text:
Alkotmánybírósági határozat, tulajdonjog megállapítás, Nyíradony, Árpád tér 4-6 felperes Csokai János József jogos örökös - közérdekűadat-igénylés Alkotmánybíróság részére - KiMitTud
Csokai János József küldte ezt a Közérdekűadat Közérdekű adat igénylést Alkotmánybíróság részére
Az igénylést már régen meg kellett volna válaszolni. A vonatkozó jogszabály értelmében a(z) Alkotmánybíróság munkatársainak már ki kellett volna adniuk a kért adatokat. A vonatkozó jogszabály értelmében a(z) Alkotmánybíróság munkatársainak már válaszolniuk kellett volna az igénylésre. (részletek). Panaszt nyújthat be a következő időpontig: belső felülvizsgálat kérése .
(Alkotmánybírósági határozat, tulajdonjog megállapítás, Csokai János József felperes, jogos örökös - a hatalmukkal visszaélő állami képviselők által kártalanítás nélkül kirabolt, megkínzott áldozat és családja
Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám)
Kelt: 2015. január 7.
Tisztelt Dr. Lenkovics Barnabás Elnök úr!
Arra kérem Önt, hogy a lehető legrövidebb időn belül küldje el a kért ÁB határozatot. Mindannyian tudjuk, hogy az ÁB függetlenségét ebben az ügyben is a magyar állam jelentősen korlátozza, ezért a magyar bíróságok nem tárgyalhatták le ezt az ügyet. Az emberiesség elleni soha el nem évülő bűncselekmény ,saját kezűleg épített családi házunk és teljes vagyonunk ellopását magyar állami képviselők és bűnöző szervezeteik követték el hatalmukkal visszaélve, a nyilvánosság kizárásával. A lopott vagyont eredet leplezéssel, jogalap nélküli gazdagodásra, nemzetközi pénzmosásra használták. A magyar állam hivatalosan írásban elismerte és dokumentálta, hogy kártalanítás nélkül lopták el családi vagyonunkat, melynek a szüleim után jogos örököse vagyok. Tehát, nem vitatott jogos tulajdonosa vagyok az ellopott családi házunknak. A magyar állam és bűnöző szervezetei soha nem szerezhettek jogszerü tulajdonjogot. Ezt a tényt bizonyítja a sok ezer lopott visszaadott ingatlan, valamint Prof. Dr. Zlinszky János alkotmánybíró úr részére visszaadott dabasi kúria. Kérem szíveskedjen az ÁB határozatot a Zlinszky kúriára vonatkozóan is elküldeni részemre. Amennyiben lehetséges kérem, hogy angol nyelven is küldjék el az ÁB határozatokat! Kérem működjön együtt velem és a nemzetközi hatóságokkal a nemzetközi pénzmosás és a további károkozás megállítása érdekében. Az EU-tag Magyarország demokratikus jogállam, tiszteletben tarja az emberi jogokat és a nemzetközi szerződésben vállalt kötelezettségeket...
Vagy nem???? Az ÁB és a bíróságok a soha el nem évülő, bűncselekményt elkövető magyar állam részei, a családunktól ellopott vagyonból és közpénzből működnek ezért 'conflict of interest' - tehát elfogultnak minősíthetők. Hatalmukkal visszaélve kárt okoznak és kártérítésre kötelezhetők. Független nemzetközi bíróságnak van joga a kártalanítás nélküli, állami lopás elbírálására.
Tekintettel arra, hogy a Debreceni Bíróságok éveken keresztül húzták ezt az ügyet mindenféle érdemi vizsgálat nélkül az AB-nak is kb. 1 évbe került határozatot hozni, ezért ismételten kérem az AB határozatok rendkívüli gyorsított eljárásban való megküldését, a további kár-okozás csökkentése érdekében.
Az AB és a magyar bíróságok a nemzetközi joggal összhangban lévő alkotmányos magyar törvényeket is megsértik például azzal is, hogy elfogadják a magyar parlamentben kétharmados többséggel rendelkező teljhatalmú Orbán-kormány elvárásait az állami, Önkormányzati vagy a nyilvánosság kizárásával szerzett, lopott vagyon megkülönböztetett visszaadása és kártérítési ügyekben. A hatalmukkal visszaélő magyar állami képviselők által kártalanítás nélkül ellopott Prof. Dr. Zlinszky János alkotmánybíró úr dabasi házát, jó állapotban személyesen Dr. Pintér Sándor - belügyminiszter úr adta vissza jogos örökösnek és a jogos tulajdonosnak ünnepélyes keretek között a média jelenlétében. dabas.hu
Mindannyiunk számára közérthető, hogy a még meglévő lopott vagyon visszaadásához semmiféle bírósági határozat nem szükséges elegendő a rendőrség azonnali határozott gyors intézkedése, mint ahogy a dabasi és a több tízezer lopott ingatlan- vagyon vagy műkincs visszaszolgáltatása esetében történt Magyarországon és sok más országban. Kártérítés nélküli állami lopás esetében a jogos tulajdonosoknak-örökösöknek csupán valószínűsíteni kell a lopott vagyon tulajdonjogát. Tehát a lopott vagyon tényét nem feltétlenül kell bizonyítani a jogos tulajdonosoknak, örökösöknek. A Nyíradony, Árpád tér 4-6 sz. alatt lévő saját kezűleg épített családi házunkat, üzleti vállalkozásainkat és teljes vagyonunkat a hatalmukkal visszaélő magyar állami képviselők agyonverés árán lopták el a nyilvánosság kizárásával hivatali eljárásban. A magyar bíróságok legalizálták a soha el nem évülő állami lopást. A magyar állam hivatali eljárásban megállapította, hogy kártalanítás nélkül lopták el családi házunkat és teljes vagyonunkat. Tehát, az úgy nevezett 'rendszer-váltás után' elismerték jogos örökségünket és tulajdonjogunkat. A Debreceni bíróságoknak és az AB-nak évekbe került megállapítani a mulasztásos alkotmánysértést.
Tekintettel arra, hogy hosszabb ideig az Egyesült Államokban tartózkodom kérem, hogy az AB határozatokat az alábbi címre is küldjék el.
9 Seacrest Parkway,
Tel: (289) 990-4438
ANGOL NYELVEN, ÍRÁSBAN TÁJÉKOZTATTAM A MAGYAR KORMÁNYT, AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOKAT, A WASHINGTONI MAGYAR NAGYKÖVETSÉGET ÉS A FLORIDAI MAGYAR KONZULT IS AZ AMERIKAI CÍMEMRŐL ÉS ELÉRHETŐSÉGEMRŐL.
A Nyíradony Árpád tér 4-6 szám alatti családi házunk egy részében egy Rózsa Presszó nevű étterem működik. A hátsó része az épületnek lakhatatlan, lepusztult állapotban van. A részemre történő visszaadása semmiféle pénzügyi megterhelést nem jelentene a magyar államnak, vagy a Nyíradonyi Városi Önkormányzat részére. Fel akarom újítani és jótékony célú tevékenységet akarok benne folytatni. Köztudott tény, hogy Tasó László az elmúlt húsz évben Nyíradony Város polgármestere volt, egy ideig Országgyűlési Képviselő, jelenleg államtitkár. Gyerekkorunk óta ismerjük egymást, de mióta említettem neki, hogy vissza akarom kapni jogos örökségemet megharagudott rám olyannyira, hogy nyilvánosan megrágalmazott és a Debreceni Városi Bíróság eljárást indított ellene, de az Országgyűlés nem adta ki. Ezúton is arra kérem Tasó László államtitkár urat, hogy működjön együtt velem a magyar kormánnyal, a hatóságokkal, a Nyíradonyi Városi Önkormányzattal, hogy jogszerű, békés úton visszakaphassam jogos örökségemet és ne legyen szükség a világ nyilvánossága előtt nemzetközi médiához vagy esetleg bírósághoz fordulni. A nemzetközi pénzmosás és további kár-okozás megállítása mindannyiunk érdeke. a magyar állami korrupció a NATO tagságunkat és a magyar nemzet biztonságot is veszélyezteti.
Azért kérem a lehető legrövidebb időn belül az Alkotmánybírósági határozatok kiadását, mert azokat hivatalosan lefordítjuk angol és más nyelvekre elemzés céljából elküldjük különböző független szakértőknek. A tulajdonjogi igények soha nem évülnek el. Tulajdonjogot népirtással, kártalanítás nélküli állami lopással sem lehet szerezni. A magyar állami képviselők hivatali eljárásban kártalanítás nélkül, vagyonleltár nélkül, bírósági eljárás nélkül ellopták 1981-ben Budapest, XII. kerület, Táltos utca 6 szám alatti családi otthonunkat és teljes vagyonunkat azért, mert egy 3-napra engedélyezett bécsi busz kirándulásról nem tértem vissza Budapestre. 1981-ben még hatályban lévő magyar törvények alapján, ha valaki az engedélyezett időben nem tért vissza Magyarországra disszidensnek minősült, amiért börtönbüntetés, kínzás, útlevél-bevonás, rendszeres Rendőrségen való jelentkezés, embertelen, durva, megalázó, megkülönböztető bánásmód volt a büntetés. Ezt Ön is nagyon jól tudja. Szüleimmel, rokonaimmal együtt évtizedeken keresztül könyörögtünk a XII. kerületi Tanácsnál - Önkormányzatnál, hogy adják vissza az ellopott családi vagyonunkat. Vadállati módon utasítottak el és aláztak meg magyar állami képviselők hivatali eljárásban mindannyiunkat. Egy néhány évvel ezelőtt a Budai Központi Kerületi Bíróság elnökéhez, Dr. Kún Zsuzsannához fordultam közérdekű panaszt nyújtottam be. A lényeg, hogy a panaszomat nem vizsgálták ki, viszont hoztak egy elutasító bírósági ítéletet. Bírósági költség megfizetésére köteleztek, tehát meg is bűntettek. Az ítéletet megfellebbeztem, ahol szintén érdemi tárgyalás nélkül elutasítottak embertelen, durva, megalázó módon. Most az Alkotmánybírósághoz fordulhatnék - de minek?
A debreceni eljáró bíróságok is több millió forint bírósági költség megfizetésére köteleztek jogerősen - annak az államnak a képviselői - akik ellopták minden vagyonomat. Soha nem voltam büntetve. Sokszoros magyar válogatott birkózó voltam, mégis a magyar állami képviselők egy része ellenségként kezel még ma is. Nemcsak a családunk teljes vagyonát lopták el, de még a Debreceni Agrártudományi Egyetemen a diplomámat sem adják ki 1981 óta. Így járt aki nyugatra disszidált! Vagy csak én???
pic27665.jpg
Iktatószám:XX-1/00079-5/2015
Az Alkotmánybírósághoz 2015. január 7-én, 10-én, 15-én, illetve 15-én
elektronikus úton - közérdekű adat megismerése jogcímén - megküldött
beadványára válaszolva az alábbiakról tájékoztatom.
Beadványában az Alkotmánybíróság - az Ön, illetve az Ön által
meghatalmazott Dr. Szikinger István ügyvéd által 2014. április 8-án
benyújtott alkotmányjogi panasz tárgyában hozott - 3314/2014. AB (XI. 21.)
AB végzése megküldését kérte.
A végzés kiadmányozott példánya megküldésre került jogi képviselője
részére, aki azt 2014. november 13-án átvette. A végzés anonimizált szövege
megtalálható az Alkotmánybíróság honlapján, a
http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0...
alatt. A végzés kiadmányozott példányát ugyanakkor levelem mellékleteként
megküldöm Önnek. Amennyiben továbbra is kéri, az Alkotmánybíróság Hivatala
a végzést megküldi Önnek postai úton a megadott, az Amerikai Egyesült
Államokban található címére. Kérem, hogy erre vonatkozó igényét jelezze
(Embedded image moved to file: pic27665.jpg)
(See attached file: scan0105.pdf)
Választ kaptunk Bitskey Botond Dr. Főtitkár Úrtól
Iktatószám: XX-1/00079-5/2015
Szintén megkaptam a benyújtott Alkotmányjogi panasz határozatot Iktatószám: 3314/2014.AB (XII.21.) Kérem szíveskedjenek az Amerikai Egyesült Államokban lévő, már Önöknek is megadott címemre is elküldeni. Az AB határozatot lefordítjuk angol és más nyelvekre, tanulmányozás és jogi segítségkérés céljából elküldjük egyetemek, jogvédő szervezetek és a média részére is. Emberiesség elleni bűnök elkövetésével, vagyonleltár, bírósági eljárás nélkül, a nyilvánosság kizárásával, a lopott vagyon eredet-leplezésével, nemzetközi pénzmosással, magyar állami bűnöző szervezetek és a Nyíradony Városi Önkormányzat sem szerezhet tulajdonjogot soha. Miért? Azért, mert a tulajdonjogi igények soha nem évülnek el. A lopás magyar és nemzetközi jogba ütköző bűncselekmény és hivatalból üldözendő. Az embertelen, durva, megalázó, megkülönböztető bánásmód sérti az Egyesült Nemzetek Szövetségének Egyetemes Emberi Jogi Egyezségokmányát is, mely kötelező jog, alkotmányi parancs az EU-tag magyar állam igazságszolgáltató rendszere részére is. Mindannyian a törvények alatt vagyunk és ez alól senki sem kivétel. A Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatt lévő családi házunk ma már jórészt lepusztult romhalmaz, melynek a részünkre történő visszaadása gazdagítja és nem veszélyezteti az Európai Unió pénzügyi biztonságát.
A magyar állam képviselői hivatali eljárásban elismerték, hogy a magyar állam kártalanítás nélkül ellopta a családi házunkat, üzleti vállalkozásunkat és teljes vagyonunkat. Ezért egy megalázó, jelentéktelen kárpótlást fizetett családunknak. A családi házunkat a Nyíradonyi Kommunista Párt rabló-gyilkos terroristái szállták meg. A saját kezűleg épített családi házunkban Kommunista Pártközpont működött. A családunkon kívül itt verték agyon azokat, akik önként nem adták át kártalanítás nélkül a saját vagyonukat. A debreceni bíróságok is jogerősen megállapították, hogy jogos örökös vagyok, de a jelenlegi magyar kormány sem engedélyezi a bíróságok részére, hogy visszaadja a szülőházunk romjait sem. A teljhatalmú Orbán-kormány visszaadott több ezer lopott ingatlant és vagyontárgyat még Alkotmánybíró részére is, de az én szülőházamhoz ragaszkodik, nyilván nyomós oka van rá. Az EU-tag magyar állam viszont nem tulajdonos. Az Orbán-kormány sem tulajdonos. A Nyíradony Városi Önkormányzat sem tulajdonos. Ha én sem vagyok tulajdonos, mint jogos örökös, akkor ki a tulajdonos? A jogalap nélkül gazdagodó, pénzmosó maffia? Vagy akkor ki? Közérthető, nyilvános választ kérünk az Európai Unió igazságszolgáltató rendszerének képviselőitől. A független, minden állami korrupció gyanús ügyet kivizsgáló Európai Ügyészség kivizsgálásában reménykedhetünk! A lopást elkövető magyar állam képviselőitől nem várható el, hogy saját magát kivizsgálja!
pic24322.jpg
Iktatószám:XX-1/00079-7/2015
Kérésének megfelelően a 3314/2014. (XII. 21.) AB végzés egy kiadmányát az
Alkotmánybíróság Hivatala postai úton megküldi Önnek az Amerikai Egyesült
Államokban található címére.
(Embedded image moved to file: pic24322.jpg)
Rendkívül nagy érdeklődéssel várjuk az amerikai címemre történő megküldését az AB határozat egy kiadványának. Nem értem miért csak 'egy kiadványát'? Mindannyian tudjuk, hogy az AB a kétharmados Országgyűlési többséggel rendelkező Orbán-kormánytól nem működhet függetlenül, ezért nincs jogalapja arra, hogy döntést hozzon. Vagy a jelen esetben az én ügyemet egyáltalán befogadja és egy évig ráüljön az eljáró debreceni bíróságokhoz hasonlóan. A magyar állam, a Nyíradony Város Önkormányzat és mások csupán vagyonkezelői voltak és jelenleg is azok a jogos örökségemnek. Tehát tulajdonjoggal nem rendelkeznek. Ezáltal a magyar állam részét képező EU-tag magyar bíróságoknak sincs jogalapja ebben az ügyben ilyen formában eljárni. Miért nincs? Azért, mert a lopott vagyon egy része meg van, a 'tolvajok' is meg vannak, a jogos örökös-tulajdonos a személyemben is meg van. A magyar állam képviselői hivatali eljárásban megállapították, hogy jogos örökös vagyok, melynek tényét a debreceni bíróságok is megerősítették újra és újra. Mi szükség volt az Alkotmánybírósági határozatra. Tehát milyen alapon vizsgálta az AB a semmit egy éven keresztül? Ma már mindannyian tudjuk Lázár János miniszter úrtól és másoktól, mely az INTERNET-en és videón keresztül is bárki számára elérhető, hogy lopott vagyon esetében, melyet az állam kezel vissza kell adni a jogos tulajdonosának, jogos örökösének azonnali hatállyal. Tehát, az EU-tag magyar államnak a Nyíradony Város Önkormányzatnak kell minden kétséget kizáróan bizonyítania tulajdonjogát - Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatti ingatlanokra, vagyonra vonatkozóan. A magyar állam és Önkormányzat eddig nem bizonyította a tulajdonjogát. Magyar Bíróságok jogszerűtlenül jártak el, mert a lopott vagyon visszaszolgáltatásához a jogos tulajdonos részére semmiféle bírósági eljárás nem szükséges. Ezt a senki által el nem vitatott tényt bizonyítja a több-tízezer lopott vagyontárgy-ingatlan visszaadása a jogos tulajdonosoknak. Az Országgyűlésnek sincs joga arról dönteni, hogy lopott vagyont visszaadják-e a jogos tulajdonosnak. Az Országgyűlési képviselők vagy bármilyen főbíró csak a saját vagyona felett bíráskodhat arra vonatkozólag, hogy a lopott vagyont visszaadja-e nekem vagy nem. Ma olvastam a Jogi Fórumban, hogy egy román alkotmánybírót a román rendőrség megbilincselve vitt el befolyással üzérkedés miatt. Felhívom az AB figyelmét, hogy azonnal küldje el azt az AB határozatot, Bírósági határozatot, nemzetközi bírósági határozatot a Dabas Önkormányzati határozatot vagy bármilyen jogszabályt, Országgyűlési határozatot, ügyészségi, rendőrségi eljárásról szóló dokumentumot melynek alapján az Orbán-kormány nevében Dr. Pintér Sándor Belügyminiszter úr ünnepélyes keretek között visszaadta az állami lopott vagyont a jogos örökösnek Prof. Dr. Zlinszky János Alkotmánybíró Úrnak! Tisztelt Lenkovics Barnabás Elnök Úr! Ezúton is felkérem Önt arra, hogy személyesen adja át a részemre Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatti ingatlanokat, vagyon-tárgyakat - melynek jogos tulajdonosa, örököse vagyok, melynek tényét a magyar állam és a bíróságok is jogerősen megállapították. A több milliós bírósági költség megfizetését a kár-okozó jogsértőknek kell fizetni!
Kérem szíveskedjenek Prof. Dr. Zlinszky János alkotmánybíró részére visszaadott dabasi kúriájára vonatkozó AB határozatot elküldeni.
Az én ügyemben a Debreceni bíróságok semmiféle érdemi vizsgálatot nem végeztek.
Ugyanez a törvény vonatkozik Prof. Dr. Zlinszky János alkotmánybíróra is. Tehát magyar bíróságok Dr. Zlinszky esetében sem végezhettek érdemi vizsgálatot. És természetesen az AB-nak ugyanúgy el kellett volna utasítani őt, mint az én esetemet. Nyilvános választ kérek!
Továbbra is kérem, hogy a megadott amerikai címemre postai úton küldjék el a kért, vonatkozó AB határozatot, lehetőleg angol nyelven is.
pic22000.jpg
Iktatószám:XX-1/00079-10/2015
Az Alkotmánybírósághoz 2015. február 2-án érkezett - elektronikus úton
megküldött - beadványára válaszolva az alábbiakról tájékoztatom.
Beadványában az Alkotmánybíróság egy - konkrétan meg nem jelölt -
határozatának megküldését kérte.
Kérelme alapján azonban nem állapítható meg, hogy azt mely konkrét
döntéssel összefüggésben terjesztette elő. Tájékoztatom, hogy az
Alkotmánybíróság valamennyi határozata megtalálható elektronikus formában
az Alkotmánybíróság honlapján a
http://www.alkotmanybirosag.hu/ugyek_sta...
alatt. Emellett arra is lehetősége van, hogy különböző szempontok és adatok
alapján keressen a döntések között a
http://www.alkotmanybirosag.hu/hatarozat... oldalon.
(Embedded image moved to file: pic22000.jpg)
Prof. Dr. Zlinszky János alkotmánybíró néhány hónappal ezelőtt visszakapta jogos örökségét az EU-tag magyar államtól. Dr. Pintér Sándor Belügyminiszter úr ünnepélyes keretek között, a világ média jelenlétében személyesen adta át a dabasi kúria kulcsait a jogos örökösnek, Dr. Zlinszky János alkotmánybíró úrnak.... (dabas.hu)
Az Alkotmánybíróság az Alkotmány legfőbb őre. Mindannyiunk számára közérthető, hogy nem mindennapi jelenség, hogy alkotmánybírónak adja vissza az Alkotmánybíróság jogos örökségét. Tehát, azt az Alkotmánybírósági döntést kérem, melynek alapján a magyar Alkotmánybíróság visszaadta Prof. Dr. Zlinszky János - alkotmánybíró - vagyonát. Keresgélem az Önök által megadott helyeken az erre vonatkozó döntést - de nem találom. Ismételten kérem, hogy tájékoztassanak arról, hogy egyáltalán volt-e erre vonatkozólag bírósági eljárás, AB határozat.
Az én esetemben a debreceni bíróságok évekig szabotálták az ügyet az AB-val együtt. Érdemi vizsgálat nélkül utasítottak el, több millió forint megfizetésére köteleztek Tehát az is közérthető, hogy az Alkotmánybíróság sem folytat önkéntes jogkövetést. Ezért az eljáró bírók-bíróságok kárt okoztak nekem és családomnak, ezért kártérítési felelősséggel tartoznak. A Kúria Elnöke Dr. Darák Péter úr is tájékoztatta a nyilvánosságot, hogy a kárt okozó bírók kártérítésre kötelezhetők! Minden bűncselekményből származó vagyon pénzmosásnak-terrorizmus finanszírozásának minősül és az Alkotmánybíróság bíróinak is hivatali kötelezettsége a pénzmosás, terrorizmus finanszírozásának bejelentése. Az alkotmánybíróság azt várja tőlünk, megkínzott idős betegektől, hogy mi keresgéljük milyen törvény alapján adták vissza Dr. Zlinszky János vagyonát és milyen törvény alapján tagadták meg a mi családunknak visszaadni a 'rabló-gyilkossággal' szerzett vagyont a Nyíradony 4-6 sz alatt és másutt.
Az EU-tag magyar állami bírósági hatalmi ág képviselői az "igazságszolgáltatás megtagadása" jogsértést követte el. Az elszenvedett sérelmeket okozó EU-tag magyar állam bíróságai elzárkóztak, hogy számunkra a jogorvoslati lehetőségeket megnyissák és elzárták előlünk a bírói utat. A denegatio justitiace megsértéséért az EU-tag magyar állam is felelős. További információ: tankonyvtar.hu
Digitális tankönyvtár nemzetközi közjog. Az államnak nemzetközi jogi felelőssége - Kovács Péter - 2011 Orsis Kiadó
Kérem az Alkotmánybíróságot, hogy vizsgálják meg, hogy az eljáró debreceni bírók, bíróságok milyen összegű kárt okoztak. Szükséges-e büntetőeljárást indítani azért, mert az eljáró bíróságok, bírók soha el nem évülő és hivatalból üldözendő - lopott vagyon eredet-leplezésében működtek együtt. A nyilvánosság kizárásával történő 'lopás' 'terrorizmus finanszírozása' nemzetközi jogba ütköző bűncselekmény. Az eljáró bírók-bíróságok tudatában voltak annak a ténynek, hogy a családunktól agyonveréssel szerzett lopott vagyont a nyíradonyi párt-állami terrorszervezet nemzetközi terrorizmust finanszírozott, melynek fő célja volt az Amerikai Egyesült Államok, Izrael és a nyugati demokratikus államok fizikai megsemmisítése. Az 1952 évi törvény is védte a családi házakat - öt-szobásig. Tehát nem igaz, hogy a Rákosi rendszerben az volt a törvény, hogy elveszik a kis ember családi házát, melyben benne lakik. Magyar állami bűnözőszervezetek túlkapásai miatt lett ellopva a Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatt lévő családi házunk.
A kártalanítás nélkül kirabolt, megkínzott áldozatoknak
"Nem növeli az Alkotmánybíróság tekintélyét, ha a strasbourg-i jogvédelem szintje alá száll". - Paczolay Péter : Elégedetten távozom - mno.hu 2015 február 5 forrás MTI.
Elnöki szerepfelfogásáról szólva kifejtette, hogy a jogállamiság alapvető eleme a jogbiztonság, amelynek az AB-n érvényesülnie kell. Tehát a testület nem hozhat ellentmondó döntéseket, mert a jogállamiság sírját ássa. Az Alkotmánybíróság legyen kiszámítható ..... "megváltozott az Alaptörvény és minden." Az elnök tovább bíráskodó kollégáinak címezve annyit mondott: "Próbáljanak koherens ítélkezési gyakorlatot folytatni." Azt kérem az Alkotmánybíróságtól, hogy vizsgálják fölül a debreceni bíróságok, bírók érdemi tárgyalás nélküli határozatát, mert azok valóban nem növelik az Alkotmánybíróság tekintélyét azért, mert a strasbourgi jogvédelem szintje alá szálltak. Kérem továbbá, hogy vizsgálják fölül az AB határozatot is a nemzetközi joggal összhangban lévő magyar alkotmányos törvények alapján.
Az Emberi Jogok betartása és betartatása minden bíróság, bíró elsőrendű hivatali kötelezettsége.
Azt is kérem, hogy ne engedjék, hogy ez az ügy a Strasbourgi Ember Jogi Bíróságra, az USA bíróságára, vagy valamelyik más bíróságra kerüljön. Az EU-tag Magyarország igazságszolgáltató rendszerének be kell bizonyítania, hogy képes elbírálni kártalanítás nélküli állami lopás és más ügyeket is.
Független belső vizsgálatot kérek. Érthetetlen számomra, hogy miért igényel ilyen hosszú időt a teljes körű, nyilvános közérthető válaszadás. Továbbra is kérem azt az AB vagy más határozatot, melynek alapján az Orbán-kormány nevében és képviseletében Dr. Pintér Sándor belügyminiszter úr a nemzetközi joggal összhangban lévő alkotmányos magyar törvények alapján személyesen visszaszolgáltatta a kártalanítás nélküli állami 'lopott vagyont' a jogos tulajdonosának Prof. Dr. Zlinszky János alkotmánybíró úrnak.
Tudomásom szerint a magyar állam vagy a Dabasi Önkormányzat soha nem lehetett tulajdonosa a dabasi kúriának csupán jó vagy rossz vagyonkezelője.. Az AB ellentétes határozatokat nem hozhat.
A jogszerűen visszaadott dabasi kúriára vonatkozó törvények alapján ismételten kérem jogos örökösként-tulajdonosként a Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatti szülőházam azonnali visszaadását!
A jóvátételi kötelezettséggel kapcsolatban teljes mértékben a nemzetközi jog alkalmazandó, a felelős állam semmilyen mértékben nem hivatkozhat belső jogánál rendelkezéseire. Bős-Nagymaros ügyben M/V (Saiga No.2) ügyben erősítette meg. A nemzetközi bíróság ma már összhangban van választott bíróságokkal.
A nemzetközi jogsértés jogkövetkezményei docx
jogjegyzet.hu/life/.../a+nemzetkozi+jogsertes+jogkovetkezmenyei.docx
Nemzetközi ítéletek Rainbow Varrior ügyben, LaGrand ügyben, a Chorzów ügyében, a British Petrol ügyben, a Texaco ügyben....
Mi minden lehetséges nemzetközi fórumon továbbvisszük ezt a kártalanítás nélküli családi házunk ellopásának ügyét - Nyíradony, Árpád tér 4-6 sz. A rabló-gyilkos, kártalanítás nélküli kisajátítási vadállati aktus sértette a családi házunk tulajdonjogához való magyar és nemzetközi jogot. Előbb vagy utóbb tájékoztatni fogjuk az Európai Bizottság pénzügyi biztosát, Brüsszel, Strasbourg, USA és az ENSZ mellett számos más jogorvoslati lehetőséggel fogunk élni. A magyar állami képviselők és bűnöző szervezeteik fegyveres 'rabló-gyilkosai' betörtek családi házunkba ahol a kisgyerekek, betegek, öregek is tartózkodtak - én akkor 4-éves voltam - azért, mert önként nem akartuk elhagyni saját kezűleg épített családi házunkat. Mindent elloptak.
Tehát a magyar államhatalom így szerzett tulajdonjogot, egy vidéki, dolgozó kisember családi háza és vagyona felett, mely a világ összes törvényével ellentétes. Azt kérem a Tisztelt Alkotmánybíróságtól, hogy hivatali kötelezettségének megfelelően intézkedjen, állítsa helyre az eredeti állapotot, hogy visszatérhessünk saját kezűleg épített családi otthonunkba, szülőházunkba, melyet a rablógyilkosok nagy részét lakhatatlanná tették és lepusztították. Az ő céljuk a korrupció, pénzmosás és a jogalap nélküli gazdagodás volt. A debreceni bírók, bíróságok hatalmukkal visszaélve, hivatali eljárásban kárt okoztak, magyar és nemzetközi jogot sértettek, ezért kártérítésre kötelezhetők. Még ma sem akarják azt megérteni, hogy nem hivatkozhatnak a magyar állam belső jogára, rendelkezéseire. A jóvátételi kötelezettséggel kapcsolatban teljes mértékben a nemzetközi jog alkalmazandó! Érthető???
Kérem szíveskedjenek kiadni az alábbi Alkotmánybírósági határozatot: "F.A. az Alkotmánybíróság is kimondta, hogy senkinek nincs eredendő jogosultsága, hogy kárpótlást kapjon, az állam saját diszkrecionális jogköre, hogy ezt lehetővé tegye."
magyarhirlap.hu/cikk/17037/tizennégy_kilometernyi_iratanyag
2015.20.11 írta: Baranyai Róbert
Tehát azt az Alkotmánybírósági határozat kiadását kérjük, mely kimondta, hogy ..."SENKINEK NINCS EREDENDŐ JOGOSULTSÁGA, HOGY KÁRPÓTLÁST KAPJON, AZ ÁLLAM SAJÁT DISZKRECIONÁLIS JOGKÖRE, HOGY EZT ELÉRHETŐVÉ TEGYE." (Ferenczi Aniella)
Azért kértem rendkívüli belső felülvizsgálatot, mert pénzmosó magyar bűnözők a HSBC titkos svájci bankszámláikon tartottak kb. 33-34 milliárd forintot, 163 ügyfél nevére nyitottak 259 számlát. A magyarok, mintegy 122.5 millió dollárnyi pénzt-mostak.. A bűncselekményből származó eltitkolt svájci milliárdok felderítését a CIA segíthette a HSBC leleplező Falcianit. Ez a bankvilág legnagyobb botránya, sok milliárdos magyar érintettséggel együtt. mno.hu/a-cia-segithette
2015 február 13 külföld eltitkolt svájci milliárdok, forrás BMF TV.
Azt is tudjuk mindannyian, hogy sok ezer milliárd kártalanítás nélkül lopott magánvagyon, jogszerű közvagyon, közpénz és a lopott vagyonokra felvett kölcsönök tűntek el nyomtalanul a magyar állam kezeléséből. Megváltozott a világ, ma már semmi nem titkolható el, csak ideiglenesen. A Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatt lévő családi házunk kártalanítás nélküli ellopása, pénzmosását a magyar állam 100%-os tulajdonát képező Magyar Nemzeti Bank ki fogja vizsgálni, vagy ha nem akkor azt nemzetközi szervezetek fogják megtenni helyette. Agyonveréssel, kártalanítás nélkül a magyar állami képviselők és bűnöző szervezetei sem szerezhetnek tulajdonjogot soha. Ismételten kérem a Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatti, részben összedőlt családi házunk azonnal birtokomba adását.A LOPOTT VAGYONT NEM KÁRPÓTOLNI - PÉNZT-MOSNI-KEL HANEM AZONNAL VISSZA KEL ADNI A JOGOS TULAJDONOSÁNAK A MAGYAR ÉS NEMZETKÖZI JOGNAK MEGFELELŐEN.
A megadott floridai címemen megkaptam az AB elutasító határozatát, melyet Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám és Budapest, XII. kerület, Táltos utca 6 szám alatti kártalanítás nélküli állami lopás ügyben nyújtottunk be. Az AB az eljáró bíróságokhoz hasonlóan érdemi vizsgálat-tárgyalás nélkül megállapította a semmit. Közérthető, hogy az EU-tag magyar bíróságoknak nincs megengedve jelenleg, hogy döntést hozzanak az én ügyemben a nemzetközi joggal összhangban lévő alkotmányos magyar törvények alapján. A magyar állam -a magyar kormányok döntenek kártalanítás nélküli lopott vagyon visszaadásáról. Tehát engedik, hogy nemzetközi bírósághoz forduljunk, mint kártalanítás nélkül kirabolt áldozat. Tehát fizessem a bírósági költségeket. A magyar kormány képviselői állami közpénzből védik a lopott vagyont az áldozattal szemben. Az AB határozatot már lefordítottuk angol nyelvre és megtesszük a szükséges intézkedést.
Tisztelt Alkotmánybíróság Az eljáró 'független' magyar bíróságok-bírók jogszerűnek ítélik meg az agyonveréssel, bírósági eljárás nélküli, vagyonleltár nélküli, kártalanítás nélküli családi házunk és teljes vagyonunk ellopását, melyet az állami képviselők és bűnöző szervezeteik nem a köz javára, hanem jogalap nélküli gazdagodásukra a nyilvánosság kizárásával, eredet-leplezéssel nemzetközi pénzmosásra, terrorizmus finanszírozására használta.
A családunkkal embertelen, durva, megalázó módon bánnak ma is a magyar állam képviselői. Az eljáró bírók, bíróságok sértik az emberi alapjogokat és emberiesség elleni bűncselekményt követnek el azzal, hogy jogszerűnek tartják a családunk utcára dobását, a kínzást az éhezést, fázást és a halálra ítélést. Human Rights Watch (HRW) "Az EU-nak ki kell állania saját értékei mellett, és meg kell védenie Magyarország polgárainak jogait, beleértve azt is, hogy eljárást indít a jogállamiság védelmére és az Európai Tanács elé viszi Magyarország ügyét." Tisztelet a kivételnek, de a legtöbb magyar bíróság- bíró még ma is lábbal tapossa a tulajdonhoz való jogot, mely kötelező emberi alapjog és annak be nem tartása hivatalból üldözendő, soha el nem évülő bűncselekmény. A családunktól ellopott vagyont nem kárpótolni, hanem a lopott vagyont azonnal vissza kell adni a jogos tulajdonosának-örökösének. A tolvajt és bűntársait pedig azonnal el kell fogni, büntetőeljárást kell indítani ellene és kártérítésre kell kötelezni, beleértve a magyar és nemzetközi jogot sértő, kárt okozó bíróságokat és bírókat is. Soha el nem évülő bűncselekménnyel szerzett lopott vagyont legalizálnak jogerősen magyar bíróságok és bírók. A legtöbb esetben a bírósági portásra bízzák, hogy írja meg az elutasító határozatot, melyet érdemi tárgyalás nélkül, egyhangúlag hoznak meg hosszú évek után. A kormány képviselői sajátjukként kezelik a családunktól kártalanítás nélkül ellopott vagyont. Ismételten követelem a Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatti lepusztult családi házunk azonnali visszaadását, az eredeti állapot visszaállítását, a nemzetközi pénzmosás megállítását! A családunktól ellopott vagyonból és közpénzből működő, nem független alkotmánybírók hivatali kötelezettsége hogy követeljék a 2/3-os többségben lévő kormánytól, hogy a tulajdonjogi törvényeket hozzák összhangba a nemzetközi joggal,mennyiben ezt nem teszik meg a mondjanak le vagy indítsanak ellenük büntetőeljárást, soha el nem évülő bűncselekményből származó vagyon kezeléséért és annak pénzmosásáért... Sok ezer milliárd magánvagyon, közvagyon, közpénz tűnt el a magyar állami képviselők kezeléséből. A világon mindenki számára köztudott, hogy magyar állami képviselők hatalmukkal visszaélve hivatali eljárásban kártalanítás nélkül ellopták a magyar nép vagyonát, beleértve Magyarország összes nemzetiségének a vagyonát is. Igaza van a Human Rights Watch-nak!
Figyelmükbe ajánlom Prof. Dr. Zlinszky János alkotmánybíró úr tanulmányát "Elvárhatóság a magánjogban." Polgári Jogi Kodifikáció V. ÉVFOLYAM 4. szám - Új Ptk.
ptk2012.hu/wp-content/uploads/2012/11.2003-4codi.pdf
ISSN 15851168 kiadja a HVG-ORAC Lap és Könyvkiadó Kft. Tanulmányok, . Európai - jogi tapasztalatok az állam jogszabályalkotással okozott károkért való megalapozásához.. Marton Géza " Jogkövetővé kell tenni a közelmúlt szocialista jogtalanságától elriasztott állampolgárt a gyors megvagyonosodás reményével megkínált, és a bíróság intézkedéseinek gyenge hatásfokában bízó, kártékony társadalmi elemeket. Fizessen rá jogellenességére minden körülmények között a jogsértő, ne hivatkozhasson joghézagra a társadalomtól joggal elvárt magatartást nem vállaló egyed. Ne kelljen együtt élni a jogállamban, piacgazdaság esetén sem a tisztességtelen haszon a más terhére élősködés lehetőségével! Ezt célozza előadott javaslatom"
-Zlinszky János
Ismételten kérem a Tisztelt Alkotmánybíróságot, hogy végezzenek el egy olyan független belső felülvizsgálatot, amely összhangban van a nemzetközi joggal, melynek következtében a magyar kormány képviselői azonnali hatállyal visszaadják a Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám alatti és Budapest, XII. kerület, Táltos utca 6 szám alatti kártalanítás nélkül ellopott családi otthonunkat.
Gratulálunk az Ön megválasztásához és egyben azt kérjük, hogy az ENSZ Egyetemes Emberi Jogi Egyezségokmány és a nemzetközi joggal összhangban lévő alkotmányos magyar törvények alapján maradéktalanul tartsa és tartassa be a kötelező emberi alapjogokat, beleértve a tulajdonjogokat. Folytasson önkéntes jogkövetést, és tegyen meg mindent a kártalanítás nélkül kirabolt áldozatok kárenyhítéséért. A tulajdonjogi igények soha nem évülnek el, a kártalanítás nélküli lopás nemzetközi jogba ütköző hivatalból üldözendő bűncselekmény. Mindannyian egyetértünk abban, hogy állami képviselők és bűnöző szervezeteik hatalmukkal visszaélve vagyonleltár, független bírósági eljárás, kártalanítás nélkül ellopták mindannyiunk magánvagyonát,a jogszerű közvagyont, közpénzt és a felvett kölcsönöket is, melyet ránk terheltek. Ezer milliárdok tűntek el a magyar állami képviselők vagyon kezelésében. Azzal is egyetértünk mindannyian, hogy elszenvedett sérelmeket okozó, magyar állam-hatalom bíróságai megtagadták az igazság szolgáltatást és elzárkóztak, hogy számunkra megnyissák a jogorvoslati lehetőségeket. Az igazságszolgáltatás megsértéséért, a jóvátételi kötelezettséggel kapcsolatban a teljes mértékben a nemzetközi jog alkalmazandó. A felelős állam semmilyen mértékben nem hivatkozhat belső jogánál rendelkezéseire. Az állami kártérítést ne mindannyian fizessük, hanem a kárt okozó állami képviselők és bűntársaik. "Fizessen rá jogellenességére minden körülmények között a jogsértő, ne hivatkozhasson joghézagra a társadalomtól joggal elvárt magatartást nem vállaló egyed."- Marton Géza. Ezért kérem folyamatosan az Alkotmánybíróságtól, hogy végezzenek el egy belső felülvizsgálatot, mielőtt ez az ügy független nemzetközi bíróságra kerül. Kérem tegyenek eleget válaszadási kötelezettségüknek! Azt is kérem, hogy ugyanolyan jogi alapon azonnali hatállyal adják vissza a Nyíradony, Árpád tér 4-6 szám valamint a Budapest, XII. kerület, Táltos utca 6 szám alatti családi vagyonomat - örökségemet, mint ahogy több tízezer ingatlant visszaadtak a jogos tulajdonosoknak, örökösöknek bírósági eljárás nélkül. A hatalmukkal visszaélő, hivatali eljárásban kárt okozó bíróságokat, bírókat, állami képviselőket kötelezzék az általuk okozott kár megtérítésére azért, mert szándékosan vagy tudatlanságból nem alkalmazták a kötelező nemzetközi jogot, mely ellentétes a magyar belső jog rendelkezéseivel.
Az Alapjogokért Központ elemzése szerint "...költségvetési törvényekkel kapcsolatban valóban korlátozták az AB hatásköreit, a korlátozás azonban ideiglenes és egyáltalán nem teljes körű."
"A testület számára ugyanis több eljárás áll rendelkezésre, ha meg akarná semmisíteni a szóban forgó jogszabályokat." Jogi Fórum/MTI 2015.02.24. HRW jelentése
A kártalanítás nélküli állami lopást legalizáló hatályos magyar vagyontörvény, független, választott bírósági döntést nem fogad el.
A magyar kormány viszont folyamatosan alkalmazza, elfogadja a választott bírósági döntéseket, mely megkötött nemzetközi szerződésben vállalt kötelezettségére hivatkozva. A megkötött nemzetközi szerződések visszamenőlegesen is hatályosak, és a jogalkotók mulasztásáért is a magyar állam vállal felelősséget. Január 10.-én hatályba lépett a Brüsszel I. rendelet ami szintén változásokat eredményez. Mint ahogy már az AB-t is tájékoztattam, független választott bírósághoz fogunk fordulni rövidesen, tekintettel arra, hogy a magyar bíróságok érdemi tárgyalás nélkül embertelen, durva, megalázó módon elutasítottak, sőt több millió forint bírósági költség megfizetésével meg is büntettek. Ismételten tisztelettel kérem elnök úr, hogy változtasson a jelenlegi ellentmondásos kárt okozó állapoton és a szándékosan kárt okozó állami képviselők ellen kezdeményezzenek büntetőeljárást és kötelezzék az általuk okozott kár megtérítésére!
A(z) Budapest Főváros Kormányhivatala XII. Kerületi Hivatal részére Csokai János József által 2018. augusztus 8.
Együttműködés Nyíradony Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal tulajdonjogát bizonyító adás-vételi szerződés, Nyíradony Árpád tér 4-6 szám és másutt
A(z) Nyíradony Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal részére Csokai János József által 2014. október 30.
Az Alkotmánybíróság MINDEN ügyben biztosítja-e a törvényileg kötelező, jogállami eljárást?
A(z) Alkotmánybíróság részére dr. Hidasi Edit által 2017. július 16.

matches: Bíróság Bíróság kúria Kúria bíróság bíróság


text:
Hatályos jogunk lehetővé teszi a véleményszabadság – és az információszabadság – korlátozását az államtitok védelme érdekében. Tilos a nemzeti jelképeket sértő vagy lealacsonyító kifejezést használni, vagy hasonló cselekményt elkövetni, és az Alkotmánybíróság szerint ez a tilalom nem ellentétes az Alkotmánnyal.
A vietnami háborúval kapcsolatos ítélkezés azon a korábbi tabun is változtatott, hogy a háborúval összefüggő információkat nemzetbiztonsági érdekből egyáltalán nem szabad közölni. A híressé vált Pentagon Papers-ügyben a New York Times a hadügyminisztérium egykori munkatársától szerzett dokumentumokat publikált a háborúban alkalmazott amerikai stratégiáról. A kormány igyekezett elérni a további részek közlésének tilalmát. A legfelsőbb bírói fórum 6:3 arányú döntéssel úgy foglalt állást, hogy a közlés az 1. kiegészítés által védett.
Az Emberi Jogok Európai Bizottsága és Bírósága joggyakorlatában is többször felmerült a politikai beszédnek az állam érdekeire, a nemzet biztonságára való tekintettel történő korlátozhatósága. Ilyen ügyben döntött a bíróság 1991-ben a Kémfogó (Spycatcher) című könyv részleteinek egyesült királyságbeli közlési tilalmával kapcsolatban. A brit titkosszolgálat volt ügynöke 1987-ben jelentette meg memoár-kötetét először az Egyesült Államokban, majd Ausztráliában. Ezt követően három tekintélyes lap, a Sunday Times, az Observer és a Guardian folytatásokban közölni kezdte az emlékiratokat. A volt kém egykori munkáltatójának kezdeményezésére a bíróság a jogerős ítéletig ideiglenes intézkedéssel megtiltotta a cikksorozat folytatását. A strasbourgi bírák a kifejezés megengedhetetlen korlátozását állapították meg. Az indokolás szerint miután a regényt más országokban már kiadták, nem volt szükséges a publikálás korlátozása. Az Egyesült Királyság terhére megállapított elégtétel összege százezer font volt, amihez ötvenezer font költségtérítés járult.
A bizottság nem tartotta viszont aránytalannak a korlátozást azoknak a röpcéduláknak a betiltása esetén, amelyeket az Észak-Írországba vezénylendő brit katonák között terjesztettek, szökésre bíztatva őket. A döntés indokolása szerint a nemzetbiztonság védelme szempontjából nem kifogásolható egy azt veszélyeztető, jogellenes cselekedetre felhívó tartalmú kifejezés tilalma. Az indokolás azonban világossá tette, hogy a korlátozás alapja nem a vádlott véleménye a brit kormány észak-írországi politikájáról. Ennek kifejezésre juttatása még a hadsereg alkalmazása kérdésének vonatkozásában sem lenne tiltható.
A mai magyar jogrendszer is lehetővé teszi a véleményszabadság – és ezzel együtt az információszabadság – korlátozását az államtitok védelme érdekében. Persze éppen a közügyek vitatása indokolatlan korlátozásának elkerülésére az államtitokról szóló törvényi szabályozásnak szigorú tartalmi és eljárási követelményeket kell támasztania az államtitokká minősítéssel szemben. Ugyanakkor a korszerűnek mondható törvényi szabályozás ellenére a legutóbbi időkig sem kristályosodott ki az a jogalkalmazási gyakorlat, amely világossá tette volna, hogyan kell viszonyulnia a sajtónak az állam titkaihoz, kit terhel egyáltalán az államtitok megőrzésének kötelezettsége. E tisztázatlanság következtében fordulhatott elő még a közelmúltban is, hogy több büntetőeljárás indult napilapokban, folyóiratokban megjelent cikkek kapcsán államtitoksértés miatt. Főszerkesztőket, újságírókat idéztek be gyanúsítottként, illetve tanúként, szerkesztőségekben tartottak házkutatásokat. Az egyik legismertebb eset a Népszava című napilapé volt, amely 1998 márciusában leközölte annak a megállapodásnak a tervezetét, amelyet az akkori magyar kormányfő készült kötni az akkori szlovák miniszterelnökkel a dunai vízlépcső ügyében. A napilap főszerkesztőjének kezdeményezésére az adatvédelmi biztos utóbb megállapította, hogy a magyar kormány elmulasztotta titkosítani a tervezetet, így az a közlés időpontjában nem, csak utólag vált államtitokká. Ezért gondatlan államtitoksértés miatt indított büntetőeljárást megszüntették. Államtitoksértés bűntettének alapos gyanúja miatt eljárás indult a Kriminális című hetilap főszerkesztője ellen, mert lapjában olyan jegyzőkönyvet közölt, mely államtitoknak minősülhet. Természetesen a nyilvánosságra hozó csak abban az esetben valósította meg az államtitoksértés törvényi tényállását, ha a minősítés szabályszerű volt. Az adatvédelmi biztos vizsgálata megállapította – jóllehet a titkosszolgálati munkatársak nevének titokban maradásához nemzetbiztonsági érdek fűződik –, a főszerkesztő által nyilvánosságra hozott iratokat a törvény szabályai szerint nem minősítették államtitokká, ezért az ügyészségnek ebben az esetben is meg kellett szüntetnie a büntetőeljárást.
A Legfelsőbb Bíróság joggyakorlata szerint ugyanis a tartalmon alapuló tiltás mindaddig alkotmánysértő, amíg a kormányzat nem tudja bizonyítani, hogy az „szükséges egy kényszerítő állami érdek szolgálatára és szűkre szabott e cél megvalósítására.” Vagyis a kormányzatot nem jogosítja fel a tiltásra az a tény, hogy egy véleményt a társadalom sértőnek vagy ellenszenvesnek tart. A bíróság megállapította, hogy a zászló sérthetetlensége nem minden körülmények között érvényesítendő érdek. Ezért, bár az államnak legitim érdeke fűződik a nemzeti szimbólumok védelméhez, de nem azon az áron, hogy ennek érdekében megtiltja a zászló elégetését mint a politikai véleménynyilvánítás egyik megnyilvánulását.
A német büntető törvénykönyv büntetéssel fenyegeti az állam és szimbólumai (a zászló, a címer, a himnusz) hitelének rontását. Ilyen cselekménynek minősül az NSZK alkotmányos rendjének gyalázása, a nyilvánosan elhelyezett szimbólumok eltávolítása, megkárosítása, használhatatlanná vagy felismerhetetlenné tétele, vagy azon gyalázó garázdaság elkövetése. Súlyosabb büntetést helyez kilátásba a törvény, ha a tettes tettével szándékosan az NSZK léte vagy alkotmányos alapelvei ellen foglal állást. A bírói gyakorlat szerint általában nem minősül gyalázkodásnak a mégoly kemény politikai kritika sem az NSZK társadalmi állapotairól, akkor sem, ha azt a bíróság egyébként nem ítéli jogosnak vagy szakszerűnek.
A Szövetségi Alkotmánybíróság 1990-ben egy-egy döntésében foglalkozott a zászló, illetve a himnusz megsértése és a művészi kifejezés szabadsága viszonyának kérdésével. Az első ügy tárgya egy antimilitarista próza- és versösszeállítás kollázs technikával készült borítója volt, amely a nemzeti zászló levizelését ábrázolta. Az Alkotmányíróság döntésében úgy foglalt állást, hogy a büntetőjogi elmarasztalás sértette a szerző művészethez való alkotmányos jogát, és ezért az elmarasztaló határozatot hatályon kívül helyezte. Az indokolásban az alkotmánybírák megállapították, hogy az inkriminált képek kielégítik azokat a követelményeket, amelyeket a művészeti tevékenységgel szemben támasztani lehet. A művészet ugyanis – így a karlsruhei bírák – nincs alávetve állami stílus- vagy színvonal-ellenőrzésnek. Az a tény pedig, hogy a művész alkotásával egy meghatározott véleményt kíván közvetíteni, nem vonja ki a produktumot az alkotmányos védelem alól. Egy véleményt ugyanis – ahogyan az az alkalmazott művészet esetében szokásos – nagyon is lehetséges művészi formában kifejezni. A mérvadó alapjog ilyenkor a művészet szabadsága, mint a véleményszabadsághoz képest speciális szabály.
Egy Nürnbergben megjelenő városi újság egyik 1986. augusztusi száma cikket közölt az NSZK himnuszaként ismertté vált „Deutschlandlied”-ről, s szatirikus tartalmi magyarázatokat és felhasználási lehetőségeket fűzött ahhoz. Az alkotmánybírósági döntés megállapította, hogy az alsóbb bírósági ítéletek sértik a szerkesztőnek az alaptörvényben garantált jogát a művészet szabadságához, hiszen - a bírósági értékeléssel szemben - a himnusz átköltése művészi tevékenységnek minősül az alapjog értelmében. A magyar büntető törvénykönyv 1993-as módosításakor a „Nemzeti jelkép megsértése” címet viselő, következő szövegű § beiktatásával a magyar jogrendszerbe is bekerült a nemzeti jelképek büntetőjogi védelme: „Aki nagy nyilvánosság előtt a Magyar Köztársaság himnuszát, zászlaját vagy címerét sértő vagy lealacsonyító kifejezést használ, vagy más ilyen cselekményt követ el, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.” A rendelkezést több indítványozó is megtámadta az Alkotmánybíróság előtt, mondván, az sérti az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében alapjogként meghatározott véleménynyilvánítási szabadságot, ezért a kifogásolt törvényszakasz alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérték. A 13/2000. számú határozatban az Alkotmánybíróság elutasította az indítványokat. A határozat indokolásában az alkotmánybírák a 30/1992. számú határozat következő tesztjére hivatkoztak: „A vélemény szabadságával szemben mérlegelendő korlátozó törvénynek nagyobb a súlya, ha közvetlenül másik alanyi alapjog érvényesítésére és védelmére szolgál, kisebb, ha ilyen jogokat csakis mögöttesen, valamely ’intézmény’ közvetítésével véd, s legkisebb, ha csupán valamely elvont érték önmagában a tárgya (pl. a köznyugalom).” A 13/2000. számú határozat indokolása szerint a jelen ügyben a véleménynyilvánítás szabadsága az alkotmányra közvetlenül visszavezethető más normatív alkotmányos értékekkel ütközik. Ezek az ütköző értékek pedig az alkotmány 75. és 76. §-aiban foglalt nemzeti jelképek: a Magyar Köztársaság himnusza, zászlaja és címere. E jelképek az alkotmánybírák értelmezése szerint „a nemzeti érzés, a nemzethez tartozás kinyilvánításának eszközei is”. Az indokolás szövege szerint a kettős jelentéstartalmú, az állami szuverenitás külső megjelenési formáinak tekinthető és egyszersmind a nemzethez, mint közösséghez tartozást kifejező szimbólumok „bizonyos vonatkozásaikban kívül vannak a vélemények alkotmányilag védendő pluralizmusán”. A véleménynyilvánítás szabadsága csak a bírálat, jellemzés, nézet és kritika szabadságát foglalja magában, a nemzeti jelképek megsértése esetén pedig a magyar alkotmánybírák álláspontja szerint nem ilyen magatartásról van szó. Ezzel kapcsolatban egyetlen fenntartást tesz a többségi indoklás: „A nemzeti jelképeket illető negatív tartalmú vélemények, a jelképek történetére, értékére, közjogi jelentőségére vonatkozó tudományos nézetek, művészi kifejezések, illetőleg kritikák hangoztatása, esetleg megváltoztatásukat vagy eltörlésüket célzó javaslatok kifejezésre juttatása, értelemszerűen nem eshet büntetőjogi szankcionálás alá, hanem része a véleménynyilvánítás alkotmányos szabadságának”. Ezzel kapcsolatban két alkotmánybíró, Kukorelli István és Németh János is arra az álláspontra helyezkedett párhuzamos indokolásában, hogy ezt az alkotmányos követelményt helyesebb lett volna a határozat rendelkező részében is megfogalmazni.
Schenk v. United States, 249 U.S. 47 (1919). Így például a Legfelsőbb Bíróság 1931-ben a háborús csapatmozgásokkal kapcsolatos közlések teljes tilalmából indult ki. Lásd: Near v. Minnesota, 283 U.S. 697, 716 (1931). New York Times Co. v. United States, 403 U.S. 713 (1971). Observer and Guardian v. United Kingdom, 13585/88, Judgment of 26 November 1991. Pat Arrowsmith v. United Kingdom, 7050/75, Resolution of 12 June 1979. A jelenleg hatályos szabályozás az állami és szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény. Ez a törvény az 1987. évi 5. számú törvényerejű rendeletet váltotta fel, amely gyakorlatilag minden állami, párt és egyéb társadalmi szerv számára lehetővé tette, hogy úgyszólván saját belátása szerint minősítsen államtitokká bármit. 250/K/1998. számú ügy, Beszámoló 1999, 312. 399/A/1999. számú ügy, Beszámoló 1998, 363. Texas v. Gregory Lee Johnson, 491 U.S. 397 (1989). Lásd: Arkansas Writers' Project, Inc. v. Ragland, 481 U.S. 221, 231 (1987). BVerfGE 81, 278 (1990). BVerfGE 81, 298. 269/A. §. 30/1992. (V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 178. 13/2000. (V. 12.) AB határozat, ABH 2000, 61. A határozat kritikáját lásd Halmai Gábor: Hátramenetben az alapjogvédelem? Fundamentum, 2000. 3. szám. (http://157.181.181.13/dokuk/00-3-05.PDF)

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság