text:
A magyar társasági jog az Európai Közösség jogalkotásának tükrében. Készítette: Szováti Szabolcs - PDF
A magyar társasági jog az Európai Közösség jogalkotásának tükrében. Készítette: Szováti Szabolcs
Download "A magyar társasági jog az Európai Közösség jogalkotásának tükrében. Készítette: Szováti Szabolcs"
1 A magyar társasági jog az Európai Közösség jogalkotásának tükrében Készítette: Szováti Szabolcs2 Tartalomjegyzék I/1. Célok és feladatok. 3 I/2. Az EU jogforrási rendszere 6 I/3. Társasági jog, mint harmonizálandó jogterület 7 II/1. Publicitás (68/151/EGK, 89/666/EGK) 8 II/2. Tőkevédelem (77/91/EGK) 11 II/3. Rt szervezeti felépítése ( 1972 ) 15 II/4. Konszernjog (1984) 18 II/5. Egyesülés, szétválás, nemzetközi fúzió (78/855EGK, 82/891EGK, 1985) 21 II/6. Zárszámadási kötelezettség ( 78/660 EGK, 83/349 EGK, 84/253 EGK ) 23 II/7. Egyszemélyes KFT ( 1989 ) 26 II/8. A koordinációs társaság - EÉE ( 1985 ) 27 II/9. Európai Részvénytársaság (Societas Europa) 30 III/1. Egy speciális kérdésről 32 IV/1. Gondok és remények 35 I. számú melléklet 37 II. számú melléklet 38 III. számú melléklet 39 IV.számú melléklet 41 V. számú melléklet 42 Felhasznált Irodalom 433 I/1. Célok és feladatok. A Magyar Köztársaság az ún. Társulási Megállapodással kötelezettséget vállalt arra, hogy bizonyos - az évi I-es törvény 68. cikkelyében megfogalmazott - jogterületeken igazodni próbál az uniós jogalkotáshoz. Az Európai Unió célja egy - gazdaságilag, politikailag és pénzügyileg - egységes Európa létrehozása. Mindhárom típushoz elengedhetetlen a jog megfelelő irányba való változtatása (az egységesítés kifejezés helyett a szabványosítás, közelítés, koordináció, és harmonizáció alkalmazandó). A feladat bizonyos alapvető jogok biztosítása: áruk, solgáltatások, tőke és személyek szabad áramlása. További cél egy egységes piac, melynek alanyai - személyek és vállalkozások - nemzetileg fixáltak maradnak: a piac joga és a piac alanyainak joga nem fedik egymást. Nem változtató és építő szándékkal nyúl bele a nemzeti jogokba, hanem csak eszközöket nyújt a szükséges módosítások elvégzéséhez. Ezen belül elsősorban a gazdasággal - így a gazdasági társaságokkal is - összefüggő terület volt az, ahol ez az igény erős volt. A Római Szerződés 2. cikkelye szerint a Közösség feladata, hogy a Közös Piac létrehozásával és a tagállamok fokozatos közelítésével elősegítse a Közösség gazdasági életének harmonikus fejlődését, állandó és kiegyensúlyozott növekedését, stabilitását, az életszínvonal emelését és a tagállamok közötti szorosabb kapcsolatok kiépítését. Konkrétabb célok: a termelőerők fejlődéséhez tágabb dimenziókat adni, az élet anyagi és erkölcsi minőségét optimalizálni, az emberi-közösségi kapcsolatok horizontját tágítani, ehhez a négy nagy szabadság biztosítása, vám- és valutaunió. Ezek megvalósításához elengedhetetlen a társasági jog harmonizációja, ami fontos az integráció szempontjából és alapvető feltétele a társaságok szabad letelepedésének. Ezt az említett szerződés 52. cikkelye szabályozza : a Közösségen belül szabad letelepedési jogot kell biztosítani mind természetes, mind jogi személyeknek. A tagállamok eltérő történelmi, gazdasági és kulturális fejlődése illetve fejlettsége csaknem kizárja az alternatívák nélküli harmonizációt. Így a tagállamok belső jogának ekvivalenciája - a társasági jog területén - unifikáció útján aligha érhető el, helyette a Tanács a jogharmonizáció útját járva választási jogokat biztosító irányelveket bocsátott ki. Így a direktívák rendszere az EK által megvalósítani kívánt jogharmonizáció elsődleges közege. Erre a Római Szerződés a, a jogharmonizáció generálklauzulája ad felhatalmazást. A Közösség célja ezek szerint nem egy egységes jog kialakítása, hanem a nemzeti jogok bizonyos elemeinek megőrzése mellett a tagállamok nemzeti szabályozásának egymáshoz hasonlóvá tétele, a túlságosan nagy eltérések kiküszöbölése. A jogharmonizáció ugyanis a jogrendszerek közötti különbségek4 mérséklésére és így azok egymáshoz közelítésére, vagy éppen közel egyenértékűvé tételére irányuló tevékenység. Két típusa alakult ki : eleinte az ún. totális jogharmonizáció, mely a megvalósításuk során alig enged eltérést, és később az ún. opcionális jogharmonizáció mely bőven ad mozgásteret az egyes tagállamok számára. A több lehetőség és nagyobb mozgástér biztosítása szükségesnek látszik, mert bizonyos jogterületek - pl. a társasági jogon belül a konszernjog, vagy a munkavállalók részvételi joga úgy tűnik - nem egységesíthetőek, de nem is feltétlenül van rá szükség. Elég, ha tagállamok elismerik más megoldások egyenjogúságát. A jogharmonizáció kétarcú intézmény. Egyrészt integrációs funkciót tölt be, mert ha az egyes tagállamok joga közti eltérések a kereskedelmi forgalom akadályozásához illetve a verseny eltorzulásához vezetnek, akkor az indokolt mértékben ezen nem kívánt körülmények kiküszöbölése okán kell alkalmazni. Másrészt legiszlatív funkciót is feltételez, mert az összehangolás egyben jogalkotási aktust illetve jogpolitikát jelent. Nem szabad szem elől tévesztenünk, hogy az adott tagállam törvényhozása konfliktusmegoldást és érdekvédelmet szolgál, a jogösszehasonlítás éppen ezért érdekek szférájába nyúl bele : érdekegyensúlyt teremt vagy bont meg, azaz európai szintű jogpolitikáról van szó. A tagállamok jogharmonizációs kötelezettsége közösségi jogon alapul, de annak teljesítésével a jogharmonizáció eredményeként nem közösségi jog jön létre, hanem a nemzeti jog változik. Egyáltalán: EU társasági jog nem létezik, hanem ami helyette van, az mint az egyes kérdéseket szabályozó társasági jogi tárgyú harmonizációs jogalkotásként értelmezendő. Mindezeket együttvéve a társasági jog a következő elemekből áll: tagállam belső társasági joga állami bíróságok, mint e jog alkalmazói irányelvek átvett szabályai Európai Bíróság e területen hozott döntései, határozatai. Fontos leszögezni, hogy az alkalmazás vagy értelmezés esetén felmerülő konfliktusok megoldásakor a közösségi szintű jogszabályok a tagállami jog felett állnak. A törvényhozónak reálisan fel kell mérnie a lehetőségeket, ezért ha a Közösség akarata nem érvényesül, ez nem biztos, hogy az európai integrációs politika kudarcát jelenti, csak azt, hogy az adott szabályozás bizonyos társadalmi-politikai különbségek miatt, adott időben még nem megoldható, s éppen ezért nem is biztos, hogy szükséges. A fent említettek megvalósulása esetén elkerülhető a Deleware-effektus, mely szerint a társaságot a célállam kiválasztása során nem csak racionális és gazdasági megfontolások vezérelnek,5 hanem az adott állam enyhe társasági jogának előnyei, illetve a szigorú szabályok adta hátrányok is. A természetes személyeknél az állampolgárság az állampolgároknak a nemzethez-államhoz való politikai viszonyát fejezi ki, a jogi személyeknél - így a társaságoknál - azonban vagyoni-forgalmi kapcsolatról van szó. A társaságok meghatározott feltételek mellett jöhetnek létre illetve működhetnek. Ezek különböző kategóriákat, minősítéseket tartalmaznak azokkal a személyekkel szemben, akik ilyen jellegű tevékenységet végeznek. A cél tehát egyenlő mértékű védelem biztosítása a részvényes (shareholder), a munkavállaló (employee), a hitelező (creditor) és a harmadik személyek (third parties) számára. Ezen különböző érdekek egyenlő módon való védelme segíthet egy - a társaságok számára - alkalmasabb környezet kialakítására. A jog által adott védelem országonként eltérő. Azzal, hogy a határokat átszelő társaságok közötti kereskedelem egyenletesen nő, a legfőbb akadályt a Közösség által létrehozni kívánt társaságok szabadságával szemben éppen a nemzetek törvényhozásai és így törvényei közötti különbségek léte. Ezért van szükség a jognak, jogrendszereknek egymáshoz való közelítésére. A társaságokat kereskedelmi társaságoknak is nevezhetjük, mert ex lege kereskedőknek minősülnek: ügyleteik a kereskedelmi jog hatálya alá esnek - ha van ilyen -, jogvitáikban pedig - ha vannak - kereskedelmi bíróságok jogosultak eljárni. Típusaik országonként eltérőek lehetnek, de mindenhol a típuskényszer az irányadó. A Fehér Könyv (White Paper) bizonyos alapvető feltételeket fogalmaz meg ezen intézményekkel szemben: vállalkozások nyilvántartása és egy nemzeti lap fenntartása, melyben meghatározott információk jelennének meg a társaságok szervezetéről, financiális részletekről elsősorban a harmadik személyeket tájékoztatandó közigazgatási és bírói hatáskör, mely biztosítja a társaságok feletti ellenőrzést, azok jogi aktusait független szakértők, akik a társaságot a funkciók különböző szintjén gazdasági és pénzügyi oldalról értékelik modern cégigazgatásban jártas szakemberek kitanításának biztosítása.6 I/2. Az EU jogforrási rendszere A gazdasági életnek tehát a nemzetiről a közösségire szintre kell átstrukturálódnia, ami egy egész európai gazdaságpolitikát feltételez. A jogösszehasonlítás ebben jelentős szerepet tölt be. Már említettem, hogy alapvetően két ilyen módszer létezik : totális és opcionális. Az első esetében a tagállamok jogszabályainak rendelet - vagy irányelv - általi egységesítése történik, a szembenálló jogszabályok kiszorításával (unifikáció). Az utóbbi esetén irányelvekkel történik az összehasonlítás, melynél az irányelv olyan európai normát jelent, amelyet az adott tagállam külföldiekkel szemben alkalmaz, ugyanakkor a belföldieket a saját joga szerint bírálja el. A közösségi jog elsődleges forrásai az ún. szerződések, tehát az Európai Gazdasági Közösséget (új néven : Európai Közösség) létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget, valamint az Európai Atomközösséget létrehozó alapszerződések, az ezeket módosító szerződések, az alapszerződésekre épülő, azokat mintegy kiegészítő szerződések, valamint az új tagállamok csatlakozási okmányai. Ezen kívül érdemes szólni azokról az - úgynevezett - nem hivatalos jogforrásokról, amelyek a jogelmélet szerint - tehát de iure - nem minősülnek jogforrásnak, de hatásuk - tehát de facto - azzal egyenértékűek. Ilyenre példa a Luxemburgi kompromisszum, amelynél a francia delegáltak kivonulása megbénította a Tanács munkáját, és ezáltal létrehozták az ún. nemzeti okokra hivatkozással érvényesíthető vétójogot. Az eszközök pedig - melyekkel e feladatot ellátják - egyben az EK másodlagos jogforrási rendszerét képezik : rendelet, irányelv, határozat, ajánlás és állásfoglalás (1.sz. melléklet). Ezek részletesebben a következőket jelentik: a rendelet - a Római Szerződés 189 (2) alapján - általános érvényű, minden részében kötelező és valamennyi tagállamban közvetlenül hatályos. A rendelet esetében tehát a közösségi jog belső jogot tör az irányelv - a Szerződés ugyanezen szakasza (3) alapján - minden tagállam számára az elérendő cél tekintetében kötelező, meghagyva azonban a forma és az eszköz megválasztásának lehetőségét, hogy a Közösség által meghatározott cél a tagállam jogrendjének keretén belül legyen megvalósítható. a határozat egyedi esetekre vonatkozóan, tagállamokra, jogi és természetes személyekre egyaránt irányulhat, s az érintett fél által az Európai Bíróság előtt megtámadható. Semmilyen kötelező formája nincs, akár szóban is történhet az ajánlásnak és állásfoglalásnak - a nevükből is adódóan - semmilyen kötelező ereje nincsen.7 Meg kell említeni még az ún. általános jogelveket is, mert az Európai Bíróság gyakorlata szerint az egyes tagállamok jogainak általános jogelvei a közösségi jog forrása is. Ugyancsak ide tartoznak még a nemzetközi szerződések, melyeket a tagállamok egymás között az alapszerződések előírásai alapján kötnek. A társasági jog harmonizációja során mindössze egyetlen rendelet kiadására került sor, amely közvetlenül hatályos, egységes jogot jelent ( koordinációs társaság ). Így számunkra az irányelvek vizsgálata fontosabb szerephez jut. Az irányelv kötelezi a tagállamokat, hogy rendelkezéseiket meghatározott időn - 5 éven - belül ratifikálják. Ha ezen időt nem tartják be a Bizottság jelentést kérhet az adott tagállam kormányától, és egyben utolsó határidőt tűz ki. Ennek elmulasztása esetén eljárást kezdeményezhet az Európai Bíróságnál, további szankció azonban nem létezik. Az irányelv jogi karaktere úgy tekinthető, hogy az átültetési határidőn belül csak a tagállamok törvényhozóját kötelezi, ennek lejártával azonban európai joggá erősödik, mert általános és közvetlenül végrehajtható jogszabállyá válik, semmilyen további törvényhozási aktust nem igényel. Az irányelvek közvetlen alkalmazhatósága egyre inkább előtérbe kerül. Alkalmazhatóságának feltételei, vagy éppen tilalma az Európai Bíróság ítéleteiből olvasható ki. Az irányelvekhez kell tehát igazítani a jogszabályokat, de ezután a törvényalkotók jogalkotási csendre kényszerülnek, mert ha megváltoztatják a létrehozott helyzetet, az olyan volna, mintha az irányelvet végre sem hajtották volna. Az uniós harmonizáció jogszabályai alkotásuk technikája alapján 3 generációt alkotnak: 1. a döntéshozó Tanács egyhangú döntései, melynek hatalmát csak a Gazdasági és Szociális Bizottsággal való konzultáció csorbítja 2. a Tanács minősített többséggel hozott döntései, a konzultációs kört kiterjesztették az Európai Parlamentre is 3. erősítik az Európai Parlament döntéshozatali pozícióját, és a folyamatban a Tanács és az Európai Parlament között Egyeztető Bizottságot hoztak létre (Maastrichti Szerződés). I/3. Társasági jog, mint harmonizálandó jogterület Maga az európai társasági jog egy egységes társasági jog vízióját (ius communae societatum), a nemzeti társasági jogok összességét, illetve a Közösség - már elfogadott - aktusát jelenti. Alapvetően négy problémakört ölel át:8 a társaságok nemzeti jogának tartalmi harmonizációja, különös tekintettel az részvénytársaságokra a társaságok kölcsönös elismerése adójogi és gyakorlati feltételek megteremtése, illetve a határokon túli összeolvadás (fúzió) biztosítása nemzetek feletti (szupranacionális) társasági formák létrehozása. Az egységes gazdasági térség megvalósítása érdekében már a Római Szerződés deklarálja, hogy azon társaságok, cégek, melyek valamelyik tagállam társasági joga szerint jöttek létre, és bejegyzett székhelyük vagy központi ügyvezetésük a közösségen belül van, ugyanúgy élvezik a letelepedés szabadságát (right of establishment), mint a tagállamok természetes személyei (2-3.sz. melléklet). Közösségi szintű harmonizációról akkor beszélhetünk, ha a fent említett nemzeti elbánás közösségi elbánássá válik. A Szerződés programja, kezdeményezése nyomán több irányelv illetve tervezet született a nemzeti társasági jogok alapelveinek meghatározására, sőt megjelentek sui generis európa-jogi intézmények is. Az itt tárgyalandó direktívákról azonban érdemes még egy vonatkozásban beszélni, ugyanis harmonizációs képességüket tekintve 3 csoportba sorolhatók: 1. irányelv szerinti tartalommal azonos tagállami szabályozásként jelennek meg (pl. publicitási előírások) 2. minimum-szabályozást nyújtanak: a tagállamok eltérési lehetősége szabad marad (pl. hitelező- és tőkevédelem) 3. maximum-lista megadása, melyben zárt felsorolással adják meg a választható lehetőségeket (pl. semmisségi okok). A következőkben ezeket az irányelveket kívánom bemutatni, összehasonlítva az ide vonatkozó hazai szabályozással, illetve az esetleges eltérések hatásaival. II/1. Publicitás (68/151/EGK, 89/666/EGK) Az I-es és XI-es irányelvek - az ún. publicitási irányelvek - révén mára már egyértelmű szabályozás van e téren. Az I-es direktíva szabályozási körei : kereskedelmi jogi publicitás és joghatásai kereskedelmi jogi személyek szervei által végzett jogcselekmények hatálya 3. személyekkel szemben, a képviselet kérdései társaságok semmissége, megsemmisíthetősége és ezek joghatásai9 Személyi hatálya alá az Rt., Brt. és a Kft tarozik. Célja elsősorban a publicitás, mellette azonban a hitelezővédelmet is központi feladatként látja el. A magyar társasági jog szabályozása szerint általános alapelv a nyilvánosság : " a cégjegyzékbe bejegyzett adat, jog vagy tény, valamint az ezekhez kapcsolódó, illetve az ezek igazolására szolgáló mellékletek tartalma - ha a törvény vagy törvényerejű rendelet másképp nem rendelkezik - nyilvános ". Ez elsősorban a forgalombiztonság és a hitelezővédelem szempontjából fontos (itt tehát az irányelv és a hazai szabályozás célja egyezik ). A társaságokra vonatkozó lényeges adatok és tények hozzáférhetőségét és megismerhetőségét nálunk a gazdasági társaságokról szóló évi VI-os törvény illetve a cégjog szabályozza. Az irányelv a publicitás három formájáról beszél : a kereskedelmi jegyzékbe való bejegyzés (cégjegyzék) - tagállamokra bízva, hogy deklaratív vagy konstitutív hatályú legyen -, központi hivatalos lapban való közzététel (cégközlöny), illetve a társaság valamennyi üzleti iratán (megrendelőlapon, elismervényen stb.) fel kell tüntetni bizonyos adatokat. A cég levélpapírján és megrendelőlapján a következők feltüntetése kötelező: annak a bíróságnak a megnevezése, ahol a céget nyilvántartásba vették, és a nyilvántartási (lajstrom) szám, a társaság jogi formája és székhelye, valamint a társaság felszámolás alatt állásának feltüntetése, amennyiben a papírokon szerepel a társaság tőkéje, úgy a jegyzett és befizetett alaptőkét kell feltüntetni. Hazai jogunk a nyilvánosságot a cégnyilvántartáson keresztül és egyéb a cégjegyzéken kívüli módszerekkel biztosítja. Ez utóbbi egyrészt egy hivatalos lap létét ( cégközlöny ) feltételezi, másrészt a társaságok kötelessége, hogy bizonyos adatokat az általa megválasztott, társasági szerződésben kijelölt sajtótermékben nyilvánosságra hozza. A közzétételi kötelezettség négy nagy területet érint: az alapító okirat teljes terjedelmében, módosítás esetén újfent a teljes módosított szöveget kell publikálni. Külön kiemeli a székhely változását, mint releváns tényt, személyek kinevezése, visszahívása, kiválása, akik a társaságot képviselik, illetve részt vesznek a társaság irányításában, felügyeletében, évi zárszámadás az egyes tagállamok joga szerint megkövetelt formában, társaság megszűnésével kapcsolatos körülmények.10 Hitelezővédelmi okokból praktikus lenne kötelezően előírni a társaságok mindenkori bankszámla-számainak a cégjegyzékben való nyilvántartását is. A társaság képviseletének jogából három vonatkozást szabályoz : azon személyek, akik a társaság alapítása és bejegyzése között a társaság nevében jogcselekményeket végeztek, bármilyen jognyilatkozat esetén a kötelezettségekért korlátlanul és egyetemlegesen felelnek, feltéve, hogy a társaság a kötelezettségeket nem veszi át, illetve ha mást nem kötöttek ki a 3. személyekkel (e rendelkezés célja a lehetséges legnagyobb mértékben korlátozni annak lehetőségét, hogy a társaság nevében tett kötelezettségvállalások utóbb érvénytelennek minősüljenek), képviseletre jogosult személyek adatait érintő hibák 3, személyekkel szemben csak akkor érvényesíthetők, ha a hibáról a jogviszony létrejöttekor tudtak, igazgatási tagok, ügyvezetők képviseleti joga korlátlan és korlátozhatatlan ( teljes körű képviselet elve ). Az angol társasági jog pragmatikus okokból a társasági titkárt (secretary) is felruházza ügyletkötési jogkörrel, így a társaság ügyeiben ipso iure képviselőként jár el, nincs szükség eseti meghatalmazásra. A képviseleti jogosítvány tehát nem korlátozható - kivétel az ún. közös képviselet -, és nem is érvényesíthető 3. személlyel szemben. A társaság szerveinek aktusai akkor is kötelezőek, ha nincsenek összhangban a társaság eredeti céljával ( relatív jogképességtől az abszolút felé tolódás ). Ez alól kivétel, ha a szerv hatáskörét túllépve jár el, illetve, ha bizonyítja, hogy az üzletfél tudott, vagy tudnia kellett volna a hatásköri túllépésről. Azon ügyletek esetén, amelyeket a nyilvánosságra hozatalt követő 16 napon belül kötöttek, a társasági iratokra és aktusokra nem lehet hivatkozni 3. személyekkel szemben, ha bizonyítani tudja, hogy lehetetlen volt számára a nyilvánosságra hozatalról való tudomásszerzés. Sajátos probléma, ha a nyilvántartásban és a sajtóban közöltek eltérnek. Ekkor a társaság 3. személyekkel szemben nem hivatkozhat a lapban publikáltakra, az érintett külső személy ugyanakkor "építhet" a sajtóban közöltekre, kivéve, ha bizonyítható, hogy tudott a nyilvántartásban szereplő adatokról. Itt tehát a két közzétételi lehetőség ellentmondását a jóhiszemű személy védelmével oldják fel. Az irányelv harmadik része a semmisség kérdésével foglalkozik, és meghatározza azon feltételeket, melyek esetén a bíróság kimondhatja ítéletével a társaság nem-létezését. E téren korlátozza a semmisségi okokat, határt szab a semmisségi igények érvényesíthetőségének, és limitálja a semmisség11 jogkövetkezményeit. A semmisségi okok taxatíve felsorolása lehetőséget ad az alapításkor elkövetett súlyos jogsértések szankcionálására, ugyanakkor meghiúsítja, hogy bármilyen formai kifogás a társaságalapítás semmisségére vezessen. Ezzel a társasággal szerződők esetleges bizonytalanságát oszlatja el. A társaság semmisségének megállapítása két jogkövetkezményt von maga után : először is a társaság felszámolását, másrészt azt, hogy e tény nem érinti a már meglévő jogokat és kötelezettségeket, így az alaptőke befizetésének kötelezettsége a tartozások fedezésének mértékéig fennmarad. A XI-es irányelv tulajdonképpen az I-es kiegészítése. Általános indoklása célként a letelepedési jog gyakorlásának megkönnyítését rögzíti. Egy hazai társaság letelepedési jogát egy másik államban leányvállalat alapításával, vagy fióktelep, fiókintézet létrehozásával gyakorolhatja. ( A leányvállalat a fogadó állam joga szerinti valamely társasági formában alapítanak, s így az adott állam társasági jogának van alárendelve, rendszerint jogi személy, a fióktelep azonban nem az. A leányvállalat saját nevében végez jogcselekményeket, a fióktelep viszont alapító vállalata nevében teszi ezt.) A korábbi koordináció - mely csak a társaságokra vonatkozott, nem vonta hatálya alá a fióktelepet - eltéréseket eredményezett a publicitás területén a leányvállalattal, illetve a fiókteleppel "operáló" társaságok között. A leányvállalatok közzétételi kötelezettségét a közös piaci irányelvek szabályozták, a fióktelepekét pedig gyakorlatilag az eltérő rendezést nyújtó belső jogi szabályozáson kiül semmi. E különbségek zavaró hatását próbálja a XI-es irányelv kiküszöbölni. Főszabály, hogy a fióktelep székhelyén valamennyi, a fióktelepre vonatkozó adat közzéteendő, melyeket az alapító közzétett, az alapítóra vonatkozó tények ügyében azoknak csak fellelési helyére kell utalni. Ez alól kivétel a zárszámadás, illetve a bejegyzéskor publikálni szükséges, az alapító vállalat képviseletére jogosultak neve és adatai. Az I-es irányelvvel való hatékonyabb összhang megteremtése érdekében az 1988-as - szinte évente módosított - cégeljárási törvényerejű rendelet helyett egy stabil, átfogó új cégtörvényre lenne szükség. II/2. Tőkevédelem (77/91/EGK) A II-es - ún. tőkevédelmi irányelv ban született, és a részvénytársaságok alapításának és alaptőkéjük védelmének problémájával foglalkozik. Célja az Rt alapításakor, valamint az alaptőke emelése és csökkentése során a részvényesek és hitelezők számára a védőrendelkezések minimumának biztosítása. Első része az alapításkor döntő jelentőségű adatok, tények közzétételével foglalkozik : társaságot jellemző legalapvetőbb tények, közvetlenül az alaptőkét érintőek, részvényekre vonatkozó adatok, végül a12 "személyi rész", ahol a tevékeny személyek adatait, számát stb. kell közzétenni. Második fele tartalmazza a tőkevédelmi rendelkezéseket, összesen hét ilyen jellegű kérdést : 1. egyszemélyre csökkent társaság : az Rt egyszemélyes társasággá válása nem eredményezi automatikusan annak megszűnését. A tagállamoknak elő kell írni, hogy bizonyos határidőn belül újabb tag bevonása szükséges, illetve a részvények egy hányadát el kell adni. 2. alaptőke minimál értéke : központi jellegű rendelkezés az alaptőke legkisebb értékének ECU-ben való megállapítása (az értéket a törvénybe foglaláskor érvényben lévő árfolyam alapján kell kiszámolni). Nálunk ez az érték 10 millió Ft-nál van megállapítva 3. alaptőke összetétele : dologi betétként csak olyan vagyontárgy jöhet szóba, amelynek értéke pontosan meghatározható. Ezt egy vagy több független szakértő vizsgálja és beszámolót is ír (I-es irányelvnek megfelelően közzé kell tenni). Az alapítástól számított 5 éven belül kötelező a teljes szolgáltatás, de alapításkor az alaptőke 25%-át. A magyar szabályozás némiképp ellentmondásos e kérdésben. A GT. 262 (2) bekezdésének c, pontja szerint ugyanis bejegyzésre az alaptőke 30%-nak befizetésekor kerülhet sor. Az alaptőke azonban pénzbeli és nem pénzbeli ( apport ) hozzájárulásból állhat. Ennek arányát a GT. 251 (2) bekezdése a következőképpen határozza meg : a pénzbeli hozzájárulás az alapításkor nem lehet kevesebb az alaptőke 30%-nál, illetve 5 millió Ft-nál (30%-nak a 30%-a az eredeti összeg 9%-a). Ezzel szemben a GT. tartalmaz két kedvezményt a készpénzzel teljesítők számára : a 254 (2) bekezdésének értelmében a jegyzési ív aláírásakor a jegyzett összeg legalább 10%-t kell befizetni, a 257 (3) bekezdés szerint pedig az alakuló közgyűlés megnyitásáig a jegyzett részvények névértékének 30%-ra kell kiegészíteni a befizetést. Ezen ellentmondást elkerülendő érdemes lenne az apporttal történő teljesítést és a készpénzzel eszközöltet azonos értékű befizetésnek minősíteni. Az irányelv célja : az értékvizsgálatot ne lehessen megkerülni oly módon, hogy a társaság dologi betétként saját alapítóinak vagyontárgyait szerezze meg. A GT. szabályozási köre nem említi azt, hogy apport csak biztos értékmeghatározás esetén vehető az alaptőkébe, hanem csak az értékmegállapítást, illetve azokat az adatoknak a közzétételét teszi kötelezővé, amelyeknek alapján a tevékenység lezajlott. Könyvvizsgáló által megállapított érték csak egy irányban - felfelé - kötik az alapítókat, kisebb értéket megállapíthatnak (alulértékelés lehetősége ). 4. osztalékfizetés : az osztalék a részvényes, mint tulajdonos befektetésarányos részesedése a társaság által realizált éves eredmény felosztásra kerülő hányadából, tehát profit függvénye, kivéve, ha alaptőke leszállítást határoz el a társaság. Osztalék nem fizethető, ha az évi13 zárómérleg alapján a társaság nettó aktív vagyona nem éri el az alaptőke és a törvényes, valamint az alapszabály által előirt tartalékok együttes értékét. Az osztalék összege pedig nem haladhatja meg az előző év nettó nyereségét. A kommentár szerint nem illeti meg az osztalékhoz való jog a részvényest - többek között - akkor, ha a társaság adott évben nem ért el nyereséget, és felosztható alaptőkén felüli vagyona nincs. Itt erősödik tovább, hogy a direktíva szűkíti az az osztalékfizetés lehetőségét. Ha valamelyik tagállam joga osztalékelőleg-fizetést engedélyez, időközi mérleget kell felállítani, mely kimutatja, hogy az ehhez szükséges nyereség rendelkezésre áll. 5. a társaság saját részvényeinek jegyzése illetve megszerzése : saját részvény megszerzésének kell tekinteni Rt által a társaság részvényeinek lejegyzését, megszerzését vagy ilyen részvények birtoklását a másik olyan társaság által, amelyben az Rt közvetlenül, vagy közvetve a szavazati jogok többségét birtokolja, vagy amely felett közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorol. Saját részvény megszerzésével egyenértékű az is, ha a saját részvényt maga a társaság vagy valamely a saját nevében, de a társaság számlájára eljáró személy zálogba veszi. Az irányelv a saját részvény vételének lehetőségét kizárja, illetve csak nagyon kivételesen és szűk korlátok között engedélyezi (ez megfelelően irányadó a Kft-üzletrész szerzésére is). Alapszabályként tilos, ha azonban valamely tagállam joga ezt megengedi, úgy az irányelv ezen esetekre minimumfeltételeket állít fel. Ilyen feltétel a közgyűlés jóváhagyó határozata (ennek a mi törvényünkbe való felvétele indokolt lenne). E határozatnak ki kell terjednie a tervezet részletes feltételeire. A vázolt rendelkezések betartásáért az igazgatóság felelős, és az ezektől való eltérés a tagállamok törvényhozói számára csak két esetben lehetséges: ha a saját részvény megszerzése a társaságot közvetlenül fenyegető súlyos kár elhárítása érdekében szükséges, illetve ha olyan részvényekről van szó, amelyeket a társaság munkavállalóinak vagy valamely a társasággal összefüggő társaság munkavállalóinak történő kiadás céljából szerez meg a társaság. Ezenkívül nem kell alkalmazni e fent említetteket a direktíva által felsorolt 8 részvénytípus esetében. Ezeket azonban - az alaptőke leszállításának végrehajtásaként létrehozott részvények kivételével - a megszerzésüktől számított 3 éven belül el kell idegeníteni, kivéve ha együttes névértékük a jegyzett alaptőke 10%-át nem haladja meg. Az irányelv a magyar szabályozáshoz képest szigorúbb követelményeket támaszt : a megszerzett részvények névértéke nem lehet több 10%-nál - az irányelv szerint -, ami kevesebb, mint a hazai 1/3-ra való maximálás. A tiltó rendelkezések ellenére történő felvásárlásnak a szankciói, illetve jogkövetkezményei a következők : bizonyos határidőn belül a részvényt el kell adni, azon túl14 a részvény semmis, e határidőn belül a szavazati jog nem gyakorolható. Az érvényesen megszerzett saját részvények elidegenítésére vonatkozóan az irányelv sem kötelezettséget, sem pedig időhatárt nem állapít meg a GT.-vel ellentétben. Nem rendelkezik a GT. arról az esetkörről sem, amikor valamely 3. személy a társaság részvényeit úgy szerzi meg, hogy saját nevében, de a társaság számlájára jár el. A direktíva szerint ekkor a jegyzés úgy tekintendő, hogy az a a társaság számlájára történt. 6. alaptőke-emelés : ennek a szabályozása nagyon fontos, mert mind kifelé (hitelezővédelem), mind befelé (kisebbségi részvényesek védelme) jelentős hatással van. Az alaptőke-emelés ugyanis az addigi erőviszonyokat felboríthatja, a társaság külső, piaci megítélését jelentősen módosíthatja. Az irányelv ennek megfelelően rendezi a hatáskör kérdéseit, főszabályként a közgyűlés jogosítványaként rögzíti, mégpedig minősített többségű határozatot megkívánva. Az erre vonatkozó magyar szabályozás : ha az alapító okirat ennél szigorúbb rendelkezést nem tartalmaz, legalább 3/4-es szótöbbséggel lehet csak határozatot hozni tőkeemelés esetén. A közgyűlés felhatalmazhatja az igazgatóságot saját hatáskörében végrehajtható alaptőke-emelésre, meghatározott összeg keretén és 5 éven belül. A felhatalmazás célja az eljárás gyorsítása. Alaptőke-emelésnél a részvényesek elővételi joggal rendelkeznek tőkerészesedésük arányában (átalakítható kötvény kibocsátásánál is). A GT. szerint a közgyűlés 3/4-es szótöbbséggel dönthet a már meglévő részvényesek elővásárlási jogáról az újonnan kibocsátandó részvények tekintetében. Ehhez képest az irányelv a már meglévő részvényesek elővásárlási jogát alaptőke-emelés esetére főszabályként kezeli, és az attól eltérést tekinti speciális esetnek. Ezt a jogot még az alapító okirat sem korlátozhatja, csak a közgyűlés - 2/3-os többséggel -, vagy az igazgatóság, ha felhatalmazása erre is kiterjed. A részvényvásárlásra való felhívást, illetve az elsőbbségi jog gyakorlásának határidejét - az I-es irányelvnek megfelelően - hivatalos lapban közzé kell tenni. A GT.-nek a részvénytársaságokra vonatkozó kógens szabályozása csak az alaptőke-emelés esetére teszi lehetővé részvényekre való elővásárlási jog kikötését, ugyanakkor a gyakorlati üzleti életnek - főleg angolszász hatásra - jelentős érdeke fűződik ahhoz, hogy lehetőség nyíljon részvényekre érvényesen és végrehajthatóan kiköthető elővásárlási jog alapítására. 7. alaptőke-leszállítás : erre két esetben kerülhet sor. Az első az ún. nominális tőkeleszállítás, ha mérleghiány van. Erre akkor van szükség, ha tartalékaival nem képes fedezni az éves veszteséget. Gyakran alkalmazzák szanálandó társaságoknál. A másik típus az ún. tényleges alaptőke-csökkentés, melynek tőkefelesleg az oka. Az így nyert összeget a részvényesek között osztják fel. Az irányelv ezt a közgyűlés15 hatáskörébe utalja, ECU alá való leszállítás azonban tilos. Ez az érték nálunk 10 millió Ft-nál realizálódik. Azon hitelezők, akik követelései az alaptőke-leszállítást megelőzően keletkeztek, de még nem esedékesek, biztosítékot követelhetnek (hasonlóan nálunk is). Amíg a biztosítékot a társaság nem nyújtja a tőkecsökkentés nem hatályos. A direktíva a GT. szerinti szabályozáshoz képest egyfajta alternatívát nyújt, amikor lehetővé teszi, hogy ezt a jogot kizárják, ha a hitelező már megfelelő biztosítékkal rendelkezik, vagy a társaság vagyonát tekintetbe véve ez nem szükséges. Technikailag a csökkentés a részvények névértékének leszállításával, részvények összevonásával, illetve bevonásával történhet. II/3. Rt szervezeti felépítése ( 1972 ) Az V-ös irányelv - mely az Rt szervezeti felépítéséről szól - az összes közül az egyik legvitatottabb, éppen ezért el sem fogadott. Fakultatíve szabályozza a német mintájú kettős és a francia-angol típusú egységes rendszert, és elrendeli, hogy a tagállamok kötelesek bevezetni a náluk nem létező modellt. Meghatározza a közgyűlés, az igazgatóság, a felügyelő szerv, illetve az egységes igazgatótanács jogkörét. Öt egymással egyenértékű, választható modellt állit fel az együttdöntési ( részvételi ) jogok biztosítására és gyakorlására. A munkavállalók érdekképviselete csak az 1000 főt meghaladó társaság esetén jöhet szóba, ez alatt ugyanis a közgyűlés választja a felügyelő bizottságot. Az 5 modell tehát : a felügyelő tanács tagjait maximum 2/3 arányban a közgyűlés, minimum 1/3 és maximum 1/2 arányban a munkavállalók választják. A GT. 13 szerint, ha a közös vállalatnál, Kft-nél és az Rt-nél a főfoglalkozású dolgozói létszáma éves átlagban meghaladja a kétszáz főt, akkor a dolgozók maguk közül választhatják a felügyelő bizottság tagjainak az 1/3-t (participációs fb.). a közgyűlés, vagy annak erre a célra kijelölt bizottsága, illetve a munkavállalók képviselője kifogást emelhet alkalmatlanság, vagy a társaság érdekeinek veszélyeztetése ügyén, amit a bíróság bírál el (holland minta, elnevezése kooptáció). elkülönült munkavállalói érdekképviseleti szerv - "pót" vagy "árnyék" felügyeleti szerv -, melyet tájékoztatási jog illet meg az igazgatással szemben. Átmeneti formának tekinthető, megkönnyítheti az együttdöntési jogosítványok fokozatos bevezetését.16 a munkavállalók részvételi jogait a társaság és a munkavállalók - illetve ezek képviselői - által kialkudott tarifaszerződések szabályozhatják (kollektív tarifaszerződés). A szerződésnek az előző pontban említett közreműködési és tájékoztatási jogok meglétét kell minimalizálja. utolsó lehetőség opció arra nézve, hogy bármely előző esetben a munkavállalók többségi határozattal dönthet arról, hogy nem vesznek részt a felügyelő tanács megválasztásában, illetve a vállalati döntések meghozatalában. Közelebbről a - Németországban és Hollandiában érvényesülő - kettős, duális ( two tier system ) vezetés az operatív rányitás és a felügyelet szervezeti szétválasztásán alapul. Az igazgatóság tagja csak természetes személy lehet, a tagállam engedélyével azonban kinevezett állandó képviselő révén jogi személy is lehet, melynek jogköre megegyezik a többi tagéval. Az igazgatóságot a felügyelő tanács nevezi ki. A tagság a két szervben összeférhetetlen és korlátozott időre szól (6 évre, de ez meghosszabbítható). A vezetők díjazását a két szerv önmaga számára nem állapíthat meg. Az igazgatóság tagjai - ezentúl - a felügyelő tanács hozzájárulása nélkül nem végezhetnek semmilyen tevékenységet más vállalatnál. Utóbbi engedélye esetén arról a közgyűlés haladéktalanul értesítendő. A vezető szervek tagjainak érdekeit érintő szerződésekhez a felügyelő szerv hozzájárulása szükséges. Az igazgatóság köteles 3 havonként jelentést, az üzleti év végét követő 5 hónapon belül az éves mérleg és a gazdasági beszámoló tervezetét a tanács elé terjeszteni. A tanács előzetes jóváhagyása szükséges a következő esetekben : vállalat vagy annak jelentős részének bezárása, székhelyének áthelyezése vállalat tevékenységi körének jelentős szűkítése vagy bővítése szervezeti felépítésben végrehajtott jelentékeny változtatások tartós vállalati kooperációk megkezdése, befejezése. Az igazgatóság tagjait a tanács hívja vissza. A vezetőknek a társasággal, részvényesekkel illetve a hitelezőkkel szembeni polgári jogi felelőssége a belső jog alapján alkalmazandó. Felelősségük korlátlan és egyetemleges. 5%-os vagy ECU-t meghaladó részesedéssel rendelkező részvényes a társaság nevében pert indíthat. Az egységes ( monisztikus ) rányitás lényege a vezetés és ellenőrzés egy szervben való koncentrálása, mely Franciaországban, Belgiumban, Olaszországban illetve Nagy-Britanniában került alkalmazásra. Az igazgató tanácsban ügyvivő és nem ügyvivő - ellenőrző - tagok működnek, az előbbieket az utóbbiak nevezik ki, akik száma meg kell hogy haladja az ügyvivőkét és hárommal oszthatónak kell lennie - a munkavállalók 1/3-os képviselete17 érdekében. Az együttdöntési modellek itt is alkalmazhatók a kooptáció kivételével. Az irányelv a közgyűléssel kapcsolatos kérdéseket is rendezi : a közgyűlés évente egyszer köteles ülésezni, de az igazgatóság bármikor összehivatja, illetve az 5%-os vagy ECU-t meghaladó részesedéssel rendelkező részvényes kezdeményezheti ennek összehívását. A közzététel és a közgyűlés között - az I-es irányelvnek megfelelően - 3 hétnek legalább el kell telnie ( a napirend kiegészítését a közzétételtől számított 7 napon belül lehet eszközölni ). valamennyi részvényes, aki eleget tett az alapszabályban előirtanak jogosult részt venni vagy képviseltetni magát a közgyűlésen ( a képviseletre jogosultak köre szűkíthető, de egy részvényes egy másikkal képviseltetheti magát ). A képviseleti meghatalmazás során a képviselt részvényes érdekei szerint kell eljárni, amihez a közgyűlés tájékoztatási kötelezettsége nyújt segítséget. a részvényes joga a névértékhez kötődik. Az alapszabály által azonban a különleges előnyöket nyújtó részvények szavazati joga korlátozható vagy kizárható. Összeférhetetlenségi okok miatt meghatározott esetekben a részvényes nem szavazhat. Semmis az olyan szerződés, mely alapján egy részvényes kötelezi magát, hogy előnyök ellenszolgáltatásaként szavaz vagy nem szavaz. a határozathozatalhoz abszolút többségre van szükség, kivétel a vezető szervek tagjainak és a számvizsgálóknak a választását, mert ezek esetén minősített többségre van szükség (kvalifikált többség kívánalmát egyéb kérdésekben a belső jogra bízza az irányelv). alapszabály módosításáról csak a közgyűlés dönthet, melyhez 2/3-os minősített többségre van szükség, de ha az alaptőke 50%-a képviselve van, úgy abszolút többség is elegendő. közgyűlés határozatát semmisnek akkor tekinthetik : ha a közgyűlést nem megfelelően hívták össze, a napirendet nem tették közzé, részvényes jogtalanul vett részt, valamely részvényes nem élhetett tájékoztatási jogával, megsértették a szavazati jog gyakorlását. Bármely sértett 3 hónapon, legfeljebb 1 éven belül pert indíthat. Végül a IV-es irányelv (78/660/EGK) kiegészítésként rendelkezéseket tartalmaz a mérleg jóváhagyása, vizsgálata és a számvizsgálók függetlenségének kérdésében. Az V-ös irányelv elfogadása nagy változást rejt magában az európai társasági jogok számára - Németország kivételével, ahol többnyire változatlan marad a rendszer. E javaslat biztosítaná más tagállamokban szabályozott, gyakorlatban kipróbált jogintézmények alkalmazását, ennek lehetőségét, még olyan közegben is, ahol ennek hagyományai nincsenek.18 II/4. Konszernjog (1984) A következő egységben a IX-es - konszernjogról szóló - és a XIII-as - nyilvános felvásárlási ajánlatról szóló - irányelveket tárgyalom, melyek szintén nem kerültek elfogadásra. A szabályozás sok hasonlóságot mutat a német konszernjoggal, hiszen az EU tagállamok közül csak Németországban van e terület kodifikálva. Az első - IX-es - irányelv 4 kérdésre épül : 1. - legitimálja az uralkodó vállalat jogát a függő vállalattal szemben, a konszern érdekei megelőzik a tagvállalatok érdekeit. A javaslat szerint : az uralkodó vállalat rányitási jogkörét a "lelkiismeretes igazgatás gondosságával" a konszern érdekében kell gyakorolni, 2. - megengedi a pénzügyi eszközök mobilizálását a konszernen belül, 3. - kisebbségi részvényesek érdekeinek védelme (részesedésük független legyen a társaság eredményétől, végkielégítés - kiválás - vagy kárpótlás - kompenzáció - útján), 4. - függő vállalat hitelezőit érintő érdekek védelme (egyik legnehezebben megoldható probléma : az uralkodó vállalat mennyiben felelős a függő vállalat tartozásaiért). Egységes konszern-definíció nem alakult ki a tárgyalások során, ezért az irányelv bizonyos tényállások megléte esetén tekint egy szervezetet (faktikus) konszernnek : az anyavállalat jogában áll a leányvállalat igazgatása vagy felügyelő tanácsa tagjainak kinevezése, visszahívása, és egyidejűleg részvényes a leányvállalatban, az anyavállalat rendelkezik a leányvállalatban a szavazati jogok többségével, az anyavállalat részvényese a leányvállalatnak, és kizárólag szavazati jogának gyakorlása révén nevezték ki a leányvállalat vezető szerveinek tagjait, az anyavállalat részvényese a leányvállalatnak, és a többi részvényessel kötött megállapodás alapján egyedül rendelkezik a leányvállalat szavazati joga felett. A javaslat a szerződéses konszernt helyezi előtérbe - hiszen az uralmi szerződést szabályozza először - a vállalati összefonódások áttekinthetősége érdekében, ösztönözve a részvényeseket, hogy jogilag legálissá tegyék viszonyukat. Ezentúl biztosit védelmi jellegű rendelkezéseket : részesedés19 közlése és közzététele, függőségi beszámoló, belső felelősség, külső felelősség és a kisebbségi részvényesek védelmének szabályozása révén. Ezek részletesebben : garanciális szabály, hogy az alárendelt társaság, annak részvényesei és hitelezői tudomást szerezzenek a konszern létrejöttéről. Ha egy természetes vagy jogi személy egy társaság alaptőkéjének 10%-át jelentő részvényparkettet szerez, két héten belül értesíteni kell a társaságot (további 5%-os növekedés vagy a részesedés 10% alá csökkenése esetén ugyanez a szabály érvényesül). Az említett 10%-ba beletartoznak azok a részvények is amelyek egy olyan személy tulajdonában vannak, aki a részvényt saját nevében, de más számlájára szerzi meg (stróman). A részesedés közléséig a részvényes nem élhet részvényei adta jogaival. az alárendelt társaság igazgatóságának minden üzleti évre külön jelentést kell készítenie, amely összefoglalja az anya- és a leányvállalat közötti közvetlen és közvetett kapcsolatok terjedelmét és intenzitását, meghatározza a függőség fokát. Különösen az olyan jogügyletek, amelyek kockázatot jelentenek vagy eltérnek a társaság szokásos üzleteitől (nehezen lehet megkülönböztetni őket). A függőségi beszámolót a leányvállalat zárszámadását ellenőrző számvizsgáló kontrolálja, majd az igazgatóság az ellenjegyzett beszámolót közzéteszi. E beszámoló készítése csak a faktikus konszernek számára kötelező. az uralkodó társaság felel a leányvállalattal szemben minden olyan kárért, amelyet utasítási jogkörében, a "gondos és lelkiismeretes igazgatás" követelményének megszegésével okozott. A függő társaság vezetői e károkért nem felelnek, pedig közvetlenül ők okozták az utasítás végrehajtása során. A faktikus konszerneknél az a vállalat, amely egy másik tényleges irányítójaként működik, felel minden, a beavatkozásokból eredő és az irányítás hibájára visszavezethető kárért. e kérdésben nincs eltérés a két konszerntípus szabályozása között. Az uralkodó társaság korlátlanul felel a függő társaságnak a szerződés megkötése előtt és után keletkezett valamennyi tartozásaiért, de a hitelező a mögöttes fedezetet csak a leányvállalat késedelembe esése esetén veheti igénybe. Az anyavállalatnak tehát mögöttes, de korlátlan a felelőssége, a hitelező pedig a csődeljárás kérelme helyett közvetlenül az anyavállalathoz fordulhat. az uralmi szerződésben biztosítani kell a függő társaság szabad részvényeseinek választási jogát : az anyavállalat átveszi a részvényeket vagy évi kártalanítást (kompenzációt) fizet. Az anyavállalat köteles ajánlatot tenni a külső részvényeseknek részvényeik megvételére, ezzel biztosítva nekik a társaságból való20 kiválás lehetőségét. Ha az uralkodó vállalat önálló, akkor ellenértékként felkínálhatja saját részvényeit is (részvényátváltás), ha nem az, akkor anyavállalata részvényeit. Mind a részvénybecserélés, mind a kártalanítás esetén független szakértő vizsgálja, hogy az arány, illetve az összeg megfelelő-e. A szerződéses és a faktikus konszern mellett még két speciális konszernfajtáról is beszélnünk kell. Az egyik az egyoldalú nyilatkozattal alapított konszern, ahol egy Rt egy másik társaságban közvetlenül vagy közvetve 90%-os vagy ennél magasabb részesedést szerez, és e társaság igazgatóságához intézett egyoldalú nyilatkozatával hozza létre a konszernkapcsolatot. Itt tehát szerződés nélkül jön létre az uralmi helyzet, és az "anyavállalat" egyoldalúan diktálhatja a feltételeket. A másik típus a mellérendelő (horizontális) konszern. Itt szerződésben több független Rt megállapodik, hogy egységes vezetésnek vetik alá magukat anélkül, hogy köztük hierarchikus kapcsolat jött volna létre egyben. A XIII-es irányelv szorosan kapcsolódik a fent vázolthoz, mert gyakorlatilag annak kiegészítője. A konszernképzés egyik lehetséges formája ugyanis a társaság részbeni-egészbeni felvásárlása, amit a már bemutatott irányelv nem érint. Egyes tagállamok részletesen szabályozzák a felvásárlást (pl. Anglia: take over birds), máshol azonban egyáltalán nem. E különbséget akarta kiküszöbölni az irányelv, mely az Rt-ket és a Brt-ket érinti. A XIII-as irányelv tehát a konszernképződés első mozzanatát ragadja meg. Aki egy társaság meghatározott százalékát meg akarja venni - ami a más, birtokában levőkkel együtt vagy önmagában a szavazatok meghatározott hányadát biztosítja, de 1/3-nál nem nagyobb -, a társaság valamennyi értékpapírjára kiterjedő felvásárlási ajánlat megtételére köteles. Ez az ún. front-end loaded offers, amely a spekulatív részajánlatok megakadályozására szolgál. Az 1/3 az a küszöbérték, amellyel az ajánlattevő ún. korlátozó minoritáshoz jut, ami egy sor fontos határozatnál döntő jelentőségű. A részvényesek lehető legnagyobb informáltsága végett a felvásárlónak alapító okiratot kell kiállítania és közzétennie, amely az üzlet valamennyi feltételét tartalmazza. A tagállamoknak a biztonság érdekében hatóságot kell kijelölnie a felvásárlás ellenőrzésére, ami legtöbbször a versenyellenőrző hatóság. Ugyancsak biztonsági okokra vezethető vissza az ajánlat visszavonásának szűk körre való szabása. Az irányelv ezenkívül leszögezi a részvényesek egyenlő elbírálásának elvét (pl. a parkettprémiumnál és az ajánlattétel módosításánál). Ez az irányelv tehát a részvénytársaságok összefonódásának problematikáját érinti, ami a konszernek esetén komoly gondot okozhat. A konszern ugyanis, mint soktestű szövetség szétfeszíti a társasági jog kereteit. Több megjelenítése
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben Európai részvénytársaság (ERT)
Az alapszabályról szóló rendelet és irányelv a munkavállalói részvételről (2001.10.08 / 3 éves transzpozíció) Miről szól ez az európai jogi forma? Alapítási formák Alapszerkezet Szervek Munkavállalói részvétel Részletesebben 9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA.
9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben Részvénytársaság. A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű
Állami Nyomda Nyrt. Közgyűlési előterjesztés Az Állami Nyomda Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Rendkívüli közgyűlése Budapest, 2008. december 15. 1 Állami Nyomda Nyrt. Közgyűlési előterjesztés Napirend Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben b) változásokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratát: 1.1. A társaság cégneve:... Zártkörűen Működő Részvénytársaság
Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, szerződésminta alkalmazásával a következők szerint állapítja meg Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Murakeresztúr Község Önkormányzati Képviselő-testületének 8/2004. (IV. 16.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben A biztosítás nemzetközi jogi. Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék
10. Elõadás A biztosítás nemzetközi jogi környezete Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék Az Európai Közösség jogi háttere EGK - Római Szerzõdés Gazdasági célok Integráció, Közös piac áruk, Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén
Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén RSM DTM Hungary Adótanácsadó és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. A téma Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc A vállalkozás jellege és üzemelési formái III. 38. lecke Előadás vázlat 1. Közös Részletesebben Módosító javaslat önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokkal kapcsolatos döntések napirendi ponthoz
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben Kezdő vállalkozói aktivitás ösztönzése Vállalkozási jog. Dr. Szalay András munkajogász
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Pénzügyi számvitel IX. előadás. Saját tőke, céltartalékok
Pénzügyi számvitel IX. előadás Saját tőke, céltartalékok SAJÁT TŐKE Áttekintés Mérleg Saját tőke Eszközök Idegen tőke A tulajdonos juttatja A tulajdonos a vállalkozónál hagyja A saját tőke csoportosítása Részletesebben Vállalkozási ismeretek 14.EA
Vállalkozási ismeretek 14.EA A legfőbb szervek és vezetőség A szervezetekre és a tisztségviselőkre vonatkozó szabályok legfőbb szervekre vonatkozó szabályok összehívásukat a tagok kezdeményezhetik évente Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben 7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben MOHL. Mohl Gergely. Saját tőke. (TK 321.-360.o.) 2009. február 10.-11. www.uni-corvinus.hu/szamvitel/mg.html
Mohl Gergely Saját tőke (TK 321.-360.o.) 2009. február 10.-11. www.uni-corvinus.hu/szamvitel/mg.html I. Jegyzett tőke Ebből: visszavásárolt tulajdoni részesedés névértéken II. Jegyzett, de még (-) III. Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben E g y e s ü l é s i S z e r z ő d é s tervezet
amely létrejött egyrészről a E g y e s ü l é s i S z e r z ő d é s tervezet KNYKK Középnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zártkörűen működő Részvénytársaság (székhelye: Tatabánya Csaba u. 19., statisztikai Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben határozati javaslatait részvények és szavazati jogok számára vonatkozó összesítéseket.
Az ALTEO Energiaszolgáltató Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (székhely: 1138 Budapest, Váci út 175., cégjegyzékszám: Cg.01-10-045985) ( Társaság ) Igazgatósága a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet (ideértve egyszemélyes kft. egyszemélyes rt. egyéni cég, egyéni vállalkozó és őstermelőt is) ügyfél nyilatkozata a 2007. évi CXXXVI. Törvény Részletesebben SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár
SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár 2 Tartalomjegyzék 1. Közkereseti társaság szerződésmintája... 3. o. 2. Betéti társaság szerződésmintája... 9. o. 3. Korlátolt felelősségű társaság szerződésmintája... Részletesebben Amennyiben a válasza igen, kérjük válaszát egy külön papírlapon részletesen fejtse ki..
Biztosítási nyilatkozat Felelősségbiztosításához Fontos figyelmeztetés A biztosítási nyilatkozat kitöltése semmilyen formában sem kötelezi a nyilatkozat kitöltőjét, ill az általa képviselt személyeket Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben 5. napirendi pont. Döntés saját részvény megszerzéséről és az Igazgatóság felhatalmazása ennek lebonyolítására
5. napirendi pont Döntés saját részvény megszerzéséről és az Igazgatóság felhatalmazása ennek lebonyolítására Az Igazgatóság javasolja a Közgyűlésnek, hogy a Társaság az alaptőkén felüli vagyonából a Gt. Részletesebben Cégbíróság feladatai CÉGNÉV CÉGNÉVBEN CÉGELJÁRÁS 2015.11.25. CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN
CÉGELJÁRÁS CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN Tvszék, mint cégbíróság 1 2 Cégbíróság feladatai cégbejegyzési (változásbejegyzési) adat)cégjegyzékbe történő bejegyzése, illetve törlése, cégnyilvántartásból Részletesebben Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete
Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól Tápiószecső Nagyközség Önkormányzata Részletesebben Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Működő Részvénytársaság. közgyűlési határozatai
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben A Kft. és az Rt. Dr.Kenderes Andrea 2011. Április 9.
A Kft. és az Rt. Dr.Kenderes Andrea 2011. Április 9. Vagyonegyesítő társaságok Korlátolt felelősségű társaság ( Kft.) Részvénytársaság: Nyilvános alapítsású Rt. ( NyRt.) Zártalapítású (ZRt.) Az Rt. lehet: Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben I. A Pályázó vállalkozás tulajdonosainak vizsgálata az államháztartáshoz kapcsolódás tekintetében.
A pályázó vállalkozás minősítése a kis-és középvállalkozás kedvezményezett helyzetének megállapításához a Bizottság 800/2008/EK rendelete (2008.08.06) valamint a KKV meghatározásáról szóló 2003/361/EK Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV
Nyilatkozat Alulírott,.....(név) részvényes...... (lakcím/székhely) kijelentem, hogy azon részvényekkel, amelyek vonatkozásában jelen nyilatkozat megtételével egyidejűleg tulajdonjogom részvénykönyvbe Részletesebben DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete. az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól
DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselőtestület a helyi önkormányzatokról szóló többször Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben Kiegészítő melléklet az Egyszerűsített éves beszámolóhoz 2010.01.01.-2010.12.31.
Adószám: 18617450-1-11 Bírósági bejegyzés száma: PK.65050/2008 Ister-Granum Korlátolt Felelősségű Európai Területi Együttműködési Csoportosulás 2500 Esztergom, Széchenyi tér 1. Kiegészítő melléklet az Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Társaság 2005. április 28-i évi rendes Közgyűlésére
a Társaság 2005. április 28-i évi rendes Közgyűlésére Tárgy: A 2004. üzleti év lezárása, ezen belül az Igazgatóság, a Felügyelő Bizottság, a Könyvvizsgáló jelentései, a mérleg jóváhagyása, döntés a 2004. Részletesebben Balatonederics Települési Önkormányzat. Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete
Balatonederics Települési Önkormányzat Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben FÖLDES NAGYKÖZSÉG POLGÁRMESTERE 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 5. /Fax: (54) 531 000 ; 531 001 E-mail: foldes.ph@gmail.com. a Képviselő-testülethez
1 FÖLDES NAGYKÖZSÉG POLGÁRMESTERE 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 5. /Fax: (54) 531 000 ; 531 001 E-mail: foldes.ph@gmail.com Iktatószám:.../2015. 12. E LŐTERJESZTÉS a Képviselő-testülethez a Területi- Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés
A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben 2007. április 19. napján 10.30 órakor megtartott éves rendes közgyűlésén. Jelen vannak: a részvényesek és meghívottak a mellékelt jelenléti ív szerint
Jegyzőkönyv mely felvételre került a Graphisoft Park SE Európai Részvénytársaság (a továbbiakban: Társaság) (H-1031 Budapest, Graphisoft park 1., Záhony u. 7.) 2007. április 19. napján 10.30 órakor megtartott Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Jegyzőkönyvi kivonat Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 2015. július 9-ei I. rendkívüli közgyűlésének nyilvános üléséről készült jegyzőkönyvéből. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Részletesebben Összeférhetetlenségi nyilatkozat (természetes személy esetén)
Összeférhetetlenségi nyilatkozat (természetes személy esetén) a Rábaközi Takarékszövetkezettel esetleg fennálló, a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.), Részletesebben III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai
III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai 1 Áttekintés: I. A KÖZKERESETI ÉS A BETÉTI TÁRSASÁG I.1 A közkereseti társaság A.) Lényege B.) A társasági forma sajátosságai Részletesebben A Magyar Nemzeti Bank 10/2015. (VII. 22.) számú ajánlása a kiegészítő szavatoló tőkéről. I. Általános rendelkezések. 1. Az ajánlás célja és hatálya
A Magyar Nemzeti Bank 10/2015. (VII. 22.) számú ajánlása a kiegészítő szavatoló tőkéről I. Általános rendelkezések 1. Az ajánlás célja és hatálya Az ajánlás célja az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben 1968.10.19. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 257. szám
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) bekezdés 1. pontjának való megfelelésről szóló átláthatósági Részletesebben Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben)
ELŐTERJESZTÉS a Budapesti ingatlan Hasznosítási és Fejlesztési Rt. Közgyűlése részére Az ülés időpontja: Az ülés helye: 24. április 26. délelőtt 8,3 óra 2174 Verseg, Fenyőharaszti Kastélyszálló 1. napirendi Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK -
2. számú Melléklet JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK - I. ROMÁNIAI JOGI SZEMÉLYEK A. Részvénytársaságok és egyes állami vállalatok Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Részvénytársaság Kezdő vállalkozások számára kevéssé kedvelt forma a részvénytársaság. Az ebben lévő tulajdon részvényeken alapul, amelyek alapján tulajdonosát vagyoni és tagsági jogok illetik meg. A részvény Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben Pályázat benyújtásához. A jelen nyilatkozatot nem kell kitöltenie a következő szervezeteknek:
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) 1. pontjának való megfelelésről Pályázat benyújtásához I. Részletesebben MUNKASZERZŐDÉS MÓDOSÍTÁSA (1. számú)
6/2014. (I. 16.) határozat 1. sz. melléklete MUNKASZERZŐDÉS MÓDOSÍTÁSA (1. számú) Melyet megkötöttek egyrészről: a BARCIKA ART Kft. (székhely: 3700 Kazincbarcika, Fő tér 5., képviseletében: Kazincbarcika Részletesebben Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Jóváhagyva: 2001. május 03.
A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapítók ezen okirattal kinyilvánítják, hogy az 1989. évi II. törvény és a 2000. évi CXLV. törvény alapján, határozatlan időre jogi személynek minősülő Részletesebben Közgyűlési Határozatok a Graphisoft Park SE (H-1031 Budapest, Graphisoft park 1., Záhony u. 7.)
Közgyűlési Határozatok a Graphisoft Park SE (H-1031 Budapest, Graphisoft park 1., Záhony u. 7.) 2015. április 23. napján 10.00 órakor megtartott éves rendes közgyűlésén meghozott határozatok 1/2015.04.23. Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
ÜGYREND Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12. Tartalomjegyzék 1. A Felügyelő Bizottság működése...3 1.1. Részletesebben Jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságok. Vállalkozási alapismeretek 1. III. Előadás Onyestyák Nikoletta
Jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságok Vállalkozási alapismeretek 1. III. Előadás Onyestyák Nikoletta Korlátolt felelősségű társaság A korlátolt felelősségű társaság (kft.) jogi személyiséggel Részletesebben Előterjesztések és határozati javaslatok a FuturAqua Nyrt. 2014. április 30-án tartandó évi rendes közgyűléséhez
Előterjesztések és határozati javaslatok a FuturAqua Nyrt. 2014. április 30-án tartandó évi rendes közgyűléséhez A FuturAqua Ásványvíztermelő és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (cégjegyzékszáma: Részletesebben Page 1 VÁLLALATGAZDASÁGTAN. Vállalatgazdaságtan. Vállalatgazdaságtan. A vállalkozási formák típusai VÁLLALKOZÁSI FORMÁK
VG Termelésökonómia és enedzsment Tanszék VÁAATGADASÁGTAN VÁAKOÁS FORÁK Tantárgyfelelős/előadó: Prof. Dr. llés B. Csaba egyetemi tanár 2010. A vállalkozás formáját befolyásoló tényezők: ilyen tevékenységet Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Hatályba lépés: 2013..
HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Hatályba lépés: 2013.. TARTALOMJEGYZÉK I. A HTE működése... 3 1. A HTE képviselete... 3 2. Titkárság... 3 3. Ügyvezető Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011 évi CXCV törvény 41 (6) bekezdés, 50 (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011 évi CXCVI törvény 3 (1) 1 pontjának való megfelelésről I Törvény erejénél Részletesebben TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS. ÉARFÜ Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS Az ÉARFÜ Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság társasági szerződésének egységes szerkezetbe foglalásáról, a 17. sz. módosítás Részletesebben NYILATKOZAT. Egyesülés, szétválás ideje: (év) (hónap) (nap)
1. melléklet a 19/2014.(XI. 27.) önkormányzati rendelethez 1 NYILATKOZAT az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben 8/2014. (05.21.) sz. határozat. A folytatólagos közgyűlés napirendje: szabályozása. továbbműködéséről. 9/2014. (05.21.) sz.
A Geo Professional Portfolio Zártkörűen működő Részvénytársaság 2014. május 21-én folytatta a 2014. május 7-én felfüggesztett évi rendes közgyűlését, melyen az alábbi határozatok születtek: 8/2014. (05.21.) Részletesebben Társasági jog Európában
Társasági jog Európában AZ ANGOL TÁRSASÁGI JOG FEJLŐDÉSTÖRTÉNETE A angol társasági jog alapjai 1907-ig a társasági jogi szabályozás a részvénytársaságokra fókuszált Minden egyéb, társasági részesedésről Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
sui generis
bíróság
bíróság


text:
Kvk.I.37.226/2015/2. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.I.37.226/2015/2. számú határozat
Kvk.I.37.226/2015/2.szám
A Kúria a dr. …. Ügyvédi Iroda által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság 2015. február 12-én kelt 17/2015. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat folytán meghozott Kúria Kvk.I.37.191/2015/3. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz eljárás során keletkezett Alkotmánybíróság IV/614/2015. határozata alapján meghozta az alábbi
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 17/2015. számú határozatát megváltoztatja és megállapítja, hogy a kérelmező a „A FIDESZ-nek van tizenegy jelöltje tizenegy különböző mezben. Kamujelöltekkel és az ellenzéki szavazók megosztására készülő kalandor(ok)kal állt fel a FIDESZ-es csapat.” kijelentésével jogsértést nem követett el.
A Magyar Munkáspárt a Veszprém Megye 01.számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottsághoz (továbbiakban: OEVB) kifogást nyújtott be a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdés a) és e) pontjában foglalt alapelvek megsértése miatt. Kifogásában előadta, hogy ... független jelölt 2015. február 1-jén Budapesten, a Kossuth téren tartott politikai demonstráción magát egyedüli baloldali jelöltnek minősítette, és a többi jelöltet, köztük a kifogástevőét is hamis színben tüntette fel. Az elhangzott állítások bizonyítására egy linket jelölt meg, melyet azonban az első fokú eljárásban nem sikerült megnyitni, és a videót lejátszani. Emiatt az OEVB a kifogást alaki hibásnak minősítette és a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasította a Ve. 212. § (2) bekezdés b) pontjára hivatkozással.
A fellebbezés folytán eljárt Nemzeti Választási Bizottság (továbbiakban NVB) 2015. február 12-én meghozott 17/2015. számú határozatával a kifogásnak helyt adott és megállapította, hogy … független jelölt a kifogás bizonyításaként megjelölt felvételen elhangzott: „A FIDESZ-nek van tizenegy jelöltje tizenegy különböző mezben. Kamujelöltekkel és az ellenzéki szavazók megosztására készülő kalandor(ok)kal állt fel a FIDESZ-es csapat.” kijelentése valótlan ténymegállapítást tartalmaz, ezért megsértette a Ve. 2. § a) és e) pontjában foglalt, a választás tisztaságának megóvása, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás választási eljárási alapelveket. A jogsértőt eltiltotta a további jogsértéstől.
Döntésében kifejtette, hogy a kifogás tartalmazott minden, a Ve. 212. § (2) bekezdése szerinti kötelező tartalmi elemet, az érdemben vizsgálható volt, annál is inkább, mert a hivatkozott linken a rendezvényről készült videó megtekinthető és értékelhető volt. Ami a kifogás érdemi részét illeti, rögzítette, hogy a határozat rendelkező részében szereplő idézet alkalmas a már hivatkozott alapelvek megsértésére. Kifejtette, hogy a következetesen alkalmazott joggyakorlat szerint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás, valamint a választás tisztaságának megóvása alapelvek sérelme akkor állapítható meg, ha a választásban résztvevők a választással kapcsolatos jogaikat, így a kampányhoz való jogukat oly módon gyakorolják, hogy valótlan tények állításával vagy egyes tények elferdítésével megkísérlik a választókat megtéveszteni és ezáltal ellenfeleik választási esélyeit csökkenteni.
A Ve. alapelveinek megfelelő joggyakorlás akkor valósul meg, ha a választópolgárokat őket érintő minden társadalmi kérdésben a valóságnak megfelelően tájékoztatják. A vélemény önmagában nem vezet az alapelvek sérelmére, de a valótlan tartalmú tényállítások már alkalmasak arra, hogy megtévesszék az állampolgárokat. A kérelmező azáltal, hogy saját magán kívül az összes nyilvántartásba vett jelöltet a FIDESZ – Magyar Polgári Szövetség jelöltjeként nevezett meg politikai és választójogi értelemben azonosította e jelölő szervezettel. A kérelmező kijelentései a véleménynyilvánításon túl olyan ténymegállapítást tartalmaznak, amely eltér a valóságtól.
A Nemzeti Választási Bizottság döntése ellen a Ve. 228. § (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül kérelmező felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a határozat megváltoztatása és a kifogás elutasítása érdekében. A kérelmező szerint a kérelmezett túlterjeszkedett a kifogáson, mert annak helyes értelmezése esetén kizárólag a Magyar Munkáspárt és jelöltje vonatkozásában lehetett volna dönteni a jogsértésről. Meghatározta azokat a pontokat amelyekben szerinte a kifogástevő állásfoglalást kért. A kifogásból a „fideszes csapat” megjelölés sérelmezése nem olvasható ki, a Magyar Munkáspárt nem kifogásolta a FIDESZ – Magyar Polgári Szövetséggel történő azonosítást, illetve helytelenül került idézésre beszéde és az leírva sem került becsatolásra.
Azáltal, hogy a kérelmezett a fellebbezési eljárásban csatolt DVD felvétel alapján érdemben döntött a kifogásról, megsértette a Ve. 225. §-ban írtakat. Az OEVB indokolása helytálló e tekintetben, a kifogás érdemi elbírálására a megfelelő bizonyíték előterjesztésének hiánya okán nem kerülhetett sor, az a fellebbezési eljárásban nem volt pótolható.
A kérelmező szerint a tényeknek nem felel meg, hogy egyedüli baloldali jelöltnek minősítette magát, illetve a „FIDESZ-es jelöltek” legyőzéséről beszélt volna. A „fideszes kalandor” és „kamujelölt” kifejezések véleménynyilvánítás körébe tartozó megnyilvánulás és nem tényközlés. A kérelmezőnek joga van értékítélet megfogalmazására és az elmúlt idők történései, a jelölés körülményei alapján a kérelmező joggal jutott erre a szubjektív következtetésre a Magyar Munkáspárt jelöltje tekintetében. Olyat pedig nem állított, hogy a Magyar Munkáspárt jelöltje etikátlan, jogszerűtlen módon indulna a választáson. Okszerűtlen az az értelmezés is, hogy kérelmező valamennyi jelölt esetében a FIDESZ jelöltséget állítaná. Csupán azt a politikai véleményét fogalmazta meg, hogy az ellenzéki szavazatok megosztása a FIDESZ politikai érdekét szolgálja. Kúriai döntésre hivatkozva tiltakozott a vitatott közlés ténymegállapításként történő kezelése ellen. Hangsúlyozta azt is, hogy nem a választások által érintett polgárok előtt, hanem Budapesten került sor beszéde elmondására, így ez nem eredményezhette a választópolgárok befolyásolását, ezáltal a választási alapelvek sérelmét. Megítélése szerint a ténymegállapítás fogalmát kiterjesztően értelmezte a kérelmezett, ez sérti az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében rögzített véleménynyilvánítási alapjogot.
X.Y. független országgyűlési képviselőjelölt Kvk.I.37.191/2015. számon iktatott beadványában – már a kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelme benyújtása előtt – az NVB határozatának helybenhagyását kérte.
A Kúria Kvk.I.37.191/2015/3. számú végzésével az NVB határozatát helyben hagyta.
Rögzítette, hogy az eljárásban előtárt adatok és bizonyítékok alapján a felülvizsgálati kérelemben foglalt okokból az NVB határozata nem jogszabálysértő, illetve nem állapítható meg helytelen mérlegelés sem.
A Kúria döntése ellen a kérelmező a véleménynyilvánítás szabadságához való jog sérelmére alapított alkotmányjogi panaszt nyújtott be. Az Alkotmánybíróság 2015. február 24. napján kelt IV/614/2015. számú határozatával megállapította, hogy a Kúria Kvk.I.37.191/2015/3. számú végzése alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette.
A Kúria a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XXIV. fejezete szerinti eljárás alapján Kpkf.IV.37.219/2015/2. számú végzésével a Kvk.I.37.191/2015/3. számú ügyben eljárt tanácsát új eljárásra és új határozathozatalra utasította.
Az új eljárásban a Kúria megállapítja, hogy a felülvizsgálati kérelem érdemi részében alapos.
A kérelmező bizonyíték előterjesztése körében kifejtett érvelése ugyanakkor az alábbiak szerint alaptalan:
Nem tévedett az NVB, amikor a kifogás érdemi elbírálását elutasító OEVB határozattal szemben a közölt „link”-et érdemi elbírálásra alkalmasnak tekintette. Helyesen utalt arra, hogy a bizonyítékok köre nincs taxatíve felsorolva a Ve-ben, és a XXI. században széleskörűen elterjedt az internetre feltett, az interneten megtalálható videofelvétel közlése, szerepeltetése a beadványban elegendő megjelölést tartalmazott a bizonyítás lefolytatására.
A Kúria vizsgálta, hogy a kifogásban, az OEVB határozatában, a fellebbezésben és az NVB határozatában miként jelenítették meg a vitatott linket:
http://mandiner.hu/cikk/20150201_tavasz_jon_orban_megy_elo_kozvetites_a tuntetesrol
OEVB:
„http://mandiner.hu/cikk/20150201 tavasz jon orban megy elo kozvetités a tüntetésrol”
Fellebezés:
http://mandiner.hu/cikk/20150201_tavasz_jon_orban_megy_elo_kozvetites_a tuntetésrol
http://mandiner.hu/cikk/20150201_tavasz_jon_orban_megy_elo_kozvetites_a_...
Ha valaki szöveg, fotó, mozgókép megtekintése érdekében linkre utal, figyelemmel kell lennie arra az alapvető szabályra, hogy szóköz, ékezetes betű nem lehet a linkben.
Megállapítható, hogy a kifogást benyújtó e szabály szerint jelölte meg a linket, de a teljes link aláhúzással történt kiemelés miatt (amit okozhatott a szövegszerkesztő is) a szóköz helyett alkalmazandó „_” jel csak nagyon nehezen látható. Az OEVB határozatban szereplő link megjelölés nem felel meg az internet szabályainak (szóköz és 2 esetben ékezet, „u” helyett „ü”), ilyen formában valóban nem volt megnyitható a link. A fellebbezés nem új bizonyítékot nyújtott, hanem a korábban is helyesen megjelölt linket most aláhúzás nélkül írta, és ugyanazt a tartalmat (a linkről letöltve) DVD-n is csatolta. Az NVB határozata is helyesen tartalmazza a linket, a határozatát nem a DVD-n benyújtott felvételre, hanem a linken elérhető tartalomra alapozta, ekként nem valósult meg a Ve. 225. §-ra alapított jogsértés.
Nem állapítható meg a kifogást előterjesztő kérelmén való túlterjeszkedés sem, mert a kérelmező sem egyes pártok jelöltjeiről, hanem valamennyi, a választáson induló jelöltről fogalmazott meg egységes véleményt, melyet együttesen kellett elbírálni.
Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdés megsértésére alapított alkotmányjogi panasz kapcsán az alábbiakat fejtette ki:
„Az Alkotmánybíróság 1/2013. (I.7.) AB határozata indokolásának [93]-[94] bekezdése értelmében az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében elismert véleménynyilvánítási szabadság kiterjed a választási kampány során a jelöltek és a jelölő szervezetek által folytatott kampánytevékenységre. Ennek egyik eszköze kampánygyűléseken való felszólalás, vagy más, a gyülekezési törvény hatálya alá tartozó rendezvényen való részvétel és megnyilvánulás(beszéd tartása).(...) A választási kampány a közügyek szabad vitatásának egyik, a választójog szabályai körébe vont megnyilvánulása. E nélkül a választópolgárok nem, vagy csak komoly nehézségek árán tudnák eldönteni, hogy kire szavazzanak. A választási kampány során tehát nemcsak egyszerűen a közügyeket vitatják meg az emberek, hanem tájékozódnak annak érdekében, hogy a szavazás napján megfontolt döntést tudjanak hozni. A jelen ügyben ez azért releváns, mert az alkotmányossági vizsgálat tárgyát képező bírói döntés választási kampány során tett konkrét megnyilvánulást érint.
Választási kampányban tipikusan a közszereplők egymás közti kontextusában kell értelmezni és megítélni a véleménynyilvánítási szabadságot, illetve annak korlátait. Ez mindenekelőtt annyit jelent, hogy az egymással versengő jelöltek igyekeznek előnyt szerezni, s ennek elérése érdekében nyíltan és akár kendőzetlenül is megnyilvánulhatnak. Társadalmi érdek, hogy a kampányban nemcsak a közügyeket, hanem az egyes jelöltek alkalmasságát és a jelölő/támogató szervezet programját is megvitassák. Ez alkalmanként kemény verbális csatározásokat is jelenthet, de ez része a kampány során megvalósuló véleménynyilvánítási szabadságnak. Ha jogvitára kerül sor, a bíróságnak az Alaptörvény 28. cikkében foglaltak szerint kell eljárnia, vagyis úgy, hogy a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezzék. A jelen ügyben vizsgált bírói döntés ugyanakkor megragadva a kijelentés direkt tartalmánál, nem vette figyelembe, hogy az indítványozó véleményként fejtette ki mondandóját.”
A Kúriát az Alkotmánybíróság döntése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 39. § (1) bekezdése értelmében köti, attól – még egyet nem értés esetén – sem térhet el.
A IV/614/2015. AB határozat alapján a kérelmező kifogásolt kijelentése véleménynyilvánításnak minősült, ezért jogsértően járt el az NVB, mikor a kérelmezőt elmarasztalta a választás tisztaságának megóvása, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás választási eljárási alapelvek megsértésében.
A fentiekre figyelemmel a Kúria az NVB 17/2015. számú határozatát a Ve. 231. § (5) bekezdés b./ pontja alapján megváltoztatta.
A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt illetéket a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességi eljárásról szóló 6/1986. (VI.26.) IM r. 14. § alapján az állam viseli.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A vád törvényessége - A vád és a bíró kapcsolatát vizsgálta a Kúria joggyakorlat-elemző csoportja | hírek | Jogi Fórum
A vád törvényessége - A vád és a bíró kapcsolatát vizsgálta a Kúria joggyakorlat-elemző csoportja
2014.06. 2. Jogi Fórum / Fábián Erika
Egy büntetőügyben látszólag jól elhatárolható az ügyész és bíró szerepe, az igazság felderítése érdekében azonban a bíróság gyakran túllépni kényszerül a mozgásterét. Az ítélkezés határairól „vád törvényessége” elnevezéssel folytatott elemzést a Kúria.
Márki Zoltán kúriai tanácselnök vezetésével kezdte meg munkáját tavaly az a joggyakorlat-elemző csoport, mely a vád törvényességének kérdéseit vizsgálta, s a Kúria szerepének erősítése mellett az egységes jogértelmezést volt hivatott elősegíteni. A tanácselnök sajtó nyilvános előadáson számolt be a csoport munkájának eredményeiről, a befejezett elemző tevékenység részleteiről.
A témát tekintve sokakban felmerülhet a kérdés, miért kell vizsgálni a vád törvényességét, hiszen a közfelfogásban a vád nem is lehet más, csak törvényes. A régi büntetőjogi szabályaink ismerték a törvényes vád fogalmát, majd a későbbi jogalkotás elhagyta ezt, s 2006-ban került be ismét a büntetőeljárásba. A törvényes vád követelményei - többek között -, hogy csak meghatározott személy ellen indulhat büntetőeljárás, konkrét büntető törvénybe ütköző cselekmény miatt, csak a vádemelésre felhatalmazott személy emelheti a vádat, illetve a bíróság köteles a vádat kimeríteni, de nem terjeszkedhet túl rajta. A bíróság ugyanakkor nincsen kötve az ügyész által indítványozott Btk. szerinti minősítésre.
A vád törvényességének kérdése azonban a gyakorlatban újabb kérdéseket vetett fel, s aktualitását egy korábbi joggyakorlat-elemző vizsgálat is megadta, melynek során a hatályon kívül helyezés kérdését elemezte egy bírói munkacsoport. Olyan gyakorlati kérdések kerültek napirendre, hogy például a bíró mennyire van kötve a vádhoz, mennyire kell ragaszkodnia ahhoz a „hozott anyaghoz”, amit a vád tartalmaz, milyen mozgástere van a bíróságnak, szükség esetén pontosítható, kiegészíthető-e a vád a bíróság által. A közvélemény részéről mindenkori elvárás ugyanis, hogy a bíróság döntése valósághű és igazságérvényű legyen. Ennek az elvárásnak való megfelelés érdekében a bíróságnak milyen lehetőségei vannak a váddal összefüggésben? Bizonyos ügyekben pedig nézeteltérés adódott az első- és másodfok között abban is, hogy milyen a törvényes vád. Felmerült egyúttal az a kérdés is, hogy mikor törvénysértő a törvényes vád.
A joggyakorlat-elemző csoport munkája ilyen irányelvek mentén indult meg, s az elemző-jogértelmező munka a készülő büntetőeljárási koncepcióra is kihatással volt. A munkafolyamat három tevékenység köré épült. A konkrét határozatok kigyűjtése BH-ból, adatbázisból, a nemzetközi jogállapot összevetése a hazaival és a hazai gyakorlati és elméleti tapasztalatok összegzése, szemléleti és szabályozási pontok megállapítása. A vizsgált téma kiindulópontja volt, hogy a vád az első érdemi döntés a büntetőügyben, mely a második döntéshez, az ítélethez nyitja meg a kaput, alakítja, befolyásolja azt. A terhelt számára a vád mindenkor biztosíték is egyben, mert meghatározza az ítélet keretét. A vád ugyanakkor lezárja a nyomozást, s a nyomozás eredményességét is mutatja.
A vád törvényességének témakörében a joggyakorlat-elemző csoport vizsgálta az ügyész feladatait a büntetőeljárásban. Alapvetően két ellentétpár létezik, az akkuzatórius (vádelvű) és az inkvizitórius (nyomozóelvű), mely az angolszász és a kontinentális jogrendszerek közötti különbségek leképeződése. A modern jogrendszereket azonban e két tiszta modell keveredése jellemzi („vegyes” rendszer). Mind az angolszász, mind a kontinentális jogrendszerekben alap célkitűzés, hogy a bíróság az eljárás végén a valóságról döntsön. Célját tekintve tehát nincs eltérés a két rendszerben, a különbség abban áll, hogy a vádelvű angolszász rendszerben a bíróság szigorúan a vádról dönt, a vádban foglalt tényállás valóságtartalmáról, míg a kontinentális nyomozóelvű rendszerben a bíróság nincsen olyan szorosan kötve a vádhoz, nem pontosan a vád tartalmáról dönt, a vád csak kijelöli az eljárás kereteit. A két rendszerben azonos továbbá, hogy a valósághű tényállást mindkettő úgy oldja meg, hogy a tárgyalás három résztvevője (vád, védelem, ítélkező) közül legalább kettő bizonyít. Az angolszász rendszerben az ügyész és a védő végzi a bizonyítást, a kontinentális (így a magyar rendszerben is) az ügyészen és a bírón van ez a feladat. A joggyakorlat-elemzés megállapította, hogy a kontinentális rendszerben a bíró és ügyész felelőssége közös, ugyanakkor nem azonos.
A joggyakorlat-elemző munka tanulságait a Kúria több pontban foglalta össze. Megállapították - többek között -, hogy a vádban foglalt tényállítás határozza meg az ítélet kereteit, s a vád a terhelt számára biztosíték. Az ügyésznek a tárgyaláson is aktív bizonyítást kell lefolytatnia, nem hivatkozhat arra, hogy a bíróság kötelessége a tényállás alapos feltárása. Fontos megállapítás, hogy a bíróságnak kiemelt figyelmet kell fordítani a vádlott szempontjából a mentő és enyhítő körülményekre a bizonyítás során, s a bírósági bizonyításnak nem az a célja, hogy a vádban foglaltakat ellenőrizze, hanem meg kell bizonyosodnia arról, hogy kizárhatók a vádtól eltérő alternatívák. Az ügyészségnek az alkotmányos helyzetéből adódóan nem lehet érdeke a vád taktikai okból való kiterjesztése vagy megváltoztatása. Rögzítették továbbá, hogy a hazai büntetőeljárás alapvetően javító rendszer, ugyanakkor a vád tekintetében jóval szűkebbek a bíróság javítási lehetőségei, mint a fellebbezési eljárásban a bíróságok különböző szintjei között. Megállapításra került az is, hogy ugyan a jogalkotó 2006-ban meghatározta, mit ért törvényes vádon, és megkülönböztetést tett „törvénytelen” és „kellékhiányos” vád között, de ettől még nem adott választ kimerítően mindenre, s a vád törvényessége kérdésének nem az egyetlen szabályozási eszköze. Az összefoglaló véleményt a Kúria Büntető Kollégiuma idén áprilisban megvitatta, s az abban foglaltakkal egyetértett.
A tanácselnök tájékoztatásában beszélt továbbá a jog-összehasonlító elemzés tanulságairól is, s elmondta, hogy a joggyakorlat-elemzés során született eredmények nyilvánvalóan hatással lesznek a készülő büntetőeljárási törvény koncepciójára is.
Microsoft-akta - Gyanús fejlemények a legnagyobb román korrupciós ügyben - Szándékos időhúzás? - Az ügyész ellen fegyelmi vizsgálat indult (2018.02.05.)
Állami tisztségviselők és igazságügyi vezetők vagyonnyilatkozatai - Ügyvédi munkával és szabadalmakkal is foglalkoztak a miniszterek (2018.02.02.)
Aláásta az igazságszolgáltatás tekintélyét a román korrupcióellenes főügyész? - Fegyelmi eljárás indult Kövesi ellen (2018.01.15.)
Kúria: A legnagyobb feladat idén az új eljárási kódexek alkalmazása - A legfelsőbb bírói fórum teljes ülést tartott (2018.01.30.)
Darák: A Kúria számára 2017 a felkészülés éve volt - A legfőbb bírói testület évzáró sajtótájékoztatót tartott (2017.12.12.)
Alaptörvény górcső alatt (2017.12.11.)
Védői jogok a bírósági eljárásban - A Kúria joggyakorlat-elemzésének tapasztalatai (2015.05.14.)
Megújuló végrehajtási perek - A Kúria joggyakorlat-elemző összefoglaló véleménye (2015.03.02.)

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Az orosz legfelsőbb bíróság előtt Jehova Tanúi Abinszki Vallási Közösségének ügye
Jehova Tanúi Királyság-terme Abinszkban
Az Orosz Föderáció Legfelsőbb Bírósága 2015. augusztus 5-én tárgyalta Jehova Tanúi Abinszki Vallási Közösségének (helyi jogi személy) fellebbezési kérelmét. A taganrogi és a szamarai hatóságok módszereit követve az abinszki hatóságok ez év elején megszüntették ezt a jogi személyt.
Jehova Tanúi abinszki gyülekezete körülbelül 100 főből áll, és sok idős férfi és nő is van köztük. Jehova Tanúi Abinszki Vallási Közössége 1999 novemberében lett hivatalosan bejegyezve. Ez a jogi személy a tulajdonosa a Királyság-teremnek, ahol a Tanúk a vallásos összejöveteleiket tartják.
2012 decemberében és 2013 októberében az abinszki hatóságok szabálysértési eljárást indítottak két Tanú ellen szélsőségesnek nyilvánított kiadványok állítólagos terjesztésének vádjával. Mindkét Tanú az abinszki gyülekezethez tartozik, de egyikük sem tagja az említett jogi személynek. Azonban az ügyész ezt figyelmen kívül hagyta, és a megalapozatlan vádakra hivatkozva indítványozta Jehova Tanúi Abinszki Vallási Közösségének a megszüntetését.
A Krasznodari Területi Bíróság 2015. március 4-én erre a valótlan feltevésre alapozva hozta meg a döntését, mely így szólt: „[A bíróság] Jehova Tanúi Abinszki Vallási Közösségét . . . szélsőségesnek nyilvánítja, és elrendeli a megszüntetését, valamint a jogi személyek állami jegyzékéből való törlését.” Ezenkívül az abinszki Királyság-terem tulajdonjogát átruházta az államra. Ha a legfelsőbb bíróság helybenhagyja a döntést, az Abinszkban élő Jehova Tanúi elveszítik az imádati helyüket.
Megkérdőjelezhető módszerek
Az abinszki hatóságok tévesen alkalmazzák a szélsőséges tevékenységek elhárításáról szóló szövetségi törvényt. A taganrogi és a szamarai hatóságok is ugyanezzel a módszerrel szüntették meg Jehova Tanúi helyi jogi személyeit, de a vádak ott sem voltak megalapozottak. Jehova Tanúi Taganrogban és Szamarában bátran védekeznek a bíróságon a hamis vádakkal szemben. Ezenkívül jogorvoslatért fordultak az Emberi Jogok Európai Bíróságához a vallásszabadságuk megsértése miatt.
Az Abinszkban élő Tanúk nem adják fel
Jehova Tanúi abinszki gyülekezete továbbra is folytatni fogja a vallásos tevékenységét, miként azt a világszerte élő hittársaik is teszik. Jehova Tanúi őszintén remélik, hogy az Orosz Föderáció Legfelsőbb Bírósága jogtalannak ítéli majd az alsóbb fokú bíróság döntését, és így lehetővé teszi, hogy az abinszki Tanúk zavartalanul, a saját összejöveteli helyükön gyűlhessenek össze az imádatra.
https://www.jw.org/finder?docid=802015670&wtlocale=H&srcid=share
mailto:?body=Az orosz legfelsőbb bíróság előtt Jehova Tanúi Abinszki Vallási Közösségének ügye%0a%0ahttps%3A%2F%2Fwww.jw.org%2Ffinder%3Fdocid%3D802015670%26wtlocale%3DH%26srcid=share⊂ject=Az orosz legfelsőbb bíróság előtt Jehova Tanúi Abinszki Vallási Közösségének ügye
Oroszország Legfelsőbb Bíróságának döntése veszélyes precedenst jelent az Oroszországban élő Jehova Tanúi számára
Az igazságügyi minisztérium bejegyzi Jehova Tanúi moszkvai vallási közösségét
Az Emberi Jogok Európai Bírósága megerősíti, hogy Jehova Tanúinak Oroszországban joguk van összegyűlni imádat céljából
A taganrogi bíróság elítéli Jehova Tanúit a hitük gyakorlásáért
Oroszország Legfelsőbb Bírósága megszüntette Jehova Tanúi jogi személyét Szamarában
Jehova Tanúi a bíróság előtt Taganrogban

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság