text:
⭐ÖT KÉRDÉS A JOGÁSZAT ÉS JOGTUDOMÁNY PILLANATNYI ÁLLÁSÁRÓL
ÖT KÉRDÉS A JOGÁSZAT ÉS JOGTUDOMÁNY PILLANATNYI ÁLLÁSÁRÓL
Download "ÖT KÉRDÉS A JOGÁSZAT ÉS JOGTUDOMÁNY PILLANATNYI ÁLLÁSÁRÓL"
1 Iustum Aequum Salutare VIII. 2012/ ÖT KÉRDÉS A JOGÁSZAT ÉS JOGTUDOMÁNY PILLANATNYI ÁLLÁSÁRÓL A társadalomtudományok körében korántsem példa nélküli, ha a diszciplína reprezentatív mûvelõjét egy neves tudományos folyóirat felkéri, hogy egy körkérdésre adott válasz formájában fejtse ki véleményét az adott tudományág aktuális helyzetérõl. Szerkesztõségünk most arra vállalkozott, hogy a folyóirat történetében elõször egy elõször hét, majd, ezt a címzettek körébõl érkezett észrevételek nyomán módosítva, öt kérdést intézzen karunk szellemi profilját leginkább meghatározó tanszékvezetõ professzorokhoz. A szerkesztõségben lefolytatott eszmecserék, illetve az elõbb említett visszajelzések nyomán újragondoltan az alábbi öt kérdést vetettük fel: 1) Ön kit tekint a magyar jogászok közül példaképnek és miért? 2) Az Ön számára mit jelent az alkotmányosság? 3) Ön szerint a jogászat (a jog gyakorlati mûvelése, valamint annak oktatása, egyes problémáinak kutatása, etc.) tudomány vagy hivatás? 4) Ön szerint a gyakorló (a bíró, ügyész, ügyvéd, minisztériumi hivatalnok, közjegyzõ, etc.) és az elméleti (aki jogot oktat, kutat, elemez, etc.) jogász felvállalhatja egy olyan esetben, amikor erre valóban szükség van a) világnézeti meggyõzõdését és/vagy b) értékelkötelezettségét nyilvánosan (interjúban, egy peres eljárás során, egy tanulmányban vagy a katedrán) avagy azon kívül? 5) Ön szerint mit tegyen a jogász a válságban? S mit gondol: válságban van-e a jogtudomány Magyarországon? Úgy véljük, hogy e kérdések minden kellõen tájékozott jogász számára fontosak, és különösen igaz ez egy katolikus egyetem jogtudományi karán oktatói hivatást gyakorló professzor számára, aki vállalja, hogy tehetségét a jogtudomány mûvelése szolgálatába állítja. Hangsúlyozzuk, hogy nem kérdõíves kutatást folytattunk, hanem arra kértük a címzetti kört, hogy a fenti kérdésre tanulmány formájában válaszoljon. Magunk is tudatában voltunk annak, hogy a fenti kérdések bizonyos értelemben ars poetica jellegû írások elkészítését is eredményezhetik, amiben ugyanakkor semmi kivetnivalót nem találtunk, hiszen a jogtudomány területén a diszciplína sajátosságai miatt ez a fajta személyesség, az önreflexió lehetõsége a jognak a társadalmi cselekvésbe ágyazott jellege minden esetben adott. A Iustum, Aequum, Salutare jogtudományi folyóirat ezúttal egymástól jellegében, hangvételében és tárgyában is eltérõ tanulmányt közöl három, a karon oktató jogtudós tollából. Fáradságos munkájukat az érdeklõdõ olvasóközönség nevében is ezúton köszönjük. A továbbiakban a Tisztelt Olvasón múlik, hogy To hear with eyes belongs to love s fine wit (Shakespeare) szellemiségében miként viszonyul a közölt szöve-2 18 CSEHI ZOLTÁN gekhez. Állandó szerzõinket és korábban már felkért szerzõinket pedig továbbra is biztatjuk, hogy csatlakozzon az ezennel megkezdett szellemi körkép megfestéséhez. A JOG ÉS JOGTUDOMÁNY MAI ÁLLÁSÁRÓL CSEHI ZOLTÁN egyetemi docens (PPKE JÁK) 1. A példakép jelentõsége és mulandósága A magyar magánjog tudományának mûvelése terén elsõként Grosschmid Béni szellemi nagyságát emelném ki, aki a tárgyi ismeretek szélessége, a rendkívül eredeti, asszociatív képessége és sajátos látásmódja mellett a jog öntörvényû világának megismerése, feldolgozása és tolmácsolása terén is utolérhetetlen eredetiséget mutat napjainkig. A jog kötött pályáin olyan bravúros gondolati mutatványokra volt képes, amely egy ilyen zárt gondolkodási rendben példátlan. Nem gyõzzük hangsúlyozni a jogszabályi és bírói jog olyan széles és mély ismeretét személyével kapcsolatban, amely matéria nélkül ez a teljesítmény nem lett volna megvalósítható. Grosschmid észlelt és láttatott olyan összefüggéseket, amelyeket még napjainkban is csak kevesek látnak. Kibontotta a még fel nem ismert összefüggéseket és újabb meglátásokkal gazdagította a jog világát. Számos tétele napjainkig is élõ jogunk része. Olvasása szellemi kihívás, megértése már önmagában komoly teljesítmény, bármely részletének feldolgozása pedig egy új alkotás. Ez a szellemi magaslat, a jog mélységének és örvényszerûségének bemutatása egyedülálló nemcsak a magyar, hanem az európai jogtudományban is. Mûvei nem torzók, szemben Savigny, Jhering 1 és más hatalmas zsenik félben hagyott opusaival szemben, hanem kerek egész. A szellemi példaképek között elõkelõ hely illeti meg Szászy Istvánt, aki hihetetlen szellemi nyitottságával és széles látókörû tájékozottságával az európai jogi gondolkodás részévé tette nemzeti magánjogunkat, és a jogot soha nem egy állam szabályrendszerének tekintette, hanem olyan konfliktus-megoldó kódnak, rendnek, amely eltérõ megoldásokat mutat föl egyik vagy másik államban. A jog tárgyának nagyon széles keretet szabott, szinte minden munkájában a legteljesebb anyaggyûjtésre törekedett. Ez a szorgalom és tudósi hozzáállás az, amely a tudomány etikájának példaképe kell, hogy legyen. Kijelölte azt az utat és megmutatta az a mércét, amely az anyag feltárásának a teljességére való törekvést jelenti. Szászy mûvei óta nem ismert és nem volt olyan munka, amely csak megpróbálta volna az anyag-gyûjtésben azt a teljességre való törekvést, mint õ. De Szászyval igazságtalanok lennénk, ha nem említenénk mély dogmatikai mûveltségét is, amelyet a magyar magánjog általános részérõl írt kitûnõ munkája igazol. 2 1 Fritz STURM: Brennpunkte einer Ellipse: Savigny und Jhering. In: Drei Vorträge zum Privatrecht. Graz, Leykam, skk. 2 SZÁSZY István: A magyar magánjog általános része különös tekintettel a külföldi magánjogi rendszerekre. Budapest, Egyetemi Nyomda, 1947.3 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 19 Meg kell említenem Nagy Ferencet, akinek életmûvét áttekintve és feldolgozva 3 örök tanulságul szolgál, hogy nincs adaptálható külföldi norma, az adott ország joga és az ott élõk társadalmi szövete olyan környezetet jelent, amely szinte mindig meghatározza az új szabály megalkotásának a paramétereit, és a külföldi jogi megoldások egyszerû átvétele nem járható út. A jog horizontjának nagyon széles spektrumán alkotott Nizsalovszky Endre, és noha életpályája belecsúszott a szocialista-kommunista átalakítás éveibe, mégis maradandót alkotott a kereskedelmi jogtól, a törvénykezés jogán 4 át a családjogig, 5 és olyan új távlatokat is nyitott a jog világában, mint a szerv és szövetátültetések jogával induló orvosi jog. 6 Sokat tanultam Vékás Lajos lényeget látó és csakis a lényegre koncentráló felfogásából, amely az ítélõ erõ magabiztossága révén mindig kellõ bátorságot érez és mutat, hogy a lényegest a lényegtelentõl szubjektív szempontok alapján elválassza, és az utóbbit a vizsgálatba be sem vonja. Vékás Lajos egyúttal a magánjog egyedülálló modern rendszerezõje is. A történelem nagy kegye, hogy a magántulajdonon alapuló magánjogunk valós és hites kodifikációját meg tudta alkotni. 7 Nemcsak a nagy mûvek, alkotások és a szubjektívan kiválasztott részek képezhetik a vizsgálat tárgyát, hanem az apró részletek is: minden írás, ábrázolás, jel és objektivizált jelhordozó tartalmazhat olyan jelentést, amely segíthet az adott kor megértésében, a múltban kódolt kulturális üzenetek megfejtésében, ezért nem osztályozhatunk önkényesen, és ezért nem lehet az anyaggyûjtés idejét rövidíteni a tényeket kizáró vagy a vizsgálatból kivonó megoldásokkal. 8 Nagy hatással volt rám Fürst László monográfiája a magánjog szerkezetérõl, 9 továbbá Harmathy Attila elemzései, amelyek napjaink társadalmi-gazdasági jelenségeivel ütköztette a jog világát, és rámutatott e kettõ között lebegõ ellentétekre. 10 A felsorolás nem 3 CSEHI Zoltán: Nagy Ferenc ( ) élete és munkássága. In: HAMZA Gábor (szerk.): Magyar jogtudósok. III. Budapest, MAGYARY Géza: Magyar polgári perjog. 3. kiad. Kiegészítette és átdolgozta Nizsalovszky Endre. Budapest, NIZSALOVSZKY Endre: A család jogi rendjének alapjai. Budapest, NIZSALOVSZKY Endre: Tanulmányok a jogról. Budapest, VÉKÁS Lajos: Az új Polgári Törvénykönyv elméleti elõkérdései. Budapest, 2001.; VÉKÁS Lajos (szerk.): Szakértõi javaslat az új Polgári Törvénykönyv tervezetéhez. Budapest, 2008.; VÉKÁS LAJOS (szerk.): Az új Polgári Törvénykönyv bizottsági javaslata magyarázatokkal. Budapest, A mûvészettörténetben egy rendkívül fontos iskola, az ikonológia vette ezt alapjául. 9 FÜRST LÁSZLÓ: A magánjog szerkezete. Budapest, HARMATHY ATTILA: A polgári jog a századfordulón. Jogtudományi Közlöny, 2000/ ; Kódex és társadalom. In: TÓTH Károly (szerk.): Tanulmányok Dr. Bérczi Imre egyetemi tanár születésének 70. Évfordulójára. Szeged, ; A magyar polgári jogról 1999-ben. Székfoglalók a Magyar Tudományos Akadémián, Budapest, ; Jogrendszerünk átalakulása és az Európai Unió joga. In: Jus Privatum Jus Commune Europae. Budapest, ; A rendszerváltás utáni idõszak polgári jogáról. In: SÁRKÖZY Tamás VÉKÁS Lajos (szerk.): Eörsi Gyula emlékkönyv. Budapest, ; A szerzõdési szabadságról. In: Liber amicorum, Studia E. Weiss dedicata, Budapest, ; Die Entwicklung des Zivilrechts in Ungarn. In: N. HORN (Hrsg.): Die Neugestaltung des Privatrechts in Mittelosteuropa und Osteuropa. München, ; A magyar polgári jog. In: KULCSÁR Kálmán BAYER József (szerk.): Társadalom, politika, jogrend. (Magyar tudománytár IV.) Budapest,4 20 CSEHI ZOLTÁN lenne teljes Sólyom László könyvei nélkül, melyek izgalmas szellemi kalandok a jog kultúrájában, 11 valamint Mádl Ferenc inkább pozitivista tudományfelfogása nélkül. 12 A joggal elõször Marton Géza mûveinek feldolgozása kapcsán találkoztam, amelyre visszatekintve, ideálisnak nevezhetõek egy fiatal érdeklõdõ számára. 13 Noha a magyar jogtudomány klasszisait és kiváló mûveit lehetetlen lenne itt felsorolni, fontosnak tartok két alapvetõ munkát kiemelni: Lábady Tamás nagyszerû magánjogi alapozó könyvét és Hamza Gábor új tényeket és a magánjogi történetiségét újra alapozó mûveit. 14 Mind a két mû méltó arra, hogy az egyetemi oktatásban példaként idézzük. Számos példát lehetne még említeni a jog gyakorlatának kiválóságaitól és olyan emberi nagyságoktól, mint Vladár Gábor, 15 vagy Beck Salamon. 16 A nagy német, 17 francia és más nemzetek tudósai 18 említésétõl és mûveik felsorolásától eltekintenék. Amint látható, példaképek helyett sok-sok egymástól eltérõ tudósi mintát és mûvet neveztem meg, akiknek habitusa és munkássága eltérõ tudományos felfogást mutat egy tökéletes minta nem létezik. A szerkesztõk által feltett kérdések között eredetileg szerepelt egy olyan is, hogy miért nem született egyetlen jogtudományi iskola sem Magyarországon. Egy jogtudományi iskola több értelmet is hordoz. Érthetünk alatta egy történelmi osztályozást, mint például formuláré-iurisprudencia, 19 Definitionsjurisprudenz 20 vagy glosszátorok, 21 vagy kommentátorok, 22 a történeti iskola, vagy pandektisták. Érthetünk alatta továbbá egy szellemi áramlatot, mint például Interessenjurisprudenz, de gondolhatunk egy-egy jogtudósi személyiség tanítványi gyümölcseire, a tanítványokban tovább élõ tanításokra is. Követõ, tanítvány és utód, nehezen meghatározható kategóriák erõsen biblikus konnotációval. 11 SÓLYOM LÁSZLÓ: A polgári jogi felelõsség hanyatlása. Budapest, 1977.; UÕ: Környezetvédelem és polgári jog. Budapest, 1980.; UÕ: A személyiségi jogok elmélete. Budapest, MÁDL FERENC: A deliktuális felelõsség a társadalom és a jog fejlõdésének történetében. Budapest, CSEHI ZOLTÁN: Marton Géza munkássága ( ). In: CSEHI ZOLTÁN: Diké kísértése. Budapest, skk. 14 HAMZA GÁBOR: Az európai magánjog fejlõdése. A modern magánjogi rendszerek kialakulása a római jogi hagyományok alapján. Budapest, 2002.; Die Entwicklung des Privatrechts auf römischrechtlicher Grundlage unter besonderer Berücksichtigung der Rechtsentwicklung in Deutschland, Österreich, der Schweiz und Ungarn. Band I. Budapest, Andrássy Schriftenreihe, 2002.; Le développement du droit privé européen. Le rôle de la tradition romaniste dans la formation du droit privé moderne. Budapest, 2005.; Wege der Entwicklung des Privatrechts in Europa. Römischrechtliche Grundlagen der Privatrechtsentwicklung in den deutschsprachigen Ländern und ihre Ausstrahlung auf Mittel-und Osteuropa. Passau, 2007.; Entstehung und Entwicklung der modernen Privatrechtsordnungen und die römischrechtliche Tradition. Budapest, EL- TE Eötvös Kiadó, VLADÁR Gábor: Visszaemlékezéseim. Budapest, Számos mûve közül hihetetlen eredeti: BECK Salamon: Jellegtartó és jellegvesztõ kötelmek. Budapest, CSEHI Zoltán: Gerhard Kegel ( ) und sein Werk, Akademische Gedächtnisfeier für Professor Dr. Dr. h.c. Gerhard Kegel ( ). Köln, ; UÕ: Gerhard Kegel és a XX. század második felének német nemzetközi magánjoga. Magyar Jog, 54. (2007. június) Jacques GHESTIN Gilles GOUBEAX: Traité de droit civil. Introduction générale. Paris, 3. kiad PÓLAY Elemér: A római jogászok gondolkodásmódja. Budapest, PÓLAY i. m. 89skk. 21 BÓNIS György: A jogtudó értelmiség a középkori nyugat- és közép-európában. Budapest, skk.; Franz WIEACKER: Privatrechtsgeschichte der Neuzeit skk. 22 BÓNIS i. m. 40skk.5 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 21 A magyar jogtudomány hiteles szellemtörténetét még mindig nem írta meg senki, sõt, a jogtudomány tudománytörténete sincs feldogozva, 23 egyetemtörténet létezik csak. 24 A magyar jogtudomány tudományos önreflexiója teljes egészében hiányzik, szinte teljes egészében ismeretlen fogalom. Természetesen nem olyan ideológiai alapú feldolgozásokra gondolok, mint amit Szabó Imre írt, 25 vagy amiként Peschka 26 közelített a kérdéshez, aki denaturalizált természetjog, kanti észjog és hasonló ideológiai-filozófiai megjelölésekkel jellemezte magánjogunk történeti képviselõit, hanem inkább olyasmire, amit Asztalos László kezdett el, 27 de Asztalos a rendkívül pontos adatközléseken nem mert túllépni, vagy pont a lényeget nem merte megfogalmazni, a szellemi kapcsolatokat, és a valós tudományos érdemeket. 28 Emlékszem, amikor elõször beszéltem arról, hogy a jogtudomány történetét is fel kellene dolgozni, kollégáim értetlenül tekintettek rám. Ismerve többek közt a mûvészettörténet vonatkozó kutatásait, már azt is nehéz meghatározni, egyáltalán mit értünk magyar jogtudomány alatt, ki és mitõl magyar, és hova sorolandó a mûve. 29 A magyar jogtudomány önállósága és eredetisége, illetve befogadó-jellege, egyesek szerinti történelmi elkésettsége 30 vagy modernitása cizelláltabb megközelítést igényel, mint az elmúlt korszak ideológiai megközelítésébõl született értékelések. Szabadfalvi József most megjelent összefoglalása a magyar jogbölcseleti gondolkodás történetérõl megfelelõ példaként szolgálhat a többi jogág számára is. 31 Tágabb értelemben, az eszmetörténet szféráiban, a jogtudományi iskola hiányát be lehet tudni történeti okoknak, Klaniczay Tibor elméletét idézve. 32 Magyarországnak évszázadokon át nem volt saját egyeteme, a középkori alapítások elvetéltek, körülbelül tízezer diák külföldi egyetemeken tanult. 33 A magyar középkori mûveltségnek nem voltak egyetemi szintû tudományos központjai, egyetem nélküli országban az értelmiség is kettévált: a külföldön tanult akadémikus mûveltség mellett egy honi deák mûveltség alakult ki olyan nagy hírû iskolákban, mint a sárospataki, debreceni vagy kolozsvári kollégiumok, és bár ezek nagyon magas szintû gyakorlati igényeknek megfelelõ képesítést 23 VILÁGHY Miklós: A magyar civiljogtudomány 25 éve. Jogtudományi Közlöny XXV. (1970) ECKHART Ferenc: A jog-és államtudományi kar története Budapest, Egyetemi Nyomda, SZABÓ Imre: A burzsoá állam és jogbölcselet Magyarországon. Budapest, PESCHKA Vilmos: A magyar magánjogtudomány jogbölcseleti alapjai. Állam és Jogtudományi Intézet Értesítõje II. (1959/ó) 1 2.; UÕ: Jog és jogfilozófia. Budapest, skk. 27 ASZTALOS László: A magyar burzsoá magánjogtudomány fejlõdése a kiegyezéstõl az I. világháborúig. Acta Fac. Pol.-iur. Univ. Sc. Bud. de R. Eötvös Nom. Tom. X. Budapest, 1968.; UÕ: A magyar burzsoá magánjog rövid története. In: Polgári jogi tanulmányok. Budapest, ELTE, 1970.; UÕ: A civilisztika oktatásának és tudományának fejlõdése a budapesti egyetemen In: Polgári Jogi Tanulmányok 2. Budapest, Lásd ehhez FÖLDI András: Adalékok a történeti jogi iskola a magyar jogi romanisztikára gyakorolt hatásának kérdéséhez. In: SAJÓ András (szerk.): Befogadás és eredetiség a jogban és a jogtudományban. Budapest, skk. 29 Alapvetõ a magyar kérdéshez FÜLEP Lajos: Európai mûvészet és magyar mûvészet (1922), számos kiadásban, pld. Budapest, vagy Kolozsvár, SAJÓ András: Bevezetõ feltevések a magyar jogi és jogtudományi recepció és kreativitás természetérõl. In: SAJÓ i. m. 12skk. 31 SZABADFALVI József: A magyar jogbölcseleti gondolkodás kezdetei. Budapest, KLANICZAY Tibor: Értelmiség egyetem nélküli országban. In: KLANICZAY Tibor: Pallas magyar ivadékai. Budapest, skk. 33 SZÖGI László: A magyar felsõoktatás európaisága régen és most. Magyar Napló,6 22 CSEHI ZOLTÁN adtak, tudományos központtá soha nem nõttek. Ez az a történelmi hátrány, amely napjainkig is hat. A külsõ és belsõ viaskodások következtében évszázadok óta hiányzik az egyetemek szabad szelleme, holott az egyetemek a szellemi szabadság szülõhelyeiként nyerték el legitimitásukat a 13. századtól 34 és próbálnak azóta is ebben a szellemben mûködni. Egyetem nélkül pedig nem létezik a tudományosság, nem lehet iskolát nevelni, de ott sem, ahol a tanárt sem anyagilag, sem egyébként nem tiszteli sem az állam, sem a társadalom. Nem lehet iskolát nevelni ott, ahol ideológiai okok miatt idomulni kell az elvárásokhoz. Miért nem beszélünk Nizsalovszky-iskoláról, hiszen Mádl Ferenc, Weiss Emília méltán képviseli tanárát, vagy Szászy-iskoláról (gondolok az õ neves tanítványaira, mint Boytha György vagy Bánrévy Gábor)? Majd ha lesz az országban kritikus egyetemi élet, ha a kiválasztás nem céhszerû lesz, talán jön majd egy tudós személyiség, aki új gondolatiságot visz tudományunkba, amely tanítványok hadát is magával ragadja. Úgy tûnik, ez még várat magára a konszolidáció évei után is. 2. Az Alaptörvény jelentõségérõl Az alkotmányosság olyan érték, melynek megvalósításáért minden nap meg kell küzdenünk, és minden nap tennünk kell valamit. Ha ezt tudatosítjuk, akkor talán új korszak veszi kezdetét, de csak abban az esetben, ha ezt az elvet mindannyian a tudatunk és tudatalattink részévé tesszük. 35 Egyetemi éveim alatt az 1949-es alkotmányt és annak késõbbi módosításait tanultuk úgy, hogy tudtuk, valójában ezt senki nem veszi komolyan, mert egy jelentõs része az ideológia kicsapongása volt, amit már a tanárok egy nagyobb része sem vett komolyan. Komolytalan és látszat-normákra nem lehet egy ország alkotmányosságát építeni. Nem is szerettem a 1949-es alkotmányt, még akkor sem, ha a Sólyom-féle Alkotmánybíróság annak valós tartalmát meghatározta, hiszen Sólyom László pont azt alkotta meg, ami nem volt benne az Alkotmányban, de ez a lelkiismereti-elhivatottsági eszme nem pótolhatta az alkotmányozás valós legitimálását. Jogos és egyúttal önkritikus is volt saját megfogalmazása a láthatatlan alkotmányról, amit csak kevesen voltak képesek látni. Ettõl is hihetõ, varázsát is ez a szellem adja, de ettõl maga a szöveg, a norma még egy kulissza-alkotmány volt, nem az embereknek és nem a betartás céljával készült. Örülök, hogy végre megszabadultunk ettõl a hazug és álnok közjogi alaptól még akkor is, ha a normák jelentõs része csak átültetésre került az Alaptörvénybe. Abban is van valami váteszi fordulat, hogy az Alkotmányt az utólag, 1989-ben hozzátoldott preambulumban megfogalmazott átmenetiség terhe nyomta már rögtön a bevezetõ sorokban ez a vocatio Dei bekövetkezett 36 és ez az átmenetiség szimbolikusan is lezárult az Alaptörvény elfogadásával. Az Alapörvény ebben az értelemben más, már a stílusa is eltér elõdje megjelenésétõl; posztmodern kiáltvány-óda arról, ami a jó társadalom megvalósításához, a szolgáló állam kiépítéséhez és a mindennapi szabadság megvalósításához szükséges Jacques LE GOFF: Az értelmiség a középkorban. Budapest, skk. 35 Hasonlóan Trócsányi László professzor felfogásához, lásd TRÓCSÁNYI László: Bevezetõ. In Uõ (fõszerk.): A mi Alkotmányunk. Budapest, skk. 36 SULYOK Márton TRÓCSÁNYI László: Preambulum. In: JAKAB András (szerk.): Az Alkotmány kommentárja. Budapest, 2. kiad SCHANDA Balázs: A new Constitution for Hungary. Iustum Aequum Salutare, VI. 2011/2. 153skk.7 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 23 Az Alaptörvény mindenképpen korszakváltást jelent a magyar magánjogot illetõen is. Egyrészrõl formálisan is deklarálja az Alaptörvény elsõbbségét a többi jogszabállyal kapcsolatosan, amely norma-hierarchiát jogunk tételes szabálya nem fogalmazott meg. Az Alaptörvény R cikke az Alaptörvényt minden más jogszabály elé helyezi, most már formálisan is. Korábbi alkotmányunkban jogi okoskodással lehetett csak levezetni az alkotmányjog elsõbbségét például a magánjogi normákkal szemben. Ez a formálisan is alkotmányjogiasított normahierarchia viszont számos kérdést vet fel a magánjog részérõl is, annak határait illetõen. Az Alaptörvény bevezette a német típusú alkotmányjogi panaszt, egy sui generis közjogi alanyi jogként gyakorolható jogot arra vonatkozóan, hogy ha a magánjogi ügyben a bírói döntéshozatalban az alapjogok sérülnek, akkor a bírói döntéssel szemben az Alkotmánybírósághoz lessen fordulni. 38 Ezzel az új intézménnyel megnyíló új jogi világ mélységét és magasságát még csak felbecsülni sem tudjuk, de a német tapasztalatok óvatosságra intenek. 39 Az állami bíróságok jogerõs határozataival szemben elõterjeszthetõ alkotmányjogi panasz a döntést, az eljárást, sõt magát az alkalmazott norma alkotmányosságát bírálhatja felül. Az Alaptörvény nem csak a norma alkotmányosságának felülvizsgálatát teszi lehetõvé, hanem a bíróságok egyedi döntései Alaptörvénnyel való összhangjának felülvizsgálatát is. Ez érvényes a magánjogi ügyekben meghozott bírói döntésekre is, ami azt jelenti, hogy a magánjog gyakorlata és a magánjog eddigi mûködése alapjában változott meg. A magánjog alapján eldöntött ügy egy új korszakba lépett át, döntései az Alaptörvény értékei alapján felülbírálhatóak. Ez eddig nem volt így. A korábbi alkotmányjogi panasz gyakorlata a bíróság által alkalmazott jogi normák alkotmányos felülvizsgálata kapcsán adott lehetõséget a bírói eljárás felülvizsgálatára, az új regime-ben viszont nem csak az alkalmazott norma, hanem maga a bírói döntés és az eljárás is felülvizsgálható az Alaptörvény által. Sokan ellene voltunk ennek az alapjogi újításnak, de ez joggá, az Alaptörvény által az új alkotmányosság alapjává vált, mely új jogi-konstrukciónak a magánjogra gyakorolt hatásait értékelnünk kell majd. Bíróságaink jelenleg kritikát és ellenkezést nem tûrõ hatalmi ágként mûködnek, a bíró az egyetlen, akit nem lehet felelõsségre vonni az érintettek által, ha hibásan végzi a munkáját. Ennek a bírói felfogásnak meg kell változnia, hiszen téveszmén alapul és téves magatartásformákat követ. Az alapjogi védelem talán megfelelõ eszköz lesz ezen habitus átformálására, azzal, hogy alkotmányos értékeket lehet érvényre juttatni egyedi ügyekben is, az alapjogi védelem a joggyakorlat szerves részévé válhat, minek következtében az a jogtudat szerves elemévé alakulhat, és így hozzájárulhat egy újonnan formálható egységes értékszemlélet kialakulásához. Mindezen idealista elvárások mellett nem szabad megfeledkezni a nagy veszélyrõl, az élet teljes eljogiasodásáról, sõt, a magánjog teljes közjogiasodásáról. Miért jó az, ha a bérleti jogviszonyra nem a magánjogot, hanem az alapjogokat használjuk? Azért, mert a két jogi gondolkodás eszközrendszere még csak nem is hasonlítható egymáshoz, és az egyik kevésbé megfelelõ a jogvita 38 Magyarország Alaptörvényének 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdésének b) pontja, valamint az Abtv. 27., 29., és 43. alapján. 39 CSEHI Zoltán: Kérdések és felvetések a német típusú alkotmányjogi panasz magyarországi bevezetése kapcsán. Alkotmánybírósági Szemle, 2011/8 24 CSEHI ZOLTÁN eldöntésére. Bölcs német tudósok már fél évszázada óvtak attól (Dürig 40 ), hogy az egész emberi és társadalmi életet elközjogiasítsuk. Remélhetõen nem ez lesz az alkotmányjogi panasz magyar válasza. Ennek az új jogi eszmének a központjában az emberi méltóság (Menschenwürde) szekularizált, kiüresített ikonná átalakult eszméje lüktet, 41 amely feledni látszik az ember szellemi, transzcendens meghatározottságát, 42 és amely az individuumot védi mindentõl, leginkább a másik individuumtól. A jogrend ezt az individuumot védi és óvja, 43 nem a társas embert, hanem az önálló, materiális szabadságokkal felruházott egyént, akinek a szabadságát a másik individuum szabadsága veszélyezteti leginkább. A jogrend az individuum részére garantálja a vallási-világnézeti-szellemi pluralizmust, vagy legalábbis ez az alapjogi védelem elvárása a jogrendtõl. Ez már önmagában konfliktusban áll országunk kulturális-történelmi hagyományaival és gyökereivel. Az emberi méltóság aprópénzzé vált a német alkotmánybírósági gyakorlatban. Ott, ahol már a hatodik döntést kell hozni a transz-szexuálisokat érintõ problémákról, 44 az alkotmánybírósági gyakorlat lényegében felõrölte az ikonját. 45 Tapasztalataim szerint az alapjogi gondolkodás nem más, mint a társadalmi normák, az etika eljogiasodása, annak közjogi bekebelezése, és kísérlet arra, hogy jogot formáljanak belõle. Etikai elvek és nem jogi magatartási elvárások azok, amelyek jogi megfogalmazásban jelentkeznek, feledve a szabály valós származását és egykori múltját. A magatartási minta joggá alakulásának göcsörtös és kínzó nehézségét Thomas Mann Mózese bemutatja, de lényegében ugyanezt hangsúlyozza Gaudemet is a diákoknak szóló, a jog keletkezését és lényegét bemutató munkájában: a jog születése idején, évezredekkel elõtt, az ókori Mezopotámiában nem volt más, mint Isten szava, az igazság és igazságosság megteremtõje, mely az uralkodói akaraton keresztül valósult meg. 46 Innen ered az évezredes hagyománya a jognak. A jog kultikus szobrává vált, gránitba faragott, Hammurapi 47 örökkévalóságnak szóló üzenete, jóllehet napjainkban múzeumba költözött, de a jog keletkezésének olyan hites tanúja és örök szimbóluma, amely napjaink jogának megértéséhez elengedhetetlen. Egy olyan általános és totális érvényesülésre törekvõ szabályozási rendszernek, mint a holisztikus alapjogi gondolkodás, amely a mindenhatóság szerénytelen igényével lép fel az élet minden területén felmerülõ kérdéseket illetõen, generációkon keresztül kell hatékonyan és tartósan a társadalmi együttélés kohézióját megvalósítania. De ez még csak a csábító jövõ. Addig a magánjogász nem tehet mást, mint megértõ- 40 Günter DÜRIG: Grundrechte und Zivilrechtssprechung (1957). In: Günter DÜRIG Gesammelte Schriften Berlin, Josef ISENSEE: Menschenwürde: Die säkulare Gesellschaft auf der Suche nach dem Absoluten. Anstalt des öffentlichen Rechts skk. 42 ERDÕ Péter: Kultúránk világnézeti alapjai és az emberi jogok problémája. Vigília, 2010/ Ernst-Wolfgang BÖCKENFÖRDE: Az ember a mai jogrend tükrében. In: Krzysztof MICHALSKI (szerk.): Amodern tudományok emberképe. Budapest, BvR 3295/07, jan. 11.; elõzmények: 1 BvL 38, 40, 43/ ; 1 BvL 3/ ; 1 BvL 12/ ; 1 BvL 10/ Az emberi jogok nem igényelnek különösebb legitimációt, önigazolással élnek pusztán, ld. CSEHI Zoltán: Állam és vallási jogok kapcsolatáról. In: KIRÁLY Miklós RÁCZ Lajos (szerk.): Állam egyház és az egyetemalapító Pázmány. Budapest, , Jean GAUDEMET: Les naissances du droit. Paris, 4. kiad Lásd HARMATTA János (szerk.): Ókori keleti történeti chrestomathia. Budapest, skk.9 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 25 en viszonyul korszellemünk ezen áramlatához, és az emberi jogokat akként kezeli saját területén, amik azok valójában, morális jogokként, melyek nem csak az állammal szemben védenek bennünket, hanem értéktöltõ közegként horizontális hatályban is érvényesülni tudnak, ide értve a magánszemélyek közti magánjogi viszonyokat is Jogászat és jogtudomány kérdéséhez A weberi parafrázisra épülõ kérdés, hogy vajon a jog hivatás, vagy tudomány, a válasz alapvetõen nem változott. A jogászat mint szakma a társadalmi együttélés koordinációja európai mintájának lett elengedhetetlen eleme, a professzionalista jogász egyben az állami berendezkedés, a társadalmi rendet kreáló jog konzerválója, az erre fogékony emberi habitusok részére karrierek lehetséges útját kínálva, elengedhetetlen közvetítõje az üzleti életnek és az állam mûködésének, a harmadik szektornak, egyháznak és világi életnek. Lényegében kikerülhetetlen jelenlegi társadalmunkban. Tudományos vizsgálat tárgya az anyag és akkor természettudományról beszélünk, vagy az ember lehet. 49 Ez utóbbi vizsgálatok tudományossága kérdéses és ez a nehezebb, hogy a történelem, filológia, pszichológia és többi humántudomány mellé miként illesszük a jogtudományt, amely az emberi szellem egyik nagy talányával, a joggal, a helyes magatartást kijelölõ absztrakt mércével foglalkozik, azt elemzi, rendszerezi és egyéb módon értékeli, alapvetõen analitikus módszerek segítségével. A jogtudomány tudományosságáról nem kívánunk részletesebben szólni, az erre vonatkozó mûvek sem tudnak sok újat mondani. 50 A jogtudomány országunkban inkább szociológiai jelenség, szolgáló leánya magasabb hatalmaknak, értékteremtõ jellege csak kivételesen és ritkán jelenik meg. Olyan alapvetõ kérdésekkel, mint idõ és tér viszonyai a mai napig lényegében nem foglalkozik, önmagát megújító ereje csekély, saját, önálló (azaz társadalmi és gazdasági folyamatoktól független) paradigmaváltásokat képtelen produkálni, azaz a saját empirikus vizsgálatából eredõen nem tud megújulni, viszont az adott kor hû tolmácsa, kifejezõje, viszonylag neutrális, hiszen nem hat más szellemi rétegekre. A jogtudomány eddigi története is azt mutatja, hogy a szellemtudományokban alapvetõen mint felvevõ, magába szívó és más szellemi áramlatokból táplálkozó kulturális jelenség, a tudomány közegének egy részét képezi, de semmi esetre sem tekinthetõ vezetõ szellemtudománynak, mint például a 12. században. A magyar jogászi képzést követõen német egyetemen éltem át azt, hogy a jog egyben tudomány is. Ez a kulturális sokk Larenz, Canaris, 51 Jayme 52 és sok más jogtudós írásainak tudható be. Az ellentmondásos 48 Juan María BILBAO UBILLOS: Die Einwirkung der Grundrechte auf das spanische Privatrecht. In: Jörg NEUER (szerk.): Grundrechte und Privatrecht aus rechtsvergleichender Sicht. Tübingen, René THOM: A humán tudományok tudományosságáról. In: MICHALSKI i. m SAJÓ András: Kritikai értekezés a jogtudományról. Budapest, Claus-Wilhelm CANARIS: Systemdenken und Systembegriff in der Jurisprudenz. Berlin, 2. kiad ; UÕ: Die Feststellung von Lücken im Gesetz. Berlin, 2. kiad Erik JAYME: Identité culturelle et intégration: le droit international privé postmodern. 251 Recueil des Cours (1995); Kunstwerk und Nation: Zuordnungsprobleme im internationalen Kulturgüterschutz, 1991.; Nationales Kunstwerk und Internationales Privatrecht. Gesammelte Schriften Band 1. Heidelberg, 1999.; 58 skk.; Internationales Privatrecht und Völkerrecht, 2003.; Die kulturelle Dimension des Rechts ihre Bedeutung für das Internationale Privatrecht und die Rechtsvergleichung, 67 RabelsZ (2003), 211skk.10 26 CSEHI ZOLTÁN életpályát 53 befutó Larenz Methodenlehre 54 könyvének olvasása óta számomra ez nem kérdés. 55 De nem csak a német tudományosságban él a jog, hanem a francia, olasz és a többi nemzet tudományos felfogásában is méltó helyet vívott ki magának. Ez a tudomány számos országban több, mint puszta szociológiai közösség, nálunk az európai kapcsolódási közegben keresi leginkább legitimitását, illetve megkerülhetetlen kultúra-képzõ szerepe folytán törekszik a tudományos rangra. A jog mûvelõinek a babitsi Szellem Írástudójának kellene lenniük, de ez csak vágy és minta. Az Írástudó a Szellem embere; a Szellem pedig tudvalevõleg az, ami az egyes helyett az általánosra néz; s ennél fogva mintegy felülemelkedik a tények és esetlegességek hálóján; a Szellem összekötõ és törvényalkotó princípium; a Szellem embere túllát ösztönein; talán nem képes legyõzni õket, de képes kritizálni: azaz képes normákat alkotni, melyek függetlenek maguktól az ösztönöktõl. 56 A jog és annak mûvelése önmagában nem tudomány, hanem szakma és hivatás. Szép és kihívó szakma, nem pusztán azért, mert emberi magatartásokat bírál és értékel, sokszor az egyszeriség és véglegesség átkával, életrõl, halálról, hatalomról, hírnévrõl, gazdagságról és szegénységrõl kell döntést hoznia, hanem mert elsõsorban emberi kvalitásokat követel meg. Ezen túlmenõen mint minden szakma, folyamatos képzést, folyamatos tájékozottságot igényel, elméleti alapozás mellett gyakorlati tapasztalat nélkül értelmezhetetlen, és hiteltelen. A jog mint szakma és hivatás más szellemi foglakozások ideális elõkészítõje, gondoljunk Goethe vagy az építész és teoretikus Alberti életútjára. A jogászi réteg társadalmi eredete koronként eltérõ képet mutat, 57 egy kedves anekdotát szeretnék csak idézni Boccaccio Dekameronjából: a firenzei Forese da Rabatta és Giotto Mugallóból zuhogó esõben lovagolt Firenze felé. Bocaccio Rabatta-t a törvénytudomány kincsesládájának nevezte, az úton haladókat viszont sártól, víztõl merõ csúfság és éktelenség -nek írta le. A krónikás szerint Rabatta azt vetette Giotto szemére, hogy külseje alapján nem gondolnák a világ legnagyobb festõjének. Giotto frappáns válasza szerint Rabatta uramból sem nézné ki senki, hogy az ábécét ismeri. A külvilág által besározódott ember légyen az híres festõ vagy jogtudós valós, belsõ értékei nem könnyen ismerhetõk meg, de mégiscsak ezek teszik azzá, aki. 4. Világnézet és jogászkodás Az elõbbi fejezetben szóltunk arról, hogy míg a tudomány az objektívnek vélt anyagot próbálja megfejteni, az ember és az emberi jelenségek vizsgálatának tudományossága már nehezebben igazolható, de nem ejtettünk szót az értékekrõl. Az értékek világával a vallás foglalkozik, ezt még a természet tudósai is elfogadják. 58 Nem hiszek 53 Bernd RÜTHER: Die unbegrenzte Auslegung. Zum Wandel der Privatrechtsordnung im Nationalsozialismus. Heidelberg, 3. kiad Karl LARENZ: Methodenlehre der Rechtswissenschaft. Berlin Heidelberg New York, 6. kiad Ne feledkezzünk meg a F. BYDLINSKI: Juristische Methodenlehre. Wien New York, 2. kiad ; UÕ: System und Prinzipien des Privatrechts. Wien New York, BABITS Mihály: Az írástudók árulása. (1928) In: BABITS Mihály: Esszék, tanulmányok. II. kötet. Budapest, Wolfgang KUNKEL: Die römischen Juristen. Herkunft und soziale Stellung. Köln, etc., [1967] Werner HEISENBERG: A rész és az egész. Budapest, skk.11 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 27 abban, hogy az ember munkáját végezni tudná úgy, hogy világnézetét kikapcsolná, ezért a kérdés amely nyilvánvalóan a kérdés felszíne csupán kicsit gyermeteg. A jogász érvelésében és gondolkodásában benne van, azon keresztül artikulálódik világnézete, és csak az eset sajátosságai hozzák magukkal, hogy az eldöntendõ kérdés nem is jogászi, hanem valójában világnézeti kérdés. A jogász is az adott kor, hely és idõ (történelmi idõ) szereplõje, a kor benne is artikulálódik, szocializálója az adott korban szokásos eszmeiségben megy végbe, ettõl nem lehet személyét elválasztani. Wieacker szerint a jogi gondolkodás mindig az adott kor szociáletikai felfogásához kapcsolódik, valójában abban fogan. A jogászok sem kivételek ez alól, ez a társadalmi elvárásokat megfogalmazó rent a hellenisztikus korban az enkyklios paideia, a középkori jogászok számára a studium generale, az ancient régime korában a humanista iskola keretében került átadásra. A jogászképzés a szociáletikával együtt alakította a jogászi világkép alapját, a római jog korában az ars dialectica és a rhetorika, a középkorban a forum internum morálteológiája, az újkorban pedig a természetjog. Ez a szociáletikai háttér adja a jogrendszer társadalmi bázisát és elfogadását. 59 Minden egyes jogászi szakmát mûvelõ egyén esetében elõfordulhat, hogy világnézeti kérdésként értelmezi a feladatát. Lehet-e személyiségi joga a pedofilnak vagy a rablógyilkosnak? Közokiratba foglalható-e egy jóerkölcsbe ütközõ szerzõdéses kötelezettség? Közremûködjek-e egy olyan apaságot elismerõ nyilatkozat megtételében, amirõl tudom, hogy nem igaz? A legkisebb súlyú kérdésbõl is lehet világnézeti kérdés, ezt Sánta Ferenc zseniális mûve, Az ötödik pecsét hatásosan jelenítette meg. Így volt az például az Alkotmánybíróság abortuszról, 60 vagy halálbüntetésrõl szóló döntéseiben, így van minden olyan véleményben és döntésben, amit jogászként megfogalmazunk. A jog nem dönthet nem jogi kérdésekben, ami meg nem jogi, és nem egyszerû pragmatizmus, marad világnézeti kérdésnek. A 20. század újra felfedezte az emberben a puszta nemiséget, felszabadította a test hatalmát és szépségét (Babits), a különbözõ egyéni és kollektív tudatalatti szféráit, és az ember mûködésének fizikai-kémiai magyarázatának eddigi legteljesebb kísérletét adta a modern orvostudomány részérõl. Mindezek mellett az emberi problémák nem egyszerûsödtek, és ezek az emberi tényezõk édes-savanyú-keserû elegye teszi szakmánkat nehézzé és kíván emberi bölcsességet a szakmai barbárság helyett. Talán ez a nagy ereje az igazán bölcs jogászoknak: képesek azt belátni és elfogadni, hogy vannak kérdések, amelyeket nem a jognak kell eldönteni. Ezért tartom nagyon fontosnak a Lautsi-ítéletet: 61 a feszület az olasz állami iskolák tantermeiben nem jogi kérdés, hanem az európai és olasz kultúra szerves része. A strassburgi bíróság lényegében azt mondta ki, hogy ez a kérdés nem jogi, emberi jogi kérdés, ez nem olyan természetû, 59 Franz WIEACKER: Formalismus und Naturalismus in der neueren Rechstwissenschaft. In: Ausgewälte Schriften. Frankfurt am Main, II , LÁBADY Tamás: Két alkotmánybírósági határozat az alkotmányos rendszerváltás hõskorából. In: CSEHI Zoltán SCHANDA Balázs SONNEVEND Pál (szerk.): Viva Vox Iuris Civilis. Tanulmányok Sólyom László tiszteletére 70. Születésnapja alkalmából. Budapest, Szent István Társulat, skk. 61 Lásd SCHANDA Balázs KOLTAY András: A Lautsi-ügy a feszületrõl az állami iskola osztálytermében. Jogesetek Magyarázata, 2011/4. 77skk.; KOLTAY András: Európa és a feszület jele. In: TATTAY Levente POGÁCSÁS Anett MOLNÁR Sarolta (szerk.): Pro Vita et Scientia. Ünnepi kötet Jobbágyi Gábor 65. születésnapja alkalmából. Budapest, Szent István Társulat,12 28 CSEHI ZOLTÁN amit az emberi jogok alapján kellene eldönteni. Ebben a bölcs döntésben a bírói hatalom mértékletessége és az önkontroll bölcsessége fejezõdött ki, és a bíróságnak sokkal nagyobb legitimációt adott, mint sok-sok ítélet, ahol emberi jogi kérdésekrõl érdemi döntéseket hozott. Nemcsak a jogalkotónak kell törekedni az igazságosságra, hanem minden jogalkalmazónak is. Az igazságosság sem önmagában cél, hanem a társadalmi együttélés olyan közös eszméje, amely ha sérül, akkor az együttélésünk keretei szenvednek csorbát. 5. Válság és jog Én mióta felnõttem, csak válságban éltem. A 70-es évektõl kezdve másról sincs szó, mint különféle válságokról. Ezért nem nagyon tudok ezzel a folyamatos válsággal mit kezdeni. Szerintem az fontosabb, hogy Európában több mint hatvan éve nem volt háború, és remélhetõleg nem is lesz. Az anyagi javak felhalmozásában jelentkezõ válság szerintem álprobléma, a fehér ember kultúrájának egyik szégyene, hogy nem tud kitörni az anyagi javak uralkodása fölötti vágy béklyójából. Valós válság napjainkban inkább ott van, hogy a magyar népet és nemzetet külsõ erõk azzal szembesítik, hogy nem a maga ura, hanem igenis igazodnia kell külsõ látható és láthatatlan erõk akaratának, és ha nem ezt teszi, akkor gazdasági, jogi és egyéb méltánytalan eszközökkel is fellépnek vele szemben. Ez egy nagy kiábrándulás számomra, aki valahol naívan, de kicsit hittem ebben a közös európai életben, ennek átláthatóságában, hittem mindazoknak, hogy tisztességesek vagy legalábbis kellõen elfogulatlanok lesznek velünk szemben, akik most azt próbálják többek közt országgal-világgal elhitetni, hogy az ban készült szocialista-kommunista sajtótörvényt 62 felváltó jogi szabályozás egyenesen a sátán mûve, és rosszabb mint a korábbi. 63 A jogtudomány válságát sem látom. Egy nagy generáció életmûve lassan lezárul, amely nagy generáció szerencsétlen módon beleszületett a szocialista-kommunista gazdasági-társadalmi és ideológiai valóságba, és mégis tudtak kiemelkedõ mûveket alkotni. Nekik nagyon meg kellett gondolniuk mit írnak le, és akik közül számosan mégis helytálltak ebben az embert próbára tevõ folyamatos, mellé- és mást beszélõ hazugságosdinak, ami naponta folyt. Ezt a nagy generációt némi ûr után számos ígéretes tehetség és szorgalmas fiatal követi. Ezek a fiatalok sokat tanultak nagy elõdeiktõl, és még többen vannak már szerencsére, akik a jogot és tudományát külföldön is tanulhatták. Egyre többen doktorálnak külföldön, és remélhetõleg haza jönnek. Én örülök ennek a PhD-rendszernek is, az utóbbi évben nagyon szép dolgozatok születtek, ígéretes fiatalok mutatták meg, hogy képesek eleget tenni ennek a kihívásnak, és nem kell szégyenkeznünk más államok teljesítménye mellett, ezek a dolgozatok a jogi szemléleteinket árnyalták, gazdagították. Az akadémikusok olymposzi magassága és a napi joggyakorlat magas szintû mûvelõi közti teret ezek a doktori dolgozatok értékes eredményekkel és szellemi teljesítményekkel hidalják át, töltik ki eddig nem létezõ új értékekkel évi II. törvény, feldolgozására ld. SZÉKELY László: Magyar sajtójog. Budapest, KOLTAY András LAPSÁNSZKY András: Az új magyar médiaszabályozás alkotmányossági kérdései. Iustum, Aequum, Salutare VII. 2011/13 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 29 Az 1990 után megújult magyar tudományosság, amely a fiatalok tudományos nevelésére koncentrált, szerintem lassan meghozza értékes gyümölcseit, hiszen a már eddig megszületett dolgozatok is sokkal nagyobb merítési lehetõséget adnak a tudománynak, mint korábban. Sajnos, a tudomány feudális várai és láthatatlan céhes szövedéke fennmaradt, még mindig nem átláthatók a folyamatok, a kiválasztások, az állások pályáztatása is javítandó. De számos szép munkával bõvült az ismereteink köre, köszönhetjük az új PhD-generációnak, ide sorolhatjuk a teljesség igénye nélkül Benke József, 64 Navratyil Zoltán szép dolgozatait, 65 vagy olyan nagyszerû munkákat mint, Deli Gergelyé, 66 és egyre több a vállalkozó kedvû és sikeres hölgy, Raffai Katalin, Brehószki Márta, 67 Szabó Sarolta, 68 Szeibert Orsolya, 69 Gárdos-Orosz Fruzsina 70 és még hosszan lehetne sorolni a szerzõket és mûveket. Ezt a megújítási folyamatot kell tovább vinnünk, szerves megújulást és friss látásmódot garantáló fiatalok becsatlakozását a jog mélyebb mûvelésébe, és ezt kell tökéletesíteni, hogy az intézményi rendszerben is hasonló áttörés menjen végbe, mint a nívós dolgozatok sorát lehetõvé tevõ változás; így tud megvalósulni az egyetem valós küldetése: a tudás integrációjának keresésével a hit és értelem dialógusából születõ igazság szolgálata. 71 JOBBÁGYI GÁBOR egyetemi tanár (PPKE JÁK) 1. Példaképeim sajnos soha nem voltak, ennek több oka volt; Rossz korban éltem (élek) és e földön, ahol a lehetséges példaképeket általában korán megölték. (Pl. Tóth Ilona.) Kortársaink közül a nem jogászok között lehet példaképeket találni (pl. Mindszenty József, a XX. századi magyar szentek). További ok, hogy legifjabb koromban egyszerre szerettem volna olimpiai bajnok és Nobel-díjas lenni de ilyen személy nem fordult elõ a történelemben. Arra is elég korán rá kellett jönnöm, hogy hazánkban a XX. században a túléléshez mindenkinek kisebb-nagyobb kompromisszumokat, megalkuvásokat kellett tennie ez 64 BENKE József: A reményvétel. Doktori értekezés. [kézirat, témavezetõ: Kecskés László professzor] Pécs, NAVRATYIL Zoltán: A varázsló eltöri pálcáját? A jogi szabályozás vonulata az asszisztált humán reprodukciótól a reproduktív klónozásig. Budapest, Gondolat, DELI Gergely: A generális klauzulák dogmatikai, történeti és összehasonlító elemzése, különös tekintettel a jó erkölcsbe ütközõ szerzõdések tilalmára. Doktori értekezés. [kézirat] Budapest, BREHÓSZKI Márta: Mennyire korlátolt a jogi személy gazdasági társaságok tagjainak felelõssége? A felelõsség-áttörés hazánkban és a lepelátszúrás doktrínája az Amerikai Egyesült Államokban, Doktori értekezés. [kézirat] Budapest, SZABÓ Sarolta: A Bécsi Vételi Egyezmény, mint nemzetközi lingua franca az egységes értelmezés és alkalmazás újabb irányai és eredményei Doktori értekezés. [kézirat] Budapest, SZEIBERT Orsolya: Az élettársak és vagyoni viszonyaik. Budapest, GÁRDOS-OROSZ Fruzsina: Alkotmányos polgári jog. Budapest Pécs, II. JÁNOS PÁL: Ex corde Ecclesiae pontok.14 30 JOBBÁGYI GÁBOR nekem nem fért össze legifjabb kori dacos nézeteimmel amelyek azóta természetesen szelídültek. Így a kortárs jogászok közül inkább nagy tisztelettel és szeretettel gondolok többekre. Ennek több oka lehet: vagy sokat tanultam tõlük emberileg és tudásban, vagy segítettek pályámon. Ide tartozik Mádl Ferenc, Kratochwill Ferenc, Zlinszky János. Talán többen nem értenek vele egyet, de ide sorolom Eörsi Gyulát, Novotny Zoltánt is, sõt Brósz Róbertet is annak ellenére, hogy nagyon szeretett volna megbuktatni, csak nem sikerült, mert megtanultam a római jogot, mert megszeretette és érthetõvé tette a jogot, s emellett még jól is teniszezett. 2. Nagyon elítélnek majd a közjogászok erõsen vitatható véleményemért; szerintem az emberiség történetében soha nem volt és nem is lehet alkotmányosság. Vitathatatlan, hogy a történelem folyamán szebbnél szebb és tökéletesnél tökéletesebb Alkotmányok születtek, ezek azonban a politika és jogalkotás számára igen hamar és nagymértékben kényelmetlenek lettek, ezért igyekeztek és igyekszenek a legkülönbözõbb furfangokkal túllépni rajta. Ezért születtek meg az Alkotmánybíróságok, rájuk azonban ha van tényleges jogkörük olyan hatalmas munkateher zúdul, ami önmagában bizonyítja az alkotmányosság hiányát. Azt is hozzátehetjük, hogy a jogszabályalkotók magát az Alkotmánybíróságot is igyekszenek figyelmen kívül hagyni erre az elmúlt 20 év magyar gyakorlata bõséges példát ad. A jogalkalmazásról ne is beszéljünk. Szóval az Alkotmányok szép rendelkezései sokszor megmaradnak a deklaráció szintjén. Erre példaként a diktátor Ceaucescu egy mondatát szoktam idézni, aki miután nyugati politikusok és újságírók folyamatosan számon kérték tõle az emberi jogok érvényesülését Romániában, a következõt mondta; Ne vádolják õt igazságtalanul, mutassanak még egy olyan szép Alkotmányt, mint Romániáé. Ha a magyar múltat nézzük, méltán lehetünk büszkék az Aranybullára (1222), s ellenállási záradékára. Csendben kérdem; hány ellenállót végeztek ki Magyarországon 1222 után? Az évi XX. törvényrõl úgy hiszem nem érdemes beszélni. Eredeti formája az 1936-os sztálini alkotmány hiteles fordítása, 1989-ben kétségtelenül teljesen átalakították; azonban nem egy alkotmányozó országgyûlés alkotta meg, hanem szövege a szocialista állampárt, s a senki által nem választott ellenzék megegyezésébõl alakult ki évi Alaptörvényünk végre szép, míves alkotás, és nagyon elégedett vagyok vele. A létrehozó politikai hatalom úgy tûnik nem teljesen, mert máris módosította. (Arról ne is beszéljünk, hogy a jelenlegi ellenzék némely pártjának fõ célkitûzése hatalomra kerülése esetén, az Alaptörvény hatályon kívül helyezése, és az évi XX. törvény hatálybaléptetése!) 3. A jog alkotása, alkalmazása, oktatása, a jogtudomány egyszerre lehet hivatás és tudomány. Nem szükséges e helyen kiváló jogászokra és iskolákra hivatkozni ókortól napjainkig. Gondoljunk csak arra, hogy az ókorban nagy jogászi alkotások az emberi társadalmak kialakulását alapozták meg (pl. XII. táblás törvények, Mózes törvényei stb.). Ezután minden nagy társadalmi váltás elõkészítésében, lebonyolításában jelentõs jogászokat, jogtudósokat találunk, akik egy régi jogrendszerrel szembeszállnak, s újat15 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 31 készítenek elõ. (Ezért mondta Isépy Tamás a kilencvenes években: Minden tisztességes rendszerváltozás úgy kezdõdik, hogy felakasztják a jogászokat ami ebben a formában azért túlzás!) Ha csak a magyar történelmet nézzük, hivatkozhatunk a XIX. században a reformkorra, az es forradalom jogalkotására, majd a kiegyezésre. Lényegében itt a hûbéri korból a polgári korba való átmenet zajlott le, melyben nagy szerepe volt a gyakorló jogászoknak és jogtudósoknak is. Hivatkozhatunk az es évek s a következõ idõszak rendszerváltozására is. Szoktam mondani ifjú kollégáimnak, hogy van elõttük perspektíva, mert két polgári jogász is köztársasági elnök lett. (Mádl Ferenc, Sólyom László) Természetesen nem nevezhetõ jogtudománynak a jogszabályok száraz ismételgetése és idézése. A hatályos joganyag ismerete természetesen nélkülözhetetlen kiindulási alap minden jogász számára. A hivatás és a tudomány azonban ennél több is; kritika, összehasonlítás, javaslat a továbblépésre, elemzés, alkalmazás, igazságosság, méltányosság, hogy csak néhány összetevõt mondjunk. 4. Világnézeti semlegesség nincs. Vannak ugyan világnézetileg semleges emberek, õk azonban a fanatikusokhoz hasonlóan, képesek bármilyen politikai hatalom, kiszolgálására. (Tragikus példa a magyar közelmúltból: kisnyilasokat sokszor szívesen átvett az 1945 utáni kommunista hatalom, kiváló verõlegények lettek, de elõfordult, hogy vérbíró is lett közülük!) Véleményem szerint ma minden hivatás (orvos, jogász, tanár) gyakorlójának van világnézete, akkor is, ha nem mondja (baloldali, liberális, konzervatív, keresztény). Minden jogász diszkrét formában hangot adhat világnézetének, csak nem kényszerítheti rá másra. Egyetemünknél maradva: teljesen természetes, hogy egy oktató az alkotmányjogban, a polgári jogban szól katolikus hitérõl, az Egyház álláspontjáról jogi kérdésekben a diáknak a vizsgán viszont elsõsorban a hatályos világi jogot kell ismernie, mivel államilag akkreditált képzés keretében világi jogászokat képezünk. Úgyszintén teljesen elfogadható, hogy katolikus bíró, ügyvéd nem lát el bontópert, erre példákat is tudunk. 5. Röviden; ember lenni, mindig minden körülményben. Vagy naturálisabban feltéve, hogy fõszerkesztõ úr nem húzza ki ha kell, szél ellen pisilni. Kellemetlen és kétségtelenül nehéz és veszélyes feladat. Mert a válság vitathatatlan: társadalmi, gazdasági kulturális, morális, de legfõképpen emberi. Minden azért van válságban körülöttünk, mert az ember, vagyis mi vagyunk válságban. Elvileg egyszerû lenne a dolog: nem kellene korruptnak, erkölcstelennek lenni, hazudni, lopni, durvának lenni esetleg szerethetnénk és tisztelhetnénk is egymást. (Nagyon egyszerû példát mondok katolikusoknak: vasárnaponként mosolyogva kezet fogunk egymással a misén béküljünk meg egymással mondattal. Szép és jó, de miért nem hajlandók ugyanezek az emberek az utcán megismerni és visszaköszönni? Lehetne ilyen apróságokkal is kezdeni?) A válságban a legfontosabbnak a személyes példamutatást tartom. Családban, munkahelyen, utcán, szórakozás közben. Bármi is a foglalkozása az adott embernek, az utcaseprõtõl a politikusig. (Vitatható tapasztalatom szerint az utcaseprõkkel szokott kevesebb baj lenni. Általában.)16 32 KOVÁCS PÉTER KOVÁCS PÉTER egyetemi tanár (PPKE JÁK) 1. Ön kit tekint a magyar jogászok között példaképnek és miért? Az önálló tudományágként a XIX. század második felétõl mûvelt magyar nemzetközi jogtudomány számos képviselõjére lehetünk büszkék, akik értékálló mûvekkel gyarapították a képzeletbeli jogi Olümposz könyvtárát, hol kormányzati támogatást élvezve, hol inkább a lekezelõ, könnyed legyintést érzékelve. 1 A mai magyar nemzetközi jogászok számára közvetlen vagy közvetett hatása egyvalakinek biztosan volt: ez Buza László. Az õ tudományos pályája a XX. század hét évtizedét felölelte, és olyan tankönyvet tudott készíteni, ami jóllehet nem kevés változtatással de a harmincas évektõl a hatvanas évekig volt használatban. 2 Õ volt az én tanáraimnak 3 a tanára, akinek a szorgalma és a nemzetközi jogot pozitivista szemlélettel megközelítõ vizsgálati rendszere meghatározó jelleggel befolyásolta a keze alól kikerült oktatóknak, kutatóknak a nemzetközi jogról alkotott képét. Tõle származik a magyar nemzetközi jogtudománynak talán legeredetibb gondolata, az ún. programjellegû normák felismerése a II. világháború utáni átformálódott ahogyan õ nevezte új szellemû nemzetközi jogban. Amit õ az 50-es években vizsgált, és magyarul megfogalmazott, lényegében ugyanaz, mint ami a 60-as évektõl az angolszász irodalomban soft law néven jelent meg. Meg kell említenem Herczegh Géza professzort, az MTA tagját, rövid ideig az Alkotmánybíróság elsõ helyettes elnökét, aki ezt követõen az eleddig egyetlen magyar bíró volt a hágai Nemzetközi Bíróságon ( között), amióta ez a testület (illetve ennek elõdje, az Állandó Nemzetközi Bíróság) fennáll és a nemzetközi jogviták rendezésének legtekintélyesebb fórumaként szolgál. Azt sokan tudják róla, hogy a humanitárius nemzetközi jog és a magyar külpolitikatörténet elismert szakértõje volt, a hazai nemzetközi jogászok többnyire azt is tudják, hogy édesanyámnak a testvére, így keresztapám volt, ennek megfelelõen valóban szorosan kötõdtem hozzá, emberileg és szakmailag egyaránt. (Egyébként pedig a fent említett Buza László professzor egykori gyermekkori barátjának és iskolai padtársának volt a gyermeke.) Tudományos munkái mellett egy kisebb színdarabot és egy regényt is írt. 1 A szerzõ egy hosszasabb áttekintés készített a magyar nemzetközi jogtudomány múltjáról és jelenérõl a Jakab András által szerkesztett, a magyar jogtudomány történetét és mai állapotát feldolgozó, remélhetõen a nem túl távoli jövõben megjelenõ könyv számára. 2 Ez együtt járt az esetenkénti és elkerülhetetlen aktualizálásokkal, még ha a kommunista rendszer idején kénytelen is volt elfogadni társszerzõket, akik feladata nemritkán az ún. vörös farkak elhelyezésének garantálása volt. 3 Közvetlen tanárom Nagy Károly professzor volt Szegeden, akitõl nagyon sokat tanultam, hallgatóként és fiatal kollégaként. Az alábbiakban külön is kitérek Herczegh Géza professzorra, aki szintén Buza László közvetlen tanítványa, bizonyos szempontból kinevelt szakmai utóda, akit Buza saját fia halála után szinte gyermekének is tekintett. Harmadsorban pedig meg kell említenem Bokorné Szegõ Hannát, aki ugyan nem volt Buza László tanítványa, de magát közös munkáik, saját alapolvasmányai, tudományos metodológiája miatt az õ iskolájához sorolta, és akárcsak Nagy Károly életérõl, nézeteinek alakulásáról, szakmai tapasztalatairól sok mindent kívánt és tudott nekem átadni.17 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 33 Az õ kutatásainak értékét azzal a történettel szemléltetném, amit viszont kevesen ismernek, és amit a jelenlegi nemzetközi jogtudomány két világhírû személyisége, a francia Alain Pellet (a Nemzetközi Jogi Bizottság két évtizeden át szolgáló tagja 4 illetve elnöke) és a német Bruno Simma (aki között volt a Nemzetközi Bíróság bírája) osztott meg velem, egymástól függetlenül. Õk a 70-es évek elején ugyanabból a témából írták doktori disszertációjukat, mint Herczegh Géza, nevezetesen az ún. általános jogelvek jogforrási természetének értelmezésébõl. A kor tudományos kívánalmainak megfelelõen úgy ítélték meg, hogy disszertációjukba be kell iktatni egy kitekintést a kommunista nemzetközi jogi felfogásról is, azt megfelelõen bírálva. Így került a kezükbe Herczegh Géza értekezésének angol nyelven könyvként megjelent formája. 5 Ennek áttanulmányozása után azonban mindketten arra a következtetésre jutottak, hogy: Dehát õ nem is kommunista, hanem igazi nemzetközi jogász! A Nemzetközi Bíróságon belüli respektusát illetõen az olvasó figyelmébe ajánlom a róla készült emlékkönyv 6 számára ottani bírótársai, Gilbert Guillaume, Rosalyn Higgins és Hisashi Owada által írott megemlékezéseket, amelyekben európaiságát, történelemismeretét, a nyelvi felkészültségét, a nemzetközi jog biztos ismeretét és az öntudatos szerénységet egyaránt megemlítik. Elismertségét illetõen a Nemzetközi Bíróság ezen egykori elnökei egyaránt hangsúlyozzák, hogy hágai szolgálata idején az összes fontos ítéletnek és tanácsadó véleménynek a szerkesztõ bizottságában 7 Herczegh Géza részt vett. Buza László és Herczegh Géza esetében amit tovább lehet adni a fiatalabb jogászgenerációknak, az a szakmai tisztesség megóvásának a fontossága. Fontosabb az, hogy amit az oktató-kutató leír, az évek, évtizedek múltán is vállalható legyen, mintsem hogy személyében legyen mindig elõtérben. Nem kell mindenrõl írni, hanem tudni kell nem szólni és nem írni fõleg akkor, amikor nincs értelme, és nincs rá fogadókészség. Vannak helyzetek, amikor nem szabad leírni és kimondani, amit elvárnak. Van olyan helyzet, amikor a szakmai tisztesség viszont megkívánja az ügy felvállalását. Úgy kell írni, hogy Európában ne csak olvassanak, hanem el is olvassanak bennünket, ne csak értsenek, de meg is értsenek bennünket. írta Herczegh Géza. Úgy kell írni, hogy azt a másik megértse. Nem kell azt gondolni, hogy a mi zsebünkben van a bölcsek köve, és hogy mindig reflektálni kell napi eseményekre vagy a másik írásaira, nézeteire, mert úgymond mi mindent mindenkinél mindig jobban tudunk Géza HERCZEGH: General principles of law and the international legal order. Budapest, Akadémiai, Péter KOVÁCS (szerk.): International Law a Quiet Strength / Le droit international, une force tranquille. (Miscellanea in memoriam Géza Herczegh.) Budapest, Pázmány Press, Eltérõen az olvasó által jobban ismert, az elõadó bíró szerepét hangsúlyozó megoldásoktól, a Nemzetközi Bíróságon a bírák egymástól függetlenül, mindannyian készítenek egy írásbeli szakvéleményt az ügyben felmerült jogi kérdések megítélésérõl, a döntés irányáról az ügy egészét és a részletkérdéseket illetõen. A bíró csak azután ismerkedhet meg a többiek elõterjesztésével, miután a saját elaborátumát már leadta. Az elnök ezeket összesítve megállapítja, hogy melyik tûnik a többségi álláspontnak. Ezután kerül sor titkos szavazással egy rendszerint háromfõs ún. ítéletszerkesztõ bizottság megválasztására: a megválasztásnál azonban ügyelni kell arra, hogy két választott tagja mindenképpen olyan legyen, aki a fentiek alapján megállapított többségi véleményt legközelebbrõl képviseli: a Nemzetközi Bíróság elnöke hivatalból a vezetõje a testületnek, kivéve, ha a kisebbségi álláspontot képviselte.18 34 KOVÁCS PÉTER 2. Az Ön számára mit jelent az alkotmányosság? Tekintettel arra, hogy 2005-ben az Országgyûlés alkotmánybíróvá választott, erre a kérdésre az ezt a megtisztelõ megbízatást viselõket terhelõ szabályokat figyelembe véve a fentieknél csak jóval rövidebben válaszolhatok, azt hangsúlyozva, hogy remélhetõen nézeteim az alkotmányosságról az Alkotmánybíróságnak gyakorlatában, a határozatokban, a különvéleményekben és a párhuzamos indokolásokban meg- és felismerhetõek. Az alkotmánybíró által elõadó bíróként jegyzett, saját szakértõinek szorgalmas munkájával felépített és arra alapozott határozatok tömegébõl úgyis kiemelhetõek azok, ahol valóban az alkotmányosságról vallott saját felfogás is átsugárzik, még annak a fenntartásával is, hogy az alkotmánybírósági határozat abban az értelemben is kollektív munka, hogy a többi alkotmánybíró megközelítése, saját szakmai nézõpontja, más szakterületeken való különleges jártassága a végleges szöveg megfogalmazását esetenként jelentõsen árnyalja. A különvélemények és a párhuzamos indokolások intézménye pedig eleve azt a célt szolgálja, hogy a valóban fontosnak tartott kérdésekben a többség által el nem fogadott egyéni megközelítés, eltérõ érvrendszer, az érvek eltérõ súlyozása, a fontosnak érzett, de a többség által nem osztott szempontok a közönség és bizonyos szempontból a tudományos világ és az utókor számára megfoghatók legyenek. Alkotmánybírói tevékenységemen vagy legalábbis az ún. nagy ügyekben valószínûleg letagadhatatlanul felismerhetõ a nemzetközi jogász gondolkodásmódja is, amely kiemelkedõen fontosnak tartja a pacta sunt servanda elv érvényesülését, amelyet az Alkotmány 7. (1) illetve az Alaptörvény Q cikke egyaránt tartalmaz. 8 Úgy gondolom, hogy ez az elv nem véletlenül van ott az alkotmányos cikkekben, funkciója és következményei vannak. Ennek megfelelõen az alkotmányosság és a nemzetközi jogi pacta sunt servanda érvényesülése ugyanabba az irányba kell, hogy mutasson. Bár az alkotmányossági vizsgálat alapvetõ viszonyítási pontja az állami élet gerincét jelentõ legfontosabb törvény nevezzék azt Alkotmánynak vagy Alaptörvénynek, valójában a nemzetközi jogtól az nem válik élesen el, figyelemmel arra, hogy generális utalást is tesz a nemzetközi jogi (és európajogi 9 ) kötelezettségek betartására, és arra is, hogy az alkotmányos jogok 8 Alkotmány 7. cikk (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belsõ jog összhangját.; Alaptörvény Q) cikk (2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját. (3) Magyarország elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A nemzetközi jog más forrásai jogszabályban történõ kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé. 9 Alkotmány 2/A cikk (1) A Magyar Köztársaság az Európai Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerzõdés alapján az Európai Uniót, illetõleg az Európai Közösségeket (a továbbiakban: Európai Unió) alapító szerzõdésekbõl fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig egyes, Alkotmányból eredõ hatásköreit a többi tagállammal közösen gyakorolhatja; e hatáskörgyakorlás megvalósulhat önállóan, az Európai Unió intézményei útján is.; Alaptörvény E. cikk (2) Magyarország az Európai Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerzõdés alapján az alapító szerzõdésekbõl fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig az Alaptörvénybõl eredõ egyes hatásköreit a többi tagállammal közösen, az Európai Unió intézményei útján gyakorolhatja. (3) Az Európai Unió joga a (2) bekezdés keretei között megállapíthat általánosan kötelezõ magatartási szabályt.19 Öt kérdés a jogászat és jogtudomány pillanatnyi állásáról 35 sorozatának több tagja nem más, mint valamely nemzetközi szerzõdés, mindenekelõtt az Emberi Jogok Európai Egyezménye adott cikkének szószerinti, vagy mutatis mutandis jellegû átvétele. Nem szerénytelenségbõl, hanem az alkotmánybírókat érintõ speciális deontológiai követelmények figyelembevétele miatt, úgy gondolom, hogy az alkotmányosság fogalmának elemzése helyett egyszerûbb, ha idemásolom azt, amit a tankönyvemben is leírtam arról a kapcsolatról, ami nézetem szerint az alkotmányosság és a nemzetközi jogi kötelezettségek között áll fenn, és ami az együttes érvényesülés fontosságát követeli meg: [ ] az állam alkotmányos berendezkedése, a választott megoldás nem változtat azon a követelményen, hogy az állam nemzetközi jogi kötelezettségei és belsõ joga együtt érvényesüljenek, és összhangot mutassanak, hiszen valójában eleve jogi szimbiózisban vannak. Az államnak a belsõ jogát amennyiben az adott szabályozási területen vannak odavágó, irányadó, akár szokásjogi, akár szerzõdési jogi nemzetközi kötelezettségek is utóbbiakkal összhangban kell alkotnia, értelmeznie. [ ] a végeredményt, a nemzetközi kötelezettségek végrehajtását, a pacta sunt servanda elv érvényesülését egyformán biztosítania kell. [ ] A nemzetközi jog nem elvont ideál, nem kategorikus imperatívusz, hanem élõ jogszabályrendszer, amelyet alanya követ, alakít, [ ] saját érdekeinek érvényesítésére törekedve. [ ] Az állam tehát alapvetõen saját érdekeit nézi, amikor döntést hoz arról, hogy kezdeményez-e egy bizonyos nemzetközi szerzõdést, belép-e bizonyos létezõ nemzetközi szerzõdésrendszerbe. Szintén a saját érdekeit nézi, amikor döntést hoz arról, hogy benne marad-e vagy kilép-e abból. [ ] Az állami érdek nemcsak és nem feltétlenül egy konkrét szerzõdésben való részvételben jelenik meg, megjelenhet egy nagyobb rendszerben való részvétel összefüggéseiben is, ahol egy-egy terhet kiegyenlít egy másik, arra tekintettel kötött szerzõdésbõl fakadó elõny. Az állami érdek jelenik meg a nemzetközi jog követésében és megsértésének egyes formáiban vagy éppen a megsértés felvállalásában. [ ] Magyarország méretei, földrajzi, gazdasági helyzete, katonai-politikai befolyása olyan, akárcsak a nemzetközi közösség államainak túlnyomó részének hogy rá van utalva a nemzetközi jog védelmére, annak igénybevételére. A magyar érdekek a nemzetközi jog mentén érvényesíthetõk: a nemzetközi kötelezettségek végrehajtásával és végrehajtatásával, a nemzetközi szerzõdésekbe való belépéssel, újak megkötésével, nem megfelelõ szerzõdésekbõl való kilépéssel KOVÁCS Péter: Nemzetközi közjog. Budapest, Osiris, Az idézett részek: 144. (65. o.); és 169. ( o.).20 36 KOVÁCS PÉTER 3. Ön szerint a»jogászat«tudomány vagy hivatás? A hivatás definíciói alapvetõen a mesterség fogalmát és annak egyfajta magasabb szintûnek tûnõ gyakorlását, az arra vonatkozó készséget és annak az elhivatottsághoz hasonló értelemben vett tudatos vállalását adják meg alternatívaként. 11 Ha a kérdés arra irányul, hogy a jogászi képzettséggel rendelkezõk számára elképzelhetõ-e az alkalmazandó jogszabályok olyan megváltozása, amellyel a jogalkalmazó már nem tud azonosulni vagy nem azonosulhat, mivel magasabb erkölcsi elvekbe ütközik, akkor erre a válasz igenlõ. Amilyen könnyû erre az igen választ kimondani, annál nehezebb meghatározni azokat az eseteket, amikor errõl van szó. Nem könnyû meghatározni minden esetre kiterjedõ biztonsággal azt sem, hogy erkölcsi vagy jogi vétséget követett el az, aki nem állt fel, és biztos-e, hogy az döntött helyesen, aki felállt? A XX. századi magyar történelem, a határváltozásokkal együttjáró impériumváltozások ( , , stb.), a trónfosztás, a köztársaság kikiáltása, majd az ún. Tanácsköztársaság, a zsidótörvények, a német megszállás és a holokausztban való magyar közremûködés, a nyilas hatalomátvétel, a népi-demokratikus kísérlet, a Rákosi-diktatúra, az 1956-ban szovjet szuronyok hegyén érkezõ Kádár-rezsim, annak az enyhülõ majd agonizáló formája egyaránt olyan kihívásokat támasztott a jogászok tömegével szemben vélhetõen a jelen sorok olvasóinak szülei, nagyszülei, dédszülei közül igen sokan ezzel szembesültek, ahol az illetõnek jogászként döntenie kellett arról, hogy a hatályos jogot alkalmazza-e, maradjon-e addigi stallumában, a jog alkalmazásának technikusaként nézzen az új szabályra, vagy pedig váltson királyt, országot, jogot, jogágat, mesterséget? Voltak akik akkor döntöttek jól, amikor felálltak ( optáltak, átjöttek vagy elmentek), mások pedig akkor döntöttek jól, amikor maradtak, itt vagy éppen ott maradtak, védtek és akkor léptek, amikor értelme és eredménye volt a lépésnek. 11 Az olvasó elnézését kérem, hogy az egyszerûség kedvéért csak a világhálón könnyen elérhetõ szinonimaszótárakba néztem bele. Hivatás (http://www.kislexikon.hu/hivatas.html): 1. H. kegyelme (gratia vocationis), a léleknek istentõl beléje oltott és neki ajándékozott hajlama a hitre és örök üdvösségre szóló közönséges életnél tökéletesebbre, amely egyúttal alapja és kezdete az ezen életnem kötelességeinek betöltésére szükséges kegyelmek láncolatának; p. hivatás a papi, szerzetesi életre. 2. H. (talentum), az ember természetében, fizikumában rejlõ és tovább fejlesztendõ készség tehetségeit a gondolkodás és cselekvés bizonyos terén némi könnyûséggel érvényesíteni; p. hivatott szónok, hivatott kézmûves. 3. H. (finis) a teremtõ, vagy a törvények által valakire vagy valamire ráruházott feladat; p. az államnak hivatása a közrend fölött õrködni. (a Pallas Nagylexikon alapján) Hivatás (http://wikiszotar.hu/wiki/magyar_ertelmezo_szotar/hivatás): 1. Elhivatottság, rátermettség egy feladat elvégzése iránt; egy munkakör, pálya, foglalkozás iránt érzett lelki hajlam, belsõ vonzódás. 2. Foglalkozás, kenyérkereseti tevékenység, amelyet ilyen (1) elhivatottság alapján végeznek. 3. Átvitt értelemben: Egy feladat, cél, amely egy helyzetbõl, mûködésbõl származó érvényességi vagy felelõsségi kör. 4. Átvitt értelemben: Életcél, amely egy személy életének vezérfonala, tevékenységének legfõbb értelme. Hivatás (http://www.lbd.hu/huhu/), fn: 1. [elõzõleg kitanult, fizetés ellenében végzett tevékenységre] foglalkozás; szakma; mesterség; üzletág; munka, tevékenység; 2. ABST. [személyhez kötõdõ, személyre szabott] feladat; HIV. [több ilyen együtt] feladatkör; kötelesség; munka; HIV. [több ilyen együtt] munkakör; funkció; rendeltetés; szerep; [több ilyen együtt] szerepkör; VÁL. [elhivatottságból fakadóan] küldetés; VÁL. [elhivatottságból fakadóan] misszió; megbízás; megbízatás; fõleg birt (vki, vkinek a) dolga; BIZ. reszort; csak birt ABST. meta. BIZ. (vki, vkinek az) asztala; rt ABST. meta. RITKA [alapalakban (nem birtokos formában) nem használt] asztal; birt HIV. (vki, vkinek a) hatásköre; birt tiszte (vkinek); fõleg birt tisztsége (vkinek); hivatásom a gyógyítás ; ügy. Több megjelenítése
Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Váczi Péter A jó közigazgatási eljáráshoz való alapjog és annak összetevői Doktori értekezés Témavezető: Dr. Patyi András, PhD tanszékvezető Részletesebben Az új magyar Polgári Törvénykönyv kodifikációja és társasági jogi összefüggései (nemzetközi kitekintéssel)
Dr. Szikora Veronika Az új magyar Polgári Törvénykönyv kodifikációja és társasági jogi összefüggései (nemzetközi kitekintéssel) Bevezetés A tanulmány a magyar Ptk. rekodifikációjának apropóján a társasági Részletesebben Ügyvédség a köz- és a magánjog határán
DOI 10.15774/PPKE.JAK.2013.001 Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog és Államtudományi Kar Jog- és Államtudományi Doktori Iskola Patyi Gergely Ügyvédség a köz- és a magánjog határán (doktori értekezés) Témavezető: Részletesebben EURÓPAI TÜKÖR XIII. ÉVF. 2. SZÁM n 2008. FEBRUÁR
E U R Ó PA I TÜ KÖR A KÜLÜGYMINISZTÉRIUM FOLYÓIRATA EURÓPAI TÜKÖR XIII. ÉVF. 2. SZÁM n 2008. FEBRUÁR A TARTALOMBÓL n Európaiság és magyarság Beszélgetés Poszler György akadémikussal a százéves Nyugatról Részletesebben Beszélgetés a diófák alatt. Művelődés Népfőiskola Társadalom. értékekrôl problémákról nemzetrôl hazáról. a Népfôiskola kertjében.
Művelődés Népfőiskola Társadalom A MAgyar Népfőiskolai Társaság kiadványa 2014/3 szét kell vágnunk Jobb polgárt, jobb hazafit, s jobb embert nevelni, ez a népfőiskola célja (Móricz Zsigmond) a félelemnek Részletesebben A magyar helyi önkormányzati rendszer átalakítása
Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Csörgits Lajos A magyar helyi önkormányzati rendszer átalakítása A demokrácia, a helyi közügyek és a helyi önkormányzás egyes kérdései Részletesebben 2002. szeptember, XII. évf. 3. (31.) szám A Magyar Schönstatti Családmozgalom lapja. Fotó: Varga Kata KOPOGTATÓ
2002. szeptember, XII. évf. 3. (31.) szám A Magyar Schönstatti Családmozgalom lapja Erõforrásunk a család Fotó: Varga Kata KOPOGTATÓ A házasság nem magánügy, hanem országépítõ közügy. Isten azt az építõkövet Részletesebben Magyar büntetőjog. Általános rész Balogh, Ágnes Tóth, Mihály
Magyar büntetőjog. Általános rész Balogh, Ágnes Tóth, Mihály Magyar büntetőjog. Általános rész írta Balogh, Ágnes és Tóth, Mihály Publication date 2010-03-31 Szerzői jog 2010-03-31 Ágnes, Balogh; Mihály, Részletesebben DGAPbericht. Nr. 29 / Juni 2015
DGAPbericht Nr. 29 / Juni 2015 Magyarország a médiában 2010-2014 a sajtótudósítások kapcsán A Magyarország Munkacsoport zárójelentése (Klaus von Dohnanyi (Elnök), Gelencsér Ágnes, Hegedűs Dániel, Gereon Részletesebben A MAGYAR SZLOVÁK ALAPSZERZŐDÉS MÁSFÉL ÉVTIZED TÁVLATÁBÓL
KATONA FLÓRA A MAGYAR SZLOVÁK ALAPSZERZŐDÉS MÁSFÉL ÉVTIZED TÁVLATÁBÓL A rendszerváltás után a szomszédos országokkal kötött kisebbségi nyilatkozatoknak, kisebbségi egyezményeknek, illetve úgynevezett alapszerződéseknek Részletesebben Egy anekdota szerint két fiatal történész (2) az ötvenes évek gazdaságtörténetét feldolgozó
Sáska Géza: Jó, hogy vége a nyolcvanas éveknek, és nem jön újra el! Iskolakultúra 2001/2 Lapunk tavaly októberi és novemberi számában adtuk közre Báthory Zoltán áttekintését a nyolcvanas évek oktatáspolitikai Részletesebben REPEDÉSEK A HÁZASSÁG INTÉZMÉNYÉN * Az élettársi kapcsolat hatása, nemzetközi tendenciák: betekintés a spanyol jogba, hazai lehetõségek
Iustum Aequum Salutare V. 2009/4. 231 252. REPEDÉSEK A HÁZASSÁG INTÉZMÉNYÉN * Az élettársi kapcsolat hatása, nemzetközi tendenciák: betekintés a spanyol jogba, hazai lehetõségek egyetemi hallgató (PPKE Részletesebben hogy az alapjogok pártját fogjuk, általános szempontjait vegyük
Nekünk az a feladatunk, hogy az alapjogok pártját fogjuk, és ne a társadalomirányítás általános szempontjait vegyük figyelembe Paczol ay Pé t e r r e l, a z l kot m á n y bí róság e lnök é v e l Halmai Részletesebben GABRIELE KUBY A NEMEK FORRADALMA
GABRIELE KUBY A NEMEK FORRADALMA GABRIELE KUBY A NEMEK FORRADALMA A GENDER FORRADALMA ~ A NEVELÉS ÁLLAMOSÍTÁSA KAIROSZ KIADÓ, 2008 Dr. Roska Péter, 2008 Kairosz Kiadó, 2008 Borítóterv: Zsengellér Zsolt Részletesebben Új világrend? Nemzetközi kapcsolatok a hidegháború utáni világban. Szerkesztette Rada Péter
Nemzetközi kapcsolatok a hidegháború utáni világban Szerkesztette Rada Péter A kötet szerzői: Dr. Csicsmann László, egyetemi adjunktus, Budapesti Corvinus Egyetem, Nemzetközi Tanulmányok Intézet Dr. Horváth Részletesebben A szerző jelentősége és művével való kapcsolata. Hova tovább szerzői jog? 1
Iustum Aequum Salutare X. 2014. 1. 149 162. A szerző jelentősége és művével való kapcsolata Hova tovább szerzői jog? 1 egyetemi adjunktus (PPKE JÁK) [ ] a szerző jogának törvényes védelme abból a megfontolásból Részletesebben NAGY BENEDEK. A turisztikai helymarketing Székelyföldön - az imázs- és márkahasználat tudományos megalapozása DOKTORI ÉRTEKEZÉS
PÉCSI TUDOMÁNYEGYETEM KÖZGAZDASÁGTUDOMÁNYI KAR REGIONÁLIS POLITIKA ÉS GAZDASÁGTAN DOKTORI ISKOLA NAGY BENEDEK A turisztikai helymarketing Székelyföldön - az imázs- és márkahasználat tudományos megalapozása Részletesebben A büntető hatalom korlátainak megtartása:
SZERKESZTETTE: Borbíró Andrea. Inzelt Éva. Kerezsi Klára Lévay Miklós. Podoletz Léna A büntető hatalom korlátainak megtartása: a büntetés mint végső eszköz Tanulmányok Gönczöl Katalin tiszteletére A büntető Részletesebben A nem vagyoni kártérítés jogalapja az alkotmánybírósági határozatok és az ítélkezési gyakorlat tükrében
Dr. Sipos Péter A nem vagyoni kártérítés jogalapja az alkotmánybírósági határozatok és az ítélkezési gyakorlat tükrében D o l g o z a t Budapest, 2002. április 2 Tartalomjegyzék Bevezetés 1. A nem vagyoni Részletesebben A TULAJDONHOZ VALÓ JOG A MAGYAR ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN
TULAJDONVISZONYOK AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS ROMÁNIÁBAN* Drinóczi Tímea** A TULAJDONHOZ VALÓ JOG A MAGYAR ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN I. rész: A MAGÁNTULAJDONOSI RENDSZER KIALAKÍTÁSA A tulajdoni garancia Részletesebben De iure non scripto, avagy a korai jogfogalom duplexivitása
Juhász Zita, Országos Rabbiképző Zsidó Egyetem Zsidó Művelődéstörténet Tanszék De iure non scripto, avagy a korai jogfogalom duplexivitása a törvény szövedéke mindig fölfeslik valahol (József Attila) Aki Részletesebben Áttekintés. Az agy megértése: útban egy új tanulástudomány felé
Áttekintés Az agy megértése: útban egy új tanulástudomány felé Overview Understanding the Brain: Towards a New Learning Science Az Áttekintések az OECD kiadványok kivonatos fordításai. Az Online Könyvesboltban Részletesebben tanulmány szemle konferencia Porogi András Tudás és tankönyv: a történelemtudás mérése ötödik osztályos tanulóknál 3
tanulmány Porogi András Tudás és tankönyv: a történelemtudás mérése ötödik osztályos tanulóknál 3 Kasik László A szociális kompetencia fejlesztésének elmélete és gyakorlata 21 Török Dóra Csizér Kata Nyelvtanulási Részletesebben Végeredmény vagy kiindulópont?
Hungarológia Végeredmény vagy kiindulópont? kerekasztal-beszélgetés a hungarológiáról Az alább olvasható eszmecserét a 2006 nyarán rendezett hungarológiai kongresszus után tartottuk szerkesztőségünkben. Részletesebben AZ ALKOTMÁNY MORÁLIS ÉRTELMEZÉSE ÉS A TÖBBSÉGI ELV*
Ronald Dworkin AZ ALKOTMÁNY MORÁLIS ÉRTELMEZÉSE ÉS A TÖBBSÉGI ELV* ALKOTMÁNYOS ELLENTMONDÁSOK A legtöbb modern alkotmány nagyon széles és absztrakt megfogalmazásban deklarálja az állammal szembeni egyéni Részletesebben IFJÚSÁGI KORSZAKVÁLTÁS IFJÚSÁG AZ ÚJ ÉVEZREDBEN
IFJÚSÁGI KORSZAKVÁLTÁS IFJÚSÁG AZ ÚJ ÉVEZREDBEN IFJÚSÁGI KORSZAKVÁLTÁS IFJÚSÁG AZ ÚJ ÉVEZREDBEN szerkesztõbizottság Gábor Kálmán Jancsák Csaba Matiscsák Attila Szemerszky Mariann Tibori Tímea Utasi Ágnes Részletesebben Nemzeti Környezeti Nevelési Stratégia
Nemzeti Környezeti Nevelési Stratégia Magyar Környezeti Nevelési Egyesület Nemzeti Környezeti Nevelési Stratégia Alapvetés 2010 Harmadik, javított kiadás Szerkesztette: Vásárhelyi Judit Magyar Környezeti Részletesebben Meghívó. Jelenlétére és együttmûködésére számítva, Szívélyes üdvözlettel: Dr. Sz. Tóth János elnök
Tartalom Eldurvuló világkapitalizmus, vagy erõsödõ humanizmus és szolidaritás? 3 Születésnapi számvetés 6 Felnõttképzési Civil Hálózat 10 Hogyan tanulunk? 13 A mintakiválasztásra javasolt települések Pest Részletesebben Az országgyûlési biztos valóban személyes intézmény
A POLGÁRI BÍRÁSKODÁS ÉS AZ ALKOTMÁNYOS ALAPJOGVÉDELMI SZEMLÉLET MÉG NINCS SZINKRONBAN LENKOVICS BARNABÁSSAL, AZ ÁLLAMPOLGÁRI JOGOK ORSZÁGGYÛLÉSI BIZTOSÁVAL SOMODY BERNADETTE BESZÉLGET Az országgyûlési Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
sui generis
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság