text:
✎ Books by Hungary
5 év adótörvényei 978-963-388-084-5 1995
1847/8-ik évi országgyűlési törvényczikkek 978-963-292-052-8 1988
1991. évi XVIII. törvény a számvitelről =: Law XVIII of 1991 on accounting 978-963-02-9167-5 1992
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről =: Act XXII of 1992 on the Labour Code 978-963-02-9166-8 1992
A 6 éves és idosebb népesség egészségi állapota a társadalmi-foglalkozási összetétel és osztály-rétegtagozódás szerint, 1984: Munkaanyag 978-963-7056-72-7 1988
A Bel- és külkereskedelem jogszabályai 1992 978-963-7891-21-2 1992
A bel- és külkereskedelem jogszabályai: A szerkesztés lezárva 1991. május 31 978-963-7890-66-6 1991
A bírósági végrehajtás szabályai: 978-963-220-480-2 1977
A bírósági végrehajtás szabályai: (a Legfelsőbb Bíróság állásfoglalásaival) 978-963-221-237-1 1983
A büntető eljárás 978-963-220-538-0 1977
A családjogi törvény: (a Legfelsőbb Bíróság állásfoglalásaival) 978-963-222-359-9 1991
A családjogi törvény: (a Legfelsőbb Bíróság állásfoglalásaival) 978-963-221-773-4 1988
A családjogi törvény: (a Legfelsőbb Bíróság állaśfoglalásaival) 978-963-221-156-5 1982
A családjogi törvény: Az 1974. évi I. törvény és a családjoggal kapcsolatos egyéb jogszabályok, a Legfelsőbb Bíróság elvi állásfoglalásaival 978-963-220-238-9 1975
A családjog kézikönyve 978-963-8213-61-7 1997
A családjog kézikönyve 978-963-8213-16-7 1995
A csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991 évi IL. törvény ;: A törvényjavaslat ... 978-963-7757-01-3 1991
Act II of 1976 on the protection of human environment 978-963-13-0505-0 1978
Act I of 1973 on criminal procedure 978-963-13-8006-4 1976
Act I of 1974 on marriage, family, and guardianship 978-963-13-0621-7 1978
Act IV of 1978 on criminal code 978-963-13-1393-2 1983
Act on Company Tax 978-963-394-006-8 1993
Act on Company Tax 978-963-392-098-5 1992
Act on compensation 978-963-392-055-8 1991
Act on economic associations 978-963-7045-30-1 1988
Act on Economic Associations: The Company Act 978-963-392-097-8 1992
Act on employee's stock ownership programme 978-963-393-038-0 1992
Act on Investments of Foreigners in Hungary 978-963-02-6374-0 1989
Act on National Deposit Insurance Fund 978-963-394-054-9 1993
Act on Personal Income Tax 978-963-394-005-1 1993
Act on personal income tax 978-963-390-054-3 1990
Act on public finances: Paperback 978-963-621-209-4 1985
Act on public finances: Unified and up-to-date text of the amended Act and the decree covering its order of implementation 978-963-7045-11-0 1988
Act on the five-year plan: 1986-1990 Paperback 978-963-621-210-0 1986
Act on the Investment Funds 978-963-392-076-3 1991
Act on the National Economic Planning, No. II/1985 Paperback 978-963-03-2323-9 1986
Act on the personal income tax 978-963-7045-05-9 1987
Act on the State Assets Management Agency: Amended, unified text 978-963-391-029-0 1990
Act on the State Audit Office 978-963-390-027-7 1989
Acts on the election of the local governments and local minority self-governments 978-963-7018-26-8 1994
Act XXXIX of 1995 on the sale of state-owned enterpreneurial assets 978-963-85173-6-4 1995
Adó jogszabályok, 1991 978-963-7890-64-2 1991
Adójogszabályok, 1996 978-963-388-118-7 1996
A felsőoktatásra vonatkozó jogszabályok 978-963-673-421-3 1986
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény egységes szerkezetben az 1996. évi LXI. törvény rendelkezéseivel 978-963-18-7530-0 1996
A fogyasztási, értékesítő és beszerző szövetkezetekre vonatkozó jogszabályok 978-963-220-620-2 1978
A gazdálkodás egyes szervezeti formáira vonatkozó jogszabályok 978-963-221-220-3 1982
A gazdálkodásra vonatkozó legfontosabb jogszabályok 1990 978-963-7890-17-8 1990
A gazdálkodásra vonatkozó legfontosabb jogszabályok, 1996 978-963-388-120-0 1996
A gazdálkodó szervezetek szerződéseire vonatkozó jogszabályok 978-963-220-797-1 1979
A gazdaságirányítási rendszer továbbfejlesztésével kapcsolatos, 1985. január 1-én hatályba lépett fontosabb jogszabályok 978-963-02-3549-5 1984
A hatályos társadalombiztosítási jobszabályok egységes szerkezetbe foglalt szövege a kapcsolódó bírói állásfoglalásokkal és egyéb jobszabályokkal 978-963-322-037-5 1983
A honvédelmi jogszabályok kézikönyve 978-963-326-521-5 1978
A honvédelmi törvény 978-963-220-575-5 1978
A képzéssel, továbbképzéssel kapcsolatos jogszabályok gyüjteménye 978-963-01-4180-2 1980
A kisaját¸tásra vonatkozó jogszabályok 978-963-220-036-1 1974
A kisajátításra vonatkozó jogszabályok 978-963-220-486-4 1977
A kisipari szerepe és fejlődése: 1970-1978 978-963-02-1197-0 1979
A költségvetési szervek gazdálkodásának szabályai, 1996 978-963-388-119-4 1996
A könyvkiadást érintő fontosabb jogszabályok 978-963-7002-94-6 1987
A könyvtári szolgálat jogi szabályozása. 978-963-201-093-9 1958
A környezetvédelmi koncepció és követelményrendszer alapelvei: Elfogadta az Országos Környezet- és Természetvédelmi Tanács 3/1978./VI.22./OKTT határozatával 978-963-02-0973-1 1978
A közalkalmazottakra és a köztisztviselőkre vonatkozó munkaügyi jogszabályok 1996 978-963-388-121-7 1996
A közérdeku bejelentésekrol, javaslatokról és panaszokról szóló törvény 978-963-220-576-2 1978
A közjegyzőkre vonatkozó jogszabályok 978-963-7566-13-4 1992
A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény ; A törvényjavaslat országgyűlési vitája 978-963-7757-00-6 1991
A közoktatási törvény és a nemzeti alaptanterv tantervi alapelvei 978-963-85136-6-3 1994
A közoktatási törvény végrehajtási rendelete 978-963-85206-1-6 1994
A közraktározás 978-963-224-022-0 1996
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 978-963-7757-21-1 1992
A kulturális igazgatás kézikönyve 978-963-220-410-9 1977
A lakásszövetkezetekre és a társasházakra vonatkozó jogszabályok 978-963-220-964-7 1980
A lakásszövetkezetekre vonatkozó jogszabályok és azok magyarázata 978-963-321-989-8 1983
A lakosság morbiditása 978-963-7502-01-9 1975
Alkotmanyjog: Jogszabalygyujtemeny 978-963-379-236-0 1996
Államosítás és kártalanítás 978-963-632-323-3 1992
A Magyar Köztársaság Országgyűlésének házszabálya: 1994. szeptember 20 978-963-8420-08-4 1994
A Magyar Köztarsaság polgari törvenykönyve és a csaladjogi törveny 978-963-7270-06-2 1996
A Magyar Népköztársaság alkotmánya 978-963-09-2817-5 1986
A Magyar Népköztársaság alkotmánya Paperback 978-963-09-0934-1 1977
A magyarországi külföldi beruházások, illetve a külföldi részvétellel alakuló gazdasági társulások muködésének elvei és jogi feltételrendszere 978-963-7850-76-9 1988
A más népgazdasági ágak ipari tevékenységének a IV. ötéves tervidőszakban elért fejlődése 978-963-340-134-7 1976
Amended Act on Taxation Procedures 978-963-394-016-7 1993
A mezőgazdasági termelőszövetkezeti jogszabályok 978-963-220-586-1 1978
A mezőgazdasági üzemekre vonatkozó fontosabb munkavédelmi és munkásellátási jogszabályok gyűjteménye 978-963-00-0122-9 1977
A mezőgazdaság munkaerőhelyzete és a külső munkaerő igénybevétele 978-963-03-0626-3 1978
A munka törvénykönyve 978-963-322-378-9 1986
A munka törvénykönyve: A végrehajtásáról szóló kormányrendelettel egységes szerkezetbe foglalt szöveg, magyarázó jegyzetekkel, a ... jogszabályokkal 978-963-220-237-2 1975
A munka törvénykönyve: A végrehajtásáról szóló minisztertanácsi rendelettel egységes szerkezetbe foglalt szöveg, magyarázó jegyzetekkel, ... 978-963-02-7977-2 1990
A Munka törvénykönyve: A végrehajtásáról szóló minisztertanácsi rendelettel egységes szerkezetbe foglalt szöveg, magyarázó jegyzetekkel, a Legfelsobb ... jogszabályokkal 978-963-222-140-3 1989
A munka törvénykönyve és a legfontosabb munkaügyi jogszabályok 978-963-320-645-4 1977
A munka törvénykönyve és a végrehajtásával kapcsolatos fontosabb szabályok III. pótkötete 978-963-322-247-8 1984
A munka törvénykönyve és a végrehajtásával kapcsolatos fontosabb szabályok IV. pótkötete 978-963-322-131-0 1984
A munka törvénykönyve és fontosabb végrehajtási szabályai 978-963-321-105-2 1980
A munka törvénykönyve és fontosabb végrehajtási szabályai II. pótkötete 978-963-321-852-5 1982
A munka törvénykönyve és indoklása, 1992 978-963-7538-05-6 1992
A művészekre és művészeti dolgozókra vonatkozó fontosabb jogszabályok, 1982-1984 978-963-608-078-5 1985
A nemzeti vagyon és az állóeszközállomány 1960-1973 978-963-340-006-7 1974
A nemzetközi kapcsolatok tartásának fontosabb szabályai: Lezárva, 1979. április 25-én 978-963-02-1140-6 1979
A népesség osztály- és rétegtagozódásának fobb demográfiai és foglalkozási adatai 1984: Munkaanyag 978-963-7056-22-2 1987
Annex to the Transformation Act on the property balance-sheet 978-963-390-008-6 1989
Anyagmozgatás a mezogazdaságban, az erdo- és vízgazdálkodásban 1985-ben 978-963-02-4756-6 1987
A nyugdijasok életkörülményei 978-963-340-212-2 1978
A polgári nemperes eljárás szabályai: (a Legfelsőbb Bíróság elvi iránymutatásaival) 978-963-221-359-0 1984
A Polgári Törvénykönyv 978-963-222-418-3 1992
A polgári törvénykönyv 978-963-222-056-7 1988
A polgári törvénykönyv 978-963-221-511-2 1985
A polgári törvénykönyv 978-963-220-712-4 1979
A polgári törvénykönyv és gyakorlata 978-963-461-629-0 1982
A Polgári Törvénykönyv magyarázata 978-963-222-800-6 1995
A rendőrségi törvény: Az 1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről az indokolással egységes szerkezetben 978-963-10-8034-6 1994
Árszabályok gyűjteménye 978-963-220-604-2 1978
A sajtótörvény 978-963-221-911-0 1987
A statisztikában használatos mértékegységek jegyzéke 978-963-340-257-3 1979
A szellemi alkotásokkal kapcsolatos jogszabályok: A Legfelsőbb Bíróság elvi iránymutatásaival 978-963-221-260-9 1983
A szellemi alkotásokról szóló jogszabályok, 1995: Az összeállításban megtalálhatók a szerzoi jogi törvény, az új találmányi törvény 978-963-85450-1-5 1995
A szerzői jog hatályos szabályai: Az 1969. évi III. törvény a szerzői jogról és az ennek végrehajtása, valamint kiegészítése tárgyában ... hatályos jogszabályok 978-963-7566-01-1 1991
A szocialista iparban foglalkoztatottak létszámösszetétele és kereseti viszonyai 978-963-340-140-8 1977
A szocializmus győzelmes előrehaladása, 1917-1977 978-963-02-0753-9 1977
A szövetkezetek közös szabályai 978-963-220-892-3 1980
A szövetkezeti törvény és az átmenet szabályai 978-963-222-506-7 1992
A Szolgáltatási Tevékenységek Jegyzéke: Függelék: a fogyasztási szolgáltatások jegyzéke, valamint az SZTJ 1988. január 1.-1990. december 31. közötti módosításai 978-963-340-769-1 1991
A Társadalmi mobititás történeti tendenciái 978-963-340-026-5 1975
A társadalombiztosítási jog kézikönyve 978-963-321-953-9 1983
A társadalombiztosítási jog kézikönyve 978-963-320-869-4 1979
A társadalombiztosításról szóló 1975 évi II. törvény és végrehajtási rendelkezéseinek egységes szerkezetbe foglalt hatályos szövege 978-963-322-157-0 1985
A Társadalombiztosítás új szabályai, 1991 978-963-7890-51-2 1991
A társadalom osztályszerkezete és rétegoződése megyénként: Személyi és háztartás adatok az 1973. évi mikrocenzus alapján 978-963-340-079-1 1975
A társadalom osztályszerkezete és rétegzodése: Személyi és háztartás adatok az 1973. évi mikrocenzus alapján 978-963-340-052-4 1975
A társasági törvény és a kapcsolódó legfontosabb jogszabályok, döntvények 978-963-7891-07-6 1992
A társasági törvény és a kapcsolódó legfontosabb jogszabályok, döntvények nyomtatványok 1996 978-963-388-113-2 1996
A termelőszövetkezetek, az állami vállalatok és az élelmiszer-ipari vállalatok adózásával kapcsolatos hatályos adójogszabály gyűjtemény I-II 978-963-632-197-0 1989
A Termelőszövetkezeteket érintő fontosabb jogszabályok és irányelvek 978-963-322-077-1 1984
A termelőszövetkezeti, a szövetkezeti törvény és a végrehajtási rendelkezések 978-963-322-026-9 1983
A tudományos kutatás és fejlesztés statisztikája 978-963-340-217-7 1979
A tűzvédelemről szóló jogszabályok 978-963-221-465-8 1984
A tuzvédelemrol szóló jogszabályok 978-963-221-050-6 1981
Ausztria és Magyarország ipari termelési és termelékenységi színvonalának összehasonlítása 978-963-340-165-1 1977
A villamosenergiára vonatkozó jogszabályok 978-963-02-0770-6 1977
A vízgazdálkodásban alkalmazandó fontosabb munkavédelmi jogszabályok gyűjteménye és ezek magyarázata 978-963-602-327-0 1985
A vízgazdálkodásban alkalmazandó fontosabb munkavédelmi jogszabályok gyűjteménye és ezek magyarázata 978-963-602-245-7 1982
A vízgazdálkodási beruházások és fenntartási munkák rendje 978-963-10-4256-6 1981
Az 1941. évi népszámlálás 978-963-340-108-8 1976
Az 1966-ban és 1974-ben házasságot kötöttek családtervezési, termékenységi és születésszabályozási magatartása 1977-ig 978-963-02-1249-6 1979
Az 1973. évi iparstatisztikai világprogram adatai, Magyarország =: Results of the 1973 world programme of industrial statistics, Hungary = Dannye ... obsledovaniia promyshlennosti, Vengriia 978-963-340-105-7 1976
Az 1973; evi mikrocenzus adatai 978-963-340-012-8 1974
Az 1989. évi III. törvény a gyülekezési jogról 978-963-222-187-8 1989
Az alapítványokról szóló jogszabályok gyujteménye: A Legfelsobb Bíróság iránymutatásai, gazdálkodási, számviteli és adózási szabályok, a legjelentosebb közalapítványok 978-963-7566-42-4 1992
Az államigazgatási eljárás általános szabályai 978-963-221-214-2 1982
Az állami pénzügyekről szóló törvény: Az 1979. évi II. törvény az állami pénzügyekről és a végrehajtásáról szóló 23/1979. (VI. ... 978-963-220-884-8 1980
Az állami személyzeti munka szabályai 978-963-322-738-1 1988
Az általános forgalmi adó: ÁFA gyűjtemény 1996: az általános forgamli adóról szóló törvények egységes szerkezetben, ... 978-963-8028-90-7 1996
Az átadott épitmények adatai 1970-1975 978-963-340-133-0 1977
Az Ideiglenes Nemzetgyűlés és az Ideiglenes Kormány megalakulása: 1944. december 21-22 978-963-09-2591-4 1984
Az ifjúsági törvénnyel kapcsolatos jogszabályok: Az ifjúságról szóló, 1971. évi IV. törvény végrehajtásával kapcsolatos jogszabályok ... gyűjteménye 978-963-422-627-7 1984
Az igazgatási statisztika 1979. évi adatgyüjtéseinek tartalmi katalógusa 978-963-340-253-5 1979
Az igazságügyi szakértőkre vonatkozó jogszabályok 978-963-221-988-2 1989
Az illetékekre vonatkozó jogszabályok: 978-963-220-249-5 1975
Az ipar gyártási ágainak rendszere 978-963-340-204-7 1978
Az iskolás gyermekek egészségmagatartása 1986 978-963-7071-47-8 1989
Az önkormányzatokra vonatkozó fontosabb jogszabályok: Jogszabálygyűjtemény 978-963-616-314-3 1991
Az ügyvédekre és a jogtanácsosokra vonatkozó jogszabályok 978-963-221-552-5 1985
Az ügyvédekre és az ügyvédi szervezetre vonatkozó jogszabályok és egyéb rendelkezések 978-963-220-667-7 1978
Az ügyvédekre vonatkozó jogszabályok 978-963-222-811-2 1995
Az új munkatörvénykönyve magyarázatokkal. A közszolgálat 978-963-7608-24-7 1992
Az új végrehajtási jog 978-963-222-818-1 1995
Belkereskedelmi jogszabályok gyűjteménye 978-963-221-776-5 1988
Belkereskedelmi jogszabályok gyűjteménye 978-963-221-000-1 1981
Belkereskedelmi számlakeret: A belkereskedelem ágazatba sorolt vállalatok részére 978-963-220-424-6 1977
Beruházási jogszabályok 978-963-221-092-6 1981
Beruházási jogszabályok 978-963-220-444-4 1977
Beruházásokkal kapcsolatos jogszabályok és magyarázatuk 978-963-02-5867-8 1988
Beruházásstatisztika 978-963-340-169-9 1977
Budapest népmozgalma, 1974-1976 978-963-340-201-6 1978
Budapest városrészei 978-963-215-139-7 1996
Bünteto Elvi Határozatok 1973-1980: A Magyar Népköztársaság Legfelsobb B¸róságanak a bünteto jogalkalmazással kapcsolatos irányelvei, elvi döntései, ... és elvi jelentoségi¸ Latározatai 978-963-221-114-5 1982
Büntető jogszabályok 978-963-224-018-3 1996
Büntető jogszabályok 978-963-222-085-7 1988
Büntető jogszabályok 978-963-221-452-8 1984
Büntető jogszabaĺyok 978-963-221-058-2 1980
Bünteto jogszabályok: Btk., Btké., Be., Bvt., Ütv. melléklet, az Alkotmánybíróság büntetojogi tárgyú határozatai stb 978-963-7566-77-6 1994
Bünteto törvénykönyv 978-963-220-852-7 1979
Büntető törvénykönyv: 978-963-220-537-3 1977
Bünteto Törvénykönyv: A Legfelsobb B¸róság elvi állásfoglalásaival 978-963-220-209-9 1976
Büntető törvénykönyv, büntetőeljárás 978-963-388-192-7 1998
Büntető törvénykönyv, büntetőeljárás 978-963-388-077-7 1995
Civil code of the Hungarian People's Republic 978-963-13-1335-2 1982
Concept of the Bill on public finances: Under preparation 978-963-392-057-2 1991
Corpus Juris Hungarici: Magyar Törvénytár. Millenium Emlékiadás Paperback 978-1-141-30578-0 2010
Decreta regni Hungariae, 1301-1457 =: Gesetze und Verordnungen Ungarns, 1301-1457 " 978-963-05-0524-6 1976
Dinnyés Lajos elso kormányának minisztertanácsi jegyzokönyvei, 1947. június 2.--szeptember 19 978-963-631-103-2 2000
Egészségügyi és szociális statisztika 978-963-340-185-9 1978
Ép¸tmények tuzvédelme, épületszerkezetek tuzállósága 978-963-402-230-5 1982
Építésügyi jogszabályok gyűjteménye 978-963-221-312-5 1984
Építésügyi jogszabályok gyűjteménye 978-963-220-401-7 1977
Értékpapírok: Jogszabálygyűjtemény 978-963-7910-40-1 1994
Földet, köztársaságot, állami iskolát!: Viták a magyar parlamentben, 1944-1948: 978-963-280-797-3 1980
Foglalkozások egységes osztályozási rendszere: 1. sz. kiegészítés 978-963-340-138-5 1977
Gazdasági alanyok 978-963-340-208-5 1978
Gazdasági szerkezet: Annotált cikkbibliográfia 978-963-340-277-1 1980
Gazdasági társaságok jogszabálygyujteménye: Cégek alapítása, bejegyzése, átalakulása, muködése 978-963-272-253-5 1990
General regulation of the forming of the minority national self-governments 978-963-7018-46-6 1995
Government decree of 1971 on legal advisers 978-963-13-0506-7 1978
Hatalyos jogszabalyok gyujtemenye, 1945-1972 978-963-220-060-6 1973
Hatályos jogszabályok gyujteménye 1945-1977 978-963-220-836-7 1978
Hatályos jogszabályok gyűjteménye, 1945-1982 978-963-221-350-7 1984
Hatályos jogszabályok gyűjteménye, 1945-1987 978-963-222-086-4 1988
Hatályos jogszabályok gyűjteménye 978-963-222-322-3 1991
Hatályos jogszabályok hivatalos gyujteménye 978-963-7270-12-3 1996
Hatályos társadalombiztosítási jogszabályok 978-963-8028-76-1 1996
Hatályos vámjogszabályok összeállitása 978-963-03-0618-8 1978
Hungary today 978-963-340-031-9 1975
Idegenforgalmi statisztika 978-963-02-1103-1 1979
Igazságügyi szakértői jogszabályok 978-963-222-903-4 1996
Illetékjogszabályok 978-963-222-998-0 1996
Illetékjogszabályok 978-963-221-918-9 1987
Ipari jogszabályok gyűjteménye 978-963-221-604-1 1987
Ipari szövetkezetekre vonatkozó jogszabályok 978-963-321-998-0 1983
Jogszabályok kereskedőknek 978-963-616-320-4 1991
Kárpát-medence 978-963-03-3797-7 1994
Kereskedelmi vámtarifa 1977 978-963-220-438-3 1977
Kereskedelmi vámtarifa, 1981-1984 978-963-221-001-8 1980
Kereskedelmi vámtarifa, 1985-1987 978-963-322-231-7 1984
Kézikönyv az 1996. évi SZJA alkalmazásához: (adóelőleg-számítási táblázatokkal) 978-963-8028-65-5 1996
Kisvállalkozások jogszabálygyűjteménye 1990 978-963-632-232-8 1990
Kisvállalkozók jogszabálygyűjteménye 978-963-322-143-3 1985
Költségvetési szervek állóeszközeinek analitikus nyilvántartása 978-963-220-633-2 1978
Követelések behajtása, 1996 978-963-388-109-5 1996
Közművelődés 1972-1976 978-963-340-183-5 1978
Kohó- és gépipari jogszabályok gy űjteménye 978-963-220-296-9 1976
Kommunális statisztika 978-963-340-273-3 1979
Kormanyprogram Hardcover 978-963-346-433-5 2001
KRESZ 1984: A közúti közlekedés szabályai és értelmezésük 978-963-10-6690-6 1985
KRESZ : A közúti közlekedés szabályai és értelmezésük 978-963-16-1532-6 1999
Külföldi befektetok jogszabálygyujteménye 978-963-616-304-4 1991
Külföldiek magyarországi tartózkodására vonatkozó jogszabályok 978-963-7566-85-1 1994
Külföldi vállalkozók jogszabálygyűjteménye: Társasági, befektetési, adóügyi, csőd-, koncessziós, ingatlanszerzési, pénzintézetei jogszabályok 978-963-7566-23-3 1992
Külkereskedelmi számlakeret: (a külkereskedelem ágazatba sorolt vállalatok részére) 978-963-220-568-7 1977
Lakásépítés és lakásmegszünés: 1961-1975 978-963-340-154-5 1977
Lakásstatisztika 978-963-340-254-2 1979
Lakásügyi jogszabályok 978-963-221-310-1 1983
Law-decree no. 13 of 1979 on private international law 978-963-13-1465-6 1982
Lengyelország és Magyarország az 1988., illetve az 1990. évi népszámlálás tükrében =: Polska i Wegry w swietle spisów powszechnych 1988 i 1990 r 978-963-215-045-1 1994
Magánszemélyek és társulásai külkereskedelmi tevékenysége folytatásának feltételeire vonatkozó legfontosabb jogszabályok 978-963-7851-13-1 1989
Magánvállalkozások adózásának jogszabály-gyűjteménye 978-963-03-3060-2 1989
Magyarország külkereskedelmi tárgyú kétoldalú nemzetközi szerződései 978-963-220-916-6 1979
Magyarország társadalma és gazdasága, 1945-1980 978-963-340-282-5 1980
Magyarország társadalmi-gazdasági fejlődésének 30 éve: 1945-1975 978-963-340-032-6 1975
Magyar törvénytár 978-963-7890-24-6 1990
Methodology of population and housing censuses: Selected and annotated bibliography 978-963-7056-17-8 1987
Mezogazdasági adattár 978-963-340-184-2 1978
Mezőgazdasági adattár 978-963-340-239-9 1978
Mezőgazdasági árak 1960-1976 978-963-02-0909-0 1978
Mezőgazdasági és élelmezésügyi jogszabályok gyűjteménye 978-963-221-254-8 1983
Mezőgazdasági és erdőgazdálkodási üzemek alaptevékenységének osztályozása 978-963-340-268-9 1979
Módszertani útmutató a számítógépes irányítási- és információs rendszerek létesítésének tervezéséhez 978-963-340-171-2 1977
Munka- és üzemszervezés a fekvőbeteg-ellátásban: Válogatott irodalomjegyzék és cikkismertetés 978-963-7502-26-2 1977
Munkaügyi elvi határozatok: A Magyar Népköztársaság Legfelsobb B,rósága Munkaügyi Kolligiumának a munkaügyi, a társadalombiztos,tási és a szövetkezeti ... jogvitákkal Kapcsolatos elvi állásfoglalásai 978-963-220-933-3 1980
Munkaügyi jogszabálygyűjtemény 1993 978-963-7608-34-6 1993
Munkaügyi jogszabályok 978-963-322-627-8 1987
Munkaügyi jogszabályok gyűjteménye, 1991 978-963-7890-60-4 1991
Munkaügyi statisztikai fogalmak: Módszertani segédlet 978-963-7070-37-2 1992
Munkavédelmi jogszabályok 978-963-7890-75-8 1991
Munkavédelmi jogszabályok magyarázatos gyűjteménye az ipari szövetkezetek részére 978-963-03-2737-4 1987
Műszaki szellemi alkotások jogszabályai 978-963-221-126-8 1981
Műszaki szellemi alkotásokkal kapcsolatos jogszabályok 978-963-03-1943-0 1984
Műszaki szellemi termékek jogszabályai 978-963-220-802-2 1979
Néhány jellemző korosztály áthaladása az iskolarendszeren 978-963-02-1166-6 1979
Nehézipari beruházási jogszabálygyűjtemény 978-963-622-037-2 1979
Népesedésstatisztika 978-963-340-149-1 1977
New Act on Personal Income Tax, PIT 978-963-392-093-0 1992
New acts on separated financial state funds 978-963-394-052-5 1993
New rules on the management of state-property 978-963-393-077-9 1992
Növénytermelés 978-963-340-129-3 1976
Nyugdíj- és egészségbiztosítási szabályok 1996 978-963-388-116-3 1996
Önkormányzati jogszabályok 978-963-222-373-5 1991
Összeállítás a Polgári törvénykönyvnek a szerződésekre vonatkozó szabályairól 978-963-02-3435-1 1984
Oktatási adatok gyűjteménye 978-963-340-062-3 1975
Országos építésügyi szabályzat 978-963-512-855-6 1987
Országos építésügyi szabályzat 978-963-512-421-3 1980
Országos és megyei összefoglaló adatok 978-963-340-147-7 1977
Pénz- és tőkepiaci jogszabályok gyűjteménye: Az 1997. április 15-ig megjelent törvények és jogszabályok 978-963-9093-02-7 1997
Polgári elvi határozatok: A Magyar Népköztársaság Legfelsőbb Bíróságának irányelvei, elvi döntései és állásfoglalásai 978-963-222-021-5 1988
Polgári és gazdasági elvi határozatok: A Magyar Népköztársaság Legfelsobb B¸róságának irányelvei, elvi döntései és állásfoglalásai 978-963-220-912-8 1980
Polgári, gazdasági és munkaügyi elvi határozatok: A Magyar Népköztársaság Legfelsőbb Bíróságának irányelvei, elvi döntései és állásfoglalásai 978-963-220-262-4 1976
Polgári peres eljárás 978-963-220-311-9 1976
Polgári peres eljárás: A Legfelsobb Bíróság elvi iránymutatásaival 978-963-222-725-2 1994
Polgári peres eljárás: (a Legfelsőbb Bíróság elvi iránymutatásaival) 978-963-222-368-1 1991
Polgári peres eljárás: A Legfelsőbb Bíróság elvi iránymutatásaival 978-963-221-771-0 1987
Polgári Törvénykönyv: A Legfelsobb B,róság elvi állásfoglalása 978-963-220-162-7 1975
Polgári törvénykönyv, polgári perrendtartás, családjogi törvény 978-963-388-085-2 1995
Pótfüzet a Büntető jogszabályokhoz 978-963-222-836-5 1995
Pótkötet a Statisztikai fogalmak meghatározásainak jegyzéke és a Statisztikai osztályozások jegyzéke címu kötetekhez 978-963-340-814-8 1987
Privatizáció: Az állami tulajdon privatizációjával kapcsolatos jogszabályok: az Egzisztencia Hitelrol, a vagyonértékelés módszertani szabályai 978-963-7890-73-4 1991
Ratio educationis: Az 1777-i és az 1806-i kiadás magyar nyelvű fordítása Hardcover 978-963-05-2621-0 1981
Statisztikai adatok a nők helyzetéről 978-963-340-094-4 1975
Statisztikai adatok az ifjúságról 978-963-340-103-3 1976
Statisztikai jogszabályok gyüjteménye 978-963-340-284-9 1980
Statutory rules on general turnover tax 978-963-390-047-5 1990
Szabálysértési jog: Jogszabálygyűjtemény 978-963-7890-97-0 1991
Szabálysértési jogszabályok 978-963-221-526-6 1985
Szabálysértési jogszabályok 978-963-220-210-5 1975
Szállítási-hírközlési számlakeret: A szállítás és hírközlés népgazdasági ágba sorolt vállalatok részére 978-963-220-439-0 1977
Számlázás: Értékesítési nyilvántartások szervezése 978-963-220-664-6 1978
Számviteli jogszabálygyűjtemény 978-963-222-494-7 1992
Számviteli szabályok, 1996 978-963-388-114-9 1996
Számviteli törvény 1995 978-963-8028-33-4 1995
Számviteli törvény és betűrendes tárgymutatója, 1996 978-963-8028-66-2 1996
Személyi jövedelemadóról: SZJA gyűjtemény 1996: a személyi jövedelemadóról szóló törvények, állásfoglalások, eseti döntések és ... 978-963-8028-89-1 1996
Szent István törvényeinek XII. századi kézirata az Admonti kódexben: Hasonmás kiadás 978-963-207-940-0 1988
Szociálpolitikai jogszabályok gyűjteménye 978-963-321-916-4 1983
Szőlőhegyi szabályzatok és hegyközségi törvények a 17-19. századból: Szöveggyűjtemény 978-963-7302-03-9 1985
Találmányi-újítási jogszabálygyűjtemény 978-963-8181-51-0 1984
Tanácstörvény: Az 1971. évi I. törvény és végrehajtási rendelkezései 978-963-221-606-5 1986
Tanácstörvény: Az 1971. évi I. törvény és végrehajtási rendelkezései 978-963-220-891-6 1980
Tanulmányok az energetika és biztonságtechnika tárgyköréből 978-963-02-1217-5 1979
Társadalmi szervezetek, alapítványok létrehozása és gazdálkodása: Jogszabályok, bírói gyakorlat és ezek magyarázata 978-963-7890-62-8 1991
Társadalombzitosítási és szociális jogszabályok 1993 978-963-8304-03-2 1993
Termeloszövetkezeti jogszabályok 978-963-220-166-5 1975
Területi idősorok 1965-1974 978-963-340-099-9 1976
Területi statisztika 978-963-340-202-3 1978
The higher education law 1993 978-963-673-532-6 1993
Törvény a felsőoktatásról 978-963-673-531-9 1993
Törvény a közalkalmazottak jogállásáról: Az új Munka Törvénykönyvével egybeszerkesztett és magyarázatokkal ellátott szöveg 978-963-00-1548-6 1992
Törvények Gyüjteménye Paperback 978-1-143-36288-0 2010 Hungary. Belügyminiszterium
Tulajdon, átalakulás, privatizáció 978-963-222-536-4 1992
Tuzvédelmi jogszabálygyujtemény 978-963-7033-20-9 1977
Tűzvédelmi jogszabályok és a fontosabb kapcsolódó rendeletek, szabványok, szabályzatok, irányelvek és segédletek gyűjteménye: Lezárva 1978.X. 30-án 978-963-320-854-0 1979
Új módszer a fizikai dolgozók bérarányainak vizsgálatára: Regressziónalizis 978-963-340-271-9 1980
Új szövetkezeti jogszabálygyűjtemény 978-963-7566-19-6 1992
Útmutató a halászatról szóló jogszabályok alkalmazásához 978-963-502-027-0 1979
Updated Act on Taxation Procedures 978-963-394-097-6 1994
Vadászati jogszabályok 978-963-03-0561-7 1977
Választójogi törvény: Kézikönyv a választásban közremuködok részére 978-963-322-254-6 1985
Vállalati jogszabályok gyűjteménye 978-963-322-477-9 1987
Vállalkozások és vállalkozók, 1993 978-963-8288-16-5 1994
Vám- és devizajogszabályok 1994: A szerkesztés lezárva: 1994. január 1 978-963-8304-66-7 1994
Vamtörvény: Vállalkozások, társaságok kézikönyve: végrehajtási rendeletek, vámügyintézői, szállítási, szállítmányozási ... pénzügyi jogszabályok 978-963-04-6618-9 1996
Vízgazdálkodási statisztikai zsebkönyv 978-963-340-289-4 1979
Vízgazdálkodási statisztika: Vízgazdálkodási termékek jegyzéke 978-963-340-267-2 1980
Vízgazdálkodási számlakeret: A vízgazdálkodás népgazdasági ágba sorolt gazdálkodó szervek részére 978-963-220-452-9 1977
Vízügyi jogszabályok 978-963-220-491-8 1977
2009 Egmont-Hungary Kft. · Budapest (Hungary) · Budapest, Hungary, 1975 DGavid, GGabor. · Crime and Police (1992 : Budapest, Hungary) International Conference on Social Changes · Debrecen (Hungary) · Dimap Hungary · Élelmezésipari Dolgozók Szakszervezete (Hungary) · Építésügyi Tájékoztatási Központ (Hungary) · Épitésgazdasági és Szervezési Intézet (Hungary) · Élelmezésipari Dolgozók Szakszervezete (Hungary) · en Europe centrale et en Europe orientale (4th : 1978 : Matrafured, Hungary) Colloque sur les Lumieres en Hongrie · En Europe Centrale Et En Europe Orientale (5th : 1981 : Matrafured, Hungary) Colloque Sur Les Lumieres En Hongrie · Épitésgazdasági és Szervezési Intézet (Hungary) · Építésügyi Tájékoztatási Központ (Hungary) · Epitesugyi Tajekoztatasi Kozpont (Hungary) · Government of Hungary · Hadtörténelmi Levéltár (Hungary) · Hadtörténelmi Levéltár (Hungary) · Hadtörténelmi Térképtár (Hungary) · Hadtortenelmi Leveltar (Hungary) · Hadtortenelmi Terkeptar (Hungary) · Hainsworth · Hamacher · HAMMACHER · Hammaker · Hangaard · hansard · Hanser · Hanserecesse · Hansgeorg · Heimgartner · Heiniger · HEMKER · Hencher · HENKART · Henniger · Henscher · Hensher · Hensrud · Honegger · Hongren · Hooimeijer · Hungarian Relativity Workshop 1993 (Budapest Hungary) · Hungary, 1975) Colloquium on Information Theory (Keszthely · Hungary 1975 MenyhGard, N. · Hungary) 1996 : (10th : Paczolay, PGeter. · Hungary) Anyagmozgatasi es Csomagolasi Intezet (Budapest · Hungary. Belügyminiszterium · Hungary) Colloquium on Qualitative Theory of Differential Equations (3rd : 1988 : Szeged · Hungary) Conference on Operating Systems (1982 Visegrad · Hungary) European Congress of Mathematics (1996 Budapest · Hungary) European Peace Research Conference (1993 Budapest · Hungary) International Congress of Physiological Sciences (28th : 1980 : Budapest · Hungary) International Congress on Photosynthesis 1998 (Budapest · Hungary) International Workshop on Gluten Proteins 1987 (Budapest · Hungary) Katona Jozsef Gimnazium (Kecskemet · Hungary) Keresztény Múzeum (Esztergom · Hungary) Könnyűipari Műszaki Főiskola (Budapest · Hungary) Konnyuipari Muszaki Foiskola (Budapest · Hungary) Liszt Ferenc Emlekmuzeum (Budapest · Hungary Ministry of Defence · Hungary Ministry of Defense · Hungary. Országgy?lés. Fels?ház. · Hungary. Országgy?lés. Képvisel?ház. · Hungary. Országgyulés. Képviselohá · Hungary) Rural Development International Workshop (1996 Godollo · Hungary) Szabadteri Neprajzi Muzeum (Szentendre · Hungary) Tecos Meeting (1998 Budapest · Hungary) Terkep Studio (Szentendre · Hungary) Vörös Október MG. T. SZ. (Ócsa · Hungary) Voros Oktober MG. T. SZ. (Ocsa · Hunger · Hungerford · Iparművészeti Múzeum (Hungary) · Iparművészeti Múzeum (Hungary) · Japan-Hungary Joint Seminar on Applied Electromagnetics in Materials a · Kecskemet (Hungary) · Könyvtártudományi és Módszertani Központ (Hungary) · Könyvtártudományi és Módszertani Központ (Hungary) · Központi Papnevelő Intézet (Hungary) · Konyvtartudomanyi es Modszertani Kozpont (Hungary) · Kozponti Papnevelo Intezet (Hungary) · Külkereskedelmi Főiskola (Hungary) · Kulkereskedelmi Foiskola (Hungary) · LIGA (Hungary) · Művészeti Szakszervezetek Szövetsége (Hungary) · Művészeti Szakszervezetek Szövetsége (Hungary) · Muveszeti Szakszervezetek Szovetsege (Hungary) · National Archives of Hungary · Nehezipari Muszaki Egyetem (Hungary) · Országos Műszaki Könyvtár és Dokumentációs Központ (Hungary) · Országos Pedagógiai Intézet (Hungary) · Országgyülési Könyvtár (Hungary) · Orszaggyulesi Konyvtar (Hungary) · Országos Műszaki Könyvtár és Dokumentációs Központ (Hungary) · Orszagos Muszaki Konyvtar es Dokumentacios Kozpont (Hungary) · Orszagos Pedagogiai Intezet (Hungary) · Szépművészeti Múzeum (Hungary) · Szépmʺuvészeti Múzeum (Hungary) · Szépművészeti Múzeum (Hungary) · Termelőszövetkezetek Országos Tanácsa (Hungary) · Termelőszövetkezetek Országos Tanácsa (Hungary) · Termeloszovetkezetek Orszagos Tanacsa (Hungary) · Z. Hungarian Relativity Workshop 1993 Budapest Hungary)/ Perjes
Akadémiai Kiadó · Corvina · ERGONOSOFT · ESZTIK · Europa · GeoMédia · Geopen · Gondolat · HVG-ORAC · Holnap · Hírlapkiadó · IKVA · Kopint-Datorg · Kossuth · Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó · Közlöny- és Lapkiadó Kft · Központi Statisztikai Hivatal · Magyar Iparjogvédelmi Egyesület · Magyar Országos Levéltár · Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára · Map Press · Ministry of Finance · MÜSZI · Műszaki Könyvkiadó · Művelődési Minisztérium Marxizmus-Leninizmus Oktatási Főosztálya · NOVORG · Nabu Press · National Election Office of the Ministry of the Interior · Népszava · OKKER Oktatási Iroda · Osiris · PERFEKT · Parlamenti Módszertani Iroda · Saldo Pénzügyi Szervező és Tanácsadó Vállalat · Szabványkiadó · Szakszervezetek Elméleti Kutató Intézete · Tankönyvkiadó · The Press, Marketing and International Managing Director of the State Privatization and Holding Co · Táncsics Könyvkiadó · UNIÓ · Verzál Kft · Verzál Könyvek Kiadó Kft · Zrínyi Katonai Kiadó · Építésügyi Tájékoztatási Központ

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
IV/03346/2015
. IV/03346/2015
Első irat érkezett: 12/08/2015
Az ügy tárgya: a Fővárosi Törvényszék 25.Beüf.10.450/2015/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (pótmagánvádló vádindítvány benyújtására vonatkozó jogosultsága)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a és 43. § (1) bekezdése alapján - a Fővárosi Törvényszék 25.Beüf.10.450/2015/2. számú végzése, valamint a Budapesti IV. és XV. kerületi Bíróság 9.B.661/2015/4. számú elsőfokú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
A másodfokon eljárt bíróság az elsőfokú határozatot helyben hagyta és az indítványozó pótmagánvádló vádindítvány benyújtására vonatkozó jogosultságát megtagadta, arra hivatkozással, hogy a tárgyi bűncselekménynek nem sértettje, ezért pótmagánvádlóként fellépni nem jogosult.
Az indítványozó álláspontja szerint a másodfokon eljárt bíróság támadott határozatában úgy foglalt állást, hogy a tárgyi bűncselekménynek (hamis tanúzás) nincs sértettje, ezért a hamis tanúzás pótmagánvádlói fellépést lehetővé tevő sértetti pozíciót nem alapoz meg.
Az indítványozó álláspontja szerint az alkalmazott jogszabályok pótmagánvádas vádindítványa elfogadását és az eljárás lefolytatását nem zárták volna ki.
Az indítványozó álláspontja szerint a támadott bírói döntések a fentiek okán sértik a jogorvoslathoz való jogát, a tisztességes eljáráshoz való jogát, valamint az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdésében foglaltakat..
a Fővárosi Törvényszék 25.Beüf.10.450/2015/2. számú végzése
a Budapesti IV. és XV. kerületi Bíróság 9.B.661/2015/4. számú végzése
IV_3346_11_2015_ind_kieg.pdf IV_3346_13_2015_ind_kieg.pdf IV_3346_8_2015_ind_kieg_javitott.pdf IV_3346_7_2015_ind_kieg.pdf IV_3346_0_2015_inditvany.pdf
A határozat száma: 3207/2016. (X. 17.) AB végzés
Az ABH 2016 tárgymutatója: pótmagánvád
Az Alkotmánybíróság a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság 9.B.661/2015/4. számú végzése, valamint a Fővárosi Törvényszék 25.Beüf.10.450/2015/2. és 25.Beüf.10.450/2015/6. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó magánszemély az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az indítványozó arra tekintettel kérte a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság 9.B.661/2015/4. számú végzése, valamint a Fővárosi Törvényszék 25.Beüf.10.450/2015/2. és 25.Beüf.10.450/2015/6. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, mert álláspontja szerint a megjelölt döntések sértik az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdését, valamint a XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdését.
[3]	1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az indítványozó pótmagánvádlóként hamis tanúzás bűntette miatt vádindítványt terjesztett elő egy, az ügyében eljáró gyámügyi tisztviselővel szemben.
[4]	Az elsőfokú bíróság a vádindítványt elutasította és a végzés indokolásában megállapította, hogy a hamis tanúzás bűntettének nincs sértettje, az indítványozó sértetti minősége tehát fogalmilag kizárt, így pótmagánvádlóként sem léphet fel.
[5]	Az indítványozó fellebbezése folytán eljáró Fővárosi Törvényszék 25.Beüf.10.450/2015/2. számú végzése az elsőfokú döntést helybenhagyta, a kerületi bíróság pótmagánvádló legitimációjának hiányára vonatkozó érvelését megalapozottnak találta.
[6]	Az indítványozó a jogerős, másodfokú végzés ellen is fellebbezett, azonban a törvényszék a törvényben kizárt fellebbezést 25.Beüf.10.450/2015/6. számú végzésével elutasította. Az indítványozó indítvány-kiegészítés keretében kérte alkotmányjogi panaszának e végzésre történő kiterjesztését is.
[7]	2. A panaszos álláspontja alapján a bíróságok szűken értelmezték és tévesen alkalmazták a Be. 51. § (1) bekezdése szerint meghatározott sértett fogalmát, amelynek következtében elzárták a hatékony jogorvoslati lehetőség, a pótmagánvádas eljárás lefolytatásától. A megjelölt döntések ezért nézete szerint megvalósítják az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog sérelmét.
[8]	Az indítványozó úgy véli, ugyancsak e szűkítő értelmezés révén van elzárva attól, hogy pótmagánvádas perben a sértetti és pótmagánvádlói jogait törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el, ami sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot.
[9]	Az indítványozó érvelése szerint a bíróságok jogértelmezése szerint „a ténylegesen sértett pótmagánvádlók nem minősülnek egyenlőnek a Be.-ben meghatározott sértettekkel, […] jogorvoslathoz való jogukat elvonják, megkülönböztetésnek esnek áldozatul bizonyos helyzetben való különbség tétel útján.” Az indítványozó által diszkriminatívnak tartott bírói jogértelmezés sérti az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdését.
[10]	3. Az Alkotmánybíróságnak mindenekelőtt azt kellett vizsgálnia, hogy az alkotmányjogi panasz alkalmas-e az érdemi elbírálásra, azaz megfelel-e a befogadási feltételeknek. Ennek alapján arra a megállapításokra jutott, hogy az indítvány az alábbiak szerint nem befogadható.
[11]	3.1. Az Abtv. 27. §-a szerint előterjesztet alkotmányjogi panaszt a sérelmezett bírósági döntést követő 60 napon belül nyújtották be [Abtv. 30. § (1) bekezdés]. Az indítvány tartalmazza azt a törvényi rendelkezést, amely megállapítja az Alkotmánybíróság hatáskörét az indítvány elbírálására, továbbá amely az indítványozó jogosultságát megalapozza [Abtv. 52. § (1b) bekezdés a) pont]. Az indítvány tartalmazza az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének lényegét [Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pont]. Az indítvány tartalmazza az Alkotmánybíróság által az indítványozó szerint vizsgálandó bírói döntéseket [Abtv. 52. § (1b) bekezdés c) pont]. Az indítvány tartalmazza az Alaptörvénynek az indítványozó véleménye szerint megsértett rendelkezéseit [Abtv. 52. § (1b) bekezdés d) pont]. Az indítvány tartalmaz érdemi indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett bírói végzések miért ellentétesek az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseivel [Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pont]. Az indítvány tartalmaz kifejezett kérelmet a bírói döntések megsemmisítésére [Abtv. 52. § (1b) bekezdés f) pont]. Az alkotmányjogi panasz megfelel annak a tartalmi feltételnek, mely szerint az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, az indítvány fellebbezés folytán született másodfokú bírói döntés ellen is irányul [Abtv. 27. § b) pont]. Az indítványozó jogosultnak tekinthető [Abtv. 51. § (1) bekezdés]. Az indítványozó érintettnek tekinthető [Ügyrend 30. § (2) bekezdés c) pont].
[13]	A pótmagánvád az Alkotmánybíróság állandó gyakorlatában olyan, a vádkorrektívumok rendszerébe tartozó jogintézményként jelenik meg, amely az ügyész közvádlói monopóliumának gyakorlása eredményeként bizonyos, a sértetteket hátrányosan érintő következmények kiküszöbölésére szolgálhat [14/2002. (III. 20.) AB határozat, ABH 2002, 101, 113.; 42/2005. (XI. 14.) AB határozat, ABH 2005, 504, 522.; megerősítve: 3014/2013. (I. 28.) AB végzés, ABH 2013, 1201, 1202.]. Az Alkotmánybíróság leszögezte ugyanakkor azt is, hogy a tisztességes eljáráshoz való jogból nem vezethető le olyan, a sértettet megillető alapjog, amely alapján a büntető igény bíróság általi elbírálása kikövetelhető, vagy kikényszeríthető lenne. [40/1993. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1993, 288, 290.; 42/1993. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1993, 300, 303.; megerősítve: 3014/2013. (I. 28.) AB végzés, ABH 2013, 1201, 1202.] Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a pótmagánvád jogintézménye és a hátrányos megkülönböztetés alaptörvényi tilalmát megfogalmazó szabály közötti összefüggés nem értékelhető olyan alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként sem, amely érdemi alkotmánybírósági eljárást indokolna {3014/2013. (I. 28.) AB végzés, Indokolás [4]}.
[14]	A fentieken túl jelen esetben megállapítható, hogy az indítványozó elsődlegesen a bíróság jogszabály-értelmezési tevékenységét támadja, érvelése pedig a döntés tartalmi kritikáját foglalja magában, a jogszabályok értelmezése azonban a bíróságok, nem pedig az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozó kérdés. Az Alkotmánybíróság továbbá már a 3325/2012. (XI. 12.) AB végzésben kifejtette, ezzel kapcsolatos gyakorlata pedig azóta is töretlen, hogy „[a]z Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. […] [A]z Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvényt, az abban biztosított jogokat védi. Önmagukban […] a rendes bíróságok által elkövetett vélt vagy valós jogszabálysértések nem adhatnak alapot alkotmányjogi panasznak” {3268/2012. (X. 4.) AB végzés, Indokolás [28]}.
[15]	4. Fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jelen ügyben nem merült fel a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, illetve alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés, így az alkotmányjogi panasz az Abtv. 29. §-ban foglaltaknak nem felelt meg. Az Alkotmánybíróság ezért az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján, az 56. § (3) bekezdésére figyelemmel, valamint az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontjára tekintettel az alkotmányjogi panasz befogadását visszautasította.
. 3207/2016. (X. 17.)

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
itélet | Állatvilág net
Címke: itélet
Agyonverte az állatmenhelyet üzemeltető nőt
Jogerős ítéletet hozhat kedden a másodfokon eljáró Győri Ítélőtábla annak a férfinak az ügyében, aki a vád szerint három évvel ezelőtt agyonverte a közeli Bőnyön működő állatmenhelyet üzemeltető idős asszonyt, majd értékeivel távozott.
Emberölésért tavaly szeptemberben tíz év börtönnel sújtotta Augusztinyi Csabát az első fokon eljáró Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság, és mellékbüntetésként öt évre eltiltotta a közügyek gyakorlásától, továbbá körülbelül 1,75 millió forint bűnügyi költség megfizetésére kötelezte.
Köszler Ferenc bíró szóbeli indokolásban akkor azt mondta: nem fér kétség ahhoz, hogy a vádlott követte el az emberölést, és az elkövető feldúlt állapotát nem látták elegendőnek ahhoz, hogy kimondják az erős felindultságot. Mivel az erőszakos cselekmény és a vagyontárgyak elvétele között órák teltek el, nem a vádiratban szereplő kifosztás, hanem lopás miatt marasztalták el Augusztinyi Csabát.
Az ügyész már akkor jelezte, súlyosbításért fellebbez, mert kifosztásból lopássá minősítette a bíróság az áldozat értékeinek elvételét. Augusztinyi Csaba és ügyvédje enyhítést kért; a jogi képviselő a tárgyaláson is többször kifejtette: szerinte nem bizonyítható, hogy emberölés történt, így ügyfele legfeljebb súlyos testi sértésért volna elmarasztalható.
A vádirat szerint a harmincas évei elején járó férfi egy heves – részben személyes jellegű, részben anyagi természetű – vita után 2008 szeptemberében agyonverte munkaadóját. Ököllel, majd fejszenyéllel halálos sérüléseket okozott a bőnyi állatmenhelyet üzemeltető magyar származású, brit állampolgárságú nőnek. A tettes elégette, majd egy közeli telken elásta Eva Rhodes földi maradványait, néhány ezer forintját és laptopját pedig magához vette.
A férfi az első tárgyalási napon beismerte a terhére rótt bűncselekmények elkövetését, majd az utolsó szó jogán azt mondta: megbánta tettét. Eva Rhodes hozzátartozói és barátai Orbán Viktornak címzett levelet adtak át a magyar kormányfő szóvivőjének a nyáron Bécsben. Ebben Judith Majlath, az áldozat testvére – aki nyilvánosan több alkalommal az ügy eltussolásával vádolta a magyar hatóságokat, a bírókat pedig korruptnak bélyegezte – a miniszterelnök segítségét kérte abban, hogy Magyarország adja ki az ügy dokumentumait a brit hatóságoknak. Forrás: Privátkopó.hu
Tags: agyonverte, állatmenhely, bécs, emberölés, eva rhodes, hatóság, itélet, menhely, orbán viktor
Posted on 2011 2011 by Lazado — Hozzászólás most!
1,7 millió forintba került a domaszéki orvvadászat és az állatkínzás
Tiltott időben, tiltott helyen, tiltott fegyverrel és tiltott módszerrel vadászott Domaszéken két szegedi férfi – írtuk nemrégiben. A Szegedi Városi Bíróság társtettesként elkövetett lopás és – tettesként, illetve bűnsegédként – elkövetett állatkínzás vétségében mondta ki bűnösnek a két vádlottat, s ezért 150 ezer, illetve 220 ezer forint pénzbüntetéssel sújtotta őket, valamint meg kell téríteniük 908 ezer forint bűnügyi költséget, 400 ezer forint kártérsítést és 24 ezer forint eljárási illetéket kell fizetniük.
Az eset szálai 2008 októberébe nyúlnak vissza. A vádirat szerint az első- és másodrendű vádlott, J. Antal, illetve Sz. István, egy ismert szegedi cég igazgatója 2008-ban érvényes vadászengedéllyel és vadászfegyverre kiadott érvényes fegyvertartási engedéllyel rendelkezett, mindketten a Dorozsma-Domaszék Vadásztársaság tagjai voltak – írja a lap. 2008. október 22-én az elsőrendű vádlott magához vette engedéllyel tartott vadászlőfegyverét és a másodrendű vádlott társaságában, az annak tulajdonát képező terepjáróval sötétedés után, este 7 óra körül az Alföldi Golf Klub, illetve az M5-ös és az E75-ös számú út által határolt, napraforgóval ültetett területre hajtottak. A gépkocsit a másodrendű vádlott vezette, míg az elsőrendű vádlott a gépkocsi szivargyújtójáról üzemeltetett kézi reflektorral próbálta bevilágítani a gépkocsi körül lévő területet. A vádlottak őzeket észleltek, ezért a másodrendű vádlott a gépkocsit leállította, azonban a gépkocsi távolsági fényszóróit égve hagyta, ezzel bevilágítva a gépkocsi előtti területet. A vádirat szerint ezt követően az elsőrendű vádlott vadászfegyverével a bevilágított területre három célzott lövést adott le, amelyből kettő célt ért és a lövések kettő őzbakot terítettek le, az állatok azonnal kimúltak. Az őzbakok a Domaszéki Földtulajdonosok Széchenyi Zsigmond Vadásztársaságának tulajdonát képezték.
A vádirat szerint ezt követően a vádlottak az állati tetemeket a terepjáróba pakolták és azokkal a másodrendű vádlott tanyájára hajtottak. A vádlottak a tetemeket az autóból kivették és az egyiket elkezdték kizsigerelni, feldarabolni, amikor rendőrjárőrök jelentek meg a tanya udvarán és felszólították őket tevékenységük abbahagyására, melynek eleget tettek.
A vadászati törvény a vad és élőhelyének védelme érdekében tiltja az úgynevezett vadászati tilalmi időben – ami őzbak esetében szeptember 30. és április 15. napja közötti időtartam – a vadászatot. Emellett a törvény a vadászat rendje megsértésének minősíti a vaddisznó és a róka vadászatának kivételével a csillagászati napnyugtát 1 órával követő és a csillagászati napkeltetét 1 órával megelőző időpontok közötti vadászatot. A kérdéses napon a csillagászati napnyugta 16 óra 42 perckor volt. Emellett a törvény értelmében a vadászat rendjének megsértésének minősül az őzre történő vadászat esetén az 1000 Joule-nál kisebb csőtorkolati energiájú vadászlőfegyverrel történő vadászat is. A vádlottak ezen jogszabályi előírások megsértésével ejtették el az őzbakokat.
A Szegedi Városi Bíróság az elsőrendű vádlottat társtettességben elkövetett lopás és állatkínzás bűntettében bűnösnek találta és 150 ezer forint pénzbüntetésre ítélte, a másodrendű vádlottat társtettességben elkövetett lopás és állatkínzás bűnsegédi bűnrészeseként találta bűnösnek és 220 ezer forint pénzbüntetésre ítélte. Ezen felül a bíróság ítélete szerint a vádlottaknak 400 ezer forint kártérítést kell fizetniük a domaszéki Széchenyi Zsigmond vadásztársaságnak, valamint meg kell téríteniük 908 ezer forint bűnügyi költséget, és be kell fizetniük 24 ezer forint eljárási illetéket. Kádár József Gábor bíró indoklásában többek között elmondta: a vádlottak tiltott időben, tiltott helyen, tiltott fegyverrel és tiltott módszerrel vadásztak. Közölte: életszerűtlen, amit az elsőrendű vádlott előadott, miszerint a saját tenyészetéből hozott két, összekötözött őzet, azokat furikázták a terepjáró platóján egy-másfél óráig, miközben a vádlottak elmondása szerint a rókákat hajkurászták, majd a másodrendű vádlott tanyáján közelről fejbe lőtték az állatokat. A genetikus szakvéleménye szerint a platón és az autóban talált vérnyomok megegyeztek a napraforgótáblában elejtett őz vérével, ugyanis az utóbbi helyen is találtak vérnyomokat.
A bíró elmondta: a vádlottak utólag próbálták menteni magukat a felelősség alól, ami nem vezetett eredményre. Kádár József Gábor bejelentette: az ügy jogerős lezárása után magánokirat-hamisítás miatt eljárást indít az elsőrendű vádlott ellen. Az ügyész tudomásul vette az ítéletet, míg a vádlottak és ügyvédjük felmentésért fellebbezett, így az ítélet nem jogerős – írja az Agromonitor.hu
Tags: bíróság, itélet, orvvadász, orvvadászat, pénzbüntetés, tiltott fegyver, tiltott idő, vadászat, vadászati törvény
Posted on 2011 2011 by paci — Hozzászólás most!
Stohl egy Esély nevű lovat kapott ajándékba
Esélyt nevű lovat kapott Stohl – Stohl Andrást a névnapján lepte meg egyik rajongója egy lóval. A népszerű színész egy kecskeméti lánytól kapta a különleges ajándékot, amit egyik barátja istállójában tart. Az állat neve beszédes, ugyanis az Esély névre hallgat.
– Egy kecskeméti család lányáé volt a ló, tudták, hogy nagyon szeretek lovagolni, szenvedélyem, gyógyszerem a családom után a természet. Úgy gondolták: lelkileg sokat segítene rajtam, ha egy saját lovam lehetne. Névnapomon csörrent meg először a telefonom: „annyi sarat dobáltak önre, hogy szeretnénk kifejezni szeretetünket” – mondta egy ismeretlen férfihang.
Először viccnek, rossz tréfának véltem, de kérték, hogy menjek fel a internetre és nézzem meg az ajándékom, amit el is hoznak nekem Fótra. A hat éves lónak még csikó korában adták ezt a nevet – mesélte a Blikknek Stohl, miközben lecsutakolta az állatot.
– Már akkor megszületett az én Esélyem, amikor még fogalmam sem volt a létezéséről. Barátaimat kérdeztem, hogy mit tegyek. Mind furcsa, különös jelnek gondolták, amit tetézett, hogy éppen volt egy üres hely az egyik ismerősöm lovardájában. Így az új jövevény „ellátását” is ajándékba kaptam – tette hozzá Stohl, aki persze az önfeledt lovaglás mellett nem felejti el azt sem, hogy hamarosan újra bíróság elé kell állnia tavaly májusi, súlyos közlekedési balesete miatt és megvan az esély arra, hogy az elsőfokú ítélet után ezúttal is letöltendő börtönbüntetést kap.
A színész a Blikknek bevallotta: azóta rengetegszer átgondolta az életét, már belátja, hogy számtalan jelet, figyelmeztetést, de esélyt is kapott a változtatásra. A legnagyobbat tíz éve, amikor szintén ittasan egy fának hajtott és napokig kómában volt.
– Szinte halálos sérülésekből raktak össze az orvosok, akkor újraszülettem, de idővel elfelejtettem micsoda ajándékot, esélyt kaptam akkor.
Figyelmeztetett édesanyám is, hülye voltam, mert nem hallgattam rá. Biztos vagyok benne, hogy a sors az utolsó lehetőséget adta meg, – függetlenül attól, hogy milyen büntetést szabnak ki rám – olyan lelki változást élhettem át, ami véglegesen megváltoztat. Egészen más dolgok váltak számomra fontossá, mint eddig – mondja a sorsát eldöntő ítéletre váró színész, aki csak a neve miatt fogadta el a különleges ajándékot. Forrás: TV2, Blikk.
Categories: Hírek, Lovak
Tags: ajándék, bíróság, itélet, közlekedési baleset, lovaglás, Lovak, paci, stohl, stohl andrás
Állatkínzásért felfüggesztett börtönre ítélték el a férfit
Nemesgörzsöny – Állatkínzás vétsége miatt jogerősen felfüggesztett szabadság vesztésre ítéltek egy férfit minap a pápai bíróságon.
A bíróság indoklásában az szerepel, hogy az állattenyésztéssel foglalkozó V. J. nemesgörzsönyi ingatlanán 25 szarvasmarhát és egy lovat tartott. Az állatokat tavaly májustól nem gondozta, nem biztosította a minimális ellátásukat sem, ami július közepéig 18 szarvasmarha éh- és szomjhalálához vezetett. A 37 éves állattenyésztő a tetemek egy részét a falu külterületén lévő, saját tulajdonú trágyadepóban helyezte el, az oszlási folyamatnak indult tetemek viszont háza udvarán és a karámban maradtak. A következő hetekben újabb két szarvasmarha hullott el, mert gazdájuk éheztette őket.
Az életben maradt, de sovány, legyengült állapotban lévő teheneket kényszervágásra utalta az állatorvos, viszont a lovat tovább gondozhatta a vádlott. A Pápai Városi Bíróságon dr. Maros Mihály a bűncselekményt beismerő férfit állatkínzás vétsége miatt hat hónap börtönbüntetésre ítélte, aminek a végrehajtását két évre felfüggesztette.
Tags: álaltkínzás, itélet
Posted on 2011 2011 by Zeusz — Hozzászólás most!
Elnémította Stohlt a súlyos ítélet
Enyhébb büntetésben reménykedett Stohl András, akit tegnap első fokon két év négy hónap letöltendő börtönre ítéltek. A színész egy éve ittasan okozott balesetet.
A Budakörnyéki Bíróság zsúfolásig megtelt, legnagyobb termében hamar kiderült, hogy Stohl András nem számíthat sok jóra, mert a baleset egyik áldozata, a 77 éves Kaincz Pál a szakértői vélemény szerint maradandó sérüléseket szenvedett. Bicegve érkezett a tárgyalóterembe, és Stohl leszegett fejjel hallgatta a tanúvallomását.
– Fáj a lábam, nem tudom terhelni. Amikor elmegyek a templomba, ott a haverok, a fiúk mindig mondják: Pali bácsi még mindig sántít. A baleset óta az egész család ideges, nyugtatókat, fájdalomcsillapítókat szedek. Hetente négyszer járok gyógytornára – olvasta fel előre megírt szövegét az idős férfi, majd a bíró kérdéseire elmondta: – Természetesen kérünk kártérítést, nagyon sok fizetnivalónk van, azóta sincs kocsink. Megműtöttek, a lábamba beépítettek egy sínt, s addig benne is marad, amíg a bakancsot fel nem dobom – magyarázta, miközben látszott rajta, állni is nehezére esik. Majd Stohlhoz fordult, aki bocsánatot kért tőle.
– Mit tudjak csinálni, elfogadom. Ő is ember – mondta a bíró kérdésére, majd hozzátette: – Jobb lett volna, ha soha nem is találkozunk.
A perbeszédben az ügyész letöltendő börtönt kért Stohlra, ügyvédje pedig minél enyhébb büntetést.
– Rettenetesen sajnálom, hogy egy ilyen bűncselekményt elkövettem, hogy ilyen súlyos sérüléseket okoztam. Úgy érzem, hogy a tetteimért felelnem kell – szedte össze gondolatait egyre halkuló hangon a színész, aki ekkor már tisztában lehetett vele, hogy súlyosabb büntetésre számíthat, mint amiben addig bízott.
Ezt később igazolták az elsőfokú ítéletet ismertető bíró, dr. Léhmann Zoltán szavai.
– Stohl András vádlott bűnös ittas állapotban járművezetés bűntettében. Ezért őt a bíróság kettő év négy hónap börtönre, öt év gépjárművezetéstől való eltiltásra és három év közügyektől eltiltásra ítéli – közölte a bíró, majd hozzátette, hogy Stohlnak összesen 650 965 forint bűnügyi költséget is meg kell térítenie az államnak.
Az indoklásból kiderült, hogy enyhítő körülményként értékelték Stohl beismerő vallomását, igaz, ez csak akkor lett teljes, amikor a bizonyítékok is előkerültek vele szemben, valamint azt, hogy három gyermekről gondoskodik, bocsánatot kért az érintettektől és Kaincz Pál maradandó sérülései enyhe fokúak. Súlyosbította viszont az ítéletet, hogy Stohl ittasan vezetett, s közel 120 kilométeres sebességgel hajtott, négy órán át ittasan ült a volánnál, elhagyta a helyszínt, a felelősséget is megpróbálta másra hárítani, büntetett elő – életű és további három könnyű sérültje volt a balesetnek.
A színész-műsorvezető búskomoran hallgatta végig az ítéletet, amit az ügyész tudomásul vett, Stohl pedig bejelentette: fellebbez. Noha az RTL Klub sztárja számos alkalommal megjegyezte, vállalja tette következményeit, s ő maga „kérte”, hogy a sajtót ne tiltsák ki a tárgyalásról, ám a súlyos elsőfokú ítélet a jelek szerint lesújtotta. Kérdésünkre csak ennyit közölt:
– Továbbra sincs mit mondanom – majd sietve, meggyötört arccal távozott a bíróságról.
Császár Előd példája ad erőt: Nagy érdeklődést váltott ki a Bors néhány napja megjelent írása, amelyben arról számoltunk be, hogy Stohl András védelmét az a Péchy Kristóf látja el, aki anno Császár Elődét. A énekest halálos közúti baleset gondatlan okozásának vétsége miatt első fokon egy év letöltendő fogházra ítélték, másodfokon másfél évet kapott, aminek letöltését azonban három év próbaidőre felfüggesztették. Úgyhogy Stohlnak lehet még reménye, igaz, Császár Előd büntetlen előélettel állt a bíróság elé.
Stohl Andrást is érintő bejegyzések: A vadász öl! – Stohl vadászata miatt nyomoznak – Bodrogi Gyula idén is öldöste az állatokat – Bodrogi védi Stohlt, egyik állatgyilkos a másikat – Stohl András tilosban, élvezetből szarvasbikát ölt – Stohl Afrikában állatokat gyilkolhat? – Stohl András Afrikába megy állatokat ölni – Stohl fegyverét elkobozták, amellyel rengeteg állatot ölt meg – Stohl András tiltott éjjellátóval vadászta a vadakat – Stohl András állatokon embereken tipor át videó – Stohlt hogy érdekelnék az állatok, ha a baleset sérültjei se érdekelték – Stohl András nem csak agyonlőtt vadakat hagy maga után – Stohl András kedvtelésből állatokat öl
Tags: bíróság, bodrogi gyula, császár előd, itélet, ittas vezetés, stohl andrás, vadász
Posted on 2010 2010 by Lazado — Hozzászólás most!
Elítélték az állatkínzót
Felfüggesztett börtöntbüntetést szabtak ki egy nőre Somogy megyében. Az asszony borzalmas körülmények között tartotta kutyáit és más állatait jákói ingatlanján. Közülük több elpusztult, illetve néhányat utólag el kellett altatni, mert már nem tudtak segíteni rajtuk.
A nő ellen tavaly tavasszal érkezett bejelentés, ekkor jártak kint nála a kaposvári Philip Állat- és Természetvédő Egyesület önkéntesei, akik elképesztő állapotokat tapasztaltak. Az egyik újfundlandi már lábra sem tudott állni, végtagjait legyek és kukacok lepték el. A többi állat is éhesnek, ijesztően soványnak tűnt, az egyik fóliasátor mögött elhullott kölyköket találtak. A borzalmas körülményekről még több részletet tudhattok meg itt.
Összesen negyvenhét kutya, huszonnégy kecske, három birka, tizenöt disznó, és több mint száz baromfi sínylődött a telepen nagyon rossz körülmények között. A nő azt állította, hogy a kutyákat szaporítóktól szerezte, akik nem tudtak pénzért túladni rajtuk, ezért ingyen is el lehetett vinni. A Sonline információi szerint maga is pénzért szerette volna árulni őket, megfelelően gondoskodni róluk azonban a jelek szerint nem volt hajlandó.
A Philip vezetői már jegyzői papírt is szereztek, hogy magukkal vihessék a szenvedő állatokat, de az akció nem ment zökkenőmentesen. Az asszony ellenkezett, rendőrt is hívott, akik jogi okokra hivatkozva nem tudtak segíteni az állatvédőknek. Végül a kiskorpádi körjegyzőség írásban fordult a rendőrséghez, akik ezután érvényt tudtak szerezni a jegyzői határozatnak, az állatokat végre el lehetett szállítani. Némelyiknek későn jött a segítség, néhány nagyon rossz állapotban lévő állatot el kellett altatni, de a többiek is állatorvosi ellátásra szorultak.
A bíróság első fokon egy év négy hónap, két évre felfüggesztett börtönbüntetésre ítélte a nőt állatkínzás miatt. Az asszony tagadja a vádakat. “Nem igaz, hogy ellátatlanok voltak, járt náluk az állatorvos, a gyógyszereket is beadtam nekik, nem sajnáltam rá a családom pénzét, pedig így, utólag tiszta ráfizetés volt minden, hiszen elvették tőlem az állatokat” – nyilatkozta.
A másodfokú testület az összegyűlt fotók, videók és tanúvallomások alapján helyben hagyta az elsőfokú bíró ítéletét, vagyis az állatkínzásért kirótt, két évre felfüggesztett egy év négy hónapos börtönbüntetés immáron jogerős. Forrás: MTI, Farm, Sonline
Categories: Cikkek, Háziállatok, Kutya, Macskák
Tags: állatkínzás, elitélték, itélet, philip állatvédő egyesület
Tíz év Eva Rhodes gyilkosának: Majláth Judit nemzetközi bírósághoz fordul
Első fokon tízéves börtönbüntetésre ítélte a Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság azt a 30 éves férfit, aki a vád szerint két évvel ezelőtt brutális kegyetlenséggel megölte a bőnyi állatmenhely vezetőjét, a magyar származású brit állampolgár egykori fotómodellt, Eva Rhodest (képen). A férfi korábban már beismerte, hogy elszámolási vitába keveredett az asszonnyal, amelynek következtében agyonütötte, majd a holttestet gázolajjal leöntötte és elégette.
Az ózdi férfi egy bőny-szőlőhegyi telken próbálta meg eltűntetni a bűncselekmény nyomait, miután 2008 szeptemberében agyonverte munkaadóját. Ököllel, majd baltanyéllel halálos sérüléseket okozott a bőnyi állatmenhely vezetőjének.
Köszler Ferenc bíró: “Bűnös emberölés bűntettében és lopás vétségében. A megyei bíróság halmazati büntetésül 10 év börtönre és 5 év közügyektől eltiltásra ítéli.”
“Kő kövön nem fog maradni!” – mondta felindultan az áldozat nővére. Az osztrák állampolgárságú Majláth Judit vitatja az eljárás szakszerűségét. Szerinte a nyomozás nem terjedt ki minden részlet tisztázására, például arra, hogy valaki felbérelte-e Augusztinyi Csabát testvére megölésére.
Majláth Judit: “A nyom hallgat. Ez így is van. De azért hallgat a nyom, mert ez a bíróság, ez az eljárás betapasztotta a száját. Mi pedig ezt a szájat minden eszközzel fel fogjuk feszíteni.”
Az ítélet nem jogerős, az ügyész súlyosbításért, a vádlott védője enyhítésért fellebbezett. Majláth Judit úgy nyilatkozott, nemzetközi bírósághoz fog fordulni az igazság kiderülése érdekében.
Tags: bíróság, eva rhodes, gyilkosság, itélet
Visszakapja a kutyákat az állatkínzó
Felmentette az állatkínzás vádja alól az ügyészség azt a férﬁt, aki iszonyatos körülmények között tartotta német juhászkutyáit. Amint arról a Blikk is beszámolt, a Német Juhászkutya Fajtamentés Alapítvány vette gondozásba a 26 fajtatiszta ebet, amelyek közül kilenc elpusztult. Az ügyészség az állatorvosi szakvélemények ellenére is úgy döntött, hogy a kutyatartó nem követett el állatkínzást, így megszüntette ellene a büntetőeljárást.
A hatályos jogszabályokat, valamint a helyi ügyészség állásfoglalását ﬁgyelembe véve megállapítást nyert, hogy Sz. János Tibor tette nem bűncselekmény, ezért az eljárást a rendőrség megszüntette – mondta Kovács Viktória, a PMRFK sajtóreferense.
Az állatvédők nem akartak hinni a szemüknek, amikor kézhez kapták a határozatot.
– Kilenc kutya pusztult el, és a többi is szörnyű állapotban van – mi ez, ha nem állatkínzás?! – háborgott Kovács Violetta, a Német Juhászkutya Fajtamentés Alapítvány elnöke. – Az egészen biztos, hogy nem hagyjuk ennyiben a dolgot. Fellebbezni fogunk, ennek az embernek felelnie kell a bűnéért.
Tags: állatkínzás, itélet
Posted on 2010 2010 by ht — Hozzászólás most!
Pénteken 30 nap börtönbüntetésre és 3 év próbaidőre ítélte a bíróság azt a nőt, aki féltékenységében barátja kutyáját a hűtőre ragasztotta. A 21 éves coloradói Abby Toll-t a bíróság vétkesnek találta állatkínzás bűntettében. A fiatal nő hajszalaggal és ragasztószalaggal összekötözte barátja két éves Shiba Inu fajájú kutyájának állkapcsát és lábait, majd fejjel lefele a hűtőre ragasztotta. Az állatkínzó azt mondta, azért tette ezt, mert barátja többet foglalkozott a házi kedvenccel, mint vele.
Abby Toll bűnösnek vallotta magát, a börtönbüntetést egy évre felfüggesztették. A kutyust egy másik család örökbe fogadta.
Posted on 2010 2010 by ht — 1 hozzászólás
Kitoloncolták Japánból az elítélt bálnavédő aktivistát
Repülőgépre tették, és hazaküldték pénteken, Japánból Peter Bethune-t, az új-zélandi állatvédőt a két nappal korábbi ítéletnek megfelelően. A 45 éves férfit szerdán két év börtönre ítélte egy tokiói bíróság, mert a vád szerint megtámadott egy japán halászhajót és megsebesített egy japán tengerészt”. Az aktivista büntetését öt évre felfüggesztette a bíróság, amely elrendelte a kitoloncolását.
Bethune a Sea Shepherd Conversation Society nevű állatvédő szervezet tagjaként februárban felmászott egy japán bálnavadászhajó fedélzetére, ahol elfogták. Peter Bethune azért mászott fel a hajóra, hogy “letartóztassa” a japán kapitányt “gyilkossági kísérlet” miatt.
A korábbi évekhez hasonlóan a természetvédők januárban is meg akarták akadályozni a bálnák leölését, és több “tengeri ütközetet” vívtak a vadászokkal. Az egyik akcióban kettétört, majd hat emberrel a fedélzetén elsüllyedt az állatvédők Ady Gil nevű csúcstechnikás hajója, miután összeütközött az egyik japán hajóval, amelynek mozgását akadályozni próbálta.
Bethune egy hónappal később egy jet ski-vel közelítette meg a bálnavadászok járművét, hogy “letartóztassa” annak kapitányát. Ám végül őt fogták el.
A május végén kezdődött perben az ügyészség azzal vádolta meg a férfit, hogy egy vajsavból készített bűzbombával megsebesítette a bálnavadász hajó legénységének egy tagját. Az új-zélandi aktivista elismerte, hogy bevetette a savas anyagot, de tagadta a testi sértést. A birtokháborítás, a fegyverviselés, az anyagi kár okozása, illetve a hajó akadályozása vádpontokban bűnösnek vallotta magát.
Categories: Hírek, Vadállatok
Tags: bálnavédő, elitélt, itélet
Gondoljunk a kutyákra is Szilveszterkor
Tajvan betiltotta a ragadozó állatok uszonyának levágását
Sétabusz sztárokkal az Illatos úti kutyákhoz
Agyonlőtt kutyák, és harcias állatvédők
Segítség, beteg a madaram
Nem félnek az állatkínzók, hisz úgysem büntetik őket
Jó vagy drágám, de csak a gyereked és az állatod nélkül!
Felgyújtottak egy kutyát

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Elsőfokú Bíróság - Megsemmisített bizottsági határozat | hírek | Jogi Fórum
Elsőfokú Bíróság - Megsemmisített bizottsági határozat
2008.12.18. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
Az Elsőfokú Bíróság megsemmisítette a vallon régió és a charleroi‑i repülőtér által a Ryanair számára nyújtott előnyökről szóló bizottsági határozatot.
Az Elsőfokú Bíróság T‑196/04. sz. ügyben hozott ítélete - Ryanair Ltd kontra Bizottság:
A Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megtagadta a vallon régió és a charleroi‑i repülőtér által nyújtott előnyök együttes vizsgálatát, valamint annak megvizsgálását, hogy e két jogalany együtt racionális piacgazdasági szereplőként járt‑e el.
A Ryanair Ltd az első és legjelentősebb európai diszkont légitársaság. 2000‑ben tárgyalásokat folytattak azzal kapcsolatban, hogy a Ryanair Charleroi‑ban hozza létre első kontinentális bázisát, amely tárgyalások eredményeként a légitársaság megállapodást kötött a charleroi‑i repülőtér tulajdonosával, a vallon régióval, egy másikat pedig a vallon régió által ellenőrzött közvállalkozással, a Brussels South Charleroi Airporttal (BSCA), amely e repülőteret koncessziós jogosultként kezeli és működteti.
Az első megállapodás értelmében a vallon régió a leszállási illetékeket a Ryanair vonatkozásában a jogszabályban előírtakhoz képest 50%‑kal csökkentette, és kötelezettséget vállalt arra, hogy a Ryanairnek kártalanítást nyújt a repülőtéri díjak későbbi módosításából eredő minden nyereségveszteség esetén.
A második megállapodás szerint a Ryanair kötelezettséget vállalt arra, hogy a charleroi‑i repülőtéren kettő és négy közötti számú repülőgépet állomásoztat, és egy tizenöt éves időszakban repülőgépei naponta legalább háromszor fordulnak. Ezért cserébe a BSCA kötelezettséget vállalt arra, hogy hozzájárul a Ryanair által a bázisának létrehozásával kapcsolatban viselendő költségekhez, és a Ryanairnek – a többi használótól e címen beszedett tíz euró helyett – utasonként egy eurót számláz a földi kiszolgálási szolgáltatások nyújtásáért.
A Bizottság a hozzá benyújtott panaszok és a sajtóban megjelent információk alapján külön‑külön megvizsgálta a két megállapodást. Megállapította, hogy azok a Ryanair javára nyújtott, a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásokat tartalmaznak, és felszólította Belgiumot ezek visszatéríttetésére. A Bizottság többek között megállapította, hogy a vallon régió az első megállapodást a Ryanairrel hatóságként kötötte. Ebből arra a következtetésre jutott, hogy a régió e megállapodásban játszott szerepe nem vizsgálható meg a piacgazdasági magánbefektető elvét alkalmazva. Ezen elv ugyanis lehetővé teszi annak megállapítását, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül‑e, vagyis hogy a kedvezményezett vállalkozás olyan gazdasági előnyben részesül‑e, amelyet szokásos piaci körülmények között nem kapott volna meg. Ezen elv azonban nem alkalmazható, ha az állam közhatalomként jár el, mivel ennek keretében tanúsított magatartása sosem hasonlítható össze a piacgazdasági magánbefektetőével.
A Ryanair a Bizottság határozata ellen keresetet nyújtott be az Elsőfokú Bírósághoz.
Az Elsőfokú Bíróság először is kiemeli, hogy mivel a BSCA a vallon régiótól gazdaságilag függő jogalany, a Bizottságnak egyetlen jogalanynak kellett volna tekintenie őket annak megvizsgálásakor, hogy együtt racionális piacgazdasági szereplőként jártak‑e el.
Ezt követően az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy a vallon régió az első megállapodásnak a Ryanairrel való megkötésekor gazdasági jellegű tevékenységek keretében járt el. Kimondja, hogy a leszállási illetékek összegének megállapítása, valamint az ehhez kapcsolódó kártalanítási garancia a repülőtéri infrastruktúrák kezeléséhez közvetlenül kapcsolódó tevékenység, amely természeténél, tárgyánál és a rá vonatkozó szabályoknál fogva gazdasági tevékenységet jelent. Az Elsőfokú Bíróság ezzel kapcsolatban kifejti, hogy a vallon régió által megállapított repülőtéri díjak a charleroi‑i repülőtéren nyújtott szolgáltatások díjazásának tekintendők.
Következésképpen az Elsőfokú Bíróság kimondja, hogy kizárólag azon tény, hogy e tevékenységet a közszférában végzik, nem jelenti azt, hogy az közhatalmi jogkörökhöz kapcsolódik.
Ugyanígy kizárólag azon körülmény, hogy a vallon régió a repülőtéri illetékek megállapítása területén szabályozási jellegű jogkörökkel rendelkezik, nem zárja ki, hogy az említett illetékekre vonatkozó engedmények rendszerét a piacgazdasági magánbefektető elvének fényében kelljen megvizsgálni, mivel ilyen rendszert magánszereplő, úgymint a repülőtér koncessziós jogosultja is bevezethet.
E megfontolások összességére tekintettel az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a vallon régiót és a BSCA‑t összekötő gazdasági kapcsolatok ellenére megtagadta az e két jogalany által nyújtott előnyök együttes vizsgálatát, valamint a piacgazdasági magánbefektető elvének a vallon régió által hozott intézkedésekre való alkalmazását. Következésképpen az Elsőfokú Bíróság megsemmisíti a Bizottság határozatát.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Zambia és Magyarország – a CRCB felhívása közadakozásra | CRCB
A CRCB 2018. január 19-én hozta nyilvánosságra a „Bangladesh, Zambia & Hungary. Data publication practice of the Hungarian Public Procurement Authority. CRCB Research Notes: CRCB-RN/2017:3” című angol nyelvű elemzését. A tanulmányban bíráltuk a magyar Közbeszerzési Hatóság (KH) adatközlési gyakorlatát, rámutattunk, hogy több szerződés adata hibásan jelenik meg a KH honlapján, és összehasonlítottuk a magyar honlapot Zambia és Banglades közbeszerzési hatóságainak honlapjaival. Ennek eredményeként megállapítottuk, hogy miközben például Zambia esetében rendezett adattáblákban le lehet tölteni a közbeszerzési szerződések adatait (itt), addig a magyar honlap esetében erre nincs mód.
2018. novemberben – immár harmadjára – a KH bírósági keresetet adott be a CRCB ellen, az általunk írt tanulmányban foglaltak miatt. Az előző két keresetet a bíróság formai okok miatt elutasította (itt és itt). A 2018. novemberben beadott keresetben a KH kifogásolta az általunk alkalmazott empirikus kutatási módszereket és jóhírnevét megsértőnek ítélte a szóban forgó tanulmányban megfogalmazott, a KH adatközlési gyakorlatát bíráló állításainkat (itt: 1-10. oldal).
A KH harmadszorra benyújtott keresetének bírósági tárgyalására azonban — a CRCB nem szándékos mulasztásából adódóan – nem került sor. A CRCB ugyanis egy adminisztratív hiba folytán a KH keresetében foglaltakat cáfoló ellentmondását és ellenkérelmét (itt) csak a törvényes határidő lejárta után adta be a bíróságra. Ebből fakadóan érveinket a bíróságon nem mondhattuk el.
Ilyen esetekben a bíróság az ítélettel egyenértékű un. „bírósági meghagyást” bocsát ki. Ebben hivatalból, tárgyaláson kívül helyt ad a felperes keresetének, annak érdemi vizsgálata nélkül. A bírósági meghagyás jogerőre emelkedett, az ügyben formális döntés született, azaz a bíróság nem vizsgálta, hogy a CRCB, mint alperes a szóban forgó tanulmányban valóban tett-e valótlan tényállításokat, illetve megsértette-e a felperes jóhírnevét. E kérdésekben nem foglalt állást. A bíróság kizárólag eljárásjogi okokból döntött úgy, hogy helyt ad a felperes keresetének: a törvény nem teszi lehetővé, hogy a bíróság érdemben, tartalmilag vizsgálja az ügy iratait.
A kibocsátott bírósági meghagyásban a bíróság felszólította a CRCB-t, hogy (i) a KH által kifogásolt tanulmányt vegye le a honlapjáról; (ii) helyezzen el ott egy, a bírósági meghagyás által előírt tartalmú közleményt, (iii) fizessen be a felperes számára 1.000.000,00 (egymillió) forint sérelemdíjat és fizesse meg a 127.000,00 (százhuszonhétezer) forint perköltséget.
A CRCB tiszteletben tartja a magyar törvényeket, a bíróság végzését és minden, a bírósági meghagyásban felsorolt kötelezettségének eleget tett.
Mindezzel együtt kijelentjük, hogy a CRCB tanulmányában nem követte, nem követhette el azokat a tetteket (adatmanipuláció, adathamisítás, stb.) amivel a KH keresetében minket vádol. Ezt bizonyítandó hoztuk nyilvánosságra a per minden fontosabb dokumentumát (itt), közöttük a KH keresetét (itt) és a CRCB ellenkérelmét, az előbbire adott részletes, az előbbit pontról-pontra cáfoló, a vádakat visszautasító válaszát (itt).
Továbbra is az a véleményünk, hogy nem helyénvaló, ha egy tudományos publikációt egy állami intézmény bírósági úton támad meg, mert helyteleníti az abban foglalt, az intézményt ért szakmai kritikákat. Egy ilyen eljárás amellett, hogy abszurd, sérti a tudomány szabadságát, és mint ilyen, ellentmond Magyarország Alaptörvényének is. Egy állami intézmény működésével kapcsolatos nézeteltérések természetesek és szükségesek. Az eltérő nézeteket képviselők közötti tisztázó viták az adott ország polgárainak jólétét szolgálják. Az ilyen vitákat pedig nem a bíróságokon, hanem szakmai fórumokon kell lefolytatni. Minden olyan lépés, amely a kritikus vélemények elhallgattatására, az ezeket hangoztatók megbélyegzésére irányul, rontja a polgárok jólétét és az adott ország intézményeinek gyengüléséhez vezet.
Természetesen a CRCB folytatja munkáját a jó kormányzás, a gazdasági intézmények és a gazdasági szereplők magatartása közötti összefüggések kutatásában.
Biztosak vagyunk abban, hogy a közeli, vagy távoli jövőben Magyarországon is eljön az az idő, amikor a közbeszerzések nyilvántartásáért felelős hatóság rendszeresen közölni fogja honlapján a közbeszerzési szerződések minden adatát rendezett és letölthető formában, megnyitva ezzel az utat a korrupciós kockázatok pontosabb és mélyebb statisztikai elemzése felé. Ez a dolgok rendje.
Kérjük támogasson minket, hogy ezt a munkánkat folytatni tudjuk, és járuljon hozzá 1000, 2000, 3000 vagy akár 5000 forinttal, hogy a bírósági meghagyás által előírt, és a CRCB által befizetett 1.127.000,00 forintot teljes egészében kutatási programjaink finanszírozására fordíthassuk.
A CRCB közleménye magyarul (pdf)
Támogatás Pay Pal -on keresztül vagy bankátutalással:
A cég neve: CRCB Nonprofit kft.
A számlavezető bank neve: CIB Bank Zrt.
A CRCB számlaszáma: 10700079-25831300-51100005
Kérjük az alábbi szöveget írják megjegyzésként:
“Zambia és Magyarország”
EUR: 10700079-25831300-50000005
IBAN: HU72 1070 0079 2583 1300 5000 0005
Amerikai dollár átutalás esetén:
USD: 10700079-25831300-50100005
IBAN: HU72 1070 0079 2583 1300 5010 0005
A támogatási kampányunk sikerrel zárult 2019. december 21-én.
Köszönet azon magyar magánszemélyeknek, cégeknek és egy alapítványnak (összesen 120 támogatónak), akik támogattak minket és szolidárisak voltak a CRCB-vel e perrel összefüggésben, és nem tartották természetesnek azt, hogy egy állami intézmény bepereljen egy független kutatóműhely annak tudományos publikációjáért.
2019. október 1-től 2019. december 21-ig összegyűlt 1.127.000 forint támogatóinktól. A legkisebb támogatás 1.000 forint a legnagyobb 100.000 forint volt. A medián összeg 5.000 forint, az átlag 9.391 forint.
Minden támogatónknak köszönjük a szolidaritását és a támogatását!
A pénzgyüjtési kampányban részt vett és ennek keretében a CRCB-t 100.000 forinttal támogatta a Tisztességes és Igazságos Társadalomért Alapítvány (https://www.facebook.com/tisztessegesigazsag/)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság