklós-templomtól pár száz méterre, szemben található a műemlék jellegű, a templomhoz hasonlóan barokk stílusú plébániaház, amely 1786-ban épült, és jelenleg is működik.
Rimóc ( szobor)
Falumúzeum Településünkön hagyományos stílusú parasztházban tekintheti meg a paraszti életforma eszközeit, berendezési tárgyait, egykori életformájának tanúságtételét. A hagyományos, háromosztatú, deszkamellvédes tornáccal megépített, kontyolt nyeregtetős palóc házban megtekinthetőek az egykori konyhai eszközök, bútorok, díszek, egyéb háztáji foglalkozásokhoz kapcsolódó tárgyak. Cím: 3177 Rimóc, István király út 43. Elérhetőség: a polgármesteri hivatal telefonszámain, illetve: Bablena Miklósné, 06-70-518 0997 Nyitvtartás: Az érdeklődőknek kérésre vagy csengetésre bármikor kinyitják, előzetes telefonos egyeztetés előnyös.
A magántulajdonban lévő népviseletes Babamúzeumban a gyönyörű rimóci népviseletbe öltöztetett életnagyságú babák egy hagyományos stílusú parasztházban, régi bútorokkal és hagyományos használati tárgyakkal a korabeli paraszti életstílusnak megfelelően vannak elhelyezve. A múzeumban a Bölcsőtől a sírig című kiállítás keretében minden korcsoport rimóci népviselete megtekinthető. Cím: 3177 Rimóc, Virág út 10. Elérhetőség: Kiss Bertalanné, 06-32-388-266 Nyitva tartás: Előzetes telefonos egyeztetés előnyös.
Rimóc ( kápolna)
Lóci úti Kápolna
Rimóc ( emlékmű)
Rimóc ( feszület)
Rimóc ( emlékház)
Romhány ( emlékmű)
Rákóczi-obeliszk, a romhányi csata emlékműve
Romhány ( különleges hely)
Török-Mogyorófa
Mintegy 25 m korona-átmérőjű, 20 m magas és 250 cm törzskerületű török mogyorófa (Corylus colurna) több mint 300 éves. Írásos feljegyzések szerint a rodostói száműzetésben lévő II. Rákóczi Ferencet meglátogatta egy volt katonája, akinek a fejedelem egy török mogyorófa cserjét adott, hogy ültesse el Romhányban az 1710. január 22-i csata emlékére. Történetek szerint a fát a katona nem a csata helyszínén ültette el, hanem egy távolabb eső dombon. Ennek ellenére évszázadok óta úgy él a nép emlékezetében, hogy a Kastélyka dűlőn lévő fa Rákóczi-mogyorófája.
Romhány ( templom)
1836-ban építették klasszicista stílusban.Egyhajós templom homlokzati síkban álló toronnyal. A főhomlokzat közepén két-két fali pillér felett háromszöges, párkányokkal erősen hangsúlyozott oromzati rész látható. A tornyot barokk sisak fedi. A szentély a hajótól keskenyebb, egyenes záródású. A templom ablakai szegmentívvel záródnak. A belső tér háromboltozatos.
Története: A községet egy 1496-os oklevél Eghazas Rohman néven említette. A név alapján középkori egyházának létezése feltételezhető. 1675-ben a Pongrácz térkép a törökdúlás után megmaradt egyházas helyek között tüntette fel. Az 1711-es Cananica Visitatió rossz állapotban lévő fatemplomot írt le, ennek helyére épült egy barokk templom. 1746- ból fa haranglábról van adatunk, de 1767 és 1832 között viszont már a templom tornyának harangjait sorolják fel. A mai épületet 1936-ban készítette Regele József építőmester klasszicista stílusban.
Romhány ( kúria)
Klasszicista jellegű épület, a XIX sz. elején épült, a XIX. Század végén átépítették. Földszintes, téglalap alaprajzú épület. A főhomlokzatból négy teljes és négy féloszloppal támasztott nyitott portikusz ugrik ki, melyet párkánnal, faltükrökkel tagolt timpanon zár le.A timpanon belsejében körmezőben nemesi címerpajzs látható. A falak díszítés nélküliek.A főbejárat nagyobb előcsarnokba nyílik, a helyiségek részben boltozottak. A Prónay kastélyhoz hasonlóan az udvarát kétoldalt cselédházak zárják le.
Története: Borovszky szerint a kúriát még Sembery Márton építette 1780-ban. Az építés éve vitatható. 1888-ban az épület leégett, mai formáját a XIX. század végi helyreállításkor nyerte el. Időkozben a Laszkári család tulajdonába került. 1945 után a rendőrség épülete volt. 1980-tól mintabolt működött benne. Napjainkban az épület Önkormányzati tulajdon.
Romhány ( kastély)
A Prónay család építette 1780 körül, barokk stílusban. 1945 után TSZ iroda, majd általános iskola volt, aztán a Híradtástechnikai Anyagok Gyára vette meg. Napjainkban Magántulajdonban van. Földszintes téglalap alapú kastély, két oldalán középrizalitta. A főbejárat a középrizalitról nyílik, ezt párkányok tagolják. A megtört vonalú oromzaton a Prónay család címere volt elhelyezve, de a címernek 1980 körül nyoma veszett. Az épületet kontyolt dongafedél borítja. Kétmenetes, középfolyosós helyiségeinek egy része boltozott. A kastély előtti kertet kétoldalt Egykori cselédházak fogják közre, az utca vonalát vaskerítés zárja le.
Bereczki Máté emlékműve
Bereczki Máté 1824. szeptember 24-én született Romhányban. Apja kőfaragó mester volt. Iskoláit sok anyagi nehézségek közt végezte. Falusi iskolákba járt, gimnáziumi tanulmányait Vácon végezte. Ezt követően korrepetálással tartotta fenn magát és elvégezte a Pesten jogot. Megtanult németül és franciául. Részt vette az 1848-49-es szabadságharcban, melynek leverése után álnéven bujdosott. 1862-ben Mezőkovácsházán telepedett le, hol rövid ideig körjegyző volt, majd tíz évig házitanító volt Sármezey Antal Csanád gyermekei mellett. Megvásárolt egy földterületet, melyen megalapította jeles faiskoláját és gyümölcsnemesítő telepét. A magyar és külföldi gyümölcsfajták leírásával a magyar pomológiai szakirodalom megteremtője. Tagja lett a belga Van Mons társulatnak és a német gyümölcsészegyletnek. Munkatársa volt a híres Pomologische Monatshefte című lapnak. Sok csümölcsészeti cikke jelent meg a gazdasági lapokban. 800 gyümölcsfajta pontos megállapítását és leírását végezte el. Legfőbb műve: Gyümölcsészeti vázlatok és a Gyümölcsjegyzék.
Romhány ( híd)
Kőhíd, Nepomuki Szent János szoborral
A török hódoltság idején a török haderő 1592. november 11-én érkezett Romhányhoz, ahova a 40 ezer fő körüli magyar sereg is megérkezett. Az ütközet a magyarok teljes győzelmével végződött, melynek során az akkor még fából készült Lókos patakon átívelő híd is elpusztult. Ennek emlékére készült a mai is meglévő háromlyukú műemlék kőhíd.
A polgármesteri hivatal előtt álló kőből faragott millenniumi emlékoszlopot helyi faragók készítették.
Romhány ( tájház)
Salgótarján Salgóbánya ( vár, várrom)
Salgótarján ( múzeum)
Szanda ( forrás)
Szanda ( kápolna)
Szanda ( tájház)
Kérjük, ajánlják rokonaiknak, távolabbi ismerőseiknek is ezt a közösségi összefogásból létrejött, helyi értékeket őrző, ingyenesen megtekinthető kiállítást!
Szanda ( vár, várrom)
Szirák ( kastély)
volt Teleki-Degenfeld kastély
Ma kastélyszállóként üzemel.
Szirák ( templom)
Szátok ( templom)
Szátok ( emlékmű)
Katolikus emlékmű
Szécsény ( múzeum)
Szécsény ( vár, várrom)
Szécsény ( templom)
Szécsény ( kápolna)
Benczúrfalvai Szeplőtelen Fogantatás kápolna
Pösténypusztai Szűz Mária szent neve templom
Szécsény ( szobor)
Szécsény ( emlékház)
XVIII. századi gyógyszertár
Szécsény ( emlékmű)
Szécsény ( park)
Szécsény ( különleges hely)
Tereske ( templom)
Tereske ( horgásztó)
Tereske ( múzeum)
Terény ( park)
Terény ( templom)
Terény ( múzeum)
Terény ( tájház)
Terény ( galéria)
Istállógaléria és Akol
Terény ( emlékmű)
Mozgó harangláb
Terény ( műemlék épület)
„PALÓCHÁZ” külső nyeregkemencével
Terény ( emlékház)
„PALÓC VENDÉGHÁZ” helyi palóc ételek receptjei
KÉZMŰVES FOGLALKOZTATÓ HÁZ
Terény ( kiállítás)
„JOHANNITÁK TÖRTÉNETE” kiállítás
PALÓC PORTÁK KÖZÖS UDVARRAL
HOBBI ASZTALOS MŰHELY
Terény ( fűvészkert)
VADRÓZSAKERT
FOTO KIÁLLÍTÁS
CSERBÓKA JÁTÉK MŰHELY
Varsány ( különleges hely)
Tábi fűzfa
Varsány ( emlékház)
Varsány ( templom)
Varsány ( kúria)
Harmos–Kiss kúria
Varsány ( kastély)
Tábi kastélyrom
Varsány ( múzeum)
Varsány ( kápolna)
Érsekvadkert ( emlékház)
Gazdag helytörténeti gyűjteménynek ad otthont a Helytörténeti Emlékház, amely 2005-től működik. Gyűjtője és gondozója a Réti házaspár, mindketten nyugdíjas pedagógusok.
Érsekvadkertet már 1227-ben az esztergomi érsek vadaskertjeként említik az okiratok.
Első községi pecsétjében (1795) és a mai címerében Szent Albert püspök, I. István királyunk bérmálójának alakja található. Az itt élők mezőgazdasággal, állattenyésztéssel foglalkoztak, a kendertermesztés, feldolgozás mesterei voltak. Maguk fonta, szőtte, varrta, hímezte ágyneműivel, öltözetükkel Nógrád-megye egyik legszebb, legszínesebb palóc öltözetét hozták létre és viselik olykor ma is. Jellegzetes kontyos, később nagy kapubeállóval épített lakóházaik legtöbb bútorát, mezőgazdasági eszközeiket falusi mesterek vagy maguk készítették.
A Réti házaspár munkája tette lehetővé, hogy legyen emléke ennek a szorgos, hívő népnek, a kornak, amikor gáz, villany, vízvezeték, műanyag nélkül tisztább, emberibb életet éltek verejtékes munkában a szép nagy családok. Ezt példázza a kiállítás szereplőjeként a 8 felnőttből és a 3 gyermekből álló bábcsalád is.
Érsekvadkert ( galéria)
Hola Galéria
Érsekvadkert ( templom)
Érsekvadkert ( kápolna)
Érsekvadkert ( kúria)
Drágffy-kúria
Műemlék jellegű, késő barokk kúria, 1790 körül épült. Több átalakítás, felújítás után bölcsődeként hasznosították, majd kiállítási célokat szolgál. Az épület műemléki védelem alatt áll. A kúria főépületét kettős nyeregtető fedi, az udvari homlokzaton dór fejezetű pillérekkel megtámasztott, mellvédes tornác fut végig. Holakovszki István Pro Cultura-díjas tanár vásárolta meg a kúriát, majd saját pénzéből hozatta rendbe. Elképzelése szerint helytörténeti kiállítás, képzőművészeti galéria és alkotókör céljára hasznosítják majd a hajdanvolt úri lakot.
Érsekvadkert ( műemlék épület)
Az egykori intézői lak 1840 körül épült késő klasszicista stílusban. Az épületet később szolgálati lakásként hasznosították, majd állaga erősen leromlott. Magántulajdonban van és felújították.
Érsekvadkert ( Tó)
Érsekvadkert Horgásztó
kellemes környezetben várja a horgászni, pihenni vágyókat

matches: kúria kúria kúria kúria kúria Kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria Kúria kúria kúria


text:
Elutasította a VaMaDiSz indítványát a Felső Bíróság
Döntést október 20-án hoznak majd.
Az újvidéki Felső Bíróság másodszorra is elutasította a Vajdasági Magyar Diákszövetség által javasolt tanú kihallgatását a Jogi Kar ellen indított perben. Az ügy újratárgyalását ma tartották Újvidéken. Az újabb elsőfokú ítéletet várhatóan egy hét múlva hozzák meg.
A tárgyalás mindössze néhány percig tartott. Ez idő alatt a bíróság elvetette a VaMadiSz indítványát, hogy hallgassák ki az általuk javasolt tanút, majd pedig kitűzte a döntéshozatal dátumát október 20-ára. A diákszövetség által javasolt tanú kihallgatását a bíróság ugyanazokkal az érvekkel utasította el, mint korábban is, miszerint a VaMaDiSz már csak a határidők lejárta után jelezte a tanú létezését. A tárgyalás ugyan nyilvános volt, és az újságírók, illetve civilek is részt vehettek rajta, de ennek ellenére senkinek sem volt lehetősége felvételeket készíteni. Az újvidéki Jogtudományi Kar jogi képviselője szerint ezek után nem maradt más hátra, mint kivárni a bíróság újabb elsőfokú ítéletét. Dejan Ukropina, ügyvéd: „A bizonyítási indítványt már a korábbi eljárás során elutasították. A Fellebbviteli Bíróság a másodfokú döntés indoklásában kitért arra, hogy ez a döntés nem sérti az eljárást. Ezt az indítványt most újra elutasították. Tehát a mai főtárgyaláson valójában nem voltak sem új bizonyítékok, sem új tények. A bíróság lezárta a tárgyalást és kitűzte a döntéshozatal időpontját. Megvárjuk, hogyan döntenek majd október 20-án.”
A VaMaDiSz jogi képviselőjének elmondása szerint új tanúkat már nem lehet beidézni, a helyzet azonban, mint mondja, nagyon specifikus, mivel az állítólag hátrányos megkülönböztetésben részesült fiatalok nem feltétlenül vannak olyan helyzetben, hogy könnyen vállalni tudják a perben való részvételt, illetve annak esetleges következményeit. Veljko Milić, ügyvéd: „Az egyetemisták, akik a kialakult helyzet ellenére is beiratkoztak a karra, nagy valószínűséggel félelemből vagy egyéb okokból nem adják nevüket ehhez a perhez. Az ügyésznek nem ismeretes, hogyan hívják az esetleges szemtanúkat, ebből kifolyólag pedig nem tudjuk javasolni őket. Ezeket az érveket is ismertettük az eljárás során, de a bíróság nem fogadta el őket.”
A javasolt tanú vallomása vitathatatlan és megkerülhetetlen bizonyíték lenne arra, hogy diszkrimináció történt - mondta a tárgyalást követően Sóti Attila, a diákszövetség elnöke. Véleménye szerint a bíróság és a Jogtudományi Kar illetékesei mindent megtesznek annak érdekében, hogy a tanú kihallgatására ne kerüljön sor. „A másodfokú ítélet kitér a tanúnk kihallgatására, és csak részben ad helyet az elsőfokú döntésnek, hiszen hibaként rója fel azt, hogy nem lett kihallgatva. Ugyanakkor elfogadja azt, hogy valóban nem tudtuk időben a tanúnkat javasolni. Tehát, hogy ő későn jelentkezett, és a határidők lejártak. De hihetetlen, hogy ez ennyire sokáig kihat. Én személy szerint, mint a VaMaDiSz elnöke, az igazságban továbbra is hiszek. De én azt hiszem, hogy ez a per rámutatott és rámutat arra, hogy ebben az országban még mindig nagyon komoly problémák vannak, és hogy jogbiztonságról nem igazán tudunk beszélni 2017-ben sem.”
A diákszövetség elfogadhatatlannak és megalapozatlannak tartja az újratárgyalás kimenetelét, újabb lépésekről azonban még nem született konkrét döntés - mondta el Sóti Attila. A VaMaDiSz még 2015-ben indított eljárást az újvidéki Jogtudományi Kar ellen, mivel az intézmény nem volt hajlandó magyar nyelven is lehetővé tenni a felvételi vizsgákat annak ellenére sem, hogy a tartomány rendelete értelmében ezt meg kellett volna tennie.
Felső Bíróság

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
"DEVIZAHITELEK" - TITKOSAK AZ INFÓK A VALÓDI KÁRRÓL - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Devizahitelek – Titkosak az infók a valódi kárról – Oszd meg!
A kormány és a Bankszövetség célja az, hogy elhitessék a devizahitelesekkel, hogy most már nincs több teendőjük és csak várniuk kell arra, hogy a bankok majd tisztességesen elszámolnak – mondta lapunknak Lázár Dénes Ausztriában dolgozó ügyvéd.
– Most, hogy megszületett az első devizahiteles törvény, van teendője a devizahiteleseknek vagy egyszerűen csak várniuk kell arra, hogy a bankjuk majd értesíti őket?
– A kormány és a Bankszövetség célja az, hogy elhitessék a devizahitelesekkel, hogy most már nincs több teendőjük és csak várniuk kell arra, hogy a bankok majd tisztességesen elszámolnak. A Bankszövetség főtitkára korábban hangot adott azon igényeknek, hogy a kormány akadályozza meg a devizahitelesek pereit. A most elfogadott törvény ebből a szempontból teljesíti a Bankszövetség igényeit, mert hatalmi szóval leállít több ezer folyamatban lévő pert. A törvény azonban nem vonatkozik az összes devizahiteles perre. Emiatt sok olyan semmisségi ok van még, amelyek alapján lehet továbbra is pereket indítani. A devizahiteleseknek azt kell most eldönteniük, elhiszik-e azt, hogy a kormány és a Bankszövetség őszintén és tisztességesen a probléma megoldásán dolgozik-e. Aki ezt elhiszi, annak nem kell perelnie. Aki azonban gyanakszik arra, hogy egy újabb átverés készülődik, annak érdemes elgondolkoznia a perelésen.
-Szakértők a törvény elfogadása óta egyfolytában számolgatnak, hogy százezreket vagy akár millión felüli összegeket kapnak vissza a hitelesek. Milyen átverésre gondol?
– Három küzdelmes év után és több ezer per elindítása árán rákényszerítették a devizahitelesek a kormányt arra, hogy lépjen valamit a bankokkal szemben. Ha ennek alapján hirtelen kiderül, hogy ekkora összeget kapnak vissza, mindenkiben joggal merül fel a kérdés, vajon mennyi járna, ha betartanák a törvényeket. Ennek a többszöröse. A kormány tehát azzal veri át a hiteleseket, hogy lényegesen kevesebb pénzt ad vissza nekik, mint amennyi a jog szerint járna nekik. Továbbá a törvények betartása esetén a devizahiteleseknek nem csak pénz járna vissza, hanem le is zárhatnák a szerződéseiket. Ez utóbbit azonban a hatalmi elit mindenáron meg akarja akadályozni.
– Olvastam olyan szakértői véleményeket, hogy továbbra is érdemes perelniük az adósoknak a pénzintézeteket. Honnan tudják, hogy indítsanak eljárást vagy sem?
– Ilyen szakértői véleménnyel nem találkoztam, de könnyen lehet további semmisségi okokat találni a szerződésekben. Ilyen például az, hogy sok devizahiteles szerződésben nincs feltűntetve a hitel összege devizában. Akinek a szerződésben csak egy forint összeg szerepel, és a bank a szerződésben azt írta, hogy hitel deviza összeg, az a szerződés helyreállíthatatlanul semmis, mert nem tartalmazza a tartozás összegét. Ezt már több bírósági ítélet is kimondta, s ezt egyértelműen elismerte a Kúria is a 6/2013. Sz. polgári jogegységi határozatában. A Kúria bírái jelenleg állítólag azon törik fejüket, hogyan lehetne ezt a semmisségi okot is kimagyarázni. Ismereteim szerint eddig nem találtak a bankok számára elfogadható megoldást.
– Miért akarnák a bíróságok minden áron érvényben tartani a szerződéseket?
– A jog betartása és a szerződések felbontása lényegesen több veszteséget okozna a bankoknak, mint az, hogy most törvénnyel átírják a szerződés egyes feltételeit. Sok bíró valószínűleg azt hiszi, az ország érdeke az, hogy érvénytelen szerződések érvényben maradjanak, mert így elkerülhető egy esetleges pénzügyi válság. A gond az, hogy azok a bírók, akik ezt gondolják, nem értik a hatalmi ágak szétválasztásának lényegét. Azt, hogy minden hatalmi ágnak megvan a pontosan körülhatárolt feladata. A igazságszolgáltatásé az, hogy kikényszerítse a törvények betartását. A végrehajtó hatalomé pedig az, hogy gondoskodjon a gazdasági stabilitásról. Ha egy bíró úgy hoz ítéletet, hogy semmibe veszi a törvényeket annak érdekében, hogy védje a gazdasági stabilitást, akkor azzal rombolja az igazságszolgáltatás tekintélyét és túllépi a hatáskörét.
– Ebben a helyzetben kihez forduljanak a devizahitelesek?
-A PITEE ( Pénzügyi Ismeretterjesztő és Érdekképviseleti Egyesület) egyesület weboldalán van egy cikk, ami arról szól, hogyan érdemes kiválasztani a megfelelő ügyvédet. A „hitelsikerek" weboldalon is érdemes tájékozódni. Az egyesület és én a meglévő ügyeinkre koncentrálunk, több ügyfelet elvállalni nem tudunk. Az ügyvédek közötti versenybe pedig nem akarunk beavatkozni, ajánlani sem szoktunk senkit. Sajnos akad, olyan ügyvéd, aki a saját pecsenyéjét sütögeti. A bankok jogászai például a devizahiteles szerződésekért duplán kaptak díjazást. Egyszer, amikor megírták a semmis szerződéseket, kifizette őket a bank. És még egyszer, amikor a semmis szerződés miatti perben a bíróság kijavítja a semmis szerződést és megítéli nekik a költségtérítést. A szerződések bírósági toldozgatása-foltozgatása gyakorlatilag ingyen pénz a bankjogászoknak. Egy jogállamban csődbe menne az az ügyvéd, aki semmis szerződéseket készít. Ezzel szemben nálunk duplán megfizetik érte. Ez is azt mutatja, mennyire abszurd módon működik Magyarországon az igazságszolgáltatás.
– Mi lesz most azokkal a perekkel, amelyek folyamatban vannak? Oka fogyottá tette őket a devizahiteleseket érintő törvény?
-Egyelőre nem tudni, mi lesz ezeknek a pereknek a sorsa. Viszont az elmúlt hetekben több utalást is lehetett hallani a kormány szándékairól. A Kúria bírái pedig már többször is elmondták, hogy a bíróságok nem bírják a pereket megoldani. Ha összerakjuk a jelenleg ismert mozaik darabokat, akkor sok jóra nem számíthatunk. Mindenki, aki perben áll a bankjával, vagy aki perre készül, tudatában kell, legyen annak: hiába van igaza, az igazságszolgáltatás elfogult a bankok javára. A kormány és a bíróságok minden jel szerint arra készülnek, hogy bosszút álljanak azokon a fogyasztókon, akik perelni merték a bankjukat. A kormány adósmentési koncepciójának ugyanis része az is, hogy a pert indító fogyasztókra akarják terhelni a perek költségeit, illetékkel és ügyvédi költséggel együtt. Tehát hiába perel valaki teljesen jogosan a bankja ellen, mégis viselnie kell majd a per költségeit. A kormány és a bíróságok nevelési célja egyértelmű: azt a fogyasztót, aki küzd a jogaiért, meg kell büntetni.
– Igen erős és keserű megállapítás ez. S ha nyer a devizaadós, akkor nem a pervesztes banknak kellene állnia a perköltséget?
– Pontosan. Alapesetben, ha valaki sikeresen perel, akkor az illetéket és az ügyvédi képviselet költségeit a vesztes félnek kellene viselnie. Ha azt feltételezzük, hogy egy átlagos deviza-alapú hitel 8 millió forint, akkor a bírósági illeték közel félmillió forint az ügyvédi díj pedig néhány százezer forint. Ezeket a költségeket a bankoknak meg kellene téríteniük a fogyasztóknak. Nálunk ezzel szemben a kormány és a bíróságok arra készülnek, hogy a most elinduló új típusú bírósági eljárásokkal oka fogyottá tegyék a többi korábbi pert, amit a devizahitelesek indítottak. Ha pedig egy per oka fogyottá válik, akkor a bíróságok a pereket meg fogják szüntetni. A per megszüntetésének a következménye pedig az lesz, hogy a devizahitelesek nyakán marad az illeték és a saját ügyvédjének a költsége. A devizahitelesek tehát azt fogják látni, hogy pereltem, igazam volt, és mégis ráfizettem a perköltségekkel. Ezek után mindenki háromszor is meg fogja gondolni azt, hogy akar-e pereskedni Magyarországon.
– Megfordult a bizonyítási teher, most a bankoknak kell bírósághoz fordulniuk, ha bizonyítani akarják, hogy nem volt tisztességtelen az egyoldalú kamatemelést, költségemelést, díjemelést lehetővé tevő szerződéses kikötés. Elképzelhetőnek tartja, hogy a pénzintézetek megnyerik ezeket a pereket?
– A bankok és a kormány közötti huza-vona nem a bíróságokon fog eldőlni. Egyik érintett félnek sem érdeke az, hogy a nyilvánosság ellenőrizni tudja, milyen érdekek mentén születik megoldás. Emiatt a bankok és a kormány közötti viták zárt ajtók mögött fognak zajlani. Az országban egy szűk hatalmi elit fogja ismerni a részleteket. A lakosságnak csak a számlát kell majd kifizetnie. A bankoknak egyébként semmi okuk nincs bízni abban, hogy a bíróságok függetlenül fognak dönteni. Az elmúlt hónapokban nyilvánvalóvá vált, hogy a bíróságok nem függetlenek a végrehajtó hatalom akaratától. Valószínűleg, ezeknél a pereknél sem lesznek a bíróságok függetlenek. Ezen kívül a perek elintézésére megszabott szűk határidők teljesen komolytalanná teszik ezeket az eljárásokat. Ezek a perek arra jók, hogy cirkuszt adjanak a népnek, amíg a háttérben folynak az egyeztetések.
– Egy emberként hördül fel a szakma és kéri ki magának, hogy az igazságszolgáltatás nem független, szerintem a Kúria elnöke rögtön pert indít.
– Annak, hogy az igazságszolgáltatás nem független a végrehajtó hatalomtól, számtalan jele van. Szívesen folytatnék nyilvános vitát erről akár a Kúria elnökével is. Egy per lehetőséget adna arra, hogy nyilvánosan vitázzunk. A Strasbourgi Bíróság pedig megvédené a véleménynyilvánításhoz fűződő jogomat. Egyébként, ha ezen az állításon egy emberként hördülne fel a szakma, akkor azt hallanánk. Ezen a kijelentésen csak azok háborodnak fel, akik felségsértésnek tekintik a bírósági rendszer kritikáját. A magyar jogi kultúrában ugyanis tilos a bíróságok munkáját nyíltan bírálni. Láttuk, hogy a bírói elit a köztársasági elnök segedelmével páros lábbal rúgta ki azt a bírót, aki nyilvánosan kritizálni merte az igazságszolgáltatás működését. Ezeknek a bíráknak a bosszúja valamilyen formában engem is utol fog érni, de akkor majd elmondhatom, hogy legalább megpróbáltam.
– Szakértőként hogy látja, tényleg meg lehet oldani törvényi úton a devizahitelesek problémáját?
– Amióta elkezdtük az egyesület tagjaival a munkánkat, azt mondjuk, hogy a devizahitelesek ügyét a bíróságoknak kell megoldaniuk. Szerintünk a jogállami elvekkel ellentétes az, hogy a parlament átír meglévő szerződéseket. Sajnáljuk, hogy a magyar bírói elit és az Alkotmánybíróság nem érzi szükségesnek a hatalmi ágak szétválasztását biztosítani. Sajnálatos, hogy a bírói elit nem képes kialakítani és megvédeni a demokratikus jogállami hagyományokat. Ez a tudás Nyugat-Európában már 150-200 éve fejlődik. Nálunk azonban még nem tudott gyökeret verni.
– Azért nyúlt a kormány törvényi eszközökhöz, mert a bíróságoktól nem várható az, hogy néhány hónapon belül jogerős döntéseket hozzanak több százezer devizahiteles ügyében. Ráadásul az ő problémájuk súlyos makrogazdasági probléma is. Rendkívüli esetekben a jog megengedi az állami beavatkozást. Nem gondolja?
– Nem gondolom. Egy jogállamban nem megengedett az, hogy az állam törvénnyel beavatkozzon polgári jogi szerződésekbe. Ez Európa fejlettebb országaiban elképzelhetetlen. Ha ott nincs rá szükség, akkor Magyarországon miért van? Az egy tévhit, hogy a bíróságoknak több százezer pert kellene néhány hónapon belül eldönteniük. Ha a bíróságok ítélkezési gyakorlata érthető és következetes lenne, akkor a bankok belátnák, hogy nincs értelme pereskedniük, mert csak a saját veszteségeiket növelik.
– A kormány folytatja az adósmentést. Érheti meglepetés amiatt, hogy ha nemzetközi fórum elé kerül a törvény, akkor azt az Európai Bíróság elkaszálja?
– Ezt a törvényt az igazságügyi miniszter készítette elő. A javaslat beterjesztése előtt tárcája a Nemzetgazdasági Minisztériummal, a nemzetgazdasági tárca a Bankszövetséggel egyeztetett. A miniszter pedig az Országos Bírósági Hivatalt kereste meg annak érdekében, hogy a polgári perjogi szabályokat áttekintsék. Erre a törvényre az Alkotmánybíróság előzetesen rábólintott. Továbbá a törvényt nyíltan támogatták a Kúria bírái, amit aztán a parlament 99 százalékos többséggel szavazott meg. Ez a törvény magában hordozza Magyarország összes jogi tótum-faktumjának a tudását. Ilyen előzmények után rendkívül kellemetlen lenne az, ha ezt a törvény egy nemzetközi bíróság elkaszálná. Ha ez megtörténne, az az egész magyar hatalmi elit szegénységi bizonyítványa lenne. Ugyanakkor azt gondolom, hogy a bankoknak lenne bőven okuk az Alkotmánybírósághoz fordulni jogvédelemért. Az OTP egyik sajtó nyilatkozatában fel is vetette ennek a lehetőségét. Érdeklődéssel figyelem, hogy vajon az OTP beváltja-e ezt a fenyegetését. A feltételezésem ugyanis továbbra is az, hogy a bankoknak nem érdekük a törvény elkaszálása.
– A bankok számára 600- 1000 milliárd forint veszteséget okoz a törvény. Miért előnyös a számukra mégis?
– Ezt az összeget a Magyar Nemzeti Bank dobta be a köztudatba, ám nem tudjuk, hogy mi alapján számolta ki. A bankok és a kormány közös érdeke, hogy eltitkolja előlünk, mekkora a valódi kár és hogy ennek mekkora részét viselik a bankok, mekkorát a költségvetés és mennyit hárítanak a devizahitelesekre. A lényeges kérdések zárt ajtók mögött fognak eldőlni.
Lázár Dénes ügyvéd 38 éves
Egyetemi tanulmányait a Passaui Egyetem jogi karán és az Eastern Illinois Egyetem közgazdaság-tudományi karán végezte. 2002-ben diplomázott és 2006-ban szerzett ügyvédi képesítést. A német és az angol ügyvédi kamarák tagja; Magyarországon és Ausztriában mint európai közösségi jogász tevékenykedik. 2006 és 2010 között a Freshfields Bruckhaus Deringer nemzetközi ügyvédi iroda budapesti és bécsi irodáinak volt a munkatársa, ahol a pénzügyi jog szakértőjévé vált. Jelenleg Bécsben él. – Figyelo.hu
Akár kétmilliót is kaszálhat egy átlagos devizahiteles Azt már korábban kiszámoltuk, hogy mennyi jár vissza a devizahiteleseknek az árfolyamrés miatt,...

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria bíróság


text:
1 Fővárosi Bíróság 7.K.31012/2005/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a Vodafone Magyarország Mobil Távközlési Rt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen (Hiv.sz.: Vj-115/2004.) verseny ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indult perében meghozta az alábbi Í t é l e t e t: A bíróság a felperes keresetét elutasítja. A bíróság kötelezi a felperest, hogy az Illetékhivatal külön felhívására - az ott megjelölt időben és módon - fizessen meg (tizenhatezerötszáz) forint le nem rótt kereseti illetéket. A bíróság kötelezi a felperest, hogy fizessen meg alperesnek 15 napon belül (tízezer) forint perköltséget. Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye a Fővárosi Ítélőtáblához, melyet a Fővárosi Bíróságon lehet 3 példányban benyújtani. I N D O K O L Á S A felperesi társaság március 10-e és május 17. napja között honlapjának a prog.vodafone.hu/keszulekek/keszulek.asp címen elérhető oldalán közzétett telefonkészülékekkel kapcsolatos tájékoztatóban, a telefonkészülékek kedvezményes árait akként tüntette fel, hogy annak alkalmazási feltételeként - a szóban forgó oldalon - csak a három éves előfizetői hűségnyilatkozatot jelölte meg, elmulasztotta azonban közölni, hogy a kedvezményes ár csak egy meghatározott tarifacsomag egyidejű választásával együtt
2 érvényes. Ezek a készülékek alkalmasak voltak az úgynevezett Live" tartalomszolgáltatás elérésére, melyeket kizárólag felperesi társaság biztosít az előfizetőinek. Az alperesi versenyhatóság Vj-115/2004/17-es számú november 25. napján kelt határozatával megállapította, hogy a fenti magatartás a fogyasztók megtévesztésére alkalmas volt (fogyasztói döntés szempontjából lényeges feltételt nem közölt). A határozat kifejtette, hogy a fenti nem közölt feltétel lényegesnek minősült, mert az ár nagyságával volt kapcsolatos, az ár pedig a fogyasztói döntést befolyásoló legfontosabb tényező. A megtévesztés hatása nem feltétlenül önmagában az, hogy annak hatására hányan vásárolják meg az adott készüléket, hanem az hatást gyakorolhat a felperes más termékeinek forgalmára, mivel az értékesítési pontokra becsalogathatja" a vevőt. Mindezért a felperes megsértette a Tpvt. 8. (1) bekezdés és (2) bekezdés c.) pontját, figyelemmel atpvt. 9. -ára is. A határozat ismertette a vizsgálói állásponton és a felperes védekezésén túl a Vj-6/2004 számú eljárásban lefolytatott piackutatás jelen ügyre vonatkoztatható eredményeit is, így azt, hogy mobil telefonvásárlás előtt a fogyasztók 83% tájékozódik az adott szolgáltató internetes honlapján, 88%-a pedig más internetes forrást is felhasznál. A felperes keresetében kérte a határozat akkénti megváltoztatását, hogy a bíróság mellőzze a jogsértés megállapítását. Előadta, hogy a hiányolt feltétel az internetes honlap más oldalán elérhető volt, még pedig olyan oldalon, melyet a fogyasztó nem kerülhetett el. Megítélése szerint túlmutat, mind a bírói gyakorlaton, mind alperes előzetes álláspontján az az alperesi értelmezés, hogy minden információt összesűrítve meg kell jeleníteni. Az alperes érvelése már csak azért is okszerűtlen, és a reklámozási gyakorlatot elbizonytalanítja, mert lényegében az ár nagyságával kapcsolatos minden adott termékre vonatkozó paraméter (formája, illata, vonatkozó jogszabályok, általános szerződési feltételek stb.), így minden feltétel árbefolyásolónak minősül, így ahhoz az abszurd következtetéshez juthatunk, hogy minden feltétel lényeges és ekként megtévesztő lehet. Amellett, hogy más reklámanyagokban helyesen szerepelt a kedvezményes árra vonatkozó információk, a magatartás rövid időtartama mellett azért sem torzíthatta érdemben a piaci viszonyokat, mert olyan szolgáltatáshoz kapcsolódó termékről van szó, melyet a magyar távközlési piacon egyedül felperes nyújt (Vodafone Live), egy olyan termékkel összekapcsoltan (Sharp GXlOi készülék), amely terméket kizárólagosan forgalmaz, és így ahhoz hasonló szolgáltatása más
3 versenytársnak nincs. Ezért megítélése szerint a közérdek jelen eljárás megindítására nem állt fenn, már pedig a közérdek fennállta a versenyfelügyeleti eljárás egyik feltétele, annak hiányában az nem folytatható le. Előadta azt is a tárgyaláson, hogy a tárgybani honlap a készülékspecifikációkat tartalmazta, tehát azt, hogy a készülékek mint tudnak. Itt az árinformáció már csak másodlagos információ, az meg különösen, hogy akciós csomagban is megszerezhetők. Az alperes kérte a felperes keresetének elutasítását és felperes perköltségben történő marasztalását, a határozatában foglaltakat mindenben fenntartotta. A bíróság megállapította, hogy a felperes keresete nem alapos. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (továbbiakban Tpvt.) 8. (1) bekezdésének első mondata szerint tilos a gazdasági versenyben a fogyasztókat megtéveszteni. Ugyanezen cikk (2) bekezdésének c.) pontja értelmében megtévesztésnek minősül különösen, ha az áru értékesítésével, forgalmazásával összefüggő, a fogyasztó döntését befolyásoló körülményekről megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak. A bíróság osztotta azon alperesi határozatban kifejtett álláspontot, hogy egy adott készülék kedvezményes áron való értékesítése körében az értékesítés lényeges feltétele az, hogy a kedvezményes ár kizárólag egy meghatározott szolgáltatás (tarifacsomag) igénybevételével együtt érvényes. A felperes érvelése ebben a körben azért nem volt elfogadható, mert az alperes nem azt állapította meg határozatában - tartalma szerint-, hogy általában az ár nagyságával kapcsolatos minden paraméter lényeges feltétel lenne, hanem azt, hogy egy kedvezményes, tehát a normál ártól való lényeges eltérés, milyen ezt kompenzáló" lényeges kötelezettségekkel (hűségnyilatkozat, meghatározott tarifacsomag választás) jár. A bíróság a kereseti érvelésre figyelemmel és egyben arra reagálva - a határozati megállapításokon túl - rámutat arra, hogy az internetes oldalakon megjelenített tájékoztatásnak, a megjelenítés módjára, jellegére tekintettel fokozottan pontosnak kell lennie. A felhasznált közvélemény-kutatási adatoktól függetlenül is, mint köztudomású tény leszögezhető (és ezt felperes személyes véleménye is alátámasztotta 3. jkv. 2. old utolsó két bek.), hogy egy termék megvásárlásának igénye esetén felmerülő információk megszerzése-
4 amennyiben azt nem valamely konkrét reklámanyag váltja ki - a fogyasztói szokásoktól és a termék jellegétől függően gyakorta az interneten keresztül történik első körben. Különösen így van ez olyan termékek esetén, amelyek egymást lényegében helyettesítik, de az oligopol piacon működő termékdifferenciálást célzó piaci technikák folytán azok nehezen egybevethetők (pl. mobilszolgáltatások), mivel az internet, az egyéb kommunikációs eszközöktől eltérő jellegéből adódóan más eszköznél alkalmasabb arra, hogy az információk teljes körűen - akár összehasonlíthatóan - gyorsan és kényelmesen megismerhetők legyenek, az információk teljes körű rendelkezésre bocsátásnak sincs technikai akadálya. Ebből is következik az a szintén nyilvánvaló tény, hogy a korábbi lehetőségekhez képest, amikor is az információ megszerzésének lehetőségei korlátozták a fogyasztó döntését, az internet esetében az információk nagy mennyiségének szelektálása, a releváns információk kiválasztása nehezíti meg fogyasztó döntését, az információk feldolgozását (és nem az információk részleges hiánya). Megjegyezhető, hogy ezt a nyilvánvaló tényt fejezi ki az internetes nyelvhasználat szörfölés" fogalma is, az internet használó (jelen esetben fogyasztó), információk tömegének felszínén siklik" egészen addig, amíg a releváns információkat, a releváns oldalt ki nem választja. Ezért a bíróság teljes mértékben egyetértett azon alperesi állásponttal, hogy különösen fontos érdek fűződik ahhoz, hogy egy kedvezményes ár feltételeihez kapcsolható lényeges információk az adott kedvezményes árat tartalmazó oldalon ( még ha más oldalon is van árközlés) legyenek elérhetők és ne más, akár az elérés során szükségszerűen fogyasztó által megtekintett oldalakon, mivel azokat a fogyasztó a fenti köztudomású és az internét immanens működéséből adódó általános és szükségszerű felhasználási technika következményeként nagy valószínűséggel nem ismeri (ismerheti) meg. A felperesi eljárás lényegében azt használja ki; hogy nagy tömegű információs csatorna esetén, az információk nem felhasználó barát elérhetősége, a lényegi és lényegtelen információk logikailag kevéssé strukturált megjelenítése könnyen válhat a felhasználó (fogyasztó) információs igényei kielégítésének gátjává, elősegítve a releváns információkban való tévedést, mely egyenértékű a termékvásárláshoz kötődő információk esetén a Tpvt. III. fejezetében tilalmazott fogyasztók döntésének tisztességtelen befolyásolásával. Ami felperes azon érvét illeti, hogy a piacon nem létező szolgáltatásról és készüléktípusról van szó ezért a verseny torzításáról sem lehet beszélni, a bíróság rá kíván mutatni arra, hogy egy adott szolgáltatás, vagy termék részleges specifikálására, vagy differenciálására való törekvés még nem jelenti azt, hogy a fogyasztó szempontjából az adott termék vagy
5 szolgáltatás funkcionálisan eltérő lenne más hasonló jellegű termékektől, ekként nem állítható alappal az, hogy a felperes által felajánlott készülék (és az ahhoz tartozó díjcsomag) ne más szolgáltató szolgáltatásával vagy megajánlott készülékével versenyezne a fogyasztókkal, illetve ne más szolgáltatások és termékek forgalmát, értékesítését befolyásolná. Ami felperes közérdek fennállta körében való hivatkozását illeti a bíróság a fentieken túl leszögezi, hogy bár a versenyfelügyeleti eljárás megindításáról történő döntés körében a versenyhatóságnak valóban többek között azt kell vizsgálnia, hogy fennáll-e a közérdek az eljárás megindítására, azonban a versenyfelügyeleti eljárás megindítását követően az eljárás tényéből következően megdönthetetlen vélelemnek tekinthető a közérdek fennállta, a közérdeket maga a versenyhatóság képviseli. Ezért bár lehet arra hivatkozni az eljárás meg nem indítása esetén, hogy az ügyben a közérdek fennáll a versenyfelügyeleti eljárás lefolytatására, de fordítva ez nem lehet alapos: a közérdek csekély volta esetén a szankcionálás mellőzhető. Jelen ügyben egyébként a bíróság egyetértett abban alperessel, hogy a jogsértőnek minősített magatartás, annak esetleges gyakorlattá válása, tömegesen sérthetné a fogyasztók termék- és szolgáltatásválasztáshoz kapcsolódó információk megismeréséhez fűződő jogát, ekként az ilyen magatartások elterjedésének megakadályozása a köz érdekében indokolható. Végül a bíróság megjegyezi, hogy bár a tárgybani honlap lehet, hogy az adott telefonkészülék specifikációnak megismerhetőségét szolgálta alapvetően, azonban nem vitatható, hogy árinformációkat is tartalmazott, melyek célja a fogyasztói figyelem felkeltése, a választás elősegítése. Ehhez viszont a fentiekben kifejtettek szerint a teljes körű lényeges információkat meg kell adni. A bíróság mindezekre tekintettel a felperes keresetét a Pp.339. (1) bek alapján elutasította. A bíróság a perköltségről a Pp.78. (1) bek. és 82.E (2) bekezdése, valamint a 32/2003 IM rendelet 3. (3) bekezdése alapján döntött. Budapest, év október hó 26. napján Jogerős: november 30-án.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság