text:
2017 március – Oldal 28 – EuroAstra Internet Magazin
A nemzetközi Csajkovszkij-verseny eddigi legfiatalabb győztese, Akiko Suwanai rendkívül mély és érzelmekkel átitatott játékát hallhatja március 10-én a Müpa közönsége a Pannon Filharmonikusok koncertjén. Az estet George Enescu I. román rapszódiája és a finn nemzeti zeneszerző, Jean Sibelius népszerű II. szimfóniája keretezi. A karmesteri pódiumon Olari Elts észt dirigens lép a közönség elé.
Hegedűbe zárt történelem elevenedik meg a Müpa széksoraiban helyet foglalók számára. Akiko Suwanai az angol származású William Walton – Jascha Heifetznek ajánlott – hegedűversenyét azon az 1714-ből származó Stradivari „Dolphin" hangszeren adja elő, amely egykor Heifetz tulajdonában volt. Ez a momentum teszi igazán különlegessé a Pannon Filharmonikusok műsorválasztását. Ritkán átélhető koncertélmény ígérkezik egy olyan egybeesésnek köszönhetően, amikor egy muzsikus épp azon a hangszeren ad elő egy versenyművet, amely egykoron annak a hegedűművésznek a tulajdonában volt, akinek a zeneszerző dedikálta az alkotását. Művészként is rendkívül motiváló egy ilyen történelmi hangszert megszólaltatni a koncerteken, amint az a szólista beszámolójából is kiderül:
Beküldve: 2017-03-01
A közelgő francia elnökválasztás fejleményei miatt nyugtalankodnak a befektetők világszerte. Mindenki amiatt aggódik, hogy az utolsó pillanatban nagy meglepetés éri a piacokat, ahogy azt az amerikai elnökválasztás finisében is láthattuk. Egy ilyen fejlemény populista politikust ültethet a világ ötödik legjelentősebb gazdasági hatalmának elnöki székébe. És Marine Le Pen éppen vezet a közvélemény kutatások szerint.
A pénzügyi piacokon a „Le Pen hatás" már most is kézzelfogható:
A befektetők egyre erősebben spekulálnak a francia államkötvényekkel. A francia államkötvények forgalma januárban robbanásszerűen megnövekedett, és elérte a 236,1 milliárd eurót, ami 40 százalékkal haladja meg az elmúlt év havi forgalmi átlagértékét.
A tízéves francia államkötvényeknek a hasonló lejáratú német állampapírokhoz viszonyított kamatfelára továbbra is igen magas.
A francia országkockázati felár, a CDS szintje most lépte át a 70 bázispontot – január végén a CDS szintje még csak 40 bázispont körül mozgott.
A francia gazdaságpolitikai bizonytalansági index rekordmagasságban áll, miközben az európai gazdaságpolitikai bizonytalansági index éppen jön lefelé a 2016-os csúcsról.
A CAC40 az év eleje óta alulteljesít az európai részvénypiacokhoz képestat. A kedvezően alakuló beszámolási időszak ellenére a francia index 0,3 százalékkal csökkent, miközben a DAX 1,9 százalékkal, a FTSE 100 pedig 2 százalékkal emelkedett.
A külföldi befektetők legnagyobb félelme az, hogy a politikai kockázat miatt a kamatlábak emelkedésnek indulnak. 2007-ben Franciaország kamatterhei (az államháztartás második legjelentősebb kiadási tétele) a GDP 2,5 százalékára rúgott – ez a szám 2016-ra 1,7 százalékra mérséklődött a csökkenő kamatok eredményeképpen (még úgy is, hogy az eladósodottság mértéke jelentősen emelkedett). Franciaország GDP-arányos kamatterhe alacsonyabb, mint a legtöbb európai országé (Egyesült Királyság, Olaszország, Spanyolország), de Németország hasonló mutatójánál nagyobb. Még abban az esetben is, ha a kamatlábak ugrásszerű növekedésnek indulnának, Franciaország kamatterhei várhatóan csökkenni fognak 2017-ben és 2018-ban (várhatóan a GDP 1,5 százaléka körül alakulnak majd), mivel lassan kifutnak a 2007-es pénzügyi válság kitörése után felvett hitelek. Feltételezve, hogy a tízéves francia államkötvények hozama 4 százalékon áll, az infláció 2 százalék körül alakul, a GDP növekedés üteme pedig 1 százalékos lesz, minden más tényező változatlansága mellett a kamatterhek csak a 2020-as évek elejére közelítik meg a 2012-es szinteket. A „Le Pen hatás" (várhatóan átmeneti) vagy más külső tényező (mint például az infláció szintjének általános emelkedése) eredményeként kialakuló magasabb kamatszintek tehát minden bizonnyal nem lesznek jelentős hatással az államháztartás egyenlegére az elkövetkező elnöki mandátum időtartama alatt.
Mit jelent ez leegyszerűsítve? Azt, hogy az a tagállam, amelyiknek valamely külképviseletén egy harmadik országbeli állampolgár menedékjogi kérelem benyújtásának lehetővé tétele céljából vízum kiadását kéri, köteles lenne ilyen vízumot kiadni, tehát a világ válságzónáiban élő emberek egy-egy repülőjegy birtokában szabadon beutazhatnának az Európai Unió területére menedékjogi kérelmét benyújtani. A döntést ugyan a bíróság hozza meg, de a főtanácsnoki véleménynek rendszerint komoly súlya szokott lenni a végső határozat megszövegezésekor.
A bíróság elött szereplő ügy
Az előzetes döntéshozatali ügy tárgya egy Belgiumban folyamatban lévő per, amely egy szír család vízumkérelmének elutasítására vonatkozik (C-638/16 PPU számú ügy).[2] 2016. október 12-én egy Aleppóban (Szíria) élő szíriai házaspár, valamint három kiskorú, szír állampolgárságú gyermekük Belgium bejrúti (libanoni) nagykövetségén vízumkérelmeket terjesztett elő. A kérelmek az Európai Unió vízumkódexe[3] alapján korlátozott területi érvényességű vízum megszerzésére irányultak annak érdekében, hogy a család a menedékjog iránti kérelme belgiumi előterjesztése érdekében elhagyhassa az ostromlott Aleppó városát, és belga területre utazhasson.
A felperesi és az alperesi álláspont
2016. október 18-án a belga Office des étrangers (Idegenrendészeti Hivatal) elutasította ezeket a kérelmeket. A Hivatal arra az álláspontra helyezkedett, hogy a kérelmet beadó szíriai családnak a menedékjog iránti kérelem belgiumi előterjesztése érdekében kért korlátozott területi érvényességű vízummal nyilvánvalóan az volt a szándéka, hogy 90 napot meghaladóan tartózkodjon Belgiumban.[4] Erre azért volt lehetősége a belga hatóságnak, mert a korlátozott területi érvényességi vízum csak kivételes jelleggel és rövid időre adható meg, valamint általában akkor kerül sor a kiadására, amikor váratlanul és kivételes jellegű okból (ilyen ok lehet pl. egy közeli hozzátartozó súlyos egészségi állapota vagy halála) szükséges a kérelmezőknek valamelyik schengeni országban tartózkodniuk. A szír család szerint viszont a vízum kiadásának megtagadása sérti a Vízumkódex 25. cikkét, valamint az Európai Unió alapjogi kartájának és az Emberi jogok európai egyezményének (EJEE) több cikkét is.
Az eldöntendő kérdések és a főtanácsnok indítványa
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések röviden arra vonatkoznak, hogy a Vízumkódex 25. cikkében[5] hivatkozott „nemzetközi kötelezettségek" tartalmába beletartozik-e a Karta által biztosított jogok összessége (köztük a területre befogadás kötelezettsége), avagy sem.[6] Noha a 2017. február 7-én kiadott főtanácsnoki indítvány[7] nem köti a 15 bírából álló tanácsot, a döntés meghozatalakor fontos inputot jelent, ezért mindenképp figyelmeztető jellegű. Mengozzi főtanácsnok mindenekelőtt arra a következtetésre jutott, hogy a kérdéses szíriai család helyzetét az uniós jog szabályozza, így a tagállami hatóságok valamely határozatnak (vízum kiadása vagy megtagadása) a Vízumkódex alapján történő elfogadásával az uniós jogot hajtják végre, és ennélfogva kötelesek a Karta által biztosított jogok tiszteletben tartására is. Arra a kérdésre, hogy a tagállam köteles-e humanitárius vízum kiadására olyan helyzetben, amikor többek között a Karta 4. cikke[8] megsértésének bizonyítékokkal alátámasztott kockázata áll fenn, a főtanácsnok igennel válaszolt, méghozzá attól függetlenül, hogy a személy és a megkeresett tagállam között létezik-e kapcsolat.
Mi lesz, ha a Bíróság a főtanácsnokkal egyező véleményre jut?
A Bíróság határozata nemcsak a jelen ügyben lesz döntő jelentőségű, hanem kiemelt relevanciával fog bírni az ezt követően indult-induló ilyen és ehhez hasonló témájú ügyekben is. A tagállamok szempontjából azonban a döntés legfontosabb következménye a menekültügyi politikára gyakorolt hatás lesz. Amennyiben kötelező lenne a tagállamoknak hummanitárius jellegű vízumot kiadniuk, úgy a külképviseleteken keresztül egy új jogi csatorna nyílna a válságövezetekben élő harmadik országbeli állampolgároknak. Noha a humanitárius vízumnak vannak kétségtelen előnyei (így a kérelmezők nem lennének kiszolgáltatva embercsempészeknek, illetve a vízum birtokában nem kockáztatnák veszélyes migrációs útvonalakon az életüket), az Európai Unió azonban nagy valószínűséggel sem adminisztratív, sem anyagi oldalról nem viselné el ezt a terhet, s politikai közösségként is jó eséllyel belerokkanna. Tulajdonképpen a Bíróság döntésének olyan hatása lenne, mintha kötelezné az Európai Unió tagállamait határaik megnyitására. Ilyen vízum birtokában a válságzónákban élők közül bárki – akárcsak a térképre bökve – kiválaszthatná magának a számára legszimpatikusabb EU-tagállam fővárosát, majd repülőjegyet véve oda, benyújthatja ott a menedékjogi kérelmét. Ezzel az Európai Unió tagállamainak eddigi erőfeszítései kútba esnének, fölöslegessé válna az EU-török megállapodás, a balkáni útvonal lezárása, a Dublini rendelet reformja, illetve az áttelepítésről és áthelyezésről folytatott diplomáciai alkudozás.
A Bíróság 2017. március 7-én fogja meghozni döntését. Egyes migrációs szakjogászok[9],[10] szerint a főtanácsnok indítványa jogilag helyes, azonban politikailag elhibázott, mivel erre az EU erre nincs felkészülve. Mások szerint, ha a Bíróság hasonló következtetésre jut, mint a főtanácsnok, akkor „romokban heverne az európai menekültügyi politika egész intézménye, az összes védekezési, elrettentési és segély-konstrukciójával együtt", s mindez a következő pár év választásait is befolyásolná: Európa-szerte előtérbe kerülnének a szélsőségek.[11]
Véleményünk szerint a Vízumkódex 25. cikkének helyes jogértelmezése, hogy a cikkben szereplő „nemzetközi kötelezettségek" fordulat sem a Kartára, sem az EJEE-re, sem a Genfi egyezményre nem terjed ki. Továbbá az ügyben szerepelő vízumkérelem nem tekinthető a Vízumkódex hatálya alá tartozó vízum iránti kérelemnek, így meglátásunk szerint e vízum megkapására nincs egyetlen harmadik országbeli állampolgárnak sem alanyi jogosultsága.
[1] Az Európai Unió Bírósága 11/17. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2017. február 7.
[2]http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=187462&pageIndex=0&doclang=hu&mode=req&dir=&occ=first&part=1&cid=22411 (2017-02-19)
[3] A Közösségi Vízumkódex létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK rendelet, különösen pedig e rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
[4] A vízumkódex 1. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében e kódex létrehozza „a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely hat hónapos időszakban három hónapot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket". E kódex 32. cikke tartalmazza a vízumkérelem elutasítási okait.
[5] http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:32009R0810&from=HU (2017-02-19)
[6] 1. A Vízumkódex 25. cikkében szereplő „nemzetközi kötelezettségek" magában foglalja-e a Karta által biztosított jogok összességét, így különösen a 4. cikkben és a 18. cikkben foglaltakat, valamint kiterjednek-e az EJEE által előírt tagállami kötelezettségekre és a Genfi egyezmény 33. cikkére? 2. A. Az 1. kérdésre adandó válaszra is figyelemmel, a Vízumkódex 25. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy – az ott jelzett, a körülményekre vonatkozó mérlegelési lehetőségre is tekintettel – a tagállam köteles megadni a korlátozott területi érvényességű vízumot a Karta 4. cikkének és/vagy 18. cikkének vagy más nemzetközi kötelezettség sérelmének veszélye esetén? B. Hatással van-e a kérdés megítélésére a kérelmező és a vízumkérelmet elbíráló tagállam közötti esetleges kötelék (pl. családi kapcsolat, befogadó család, kezes stb.)?
[7]http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=187561&pageIndex=0&doclang=FR&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=262920 (2017-02-19)
[8] Karta 4. cikk: A kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés tilalma: Senkit sem lehet kínzásnak, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni.
[9] http://thomasspijkerboer.eu/crisis-european-refugee-law-academic/advice-to-the-cjeu-on-prejudicial-questions-concerning-humanitarian-visas/ (2017-02-19)
[10] http://plus.lesoir.be/81139/article/2017-02-07/le-contexte-europeen-est-catastrophique-pour-creer-un-visa-asile (2017-02-19)
[11] https://www.welt.de/debatte/kommentare/article162005945/Dieses-Plaedoyer-ist-eine-Katastrophe-fuer-die-Fluechtlingspolitik.html (2017-02-19)
Több tévés sorozatban is fontos karaktert alakít, többek közt a dragedy műfajában kiemelkedő Válótársakban, ahol az aszexualitással küszködő Dalmát játssza. Ezek mellett színházban is gyakran látjuk, és már hat éve a SUHANJ! Alapítvány alapítója és arca, valamint egy hároméves kislány édesanyja. Idén az a megtiszteltetés érte, hogy a GLAMOUR Women of the Year jelöltjei közt lehet, mint Az év színésznője.
„Számomra ez az alapítvány nagyon sokat jelent, hiszen a fő célunk az, hogy másoknak örömöt okozhassunk. Hat év alatt eljutottunk oda, hogy Budapest közepén a Tátra utcában megnyitottuk Magyarország első teljesen akadálymentes fitnesztermét, amely teljesen nyitott mindenkinek és itt XXI. századi körülmények között együtt sportolhatnak épek és mozgásukban korlátozottak egyaránt" – mondta Az év színésznője díjra jelölt művész, aki az olvasók szavazati alapján került a kategória jelöltjei közé, mostanában pedig több színházi darabban és sorozatban is láthatjuk.
„Az egyik leginspirálóbb és legnehezebb szerepem most a „Várj, míg sötét lesz" című darabban egy vak lány megformálása. Borzasztó nagy koncentrációt igényel, de egy nagyon hálás szerep, és sokat köszönhetek neki. Mindig előre felkészülök, hogy milyen alak bőrébe kell belebújnom, és amíg a színpadon vagyok, teljesen átadom magam az adott szerepnek. Viszont a taps végeztével mindennek vége szakad: utána már önmagam vagyok" – árulta el a hároméves Majszi édesanyja, akinél a színészet egy kicsit más időbeosztást követel meg a család szempontjából.
„Gyakran előfordul nálunk, hogy hétköznap van „hétvége". Ilyenkor nagyon sokat játszóterezünk, vagy elmegyünk kirándulni, a lényeg, hogy együtt legyünk. A „rendes" hétköznapokon pedig reggelente én viszem bölcsibe a kislányom, délelőtt próbálok, este pedig előadás. Anya vagyok és színésznő, és így érzem most magam teljesnek" – mosolygott Patrícia.
Szavazz te is Kovács Patríciára, valamint a GLAMOUR Women of the Year 2017 jelöltjeire az alábbi linken!
9:10 Az ERC jelentősége az európai kutatásokban – Prof. Kovács Levente
10:20 Tamed Cancer – Prof. Kovács Levente, ERC kutatásvezető
11:15 A Nemzetközi Bejczy Nap – Haidegger Tamás, BARK igazgató helyettes
Open surgical robotic research – a global network
13:35 Legújabb eredmények a robotikában és az ICT szektorban – Haidegger Tamás (OE)
16:15 Dr. Gernot Kronreif (ACMIT): Small is beautiful – a new robotic setup for neurosurgery
17:15 Zárszó – Prof. Rudas Imre
Még mindenkinek van ideje kifejteni a véleményét, hogy milyen komolyzenei program készüljön a kamaszoknak! Gyerekeket, fiatalokat, szülőket, nagyszülőket és pedagógusokat szólít meg a Pannon Filharmonikusok novemberben kiírt ötletpályázatában. A zenekar a hallgatóságot, leendő és meglévő közönségét, zenebarátokat és laikusokat invitál egy kooperatív, fejlesztő célú munkára, melyben olyan kreatív ötleteket, tapasztalatokat és élményeket leíró összegzéseket vár, mellyel felkelthető a digitális korban felnövő kamaszok érdeklődése a komolyzene sokszínű világa iránt.
2017. március 15-ig várja a Pannon Filharmonikusok a pályázati anyagokat. A kiírás célja a tizenéves korosztályt megszólító program fejlesztése, hogy a digitális korban élő gyerekeknek úgy mutassa meg a komolyzene gazdagságát, az élőzene-hallgatás fontosságát és közösségteremtő erejét, a családi szabadidő eltöltésének e formáját, ahogy az a számukra a legnagyobb élményt nyújtja. Ezt élvezném!, Ide elvinném!, Ezt díjaznám! címekkel, három kategóriába sorolva, eltérő témákat kidolgozva adhatnak be kreatív elképzeléseket a pályázók, hiszen más-más ötlete lehet a szülőknek, a pedagógusoknak és a fiataloknak arra vonatkozóan, hogy mit jelent a kamaszokat célzó komolyzenei kikapcsolódás.
A minimum 2000 karakterből álló pályázati anyagot gyerekek, fiatalok csapatban, szülők, nagyszülők egyénileg vagy párban, pedagógusok pedig egyénileg küldhetik el word dokumentum formájában a palyazat@pfz.hu e-mail címre. Pályázhat minden természetes személy. Az elkészült anyagokat háromtagú zsűri bírál majd el, köztük Horváth Zsolt, a zenekar igazgatója, Fükéné Walter Mária, a Pannon Filharmonikusok Tehetségtámogató és edukációs programjának pedagógiai szakértője, valamint Vass András, a Pannon Filharmonikusok állandó karmestere, zeneigazgatói asszisztense.
Végül a legjobb ötleteket tartalmazó munkákat kategóriánként izgalmas ajándékokkal díjazza a zenekar. A legaprólékosabban kidolgozott pályázatok beküldői többek között nyerhetnek jegyeket az ausztriai StMargarethen kőbányájában megrendezésre kerülő 2017-es gyerekelőadásra, vagy egy exkluzív házbejárást a Kodály Központ közönségforgalomtól elzárt részeibe a zenekari ároktól a technikai karzatig. Továbbá a díjak között megtalálható a Pannon Filharmonikusok muzsikusaival közösen tartott zártkörű „hangszersimogató", ahol a nyertesek megnézhetik és ki is próbálhatják a különböző hangszereket. Emellett 50 000 forint értékben ajándékjegyet is nyerhetnek a legkreatívabb ötleteket küldők. A pályázat pontos és részletes kiírása a Pannon Filharmonikusok honlapján – www.pfz.hu – érhető el.
A kiegyezés történelmi évfordulójáról megemlékezve Liszt Koronázási miséjével áll színpadra az Osztrák-Magyar Haydn Filharmónia és a Bécsi Állami Opera Kórusa, Kiegyezés/150 címmel bemutatóra készül a Magyar Nemzeti Táncegyüttes, míg a Budapesti Történeti Múzeum Kincsek a város alatt című kiállítása is e korszakot mutatja be.
A táncprogram részeként kiemelkedő nemzetközi együttesek vendégjátéka és hazai bemutatók váltják egymást – Ibsen Peer Gynt című drámai költeményét gondolta újra Edward Clug rendező-koreográfus és a Maribori Szlovén Nemzeti Színház Balettegyüttese, de valódi csemegének ígérkezik A kalóz című bemutatója is a Magyar Állami Operaházban. Fuego című flamenco-remekművével érkezik hazánkba a spanyol Antonio Gades Company, az izraeli kortárs tánc rajongóit pedig pedig Sharon Eyal és Gai Behar OCD Love című, technoütemekre komponált koreográfiája szögezi majd a székhez a Trafóban.
Az 1981-ben indult Budapesti Tavaszi Fesztivál az elmúlt közel négy évtizedben Európa egyik legfontosabb összművészeti seregszemléjévé vált, olyan nagy presztízsű, elismert programsorozattá, amely a nemzetközi művészeti szcéna kiválóságait és a hazai kulturális élet legjobbjait emeli programjába és hozza el Budapestre. A fesztivál idén a megszokottnál korábban, március 31-én indul és több mint három héten át, egészen április 23-ig tart. A műfaji sokszínűség a kezdetektől fogva alapérték: a nagyszabású hangversenyek és klasszikus zenei kamarakoncertek mellett számos opera, könnyűzenei és jazzkoncert, táncelőadás (a klasszikus balettelőadástól a kortárs koreográfiákon át a néptáncig), színházi és képzőművészeti program várja a közönséget. A nemzetközi művészeti fesztiválok sorában a Budapesti Tavaszi Fesztivál erős kulturális márkaként olyan fesztiválokhoz és városokhoz csatlakozik, mint Avignon, Aix-en-Provence, Montpellier, Edinburgh, a térségben pedig a Prágai Tavasz és a Bécsi Ünnepi Hetek, miközben őrzi és építi saját karakteres arculatát. „Fontos stratégiai döntés volt, hogy erősíteni kell az együttműködéseket, keresni kell a koprodukciók lehetőségét. A budapesti kulturális helyek és a város nagyméretű összefogása, szép közös munkája a fesztivál. A hazai és nemzetközi együttműködéseknek, az évekre előre tekintő közös gondolkodásnak köszönhetően olyan egyedi produkciók születnek, amelyek csak a Budapesti Tavaszi Fesztivál révén valósulhatnak meg, ezért is különleges, amit a budapestiek és az ide látogatók számára nyújtunk." – mondja Káel Csaba, a Müpa vezérigazgatója, az Operatív Testület elnöke, kiemelve a fesztivál turisztikai vonzerejét is, hiszen az elmúlt három év hagyományait folytatva 2017-ben is a Müpa, a Budapesti Fesztivál- és Turisztikai Központ és a Magyar Turisztikai Ügynökség együttműködésében valósul meg a fesztivál. „Ma már bátran kimondható, hogy a Budapesti Tavaszi Fesztivál Európa egyik legjelentősebb tavaszi fesztiváljává vált. Fontos szempont volt számunkra, hogy minél szélesebbre nyissuk a kaput, ott vagyunk a budapesti jelentősebb kőszínházak mellett a független, alternatív teátrumokban is. A Müpa, a Zeneakadémia, az Operaház mellett kisebb koncerttermekben, a különböző kerületek kulturális intézményeiben, közösségi házakban, múzeumokban, galériákban is jelen van a fesztivál." – hangsúlyozza Bán Teodóra, a Budapesti Fesztivál- és Turisztikai Központ ügyvezetője, az Operatív Testület tagja.
FÓKUSZPONTOK, TEMATIKUS ÉPÍTKEZÉS
A Budapesti Tavaszi Fesztivál programja minden évben meghatározott tematikus fókuszpontok, évfordulók és kiemelkedő alkotók életműve köré épül. 2017-ben az évről-évre visszatérő Liszt-fókusz mellett Kodály Zoltán születésének 135. és halálának 50. évfordulójára emlékezve neves művészek és együttesek készülnek különleges programmal a kiváló zeneszerző munkája előtt fejet hajtva, illetve az Osztrák-Magyar Monarchia és a magyarság életében is történelmi jelentőségű kiegyezés 150. évfordulójához is több fesztiválprogram kapcsolódik – a legkülönbözőbb műfajok mentén reflektálva a kiegyezés utáni időszak virágzó kultúrájára, örökségére. A Budapesti Tavaszi Fesztivál ugyanakkor nagy hangsúlyt helyez arra, hogy mit jelent ma, napjainkban egy-egy emblematikus alkotó életműve, hogyan őrizhető meg és mit jelent nekünk itt, ma ez a szellemi örökség, hogyan tehető átélhetővé, jelen idejűvé.
A 37. BUDAPESTI TAVASZI FESZTIVÁL
Vittorio Storaro, John Malkovich, Goran Bregovic, Daniele Gatti, Georg Baselitz, Pumeza Matshikiza, Gyenyisz Macujev, a Komische Oper Berlin – világsztárok és a hazai művészeti szcéna legjobbjai, legendás műalkotások, különleges együttműködések, lenyűgöző új produkciók, bemutatók és számtalan izgalmas, köztéri esemény a 37. Budapesti Tavaszi Fesztivál gazdag programkínálatában. Március 31. és április 23. között közel 40 helyszínen, több mint 150 program várja az érdeklődőket a főváros legjelentősebb tavaszi eseménysorozatán. A kulturális tavasz 2017-ben is a Budapesti Tavaszi Fesztivállal kezdődik.
A hagyományokat követve az idei fesztiválprogram is fontos évfordulók, tematikus fókuszpontok köré épül. A kiegyezés történelmi évfordulójáról megemlékezve Liszt Koronázási miséjével áll színpadra az Osztrák-Magyar Haydn Filharmónia és a Bécsi Állami Opera Kórusa Rossen Gergov vezényletével és olyan nagyszerű magyar művészekkel kiegészülve, mint Kolonits Klára, Nyári Zoltán és Cser Krisztián. Kiegyezés/150 címmel bemutatóra készül a Magyar Nemzeti Táncegyüttes, megidézve a magyar nép és a mellettünk élő nemzetiségek virtuóz táncait, gazdag viseletkultúráját, magával ragadó zenei világát, míg a Budapesti Történeti Múzeum Kincsek a város alatt című kiállítása a kiegyezést követő időszakban gyökerező régészeti feltárások és a legutóbbi 10 év legfontosabb ásatásainak eredményeit tárja az érdeklődők elé.
2017-ben emlékezünk Kodály Zoltán születésének 135. és halálának 50. évfordulójára. Ebből az alkalomból bemutatóra készül a Magyar Állami Népi Együttes, Ködellik a Mátra című esttel hajt fejet a mester előtt Szokolay Balázs és Szokolay Dongó Balázs, de a páratlan zeneszerző kamarazenei művei adják a Classicus Ensemble rendhagyó projektjének gerincét is, a Pesti Vigadóban megvalósuló Múzsák csöndje – Múzsák hangja című koncertsorozat csodálatos pillanatokat ígér. A fesztivál záró előadása Kodály Háry János című operájának nagyszabású bemutatója lesz, Anger Ferenc rendezésében, Palló Imre vezényletével, továbbá Budapesten elsőként a fesztiválon debütáló Dobák Attilával a címszerepben.
A Budapesti Tavaszi Fesztivál minden évben kiemelt figyelmet fordít egy-egy ország művészetére, 2017-ben a koreai kultúra áll a fókuszban: a dél-koreai énekes, gitáros és dalszerző, Gonne Choi érzékeny, költői zenei világa minden bizonnyal elbűvöli majd a budapesti közönséget. A világszerte sikerrel turnézó Coreyah zenekar pedig magával ragadó zenei fúziót teremt, összefűzve a popzenét, a népzenét és a jazzt, a hagyományos koreai hangzást, a nyugati rockot és a balkáni folklórt.
Március 31-én, a fesztivál nyitónapján, Bertrand de Billy és a Lausanne-i Kamarazenekar koncertjén, a Zeneakadémián két Ravel-mű és Haydn D-dúr „London" szimfóniája csendül fel, a briliáns francia zongoraművész Pascal Rogé közreműködésével. A fesztiválprogram további zenei csemegét is tartogat: többek között olyan kiváló művészek adnak koncertet hazánkban, mint a Budapesten első alkalommal fellépő dél-afrikai operaénekesnő, Pumeza Matshikiza, a zongoravirtuóz Ivo Pogorelich, a két év után visszatérő, káprázatos technikájú orosz zongoraművész, Gyenyisz Macujev.
Daniele Gatti és a Mahler Chamber Orchestra estjén két Schubert-mű mellett a bécsi modernizmus másik emblematikus alakja, Anton Webern két darabja is megszólal. Baráti Kristóf, Várdai István és Várjon Dénes hármas formációja többek között Schumann és Mahler kamaraműveivel készül a fesztiválra. A The Shanghai Quartet koncertjén Beethoven és Schubert vonósnégyesei mellett tradicionális kínai dalok is felcsendülnek majd, a kontinens legészakibb komolyzenei együttese, a Lappföldi Kamarazenekar pedig nem csupán a sarkkör hangjait idézi meg, de Debussy és Kodály egy-egy művét is műsorára tűzi Budapesten, ahogy Báll Dávid zongoraművész is Debussy-prelűdökkel mutatkozik be a fesztiválon.
Az Akademie für Alte Musik Berlin és a RIAS Kammerchora belga karmester, René Jacobs vezényletével, Bach Máté-passiójával lép színpadra nagyszombaton, április 15-én. Az 1935-ben alapított Prágai Filharmónia Kórusa pedig Dvořák egyik legszebb és legkülönösebb sorsú darabját hozza el a fesztiválra.
A különböző zenei kultúrák, tradíciók összeolvadása a Budapesti Tavaszi Fesztivál világzenei programjának meghatározó alapélménye: márciusi amerikai turnéi után a Goran Bregovic Wedding and Funeral Orchestra Three Letters From Sarajevo című különleges koncertműsorával tér vissza Budapestre, míg a The Gurdjieff Ensemble a tradicionális örmény és közép-ázsiai varázslatos hangszerek világába kalauzolja a közönséget.
A Budapesten is bemutatott Pokoli vígjáték – Egy sorozatgyilkos vallomásai után John Malkovich és Michael Sturminger ismét egy speciális műfajú előadással tér vissza. A Just Call Me God – A diktátor utolsó beszéde valódi színházi-zenei csemege, ahol Malkovich játékát ismét a kiváló orgonista-karmester, Martin Haselböck kíséri majd, ezúttal orgonán, Bach, Ligeti, Messiaen kompozícióit megszólaltatva. A darab a 2017-es márciusi világpremier után alig néhány héttel érkezik Budapestre: az előadást Hamburg futurisztikus hangversenytermében, az Elbphilharmonie-ban mutatják be, majd Amszterdamban és a londoni Barbican színpadán látható, ahonnan egyenesen a Müpába érkezik az előadás.
A világhírű, háromszoros Oscar-díjas olasz operatőr és fotográfus, Vittorio Storaro Writing with Light gyűjteményes kiállításával érkezik hazánkba – Storaro olyan rendezőlegendákkal dolgozott, mint Francis Ford Coppola, Bernardo Bertolucci, Warren Beatty vagy Carlos Saura, képi világa összetéveszthetetlen és mágikus erejű. A lenyűgöző tárlat ebben a filmoperatőri, fotográfusi világban vezeti végig a nézőt április 10-től a Robert Capa Kortárs Fotográfiai Központban.
A Guardian kritikusa „Burton, Dickens, Fritz Lang, a 20. század eleji némafilmek és a 21. századi képregények világának keverékeként" jellemezte a Komische Oper Berlin legendás előadását, A varázsfuvolát. A produkciót a számos nemzetközi díjjal elismert Nánási Henrik karmester, főzeneigazgató vezényli, aki hosszú idő után először dirigál Budapesten. Az operaelőadás után április 21-én, a Zeneakadémián egy Korngold-darabot és egy Mahler-szimfóniát is hallhatunk majd tőle és a Komische Oper Berlin zenekarától.
Ibsen Peer Gynt című drámai költeményét Grieg kivételes népszerűségnek örvendő zenei kompozíciója mentén gondolta újra Edward Clug rendező-koreográfus és a Maribori Szlovén Nemzeti Színház Balettegyüttese. Clug generációjának egyik legígéretesebb koreográfusa, aki számos legendás táncegyüttes számára készített előadást, legutóbb például a Budapesten is nagy sikert arató, nagyszerű holland társulat, az NDT2 számára. Különleges atmoszférájú és látványvilágú Peer Gyntje április 10-én látható. A táncművészet szerelmesei számára a Budapesti Tavaszi Fesztivál számtalan további csemegét is tartogat: az angol romantikus költőnemzedék óriása, Lord Byron híres verse ihlette A kalóz című balettkoreográfiát, melyet a Magyar Állami Operaház állít színpadra. Fuego című flamenco-remekművel érkezik hazánkba a spanyol Antonio Gades Company, az izraeli kortárs tánc rajongóit pedig Sharon Eyal és Gai Behar OCD Love című, technoütemekre komponált, zsigerekig ható koreográfiája szögezi majd a székhez a Trafó Kortárs Művészetek Házában.
Az újcirkusz varázslatos műfajának végtelen sokszínűségét bizonyítja a fesztiválprogramban szereplő három produkció. Az ausztrál CIRCA Opus 2 című előadása zene és újcirkusz kivételes fúziója: hét lélegzetelálló technikájú akrobatával és egy vonósnégyessel a színpadon. A Stockholmban alapított, nemzetközi Svalbard Company előadása, az All Genius All Idiot groteszk humorral, felkavaró őszinteséggel és szabadsággal nyúl az újcirkusz, popzene, tánc és színház eszköztárához.
A Recirquel Újcirkusz Társulat vadonatúj előadása, az Adieu! pedig egy érzékeny, időtlen, keseredés történet, egy megkapó bohóc-duett Lakatos Leonetta és Pintér Áron főszereplésével, Vági Bence és Neil Fisher közös rendezésében.
Budapesti Tavaszi Fesztivál missziójának része, hogy a komolyzenei remekművek mellett a könnyűzene és a jazz műfajában is megmutassa a legizgalmasabb nemzetközi trendeket, bemutassa a legfontosabb alkotókat és teret adjon rendhagyó, csak itt, a fesztiválon látható projekteknek. Így kilenc évvel az utolsó közös koncertjük után, a Mendelssohn Kamarazenekarral kiegészülve, a fesztiválon tér vissza a Müpa színpadára Jamie Winchester és Hrutka Róbert. A fesztivál vendégeként érkezik Budapestre a többszörös Grammy-díjas Snarky Puppy, az arab zenét az elektronikus poppal ötvöző, Yasmine Hamdan, a zöld-foki népzene, valamint a karibi, a brazil, az afrikai pop, a jazz és a blues elképesztően izgalmas elegyét hozza el Tcheka & Mário Laginha, nagyszerű triójával itt lesz a sokoldalú szaxofonos, Steve Coleman, a filmes inspirációkból dolgozó Tarkovsky Quartet, valamint a nu jazz és future jazz legendás zongoristája, Bugge Wesseltoft és a fesztiválprogram része hazánk legrangosabb jazzeseménye, a Magyar Jazz Ünnepe is.
Idén is bővül a fesztivál partnereinek köre: új helyszínként csatlakozik a fesztiválprogramhoz az Akvárium Klub, és a hosszú távú együttműködés első lépcsőfokaként olyan kiváló formációk és művészek mutatkoznak be itt, mint az argentin-svéd dalszerző-énekes José González, a jazztől a thrash metálig minden műfajban jártas, sokoldalú amerikai zenész, Thundercat, itt lesz az elektronikus zene osztrák mágusa, Richard Dorfmeister és Rupert Huber is, és első ízben lép fel hazánkban a brooklyni születésű énekes-dalszerző, Matt Simons.
Georg Baselitz a világ egyik legismertebb és legkeresettebb képzőművésze, aki a festészet, szobrászat, rajz és grafika műfajában is gazdag és jelentős életművel rendelkezik. A Magyar Nemzeti Galériában, Újrajátszott múlt címmel, március 31-én nyíló kiállítása valódi kuriózum.
A képzőművészet, a fotóművészet illetve a divat szerelmeseinek igazi „fesztivál a fesztiválban" élményt nyújt majd a Budapest Art Week hatnapos rendezvénye és a III. Budapesti Fotóutca Fesztivál, valamint a Mercedes Benz Fashion Week. A most születő Pont Fesztivál kétnapos rendezvénye pedig az UNESCO szellemi örökségein keresztül zenei programokkal és látványosságokkal mutatja be a világ kultúráinak válogatott kincseit.
Hazai színházi társulatok, független alkotók új produkcióinak is teret és helyet ad a fesztivál: Pass Andrea Bebújós című előadása a Jurányi Produkciós Közösségi Inkubátorházban, a 42. Színház, Sławomir Mroźek Ház a Határon című abszurd tragikomédiája nyomán született, EuXIT című előadása a Bethlen Téri Színházban látható.
Guus Kuijer: Minden dolgok könyve című darabjának premierje a Kolibri Fészekben lesz, de Holle Anyó címmel bemutatóra készül a Budapest Bábszínház is. A nemzetközi alkotócsapattal, nemzetközi koprodukciókban született Journey / Drom című darab az úgynevezett „balkáni úton" elinduló roma menekültek valós történetein keresztül az „úton levés" (Ando Drom) költészetét és politikáját tárja fel az Átrium Film-Színház színpadán.
A Budapesti Tavaszi Fesztivál keretében a főváros legfontosabb kulturális intézményei, legizgalmasabb játszóhelyei és programhelyszínei fognak össze, a fesztivállal együtt lélegzik-rezdül az egész város – Budapest utcáin és terein is meglepetésekkel találkozhatnak a járókelők és ők maguk is részeseivé válhatnak az eseményeknek, például az egészen különleges hangulatú fesztiválnyitó promenádnak, amelynek során énekesek, táncosok, zenészek vonulnak az Andrássy úton egészen a Hősök teréig. A városlakók és az ide látogatók a fesztivál ideje alatt városi sétákon fedezhetik fel fővárosunk rejtett kincseit és a #felafejjelbudapest projekt keretében húsz belvárosi art deco épület előtt bukkanhatnak kültéri matricákon közölt ismertetőkre.
A Budapesti Tavaszi Fesztivál az elmúlt közel négy évtizedben Európa egyik legfontosabb összművészeti seregszemléjévé vált, kiemelkedő programkínálattal, kiváló hazai és nemzetközi művészekkel, elkötelezett és kíváncsi közönséggel. Ez a tavaszi időszak – 2017-ben több mint három intenzív hét – Budapest kulturális értékeiről, lenyűgöző sokszínűségéről szól, a főváros pedig pezsgő, inspiráló találkozási ponttá válik.
A háromnapos rendezvény igazi földi paradicsom lesz a kulináris élvezetek rajongóinak, hiszen minden standon másféle izgalmas fogás készül majd a legismertebb hazai séfek és gasztrobloggerek kései alatt.
Rémlik még a tévéből a Bocuse d'Or verseny sokat emlegetett bresse-i csirkéje?
Bíró Lajos az egyik legvagányabb magyar séf és Jókuti Világevő András a lyoni világverseny ceremóniamestere szombaton lerántják a leplet a különleges hozzávalóról, és bebizonyítják, hogy hazai szárnyasból is lehet fantasztikus ételt készíteni. Szombat délután a Bosch Nagyszínpadán várnak mindenkit!
Az idei Konyhakiállításon biztosan ki fog derülni, hogy a speciális diéták követőinek sem éhezniük, sem unatkozniuk nem kell a konyhában. Hadarik Rita gluténmentes banános cookie-val nyűgözi majd le a közönséget, még Stöhr Gréta ínycsiklandó vegán fogásokat varázsol a konyhaasztalra. Alig várjuk, hogy megkóstoljuk kölesből és kókusztejporból készült hamis túrógombócát!
De a hétvégi gasztromaratonról nem hiányozhat az egészséges táplálkozás híveinek nagy kedvence Nóra mindenmentes konyhája sem. A gyógyszerész gasztroblogger profizmusával és kreativitásával több ezer életmódváltó példaképévé vált.
És ha már az újdonságoknál tartunk, akkor van itt még valami! A főzés nem a konyhakertben ér véget, a fokhagyma, a bors és a majoránna után most jöjjön valami egészen más.
Halmos Monika virágkonyhájától garantáltan tátva marad a szád. Szombaton öt óra után tavaszi vadvirág salátát és különleges körömvirágos pogácsát készít az ehető virágok neves szakértője, de elleshetjük tőle az illatos ibolyatorta és a kandírozott rózsaszirom receptjét is.
Persze, ha ránk hallgatsz, biztos, hogy nem hagyod ki vasárnap Gianni legújabb olasz receptjeinek bemutatóját, és a Budavári Jamie's Italian kagylós-tintahalas fekete spagettijét sem. Bede Robi burgonyás pacallevesét és velencei borjúmáját pedig két alkalommal is megkóstolhatod a rendezvényen.
Sütni, főzni persze egy praktikus berendezésekkel felszerelt konyhában az igazi, és szerencsére ennek ma már egyáltalán nincs akadálya.
A gyártók felkészültek, így a nagyközönség számára is elérhetőek a smart technológiával készült háztartási gépek. Az idei Konyhakiállításon vár rád az első érintőajtós sütő vagy az egymással kommunikáló főzőlap és elszívó, a Bluethooth technológiával vezérelt eszközök, a beépített hangszórók, vagy színváltoztató fények. Végül pedig az egyik kedvenc: az annyira okos háztartási készülékek, amik szinte helyetted főznek, neked csak az alapanyagokat kell beszerezned és hamarosan már kész is a csodás ebéd vagy vacsora!
Szóval kedves kísérletező kedvű konyhatündérek, a lehetőség adott, március 3-5. között a Budapest Sportarénában vár rátok az ország legtrendibb lakberendezési rendezvénye! A háromnapos eseményen a legújabb konyhabútorok és konyhagépek, tengernyi konyhai eszköz, kellék, komplett enteriőrök és rengeteg felejthetetlen gasztropillanat vár rátok.
François Desagnat új filmje 2017. március 3-án lesz látható először a Francia Filmnapokon, majd március 16-tól a mozikban is. A főszereplők már nem ismeretlenek a magyar közönség előtt: André Dussolier, Bérangére Krief, Julia Pieton, Arnaud Ducret és Nicolas Marié. A remek operatőr: Vincent Gallot.
A március 3-i bemutató előtt a rendező és az egyik szereplő budapesti közönségtalálkozón vesz részt. A magyar szinkron hagy némi kívánnivalót: meglehetősen utcai a szleng, amit esetleg az idősebbek nem értenek.
A cselekmény: képzeljük el, mi történik, ha egy nyugdíjas, özvegy orvos csendes magányát fiatal, fogadatlan albérlő veri fel. Az idős Hubert házvezetőnőt keres, de a véletlen a szabados viselkedésű egyetemista lányt, Manuelát sodorja mellé. Persze nincs szíve kidobni a szegényt. Nyugalmának azonnal vége, hatalmas párizsi lakását, mellékhelyiségeit azután még két újabb albérlővel kell megosztania. Természetesen mindenkinek megvannak a különös étkezési és egyéb szokásai, amelyeket a kölcsönös tapintat sem tud feloldani. A szomszédok is csodálkoznak a nagy sürgés-forgáson, nekik minden és mindenki gyanús. Addig tart a rémes állapot, amíg Hubert egy napon a lezárt cselédszobába kukkant, és meglátja az illegális kereskedelemből származó mérges kígyókat meg pókokat… Ez már sok! Többet egyelőre nem árulhatunk el, de a befejezés kedves és érzelmes.
2017.február 21-én zajlott a National Instruments (NI) Akadémiai szeminárium, a cég szakmai képzéssel kapcsolatos budapesti rendezvénye, az NI kelet-európai rendezvénysorába illeszkedően. ("Do Engineering – Academic Roadshow Eastern Europe)
Az ünnepélyes eseményen a film alkotói mellett többek között olyan hírességek vettek részt, mint Makk Károly, Jankovics Marcell, Herendi Gábor és Geszti Péter. Az elmúlt napokban több moziban hatalmas érdeklődés mellett premier előtt vetítették a filmet, az elővásárlásokkal együtt pedig immár 5000 jegy kelt el. A hazai mozikban országoson holnaptól, március 2-től látható a film, az alkotók több városba személyesen is elkísérik.
Az alkotást ezt megelőzően a sajtó láthatta, akik egyöntetű lelkesedéssel fogadták. Az Origo Filmklub szerint „Elképzelhetetlen, hogy bárkit is hidegen hagyjon: annyira szépen felépített, gondosan véghezvitt, érzékeny film", míg a HVG azt emelte ki, hogy Enyedi alkotásán „egyszerre nevetünk és hatódunk meg", akárcsak a filmhu, akik szerint a Testről és lélekről „megható és varázslatos". A We Love Budapest „bizarr, felkavaró, megnyugtató és intim"-nek, az IGN pedig „hihetetlenül erős film"-nek tartja.
Március 2. (csütörtök): Apolló mozi (Pécs), 19.00.
Vendég: Enyedi Ildikó rendezőnő, Muhi András producer, Morcsányi Géza főszereplő
Március 3. (péntek): p'Art mozi (Szentendre), 18.30.
Vendég: Enyedi Ildikó rendezőnő, Muhi András producer,
Borbély Alexandra főszereplő
Március 4. (szombat): TISZA pART Mozi (Szolnok), 17.00.
Március 5. (vasárnap): Művész mozi (Budapest), 18.00.
Vendég: Enyedi Ildikó rendezőnő, Muhi András és Mécs Mónika producerek
Március 6. (hétfő): Belvárosi mozi (Szeged), 18.15.
Vendég: Enyedi Ildikó rendezőnő
Március 7. (kedd): Otthon mozi (Kecskemét), 18.00.
Március 8. (szerda): Bocskai Filmszínház (Hajdúnánás), 16.00.
Március 8. (szerda): Apollo mozi (Debrecen), 19.00.
Március 9. (csütörtök): Barátság mozi (Székesfehérvár), 18.00.
Az előadásokra eddig összesen 5000 jegy kelt el, így a Testről és lélekről iránti érdeklődés már most óriási. A film országosan március 2-től látható.
– Szóval maga lenne a dublőröm?
– Igen uram, nagy gyakorlatom van ezen a téren. Már voltam sikeres dublőr.
– Tulajdonképpen hány éves?
– Harminckettő. De húsz és negyven év között bárki helyett elvégzem a munkát. Átlagos testalkatom és arcom van, hajviselet változtatása, szakáll, bajusz növesztése nem akadály.
– Azért vannak különbségek. Nekem például pisze az orrom, és elállnak a füleim. Lapátfogam van. Szégyellem, de ez az igazság.
– Technikai segítőim mindenfajta személyi okmánynál gond nélkül átalakítják a fényképét az enyémre.
– Ez jól hangzik. Ismeri a büntetés végrehajtási intézeteket?
– Ebben vagyok igazán profi. Nem dicsekszem szívesen, de a fegyház, börtön, fogház működési szabályzatai személyes tapasztalatom alapján úgyszólván a kisujjamban vannak. Több éves gyakorlattal rendelkezem ezen a téren.
– Akkor beszéljünk az anyagiakról.
– Mielőtt válaszolnék, én kérdezek. Volt már büntetve? Ítélete jogerős? Miért kapta? Mikor kell bevonulnia?
– Nem voltam még büntetve. Négy év hat hónap börtön, jogerős. Folytatólagosan elkövetett nagy összegű sikkasztás. A következő hónap elsejére jegyeztek elő.
– Jó, értettem. A pénzt megtalálták?
– Nem ettem meszet. A kétszáz millióból hatszáznegyvenezret.
– Értettem. Évi hat milliót kérek. Havi ötszázezer nem nagy pénz, ennyit keres egy menő bank portása. Ha jó viselkedésem miatt harmadolnak, akkor a kieső időre szóló munkadíj felét visszakapja.
– Megegyeztünk. Milyen számlára utaljam át a pénzt?
– Ne fáradjon ezzel. Nem akarok a felvételnél tranzakciós adót fizetni. Készpénzben kérem. Természetesen előre.
– Mi a biztosíték arra, hogy nem ver át?
– A becsületszavam.
– És ha mindketten lebukunk?
– Uram, ha ettől fél, akkor inkább béreljen egy ingatlant a megfelelő önkormányzattól, fél év múlva vegye meg mint bérlő kedvezményes áron, majd adja el a vételár ötszöröséért. Abban nincs kockázat!
Hamvazószerdán – idén március 1-jén – veszi kezdetét a negyvennapos böjt, melynek során a keresztények húsvétra, Jézus Krisztus föltámadásának ünnepére készülnek. Hamvazószerdán és a rákövetkező vasárnapon a hívek homlokát az előző év virágvasárnapján szentelt barka hamujával hintik meg, vagy kis kereszt alakú hamujellel jelöli meg a pap, miközben hagyományosan a következőket mondja: „Emlékezzél, ember, hogy por vagy és porrá leszel!" vagy: „Tartsatok bűnbánatot és higgyetek az evangéliumban!".
„A Nagyböjt kedvező időszak arra, hogy intenzívebbé tegyük lelki életünket azon eszközök segítségével, amelyeket az Egyház felkínál számunkra: a böjttel, az imádsággal és az alamizsnaadás révén. Mindezek alapja az Isten Igéje…"

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A bírósági vezetőnek minősülő személyek, a vezetői pályázati eljárás és a kinevezése valamint a megszűnés eseteinek bemutatása.
A bírósági vezetők
Bírósági vezetőnek minősül:
Az ítélőtábla, a törvényszék, a közigazgatási és munkaügyi bíróság, valamint a járásbíróság és a kerületi bíróság elnöke
A Kúria, az ítélőtábla, a törvényszék, a közigazgatási és munkaügyi bíróság, valamint a járásbíróság és a kerületi bíróság elnökhelyettese
A kollégiumvezető
A kollégiumvezető-helyettes
A csoportvezető
A csoportvezető-helyettes
A bírósági vezető
feladata: a bíróság, illetve a bírósági szervezeti egység vezetése.
felel: a bíróság, illetve a bírósági szervezeti egység jogszabályoknak, az OBH elnöke által kiadott szabályzatoknak és határozatoknak megfelelő hatékony működéséért.
A Bszi. a bírósági vezetők közül kiemeli a Kúria elnökét, rá vonatkozóan önálló szabályozást ad. Így amikor a Bszi. bírósági vezetőkre vonatkozó szabályozást rögzít, azok a Kúria elnökére nem vonatkoznak, csak abban az esetben, ha ezt a törvény kimondja.
A Bszi. a bíróság elnökének feladatait valamennyi elnökre kiterjedő hatállyal állapítja meg, (pl. gondoskodik a bíróság működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételekről, munkáltatói jogokat gyakorol, ellenőrzi az eljárási határidők megtartását, gondoskodik az ügyviteli és igazgatási szabályok megtartásáról, irányítja és ellenőrzi a nála alacsonyabb beosztású bírósági vezető igazgatási tevékenységét stb.) de emellett meghatározza az egyes elnökök adott szintű bíróság sajátosságaiból adódó, az általánostól eltérő feladatait is.
Teljes jogkörrel helyettesíti a bíróság elnökét akadályoztatása esetén, vagy ha a tisztség nincs betöltve, ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
Többek között szervezi a kollégium munkáját, ellátja a jogszabály, az OBH elnökének szabályzata vagy az OBH elnökének határozata, továbbá a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
Helyettesíti a kollégiumvezetőt akadályoztatása esetén, vagy ha a tisztség nincs betöltve, ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
Kollégiumvezető-helyettes - a Kúria kivételével - az OBH elnöke által kijelölt bíróságon, továbbá az OBH elnöke által kijelölt közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumban működik.
Egyebek mellett szervezi a csoport munkáját, ellátja a jogszabály, az OBH elnökének szabályzata vagy az OBH elnökének határozata, továbbá a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
Helyettesíti a csoportvezetőt akadályoztatása esetén, vagy ha a tisztség nincs betöltve, ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat. Csoportvezető-helyettes az OBH elnöke által kijelölt bíróságon működik.
Vezeti a tanácsot, és szervezi annak munkáját.

matches: bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
Rejtőzködő ítélkezés
sofar, 2008. július 11. 07:00 JNA24 médiafigyelő, MNO Add comments
2008. június 30. 09:41Kizárta lapunkat a Magyar Gárda-per mai tárgyalásáról a Fővárosi Bíróság (FB). Azt válaszolta: betelt a létszám, a hatvanhárom személy befogadására alkalmas tárgyalóteremben nincs több hely. Korábban még tudott segíteni, de most ezt már nem teheti meg – közölte -, mert múlt hétfőn, tehát pontosan egy héttel ezelőtt, lejárt a jelentkezési határidő. Az érdeklődő újságírók a hétfőt megelőző péntek, szombat és vasárnap juttathatták el regisztrációs kérelmüket a titkársághoz. Az utolsó jelentkezési nap a hétfő volt. Mi kedden juttattuk el levelünket a bírósághoz. Megjegyezzük: az ügy korábbi tárgyalásán, amikor többeket, köztük a jogvédő Morvai Krisztinát is kizárták a helyiségből, a tárgyalóterem harmada üres volt.
A bíróság eljárásában nem az a különös, hogy regisztrációs kötelezettséget ír elő, és még csak az sem, hogy ezt jogvesztő határidőhöz köti. Feltűnőbb és vitathatóbb ennél az, hogy azt mondja: a múltkor segített, de most már nem segíthet. Ne segítsen! Nem segítséget kérünk és kértünk a Fővárosi Bíróságtól, hanem azt vártuk és várjuk el, hogy teljesítse kötelességét: tegye lehetővé, hogy részt vegyünk a nyilvános tárgyaláson és teljesítsük kötelességünket, tájékoztassuk olvasóinkat a történésekről. A bíróság nem szívességet tesz, és nem kegyet gyakorol, ha megteremti a feltételeket a nyilvánosság, a sajtó részvételéhez. A sajtónak ugyanis alkotmányos kötelme, hogy informálja olvasóit a közérdekű eseményekről. A bíróságnak szintén alkotmányban előírt kötelessége, hogy módot adjon a tájékozódásra. Az állami szervezeteket terhelő általános tájékoztatási kötelezettségen túl a bíróságra további feladatokat ró az alaptörvény. Az alkotmány ugyanis úgy rendelkezik, hogy a tárgyalások nyilvánosak. Ennek a súlyát, jelentőségét akkor érthetjük meg igazán, ha egybevetjük az alaptörvény egy másik szakaszával. Eszerint a bíróságok függetlenek, és csak a törvénynek vannak alárendelve. A két rendelkezésből az következik, hogy az igazságszolgáltatás felett egyetlen kontroll érvényesül: a nyilvánosság ellenőrző szerepe. A polgárok a közvetlen részvétel és a sajtó tudósításai révén győződhetnek meg arról, elfogulatlan, tisztességes eljárás zajlott-e a tárgyalóteremben. Mindezek miatt nem a bíróság belátásától függ, módot ad-e a sajtónak a részvételre. Ugyanakkor számos esetben tapasztalhattuk már eddig is, hogy az igazságszolgáltatás megpróbálja kivonni magát az alkotmányos kontroll alól. Ezért fordult egy hónappal ezelőtt az Alkotmánybírósághoz a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ). A jogvédő szervezet annak az 1986-ban elfogadott igazságügyi és belügyi rendeletnek a megsemmisítését kéri, amely az igazságügyi tájékoztatásról szól. Mint Schiffer András, a TASZ ügyvivője lapunknak akkor elmondta: a bíróságok rendre megpróbálják megakadályozni a sajtó részvételét a nyilvános tárgyaláson. A legkülönfélébb indokokkal, ürügyekkel próbálják meg távol tartani a sajtó munkatársait.
A Fővárosi Bíróság a jelen esetben nem hivatkozott a régi jogszabályra. Az FB elnöke, Gatter László saját elhatározásból írta elő a regisztrációs kötelességet, s a hét végére eső jogvesztő határidőt. A jelentkezési sorrendet természetesen senki, semmilyen formában nem tudja ellenőrizni. Az elnök olyan jogkört vindikál magának, amely megítélésünk szerint nem feltétlenül jogállami. Megértjük, persze, a bíróság vezetőjét, hiszen a Magyar Gárda-per első tárgyalása előtt sok szemrehányást kapott. A tárgyaló előterében ugyanis kaotikus jelenetek játszódtak le. Nem mindenki tudott bejutni a helyiségbe. Az akkori reklamációk, felszólalások hatására az elnökség most átesett a ló túlsó oldalára. Irracionális rendteremtésbe kezdett.
A Fővárosi Bíróságra egyébként nem feltétlenül jellemző a gyors, következetes és szigorú ügyintézés. Gondoljunk csak a Tocsik-perre, amelyet a Legfőbb Ügyészség a 804 milliós sikerdíj visszafizetéséért indított. Ez az ügy immár tizenkét éve tart, nem utolsósorban az FB ráérős ügyintézése miatt. Tocsik Márta büntetőperében pedig korábban hónapokig nem foglalták írásba az elsőfokú ítéletet, noha erre szigorú határidőt szab a törvény. A Princz Gábor ügyében benyújtott vádiratot és nyomozati aktákat is több mint egy év után vette le a polcról a büntetőtanács akkori elnöke, s csak ezután tűzte ki az első tárgyalást. Az időmúlás aztán enyhítő körülménynek számított.
Vannak persze sürgős ügyek is a Fővárosi Bíróságon és a hatókörébe tartozó kerületi fórumokon. Ilyen volt a 2006 őszén történt, kriminálisnak mondott ügyek sora. A Pesti Központi Kerületi Bíróság (PKKB) nemegyszer kvázi rögtön ítélő módon járt el. Egy-kettőre kiszabta a szinte drákóian súlyos büntetéseket. Futószalagon határoztak a nyomozási bírók is az előzetes letartóztatásokról. Ezek több mint nyolcvan százalékát később másodfokon megváltoztatták. A sokszor az utcán összefogdosott járókelők, többnyire fiatalemberek sorozatosan kerültek fogságba. Gatter László később kérdésünkre azt mondta: mégis győzött az igazság, mert másodfokon szabadlábra helyezték a letartóztatott embereket. Csakhogy sokan öt-tíz perces tárgyalások után hónapokra börtönbe kerültek. Egzisztenciák sérültek, karrierek törtek ketté. Életre szóló tragikus élményeket szereztek jó néhányan. Feltűnő volt ezek után, hogy 2007 júliusában, tehát éppen egy évvel ezelőtt, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács a vezetők előterjesztésére a bíróságok napján Juhász Andor-díjjal tüntette ki a PKKB-nak azt a csoportvezetőjét, aki a garázda és erőszakos bűncselekmények megítélésével foglalkozó percsoportot irányítja. Gatter László erről azt mondta: nem az őszi események ügyeinek úgymond hatékony elintézéséért kapta a csoportvezető bíró a magas kitüntetést, hanem azért, mert megérdemelte.
Belátjuk, a Magyar Gárda-per kellemetlen, kínos ügy. De vajon indokolt volt-e, hogy az újságíróknak az előző tárgyalás előtt három ellenőrző ponton kellett áthaladniuk, míg eljutottak a tárgyalóteremig. A bíróságnak nem kellene ennyire viszolyognia a nyilvánosságtól. Most is azt mondhatjuk, amit korábban írtunk: a négyszeres rablógyilkosságért életfogytig tartó fegyházra ítélt Magda Marinko 1995-ös tárgyalása előtt volt utoljára ilyen felhajtás a Markó utcában. Úgy véljük, a bíróság a sajtó jogait csorbító, aránytalan, önkényes lépéseivel saját frusztrációit próbálja leplezni.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Knk.VII.38.177/2018/2. számú határozat | K Ú R I A
Az ügy száma: Knk.VII.38.177/2018/2.
A kérelmező képviselője: Dr. Magyar György és Társai Ügyvédi Iroda
üi: Dr. Magyar György ügyvéd
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Nemzeti Választási Bizottság 1031/2018. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1031/2018. számú határozatát – az indokolás megváltoztatásával – helybenhagyja.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) ... magánszemély (a továbbiakban: kérelmező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés ügyében 1031/2018. számú határozatával döntött. Az NVB az „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a 2011. évi CLXIII. törvényt az ügyészségről oly módon, hogy a 25. § kiegészül az alábbiakkal: »(3) A legfőbb ügyész az Alaptörvény és a nemzetközi bűnügyi együttműködésről szóló törvények betartásával együttműködik az Európai Ügyészséggel«?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését jelzett számú határozatával megtagadta.
[2] Az NVB megállapította, hogy az országos népszavazásra javasolt kérdés nem teljesíti az az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 9. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét is.
[3] Az NVB mindenekelőtt kiemelte a kérdés aktuálpolitikai jellegét, valamint, hogy az Európai Ügyészséghez történő csatlakozás régóta foglalkoztatja a közvéleményt, több népszavazási kérdés is benyújtásra került már e tárgykörben, amelyek kapcsán idézte azokat a saját, illetve a Kúria gyakorlatában megjelenő érveket, amelyek korábban a hitelesítés megtagadásához vezettek. Jelen ügyben azonban az NVB szerint a korábban vizsgált kérdésektől eltérően a kérelmező nem abban kéri a választópolgárok véleményét, hogy a Kormány kezdeményezze az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló 2017/1939 rendelethez (a továbbiakban: Rendelet) való csatlakozást, megkerülve így az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésében foglalt szabállyal direkt módon ellentétes kérdésfeltevést, illetve a már jogerősen elbírált kérdések megismétlését, hanem a legfőbb ügyész együttműködéséről kérdezi a választópolgárok véleményét.
[4] Az NVB szerint megtévesztő a kérdés, mert a népszavazáson megjelenő választópolgárok döntő többsége azt gondolhatja, abban a kérdésben nyilvánít véleményt, hogy Magyarország csatlakozzon-e a megerősített együttműködéshez. Ezt a tévedést tovább erősíti az is, hogy az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendelet nevében is az „együttműködés” szó szerepel. A választópolgároktól az NVB érvelése alapján nem várható el annak cizellált ismerete, hogy az együttműködésre kötelezés törvénybe foglalása sem eredményezheti a legfőbb ügyész – és rajta keresztül az ügyészség – „csatlakozását” a megerősített együttműködéshez, mivel ilyen szándék kinyilvánítására csak a Kormány rendelkezik hatáskörrel, másrészt, hogy a legfőbb ügyész és az Európai Ügyészség közötti közreműködés megvalósulása tágabb értelemben a megerősített együttműködéshez való csatlakozás nélkül, pl. jogsegélykérelem vagy egyéb, hatáskörmegosztást nem eredményező módon is megvalósulhat.
[5] Az NVB kiemelte, hogy a kérdésegyértelműség vizsgálata során nem tekinthet el attól a körülménytől sem, hogy a hatályos szabályozás alapján az Európai Ügyészséggel való együttműködés egy a hatályos jog által szabályozott, megvalósult cél, amelynek nem szükségszerű feltétele a megerősített együttműködéshez való csatlakozás. E körben az NVB idézte a Rendelet 99. és 105. cikkeit, amelyek az együttműködés egyéb formáira tartalmaznak szabályozást, valamint utalt arra, hogy Magyarországnak, mint Uniós tagállamnak az Európai Unióról Szóló Szerződés (a továbbiakban: EUSz) 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködési kötelezettsége alapján a Rendelet 105. cikkében meghatározott keretek között együttműködési kötelezettsége áll fenn az Európai Ügyészséggel, ha feladatának ellátásához az szükséges.
[6] A Rendelet 99. és 105. cikkének értelmezése kapcsán az NVB hangsúlyozta, hogy amennyiben az Európai Ügyészség úgy ítéli meg, hogy az unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmény felderítéséhez szükséges nyomozás vagy vádhatósági eljárás lefolytatása érdekében a magyar ügyészséggel együttműködési kapcsolatot kíván kialakítani, úgy lehetőség van a két szerv közötti munkamegállapodás megkötésére, amelyben az együttműködés részleteit meghatározzák. E megállapodásnak a részes felei a tagállami hatóság és az Európai Ügyészség. Egy a Magyarország tekintetében megkötésre kerülő munkamegállapodás alanya tehát nem a magyar Országgyűlés, hanem valamely magyar hatóság, így pl. az ügyészség, amely feladat- és hatásköréből adódóan alkalmas arra, hogy elősegítse az Európai Ügyészség által folytatott büntetőeljárás lefolytatását. Mindezek alapján a kérdéssel összefüggésben a választópolgári egyértelműség sérelmén túl felmerül az NVB szerint az is, hogy az ellentétes az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésében foglalt szabállyal, amely szerint országos népszavazás tárgya csak az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
[7] Az NVB álláspontja szerint a kezdeményezés valójában egy olyan rendelkezéssel kívánja kiegészíteni az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvényt (a továbbikban: Ütv.) 25. §-át, amelyben foglalt kötelezettségek a belső jog részét képező jogszabályokban, így az EUSz-ban, az Alaptörvényben és az Ütv.-ben, valamint az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvényben (a továbbiakban: EUtv.) jelenleg is rögzítve vannak. Ebből adódóan a népszavazási kérdés értelmezhető úgy is, hogy annak valódi célja egyfajta megerősítő népszavazás tartása, amely népszavazás típust azonban az Alaptörvény nem ismeri, így országos népszavazási kezdeményezés nem irányulhat az Országgyűlés által már elfogadott törvény megerősítésére.
[8] Az NVB szerint mivel a kezdeményezés már létező együttműködési kötelezettség megismétlésére irányul, ellentétes a népszavazásnak az Nsztv. preambulumában megfogalmazott rendeltetésével, amely szerint annak célja, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében a választópolgárokat állásfoglalásra késztesse. Mivel a hatályos jogrend már rendelkezik az ügyészség és az Európai Ügyészség közötti együttműködésről, ezért a kérdésben tartott érvényes és eredményes népszavazás, annak támogatottsága esetén valójában semmilyen változást nem eredményezne a jogviszonyokban.
[9] Az NVB kiemelte, hogy a kérdés azáltal, hogy megismétli a legfőbb ügyésznek a hatályos jogban már deklarált kötelezettségeit, alkalmas arra, hogy a választópolgárok számára annak téves látszatát keltse, hogy ezek a kötelezettségek eddig nem léteztek és a kezdeményezés által kerülnének bevezetésre.
[10] Az NVB úgy véli, hogy a kérdés megfogalmazása nem segíti a választópolgárt annak eldöntésében, hogy milyen tartalmú legfőbb ügyészi „együttműködés”-ről kellene döntést hoznia. Olyanról, amely valójában nem az Országgyűlés hatáskörébe tartozik és amely kizárólag az Alaptörvény módosításával lenne megvalósítható, vagy olyan együttműködésről, amely a hatályos jog alapján jelenleg is megvalósul.
[11] A fentiekben írt bizonytalanság az NVB szerint magában hordozza annak veszélyét, hogy a kérdés hitelesítése esetén a népszavazás alkalmával a választópolgárok nem lennének tisztában azzal, hogy mit támogatnak, illetve miről szavaznak. Amiatt, hogy a választópolgár számára kétséges, többféleképpen értelmezhető a kérdésben foglalt tartalom, valójában a kezdeményezés várható hatásával sem lenne tisztában, ebből kifolyólag pedig azt sem látná át, hogy az eredményes népszavazást követően a kérdéshez kapcsolódó jogviszonyok hogyan változnának.
[12] A fentiek alapján az NVB megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott népszavazási kérdés az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményét nem teljesíti.
[14] A felülvizsgálati kérelem szerint a kérdés mindenben megfelel az Alaptörvényben, valamint az Nsztv.-ben foglalt követelményeknek, megfogalmazása, egyszerű nyelvtani értelmezése alapján egyértelműen megválaszolható, mivel a kérdés konkrétan megfogalmazza a megalkotandó norma pontos szövegét.
[15] Nézete szerint az NVB az elméleti lehetőségét fejti ki az Európai Ügyészségnek a megerősített együttműködésben részt nem vevő tagállam hatóságával köthető munkamegállapodására, ugyanakkor az EUSz. 4. cikk (3) bekezdésében foglalt, az NVB által is hivatkozott lojális együttműködés elvéből konkrét kötelezettség nem keletkezik sem Magyarország, sem az ügyészi szervezetrendszer, sem pedig a legfőbb ügyész számára. Álláspontja szerint Magyarországra a Rendelet sem róhat semmilyen együttműködési közeletetettséget, ameddig ahhoz nem csatlakozik. E körben az NVB határozatát tévesnek, önellentmondónak, és spekulatívnak tartja, amelynek érvelése okszerűtlen és ezért jogszabálysértő.
[16] A felülvizsgálati kérelem szerint nincs olyan jogszabályi tilalom, amely kizárná egy jogintézmény többszintű, vagy párhuzamos szabályozását. A kérelmező által javasolt kérdés egy ágazati jogszabály, az Ütv. kiegészítésére irányul, speciális és konkrét jogi szabályozást célozva az EUSz. 4. cikk (3) bekezdésében rögzített általános szabályhoz képest.
[17] A felülvizsgálati kérelem szerint az NVB határozata önmagának is ellentmondóan, elméleti lehetőségként fejtegeti, hogy a kérdést a választópolgárok értelmezhetik a megerősített együttműködésben való részvételre irányuló kezdeményezésnek, vagy megerősítő népszavazásra irányuló kezdeményezésnek is. A megerősítő népszavazás feltételezése a kérelmező szerint azért sem helytálló, mert a kérdésben megfogalmazottak kifejezett normaként egyetlen más hatályos jogszabályban sincsenek rögzítve. Ehhez kapcsolódóan utalt arra is, hogy az NVB tévesen értelmezte az Nsztv. 31. §-át, az ugyanis nem tartalmaz olyan előírást, hogy törvényalkotási kötelezettséget nem eredményezhet, illetőleg népszavazás nem tartható olyan kérdésben, amely olyan jogszabály megalkotására irányul, amelyet közvetve vagy közvetlenül egy létező jogszabály már tartalmaz.
[18] A kérelmező szerint a választópolgári egyértelműség vizsgálata során nem lehet a választópolgár vélt vagy valós ismereteire alapozni a kérdés hitelesítésének megtagadását abban az esetben, ha ezeknek a választópolgári ismereteknek éppen a hatályos jogi szabályokra kell vonatkozniuk.
[19] Kiemelte, hogy az Nsztv. preambulumában foglalt „ország sorsát érintő legfontosabb ügyek” kitétel teljesülése megítélésére a kérdés hitelesítése, a népszavazás kitűzése és lebonyolítása lenne alkalmas eszköz, előzetesen ebben az NVB nem foglalhat állást, mivel nincs hatásköre arra, hogy önkényesen eldöntse, hogy mely kérdéseket minősít e körbe tartozónak. Álláspontja szerint, annak megítélése, hogy a kérdés összhangban van-e a népszavazás jogintézményének alkotmányos céljával és rendeltetésével az Nsztv. 10. § (1) bekezdése alapján a Nemzeti Választási Iroda hatáskörébe tartozik, az pedig, hogy a népszavazás jogintézményének mi az alkotmányos célja és rendeltetése nem az Nsztv. preambuluma, hanem elsődlegesen az Alaptörvény határozza meg. Az együttműködés speciális törvényi szabályozásának igényéről egyébként sem lehet megalapozottan állítani, hogy ne tartozna, ne tartozhatna az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körébe.
[20] A Kúria megállapítja, hogy a felülvizsgálati kérelem – az alábbiak szerint – érdemben nem megalapozott, annak ellenére, hogy a kérelmező felülvizsgálati kérelmében nagyobb részt helyesen vitatja az NVB határozatának indokait.
[21] A Kúria hangsúlyozza, hogy a népszavazásra javasolt kérdések vizsgálata során a közvetlen hatalomgyakorlás lehetőségét védi az Alaptörvény keretei között, az alkotmányos rend védelmének célja megelőzi a felülvizsgálati eljárásra egyébként jellemző kérelemhez kötöttség elvét. A Kúria – ahogy erre a Knk.IV.37.300/2012/4., Knk.IV.37.361/2015/3. és Knk.IV.37.340/2015/3. számú döntésében már rámutatott – a jogorvoslati kérelmen túlmenően is köteles vizsgálni a népszavazási kérdés hitelesítésének szempontjait. A hivatalbóli vizsgálat azzal a következménnyel is járhat, hogy a kérelmező bírósági felülvizsgálati kérelme annak ellenére sem vezet sikerre, hogy a hitelesítést elutasító NVB határozat érvelését elemről elemre megalapozottan cáfolja. A Kúria ugyanis juthat olyan következtetésre – mint jelen ügyben –, hogy a határozatban foglaltaktól eltérő érvek alapján kizárt a népszavazási kérdés hitelesítése.
[22] A Kúria általánosságban egyet ért azzal a határozati megállapítással, hogy az Európai Ügyészséggel való együttműködés aktuálpolitikai kérdés, hosszabb ideje a közbeszéd tárgya, amely a választópolgárok nagy részét foglalkoztatja. Ezért jelen ügyben is kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy a népszavazásra feltett kérdés a választópolgárok számára egyértelmű legyen, arról felelős döntést hozhassanak, tudva, hogy az milyen következményekkel jár.
[23] A Kúria álláspontja szerint a népszavazásra feltett kérdés egyértelmű abból a szempontból, hogy az kifejezetten az Ütv. 25. §-ának újabb bekezdéssel való kiegészítésére vonatkozik. Az Ütv. 25. §-a a Legfőbb Ügyész feladatait, kötelezettségeit összegzi, amelyet a népszavazás útján azzal kíván kiegészíteni a kérelmező, hogy az foglalja magába az Európai Ügyészséggel való együttműködést is. Ennek tükrében a kérelmező tehát nem abban kéri a választópolgárok véleményét, hogy a döntéshozatalra jogosult Kormány tegyen-e szándéknyilatkozatot (vagy akár az Országgyűlés döntsön) a megerősített együttműködéshez való csatlakozásról. Emiatt jelen ügyben fel sem merülhet az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésének megsértése, azaz, hogy a kérdés ne az Országgyűlés hatáskörébe tartozna,
[24] A Kúria a Legfőbb Ügyész együttműködési kötelezettségének teljesíthetősége, a kérdés egyértelműsége miatt vizsgálta a tagállami együttműködés általános szabályát, az Európai Ügyészséggel való együttműködésre vonatkozó szabályozást, egyúttal a nemzetközi bűnügyi együttműködésről szóló törvények rendelkezéseit, és az Európai Ügyészség bűnügyi együttműködésben betöltött szerepét.
Elvitathatatlan tény, hogy az EUSz 4. cikk (3) bekezdése az Uniónak és minden tagállamnak, így Magyarországnak is előírja a lojális együttműködés kötelezettségét, amelynek keretében kölcsönösen tiszteletben tartják és segítik egymást a Szerződésekből eredő feladatok végrehajtásában. Ez az általános együttműködési alapelvi szabály azonban – ellentétben a határozatban kifejtettekkel – nem akadályozhatja meg azt, hogy konkrét feladatok tekintetében konkrét kötelezettségek kerüljenek előírásra egy tagállami jogszabályban. Emiatt az EUSz 4. cikk (3) bekezdése nem zárhatja ki az Ütv. 25. §-ának kérdéssel tervezett módosítását, ilyen konkrét jogszabályi tilalom nincs is.
[25] Az Európai Ügyészség az EUMSZ 86. cikke alapján felállítandó uniós szerv, amelynek feladata az európai unió pénzügyi érdekeit sértő, vagy azokhoz elválaszthatatlanul kapcsolódó bűncselekmények elleni fellépés. E szerv létrehozását indokolta, hogy az európai unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények üldözése európai szinten hatékonyabban megvalósítható. Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló Rendeletet tizenhét államból álló csoport kezdeményezésére fogadták el. E Rendelettel megvalósult egy megerősített együttműködés az abban részes tagállamok között, de lehetőség adódik arra is, hogy ezen együttműködéshez más tagállam utóbb is csatlakozzon. Az Európai Ügyészség egy, a részes tagállamok felett álló – szupranacionális – szervként tevékenykedik a hatáskörébe tartozó büntető ügyekben, lényegében a tagállami vádhatósági jogosítványokat átvéve (vagy nyomozást indít, vagy él a saját hatáskörbe vonás lehetőségével). A Rendelet hatálya csak a részes tagállamokra terjed ki, ugyanakkor maga a Rendelet – X. fejezetében – megteremti annak a lehetőségét, hogy az Európai Ügyészség más országokkal (harmadik országokkal, az együttműködésben nem részes tagállamokkal) partneri kapcsolatot alakítson ki. A megerősített együttműködési megállapodásban részt nem vevő tagállamok számára adott a lehetőség arra, hogy munkamegállapodásokat kössenek az Európai Ügyészséggel stratégiai információk cseréjére, összekötő tisztviselők Európai Ügyészséghez történő kirendelésére, kapcsolattartó pontok felállítására [105. cikk (1)-(2) bekezdés]. Erre figyelemmel a népszavazási kérdés valós lehetőségként nevesíti, hogy a megerősített együttműködésben nem részes tagállam legfőbb ügyészi szerve (a magyar Legfőbb Ügyész) együttműködjön az Európai Ügyészséggel. Ez az együttműködés teljesen független az együttműködésben való részvételtől, kizárólag a kétoldalú munkamegállapodás megkötésétől függ.
Az Európai Ügyészség kiemelt és szupranacionális szerepét követi és a hatáskörelvonás következményeit vonja le a részes tagállamok szintjén a Rendelet 105. cikk (3) bekezdése. E rendelkezés nem azt írja elő, hogy a nem részes tagállam a Rendelethez való csatlakozás és munkamegállapodás hiányában is együttműködik (vagy köteles együttműködni) az Európai Ügyészséggel, és a nem részes tagállam a bűnügyi együttműködés teljes értékű alanyaként, entitásként ismeri el (kell, hogy elismerje) az Európai Ügyészséget. A Kúria álláspontja szerint e rendelkezés nem is azt rögzíti, hogy a részes tagállamok – quasi maguk helyett – „illetékes” hatóságként jelentik be az Európai Ügyészséget (mintha később csak az Európai Ügyészséggel mint teljes értékű jogalannyal lehetne, kellene a kapcsolatot tartania a nem részes tagállamnak a bűnügyi együttműködés keretében), hanem azt, hogy az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó ügyekben a részes tagállamok értesítik őt mint hatáskörrel rendelkező szervet. Ez az értesítés a nem részes tagállamok számára semmiféle Európai Ügyészséggel való együttműködési kötelezettséget nem teremt. A Rendelet 105. cikk (3) bekezdése alapján tehát az a megállapítás tehető, hogy abban az esetben, ha az együttműködésben nem részes tagállamokkal az Európai Ügyészség nem kötött a büntető ügyekben folytatott együttműködéssel és átadással kapcsolatos semmiféle megállapodást, így nincs jogi eszköz kettejük kapcsolatára, akkor a Rendelet – összhangban a 25. § (1) bekezdésével – előírja a részes tagállamok számára kötelezettségként, hogy az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó ügyekben értesítsék az Európai Ügyészséget mint hatáskörrel rendelkező hatóságot. Ez az értelmezés áll összhangban azzal, hogy a Rendelet személyi hatálya kire terjed ki (a nem részes tagállamokra nem) és az együttműködésben való részvétel hiánya esetén csak a külön megkötött munkamegállapodás róhat kötelezettséget a nem részes tagállamra. Ezért alapvetően téves az NVB határozatának e kérdést taglaló érvelése és levont jogkövetkeztetései.
[26] Ezen túlmenően fontosnak tartja hangsúlyozni a Kúria, hogy a bűnügyi együttműködésről szóló megállapodások mindig országok, tagállamok közötti bűnügyi együttműködés feltételeit, menetét rendezik, ezért teljesen téves mind a határozatnak, mind pedig a népszavazási kérdésnek az a felvetése, hogy az Európai Ügyészséggel való együttműködésnek bármiféle alapját képezhetik a nemzetközi bűnügyi együttműködésről szóló törvények. A 2012. évi CLXXX. törvény az Európai Unió más tagállamaival való bűnügyi együttműködésről szól [vö: 1. §, 3. §, 24. §, 26. §], mely értelemszerűen nem vonatkozhat az Unió szupranacionális szervével való együttműködésre, ellenkező értelmezés elfogadása esetén nem lenne szükség a Rendelet X. fejezetében foglaltakra, különösen nem a 99. cikk (3) bekezdésében nevesített munkamegállapodásra, és a 105. cikk (3) bekezdésében foglalt kötelezettség előírására. Az 1996. évi XXXVIII. törvény a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szól, amely szintén a más, külföldi államokkal való együttműködésre vonatkozik [vö: 1. §, 31. §, 46. §].
[27] A fentiek alapján a Kúria arra a következtetésre jutott, hogy a népszavazási kérdés ugyan valós lehetőségként veti fel, hogy megerősített együttműködés nélkül – akár részben az Alaptörvény alapján – is köteles lehet együttműködni a Legfőbb Ügyész az Európai Ügyészséggel, hiszen erre a Rendelet 99. cikke szerint és 105. cikk (1)-(2) bekezdése alapján meghatározott feladatokra vonatkozó munkamegállapodás tükrében mód van, ugyanakkor megtévesztően utal arra, hogy ez a kötelező együttműködés a már meglévő nemzetközi bűnügyi együttműködésről szóló törvények alapján történhet. Előzőekben írtak miatt téves az a határozati megállapítás is, hogy jelen esetben megerősítő népszavazásra kerülne sor, mely jogintézmény jogszabályi alapját vesztette.
[28] A Kúria úgy ítélte meg, hogy az NVB nagyobb részt téves határozati érvelése ellenére sincs lehetőség a népszavazási kérdés hitelesítésére, tekintve, hogy a Legfőbb Ügyész és az Európai Ügyészség együttműködéséhez legalább a Rendelet 99. cikk (3) bekezdése szerinti munkamegállapodás szükséges, így a kérdés a tévesen nevesített nemzetközi bűnügyi együttműködési törvényekkel azt a látszatot kelti, hogy e törvénymódosítás eredményeként és munkamegállapodás nélkül is valós együttműködés jöhetne létre a magyar legfőbb ügyészi fórum és az európai uniós szerv között. A választópolgári egyértelműség körében kialakult egységes jogértelmezésre figyelemmel [vö: Knk.VII.37.336/2017/3., Knk.38.254/2018/2., Knk.VII.37.868/2018/2.] a Kúria álláspontja az, hogy a kérdésről a választópolgárok nem tudnának tudatos döntést hozni, az abban lévő tényekkel ellentétes hivatkozás arra vezet, hogy a választópolgár nem tudja felmérni, hogy az Ütv. 25. § módosításával a támogató döntése sem vezetne lényegi eredményre, mert egy tartalom nélküli kötelezettség előírására kerülne sor.
[29] Az NVB határozatában kifejtettek miatt mutat rá a Kúria arra is, hogy az NVB szükségtelenül és tévesen vitatta a kérdés országos jelentőségét, mert bár az Nsztv. Preambulumában foglaltak szerint a népszavazás intézménye arra szolgál, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében a választópolgárokat állásfoglalásra késztesse, a hitelesítés megtagadására csak az Alaptörvényben, és az Nsztv.-ben nevesített okból kerülhet sor. Az elutasítási okok köre nem tágítható a tételes rendelkezéseken túl jogintézményi célokra figyelemmel. Emellett a Kúria vitatja, hogy a közvéleményt hosszú ideje foglalkoztató, közbeszéd tárgyát régóta képező kérdés ne minősülhetne országos jelentőségűnek.
[30] A Kúria a fentiekben kifejtett okokból állapította meg, hogy a hitelesítés megtagadása az NVB részéről az Nsztv. 11. §-ára tekintettel jogszerű volt, amelynél fogva az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett az NVB határozatának helybenhagyásáról.
[31] A Kúria az érdemben alaptalan felülvizsgálati kérelmet előterjesztő kérelmezőt kötelezte az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 45/A. § (5) bekezdése szerinti illeték megfizetésére.
Budapest, 2019. február 5. napján

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Öngól? - Infrapont blog
Az Európai Bíróság legyőzte az angol futballüzlet játékosait: nemrégiben meghozott döntése következtében a közvetítési jogok földrajzi kizárólagosságára alapuló értékesítés idejének valószínűleg leáldozott.
Karen Murphy hat évvel ezelőtt Red White and Blue nevű portsmouth-i kocsmájában előfizetett egy görögországi műholdas szolgáltatásra. A látszólag értelmetlen lépés mögött az a felismerés állt, hogy az angol labdarúgó bajnokság, a Premiere League Európa-szerte népszerű, mindenhol láthatóak a mérkőzések, és ily módon az elérés jóformán bármelyik ország szolgáltatójától megvásárolható.
Murphy egy olcsó görög műholdas szolgáltatót választott, megrendelte a dekódert és onnantól kezdve kocsmája vendégei ezen keresztül nézhették a bajnoki mérkőzéseket, szemben a brit BSkyB méregdrága szolgáltatásával. Akkor még nem is sejtette, hogy ezzel a lépésével bekerülhet a labdarúgás történelemkönyvébe.
A brit törvények értelmében 2006-ban meg is kapta ezért a 8 ezer fontos (kb. 2,8 millió forint) büntetését, és miután a fellebbezések sem jártak sikerrel (2007 decemberében a Legfelsőbb Bíróság is elutasította), az Európai Bírósághoz fordult. Ami ezután történt, rémálom a futballüzletben érdekeltek számára: az október elején meghozott ítélet szerint a Premiere League nem értékesíthet exkluzív közvetítési jogokat, amennyiben ez a dekóderek behozatalának tilalmával is együtt jár.
A Premiere League a bíróság előtt azzal védekezett, hogy szellemi tulajdon védelméről van szó, és a jogtulajdonosok ellenszolgáltatáshoz való joga igazolja a külföldi szolgáltatók dekódereinek behozatali tilalmát. Az Európai Bíróság ezt az érvelést nem fogadta el, arra hivatkozva, hogy:
a labdarúgásra nem vonatkozik a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló direktíva;
a dekóderek behozatalának tilalma túlmegy azon, ami a jogtulajdonosok ellenszolgáltatáshoz való jogához szükséges;
a jogok árának megállapításakor tekintettel kell lenni a közönség nagyságára a sugárzás országában és más országokban, de ez nem igazolja a szolgáltatások nyújtásának korlátozását;
a földrajzi exkluzivitásért fizetett extra díj túlmegy az ellenszolgáltatáshoz való jogon, ez árkülönbségekhez és a hazai piac elkülönítéséhez vezet, ami nem egyeztethető össze a belső piaccal.
Ahogy a kilencvenes években a Bosman-ügy forradalmasította az európai futballt azzal, hogy az Európai Bíróság kimondta a játékosok szabad áramlásának jogát, illetve tiltotta az idegenlégiósok számának csapaton belüli korlátozását, úgy most a közvetítések helyzetét rajzolhatják át.
Eddig a közvetítési jogok árában jól érvényesültek az országok közötti különbségek, például az angol labdarúgó bajnokság piaci értéke értelemszerűen sokkal magasabb volt az Egyesült Királyságban, mint Görögországban vagy éppen Magyarországon. Ez nem csupán gazdasági, hanem kulturális kérdés is: míg Angliában az angol foci nemzeti ügy és széles rétegeket vonz, addig más országokban csak az elvakult sportkedvelők nézik az angol klubcsapatok mérkőzéseit.
A 2010-2013 időszakban a 3,4 milliárd font értékű Premiere League jogokból 2 milliárd font az Egyesült Királyságból származott és mindössze 350 millió font bevétel jött a kontinentális országokból (a többi bevétel Európán kívül keletkezett). Nem elképzelhetetlen, hogy a döntés következtében a Premiere League feladja a kontinentális piacot, ezzel védve a kiemelt jelentőségű hazai bevételeket.
A döntés hatása a sportközvetítések piacán földindulásszerű változásokat okozhat. Nemcsak a Premiere League mérkőzések, de más sportesemények esetén is fennáll a lehetőség, hogy a jogtulajdonosok csak a legértékesebb piacaikon értékesítik a közvetítési jogokat és nem veszélyeztetik a bevételeiket azzal, hogy más országok szolgáltatóinál is elérhetővé teszik ugyanazt a tartalmat, jóval alacsonyabb áron.
Könnyen előfordulhat például, hogy Magyarországon, ahol évek óta láthatók az angol, spanyol, német vagy éppen olasz labdarúgó mérkőzések, a jogtulajdonosok nem fogják a továbbiakban értékesíteni a jogokat. Ebben az esetben ugyanis fennállna a veszély, hogy nemcsak a magyar nézők néznék a meccseket, hanem valamelyik műholdas szolgáltatásra előfizetve az angol, spanyol, német vagy olasz nézők is ezzel helyettesítenék a sokkal drágább hazai szolgáltatást. Ráadásul ugyanezen logika alapján a döntés hatással lehet a filmek vagy show-műsorok piacára is.
Fontos megemlíteni, hogy az Európai Bíróság ítélete csak a műholdas piacra vonatkozik: könnyű belátni ugyanis, hogy más technológiák esetén (pl. kábel) a terjesztés földrajzi értelemben is korlátozott, ebben az esetben természetes, hogy a szolgáltatás csak egy adott országon belül érhető el. A műhold esetében azonban ilyen technológiai korlát nincs, és a Bíróság ezek szerint nem is fogadja el, hogy helyébe üzleti okokból emelt korlát lépjen.
Borúlátó forgatókönyvek szerint az európai piacon jelentősen szűkülni fog a sportkínálat, különösen a kisebb országokban, amelyek bevételeiről könnyedén lemondanak majd a jogtulajdonosok. Az optimistábbak szerint a fogyasztók váltási kedvét csökkenthetik a nyelvi korlátok, hiszen kétségtelen tény, hogy egy angol néző számára sokkal kényelmesebb angolul, mint görögül nézni egy labdarúgó mérkőzést.
Más kérdés persze, hogy ha egy kis ország szolgáltatója meg akarja célozni az értékes angol piacot, érdemes lehet leszerződtetni néhány angol kommentátort, hogy még vonzóbbá tegye a szolgáltatást. A jogtulajdonosok számára a másik biztató hír lehet, hogy az ítélet szerint a Premiere League levédheti logóit, himnuszát és grafikai elemeit, csak magát a játékot nem: kérdés, hogy a jogok két csoportja mennyiben választható szét az élvezeti érték csökkenése nélkül.
Az Európai Bíróság döntése rossz hír a magyarországi sportrajongók számára, hiszen minden esély megvan arra, hogy népszerű sportesemények, ligák közvetítési jogait a jövőben magyarországi műsorszolgáltató ne vásárolhassa meg. Elvileg persze nem kizárt, hogy a jogtulajdonosok nem az egyes országokban, hanem eleve a páneurópai piacon értékesítsék a jogokat, de ez nehezen elképzelhető akkor, ha nagyon jelentős a különbség a jog hazai és más országban realizálható értéke között (ilyenek a nemzeti labdarúgó bajnokságok).
Ha kiegyenlítődnek az árkülönbségek, az azt jelentené, hogy a jogtulajdonos jelentős veszteséget szenvedne az eddigi bevételeihez képest, így a valóságban inkább csak az képzelhető el, hogy a nemzetközi jogok is „hozzádrágulnak” a hazai árszinthez. Ez Magyarországon gyakorlatilag megfizethetetlen árakat jelentene, ráadásul olyan kevés előfizetővel lehetne számolni, hogy magyarországi műsorszolgáltatónak aligha lenne ésszerű befektetés az ilyen jogok megvásárlása.
https://infrapont.blog.hu/api/trackback/id/tr684806001

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
"DEVIZA" - PER: AZ ELSŐ NAGYBANKKAL NEM JUTOTT DŰLŐRE A BÍRÓSÁG - Nemzeti Civil Kontroll
“DEVIZA” – PER: AZ ELSŐ NAGYBANKKAL NEM JUTOTT DŰLŐRE A BÍRÓSÁG
Szeptember 9-re halasztotta az elsőfokú ítélet kihirdetését a K&H Bank kontra magyar állam devizahiteles perben a Fővárosi Törvényszék hétfőn. A bank kéréseit lesöpörték, nem fordulnak az Alkotmánybírósághoz és az Európai Bírósághoz sem.
A törvényszék elutasította a bank indítványát, amely az eljárás felfüggesztésére és arra irányult, hogy forduljanak az Alkotmánybírósághoz (Ab), illetve az Európai Unió Bíróságához.
A K&H álláspontja szerint a per alapjául szolgáló törvény számos ponton alkotmányellenes, így például sérti a tisztességes eljáráshoz való jogot, a visszamenőleges jogalkotás tilalmát és egyes "statáriális szabályai" a bírói függetlenség elvét.
A pénzintézet azt is indítványozta, hogy a törvényszék kérjen előzetes döntéshozatali eljárást az Európai Unió Bíróságától.
Mit kifogásoltak?
A felperes jogásza szóvá tette, hogy széles körben elfogadott joggyakorlat, a jogalkotó, a kormány, és a korábbi Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által ismert és évek óta alkalmazott szerződési feltételek utólagos megváltoztatásáról van szó, ami álláspontjuk szerint alaptörvényellenes.
A bank ügyvédje felhívta a figyelmet arra, hogy nemcsak a közelmúltban elfogadott devizahiteles törvényt, hanem a 2004 és 2014 közötti, mindenkori jogszabályi környezetet is vizsgálni kell a szerződések érvénytelenségének elbírálásakor, figyelemmel arra is, hogy ezek a jogszabályok többször is jelentősen változtak.
Elmondta azt is, hogy a jogszabályváltozások előre nem láthatóak, a szerződésben lehetetlen meghatározni, hogy egy jövőbeli, a szerződés megkötésének időpontjában még nem ismert jogszabályváltozás milyen hatást gyakorol majd a fogyasztó által fizetendő díjakra.
A bank ügyvédje felvetette azt is, hogy nemcsak a szerződések érvénytelensége vagy érvényessége merülhet fel, hanem a részleges érvénytelenség is.
Szűkre szabott idő, bő terjedelem
A felperesi oldal a perben alkalmazandó devizahiteles törvény – szerinte statáriális – szabályai kapcsán elmondta, hogy 500 oldalas keresetükre már másnap megérkezett az alperesi válasz, ami a bank ügyvédje szerint arra utal, hogy az alperes nem tartalmilag, érdemben, hanem általánosságban, esetleg a hasonló perekben gyakorlatilag egyformán reagál. Egy újabb, 200 oldalas alperesi iratot pedig nem sokkal a tárgyalás előtt kaptak meg, így lehetetlen arra érdemben reagálni.
A bíróság még a tárgyalás közben is kapott újabb terjedelmes iratot a bank jogászaitól.
Miként érvelt az állam ügyvédje?
Az alperes magyar állam jogi képviselője a kereset elutasítását, illetve az Ab-hez és az Európai Unió Bíróságához való fordulás mellőzését indítványozta.
A magyar állam jogi képviselője a felperessel szemben azt hangsúlyozta: a közelmúltban elfogadott devizahiteles törvény megfelel az Alaptörvény rendelkezéseinek, és mivel nem változtat a felek jogi helyzetén, ezért nem merül fel a visszamenőleges jogalkotás sérelme sem. Hozzátette, hogy álláspontja szerint megfelelő volt a felkészülési idő, a törvény nem sérti a bírói függetlenséget és a jogbiztonságot sem.
A magyar állam jogi képviselője megjegyezte azt is, hogy még mindig félmillió ilyen szerződés létezik.
A tárgyalás utolsó szakaszában a bírói tanács egyik tagja több konkrét kérdést is feltett a bank jogi képviselőjének a Kúria jogegységi döntésében meghatározott, és onnan a törvénybe átemelt feltételekkel kapcsolatban, amelyek teljesülése esetén lehet tisztességes az egyoldalú szerződésmódosítás, így például, hogy a kezelési költség hogyan viszonyult a pénzpiaci kamatok változásához.
A törvény felállít egy vélelmet, mely alapján a fogyasztói hitelszerződések egyoldalú módosítása tisztességtelen és érvénytelen. Ezt a vélelmet a bankok a bíróság előtt megkísérelhetik megdönteni, ha bizonyítják, hogy a szerződéseik megfelelnek a Kúria jogegységi döntésében az egyoldalú szerződésmódosítások tisztességességével kapcsolatban támasztott feltételeknek.
Kettőt már elbukott a bankszektor
A perben a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó kúriai jogegységi döntéssel kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló törvény alapján arról kell döntenie a bíróságnak, hogy tisztességesek-e a pert indító pénzügyi intézmény számára egyoldalú szerződésmódosítást – például kamat-, költség-, vagy díjemelést – lehetővé tevő általános szerződési feltételek. (A törvény nem csak a devizahitelekre, de a forinthitelekre is vonatkozik.)
A július 26-án hatályba lépett törvény szerint a keresetek benyújtásának végső határideje augusztus 25., hétfő.
Múlt pénteken kezdődött az első, a bankok által az állam ellen indított devizahiteles per, amelyben a Kéthely és Vidéke Takarékszövetkezet keresetét a bíróság formai okra hivatkozva elutasította. A napokban több tucatnyi hasonló per indul el a törvényszéken, egyet ma is elbuktak már a bankok: a Fővárosi Törvényszék hétfői tárgyalásán Csonka Balázs bíró elutasította a Milton Hitelezési Zrt. keresetét. A Miltonon és a K&H-n kívül ma még az MKB ügye kerül terítékre. – PrivátBankár
"deviza"-"hitel" "deviza"-per bírósági tárgyalás Deviza Alapú Csalás devizahiteles törvény elutasította a bank indítványát Fővárosi Törvényszék Ügyvéd
MEGTALÁLTÁK A MEGOLDÁST A “DEVIZAHITELESEK” SZÁMÁRA!
Devizahitelek: vissza lehet fordítani a pénteki ítélet hatását Jogászok egy csoportja kidolgozta a jogi alapot a pénteki – devizahitelekhez...
NEM GONDOLTAD VOLNA, DE EZÉRT IS FIZETSZ!
Ha valahova utalunk, akkor felszámol a bank egy bizonyos költséget, a bankkártyánk után is fizetünk éves díjat, ahogy a számlavezetésért...

matches: BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság


text:
Csatáry László nem jelent meg a kassai tárgyaláson | Felvidék.ma
Csatáry László nem jelent meg a kassai tárgyaláson
Határozatlan időre elnapolta július 11-én a kassai kerületi bíróság azt a nyilvános ülést, amelyen arról kellett volna döntenie, hogy milyen módon töltse le életfogytig tartó szabadságvesztését Csatáry László.
Az ülést azért napolták el, mert Csatáry László nem jelent meg a tárgyaláson, és a bíróság csütörtökig nem kapott értesülést arról, hogy átvette-e a nyilvános ülésre szóló idézést – közölte az MTI pozsonyi irodájával Marcela Gálová a kassai kerületi bíróság szóvivője. Hozzátette: az új tárgyalás időpontjáról azután születhet döntés, hogy tisztázódik, az elítélt átvette-e az idézést, és ha nem, akkor erre miért nem került sor.
Csatáry Lászlót a nyilvános ülésen kijelölt védő képviselte. Marcela Gálová szerint az ügyvéd a bíróság előtt azt mondta: nem tudja, hogy Csatáry Lászlónak kézbesítették-e az idézést, mivel védencével a kijelölése óta nem sikerült felvennie a kapcsolatot.
A kassai bíróság szóvivője a további lépésekkel kapcsolatban azt mondta: ha a bírósághoz kézbesítetlenül érkezik vissza az idézést tartalmazó, június derekán küldött ajánlott levél, kéréssel fordulhatnak az ügyben illetékes magyar bírósághoz, hogy biztosítsa az idézés kézbesítését. Ha a kézbesítés után Csatáry László úgy dönt, hogy nem vesz részt a tárgyaláson, a bíróság már távollétében is döntést hozhat az ügyében. Várhatóan néhány hét telik el addig, amíg a kassai bíróság az idézés kézbesítése körüli dolgokat tisztázni tudja, és dönthet arról, mikorra tűzi ki a tárgyalás új időpontját – tette hozzá a szóvivő.
A július 11-én csütörtökön elnapolt nyilvános ülésen többek között arról dönthettek volna, hogy Csatáry Lászlónak melyik büntetés-végrehajtási intézetben kellene letöltenie a rá kiszabott életfogytig tartó szabadságvesztés büntetést. Ennek előzménye, hogy a kassai kerületi bíróság idén márciusban életfogytig tartó szabadságvesztésre változtatta a kassai Népbíróság 1948-ban Csatáry László ellen “fasiszta megszállás és kollaboráció” miatt hozott halálos ítéletét. A Népbíróság eredeti ítéletét azért minősített át a kassai ítélőtábla, mert a hatályos szlovák jogrend nem számol halálbüntetéssel, és így az egykori ítélet csak így vált “végrehajthatóvá.”
A kassai kerületi bíróság által márciusban megváltoztatott ítélet eredetijét a főként “politikai bűncselekményekkel” foglalkozó kassai Népbíróság hozta. Az 1948. június 8-án – egynapos perben – meghozott ítélet “fasiszta megszálló és kollaboráció” bűntettében találta bűnösnek és ítélte halálra Csatáry Lászlót.
Csatáry László, a náci bűnösök után nyomozó Simon Wiesenthal Központ (SWC) állítása szerint 1944 tavaszán az akkor Magyarországhoz tartozó Kassán rendőrparancsnokként kulcsszerepet játszott több mint 15 ezer zsidó Auschwitzba deportálásában. Csatáry Lászlót Efraim Zuroff, az SWC jeruzsálemi irodájának vezetője jelentette fel 1944-es, majd később 1941-es deportálások miatt. A Budapesti Nyomozó Főügyészség alaptalannak minősítette Zuroffnak azt az állítását, hogy Csatáry Lászlónak köze lehetett az 1941-es kamenyec-podolszkiji deportálásokhoz.
A 98 éves Csatáry László kezdettől fogva tagadja bűnösségét.
{iarelatednews articleid=”40603,40251,38739,35774,34967,33980″}
Előző cikkVárdaróciak a felvidéki Nagydarócon
Következő cikkBalassi Intézet – Martonyi: a kultúrával lehet az ország igazi arcát megmutatni

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság