text:
III/00872/2018
Ügyszám: III/00872/2018
Első irat érkezett: 05/17/2018
Az ügy tárgya: A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 72. § (5) bekezdésének a) pontja, valamint a 71. § (3) bekezdésének a) és b) pontja és 71. § (4) bekezdésének b) pontja elleni bírói kezdeményezés (haszonbérleti szerződés jóváhagyásának megtagadása)
Az indítványozó bíró - az Abtv. 25. § alapján, az eljárás felfüggesztése mellett - a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel (Földforgalmi tv.) összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény (Fétv.) 72. § (5) bekezdésének a) pontja, valamint a 71. § (3) bekezdésének a) és b) pontja és 71. § (4) bekezdésének b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítását, megsemmisítését és a Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 9.K.27.472/2017. számon folyamatban lévő eljárásban történő alkalmazási tilalmának elrendelését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó bíró előadta, hogy az előtte folyamatban levő eljárásban a felperes harmadik személyként haszonbérleti szerződéssel a haszonbérbeadó osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanát kívánta használatba venni. Az ajánlattételre megküldött haszonbérleti szerződés - melyet az ingatlan-nyilvántartás adatai alapján állítottak össze - tartalmazta, hogy amennyiben 30. napon belül nem érkezik vissza az ajánlattétel aláírva, akkor elfogadottnak tekintik, és kifüggesztik az illetékes hivatalnál. Az ajánlat "nem kereste" jelzéssel érkezett vissza. Ezt követően a szerződést Vigándpetend Község Önkormányzat hirdetőtábláján a felperes kérelme alapján kifüggesztették. Az alperesi kormányhivatal a Földforgalmi tv. 51. § (1) a) pontja alapján azonban a haszonbérleti szerződés jóváhagyását megtagadta, arra hivatkozással, hogy semmis a szerződés, ugyanis a haszonbérbeadó már 2012-ben elhalálozott.
A Fétv. 72. § (5) bekezdése kifejezetten szabályozza azt az esetet, amikor a haszonbérbeadó tudomást sem szerez az ajánlat tartalmáról. A Fétv. ezen rendelkezése visszautal és alkalmazni rendeli a 71. § (3) bekezdésében felállított fikciót, miszerint az ajánlatban foglaltakat a haszonbérbeadó részéről elfogadottnak kell tekinteni olyan tulajdonostárs esetében, akinek a részére az ajánlat közlése lehetetlen, vagy meghiúsul. A jogalkotó ezzel a rendelkezéssel megengedi és elfogadja azt az esetet, hogy az ajánlatot olyan személlyel közöljék, aki már nem él, jogképessége nincsen. Ekként a jogalkotó lehetőséget ad arra, hogy fikció alapján a szerződés létrejöjjön az esetleges örökösök tudta nélkül, mellyel a tulajdonhoz és örökléshez való alapjog sérelme valósul meg..
a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 72. § (5) bekezdésének a) pontja, valamint a 71. § (3) bekezdésének a) és b) pontja és 71. § (4) bekezdésének b) pontja
III_872_2018_indítvány. anonim.pdf
III_872_9_2018_Agrármin.állásfogl.anonim.pdf
A határozat száma: 3255/2018. (VII. 17.) AB határozat
A határozat kelte: Budapest, 07/02/2018
Az Alkotmánybíróság tanácsa elutasította a mező- és erdőgazdasági földek
forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről
és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 72. § (5) bekezdésének
a) pontja, valamint a 71. § (3) bekezdése a) és b) pontja és 71. § (4)
bekezdésének b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt. A kezdeményezés alapjául szolgáló ügyben
az indítvány szerint a felperes ajánlattevőként megküldte egy haszonbérleti
szerződés tervezetét a perben nem álló természetes személynek, mint
haszonbérbeadónak. A posta a küldeményt a felperesnek „nem kereste” jelzéssel
visszaküldte. A szerződést a járási hivatal jóváhagyásának hiányában nem lépett
hatályba. A járási hivatal lekérte a haszonbérbeadó adatait, abból tudomására
jutott, hogy a haszonbérbeadó elhunyt. A felperes a határozat bírósági
felülvizsgálatát kezdeményezte akként, hogy bíróság a haszonbérleti szerződést
hagyja jóvá. Álláspontja szerint jogszabálysértő a határozat, mivel a járási
hivatal alperes korábban bejegyezte az érintett ingatlanra a használati
megosztási rendet. A jogalkotó annak ellenére, hogy a haszonbérbeadó feladatául
szabja a haszonbérleti szerződésnek az elő-haszonbérletre jogosultakkal történő
közlését, elismeri azt az esetet, hogy a haszonbérbeadó személye bizonytalan,
adott esetben ismeretlen marad az ügyben. A jogalkotó fikció alapján
kifejezetten megengedi és elfogadja azt az esetet - amely a konkrét perbeli
esetben áll fenn -, hogy olyan természetes személyt tüntetnek fel a
szerződésben haszonbérbeadóként, aki már nem él, polgári jogi értelemben nincs
jogképessége. A bírói kezdeményezés szerint a tulajdonjog (és
részjogosítványai) korlátozásának alkotmányosan elfogadható indoka lehet a
korlátozás közérdekűsége. azonban a bíróság álláspontja szerint ez a jelen
esetben nem megfelelően indokolt. Az Alkotmánybíróság nem találta
megalapozottnak az indítványt. Az Alkotmánybíróság mindig figyelembe vette,
hogy a földtulajdon sajátos természeti és vagyoni jellemzői, nevezetesen a föld
véges jószág volta, nélkülözhetetlensége, megújuló képessége, különleges
kockázatérzékenysége és alacsony nyereséghozama a földtulajdon különös
szociális kötöttségét testesítik meg. Ezek a körülmények indokolhatják a
tulajdonosi jogokkal szemben a közérdek érvényesítését vagy a
tulajdonjogszerzés korlátozását. A vizsgált esetben az örökösként érdekelt,
ismeretlen új tulajdonos, mint a haszonbérbe adó jogutódja nem a haszonbérbe
vevő érdekkörében felmerült okból nem tudja gyakorolni jogait, hanem más okból
(hagyatéki eljárás megindításának hiányában). Jelen esetben az állam a
magánjogi szerződésekbe nem úgy avatkozik be, hogy teljes mértékben megfosztja
a magánjogi jogalanyokat szerződéskötési szabadságuktól, hanem az ismeretlen
vagy azonosíthatatlan fél nyilatkozata helyett a törvény pótolja azt a
földhasználat érdekében, a használat idejére, ellenérték fejében.
2018.07.02 16:00:00 2. öttagú tanács
3255_2018 AB határozat.pdf
Az Alkotmánybíróság tanácsa jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítása iránti bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 72. § (5) bekezdésének a) pontja, valamint a 71. § (3) bekezdése a) és b) pontjai és 71. § (4) bekezdésének b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
[1]	1. A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az előtte 9.K.27.472/2017. szám alatt haszonbérleti szerződés jóváhagyását megtagadó közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított, folyamatban lévő perben az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja, valamint az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. § (1) bekezdése alapján kezdeményezte az Alkotmánybíróság eljárását és indítványozta, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a perben alkalmazandó, a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény (a továbbiakban: Fétv.) 72. § (5) bekezdésének a) pontja, valamint a 71. § (3) bekezdése a) és b) pontjai és 71. § (4) bekezdésének b) pontja alaptörvény-ellenességét és azokat semmisítse meg. Kérte a megsemmisített jogszabályi rendelkezések általános és a bíróság előtt 9.K.27.472/2017. számon folyamatban lévő ügyben történő alkalmazási tilalmának elrendelését. A bíróság egyidejűleg a per tárgyalását felfüggesztette.
[2]	1.1 A kezdeményezés alapjául szolgáló ügyben az indítvány szerint a felperes harmadik személyként kívánja használatba venni a szántó művelési ágú, több mint 40 hektár alapterületű ingatlannak az ingatlan-nyilvántartás szerint egy természetes személy tulajdonában álló 4944/287484-ed tulajdoni hányadát. Ezért ajánlattevőként (haszonbérbevevő) megküldte a haszonbérleti szerződés tervezetét a perben nem álló természetes személynek mint haszonbérbeadónak. A haszonbérleti szerződés tervezetben a természetes személy vonatkozásában kizárólag az ingatlan nyilvántartásból kiolvasható adatok szerepelnek. Nem szerepel a szerződésben a pontos születési hely és idő, a személyi azonosító, az adóazonosító jel és az állampolgárság sem. A haszonbérbeadónak – az ingatlan-nyilvántartásban szereplő – címéről a posta a küldeményt a felperesnek „nem kereste” jelzéssel visszaküldte. A szerződést a települési önkormányzat hirdetőtábláján a felperes kérelme alapján kifüggesztették. A jegyző igazolása szerint a kifüggesztés ideje alatt elfogadó jognyilatkozatot nem nyújtottak be. A megyei kormányhivatal járási hivatala az 570. 400/1/2017. számú határozatában a haszonbérleti szerződés jóváhagyását megtagadta a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi tv.) 51. § (1) a) pontja alapján. A döntés indokolásában kifejtette, a haszonbérleti szerződés a jogszabályi előírások megsértése miatt létre nem jött szerződésnek, vagy semmis szerződésnek minősül, mivel osztatlan közös tulajdont érintő földhasználati szerződés hatósági jóváhagyása esetén a szerződéshez a használati rendet rögzítő megállapodás és a térképi kimutatás csatolása is szükséges. Az okiratban megállapított 1 forint haszonbérleti díj nem felel meg a jogszabályi előírásoknak, mivel a kerekítési szabályok értelmében nulla forintnak minősül, ingyenes használatra pedig csak közeli hozzátartozók között kerülhet sor szívességi földhasználat jogcímén, így a szerződés érvénytelen. A szerződés jóváhagyás hiányában nem lépett hatályba. A járási hivatal a határozatának meghozatala napján a személyi adat- és lakcímnyilvántartóból lekérte a természetes személy haszonbérbeadó adatait, abból tudomására jutott, hogy a haszonbérbeadó évekkel korábban elhunyt. Ezt a tényt a járási hivatal a határozatában nem rögzítette.
[3]	A felperes kereseti kérelmében a határozat bírósági felülvizsgálatát kezdeményezte akként, hogy a bíróság a határozat megváltoztatásával a haszonbérleti szerződést hagyja jóvá. Álláspontja szerint jogszabálysértő a határozat, mivel a járási hivatal alperes korábban 700.524/1/2017. ügyiratszám alatt a földhasználati nyilvántartásba bejegyezte az érintett ingatlanra a használati megosztási rendet. A felperes ajánlattevőként a földnek csak egy meghatározott részét kívánja használatba venni és tudomással bír a tulajdonostársak között fennálló, a használati megosztásról szóló megállapodás tartalmáról, így az ajánlatát elegendő azokkal a tulajdonostársakkal írásban igazolt módon közölnie, akik a használati megosztásról szóló megállapodás alapján a földnek az ajánlat tartalma szerinti területét használják. A használati megosztásról szóló megállapodás nyilvántartásba vételére a haszonbérleti szerződés kifejezetten utal. Álláspontja szerint jogszabálysértő a határozat azért is, mert a kerekítéssel kapcsolatos szabályok kizárólag a készpénzfizetéshez köthetőek, a banki átutalás útján teljesítésre kerülő összegekre nem.
[4]	Az alperes a határozat jogszerűségére hivatkozva kérte a kereset elutasítását. A per tárgyalásán az alperes kifejtette, a szerződés jóváhagyását – annak ellenére, hogy bizonyosságot szerzett a szerződésben haszonbérbeadóként szereplő személy haláláról – azért kellett vizsgálnia, mert a jogszabályi rendelkezés kifejezetten kimondja, hogy a használati megosztáshoz való hozzájárulást megadottnak kell tekinteni az olyan tulajdonostárs esetében, akinek a részére a használati megosztásról szóló ajánlat vagy a tervezett megállapodás közlése azért nem lehetséges, mert a személye bizonytalan azon okból, hogy örököse az ingatlan-nyilvántartásból nem állapítható meg.
[5]	1.2. A bíróság értelmezése szerint megállapítható, hogy a Földforgalmi tv. 49. §-a alapján a haszonbérbeadó általi elfogadást követően a haszonbérleti ajánlatot egységes okiratba foglalt szerződésbe kell foglalni. A haszonbérbeadónak kell azt közölnie az elő-haszonbérleti jog jogosultjaival, akként, hogy azt megküldi a föld fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjének hirdetményi úton történő közlés céljából. A haszonbérbeadó kötelezettsége az is, hogy a haszonbérleti szerződést a más törvényen alapuló elő-haszonbérletre jogosultakkal közvetlenül közölje. Azokban az esetekben, ha a haszonbérleti szerződés mentes a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása alól, a jegyző az általa elkészített iratjegyzéket a haszonbérleti szerződés eredeti példányával, valamint a jognyilatkozatokkal együtt a haszonbérbeadó részére küldi meg. Ettől eltérően a Fétv. 72. § (5) bekezdése kifejezetten szabályozza azt az esetet, amikor a haszonbérbeadó tudomást sem szerez az ajánlat tartalmáról. A Fétv. ezen rendelkezése visszautal és alkalmazni rendeli a 71. § (3) bekezdésében felállított fikciót, miszerint az ajánlatban foglaltakat a haszonbérbeadó részéről elfogadottnak kell tekinteni olyan tulajdonostárs esetében, akinek a részére az ajánlat közlése lehetetlen, mert személye bizonytalan; vagy meghiúsul, mert a postai küldeményt vele különböző okokból nem tudták közölni. A Fétv. 71. § (4) bekezdése értelmező rendelkezést tartalmaz arról, hogy mikor tekinti a jogalkotó a tulajdonostárs személyét bizonytalannak. A jogszabály két esetet sorol fel, amelyek közül a konkrét esetben a 71. § (4) bekezdés b) pontjában szereplő eset alkalmazása merül fel. Eszerint a tulajdonostárs személye természetes személyek esetén akkor bizonytalan, ha örökösük az ingatlan-nyilvántartásból nem állapítható meg. Ebből az a következtetés vonható le, hogy a jogalkotó annak ellenére, hogy a haszonbérbeadó feladatául szabja a haszonbérleti szerződésnek az elő-haszonbérletre jogosultakkal történő közlését, elismeri azt az esetet, hogy a haszonbérbeadó személye teljes mértékben bizonytalan, adott esetben ismeretlen marad az ügyben. A jogalkotó a Fétv.-ben szereplő és a folyamatban lévő ügyben alkalmazandó fikció alapján kifejezetten megengedi és elfogadja azt az esetet – amely a konkrét perbeli esetben áll fenn –, hogy az ajánlatot olyan személlyel közlik és olyan természetes személyt tüntetnek fel a szerződésben haszonbérbeadóként, aki már nem él, polgári jogi értelemben nincs jogképessége. S mint ilyen sem jogokat nem szerezhet, sem kötelezettségeket nem vállalhat. Ennek ellenére a Fétv.-ben felállított fikció alapján az ajánlat elfogadott, a szerződés létrejön. Ekként a jogalkotó lehetőséget ad arra, hogy polgári jogi jogképességgel nem rendelkező, halott emberekkel mint haszonbérbeadókkal szerződés létrejöjjön és annak jóváhagyhatóságáról a hatóságnak – a mezőgazdasági igazgatási szervnek – döntenie kell.
[6]	A jogalkotó így lehetőséget ad arra, hogy az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett, de elhunyt ismeretlen örökösei tudomása nélkül – a hagyaték ipso iure átszállása okán – tulajdonukban álló föld vonatkozásában földhasználati jogosultsága keletkezzen bárkinek. A Fétv.-ben foglalt fikció a perbelihez hasonló esetben a gyakorlatban ahhoz vezet, hogy az ismeretlen örökös (azaz a tényleges tulajdonos) tudta, megkérdezése, akaratnyilatkozata nélkül szerződés jön létre a tulajdonában álló földre/földterületre. E körben kiemelendő az az eset, amikor az ismeretlen örökös maga az állam. Mivel a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) öröklési szabályai alapján a természetes személy szükségképpeni törvényes örököse az állam, a perbeli esetben sem zárható ki, hogy a szerződésben feltüntetett haszonbérbeadó – aki az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonos – ismeretlen örököse akár az állam is lehet. A perbeli eset azt is mutatja, hogy az ajánlat elfogadására vonatkozó fikció miatt, a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyás keretében vizsgálatot folytat le akkor is, ha az ismeretlen örökös az állam. Márpedig az állam tulajdonában álló földek esetében a Földforgalmi tv. 59. § (1) bekezdés a) pontja zárja ki a jóváhagyást.
[7]	A föld tulajdonosa a föld használatának és hasznai szedésének jogát a Ptk. 6:349. §-ában és a Földforgalmi tv. 38. § (1) bekezdésében szabályozott haszonbérleti szerződéssel engedheti át. A haszonbérleti szerződés megkötésével a tulajdonos nemcsak rendelkezési jogát, hanem az Alaptörvény M) cikk (1) bekezdésében deklarált vállalkozás szabadságát és ennek a Ptk. 6:59. § (1) bekezdésében normatív formában is szabályozott szerződési szabadságát gyakorolja. A szerződés létrejöttének alapja legalább két jogképes személy és az ő szerződési akaratuk, mely kölcsönös és egybehangzó jognyilatkozatokban manifesztálódik.
[8]	1.3. A bírói kezdeményezés szerint az alkalmazandó jogszabályok az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdését és a B) cikk (1) bekezdését sértik. A tulajdonjog (és részjogosítványai) korlátozásának alkotmányosan elfogadható indoka lehet a korlátozás közérdekűsége. A bíróság álláspontja szerint a törvénnyel érvényesített közérdek a jelen esetben nem megfelelően indokolt. A jogalkotó által a törvény indokolásában megfogalmazott cél a termőföldek használata. Ez nem támasztja alá a tulajdonjogból fakadó rendelkezési jog olyan – teljes – mértékű korlátozását, amelyet a Fétv. 72. § (5) bekezdés a) pontja alapján alkalmazandó 71. § (3) bekezdés a) és b) pontjainak alkalmazása eredményez. A Fétv. 1. §-a alapján a törvény a Földforgalmi tv. szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású földek és tanyák forgalmával kapcsolatos jogügyletekre, jogviszonyokra, eljárásokra, az azokban résztvevő természetes személyekre és gazdálkodó szervezetekre, valamint az eljáró hatóságokra és a helyi földbizottságra vonatkozó rendelkezéseket állapítja meg. Amennyiben figyelembe vesszük a Földforgalmi tv. preambulumában felsorolt célokat, és azokat tekintjük közérdeknek, az ott felsoroltak alapján sem fogadható el, hogy a tulajdonost megfosztják attól az alapvető jogától, hogy a tulajdonában álló földdel rendelkezhessen, azt az általa választott személynek használatba adhassa, vagy amennyiben ezt nem kívánja, azt saját maga hasznosíthassa. Jelen beadvánnyal támadott szabályozás teljes mértékben elvonja a tulajdonosnak valamennyi jogosítványát, megfosztja a tulajdonjoga gyakorlásának lehetőségétől. Ezt a bíróság álláspontja szerint a termőföldek használata mint cél jogszerűen nem indokolhatja. A támadott szabályozás következtében sérül a tulajdonosok tulajdonhoz való alkotmányos alapjoga.
[9]	A bíróság álláspontja szerint a támadott rendelkezések felvetik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében megfogalmazott jogállam és az abból következő jogbiztonság alkotmányos követelménye sérelmét is. A rendelkezések a szerződési szabadsággal ellentétesek, a szerződő felek szabadságát sértik, mert teljes mértékben elvonják a föld tulajdonosának szerződéskötési szabadságát.
[10]	Az Alkotmánybíróság a 3298/2014. (XI. 11.) AB határozatban megállapította, hogy a jogbiztonság a jog viszonylagos stabilitását jelenti, amely azonban nem abszolút. Abban az esetben az indítvány alapján a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 18/A. § (2) bekezdését vizsgálta az Alkotmánybíróság, a haszonbérbeadó személyében bekövetkező változások – ide nem értve a törvényes öröklés esetét – miatti szerződésmódosítási helyzeteket. Az Alkotmánybíróság akkor kimondta, hogy szükségessé válhat a termőföldeken történő gazdálkodás, a birtokpolitikai célkitűzések jogszabályi környezetének bizonyos időnkénti felülvizsgálata, a szerződéses konstrukciók egyes elemeinek módosítása. Jelen eset alapjaiban különbözik az említettől. A támadott rendelkezésekkel a jogalkotó nem a már érvényesen létrejött, termőföldek használatára vonatkozó szerződés módosítási feltételeit szabályozza, hanem a törvény erejénél fogva hoz létre úgy magánjogi szerződéseket, hogy az egyik szerződő fél annak létrejöttéről nem tud. Az állam a magánjogi szerződésekbe avatkozik bele, nem csupán korlátozva, hanem teljes mértékben megfosztja a magánjogi jogalanyokat szerződéskötési szabadságuktól. A Fétv. a szerződéses konstrukciót hozza létre, teljes körűen beleavatkozik a szerződő felek magánjogi autonómiájába. A jogszabály nem tartalmaz olyan feltételt, amely a tulajdonost védené az őt ért súlyos jogsérelem miatt.
[11]	2. Az Alkotmánybíróság megkereste az agrárminisztert és az igazságügyi minisztert, hogy az érintett jogszabályi rendelkezésekkel kapcsolatban fejtsék ki az álláspontjukat.
[13]	2. A közigazgatási perben az indítvány értelmében alkalmazandó jogszabályok:
[14]	2.1. A Fétv. szabályai szerint:
„71. § (1) A közös tulajdonban álló földön a 70. § szerinti használati rend kialakításához az e §-ban meghatározottak szerint a tulajdonostársak tulajdoni hányad alapján számított többségi döntése szükséges azzal, hogy ha a tulajdonostársak tulajdoni hányad alapján számított legalább egytizede a használati megosztásról szóló (5) bekezdés szerinti ajánlatban foglaltakkal nem ért egyet, akkor a használati rend kialakításához a tulajdonostársak tulajdoni hányad alapján számított kétharmados döntése szükséges. A használati rendet a használati megosztásról szóló megállapodásban kell rögzíteni.
ba) azzal a jelzéssel érkezik vissza, hogy nem kereste vagy a címzett tulajdonostárs elköltözött, vagy
b) természetes személy esetén örököse, gazdálkodó szervezet esetén jogutódja az ingatlan-nyilvántartásból nem állapítható meg. […]
h) olyan egyéb körülményeket, információkat, amelyek a jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, valamint a föld hasznosításának módja szempontjából lényegesek. […]
a) a 71. § (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározottak szerint lehetetlen, illetve meghiúsul, vagy”
[15]	2.2. A Földforgalmi tv. szerint:
„38. § (1) A föld tulajdonosa, haszonélvezeti jog fennállása esetén a haszonélvező (e fejezetben a továbbiakban együtt: használatba adó) a föld használatát, hasznosítását az e törvényben meghatározott természetes személy, valamint jogi személy javára haszonbérlet, feles bérlet, részesművelés, illetve szívességi földhasználat, továbbá az (1a) bekezdésben meghatározott rekreációs célú földhasználat jogcímén engedheti át az e törvényben meghatározott módon és mértékben.
(2) A haszonbérletre e törvény rendelkezései mellett a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.), valamint a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvény haszonbérletre vonatkozó szabályait is alkalmazni kell. E törvény rendelkezéseit nem kell alkalmazni, ha a haszonbérlő öröklés jogcímén lépett a jogelődje helyébe.”
„49. § (1) A föld haszonbérbe adása esetén a földre vonatkozó, és a haszonbérbeadó által elfogadott haszonbérleti ajánlatot egységes okiratba foglalt szerződésbe (a továbbiakban: haszonbérleti szerződés) kell foglalni, és azt a haszonbérbeadónak - a felek aláírásától számított 8 napon belül - közölnie kell e törvényen, valamint más törvényen alapuló előhaszonbérleti jog jogosultjaival. A haszonbérleti szerződést - az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározottak szerint - az előhaszonbérletre jogosultakkal a föld fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője útján hirdetményi úton kell közölni, azzal, hogy a haszonbérbeadónak a haszonbérleti szerződést a más törvényen alapuló előhaszonbérletre jogosultakkal közvetlenül is közölni kell. A haszonbérleti szerződésnek a haszonbérlő részéről tartalmaznia kell a 42. §-ban előírt nyilatkozatokat is, ennek hiányában azokat a 42. §-ban előírt alakszerűségi előírásoknak megfelelően a haszonbérleti szerződéshez csatolni kell.
(2) A haszonbérleti szerződés hirdetményi úton történő közlése a települési önkormányzat polgármesteri hivatala, illetve közös önkormányzati hivatal (a továbbiakban együtt: polgármesteri hivatal) esetében a közös önkormányzati hivatal hirdetőtáblájára és a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó önkormányzat hirdetőtáblájára való kifüggesztéssel történik azzal, hogy a szerződésben felismerhetetlenné kell tenni a haszonbérbeadó és a haszonbérlő nevén, lakcímén vagy értesítési címén, valamint állampolgárságán kívül valamennyi természetes személyazonosító adatot. […]
a) a haszonbérbeadó részére, ha a haszonbérleti szerződés mentes a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása alól, vagy
b) a mezőgazdasági igazgatási szerv részére jóváhagyás céljából. […]
a) a haszonbérleti szerződés a jogszabályi előírások megsértése miatt létre nem jött szerződésnek, vagy semmis szerződésnek minősül.”
[17]	1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány az Abtv. 25. és 52. §-aiban előírt feltételeknek eleget tesz {vö. 3058/2015. (III. 31.) AB végzés, Indokolás [8]–[24]; 2/2016. (II. 8.) AB határozat, Indokolás [26]–[28]; 3064/2016. (III. 22.) AB határozat, Indokolás [8]–[13]}. A bírói kezdeményezés szerint a támadott szabályt az eljárásban alkalmazni kell, az eljárás felfüggesztése megtörtént, és az indítvány a megsemmisítés jogkövetkezményére is kiterjedő alaptörvény-ellenesség megállapítására irányul.
[18]	1.1. A kezdeményezés utal a Fétv. javaslatához fűzött indokolásra. Ennek értelmében fontos, hogy az osztatlan közös tulajdonban álló termőföldek használati viszonyainak rendezésére olyan jogi megoldás szülessen, amely megszünteti a jogbizonytalanságot és olyan szabályozást biztosít, amely figyelemmel van minden tulajdonostárs érdekeire, illetve alapot teremt a kívülálló használók számára, hogy rendezett viszonyok mellett köthessenek a termőföld használatára szerződést. A törvény az egyhangú döntés elősegítése érdekében a termőföldről szóló törvénnyel összhangban tételesen meghatározza azokat az eseteket, amikor a döntésben való részvétel hiánya az egyhangú döntés meghozatalát nem akadályozhatja meg. Az egyik eset az, amikor a tulajdontársak személye „bizonytalan”, vagyis maga a tulajdonos nem állapítható meg (pl. a bejegyzett tulajdonos elhunyt, de a hagyaték nem került letárgyalásra, így az örökösök személye ismeretlen; az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett adatok alapján a tulajdonos nem azonosítható be, stb.). Ezek olyan objektív és a többi tulajdonostárstól független körülmények, amelyek nem lehetnek akadályai a használati viszonyok rendezésének. A törvény azonban ezen tulajdonostársak érdekeit is szem előtt tartja, mert a használatért járó ellenszolgáltatásnak bírósági letétbe történő helyezését írja elő [74. § (7) bekezdés].
[19]	1.2. A tulajdon jogi fogalmát és tartalmát általában nem közvetlenül az Alaptörvény, hanem a más jogi normák határozzák meg. Az Alaptörvény által védett jogok körét és tartalmát ugyanakkor az Alaptörvény alapján kell megállapítani. Ez az ellentmondás nehézséget jelent a tulajdonként védett jogosítványok meghatározásakor. Az ellentmondás úgy oldható fel, hogy az Alaptörvény tulajdonhoz való alapjogként a jogszabályok által meghatározott tartalommal elismert, konkrét időpontban fennálló konkrét jogosítványokat védi: a törvényhozás a tulajdonhoz való alapvető jog alapján általában köteles tiszteletben tartani azokat a jogosultságokat, amelyek az alkotmányos értelemben vett tulajdonhoz való alapvető jog összetevői.
[20]	A tulajdonjog korlátozása szükségességének vizsgálatánál figyelembe kell venni az Alaptörvény XIII. cikkét, amely még a teljes tulajdonelvonáshoz is – ha arra törvényben meghatározott esetekben és módon kerül sor – csak a közérdek meglétét követeli meg. Ennél szigorúbb szükségesség ezért a tulajdonhoz való jog korlátozásakor – amely nyilvánvalóan enyhébb beavatkozás, mint a kisajátítás – sem alkotmányos követelmény. A közérdekűség vizsgálatakor az Alkotmánybíróságnak tekintettel kellett lennie arra, hogy a tulajdonkorlátozás vagy a tulajdonelvonás gyakran közvetlenül más magánszemélyek javára szól (és csak a társadalmi problémák megoldása által a köz javára) – mint például a városrendezés, földreformok, bérlővédelem sok esetében. A jelen esetben is hasonló a helyzet.
[21]	Az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény hatályba lépése után megerősített, a tulajdonhoz való alapjog értelmezésére vonatkozó egyik határozata {64/1993. (XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373.; 3219/2012. (IX. 17.) AB végzés, Indokolás [6]} szerint „a tulajdon szociális kötöttségei a tulajdonosi autonómia messzemenő korlátozását teszik lehetővé”. Az Alkotmánybíróság 1993 óta követett és fenntartott gyakorlata szerint a tulajdonhoz való alapvető jog védelmében a minőségi határvonal nem a tulajdon „korlátozása” és polgári jogi értelemben vett „elvonása” között húzódik, hanem az alkotmányossági kérdés az lett, hogy milyen esetekben kell a tulajdonosnak a közhatalmi korlátozást minden ellenszolgáltatás nélkül eltűrnie, illetve mikor tarthat igényt kártalanításra tulajdonosi jogai korlátozásáért. A gyakorlat értelmében, minthogy a kisajátításhoz – vagyis a tulajdon elvonásához – is csupán a „közérdek” szükséges, ha az értékgarancia érvényesül, a szigorúbb „szükségesség” nem alkotmányos követelmény. A törvénnyel érvényesített „közérdek” alkotmánybírósági vizsgálata ezért nem a törvényhozó választásának feltétlen szükségességére irányul, hanem arra kell szorítkoznia, indokolt–e a közérdekre hivatkozás, illetve, hogy a „közérdekű” megoldás nem sért–e önmagában is valamely más alkotmányos jogot (például a hátrányos megkülönböztetés tilalmát) [64/1993. (XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373, 380–382.]. Az Alkotmánybíróság a tulajdonjog alkotmányos korlátozásával összefüggő követelményeket 1993-ban eloldotta az alapvető jogok korlátozására irányadó szabálytól. Ennek oka részben az volt, hogy a tulajdonhoz való jog az egyetlen alapvető jog az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint, amelyet közérdekre hivatkozva lehet korlátozni [vö. 60/1994. (XII. 24.) AB határozat, ABH 1994, 342, 354.]. A vizsgált esetben a haszonbérbeadó jogai Fétv. általi korlátozásának összhangja az Alaptörvény XIII. cikkében biztosított tulajdonhoz való joggal azért sem vonható kétségbe, mert a termőföld tekintetében az Alaptörvény eleve szélesebb körű korlátozást enged. Amint ezt az Alkotmánybíróság a 17/2015. (VI. 5.) AB határozatában megállapította, a termőföld tekintetében a tulajdonhoz való jogot a P) cikk (1) bekezdésében írt cél érdekében, a (2) bekezdésben megalkotni rendelt sarkalatos törvény akár bizonyos rész-jogosultságok elvonásáig terjedően korlátozhatja {17/2015. (VI. 5.) AB határozat, Indokolás [69]–[72]}. A kötelmen alapuló jogosultságok esetén ez hasonlóképpen irányadó.
[22]	1.3. Az Alkotmánybíróság mindig figyelembe vette, hogy a földtulajdon sajátos természeti és vagyoni jellemzői, nevezetesen a föld véges jószág volta, nélkülözhetetlensége, megújuló képessége, különleges kockázatérzékenysége és alacsony nyereséghozama a földtulajdon különös szociális kötöttségét testesítik meg. Ezek a körülmények indokolhatják a tulajdonosi jogokkal szemben a közérdek érvényesítését vagy a tulajdonjogszerzés korlátozását. Az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése szerint alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható. Jelen esetben a XIII. cikkben biztosított tulajdonhoz való jogot az eljárással érintett termőföld tekintetében a P) cikk teszi korlátozhatóvá. A P) cikk a korlátozás határait nem jelöli meg, ezért azt csak az I. cikk (3) bekezdésének alkalmazásával lehet megállapítani. Az, hogy tulajdonjogot termőföldön hogyan és milyen terjedelemben biztosít a jogrendszer, a tulajdonjog tartalmának a meghatározását jelenti, ami a jogalkotóra tartozó kérdés. A tulajdonhoz való jogba történő beavatkozás akkor minősülhet alkotmányjogi értelemben igazoltnak, ha a beavatkozást törvény írja elő, közérdekű célból történik, valamint a közösség érdekeinek biztosítása és az egyén alapvető jogainak védelme között egyensúlyi helyzetet teremt. A jelen esetben a korlátozások törvényben jelennek meg, az Alaptörvényben megjelenő közérdeken alapulnak [Alaptörvény P) cikk], és objektív körülményeken nyugszanak.
[23]	1.4. A Földforgalmi tv. az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdésében foglaltaknak eleget téve, meghatározza – többek között – a termőföld vonatkozásában a tulajdonba, illetve a használatba adás alapvető közjogi feltételeit és korlátait. A Fétv. által meghatározott részletszabályok a Földforgalmi tv.-ben szabályozott követelmények érvényesüléséhez szükséges további előírásokat tartalmaznak. Az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdése nem követeli meg kifejezetten ezen, a felek közötti magánjogi jogviszonyokat érintő speciális előírásoknak (jelen esetben a haszonbérleti szerződésre vonatkozó részletszabályoknak) a Földforgalmi törvényben szabályozását. A Ptk. tulajdonjogra, szerződéskötésre és a föld használatára vonatkozó szabályaitól a Fétv. eltér. Lehetővé teszi olyan szerződés létrejöttét és hatósági jóváhagyását is, amelynél a tulajdonos (tulajdonostárs) személye bizonytalannak minősül a törvény szerint, azonosítása nem lehetséges az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatai alapján, vagy természetes személy esetén örököse, gazdálkodó szervezet esetén jogutódja az ingatlan-nyilvántartásból nem állapítható meg. A törvény azt a fikciót állítja fel, hogy ilyen esetben a haszonbérbe vevő ajánlatában foglaltakat a haszonbérbeadó részéről (akinek a személye általában neki betudható okból minősül bizonytalannak) elfogadottnak kell tekinteni. Ennek oka, hogy önmagában a föld bizonytalan tulajdonlása ne akadályozhassa, vagy ne nehezíthesse el aránytalanul (pl. előre eredménytelennek vagy hosszadalmasnak látszó hagyatéki eljárás indításával) a föld jogilag rendezett szerződéses keretek között való hasznosítását. A Fétv. ezzel olyan jogalkotási eszközt használ, amely a jogalkalmazást segíti. A Földforgalmi törvény az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdésében foglaltaknak eleget téve, meghatározza – többek között – a termőföld vonatkozásában a tulajdonba, illetve a használatba adás alapvető közjogi feltételeit és korlátait. A Fétv.-ben meghatározott részletszabályok a Földforgalmi tv.-ben szabályozott követelmények érvényesüléséhez szükséges további előírásokat tartalmaznak. Az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdése nem követeli meg kifejezetten ezen, a felek közötti magánjogi jogviszonyokat érintő speciális előírásoknak [jelen esetben a haszonbérleti szerződésre vonatkozó részletszabályoknak] a Földforgalmi törvényben szabályozását.
[24]	2. A vizsgált esetben az örökösként érdekelt, ismeretlen új tulajdonos mint a haszonbérbe adó jogutódja nem a haszonbérbe vevő érdekkörében felmerült okból nem tudja gyakorolni jogait, hanem más okból (hagyatéki eljárás megindításának hiányában). A vizsgált esetben több mint 40 hektár alapterületű ingatlannak az ingatlan-nyilvántartás szerint egy természetes személy tulajdonában álló 4944/287484-ed tulajdoni hányada haszonbérléséről van szó, az indítvány adatai szerint meglévő használati rendi megosztás mellett. A kárpótlási folyamat, a részarány-földkiadás eredményeként keletkezett osztatlan közös tulajdon használati rendje kialakítását, az erre vonatkozó szerződések feltételeit többféleképpen lehet szabályozni. Ez azokra az esetekre is igaz, amikor a tulajdonos személye nem állapítható meg, nem azonosítható be a hatósági nyilvántartásba bejegyzett adatokból. A föld termelésben való részvételéhez, termőképessége fenntartásához, az agrárüzemek, kisgazdaságok stabil működéséhez fűződő közérdekre tekintettel nem ellentétes az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdésével a sajátos élethelyhez tapadó, a Fétv-ben alkalmazott, a használatba adás egyes közjogi feltételeit és korlátait meghatározó kivételes megoldás sem, még ha az el is tér a Ptk. általános szabályaitól. A termőföld hasznosításához fűződő érdek kellő indokát adja a Fétv. 72. § (5) bekezdésének a) pontja, valamint a 71. § (3) bekezdése a) és b) pontjai és 71. § (4) bekezdésének b) pontja különös rendelkezéseinek.
[25]	A szabályozás nem hozható összefüggésbe az indítványban felhívott érvek alapján az Alaptörvény a B) cikk (1) bekezdésével: nem érinti a jogbiztonságot, ha a törvény alapján kivételesen úgy jöhet létre magánjogi szerződés, hogy az egyik szerződő fél annak létrejöttéről nem tud. Ez a jelen esetben nem azt jelenti, hogy az állam a magánjogi szerződésekbe úgy avatkozik be, hogy teljes mértékben megfosztja a magánjogi jogalanyokat szerződéskötési szabadságuktól, hanem azt, hogy az ismeretlen vagy azonosíthatatlan (bizonytalannak minősülő) fél nyilatkozata helyett a törvény pótolja azt a földhasználat érdekében, a használat idejére, ellenérték fejében [74. § (7) bekezdés].
[26]	3. Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság a Fétv. rendelkezései alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozó indítványt elutasította.

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Ilyen fájdalmat is okozhat a stressz és a túlhajszoltság
Ha valaki számára megoldhatatlan problémával küzd, vagy kellő pihenés nélkül él, annál fejfájás is jelentkezhet. Ez a helyzet változásával aká...
Lakókkal együtt adtak el egy önkormányzati bérházat Miskolcon
Mit szólnál, ha nyalóka formájában látnád vissza a szelfijeidet?
Otthagyja a Facebookot a Massive Attack
Sztárcsapatok akarják megszerezni Gulácsi Pétert
Kit érdekelnek a választások? Minket!
A Richie Rich után veszítette el szüzességét Macaulay Culkin
A Facebook 2011 óta tudott az adatgyűjtésről egy aktivista szerint
Karatemacskákat fotózott ez a japán művész
Végre megszólalt a Facebook-vezér az adatbotrányról
Elképesztő változás a Bulgáriában balesetező Vanessza állapotában
Zuckerberg megtörte a csendet, és elismerte, követtek el hibákat
Sztárok vallottak a legdurvább szépségbakikról, amiket fiatalon elkövettek
Durvulnak az avatós fotók
Nyolc év alatt megduplázta árbevételét az Audi AG
Farkasházy Tivadar: Amikor Orbán Szent Ilonán lesz, a győztesek majd eldöntik, hogyan tovább
Még 76 ezer aláírás kell - a Nők Magyarországért Klub is csatlakozott a kisebbségvédelmi kezdeményezéshez
Tetejére borult egy autó a 85-ösön Nagycenknél
Dunai Antal, az Újpest legendája 75 éves lett
A végén mégis Mészáros Lőrinchez kerül a Telenor?
- mno.hu
Elvesztette az emlékeit, mert allergiás volt egy antibiotikumra
Így áll most Geronazzo Mária és a magyar Ken baba kapcsolata
Gyönyörű nőbe szeretett bele Michael Jackson lánya: fotó
Ezeregyszázan kapnak művészjáradékot
Szexi fehérneműben mutatta meg pocakját Khloe Kardashian - fotó
Wéber Gábor szerint az eső tehetné izgalmassá az Ausztrál Nagydíjat
Baltával bántalmazta az élettársát, de kijöhet az előzetesből az Összefogás Párt képviselőjelöltje
Bakondi György fideszes emailcíméről kezdtek el hazugságokkal spamelni embereket
Ítéletidő tombol: járatokat töröltek, vonatok vesztegelnek a hóban, az iskolák is zárva tartanak
Marakodnak a rajongók Rába Tímea fotója miatt
Kézi BL: súlyos vereséget szenvedett a Szeged
Hó volt, hó nem volt: pályafűtés magyaros módon
A legfőbb ügyész nem ment el az Elios ellenzéki árnyékbizottsági ülésére
8 dolog, ami hiányozni fog a terhességből
Így fest egy szál semmiben a várandós Khloé Kardashian
Elképesztő dolgokat művel ez a nagymama a számítógéppel: fotók
Papírja van róla, hogy minden idoma eredeti: szexi fotókkal hódít VV Zsófi
Férfi kosárlabda NB I: szoros meccsen nyert az éllovas az újonc DEAC ellen
Egy szülőnek elképzelhetetlen, hogy elveszítse gyermekét
Egy modern üvegpalota, leheletnyi óceáni érintéssel: videó
Nyert a címvédő Alba és az éllovas Szolnok is kosárlabda NB I-ben
Problémákat okozhat a jutalomfalat a kutyáknál
Bíróságon harcol az utcán meglőtt szakács
Trump miatt van padlón a Facebook
Befejeződött Nicolas Sarkozy kihallgatása
Árad a a Tisza, lezárják a szegedi rakpartot
Begyengült a dollár a kamatemelés után
Beidézte a rendőrség a budapesti diáktüntetés résztvevőit
Így élt a nyuszi, akit ottfelejtettek egy wellness szállóban
Orbán Viktor: A Soros-birodalmat ki kell szorítani Magyarországról
Azt hittük, ebből egy nagy debreceni bravúr lesz...
Megemelte az irányadó kamatot a Fed
Végre megszólalt Mark Zuckerberg: szigorítás jön a Facebookon, miután több hibát is elkövettek
Amerikai kuckó nyílt Szegeden - Az irodák információt nyújtanak az USA értékeiről, elveiről, kultúrájáról
Összeomlottak a második félidőre: THW Kiel-MOL-PICK Szeged 29-22
Idős édesanyja lakásán termesztett cannabist
Győzelemre segíthette a román szocdemeket a Cambridge Analytica
A számok tükrében elvitathatatlan Putyin legitimációja
Gőgös: Kósa Lajos már nem olyan magabiztos
Mindenütt keresik ezt a Hófehérkére hasonlító fiatal magyar lányt -Kép
Simicskó szerint a pokolra kerülhetünk, ha az ellenzék nyer
Így adóztatná meg az EU a Google-t és a Facebookot
Menekül a Jobbik a vesztegetési botrány elől
Már az Ebesz is tájékozódik a Kárpátalján kialakult helyzet miatt
Körözött Minit foglaltak le a rendőrök
Kvíz: Melyik virág tükrözi a lelkedet?
Beszóltak a husi lánynak, hogy túl izmos hozzá a férje
Nagy vihart kavart a szexbábukölcsönző, kikeltek magukból a környéken élők
A Waberer?s-hez kerül a Waberer?s-Szemerey Logisztika kisebbségi részesedése
Nem a miami lesz Fucsovics kedvenc tornája
Bölcsek tanácsa: lendületben marad a német gazdaság
Két autó karambolozott a Jászberényi úton
Nagy verést kapott az U19-es válogatott
A Jászberény előnyt szerzett a női röplabda liga rájátszásában
Tovább keresik a rejtélyesen eltűnt baranyai asszonyt
Fucsovics kiesett a nyitókörben Miamiban
Emberölési kísérlettel vádolták, de mentelmi joga miatt szabadon engedték a képviselőjelöltet
Az öngyilkosok egy része megmenthető lenne
Van kiút a csicskáztatás poklából
Kijöhetett az előzetesből az élettársát baltával életveszélyesen megsebesítő férfi, mert az Összefogás Párt képviselőjelöltje lett
Simicskó István: Gyermekeink és unokáink jövőjéről is döntünk
Lázár inkább vadászháznak nevezné a batidai kastélyt
Selena Gomez reagált a róla készült bikinis fotókra
Az agglomerációban sincs megállás: kezdenek elszállni az ingatlanárak
Csokoládégyár épül Bátonyterenyén
Tolvai Reni máris visszautazik Amerikába - videó
Csillogó veterán autókat mutattak be Essenben - Galéria
Az 56. percben: THW Kiel-MOL-PICK Szeged 28-21
Befejeződött Nicolas Sarkozy volt francia államfő őrizetbe vétel alatti kihallgatása
Milliók nézik a tévében, ahogy valaki pulcsit kötöget. De mi ez az őrület?
Még a fideszes elemzők szerint is alig van kritikus hang a Tényekben
A Nők Magyarországért Klub is csatlakozott az európai kisebbségvédelmi kezdeményezéshez
Nemzetközi sztárhoz hasonlítják Szoboszlai Dominiket
Alkoholos filccel írta fel a testére a kislány az összes csúfolódást, amit a suliban kapott
Fodor Gábor: Április 8-án az ügynökaktákról is szavazunk
Election 2018 – Orbán: ‘Soros empire’ must be forced out of Hungary
A legszebb nude rúzsok a hétköznapokra 1,500 forint alatt
Jól szerepeltek a vezető részvények
Cappuccino, latte macchiato és társaik - Tudd meg, pontosan hogyan készülnek!
Indul a medvehagyma szezon. Vigyázz, ha kedves az életed
Megszavazta a koszovói parlament a Montenegróval kötött határegyezményt
Óriási torlódás volt az Árpád hídon
Már csak a nagyitól kap pénzt a locsoló
Pumped Gabo lesz A Nagy Duett egyik nagy dobása?
Kén-hidrogén gáz miatt kerültek kórházba gyerekek
Trump és Macron telefonon egyeztettek az orosz-angol konfliktusról
Dunakeszin drágultak legjobban a lakások
3 tipp hiszti ellen
Nobel-díjas és New York-i professzor a Radnótiban
Kulcsár Edina már gyakorolja az anyaságot - fotó
Ötéves börtönbüntetést kértek a spanyol világbajnok játékosra
Úgy kettévált Tiborcz cége a cégbíróságon, mint a Vörös-tenger
2006. március 21.: Gyurcsány stréberen kiáll Putyin terve mellett
Kémek és oligarchák
A víz világnapja - izgalmas programok a budapesti fürdőkben
Barna bőrszín olcsón, egyszerűen, házilag
Egy chilei csatár mutatta be a világ legszemtelenebb műesését - videó
Nem lehet meggátolni a gleccserek olvadását
Megérkezett a Huawei P20 lájtosabb kiadása
Csütörtökön elindul a forgalom a 47-es út Hódmezővásárhelyt elkerülő szakaszán
Retró hajsütő vas a 80-as évekből
Megszólaltak a téli olimpia magyar hősei: azóta sem kapták meg Usain Bolt pezsgőjét
A 47. percben: THW Kiel-MOL-PICK Szeged 24-19
Tragikus vég: elaltatták a világ utolsó hím fehér rinocéroszát
Miért utálják egymást a Szex és New York színésznői?
Rohamosan fogy Budapest lakossága: hova lettek ennyien?
Elkezdhetik építeni a bolgár-román-magyar gázvezetéket
Robert Fico úgy megy, mintha jönne
Megkérdezték a kormányt, mikor hozzák nyilvánosságra az Eliosról szóló OLAF-jelentést, és alighanem álmodból felriasztva is kitalálnád a választ
25 órán át hallgatták ki Sarkozyt
A 42. percben: THW Kiel-MOL-PICK Szeged 19-19
Itt a vár kamatemelés a Fedtől.
Hivatalos: a Halak a legszerencsésbb csillagjegy. Nagyszerű időszak áll előttük
Nagy bejelentésre készül a királyi család. Ha ez igaz...
Ingerlékenység és asztmás tünetek: ez a magnéziumhiány 5 tünete
Vége a bosszankodásnak: Ragasszuk le a cipőfűző végét
Chester Bennington felesége a depresszió 5 tünetére figyelmeztet
fájdalmat
okozhat
túlhajszoltság
Márki-Zay megnevezett 53 esélyes jelöltet
Erre a 4 dologra vágynak a nők titokban a kutatók szerint - A párjuknak nem merik elmondani
Bereczki Zoltán megbetegedett: elég komolynak tűnik
DGAP-AFR: Scout24 AG: Vorabbekanntmachung über die Veröffentlichung von Finanzberichten gemäß § 114, 115, 117 WpHG
Új munkahelyeket teremt a Bátonyterenyén épülő csokigyár
Elkészült az iskolásoknak szóló Nébih-es tanagyag, szeptembertől élesben is bevetik
DGAP-PVR: SNP Schneider-Neureither Partner SE: Veröffentlichung gemäß § 40 Abs. 1 WpHG mit dem Ziel der europaweiten Verbreitung
DGAP-PVR: SNP Schneider-Neureither Partner SE: Release according to Article 40, Section 1 of the WpHG [the German Securities Trading Act] with the objective of Europe-wide distribution
DGAP-AFR: Rheinmetall AG: Vorabbekanntmachung über die Veröffentlichung von Quartalsberichten und Quartals-/Zwischenmitteilungen
Nagyvárosokra zuhanhat a 8 és fél tonnás kínai űrállomás
DGAP-HV: HOCHTIEF Aktiengesellschaft: Bekanntmachung der Einberufung zur Hauptversammlung am 03.05.2018 in Essen mit dem Ziel der europaweiten Verbreitung gemäß §121 AktG
DGAP-HV: Continental Aktiengesellschaft: Bekanntmachung der Einberufung zur Hauptversammlung am 27.04.2018 in Hannover, Kuppelsaal des Hannover Congress Centrums mit dem Ziel der europaweiten Verbreitung gemäß §121 AktG
Itt az újabb kamucsúcs: tizenháromszor lopták el egy újpesti tanárnő adatait kamupártok
8 milliárdból épül csokigyár Bátonyterenyén
DGAP-AFR: Rheinmetall AG: Preliminary announcement of the publication of quarterly reports and quarterly/interim statements
A magyarországi zsidók érdeke is Orbán Viktor győzelme
Az Alkotmánybíróság szerint sem fellebbezhet Czeglédy a mentelmi joga felfüggesztése ellen
Hogyan lehet fiatalabb a bőröd egyetlen pohár tejtől? Itt a válasz!
DGAP-AGM: Continental Aktiengesellschaft: Announcement of the Convening of the General Meeting in Hannover, Kuppelsaal des Hannover Congress Centrums on 27.04.2018 according to article 121 AktG (German Stock Companies Act) with the objective of Europe-wide distribution
DGAP-HV: Linde Aktiengesellschaft: Bekanntmachung der Einberufung zur Hauptversammlung am 03.05.2018 in München mit dem Ziel der europaweiten Verbreitung gemäß §121 AktG
DGAP-HV: HUGO BOSS AG: Bekanntmachung der Einberufung zur Hauptversammlung am 03.05.2018 in Internationalen Congresszentrum Stuttgart ICS, Messepiazza, Saal C1, 70629 Stuttgart, Deutschland mit dem Ziel der europaweiten Verbreitung gemäß §121 AktG
Jóképű vejével fotózták Esztergályos Cecíliát: nem is gondolnád, ki ő
Kormány: Soros emberei most egyszerre több fronton is lebuktak
Halott polgármesterrel akart találkozni Simicska ügyvédje, Magyar György
A Migration Aid szerint titkosszolgálatok próbálták lejáratni őket
Megint rekordot döntött az Ausztriában dolgozó magyarok száma
Agresszív kéregető áldozatait keresi a rendőrség - videó
Elértük a Semjén vadászatát finanszírozó vállalkozó személyes ismerőseit
Nagy pofonba szaladt bele az U19-es válogatottunk
Boris Johnson szerint joggal lehet párhuzamot vonni az 1936-os berlini olimpia és az idei orosz focivébé között
Bevált házi gyógymódok makacs körömgomba ellen - Így tudod kiirtani
Bedő Krisztián ezt várja a Spanyolország elleni vízilabda meccstől
DGAP-CMS: adidas AG: Bekanntmachung nach Art. 2 Abs. 1 der Delegierten Verordnung (EU) Nr. 2016/1052 der Kommission zur Verordnung (EU) Nr. 596/2014 (MAR) / Erwerb eigener Aktien
Fületrengető show-val érkezik a lengyel The Freeborn Brothers együttes Budapestre
Ezen a Los Angeles-i házon tuti csipesszel nyírják a füvet
Gurmai Zita: Feljelentést teszek Kósa 800 milliója miatt. Vagy talán nem, ha lemond
Itt építkeznek Kulcsár Edináék - videó
Egy hazai Soros-ügynök szerint izraeli ügynökök csalták őt lépre, hogy Orbánnak jó legyen
Így kötekedett a fiatal fiú a budapesti aluljáróban - videó
Bezár Buda egyik legmenőbb cukrászdája
54 éves hidegrekord dőlt meg az éjjel
Kamu vagy mégis csak Legoland épül Nyíregyházán?
Aljas dolgot műveltek egy budapesti fogászaton, nyomoz a rendőrség
Dadra látogatott a kormányfő
Miniszterelnök úr csak beugrott, nem szabad ebből semmi rosszat kihozni
?Miniszterelnök bácsinak mutatkozzál be!? ? Orbán lyukasórát tartott egy óvodában
Zuckerberg 24 órán belül nyilatkozik a Facebook eddigi legsúlyosabb botrányáról
Ha ön azt hiszi, hogy ezen a fényképen festmények vannak, téved
Meztelenül őrjöngott, majd ki akart ugrani a 30.-ról az NFL sztárja - videó
Léteznek kutyák, akik túlságosan rápörögnek a jutalmakra
Sebestyén Balázs csúnyán elrontotta: szörnyű dolgot csinált
Be kell tiltani a Soros szervezetek működését ? ez Rogánék véleménye
Election 2018 – Former PM Gyurcsány: Electoral system skewed to ‘massively favour’ Fidesz
Elkelt a Telenor Magyarország
Brutál: ezek a versenyautók olyan gyorsak, hogy a sebességtől egyszerűen szétesnek darabokra
Ezt nem láttuk jönni, itt a tevepata bugyi
Szlovák maffiózó fenyegette meg Gyárfás Tamást a Fenyő-ügy miatt - Elkapták a zsarolót!
Épülhet a Legoland Nyíregyházán.
Európa-bajnokság lesz Budapesten
A Hit Gyülekezete főpapja megmondta, kire kell szavazni.
Blörő beintett a kisgazdák elnökének, nem lép vissza a Jobbik debreceni frakcióvezetőjének javára
A Waberers-hez kerül a Waberers-Szemerey Logisztika kisebbségi részesedése
Menekül a kérdések elől a Jobbik a súlyos korrupciós ügyben
Íme a titok: így győzheti le végleg az aknét
Még három gyanús cég került elő Bayer Zsolt cikksorozatával kapcsolatban
Reméljük, az autóvezetés közbeni gördeszkázásból nem lesz trend
Stohl András balesetéről vallott a lánya, Luca
Szél Bernadett beperli a rezsibiztost, amiért migráció-szervezéssel vádolta
Igen, már nem 20 éves, de 50 fölött is elképesztő a szupermodell teste
Szécsi Böbe ma kedvenc magyar tervezői darabjait viseli.
Soha többé nem felejted el a napvédőt, ha meglátod Caitlyn Jenner égési sérülését.
A Waberer s megvásárolja a Waberer s Szemerey Logisztika 40 százalékos kisebbségi részesedését
Mi történt Bayer Zsolt és a Migration Aid között?
Így osztotta ki a közmédiát a Jobbik-szóvivő
A világhírű fizikus, Stephen Hawking, halálos ágyán félelmetes jóslatot közölt a világ végéről
Hordágyon hozták ki Németh Szilárdot a parlamentből - videó
Emőke szívesen dönt helyetted! – új videóval buzdít szavazásra a Comedy Central
Gyorsultak az eljárások a Fővárosi Ítélőtáblán
Tovább tart a Pamela-Berki harc: Ilyen embernek szültem gyereket?
Mi a vihar történt a Federer-szurkolókkal?
Árva gyermekeknek segített Mága Zoltán Marosvásárhelyen
Szerelmes lett: Elhagyta feleségét és újszülött fiát a színészlegenda
A nap képe: a Volkswagen elektromos versenyautója
Reagan tanácsadója: Moszkvának nem állt érdekében Szkripal megmérgezése
Unták a járókereteket, ezért néhány diák feldobta a kinézetüket
Bödőcs Tibor videóban magyarázza el, hogy ha nem mész el szavazni, akkor a hülyék döntenek helyetted
Cambridge Analytica-botrány: Zuckerberg hallgat
Új rendelőintézetet adtak át Pécsett
DGAP-News: HAMBORNER REIT AG: Jahresabschluss bestätigt vorläufige Zahlen und erfolgreiches Geschäftsjahr 2017
Felzárkóztató képzések az esélyegyenlőségért
Meghalt egy brit férfi, mert beszorult egy elektromos moziszékbe
DGAP-News: Viscom AG erzielt Rekordumsatz und -ergebnis im Geschäftsjahr 2017 und erwartet weiteres Wachstum in 2018
DGAP-Adhoc: FinLab AG: FinLab AG und Block.one legen gemeinsam einen 100-Millionen-Dollar Fonds auf, um die Entwicklung von EOS.IO-Projekten in Europa zu beschleunigen
Curry pénteken visszatérhet, kiütötte a hollandokat a magyar válogatott
Vakoknak adja vissza az olvasás élményét a magyar egyetemisták találmánya
Hungary, Macedonia interior ministers sign police cooperation pact
DGAP-AFR: ProCredit Holding AG Co. KGaA: Vorabbekanntmachung über die Veröffentlichung von Finanzberichten gemäß § 114, 115, 117 WpHG
DGAP-AFR: Vontobel Financial Products GmbH: Vorabbekanntmachung über die Veröffentlichung von Finanzberichten gemäß § 114, 115, 117 WpHG
DGAP-AFR: SLM Solutions Group AG: Vorabbekanntmachung über die Veröffentlichung von Finanzberichten gemäß § 114, 115, 117 WpHG
A Hosszú-Tusup-saga: egy hét közös nyaralás?
Bezárnák a svéd szocdemek az egyházi iskolákat
DGAP-News: Viscom AG achieves record revenue and earnings in 2017 financial year and anticipates further growth in 2018
Péntekig kell kibírnunk Stephen Curry nélkül
Aggasztó kijelentést tett Áder János
Ezek a trendi hajvágások hódítanak idén tavasszal
Villámgyorsan elkészíthető húsvéti ételek
183 centi és 82 kiló a világ legnagyobb kutyakölyke
Megjött George R.R. Martin sci-fi sorozatának első előzetese
Elfáradt, lemondott a mianmari elnök
Állandó rettegésben az anya: meg akarta öletni, és azóta is fenyegeti Klárát az exe
Was a secret migrant database compiled in the transit zone?
Kilenc szegedi érem a Tisza-kupán - galéria
Így készítsük fel testünket a tavaszra
Elkészült Magyarország csóktérképe: a legszenvedélyesebben Hevesben csókolnak - infografikák
Orálisan kényeztette barátját a Wesselényi utcában, amíg taxira vártak - Az egészet videóra vették (18+)
Szeméremdombig lehúzta bugyiját Ashley Graham: ilyet még sosem mutatott
A svájci cég cáfolja, hogy a részvényese lett volna Kósa ?csengeri szélhámosnője?
The renovated Turkish minaret of Eger reopening in the summer
Nem tudok aludni: ez már alvászavar?
Videón látható, ahogy az emberek kirepülnek a síliftből a grúziai síbalesetben
Itt az első, átfogó felmérés a hazai autószervizekről
Orbán jót röhögne, ha bejönne Gyurcsány terve
Indul a líbiai elnökválasztáson Kadhafi fia
Harry herceg nem írja alá a házassági szerződést, és már kiderült, hogy miért
Senvion meets 2017 financial targets
DGAP-News: OHB SE: Robert Wethmar new Chairman of the Supervisory Board - Bremerhaven-based businessman Ingo Kramer to join OHB SE s Supervisory Board
Halottnak nyilvánítottak egy élő férfit Romániában, aki ezért perelt, de elvesztette a pert, szóval most élő halott
Dúl a love. Tóth Gabi szerelmes fotót osztott meg
Trócsányi szerint Gulyás Gergely előtt komoly jövő áll
Semjén: Vadászetikai okokból nem mondom el, kivel, hol vadásztam
Tovább esnek a Mészáros-papírok
Orálisan kényeztette barátját a Wesselényi utcában, amíg taxira vártak - Az egészet videóra vették
Titkos albumra bukkantak: soha nem látott fotók kerültek elő Klapka Györgyről és családjáról - galéria
Autósok figyelem. Így bukhatnak könnyen több ezer forintot
Ennek a dugónak örülni fogsz - nagy felújítások jönnek az autópályán
Orbán szerint lényegében már csak a visegrádi négyek nem estek el Európában, a többi ország menthetetlen
Hatalmas öröm érte Majkát, kiálltak mellette rajongói
DGAP-Adhoc: Siemens Healthineers AG: Siemens sets placement price at EUR28.00 per Siemens Healthineers share
Az utolsó pillanatban lefújták Kósa Lajos lakossági fórumát
A kutya sem volt kíváncsi Volner János nagykőrösi fórumára
Nagyszüleink még naponta fogyasztották, mert tudták, hogy megakadályozza az érelmeszesedést és normalizálja a vérnyomást
Gusztustalan Gábor videójával buzdít szavazásra a Comedy Central
Technikai okokra hivatkozva elmarad Kósa Lajos keddi fóruma
GE beszállítói fórum: kulcsfontosságú a helyi kkv-k fejlesztése
Orbán durva bírálatot kapott szövetségesétől
DGAP-Adhoc: Constantin Medien AG: Special representative has filed lawsuit against former Chairman of the Supervisory Board Dr Dieter Hahn and companies KF 15 GmbH and DHV GmbH controlled by him
ENSZ-tisztségviselő: Semmit nem akarunk ráerőltetni a tagországokra
Holttesteket találtak Szentendrén, gyilkosság történhetett
Ma hanyagolnod kellene a pénzügyeket - Egymondatos horoszkóp - március 16. péntek
Fideszes EP-képviselő: újabb politikai támadás készül Magyarország ellen
Migráció - megszólalt az ENSZ
A férjem kívánatosnak és gyönyörűnek talál. - Villámgyorsan visszavágott a plus size nő a gonosz kommentekre
Török Gábor: Orbán ekkorát ritkán hibázik
Élőben az LMP-sajtótájékoztató a nagy bejelentésről
Baj volt a Budapestre induló Wizz Air géppel, másfél óra körözés után vissza kellett térnie
Al di Meolával nyit az Örvényeshegy Piknik
Brutális tömeg, eső, kutyapárt: Képekben Március 15-e
Megszületett a leghatásosabb választási mozgósító videó a Comedy Centraltól
Meglepő dolgot állít gyerekeiről Lagzi Lajcsi
Anglia megszünteti az aprópénzt
II. Erzsébet királynő felkészült a III. világháborúra: már kész a beszéde
Elképesztő jelenet: így elégítettek ki egy férfit Budapesten
Csintalan Sándor elárulta, hogy kire szavaz
Magyarok is voltak a megvadult grúz síliften, amiről pánikban ugráltak le az emberek
Kormányszóvivő: Lebukott Soros berlini helytartója, aki a magyar kormány ellen lobbizott
Mi lesz, ha győz az ellenzék? Itt egy friss elemzés
Ha nem akarsz több 10 ezer forintos bírságot, akkor ezeket a virágokat ne szedd le - Képek
A Dunába esett egy matróz Szigetmonostornál


text:
„Előzetes döntéshozatal – 79/7/EGK irányelv – A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód a szociális biztonság területén – Munkavállalók baleset‑biztosítása – A maradandó károsodás után járó átalány‑kártérítés összege – Az említett kártérítés kedvezményezettjének neme szerinti, átlagos várható élettartamon alapuló biztosításmatematikai számítás – Az uniós jog kellően súlyos megsértése”
A C‑318/13. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Korkein hallinto‑oikeus (Finnország) a Bírósághoz 2013. június 11‑án érkezett, 2013. június 7‑i határozatával terjesztett elő az
tagjai: R. Silva de Lapuerta tanácselnök (előadó), J. L. da Cruz Vilaça, G. Arestis, J.‑C. Bonichot és A. Arabadjiev bírák,
hivatalvezető: C. Strömholm főtanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2014. április 2‑i tárgyalásra,
– X képviseletében K. Kuusi asianajaja,
– a görög kormány képviseletében E.‑M. Mamouna és M. Tassopoulou, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében D. Martin és I. Koskinen, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2014. május 15‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19‑i 79/7/EGK tanácsi irányelv (HL 1979. L 6., 24. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 215. o.) 4. cikkének az értelmezésére irányul.
2 E kérelmet az X és a finn Szociális és Egészségügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) között, munkahelyi baleset miatt járó átalány‑kártérítés nyújtása tárgyában folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő.
3 A 79/7 irányelv a 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján azokra a törvényileg szabályozott rendszerekre alkalmazandó, amelyek többek között a munkahelyi baleset kockázatai ellen nyújtanak védelmet.
4 Ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerint:
„Az egyenlő bánásmód elve azt jelenti, hogy semmilyen nemi megkülönböztetés nem állhat fenn, sem közvetlenül, sem közvetetten, különös tekintettel a családi állapotra és a családi jogállásra történő hivatkozással a következő területeken:
– a rendszerek hatálya és a rendszerekhez való hozzáférhetőség feltételei tekintetében,
– a járulékfizetési kötelezettség és a járulék számításának tekintetében,
– a juttatások kiszámítása tekintetében, ideértve a házastársnak és az eltartottaknak járó pótlékokat, valamint a juttatásokra való jogosultság tartamára és fenntartására vonatkozó feltételeket.”
5 A baleset‑biztosítás megvalósítása az állami közigazgatás feladata, amelynek a végrehajtásával Finnországban magán‑biztosítótársaságokat bíznak meg. A munkáltatók, hogy teljesítsék arra vonatkozó kötelezettségüket, hogy a munkahelyi balesetekre tekintettel gondoskodjanak a munkavállalók biztonságáról, kötelesek a munkavállalók baleset‑biztosításáról szóló, 1992‑ben módosított 1982. évi törvény (tapaturmavakuutuslaki; a továbbiakban: a baleset‑biztosításról szóló törvény) hatálya alá tartozó kockázatok biztosítására jóváhagyott biztosítótársasággal szerződést kötni. A törvényileg szabályozott baleset‑biztosítás költségeit a munkáltatók által fizetett biztosítási díjak fedezik.
6 A maradandó károsodásért járó kártérítés a baleset‑biztosítási ellátások egyike. A szociális biztonság törvényileg szabályozott rendszere alá tartozik. Célja, hogy a munkahelyi balesetből vagy foglalkozási megbetegedésből, vagyis a munkavállaló munkaképességének egész életén át tartó csökkenéséből adódó említett károsodásért kártérítést nyújtson a munkavállalónak.
7 E törvény 14. cikke (1) bekezdésének 1. pontja a munkahelyi baleset által okozott sérülés vagy betegség esetén kártérítésként különösen maradandó károsodásért járó kártérítés fizetését írja elő.
8 A baleset‑biztosításról szóló törvény 18b. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a maradandó károsodásért járó kártérítést eseti jelleggel egyszeri alkalommal vagy járadékként fizetik. Az említett cikk (3) bekezdése értelmében az egyszeri kártérítést a minisztérium által jóváhagyott szempontok alapján a munkavállaló életkorának figyelembevételével a maradandó károsodásért járó kártérítés értékének megfelelő tőkeösszeg formájában számítják ki.
9 Az említett minisztériumnak a baleset‑biztosítás címén fizetett járadék tőkeértéke vagy – amennyiben nem járadékot fizetnek – az egyszeri kártérítés megállapításának kritériumairól szóló, 1982. december 30‑i 1662/453/82. sz. határozata megállapítja azokat a szempontokat, amelyek alapján ez utóbbi kártérítést számítani kell.
10 E tekintetben e határozat melléklete a következő képleteket állapítja meg:
„Az alkalmazandó halandóság (TLE‑82) 3 év életkor‑eltolódással
ux = 0,0000797 e 0,0875 (x+3) (férfi)
ux = 0,0000168 e 0,1000 (y+3) (nő).”
11 A sérüléssel vagy betegséggel okozott károkat az általános maradandó károsodás minősítése céljából orvosi jellegük és súlyosságuk mértéke alapján 20 osztályba sorolják. A nyújtott kártérítés összege a károsodás osztályától függ. Azon kevésbé súlyos sérülések vagy betegségek kártérítése, amelyek az 1–10 károsodási osztályba tartoznak, mindig egy összegben történik. A 11–20 károsodási osztályok esetében a biztosított választhat az egy összegben történő fizetés vagy az élete végéig járó havi járadék között.
12 Az 1953‑ban született X 1991. augusztus 27‑én munkahelyi balesetben sérülést szenvedett. A vakuutusoikeus (biztosítási bíróság) 2005. október 18‑i határozatában megállapította, hogy X maradandó károsodás miatt a baleset‑biztosításról szóló törvény alapján átalány‑kártérítésre jogosult.
13 E határozat következtében a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező biztosítótársaság 2005. december 16‑i határozataival az X részére e kártérítés címén fizetendő átalányösszeget 4197,98 euróban állapította meg, amely összeg már minden pótlékot tartalmaz.
14 X e határozatokkal szemben keresetet nyújtott be arra való hivatkozással, hogy a maradandó károsodásért fizetett egyszeri kártérítést a nők esetében alkalmazott kritériumokkal megegyező kritériumok alapján kell kiszámítani. A keresetet 2006. augusztus 31‑én elutasította a munkahelyi balesetekkel foglalkozó fellebbviteli bizottság. A vakuutusoikeus a 2008. május 27‑i határozatával helybenhagyta e határozatot.
15 X a 2008. október 13‑án a minisztériumnak címzett levelében azzal érvelt, hogy a részére a maradandó károsodásért járó kártérítés címén fizetett átalányösszeg megállapítása a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódra vonatkozó uniós jogi rendelkezések figyelmen kívül hagyásával történt. X tehát 278,89 eurót és ezen összeg után késedelmi kamatot követelt. Ezen összeg megfelel az X által kapott kártérítés és azon kártérítés közötti különbségnek, amelyet egy vele azonos életkorú és hasonló helyzetben lévő nő kapott volna. A minisztérium 2009. május 27‑én megtagadta a kért összeg fizetését.
16 2009. június 17‑én X arra irányuló keresetet nyújtott be a Helsingin hallinto‑oikeushoz (helsinki közigazgatási bíróság), hogy a Finn Államot kötelezze a szóban forgó összeg részére történő kifizetésére. A Helsingin hallinto‑oikeus a 2010. december 2‑i határozatában hatáskörének hiányával indokolva elfogadhatatlannak nyilvánította e keresetet.
17 X tehát keresetet nyújtott be e határozattal szemben a Korkein hallinto‑oikeushoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság), amely 2012. november 28‑án hatályon kívül helyezte Helsingin hallinto‑oikeus határozatát.
18 A kérdést előterjesztő bíróság az ügy érdemét tekintve azt kérdezi, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmódra vonatkozó uniós jogi rendelkezésekkel és különösen a 79/7 irányelv 4. cikkének (1) bekezdésével ellentétes‑e az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján a munkahelyi baleset címén fizetett, törvényileg szabályozott szociális ellátás összege a nemen alapuló biztosításmatematikai tényezők alkalmazása következtében eltér aszerint, hogy a kedvezményezett férfi vagy nő‑e.
19 A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi továbbá, hogy ha a 79/7 irányelv 4. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amelyről az előtte folyamatban lévő ügyben szó van, felmerül az a kérdés, hogy teljesülnek‑e az érintett tagállam uniós jog megsértéséért beálló felelősségének a feltételei.
20 E körülmények között a Korkein hallinto‑oikeus úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1) Úgy kell‑e értelmezni a 79/7 irányelv 4. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály, amelynek alapján a férfiak és a nők eltérő várható élettartamát biztosításmatematikai szempontként alkalmazzák a munkahelyi baleset miatt fizetendő, törvényileg szabályozott szociális biztonsági ellátások kiszámításához, ha e szempont alkalmazása esetén valamely férfinak fizetendő egyszeri kártérítés összege alacsonyabb, mint az a kártérítési összeg, amelyet egy azonos életkorú, egyébként hasonló helyzetben lévő nő kapna?
– a Bíróság az Association belge des Consommateurs Test‑Achats és társai ítéletében (C‑236/09, EU:C:2011:100) érvénytelennek nyilvánította a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13‑i 2004/113/EK tanácsi irányelv [(HL L 373., 37. o.)] 5. cikkének az ilyen tényezők figyelembevételét lehetővé tevő (2) bekezdését, de átmeneti időszakot rendelt el az érvénytelenség bekövetkeztéig, és
– az uniós jogalkotó a [2004/113] és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5‑i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [(HL L 204., 23. o.)] bizonyos feltételek mellett lehetővé tette az ilyen tényezők figyelembevételét az ezen irányelvek értelmében vett juttatások kiszámításakor, és a nemzeti jogalkotó ennek alapján feltételezte, hogy a szóban forgó tényezők a jelen ügy szerinti törvényileg szabályozott szociális biztonsági rendszerek területén is figyelembe vehetők?”
21 A finn kormány a tárgyaláson megjegyezte, hogy a jogvita alapját képező tényállás, vagyis X munkahelyi balesete 1991 során, tehát a Finn Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően történt. Bár a szóban forgó átalány‑kártérítés az említett munkahelyi baleset által okozott maradandó károsodás kompenzálására irányul, az uniós jog alkalmazásának céljából kizárólag az e károsodást kiváltó ok időpontjának van jelentősége. Ilyen körülmények között a finn kormány úgy véli, hogy a Bíróságnak nincs hatásköre arra, hogy a kérdést előterjesztő bíróság számára választ adjon.
22 E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alapeljárás tárgyát képező jogi aktust 2008‑ban fogadták el a vakuutusoikeus határozatával. Nem vitatott az sem, hogy a maradandó károsodásért járó szóban forgó kártérítés X balesete következményeinek egész életén át tartó kompenzálására irányul.
23 Ebből következik, hogy az alapeljárás tárgya nem olyan helyzet, amely már a Finn Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozását megelőzően kiváltotta valamennyi joghatását.
24 Ezért a Bíróság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a kérdést előterjesztő bíróság számára választ adjon.
25 Az első kérdés megválaszolása céljából előzetesen meg kell jegyezni, hogy az alapügyben szóban forgó kártérítést ugyan magán‑biztosítótársaság fizette, a munkavállalók Finnországban törtnő baleset‑biztosításai és az említett kártérítés nyújtásának feltételei olyan „törvényileg szabályozott” rendszerek részét képezik, amelyek a 79/7 irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében véve a munkahelyi balesetek kockázatai ellen nyújtanak védelmet. Következésképpen az alapügyben szóban forgó kártérítés ezen irányelv hatálya alá tartozik.
26 Emlékeztetni kell arra, hogy a 79/7 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése tiltja különösen az irányelv hatálya alá tartozó ellátások kiszámítása területén a nemen alapuló közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést.
27 Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az alapügy a munkahelyi balesetből adódó károsodásra tekintettel járó azon kártérítés összegének a számítási módjaira vonatkozik, amelyet átalány‑kártérítés formájában egyszeri alkalommal fizettek ki. Az említett számítást többek között a munkavállaló kora, valamint az átlagos várható hátralévő élettartama alapján kell elvégezni. Ez utóbbi tényező meghatározása céljából figyelembe kell venni a munkavállaló nemét.
28 Nem vitatott, hogy az alapügyben szóban forgó átalány‑kártérítés számítási módjai alapján egy X‑szel azonos korú nő, aki azonos és ugyanolyan károsodást okozó, X‑ével megegyező napon történő munkahelyi balesetet szenvedett, nagyobb átalány‑kártérítésre jogosult, mint amekkorában X részesül.
29 A finn kormány azonban azzal érvel, hogy az ilyen nő és X nincsenek hasonló helyzetben. A finn kormány e tekintetben kifejti, hogy a maradandó károsodásért járó kártérítés címén egyszeri alkalommal fizetett, a nemzeti szabályozásban előírt kártérítés számítási módjai lehetővé kívánják tenni e kártérítés összegének olyan mértékben történő megállapítását, amely megegyezik ugyanezen kártérítés teljes összegével abban az esetben, ha azt egy életen át folyósítandó járadék formájában fizetnék. A férfiak és nők eltérő várható élettartamát tekintetbe véve a két nemre ugyanazon halandósági tényező alkalmazása ahhoz vezetne, hogy a balesetet szenvedett női munkavállalónak fizetett egyszeri kártérítés nem felel meg többé a kedvezményezettje átlagos várható hátralévő élettartamának.
30 A finn kormány pontosítja, hogy a nemen alapuló különbségtétel ahhoz szükséges, hogy elkerüljék a nők férfiakéhoz képest kedvezőtlenebb bánásmódját. Ugyanis, mivel a nők várható élettartama statisztikailag magasabb, az elszenvedett károsodásnak a sérült személy hátralévő élettartamára átalányban történő kompenzálására irányuló kártérítésnek magasabbnak kell lennie a nők, mint a férfiak esetében. Következésképpen nem áll fenn a férfiak és nők közötti hátrányos megkülönböztetés.
31 E tekintetben, és amint a főtanácsnok az indítványának 29. pontjában megjegyezte, fontos megállapítani, hogy az ilyen érvelés legfeljebb a férfiak és nők között az olyan kártérítés, mint amelyről az alapügyben szó van, nyújtásában fennálló egyenlőtlen bánásmódot igazolhatja, de nem vitathatja – amint a finn kormány a tárgyalás során elismerte – az egyenlőtlen bánásmódnak a nemzeti jogi rendelkezések alkalmazásából annyiban adódó fennállását, amennyiben e rendelkezések azonos körülmények között eltérő kártérítésekhez vezetnek.
32 Meg kell tehát állapítani, hogy az alapügyben szóban forgó betegbiztosítási rendszer rendelkezései egyenlőtlen bánásmódhoz vezetnek, amely a 79/7 irányelv 4. cikkének (1) bekezdésével ellentétes hátrányos megkülönböztetésnek minősülhet.
33 Ilyen körülmények között meg kell bizonyosodni arról, hogy ezen egyenlőtlen bánásmód igazolható‑e.
34 Az egyenlő bánásmód elvétől való eltérés 79/7 irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében kimondott esetleges okait illetően meg kell állapítani, hogy a várható hátralévő élettartamon alapuló tényező figyelembevételét nem írja elő sem ezen irányelv 4. cikkének (2) bekezdése, amely a nők anyasági védelmére vonatkozik, sem pedig az említett irányelv 7. cikkének (1) bekezdése, amely lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy ezen irányelv hatálya alól kizárjanak a szociális biztonság területére vonatkozó bizonyos számú szabályokat, előnyöket és ellátásokat.
35 Ezenkívül a 79/7 irányelv 7. cikke (1) bekezdésének szövegéből nem következik, hogy az ott kimondott eltérési okok nem kimerítő jellegűek, és hogy a tagállamok szabadon állapíthatják meg az egyenlő bánásmód elvétől való eltérés más okait. Az a tény, hogy az ilyen tényező figyelembevételét kifejezetten nem tiltják ezen irányelv rendelkezései, nem értelmezhető úgy, mint amely engedélyezi a nemzeti jogalkotó számára, hogy e tényezőt olyan kártérítés számítási elemeként írja elő, mint amelyről az alapügyben szó van.
36 A finn kormány azonban azzal érvel, hogy az e kártérítés összegének az érintett munkavállaló neme szerinti különbsége igazolható a férfiak és a nők várható élettartamának objektív eltérésével. Bármely más megoldás a nők, akiknek a várható élettartama magasabb a férfiak várható élettartamánál, kedvezőtlenebb bánásmódjához vezetne, mivel az átalány‑kártérítés fizetésének a célja a károsodás következményeinek a sérült személy egész hátralévő életében való kompenzálása.
37 E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annak ellenére, hogy az alapügyben szóban forgó átalány‑kártérítést olyan szabályozás írja elő, amely rögzíti a munkahelyi baleset miatti károsodásért járó, a sérült személy hátralévő életében fizetett ellátásokat is, e kártérítés számítása nem végezhető el a férfiak és a nők átlagos várható életkorára vonatkozó általánosítás alapján.
38 Az ilyen általánosítás ugyanis a férfi biztosítottak női biztosítottakkal szembeni hátrányos megkülönböztetéséhez vezethet. Továbbá az általános statisztikai adatok nemek szerinti figyelembevétele ellen szól, hogy nem állítható bizonyosságként, hogy valamely női biztosítottnak mindig magasabb a várható élettartama, mint valamely azonos korú, hasonló helyzetben lévő férfi biztosított várható élettartama.
39 E megállapításokból következik, hogy nem igazolható az alapügyben szóban forgó nemzeti rendszer.
40 Az első kérdésre tehát azt a választ kell adni, hogy a 79/7 irányelv 4. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek alapján a férfiak és a nők eltérő várható élettartamát biztosításmatematikai szempontként alkalmazzák a munkahelyi baleset miatt fizetendő, törvényileg szabályozott szociális biztonsági ellátások kiszámításához, ha e szempont alkalmazása esetén valamely férfinak fizetendő egyszeri kártérítés összege alacsonyabb, mint az a kártérítési összeg, amelyet egy azonos életkorú, egyébként hasonló helyzetben lévő nő kapna.
41 Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy a 79/7 irányelv 4. cikke (1) bekezdésének olyan megsértése, mint amelyről az alapügyben szó van, minősíthető‑e az érintett tagállam felelősségének beállásához szükséges feltételek egyikét alkotó, az uniós jog „kellően súlyos” megsértésének.
42 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság a Brasserie du pêcheur és Factortame ítéletének (C‑46/93 és C‑48/93, EU:C:1996:79) 56. pontjában pontosította, hogy a hatáskörrel rendelkező bíróság által figyelembe vehető elemek között szerepel a megsértett szabály egyértelműsége és pontossága fokán, valamint a megsértett szabállyal a nemzeti hatóságok vagy az Unió részére biztosított mérlegelési jogkör terjedelmén kívül, hogy az elkövetett mulasztás, illetve a károkozás szándékos‑e vagy gondatlan, az esetleges téves jogalkalmazás menthető‑e, vagy sem, és hogy valamely uniós intézmény által tanúsított magatartás hozzájárulhatott‑e az uniós joggal ellentétes mulasztáshoz vagy az uniós joggal ellentétes nemzeti intézkedés, illetve gyakorlat elfogadásához, illetve fenntartásához.
43 A Bíróság továbbá hangsúlyozta, hogy főszabály szerint a nemzeti bíróságoknak kell meghatározniuk, hogy milyen feltételek alkalmazása mellett állapítható meg a tagállamoknak a magánszemélyek részére az uniós jog megsértésével okozott károk iránti felelőssége, a Bíróság által az e feltételek alkalmazása tekintetében adott iránymutatásoknak megfelelően (lásd: Test Claimants in the FII Group Litigation ítélet, C‑446/04, EU:C:2006:774, 210. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
44 Ebből következik, hogy a Bíróság értékelései nem helyettesíthetik a nemzeti bíróságok értékeléseit (lásd: Brasserie du pêcheur és Factortame ítélet, EU:C:1996:79, 58. pont). Azonban a Bíróság ez utóbbiaknak iránymutatásokat és információkat adhat ezen elv megvalósítása érdekében (lásd: Köbler‑ítélet, C‑224/01, EU:C:2003:513, 100. pont).
45 A jelen üggyel kapcsolatban három, azon kérdés megválaszolása céljából figyelembe veendő elemet kell megemlíteni, hogy a szóban forgó nemzeti jogi rendelkezéseket a 79/7 irányelv 4. cikke (1) bekezdése „kellően súlyos” megsértésének kell‑e tekinteni.
46 Először is az egyenlő bánásmód ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében kimondott elvének a terjedelme és annak értelmezése mindezidáig nem képezte tárgyát a Bíróság egyetlen ítéletének sem. Ezenkívül az uniós jog X‑szel kapcsolatos, fent megállapított megsértése csak 2008‑ban, a vakuutusoikeus jogerős határozatával vált konkréttá.
47 Másodszor a mai napig sem az alapügyben szóban forgó finn jogszabályra, sem pedig más nemzeti jogszabályra nem irányult az EUMSZ 258. cikk alapján tagállami kötelezettségszegés megállapítása iránti kereset a 79/7 irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a megsértése miatt.
48 Harmadszor meg kell állapítani, hogy az uniós jogalkotó által elfogadott, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a megvalósítására irányuló aktusokkal kapcsolatban a 2004/113 irányelv 5. cikkének (2) bekezdése lehetőséget nyújtott a tagállamoknak arra, hogy 2007. december 21‑e előtt az egyének biztosítási díjaiban és juttatásaiban arányos különbségeket engedélyezzenek, amennyiben a nemi hovatartozás alkalmazása biztonságmatematikai, valamint releváns és pontos statisztikai adatok alapján a kockázatelemzésben meghatározó tényező. Ezenkívül az uniós jogalkotó a 2006/54 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének h) pontjában úgy határozott, hogy az egyenlő bánásmód elvével ellentétesek a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerek területére vonatkozó, bizonyos nemen alapuló szabályok, mindazonáltal az ezen elv alóli kivételek között bizonyos esetekben felsorolta a nemek szerint eltérő biztosításmatematikai tényezők felhasználását.
49 Ami e rendelkezések közül az elsőt illeti, a Bíróság 2011. március 1‑jén az Association belge des Consommateurs Test‑Achats és társai ítélet (EU:C:2011:100) 32. pontjában úgy határozott, hogy az érintett tagállamok számára annak lehetővé tétele, hogy időbeli korlátok nélkül hatályban tartsák az uniszex biztosítási díjak és juttatások szabályától való eltérést, ellentétes a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmódra irányuló, a 2004/113 irányelv által követett cél elérésével, és a Bíróság pontosította, hogy az említett rendelkezést hátrányosan megkülönböztető jellege miatt érvénytelennek kell tekinteni.
50 A fenti megállapításokra tekintettel a nemzeti bíróság feladata annak megállapítása, hogy a jelen ügyben az uniós jog megsértését „kellően súlyosnak” kell‑e tekinteni.
51 Ezért a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak értékelése, hogy teljesülnek‑e a tagállam felelőssége beállásának feltételei. Azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy az alapügyben szóban forgó nemzeti szabályozás az uniós jog „kellően súlyos” megsértésének minősül‑e, e bíróságnak figyelembe kell vennie többek között azt, hogy a Bíróság még nem hozott határozatot arról, hogy jogszerű‑e az átlagos várható élettartamon alapuló tényező nemek szerinti figyelembevétele a törvényileg szabályozott szociális biztonsági rendszer címén fizetett és a 79/7 irányelv hatálya alá tartozó ellátás megállapítása során. A kérdést előterjesztő bíróságnak figyelembe kell vennie az uniós jogalkotó által a tagállamoknak nyújtott azon lehetőséget is, amely a 2004/113 irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében és a 2006/54 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének h) pontjában szerepel. Az említett bíróságnak figyelembe kell vennie továbbá, hogy a Bíróság 2011. március 1‑jén (C‑236/09, EU:C:2011:100) megállapította, hogy az említett rendelkezések közül az első érvénytelen, mivel ellentétes a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvével.
1) A férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19‑i 79/7/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek alapján a férfiak és a nők eltérő várható élettartamát biztosításmatematikai szempontként alkalmazzák a munkahelyi baleset miatt fizetendő, törvényileg szabályozott szociális biztonsági ellátások kiszámításához, ha e szempont alkalmazása esetén valamely férfinak fizetendő egyszeri kártérítés összege alacsonyabb, mint az a kártérítési összeg, amelyet egy azonos életkorú, egyébként hasonló helyzetben lévő nő kapna.
2) A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak értékelése, hogy teljesülnek‑e a tagállam felelőssége beállásának feltételei. Azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy az alapügyben szóban forgó nemzeti szabályozás az uniós jog „kellően súlyos” megsértésének minősül‑e, e bíróságnak figyelembe kell vennie többek között azt, hogy a Bíróság még nem hozott határozatot arról, hogy jogszerű‑e az átlagos várható élettartamon alapuló tényező nemek szerinti figyelembevétele a törvényileg szabályozott szociális biztonsági rendszer címén fizetett és a 79/7 irányelv hatálya alá tartozó ellátás megállapítása során. A kérdést előterjesztő bíróságnak figyelembe kell vennie az uniós jogalkotó által a tagállamoknak nyújtott azon lehetőséget is, amely a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13‑i 2004/113/EK tanácsi irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5‑i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke (1) bekezdésének h) pontjában szerepel. Az említett bíróságnak figyelembe kell vennie továbbá, hogy a Bíróság 2011. március 1‑jén (C‑236/09, EU:C:2011:100) megállapította, hogy az említett rendelkezések közül az első érvénytelen, mivel ellentétes a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvével.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
További furcsaságok a West Balkán ítéletben II. rész - JogÁsz
2012. július 05. írta: Dr. Sándor Zsuzsa
További furcsaságok a West Balkán ítéletben II. rész
(fotó: napiaszonline.hu)
Ki felel három fiatal lány haláláért? Mi váltotta ki a pánikot valójában? Miért volt ilyen szokatlanul gyors és rövid nyomozás az ügyben? Rendezvény-szervező-e az, aki csak bérbe ad egy ingatlant? Van-e rendezvény-szervezői foglalkozás, és ha igen, honnan tudjuk annak előírásait? Minden vádlott ugyanazt a foglalkozási szabályt szegte meg? Lehet-e négy vádlott felelősségének ára évre, napra, percre pontosan azonos? Minden eljárási szabályt betartott a bíróság? Pótmagánvád alapján lesz-e még újabb vádlottja a tragédiának? Milyen eredményt hozhat az újabb vizsgálat?
Emlékeztetőül: a Pesti Központi Kerületi Bíróság dr. Bardócz Krisztina vezette tanácsa hozott első fokon nem jogerős ítéletet a West Balkán szórakozóhelyen 2011. január 15-én történt tragédia ügyében. Mind a négy vádlottat bűnösnek mondta ki halálos tömegszerencsétlenséget okozó, foglalkozás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés vétségében. Ezért mind a négy vádlottat 2 év 8 hónapi fogházbüntetésre és 2 évi foglalkozástól eltiltásra ítélte.
Mind a nyomozás során, mind a tárgyaláson számos tanú elmondta, hogy a szórakozóhelyen azért tört ki pánik, mert valaki azt kiabálta, hogy késelés történt. Az ítélet, legalábbis annak szóbeli indokolása azonban ezt a körülményt meg sem említette. Igaz, a bíróság csak azokat a tényeket bírálhatja el, amelyeket elébe tárnak, ez azonban semmiképpen sem jelentheti azt, hogy egy ilyen esetben – legalább akkor, amikor kiszabja a büntetést – ne vegye ezt a tényt figyelembe.
(Fotó: Hír24)
Megfelelően tisztázta-e a bíróság, hogy ha van rendezvény-szervezői foglalkozás, vajon melyek azok a foglalkozási szabályok, amelyek e körbe tartoznak? Az ítélet kihirdetésekor a bírónő egy főiskolai jegyzetből idézte az említett foglalkozás íratlanszabályait. Pusztán kíváncsiságból utánanéztem, , hogy mit tanítanak egy olyan főiskolán, ahol rendezvény-szervezőket képeznek.
Így például a Budapesti Kommunikációs és Üzleti Főiskola rendezvény-szervezői szakának főbb tantárgyai: címer és zászlótan, diplomáciatörténet, díszétkezés, interkulturális gasztronómia és szállodaismeret, katonai protokoll és ceremóniás rendek, közbeszerzés, médiaismeret, PR és sajtókapcsolatok, pályázatírás és pályáztatás, retorika és beszédtechnika, sportprotokoll és sportdiplomácia, személyközi és kultúraközi kommunikáció, turisztikai földrajz, turisztikai és idegenvezetői ismeretek, viselkedéskultúra.
A bíróság valamennyi vádlottnak, így az I. r. Szalontay Győzőnek, a West Balkán bérbeadójának is felrótta, hogy megszegte a rendezvény szervezésével kapcsolatos hatósági előírásokat. Az alkalmi rendezvények esetében azonban a jogszabály csupán bejelentési kötelezettséget ír elő, ez pedig a tényleges szervezők feladata. Ugyanakkor a dokumentumokból az derül ki, hogy a bérleti szerződés 11. pontja értelmében a szakhatósági ellenőrzések jogkövetkezményeit a bérlő viseli.
Mindennek ismeretében óhatatlanul felmerül a kérdés, vajon az I. r. vádlott felelőssége miért azonos a rendezvény tényleges szervezőiével.
Elnézést kell kérnem az olvasótól, de nem kerülhetem meg azt a szakmai kérdést – és itt most muszáj „jogászkodnom” -, hogy vajon a bíróság nem sértette-e meg a büntető eljárás bizonyos szabályait. Akkor, amikor ez a büntető eljárás kezdődött, a törvény azt írta elő, hogy amennyiben a vádlott, vagy védője a vádirat kézbesítésétől számított 15 napon belül új szakértő kirendelését kéri, a bíróság köteles ennek a kérésnek eleget tenni. Bár időközben a törvény megváltozott, és így a bíróságnak ma már nincs ilyen kötelezettsége, de akkor, amikor ezeket a kéréseket a védők egy része benyújtotta, még volt! A védelem által az akkori törvények szerint szabályosan előterjesztett kérelmek jelentős részét azonban a bíróság nem teljesítette. Így ítéletét csaknem kizárólag a nyomozás során beszerzett szakértői véleményekre alapozta.
Néhány szót még a büntetésekről. Tételezzük fel – most elfeledve mindazt a kételyt, amiről eddig szó volt -, hogy ugyanabban a bűncselekményben lehet valamennyi vádlott bűnösségét megállapítani. Hogyan lehetséges az, hogy mind a négyükre pontosan ugyanazt a büntetést szabta ki a bíróság? Megfeledkezett volna arról, hogy a büntetéseket „egyéniesíteni” kell? Az egyéniesítés azt jelenti, hogy még azonos bűncselekmény esetén is egyenként kell vizsgálni az egyes vádlottak felelősségének mértékét, az ő személyével és a tettével kapcsolatos enyhítő és súlyosító körülményeket. Szinte elképzelhetetlen, de finoman szólva is meglehetősen szokatlan a bírói gyakorlatban, hogy négy ember esetében pontosan azonosak legyenek ezek az úgynevezett bűnösségi körülmények.
A West Balkán ügy körül számos városi legenda keringett és kering ma is. Magától értetődő, hogy jogász létemre ezekkel nem foglalkozhatok. Az azonban tény, hogy a szerencsétlenségre villámgyorsan reagált a kormány, négy minisztérium részvételével munkacsoportot alakított, egyidejűleg megmozdult a rendőrség is, razzia razziát követett, és egy hamarjában meghozott kormányrendelet is megszületett.
Nem kétséges tehát, hogy a politika azonnal rámozdult a tragédiára. És ilyenkor óhatatlanul fennáll annak a veszélye, hogy ez, ha tudattalanul is, de befolyásolhat egy bírósági döntést.
Az ügy legújabb fejleménye, hogy a rendőrség saját berkein belül vizsgálatot rendelt el, ám Garamvölgyi László nyilatkozatából kitűnik, hogy a vizsgálatot ugyanolyan villámgyorsan befejezték, mint annak idején a West Balkán ügy nyomozását. Ez azonban már egy következő történet. Mint ahogyan az is, hogy az összes érintett fél által beterjesztett fellebbezések ismeretében miként fog majd dönteni a másodfokú bíróság.
Indokolatlan a válsághelyzet, de így megúszható a menekültek ellátása
Börtönélet Magyarországon
https://jog-asz.blog.hu/api/trackback/id/tr507442306
Anonymous	2012.07.05. 16:18:37
Kedves Zsuzsa! A legszebb az egészben, hogy a West Balkán esetében az összes létező jogszabályt megsértették, de talán utána kéne nézni, hogy az ügy után rögtön lelkes hoppmesterkedésbe kezdett kerületi jegyző hányszor is intézkedett korábban a hely ellenőrzése érdekében...? Nekem kezd vicces lenni, hogy lassan már a telefonügyeletes rendőröket is meg akarják égetni, miközben akinek ugyancsak van konkrét felelőssége, nagy lelkesen hordja a rőzsét a máglyához...
Zsuzsa Sztojka	2012.07.06. 02:10:20
Kedves Zsuzsa!A WB ügyben közzétett posztja megerősített abban (és még jó néhány ügyvéd kollegámat is, akikkel immár egy hete boncolgatjuk „ráérő szabadidőnkben” a T. PKKB ítéletének az eddig sajtónyilvánosságra került részleteit), hogy nemcsak a védelem, de egy gyakorló bíró szempontjából is rendkívül aggályos az első fokon hozott ítélet, mind a rendelkező rész, mind annak indokolása tekintetében. Az ítélet eddig megismert részletei alapján (legalábbis I. r. vádlott vonatkozásában és főleg az ítélet kihirdetése óta - vélhetően egyébként az I. r. vádlott által - közzétett dokumentumok ismeretében) sajnos az állapítható meg, hogy az első fokon eljáró büntető bíróság a mérlegelési jogkörén bőven túlterjeszkedve szelektált a bizonyítékok között, és figyelmen kívül hagyott olyan bizonyítékokat, amelyek egyébként egyes vádlottak védekezését alátámasztották volna. Arról nem is beszélve, hogy a büntetőügyben eljáró bíróság ismeretei –a jelen ügyben egyébként releváns – polgári és közigazgatási jogi szempontból rendkívül hiányosnak bizonyultak. És még sorolhatnánk…. Reméljük, hogy a Fővárosi Törvényszék a PKKB ítéletének valamennyi neuralgikus pontját megfelelően kezelni fogja!

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság