text:
Gáli Csaba – Sepsi Tibor – Tordai Csaba: AZ ÚJ ALKOTMÁNY EGY TERVEZETE by Korodi János - issuu
Gáli Csaba – Sepsi Tibor – Tordai Csaba
AZ ÚJ ALKOTMÁNY EGY TERVEZETE
Gáli Csaba – Sepsi Tibor – Tordai Csaba
egy tervezete
A szerzők magánkiadása.
Felelős kiadó és szerkesztő: Tordai Csaba.
Lektorálta: Papp Imre.
A tervezet először a http://igyirnankmi.blog.hu oldalon jelent meg
2011 februárjában.
ISBN 978 963 295 134 8
Ez a mű a Creative Commons Nevezd meg! – Ne add el!
– Így add tovább! 2.5 Magyarország Licenc feltételeinek
megfelelően szabadon felhasználható.
ELŐSZÓ..................................................................................................	5
PREAMBULUM.....................................................................................	7
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK..........................................................	9
AZ ALAPVETŐ JOGOK........................................................................	14
A JOGRENDSZER.................................................................................	32
AZ ORSZÁGGYŰLÉS............................................................................	42
A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK..................................................................	49
A KORMÁNY.........................................................................................	55
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK.........................................................	64
4	TARTALOM
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG.................................................................	70
A BÍRÓI SZERVEZET............................................................................	74
AZ ORSZÁGGYŰLÉSI BIZTOSOK.....................................................	78
A KÖZPÉNZÜGYEK..............................................................................	80
A HONVÉDSÉG ÉS A RENDVÉDELMI SZERVEK...........................	89
A MINŐSÍTETT IDŐSZAKOK............................................................	93
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK....................................................................	97
2011 tavaszán a magyar Országgyűlés alkotmányozni kezd. Az eredmény aligha
lesz új alkotmány abban az értelemben, hogy megváltoztassa a közösség együtt
élésének alapvető normáit. Ez az alkotmányozás nem is a rendszerváltás lezá
rása: a hatalommegosztásra és az alapvető jogok tiszteletben tartására épülő
jogállam a piacgazdasággal együtt már több mint egy évtizede kiépült Magyar
országon. Kétségtelen, a hatályos alkotmányon bőven van javítanivaló: egyenet
len szövegét szebben és koherensebben meg lehet formálni, az esetleges módon
megkötött, 1989-90-es politikai kompromisszumokat meg lehet haladni, az el
múlt húsz év tapasztalataira lehet reflektálni, végül az alkotmányfejlődés
legújabb irányait is meg lehet jeleníteni a szövegben. Az új alkotmány előkészí
tése ennek megfelelően elsősorban szakmai-kodifikációs aprómunka kell hogy
Az olvasó egy civil alkotmánytervezetet tart a kezében, amely arra törekszik, hogy a magyar alkotmányfejlődés és az európai alkotmányos konszenzus tiszteletben tartásával egy modern, huszonegyedik századi Magyarország jogrendszerének alapjait fektesse le. A szövegtervezet felhasználja az
elmúlt húsz év alkotmánykodifikációs próbálkozásainak eredményeit. Külön
is szeretnénk megköszönni Petrétei Józsefnek, Somogyvári Istvánnak
és Papp Imrének, hogy 2005/6-ban részt vehettünk az Igazságügyi Minisztériumban folyó előkészítő munkában, amelynek eredményei a jelen szövegben is megjelennek. Hálásak vagyunk Gyurkovics Tamásnak és Szigetvári
Viktornak a preambulum elkészítéséhez nyújtott segítségükért.
A szöveg nem párt megrendelésére készült, így nem is az elfogadás igényével lép fel. Elkészítését az motiválta, hogy az alkotmányozási folyamatban szülessen meg egy szakmailag koherens, jól megformált szöveg, amely
vagy inspirálólag hat, vagy a létével is kritikát jelenít meg. A kései olvasóra
bízzuk annak eldöntését, melyik cél valósult meg inkább.
Mi, a Magyar Köztársaság állampolgárai a sokszínű magyar nemzet egészéért
viselt felelősséggel, a zsarnokság és az elnyomás évtizedei után visszaszerzett
szabadságunk birtokában egy emberként teszünk hitet a demokrácia alapesz
méi és intézményei: az alapvető jogok védelme, a jogállamiság és a hatalom
megosztás mellett.
Tisztelettel emlékezünk meg a Szent István-i államalapításról, amely a
kereszténység felvételével Európához kötötte a magyarság sorsát. Büszkék
vagyunk a történeti magyar alkotmányra, amely az Aranybullával és a Szent
Korona tanával a korlátozott hatalom eszméjét évszázadokkal ezelőtt a magyar gondolkodás részévé tette. Követői vagyunk a szabad Magyarország
hagyományának, amelynek jegyében a nemzet 1848-ban és 1956-ben megkísérelte kivívni a függetlenségét, majd 1989–90 vértelen, jogállami forradalmában megteremtette a harmadik Magyar Köztársaságot.
A jövőnk iránti felelősség ugyanakkor megköveteli a múlt bevallását, az
őszinte szembenézést elődeink tetteivel. A huszadik századi totalitárius
rendszerek, a Vészkorszak és a kommunista diktatúra idején elkövetett bűnöknek nemcsak az áldozatai, de az elkövetői is honfitársaink voltak. Osztozunk a fájdalomban és a bűnbánatban egyaránt. Ezért olyan alkotmányt
alkotunk, ami fékekkel és ellensúlyokkal nyújt védelmet bárki ellen, aki az
emberi jogok megsértésére és a demokrácia korlátozására törekszik.
A fenntarthatóan gyarapodó Magyarországot az európai demokratikus
országok közösségének egyenjogú tagjaként, a szabad világ megbízható szövetségeseként akarjuk utódainkra hagyni.
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb megfo
galmazása.
(2) A közhatalom forrása a nép, amely azt az Alkotmány alapján létrehozott
szervek útján, valamint az Alkotmányban meghatározott esetekben közvetle
nül gyakorolja.
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb megfo
galmazása, amely az alkotmánybírósági gyakorlattal összhangban
egyértelművé teszi, hogy a közvetett demokrácia is csak az Alkot
mány keretei között érvényesülhet.
(3) A közhatalom gyakorlásának alapja a pártok versengésével megvalósuló,
rendszeres időközönként megtartott, szabad népképviseleti választás.
Új rendelkezés, amely rögzíti a parlamentáris kormányforma alkot
mányos alapját.
10	I. FEJEZET
(4) A közhatalom gyakorlásában a polgárok a közérdekű adatok megismerésé
vel, véleményük egyéni vagy közös kifejtésével, továbbá a társadalmi és gazda
sági érdekegyeztetésben, valamint a népszavazásban és a népi ke zdeményezésben
való részvétellel folyamatosan közreműködnek.
Új rendelkezés. A részvételi demokrácia nem korlátozódik a népsza
vazásban és népi kezdeményezésben való részvételre, hanem a politi
kai közösség tagjainak folyamatos közreműködését tételezi fel, ami a
hatalomgyakorlás képviseleti formáját folyamatosan kiegészíti.
(5) A közhatalom gyakorlása során a hatalommegosztás és a szubszidiaritás
Új rendelkezés. A hatalommegosztás elve eddig tételesen nem szerepelt
az Alkotmányban, noha az államszervezet egyik legfontosabb elvéről
van szó. A szubszidiaritásnak – az Európai Unió működésében is érvé
nyesülő – elve szerint a közhatalmi döntéseket a polgárokhoz legköze
lebbi, az adott cél elérésére alkalmas szinten kell meghozni.
(6) A társadalom egyetlen szervezetének, egyetlen állami szervnek vagy sze
mélynek a tevékenysége sem irányulhat a közhatalom alkotmányellenes meg
szerzésére vagy gyakorlására, illetve kizárólagos birtokolására. Az ilyen törek
vésekkel szemben törvényes úton mindenki jogosult, illetve – törvényben
galmazása.
A Magyar Köztársaság gazdasága olyan piacgazdaság, amely a gazdasági tevé
kenység és a tisztességes verseny szabadságán, valamint a fenntartható fejlődé
sen és a fogyasztók jogainak védelmén alapul.
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szabály átvétele mellett megjele
níti a gazdasági verseny tisztességes jellegét, valamint a piacgazdaság
korlátjaként jelentkező fenntarthatósági követelményt és a fogyasztói
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK	11
A Magyar Köztársaság védi az emberiség közös természeti és kulturális örök
ségét, amelynek a jövő generációk számára való megőrzése mindenki köte
lessége.
Új rendelkezés. A modern alkotmányfejlődésnek megfelelően ki
emelten megjelenik az alaptörvény általános rendelkezései között a
jövő generációkkal szemben viselt felelősség.
(1) Mindenki köteles erőfeszítéseket tenni saját maga és családja boldogulásá
ért, továbbá lehetőségeinek megfelelően hozzájárulni az állami és társadalmi
feladatok ellátásához.
Új rendelkezés. A polgárok magánautonómiája egyszerre kiinduló
pontja az alapvető jogoknak, valamint alapja az emberi életvitelnek.
A saját magunk, a családunk és a közösségeink iránti felelősség, az
abból származó kötelezettségek teljesítése a társadalmi kohézió leg
fontosabb eleme.
Új rendelkezés. Az önmagunkért való felelősség mellett, annak alá
rendelten érvényesül az állam és a társadalom azon kötelezettsége,
hogy a rászorulókról megfelelő eszközökkel gondoskodjon.
(1) A Magyar Köztársaság tartózkodik a más államok függetlensége vagy terü
leti épsége elleni erőszaktól és az erőszakkal való fenyegetéstől.
galmazása. A háború tilalma a nemzetközi jog egyik alapvető elve,
amelyet a javasolt szöveg logikailag egyébként is magában foglal.
12	I. FEJEZET
(2) A Magyar Köztársaság az emberiség fejlődésének előmozdítása, a környe
zeti állapot védelme, valamint a nemzetközi béke és biztonság megteremtése,
továbbá fenntartása érdekében együttműködik más államokkal.
galmazása, amely az együttműködés céljait is megjelöli.
(3) A Magyar Köztársaság felelősséget visel a határon túli magyarok sorsáért,
ennek keretében elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja
önazonosságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, előmozdítja egymással és
A rendelkezés bővíti a hatályos alkotmányi rendelkezést: egyrészt
a felelősség érzése helyett a felelősség viselését tételezi, valamint rész
letezi e kötelezettség tartalmát.
(4) A Magyar Köztársaság az európai népek szabadságának, jólétének és biz
tonságának kiteljesedése érdekében közreműködik az európai egység megte
(1) A Magyar Köztársaság mint az Európai Unió tagja nemzetközi szerződés
alapján egyes, az Alkotmányból eredő hatásköreit – az alapító szerződésekből
fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mérté
kig – az Európai Unió intézményei útján a többi tagállammal közösen gyako
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nemzetközi szerződés megkötéséhez
való hozzájáruláshoz az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazata
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK	13
A rendelkezés a hatályos szöveget a szerződéskötési eljárás tekinteté
ben terminológiailag pontosítja. A szerződéskötéssel járó szuvereni
táskorlátozásra való tekintettel a javaslat a minősített többség köve
telményét fenntartja.
(1) A Magyar Köztársaság zászlaja három, egyenlő szélességű vízszintes sávból
áll, amelyek közül a felső piros, a középső fehér, az alsó pedig zöld színű.
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szöveg egyértelműbb megfogal
mazása.
(2) A Magyar Köztársaság címere hegyes talpú, hasított pajzs. Első mezeje vö
rössel és ezüsttel hétszer vágott. Második, vörös mezejében zöld hármas ha
lomnak arany koronás kiemelkedő középső részén ezüst kettős kereszt áll.
(3) A Magyar Köztársaság himnusza Kölcsey Ferenc Himnusz című költemé
nyének első versszaka Erkel Ferenc zenéjével.
A rendelkezés a Himnusznak csak az első versszakát minősíti a nem
zeti himnusszá.
(1) A Magyar Köztársaság elismeri és védi az ember veleszületett, elidegeníthe
tetlen és sérthetetlen alapvető jogait.
(2) Az állam elsőrendű kötelezettsége az alapvető jogok védelme és érvényesü
lésük biztosítása.
(3) A Magyar Köztársaság az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt alap
vető jogok tiszteletben tartását és védelmét magára nézve abban az esetben is
kötelezőnek tekinti, ha nem az Európai Unió jogát hajtja végre.
Új rendelkezés. Az Európai Unió Alapjogi Chartája mint uniós jog e
minőségében csak akkor kötelezi a tagállamokat, ha az Unió jogát
hajtják végre. A rendelkezéssel a Magyar Köztársaság önkéntesen vál
lalja azt, hogy az alapvető jogok védelmének közös európai hagyomá
nyaitól egyéb esetekben sem tér el. Ennek megfelelően ha a magyar
Alkotmány egy chartabeli jogot tételesen nem sorol fel, az adott jog
attól még a magyar Alkotmány alapján is védelemben részesül.
AZ ALAPVETŐ JOGOK	15
(4) Ha az állam vagy az, aki az állam nevében eljár, működése során bárkinek
az alapvető jogát megsérti, és ezzel jogellenesen kárt okoz, az állam köteles azt
Új rendelkezés. Az alapvető jogok érvényesülésének egyik alapvető
garanciája, hogy a jogsérelem esetére az állam kártérítési felelősséggel
(1) Az alapvető jogok tartalmát és érvényesülésük lényeges biztosítékait tör
vény szabályozza.
(2) Alapvető jog csak másik alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmá
nyos érték, illetve intézmény védelme érdekében, elkerülhetetlen esetben, a fel
tétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan és az ennek el
érésére alkalmas módon korlátozható.
Új rendelkezés. Az alkotmánybírósági gyakorlatban kidolgozott
szükségességi-arányossági tesztet emeli be az Alkotmány szövegébe.
(1) Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelytől
senkit sem szabad megfosztani.
(3) Nem minősül az élettől való megfosztásnak, ha arra mások életét közvetle
nül fenyegető cselekmény elhárításához elengedhetetlenül szükséges intézke
dés következtében kerül sor.
(4) Aki hivatásának gyakorlása során, a hivatás szabályai szerint életét, testi ép
ségét is köteles kockáztatni, az erre vonatkozó jogszerű vezetői utasítás vagy
A hatályos szöveghez képest a rendelkezés nemcsak az önkényes meg
fosztást tilalmazza. Az élethez és az emberi méltósághoz való jog kor
látozásának lehetőségeit a javaslat szerint csak maga az Alkotmány
16	II. FEJEZET
(2) Tilos az emberek bármilyen hátrányos megkülönböztetése, így különösen a
faj, bőrszín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti hovatarto
zás vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet, fogyaté
kosság, kor, szexuális irányultság szerinti különbségtétel.
(3) Nem minősül hátrányos megkülönböztetésnek, ha a személyek meghatáro
zott csoportját az alapvető jogok érvényesülése vagy az esélyegyenlőtlenség
csökkentése érdekében részesítik előnyben.
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb, az al
kotmánybírósági gyakorlatnak megfelelő megfogalmazása.
(1) Senkit sem szabad kínzásnak, valamint embertelen, megalázó vagy kegyet
len büntetésnek, illetve bánásmódnak alávetni.
nem adható ki olyan országnak, ahol feltehetően kínzásnak, továbbá emberte
len, megalázó vagy kegyetlen büntetésnek, illetve bánásmódnak vetnék alá,
vagy halálbüntetés fenyegetné.
(3) Tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet vé
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szöveg bővebb, a non-refou
lement (a visszaküldés tilalma) elvét is kifejezetten tartalmazó meg
fogalmazása.
Új rendelkezés. A magyar állampolgárság keletkezésének legfonto
sabb esetét alapjogként az Alkotmánynak indokolt szabályoznia.
AZ ALAPVETŐ JOGOK	17
(2) Senkit sem szabad a születésével keletkezett, továbbá a jogszerűen szerzett
magyar állampolgárságától megfosztani.
A magyar állampolgárságtól való megfosztás alkotmányi lehetőségét
a javaslat szűkíti: a jogszerűen megszerzett állampolgárságtól akkor
sem lehet megfosztani valakit, ha az egyébként nem lenne önkényes.
(3) A magyar állampolgárság keletkezésének, valamint megszerzésének és meg
szűnésének feltételeit az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatá
val elfogadott törvény szabályozza.
A hatályos alkotmányi szöveg részletesebb megfogalmazása. A ma
gyar állampolgárság az állam és a polgár közötti legfontosabb közjogi
kapcsolat, amely létrejöttének és megszűnésének szabályozása igényel
minősített többséget.
A Magyar Köztársaság menedékjogot nyújt azoknak a nem magyar állampol
gároknak, akik faji, vallási okból, továbbá nemzeti hovatartozásuk, meghatáro
zott társadalmi csoporthoz tartozásuk, illetve politikai meggyőződésük miatti
üldözésük, illetve üldöztetéstől való megalapozott félelmük miatt az állampol
gárságuk vagy szokásos tartózkodási helyük szerinti országon kívül tartózkod
18	II. FEJEZET
(2) Bárkit szabadságától megfosztani vagy szabadságában korlátozni csak tör
vényben meghatározott okból és törvényes eljárás keretében szabad.
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb meg
(3) A személyi szabadság 72 óránál hosszabb korlátozásáról csak bíróság dönt
Új rendelkezés. A rendelkezés a habeas corpus régi európai hagyomá
nyának jegyében valamennyi, a személyi szabadság közhatalmi korlá
tozása esetére előírja az előzetes letartóztatásnál irányadó azon köve
telményt, hogy 72 órán belül bíróságnak kell döntenie a
szabadságkorlátozásról.
(1) Minden magyar állampolgár és a Magyar Köztársaságban jogszerűen tar
tózkodó más személy az ország területén szabadon mozoghat, a tartózkodási
(1) Mindenkinek joga van személyisége szabad kibontakoztatásához, önazo
nosságának szabad megválasztásához és kinyilvánításához, valamint testi, er
kölcsi és szellemi épségének tiszteletben tartásához.
AZ ALAPVETŐ JOGOK	19
(2) Mindenkinek joga van az önrendelkezéshez és magánéletének sérthetetlen
ségéhez.
Új rendelkezés. A rendelkezés felsorolja azokat a legfontosabb jogo
sultságokat, amelyeket a személyi autonómia védelmében az Alkot
mánybíróság az emberi méltósághoz való jogból vezetett le.
A javaslat az Európai Emberi Jogi Egyezmény 8. cikkének szellemé
ben az intézményvédelmet alapjogi védelemmé emeli: a család mint
intézmény védelme helyett a családot alkotó személyeknek a családi
élet tiszteletben tartásához való jogát részesíti védelemben.
(2) A törvényben meghatározott korhatárt elért férfi és nő egymással házassá
got köthet.
(3) Az állam az azonos nemű, nagykorú személyek tartós életközösségét tör
vényben meghatározott formában védelemben részesíti.
Új rendelkezés. A javaslat alapvető jogként garantálja a házasságkötés
jogát a különböző nemű személyek számára. Az azonos nemű, tartó
san együtt élő párok esetében a normaszöveg a jogi elismerés kötele
zettségét előírja, annak formáját azonban a törvényalkotóra bízza.
Ennek megfelelően a javaslat a melegházasság lehetőségét nem bizto
sítja, de nem is zárja ki, vagyis a törvényhozó szabadon dönthet arról,
hogy a jelenlegi bejegyzett élettársi kapcsolatot kívánja-e fenntar
tani, vagy lehetővé kívánja tenni a melegek házasságát.
(2) Mindenkit megillet a magántitok, valamint a levél- és távközlési titok
védelméhez való jog.
20	II. FEJEZET
Változatlan szöveg. A vallásszabadság által védett egyéni magatartá
sok körét ugyanakkor a javaslat – az alkotmány terjedelmi korlátaira
figyelemmel nem részletezi.
(2) Az azonos hitelvet követők vallásuk gyakorlása céljából önkormányzattal
rendelkező vallási közösséget hozhatnak létre.
Új rendelkezés. A vallás gyakorlása jellemzően közösségi formában
történik, ezért az egyházalapítás szabadságát az Alkotmányban is
indokolt elismerni.
Új rendelkezés. A rendelkezés az állam világnézeti semlegességét rög
zíti.
(1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy véleményét és ismereteit előzetes enge
dély nélkül, bármilyen formában szabadon kinyilvánítsa és terjessze.
A javaslat a véleménynyilvánítás szabadságát a cenzúra tilalmával
(2) A vélemények sokszínűsége érdekében tilos tömegtájékoztatási monopóliu
mot kialakítani és fenntartani.
(3) A közszolgálati médiaszolgáltatás kiegyensúlyozott, tárgyilagos és pártat
lan tájékoztatásra köteles.
AZ ALAPVETŐ JOGOK	21
fogalmazása. Az Alkotmány 2010-es módosítása a véleménynyilvání
tási szabadságra vonatkozóan némileg terjengősre sikerült, ezért
a javaslat az Alkotmány kívánatos tömörségi szintjén fogalmazza meg
a véleménypluralizmus elvét, valamint a közszolgálati médiaszolgál
tatás feladatát.
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy egyedül vagy másokkal együtt közérdekű
ügyben írásban vagy elektronikus úton kérelmet, panaszt vagy javaslatot ter
jesszen a közhatalom gyakorlásával járó tevékenységet folytató szervhez, amely
re az a törvényben meghatározott határidőben érdemben köteles választ adni.
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy a közérdekű adatokat megismerje és ter
jessze.
(1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy másokkal együtt önkéntesen szerveze
tet hozzon létre, annak tevékenységében részt vegyen, vagy abból kilépjen.
(2) Az egyesülési jog gyakorlásával párt és érdekképviseleti szervezet is létre
22	II. FEJEZET
(3) A pártoknak nyilvánossá kell tenniük bevételeleik forrását és felhasználá
Új rendelkezés. A részvételi demokrácia erősítése érdekében az Al
kotmánynak kifejezetten rendelkeznie kell a pártok gazdálkodásá
nak átláthatóságáról.
(1) A választójog és a népszavazásban való részvétel joga általános és egyenlő,
a szavazás közvetlen és titkos.
A hatályos alkotmányszöveg pontosabb megfogalmazása. A javaslat
a választójog alapelveit alapjogi védelemben részesíti.
választásán választható és választó legyen, valamint országos népszavazásban és
népi kezdeményezésben részt vegyen.
Változatlan szöveg. A javaslat nem kívánja biztosítani a Magyar Köz
társasággal tényleges kapcsolatban nem álló magyar állampolgárok
választójogát, mivel abból indul ki, hogy a népszuverenitás gyakorlá
sában azok a polgárok vegyenek részt, akik döntéseik következmé
nyeit maguk is közvetlenül fogják viselni.
(3) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező minden nagykorú
magyar állampolgárt, az Európai Unió más tagállamának a Magyar Köztársa
ság területén lakóhellyel rendelkező minden nagykorú állampolgárát, továbbá
minden menekültként, bevándoroltként vagy letelepedettként elismert nagy
korú személyt megilleti az a jog, hogy a helyi önkormányzati képviselők és a
polgármesterek választásán választható és választó legyen, valamint helyi nép
szavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen.
A hatályos alkotmányszöveg kiterjesztőbb megfogalmazása. A javas
lat megengedi a menekültek, a bevándoroltak és a letelepedettek pol
gármesterré vagy helyi képviselővé történő megválasztását, illetve
az uniós polgárok esetében is törli a polgármesteri tisztség magyar
AZ ALAPVETŐ JOGOK	23
állampolgársághoz kötését. Ha valaki tartósan Magyarországon él,
és megszerzi az adott település lakóinak bizalmát, nem indokolt,
hogy ne lehessen helyi képviselő vagy polgármester.
magyar állampolgárt és az Európai Unió más tagállamának a Magyar Köztár
saság területén lakóhellyel rendelkező nagykorú állampolgárát megilleti az
a jog, hogy az európai parlamenti választáson választható és választó legyen.
(5) Nem gyakorolhatja a választójogát az, akit bíróság bűncselekmény elköve
tése vagy a beszámítási képesség hiánya miatt abban korlátozott. Az Európai
Unió más tagállamának a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendel
kező nagykorú állampolgára akkor sem választható, ha az állampolgársága sze
rinti állam jogszabálya, bírósági vagy más hatósági döntése alapján hazájában
kizárták e jog gyakorlásából.
A hatályos alkotmányszöveg szerinti korlátok szűkítése. A javaslat
a választójog korlátozását mind a bűnelkövetők, mind a belátási
képességükben korlátozottak esetében külön bírói döntéshez köti.
Az Európai Emberi Jogi Bíróság döntései szerint a jelenleg érvénye
sülő automatikus korlátozás sérti az Európai Emberi Jogi Egyez
ményt. A közügyektől eltiltás mint büntetőjogi szankció alkalmazása
mellett ugyanakkor a bűnelkövetők ténylegesen továbbra sem gyako
rolhatnak választójogot.
(6) Az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament képviselői, a helyi
önkormányzati képviselők és a polgármesterek választásáról, továbbá a válasz
tási eljárásról a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatá
val elfogadott törvény rendelkezik.
A hatályos alkotmányszöveg pontosabb megfogalmazása. A választó
jogi törvények a közhatalom gyakorlásának alapjait érintik, ezért
azok megalkotásában széles körű konszenzus indokolt.
24	II. FEJEZET
(7) A választásokról szóló törvény vagy annak módosítása legkorábban a kihir
detését követő tizenharmadik hónap első napján léphet hatályba.
Új rendelkezés. Garanciális jelentősége van annak, hogy a választási
játékszabályok az utolsó pillanatban, politikai érdekek szerint ne
legyenek módosíthatóak.
Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy rátermettségének, kép
zettségének és szakmai tudásának megfelelően közhivatalt viseljen.
vagy nyelvi kötődése alapján valamely nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tarto
zónak vallja magát.
Új rendelkezés. A javaslat a kisebbségi önazonosság vállalását alap
vető jogként ismeri el.
A hatályos alkotmány idejétmúlt megfogalmazását („államalkotó
tényezők”) a javaslat elhagyja, ehelyett azt rögzíti, hogy a kisebbségi
személyek is – ugyanúgy, mint mindenki más – részt vesznek a köz
hatalom gyakorlásában.
(3) A nemzeti és etnikai kisebbségek, illetve a hozzájuk tartozó személyek kol
lektív és egyéni kisebbségi jogokkal rendelkeznek.
Új rendelkezés. Az alapvető jogok jellemzően egyéni jogosultságként
illetik meg a jogosultakat. A kisebbségi jogok ugyanakkor részben
a kisebbséghez tartozó személyeket, részben pedig a kisebbségeket
mint közösségeket illetik meg.
AZ ALAPVETŐ JOGOK	25
(4) A nemzeti és etnikai kisebbségekhez tartozó, a Magyar Köztársaság terüle
tén lakóhellyel rendelkező személyek kisebbségi önkormányzatokat hozhatnak
A hatályos rendelkezés pontosítása, amely azonban nem tartalmaz
az önkormányzás szintjeire vonatkozó utalást. A kisebbségeket meg
illető egyik kollektív jog a kisebbségi önkormányzatok létrehozásá
hoz való jog. Ezek az intézmények biztosítják, hogy a kifejezetten
a kisebbségeket érintő kérdésekben a kisebbségek maguk dönthesse
(5) A nemzeti és etnikai kisebbségeknek joguk van kultúrájuk és hagyomá
nyaik ápolásához, intézményeik fenntartásához.
(6) A nemzeti és etnikai kisebbségeknek joguk van nyelvüknek a közéletben,
illetve a bírósági és hatósági eljárásban való használatához, a saját nyelven való
névhasználathoz, az anyanyelvű oktatáshoz és az általuk lakott település föld
rajzi neveinek saját nyelven való feltüntetéséhez.
ésszerű időn belül tárgyalja, vagy kivételesen tárgyalás nélkül elbírálja, és indo
kolt határozatot hozzon jogairól, kötelezettségeiről, illetve az ellene emelt vád
26	II. FEJEZET
(1) Bárkit bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani csak olyan cselekmé
nyért vagy mulasztásért szabad, amelyet az elkövetés idején törvény büntetni
rendelt. Nem folytatható büntetőeljárás, nem szabható ki és nem hajtható vég
re büntetés azzal szemben, akinek cselekménye az elbíráláskor vagy a büntetés
végrehajtásakor már nem bűncselekmény.
(2) A bűnelkövetővel szemben csak az elkövetéskor hatályos törvényben meg
határozott büntetés alkalmazható. Ha valamely bűncselekményt az elbírálása
kor vagy a büntetés végrehajtásakor hatályos törvény a korábbinál enyhébb
büntetéssel fenyeget, az enyhébb büntetést kell kiszabni vagy végrehajtani.
(3) Senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét
a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(4) A büntetőeljárás alá vont személyt az eljárás minden szakában megilleti
a védelem joga.
tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.
(2) A hatóságok a hatáskörükbe tartozó ügyekben hozott döntéseiket indo
kolni kötelesek.
Új rendelkezés. A bírósági eljárás alapvető rendelkezései mellett a
javaslat a hatósági ügyintézés alapelvi szabályait is az Alkotmányban
javasolja rögzíteni.
(1) A bírósági és a hatósági eljárás során mindenkit megillet az elektronikus
ügyintézéshez való jog.
Új rendelkezés. A modern állami működéshez elengedhetetlenül
hozzátartozik, hogy a polgárok ügyeiket elektronikusan is intézni
tudják. Az alapjogi tételezés azt eredményezi, hogy e jog csak tör
vényben, az elérni kívánt céllal arányosan korlátozható.
AZ ALAPVETŐ JOGOK	27
(2) A bírósági és a hatósági eljárás során mindenkit megillet a jogi képviselet
hez való jog.
(3) Az állam a jövedelmi és vagyoni helyzetük miatt rászoruló személyek szá
mára – törvényben meghatározott feltételek szerint – megelőlegezi vagy viseli
a bírósági és a hatósági eljárás költségeit, biztosítja továbbá az ingyenes jogi
képviseletet.
Új rendelkezés. A jogi képviselet a bírósághoz fordulás jogának,
illetve a megfelelő hatósági ügyintézésnek olyan garanciája, amely
alkotmányi védelmet kíván.
(4) Mindenki jogorvoslattal élhet a bíróság vagy a hatóság rá vonatkozó hatá
rozata ellen.
Új rendelkezés. A tulajdonhoz való jog – jellegéből fakadóan – nem
értelmezhető pusztán jogosultságként, mivel annak társadalmi ren
deltetése részben a közérdek szolgálata.
(3) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen, teljes, feltétlen és azonnali kártala
nítás mellett szabad.
(4) Az állam kizárólagos, valamint tartós tulajdonának körét törvény hatá
rozza meg.
28	II. FEJEZET
(2) Aki a környezetben kárt okoz, köteles azt helyreállítani vagy a helyreállítás
költségét viselni.
Új rendelkezés. A szennyező fizet elvének megjelenítése az egészséges
környezethez való jog érvényesülésének alapvető garanciája.
(5) A munkavállalóknak gazdasági és szociális érdekeik védelme céljából joguk
van a sztrájkhoz.
a)	elősegíti a minél teljesebb foglalkoztatást, támogatja új munkahelyek létre
hozását, valamint a meglevő munkahelyek megtartását,
b)	meghatározza a munkavégzés egészségügyi követelményeit és biztonságos
c)	munkaközvetítési rendszert működtet,
d)	támogatja a munkához szükséges készségek elsajátítását és fejlesztését, az
élethosszig való tanulást.
A hatályos alkotmányi rendelkezések részletezőbb, az alanyi jogi jog
osultságokat és az állami feladatokat elkülönítő megfogalmazása.
A munkához való jog mint második generációs jog tartalmaz egyfelől
valódi, kikényszeríthető alanyi jogosultságokat, másrészt pedig olyan
állami feladatokat ír elő, amelynek külön alkotmányos mércéje nincsen.
Az alapvető jogként nevesített alanyi jogosultságok a szükségesség-ará
nyosság tesztje szerint korlátozhatóak, míg az államcélok megvalósítá
sáról a többségi döntéshozatal körében a parlament jogosult dönteni.
AZ ALAPVETŐ JOGOK	29
(2) Mindenkinek joga van a nemzeti kockázatközösségen alapuló társadalom
biztosítás keretében igénybe vehető, a gazdaság teherviselő képességével össz
hangban álló egészségügyi ellátásokhoz. Törvény az egészségbiztosítási ellá
tások igénybevételét az érintett teherviselő képességéhez igazodó járulék
fizetéséhez kötheti.
a) meghatározza az egészségi állapot megőrzését, védelmét és fejlesztését szol
gáló népegészségügyi és járványügyi célokat, szervezi és irányítja megvalósí
tásukat,
b) szabályozza az egészségügyi szolgáltatások általános szakmai követelmé
c) gondoskodik arról, hogy egészségügyi intézmények működjenek,
d) támogatja az egészséges életmód folytatását.
A hatályos alkotmányi rendelkezések részletezőbb, az alanyi jogi
jogosultságokat és az állami feladatokat elkülönítő megfogalmazása.
Az egészséghez való jog a munkához való joghoz hasonló, második
generációs jog, ezért a rendelkezés szerkezete követi az előbbiekben
kifejtetteket.	A javaslat – részben felülírva a Bokros-csomag utáni alkotmánybíró
sági gyakorlatot – egyértelműsíti, hogy a társadalombiztosítási ellá
tások biztosítására csak a gazdaság teherviselő képességének keretei
között, a parlament mérlegelése szerint van lehetőség.
(1) A Magyar Köztársaság előmozdítja a szociális biztonsághoz való jog érvé
nyesülését.
(2) Mindenkinek joga van az emberi lét alapvető feltételeihez, amelyet rászo
rultság esetén az állam a társadalombiztosítási és a szociális juttatások összessé
gével biztosít.
(3) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy öregség, betegség, árvaság, özvegység
vagy keresőképtelenséggel járó egészségi állapot esetén a gazdaság teherviselő
képességével, valamint az érintett jövedelmi és vagyoni helyzetével összhang
30	II. FEJEZET
ban álló pénzbeli ellátásában részesüljön. Törvény ezen ellátások igénybevéte
lét az érintett teherviselő képességéhez igazodó járulék fizetéséhez kötheti.
a) gondoskodik arról, hogy szociális intézmények működjenek,
b) elősegíti a tartósan egészségkárosodott, valamint a testi vagy szellemi fogya
tékkal élő személyek ápolását, képzését, foglalkoztatását és társadalmi beil
leszkedését,
c) támogatja az idősek zavartalan életvitelét segítő szolgáltatásokat,
d) előmozdítja a megfelelő lakhatás biztosítását.
A hatályos alkotmányi rendelkezések részletezőbb, az alanyi jogi jo
gosultságokat és az állami feladatokat elkülönítő megfogalmazása.
A szociális biztonsághoz való jog második generációs jog, ezért a ren
delkezés szerkezete követi az előbbiekben kifejtetteket.	A rendelkezésnek valódi alapjogi tartalma annyiban van, hogy – az
alkotmánybírósági gyakorlattal összhangban – a megélhetéshez
szükséges, minimális ellátást mindenki számára biztosítja. Ebből
azonban konkrét ellátásra való jogosultság nem következik, azt az ál
lam az ellátások összességén keresztül köteles teljesíteni.	A javaslat – részben felülírva a Bokros-csomag utáni alkotmánybíró
tások biztosítására csak a gazdasági teherviselő képességének keretei
(2) Mindenkinek joga van a tudományos kutatás, a művészeti alkotás és a kul
turális tevékenység szabadságához.
(3) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy oktatási intézményt alapítson, továbbá
az általa választott intézményben oktatásban vagy más képzésben vegyen részt.
A tanároknak joguk van a tanítás szabadságához.
(4) A szülőket megilleti az a jog, hogy gyermekeik számára vallási, világnézeti
vagy pedagógiai meggyőződésüknek megfelelő nevelést biztosítsanak.
a) biztosítja a tankötelezettség időtartama alatt a tandíjmentes oktatást,
b) gondoskodik arról, hogy felsőoktatási intézmények működjenek,
AZ ALAPVETŐ JOGOK	31
c) a rászorulók számára támogatást nyújt az oktatásban való részvételhez,
d) meghatározza az oktatási és képzési követelményeket, ellenőrzi azok meg
tartását,
e) támogatja a magyar, az európai, valamint az egyetemes kultúra és művészet
értékeinek megőrzését, megismertetését és gazdagítását,
f) támogatja a tudományos alapkutatásokat, valamint a kutatás-fejlesztést.
A művelődéshez való jog második generációs jog, ezért a rendelkezés
szerkezete követi az előbbiekben kifejtetteket.	A tudományos és művészeti alkotás, valamint a tanítási szabadság –
mint a véleménynyilvánítás szabadságával (önkifejezés) szorosan ös�
szefüggő jogosultság – magas szintű, alapjogi védelmet élvez.
(2) A gyermeknek joga van az anyakönyvezéshez, a névviseléshez, a szüleivel
való kapcsolattartáshoz és a sorsát érintő döntésekben érettségének megfelelő
en szándéka kinyilvánításához. A házasságból született gyermek jogai azono
sak a házasságon kívül született gyermek jogaival.
(3) Az állam gondoskodik a gondviselő nélkül maradt, az elhanyagolt és a bán
talmazott gyermekről, továbbá kiemelt védelmet biztosít a testi vagy szellemi
fejlődésében akadályozott gyermekeknek.
(4) A szülő köteles gondoskodni a gyermek tartásáról, neveléséről, tankötele
zettsége alatt iskoláztatásáról, valamint a gyermek harmonikus testi, szellemi
(5) A Magyar Köztársaság támogatja a gyermekvállalást, a gyermeket nevelő
ket törvényben meghatározott kedvezményekben és juttatásokban részesíti.
A rendelkezés a hatályos Alkotmányhoz képest sokkal részletesebben
határozza meg a gyermeki jogok tartalmát, továbbá egy rendelkezés
be vonja össze az e jogokat garantáló és a szülői kötelezettséget téte
lező szabályokat.	A javaslat – a családvédelem konkretizálásaként – kifejezett alkotmá
nyi parancsként írja elő az állam számára a gyermeknevelés támoga
A rendelkezés a hatályos alkotmányi szövegnek a redundáns részeket
elhagyó megfogalmazása.
Az információs társadalom korában immár van technikai lehetőség
arra, hogy elektronikus úton minden jogszabályt egy helyen hirdes
senek ki, ezért az önkormányzati rendeletekre vonatkozó speciális,
a jog megismerését nehezítő szabályozás fenntartása nem indokolt.
(3) A jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem vonhat meg és nem korlá
tozhat jogot, nem állapíthat meg új vagy a korábbinál hátrányosabb kötelezett
séget, és nem nyilváníthat magatartást jogellenessé.
(4) A jogszabályt olyan időpontban kell hatályba léptetni, hogy alkalmazásá
hoz a kihirdetésétől számítva elegendő felkészülési idő álljon rendelkezésre.
A visszaható hatályú jogalkotás és a kellő felkészülési idő követel
ménye olyan alapvető alkotmányossági garancia, amelynek az Alkot
mányban indokolt szerepelnie.
A kétharmados törvények körének jelentős szűkítése a kormányzati
cselekvőképesség erősítése érdekében indokolt.
A JOGRENDSZER	33
a) az Országgyűlés az Alkotmányt és annak módosítását,
b) az Országgyűlés törvényt,
c) a Kormány rendeletet,
d) a Magyar Nemzeti Bank elnöke rendeletet,
e) a miniszterelnök és a miniszter rendeletet,
f) a helyi önkormányzat rendeletet.
A rendelkezés a PSZÁF elnökének és az NMHH elnökének kivéte
lével tartalmazza a minősített időszakon kívül jelenleg is alkotható
jogszabály-típusokat. Az európai gyakorlattal összhangban a rendel
kezés külön jogforrásnak minősíti az Alkotmányt és annak módosí
(2) A jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatával elfoga
dott törvény más szervet is feljogosíthat arra, hogy feladatkörében eljárva, tör
vényben kapott felhatalmazás alapján rendeletet alkosson, amely a helyi önkor
mányzat rendelete kivételével más jogszabállyal nem lehet ellentétes.
A közelmúlt közjogi eseményei (a PSZÁF elnök és az NMHH elnök
rendeletalkotási joga) rámutattak arra, hogy célszerűtlen fenntartani
azt a közjogi megoldást, hogy csak az Alkotmány biztosíthat jogal
kotó hatáskört.
A jogforrási hierarchia élén az Alkotmány áll, amellyel egyetlen más
jogszabály sem lehet ellentétes.
34	III. FEJEZET
(1) Új alkotmány elfogadására vagy az Alkotmány módosítására irányuló javas
latot a Kormány vagy az országgyűlési képviselők egyötöde terjeszthet elő.
Az alkotmányozó hatalom kitüntetett jellege indokolja, hogy szű
kebb legyen a kezdeményezők köre.
(2) A javaslat vitáját az annak előterjesztésétől számított egy hónapon túli idő
pontban kell megkezdeni.
(3) A javaslat elfogadásához az szükséges, hogy azt az országgyűlési képviselők
háromnegyede két alkalommal változatlan szöveggel támogassa. A két szavazás
között legalább hat hónapnak el kell telnie.
Annak érdekében, hogy alkotmányozásra ne hirtelen politikai felin
dulásból kerüljön sor, a javaslat megfelelő időt biztosít az ilyen javas
latok megvitatására. Az alkotmányozáshoz szükséges kvórumot két
harmadról háromnegyedre emeli az alkotmányszöveg, mivel már két
alkalommal is előfordult a rendszerváltás óta, hogy a kormánypártok
kétharmados többséget szereztek.
a) országos népszavazást kell elrendelni, ha azt kétszázezer, az országgyűlési
képviselők választásán választójoggal rendelkező választópolgár annak
másodszori elfogadásától számított négy hónapon belül kezdeményezi,
b) az Országgyűlés annak másodszori elfogadásakor a Kormány vagy az or
szággyűlési képviselők egyötödének kezdeményezésére országos népszava
zást rendelhet el.
(5) Az új alkotmányt vagy az Alkotmány módosítását az Országgyűlés elnöke
a népszavazás kezdeményezésére nyitva álló határidő eredménytelen eltelte ese
tén, illetve ha a népszavazás eredménye alapján az kihirdethető, haladéktalanul
megküldi a köztársasági elnöknek.
(6) Az új alkotmányt vagy az Alkotmány módosítását az Országgyűlés elnöke
nem küldi meg a köztársasági elnöknek, ha a népszavazáson az érvényesen sza
vazó választópolgárok több mint fele, de legalább az összes választópolgár több
mint egynegyede az új alkotmány vagy az Alkotmány módosítása ellen szavaz.
A JOGRENDSZER	35
Az Alkotmány társadalmi legitimációja érdekében biztosítani szük
séges, hogy a választópolgárok is kezdeményezhessék megerősítő
népszavazás megtartását. Az alkotmányozó hatalom az Országgyű
lést illeti, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a választópolgárok aka
rata ellenére ne léphessen hatályba az új alkotmány vagy az alkot
mánymódosítás.
(7) Az (1)–(6) bekezdésben nem szabályozott kérdésekben az új alkotmány
elfogadására vagy az Alkotmány módosítására a törvényalkotási eljárás szabá
lyait kell alkalmazni.
(2) Az Alkotmány határozza meg azokat a tárgyköröket, amelyeket törvényben
(1) Törvényt megszövegezett és indokolással ellátott törvényjavaslat formájá
ban a Kormány, az Országgyűlés bizottsága, bármely országgyűlési képviselő
vagy népi kezdeményezésként ötvenezer, az országgyűlési képviselők választá
sán választójoggal rendelkező magyar állampolgár kezdeményezhet.
(2) A népi kezdeményezéshez négy hónapig lehet aláírást gyűjteni. A népi
kezdeményezést az Országgyűlés három hónapon belül köteles megtárgyalni és
arról határozni. A népi kezdeményezés részletes szabályairól törvény rendel
Az alkotmányszöveg szerint a népi kezdeményezés jelentősen átala
kul: a választópolgárok konkrét törvényjavaslat kezdeményezésére
kapnak lehetőséget, amelyet az Országgyűlés köteles megtárgyalni,
és annak elfogadásáról vagy elutasításáról dönteni.
36	III. FEJEZET
(3) Az Országgyűlés által elfogadott törvényt az Országgyűlés elnöke öt napon
belül aláírja, majd – ha arról az Országgyűlés nem rendelt el népszavazást –
haladéktalanul megküldi a köztársasági elnöknek.
(1) A Kormány vagy az országgyűlési képviselők egyötödének kezdeményezé
sére az Országgyűlés a törvényről annak elfogadásakor országos népszavazást
(2) Ha a népszavazáson az érvényesen szavazó választópolgárok több mint fele,
de legalább az összes választópolgár több mint egynegyede a törvényt elutasítja,
azt az Országgyűlés elnöke nem küldi meg a köztársasági elnöknek.
A köztársasági elnök népszavazás-kezdeményezési joga idegen az
államfő alkotmányos szerepétől, ezért azt az alkotmányszöveg elhagy
ja. Az ellenzéki jogok kiterjesztése érdekében az országgyűlési képvise
lők egyötöde is megkapja a megerősítő népszavazás kezdeményezésének
jogát, amelyről ugyanakkor a parlament szabadon határoz.	A hatályos alkotmányi rendelkezés a választópolgárok többségének
szavazatát az elfogadott törvény kihirdetéséhez követeli meg, ami
ugyanakkor ellentétes azzal az elvvel, hogy a népszavazáson részt nem
vevő választópolgár nem kívánja elvonni az Országgyűlés hatáskörét.
Az alkotmányszöveg ennek megfelelően a törvény elutasításához
követeli meg az eredményességi kritérium teljesítését.
(1) Kétszázezer, az országgyűlési képviselők választásán választójoggal rendel
kező magyar állampolgár kezdeményezésére, megszövegezett és indokolással
ellátott törvény elfogadása érdekében az Országgyűlés országos népszavazást
rendel el. A népszavazás kezdeményezéséhez négy hónapig lehet aláírásokat
A jelenlegi szabályozással szemben az alkotmányszöveg népszavazás
esetén a törvényalkotás hatáskörét teljes egészében a választópolgá
rok számára biztosítja.
A JOGRENDSZER	37
(2) A törvényjavaslat alkotmányosságáról az Alkotmánybíróság kilencven
napon belül előzetesen állást foglal. Ha az Alkotmánybíróság a törvényjavas
latot alkotmányellenesnek minősíti, a népszavazás kezdeményezéséhez nem
gyűjthető aláírás.
Annak érdekében, hogy a népszavazással elfogadni kívánt törvény
alkotmányossága utólag ne legyen megkérdőjelezhető, az alkotmány
szöveg kötelező előzetes normakontrollt irányoz elő.
a) az állami költségvetés bevételeit vagy kiadásait a tárgyévi kiadási főösszeg
egy százalékánál nagyobb mértékben érintő kérdésben,
b) egyoldalúan fel nem mondható nemzetközi szerződésből fakadó kötelezett
ség tárgyában.
Mivel az alkotmányszöveg a népszavazás tárgyát törvényalkotásra
korlátozza, a tiltott tárgykörök egy része értelmetlenné válik, mivel
azokat nem törvényalkotással gyakorolja az Országgyűlés.	A kiszámíthatóság érdekében a költségvetési hatás mértékét az alkot
mányszöveg maga határozza meg. Ez jelenleg mintegy 138 milliárd
forintos költségvetési mozgásteret biztosít a népszavazási kérdés szá
mára, amely egyébként kormányzati lépésekkel megfelelően kiegyen
súlyozható.	A nemzetközi kötelezettségek közül az alkotmányszöveg csak ott
tartja fenn a tilalmat, ahol a Magyar Köztársaság egyoldalú aktussal
nem szabadulhat a szerződésből.
(4) A törvényt a népszavazás elfogadja, ha azzal a népszavazáson az érvényesen
szavazó választópolgárok több mint fele, de legalább az összes választópolgár
több mint egynegyede egyetért. Az így megalkotott törvényt az Országgyűlés
elnöke a népszavazás eredményének jogerőre emelkedésétől számított öt napon
belül aláírja, és haladéktalanul megküldi a köztársasági elnöknek.
A hatályos eredményességi kritériumon az alkotmányszöveg nem vál
toztat.
38	III. FEJEZET
(5) Az országos népszavazásról szóló törvény elfogadásához a jelen levő ország
gyűlési képviselők kétharmadának a szavazata szükséges.
Az országos népszavazás a képviseleti demokráciát alapvetően érinti,
ezért szabályozásához széleskörű konszenzus indokolt.
(1) A köztársasági elnök a törvényt annak kézhezvételétől számított tizenöt
napon – az Országgyűlés elnökének sürgősségi kérelmére öt napon – belül alá
írja, és haladéktalanul elrendeli a törvény kihirdetését.
(2) Ha a köztársasági elnök a törvényalkotási eljárást, illetve a törvényt vagy
annak valamelyik rendelkezését alkotmányellenesnek tartja, a törvény aláírá
sára irányadó határidőn belül az Alkotmánybíróságnál indítványozza a törvény
vagy annak rendelkezése alkotmányosságának előzetes vizsgálatát.
(3) Ha az Alkotmánybíróság megállapítja az alkotmányellenességet, a köztársa
sági elnök visszaküldi a törvényt az Országgyűlésnek. Ha az Alkotmánybíró
ság nem állapította meg az alkotmányellenességet, a köztársasági elnök az
A lkotmánybíróság határozatának kézhezvételétől számított öt napon belül a
törvényt aláírja, és haladéktalanul elrendeli a kihirdetését.
(4) Ha a köztársasági elnök a törvénnyel vagy valamelyik rendelkezésével nem
ért egyet, e véleményét megindokolva a törvény aláírására irányadó határidőn
belül megfontolásra visszaküldheti az Országgyűlésnek, amely azt ismét meg
tárgyalja. Ha az Országgyűlés a törvényt ismét elfogadja, a köztársasági elnök
azt köteles öt napon belül aláírni, és haladéktalanul elrendelni annak kihirde
(5) A köztársasági elnök nem gyakorolhatja a (2)–(4) bekezdésben meghatáro
zott hatásköreit, ha a törvényt népszavazás fogadta el.
A JOGRENDSZER	39
a) kizárólagos törvényhozási tárgykörbe nem tartozó és törvényben nem sza
bályozott tárgykörben rendeletet adhat ki,
b) törvényben kapott felhatalmazás alapján, annak keretei között rendeletet
(1) A Magyar Nemzeti Bank elnöke az Alkotmányban meghatározott feladat
körében eljárva, törvényben kapott felhatalmazás alapján, annak keretei között
rendeletet ad ki.
(2) A Magyar Nemzeti Bank elnökének rendelete törvénnyel nem lehet ellen
tétes.
(1) A miniszterelnök a feladatkörében eljárva az Alkotmányban meghatározott
esetekben, valamint törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalma
zás alapján rendeletet ad ki.
(2) A miniszter törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás
alapján feladatkörében eljárva, önállóan vagy más miniszter egyetértésével ren
deletet ad ki.
(3) A miniszterelnök és a miniszter rendelete törvénnyel és kormányrendelettel
nem lehet ellentétes.
a) kizárólagos törvényhozási tárgykörbe nem tartozó tárgykörben a helyi sajá
tosságoknak megfelelő szabályok megállapítására rendeletet adhat ki,
40	III. FEJEZET
A hatályos alkotmányi, illetve az önkormányzati törvényben szereplő
szöveg gördülékenyebb megfogalmazása.
Ha törvény vagy rendelet az Európai Unió alapító szerződéseivel vagy közvetle
nül alkalmazandó jogi aktusával ellentétes rendelkezést tartalmaz, az Európai
Unió alapító szerződéseit vagy jogi aktusát kell alkalmazni.
Az Európai Unió joga a tagállami jogszabályokkal szemben jelenleg
is alkalmazási elsőbbséget élvez. A nemzeti szuverenitás védelmében
az alkotmányszöveg ezt az elsőbbséget az Alkotmánnyal szemben
(1) A Magyar Köztársaság elfogadja és jogrendszere részének ismeri el a nem
zetközi jog általánosan elismert szabályait.
(2) Ha törvény vagy rendelet a nemzetközi jog általánosan elismert szabályával
ellentétes rendelkezést tartalmaz, a nemzetközi jog általánosan elismert szabá
lyát kell alkalmazni.
Az Alkotmány szintjén a magyar jogrendszer részévé tett szabályokat
a jogforrási hierarchiában el kell helyezni.
a) tartalmukból vagy a szerződő felek akaratából következően megerősítést
b) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést érintenek, vagy
c) a jogalanyok számára közvetlenül jogokat és kötelezettségeket állapítanak
A JOGRENDSZER	41
(2) Az (1) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott nemzetközi szerződések
(3) Az (1) bekezdésben fel nem sorolt nemzetközi szerződéseket a Kormány
(4) A nemzetközi szerződést – annak nemzetközi jogi hatálybalépését megelő
zően – a (2) bekezdésben meghatározott esetekben törvényben, egyébként kor
mányrendeletben ki kell hirdetni.
(5) Törvény és rendelet nemzetközi szerződést kihirdető törvénnyel, rendelet
nemzetközi szerződést kihirdető kormányrendelettel nem lehet ellentétes.
A nemzetközi szerződéseket kihirdető jogszabályokat az alkotmány
szöveg a parlamenti hatáskör védelme jegyében helyezi el a jogforrási
hierarchiában.
(6) A nemzetközi szerződések megkötésével összefüggő eljárásról törvény ren
(1) Az Országgyűlés a legfőbb népképviseleti szerv, amely választott képvise
lőkből álló testület.
A hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb megfogalmazása,
amely azt is rögzíti, hogy csak választás útján nyerhetik el az Ország
gyűlés tagjai megbízatásukat.
(2) Az Országgyűlés gyakorolja az alkotmányozó és a törvényhozó hatalmat,
ellenőrzi a végrehajtó hatalom működését, valamint ellátja az Alkotmányban
és a törvényekben meghatározott feladatokat.
Elmarad az országgyűlési hatáskörök tételes felsorolása, elkerülve ez
zel az Alkotmányon belüli ismétléseket.
(3) Az országgyűlési képviselők az egész népet képviselik, e minőségükben lel
kiismeretük szerint járnak el, utasítást senkitől nem fogadhatnak el.
A szabad mandátum elve és az az elv, hogy a képviselők nem választó
kerületüket képviselik a többivel szemben, hanem az egész népet,
olyan alapelvei a képviseleti demokráciának, amely alkotmányi meg
jelenítést indokol.
AZ ORSZÁGGYŰLÉS	43
(4) Az azonos párthoz tartozó országgyűlési képviselők tevékenységük össze
hangolására a Házszabályban meghatározott feltételek szerint képviselőcso
portot alakíthatnak.
A képviselőcsoportokra vonatkozó alkotmányi szabályozás feltétele,
hogy az Alkotmány a képviselőcsoportokat elismerje.
(5) Az Országgyűlés szervezetének és működésének részletes szabályait,
továbbá ülésezési és tárgyalási rendjét a jelen levő országgyűlési képviselők két
harmadának a szavazatával törvényben elfogadott Házszabály állapítja meg.
A hatályos szöveghez képest a javaslat kifejezetten nevesíti, hogy
a Házszabály törvény, így jogszabály. Ezzel a Házszabályon belül
megoldható a vizsgálóbizottságok előtti megjelenési kötelezettség
k ikényszerítése.
(1) Az országgyűlési képviselők általános választását – az előző általános
választást követő negyedik naptári év április 1-je és május 31-e közötti idő
pontra – a köztársasági elnök a választás napját megelőző negyvenötödik
és hatvanadik nap között tűzi ki.
(2) Az Országgyűlés megbízatása az alakuló ülésétől a következő Országgyűlés
alakuló üléséig tart.
(3) Az Országgyűlés alakuló ülését – a választást követő egy hónapon belüli idő
pontra – a köztársasági elnök hívja össze. Az Országgyűlés a képviselők mandá
tumának igazolásával alakul meg. Az országgyűlési képviselők a mandátumuk
igazolását követően az Országgyűlés előtt esküt vagy fogadalmat tesznek.
(2) Az Országgyűlés a tagjai sorából állandó bizottságokat hoz létre, továbbá
eseti és vizsgálóbizottságot alakíthat.
44	IV. FEJEZET
(3) Az Országgyűlés bizottságainak összetétele tükrözi az országgyűlési képvi
selőcsoportok létszáma közötti arányt, ettől az ellenzéki képviselőcsoportok
javára el lehet térni.
Az országgyűlési bizottságok összetételére vonatkozó szabály az
ellenzéki képviselőcsoportok védelmét biztosítaná.
(4) Az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés megvizsgálására vizsgáló
bizottságot kell létrehozni, ha azt az országgyűlési képviselők egyötöde kezde
ményezi. A vizsgálóbizottságban a kormánypárti és az ellenzéki képviselők szá
ma azonos.
(5) Az országgyűlési bizottság által kért adatot mindenki köteles a rendelkezé
sére bocsátani, továbbá a bizottság felhívására köteles előtte megjelenni és val
lomást tenni. E kötelezettségek teljesítésére, illetve elmulasztásuk jogkövetkez
ményeire vonatkozó rendelkezéseket a Házszabály állapítja meg.
Az Országgyűlés vizsgálóbizottságaira vonatkozó alapvető szabályok
alkotmányi rögzítésére az elmúlt évtizedekben a vizsgálóbizottságok
kal kapcsolatban felmerült problémák további elkerülése érdekében
kerülne sor.
Az országgyűlési bizottsági ülések alkotmányban kimondott nyilvá
nossága az Országgyűlés munkájának átláthatóbbá tételét szolgálja.
(2) Az Országgyűlés a Kormány vagy bármely országgyűlési képviselő kérel
mére, illetve az országgyűlési bizottság a Kormány képviseletében jelen levő
személy vagy bármely bizottsági tag kérelmére törvényben meghatározott titok
vagy nyilvánosságra nem hozható személyes adat védelme érdekében tagjai két
harmadának a szavazatával zárt ülés tartását rendelheti el.
A zárt ülés elrendelése szabályainak alkotmányi meghatározása az
Országgyűlés munkájának átláthatóbbá tételét szolgálja.
AZ ORSZÁGGYŰLÉS	45
(1) Az Országgyűlés minden év február 1-jétől június 15-éig és szeptember
1-jétől december 15-éig rendes ülésszakot tart.
(2) A Kormánynak vagy az országgyűlési képviselők egyötödének írásbeli ké
relmére az Országgyűlést rendkívüli ülésszakra vagy rendkívüli ülésre össze
kell hívni. A kérelemben meg kell jelölni az összehívás indokát, a napirendet és
a javasolt időpontot.
A hatályos alkotmányi szöveghez képest elmarad a köztársasági elnök
rendkívüliülés-összehívási és elnapolási joga, ezek ugyanis az alkot
mányos szervek rendszerébe nem illeszkedő, az elmúlt húsz év tapasz
talata alapján felesleges szabályok.
(3) Az Országgyűlés ülésszakát és az egyes üléseket az Országgyűlés elnöke
(1) Az Országgyűlés akkor határozatképes, ha ülésén az országgyűlési képvise
lők több mint fele jelen van.
(2) Az Országgyűlés a döntéseit – ha az Alkotmány vagy a Házszabály ettől
eltérően nem rendelkezik – a jelen levő országgyűlési képviselők több mint fe
lének a szavazatával hozza meg.
(1) Az országgyűlési képviselőt a függetlenségét biztosító javadalmazás, továb
bá mentelmi jog illeti meg.
46	IV. FEJEZET
(2) Az országgyűlési képviselő – a miniszterelnöki, a miniszteri és az államtit
kári tisztség kivételével – más közhivatalt nem tölthet be.
A hatályos alkotmányi szöveg tömörebb megfogalmazása, amely azt
is biztosítja, hogy az országgyűlési képviselő csak a kormányzati mű
ködés politikai jellegű csúcsposztjait tölthesse be.
(3) Az országgyűlési képviselő a Kormány bármely tagjához interpellációt és
kérdést, az országgyűlési biztoshoz, az Állami Számvevőszék elnökéhez, a
Költségvetési Tanács elnökéhez és a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez pedig
kérdést intézhet a feladatkörükbe tartozó minden ügyben.
Az alkotmányszöveg az ügyészséget a Kormány alá rendeli, ezért a
legfőbb ügyészhez intézhető kérdés értelmét veszti.
(4) Az országgyűlési képviselő jogállásának, javadalmazásának, összeférhetet
lenségének, valamint mentelmi jogának részletes szabályait törvény határozza
meg, amelynek elfogadásához a jelen levő országgyűlési képviselők kétharma
dának a szavazata szükséges.
a) az Országgyűlés megbízatásának megszűnésével,
b) lemondásával,
c) összeférhetetlenségének kimondásával,
d) választójoga elvesztésének megállapításával,
e) halálával,
f) ha kilencven napot meghaladó időn át képtelen feladatkörének ellátására.
A hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb megfogalmazásban
k iegészül a tapasztalatok szerint szükséges további okkal, így a meg
bízatás megszűnik akkor is, ha a képviselő a feladatkörét képtelen el
AZ ORSZÁGGYŰLÉS	47
(2) Az országgyűlési képviselő az Országgyűléshez intézett írásbeli nyilatko
zatával lemondhat megbízatásáról.
A hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb, az elfogadó nyilatkozat
elfogadására vonatkozó redundáns szabályt elhagyó megfogalmazása.
(3) Az Országgyűlés a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának
a szavazatával elfogadott határozattal mondja ki az országgyűlési képviselő
összeférhetetlenségét, illetve azt, hogy az országgyűlési képviselő feladatköré
nek ellátására legalább kilencven nap óta képtelen.
(4) Az Országgyűlés elnöke állapítja meg, hogy az országgyűlési képviselő
megbízatása a halálával vagy választójogának elvesztésével megszűnt.
(2) A köztársasági elnök a képviselőcsoportok vezetőivel való egyeztetést köve
tően feloszlathatja az Országgyűlést, ha
a) az Országgyűlés tizenkét hónapon belül háromszor bizalmatlanságát fejez
te ki a Kormánnyal szemben,
b) az Országgyűlés az állami költségvetésről szóló törvényt a tárgyév január
31-ig nem fogadta el.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott hatáskörével a köztársasági elnök az azt
megalapozó körülmény bekövetkeztét követő nyolc napon belül élhet.
(4) A köztársasági elnök haladéktalanul feloszlatja az Országgyűlést, ha a
miniszterelnök személyére tett javaslatát az Országgyűlés az Alkotmányban
meghatározott határidőn belül nem fogadja el.
(5) A köztársasági elnök az Országgyűlés feloszlása esetén haladéktalanul,
illetve annak feloszlatásával egyidejűleg – negyvenöt napon túli, de hatvan na
pon belüli időpontra – kitűzi az országgyűlési képviselők általános választását.
Kötelező feloszlatási okká válik, ha az országgyűlési képviselők álta
lános választását követően – többcsatornás jelölési eljárás lefolytatása
után – is betöltetlen marad a miniszterelnöki tisztség. A szabály célja
48	IV. FEJEZET
annak kikényszerítése, hogy vagy álljon fel az új kormány a választá
sok után, vagy mihamarabb legyen időközi általános választás.	A Kormánnyal szembeni bizalmatlanság háromszori kifejezése már
elegendő lehet ahhoz, hogy a feloszlatásra alapot adó kormányválsá
got állapítson meg a köztársasági elnök.	Új feloszlatási lehetőséggé válik, ha az Országgyűlés nem fogad el
költségvetést. A költségvetés az Országgyűlés egyik legfontosabb és
feltétlenül meghozandó döntése, elmaradása olyan kormányválságot
jelezhet, ami a feloszlatást indokolhatja.
A Magyar Köztársaság államfője a köztársasági elnök, aki kifejezi a nemzet
egységét, és őrködik az államszervezet alkotmányos működése felett.
A hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb megfogalmazása. Az al
kotmányszöveg az államszervezet demokratikus működése helyett az
alkotmányos működés feletti őrködést teszi az államfő feladatkörévé.
a) képviseli a Magyar Köztársaságot,
b) kinevezi a nagyköveteket, megbízza és fogadja a diplomáciai képviseletek
vezetőit,
c) adományozza a törvényben meghatározott kitüntetéseket, valamint enge
délyezi külföldi állami kitüntetések viselését,
d) kinevezi és előlépteti a tábornokokat,
e) kinevezi az egyetemi tanárokat,
f) g yakorolja az egyéni kegyelmezés jogát,
g) dönt a magyar állampolgárság honosítással történő megszerzéséről,
h) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az Alkotmány vagy törvény a
(3) A köztársasági elnök hivatali tevékenységével összefüggő minden döntésé
hez és intézkedéséhez a miniszterelnök vagy a feladatkörrel rendelkező minisz
ter ellenjegyzése szükséges.
50	V. FEJEZET
a) a köztársasági elnök hatáskörébe utalt személyi javaslatok megtételéhez,
b) a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettese és a hivatásos bíró kinevezéséhez,
c) a törvény kihirdetésével kapcsolatos hatáskörök gyakorlásához,
d) a köztársasági elnök hivatalával összefüggő hatáskörök gyakorlásához,
e) az Országgyűlés feloszlatásához.
Az alkotmányszöveg az Alkotmány más helyein a köztársasági elnök
höz telepített hatásköröket nem ismétli meg feleslegesen. A tervezet
– az 1946. évi I. törvény logikáját követve – kiterjeszti a köztársasági
elnök intézkedéseinek ellenjegyzéshez kötöttségét. A hadsereg főpa
rancsnoki jogkörét a tervezet nem a köztársasági elnökhöz telepíti,
ugyanakkor egyes, ezzel összefüggő szimbolikus aktusokat államfői
hatáskörben hagy.
(2) Köztársasági elnökké az a büntetlen előéletű, az országgyűlési képviselők
választásán választójoggal rendelkező magyar állampolgár választható meg, aki
a választás napjáig a harmincötödik életévét betöltötte.
(3) Köztársasági elnökké ugyanaz a személy legfeljebb két alkalommal választ
ható meg.
(2) A köztársasági elnököt a korábbi köztársasági elnök megbízatásának lejárta
előtt legalább harminc, legfeljebb hatvan nappal, ha pedig a megbízatás annak
lejárta előtt szűnt meg, a megszűnéstől számított harminc napon belül kell
A hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb megfogalmazása
k iegészül a választás legkorábbi időpontját meghatározó szabállyal,
ezzel elkerülve a korábban felmerült, politikai indíttatású alkot
mányjogi vitákat.
A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK	51
(3) Köztársasági elnököt az országgyűlési képviselők egyötöde írásban jelölhet.
Minden országgyűlési képviselő egy személyt jelölhet. Annak, aki több sze
mélyt jelölt, mindegyik jelölése érvénytelen.
Ötven képviselő helyett azért indokolt a képviselők egyötödét felha
talmazni a jelölésre, mert az Alkotmány nem határozza meg az
országgyűlési képviselők számát.
(4) A köztársasági elnök megválasztásához az első szavazási fordulóban az
országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazata szükséges. Ha a megkí
vánt többséget egyik jelölt sem szerezte meg, új jelölés alapján a következő na
pon újból szavazást kell tartani.
(5) A második szavazási fordulóban a köztársasági elnök megválasztásához az
országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazata szükséges.
(6) Ha a második szavazási fordulóban a megkívánt többséget egyik jelölt sem
szerezte meg, legkésőbb a következő napon harmadik szavazási fordulót kell
tartani, amelynek során csak azokra a jelöltekre lehet szavazni, akik a második
szavazási fordulóban a két legmagasabb számú szavazatot kapták.
Az alkotmányszöveg kezeli a szavazategyenlőség kérdését is: ha az
első két legtöbb szavazatszámot több jelölt is elnyerte, mindannyian
részt vehetnek a harmadik fordulóban.
(7) A harmadik szavazási fordulóban a köztársasági elnök megválasztásához
az országgyűlési képviselők több mint felének szavazata szükséges.
Fontos alkotmányos érdek fűződik ahhoz, hogy kellő legitimációval
rendelkezzen a köztársasági elnök, így a tervezet abszolút többséget
követel meg az államfő megválasztásához.
(8) Ha a harmadik szavazási forduló is eredménytelen volt, ismételt jelölés alap
ján új választást kell tartani.
A hatályos alkotmány nem kezeli azt a helyzetet, amikor a harmadik
fordulóban sem sikerül államfőt választani, ezt a hiányosságot az
alkotmányszöveg pótolja.
52	V. FEJEZET
(1) A köztársasági elnök a korábbi köztársasági elnök megbízatásának meg
szűnésekor lép hivatalba.
(2) Ha a köztársasági elnök megválasztására a korábbi köztársasági elnök meg
bízatásának megszűnését követően kerül sor, az új köztársasági elnök a meg
választásával hivatalba lép.
(3) A köztársasági elnök a megválasztását követően az Országgyűlés előtt esküt
vagy fogadalmat tesz.
(1) A köztársasági elnöki tisztség összeférhetetlen minden más állami, társa
dalmi szervezeti, politikai és gazdasági tisztséggel vagy megbízatással. A köz
társasági elnök más kereső foglalkozást nem folytathat, egyéb tevékenységéért
– a szerzői jogi védelemben részesülő tevékenységet kivéve – díjazást nem fo
gadhat el.
(2) A megbízatási ideje alatt a köztársasági elnök ellen nem lehet büntetőeljá
rást indítani, továbbá vele szemben nem lehet a személyi szabadságot korlátozó
intézkedést foganatosítani.
A köztársasági elnök számára sérthetetlenségének kimondása helyett
egyértelmű fogalmak használata célszerű. A bűncselekményt elköve
tő köztársasági elnököt az Alkotmánybíróság megfoszthatja tisztsé
gétől, ezt követően pedig már a büntetőeljárás lefolytatható vele
(3) A köztársasági elnököt megbízatása alatt és annak megszűnése után tör
vényben meghatározott, a függetlenségét biztosító javadalmazás és más juttatá
sok illetik meg.
A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK	53
(1) A köztársasági elnök átmeneti akadályoztatása esetén, vagy ha a köztársa
sági elnök megbízatása megszűnt, az új köztársasági elnök hivatalba lépéséig
a köztársasági elnök hatásköreit az Országgyűlés elnöke gyakorolja.
A hatályos Alkotmány szerint a helyettesítő házelnök nem gyakorol
hatja a köztársasági elnök valamennyi hatáskörét. Ezen kivételek
fenntartása indokolatlan.
(2) A köztársasági elnök átmeneti akadályoztatása esetén a helyettesítés szüksé
gességéről a köztársasági elnök dönt. Ha a köztársasági elnök akaratnyilvání
tásra képtelen, az akadályoztatás tényét a Kormány vagy az országgyűlési kép
viselők egyötödének indítványára az Országgyűlés a képviselők kétharmadának
a szavazatával állapítja meg.
A hatályos alkotmány nem rendezi az átmeneti akadályoztatás esetén
követendő eljárást.
(3) A köztársasági elnök helyettesítése idején az Országgyűlés elnöke az ország
gyűlési képviselői jogait nem gyakorolhatja, helyette az Országgyűlés elnöké
nek feladatát az Országgyűlés általa kijelölt alelnöke látja el.
a) megbízatási idejének lejártával,
f) ha kilencven napot meghaladó időn át képtelen feladatkörének ellátására,
g) az elnöki tisztségtől való megfosztásával.
(2) A köztársasági elnök az Országgyűléshez intézett írásbeli nyilatkozatával
lemondhat megbízatásáról.
Az alkotmányszöveg – az életszerűséget szem előtt tartva – nem tartja
fenn a lemondásnak az Országgyűlés általi elfogadáshoz kötését.
54	V. FEJEZET
(3) Ha a köztársasági elnök úgy lépett hivatalba, hogy a vele szemben fennálló
összeférhetetlenségi okot nem szüntette meg, vagy a köztársasági elnökkel
szemben a tisztségének gyakorlása során összeférhetetlenségi ok merül fel,
az országgyűlési képviselők egyötödének indítványára az Alkotmánybíróság
nyolc napon belül kimondja a köztársasági elnök összeférhetetlenségét.
(4) Az országgyűlési képviselők egyötödének indítványára az Alkotmánybíró
ság nyolc napon belül megállapítja, hogy a köztársasági elnök a választójogát
elveszítette, illetve hogy a köztársasági elnök a feladatkörének ellátására leg
alább kilencven nap óta képtelen.
(5) A köztársasági elnök tisztségétől való megfosztását az országgyűlési képvi
selők egyötöde kezdeményezheti. Az eljárás megindításához az országgyűlési
képviselők kétharmadának a szavazata szükséges. Az eljárást megindító ország
gyűlési határozat meghozatalától az eljárás befejezéséig a köztársasági elnök a
jogkörét nem gyakorolhatja. Az Alkotmánybíróság a köztársasági elnököt
tisztségétől megfosztja, ha a köztársasági elnök az Alkotmányt vagy valamely
törvényt szándékosan megsértette.
A köztársasági elnökkel szembeni büntetőeljárás lefolytatására az
A lkotmánybíróság nem alkalmas, mivel nem egyedi ügyekben ítél
kező bíróság. Az alkotmányszöveg szerint az Alkotmánybíróság csu
pán megfosztja a jogsértő államfőt a tisztségétől, ezt követően pedig
rendes bíróság dönthet az elnök büntetőjogi felelősségre vonásáról.
(2) A Kormány védi az alkotmányos rendet és a jogalanyok jogait, biztosítja a
jogszabályok végrehajtását, meghatározza a külpolitikát, továbbá ellátja mind
azokat az állami feladatokat, amelyek nem tartoznak más szerv hatáskörébe.
(3) A Kormány – ha törvény másként nem rendelkezik – a feladatkörrel ren
delkező tagja útján irányítja az államigazgatási szerveket.
(4) A Kormány a törvények keretei között meghatározza az államigazgatási
szervezetrendszert.
A hatályos Alkotmányhoz képest a tervezet a konkrét hatáskörök fel
sorolása helyett a végrehajtó hatalmat egészként telepíti a Kormány
hoz. Ezek közül – annak érdekében, hogy az Alkotmány az állam
szervezet egészét megalapozza – mégis kiemeli az államigazgatási
szervezetrendszer meghatározásának és irányításának jogkörét. Az
alkotmánytervezet elhagyja a minisztériumok törvényi alapítására
vonatkozó szabályt, így a Kormány megalakulásához nem lenne
szükséges a minisztériumi felsorolási törvény megalkotása, ami gyor
síthatja a kormányalakítás folyamatát.
56	VI. FEJEZET
(2) A Kormány tagja büntetlen előéletű olyan magyar állampolgár lehet, aki
az országgyűlési képviselők választásán választójoggal rendelkezik.
(3) A kormánytagság és az államtitkári tisztség – az országgyűlési képviselői
megbízatás kivételével – összeférhetetlen minden más állami, társadalmi szer
vezeti, politikai és gazdasági tisztséggel vagy megbízatással. A Kormány tagja
és az államtitkár más kereső foglalkozást nem folytathat, egyéb tevékenységé
ért – a szerzői jogi védelemben részesülő tevékenységet kivéve – díjazást nem
Más közjogi tisztségviselőkhöz hasonlóan a kormánytagság pozitív
és negatív feltételeit is rögzítené az Alkotmány.
A felelősségre tekintettel a tervezet nem lehetőségként, hanem köte
lezettségként határozza meg az Országgyűlés ülésein való részvételt.
(6) A Kormány tagjainak jogállását, valamint javadalmazását és más juttatásait
(2) Sürgős intézkedést igénylő ügyekben vagy a Kormány egyedi felhatalma
zása alapján a miniszterelnök a Kormány két ülése között gyakorolja a Kor
mány hatáskörét.
A hatályos alkotmányi szöveghez képest a tervezet – elismerve a rend
szerváltás óta töretlenül érvényesülő gyakorlatot – kiemeli a minisz
terelnököt a Kormány többi tagja közül. A miniszterelnök a Kor
mány tényleges stratégiai vezetője, ezért indokolt kifejezetten
rögzíteni, hogy az általános politikát ő határozza meg. A kormány
A KORMÁNY	57
zati működés hatékonyságát biztosító alapvető feltétel, hogy a testü
leti működésből akadó esetleges időveszteséget indokolt esetben ki
lehessen küszöbölni: ezt szolgálja a Kormány két ülése között a
miniszterelnök által meghozott döntések húszéves gyakorlatának
alkotmányszintű elismerése.
A tervezet nyitva hagyja annak a lehetőségét, hogy a miniszterelnök
döntsön arról, hogy kíván-e miniszterelnök-helyettest.
(4) A miniszterelnöki tisztséget ugyanaz a személy legfeljebb tizenkét éven át
töltheti be.
A hatalommegosztás temporális dimenziójának érdekében biztosí
tani szükséges, hogy hegemón politikai centrum egy személy körül
tartósan ne tudjon kialakulni. Átmenti rendelkezésként szükséges
rögzíteni, hogy a tizenkét éves időtartam csak az új alkotmány hatály
balépésétől számítódik.
(1) A miniszterelnököt – a többségi elv megtartásával – a köztársasági elnök
(2) A kinevezett miniszterelnök ismerteti a programját az Országgyűlésben,
majd bizalmi szavazást kér.
(3) Ha az Országgyűlés a miniszterelnöknek nem az Alkotmányban előírt ha
táridőn belül nem szavazott bizalmat, az országgyűlési képviselők egyötöde
három napon belül írásban jelölhet miniszterelnököt. Egy képviselő csak egy
személyt jelölhet, aki több személyt jelöl, annak mindegyik jelölése érvényte
len. A legtöbb jelölést elnyert személy – ha a két legtöbb jelölést kapott személy
azonos számú jelölést kapott, az, amelyik jelölését az Országgyűlés elnökének
hamarabb benyújtották – ismerteti a programját az Országgyűlésben, amely a
miniszterelnök megválasztásáról az országgyűlési képviselők több mint felének
a szavazatával a jelölését követő nyolc napon belül dönt.
58	VI. FEJEZET
(4) Ha az országgyűlési képviselők nem tettek határidőben javaslatot a miniszter
elnök személyére, vagy a miniszterelnököt az Országgyűlés más okból nem
választotta meg, a köztársasági elnök öt napon belül új személyi javaslatot tesz.
A miniszterelnöknek javasolt személy ismerteti a programját az Országgyűlés
ben. Az Országgyűlés a miniszterelnök megválasztásáról az országgyűlési képvi
selők több mint felének a szavazatával a jelölését követő nyolc napon belül dönt.
(5) Ha a köztársasági elnök újabb személyi javaslatát az Országgyűlés határidő
ben nem fogadja el, a köztársasági elnök az Országgyűlést haladéktalanul fel
oszlatja.
(6) A miniszterelnök a megválasztásával, illetve a kinevezésével lép hivatalba.
A megválasztott, illetve kinevezett miniszterelnök az Országgyűlés előtt esküt
A kormányalakítás folyamata a jelenlegi alkotmányos szabályok
mellett hihetetlenül lassú: míg az európai államok többségében az
országgyűlési választás megkezdésétől számított legfeljebb harminc
napon belül (sőt, egyes országokban néhány napon belül) fel tud állni
az új kormány, addig Magyarországon ehhez átlagosan 58 nap volt
szükséges. Az alkotmányszöveg – az 1946. évi I. törvény hagyomá
nyát követve – első körben a köztársasági elnök hatáskörévé teszi a
miniszterelnök kinevezését. Ha az államfő nem a parlamenti többség
bizalmát élvező személyt nevez ki, a legyen alkotmány mintájára a
második körben az országgyűlési képviselők jelölhetnek kormányfőt,
ennek sikertelensége esetében pedig a köztársasági elnökre száll a je
lölés joga. Ha még így sem sikerül miniszterelnököt választani, az
biztos jele a kormányozhatatlanságnak, ezért a köztársasági elnöknek
ilyenkor fel kell oszlatnia az Országgyűlést. A javasolt megoldás je
lentősen rövidíti a hatalmi átmenet idejét, ugyanakkor erős garanciá
kat tartalmaz a parlamentarizmus értékeinek megőrzésére.
(1) A miniszter a Kormány általános politikájának keretei között, a jogszabá
lyoknak, a Kormány határozatainak és a miniszterelnök utasításainak megfele
lően, önállóan irányítja az államigazgatásnak a feladatkörébe tartozó ágát, va
lamint ellátja a Kormány által meghatározott vagy a miniszterelnök által
kijelölt feladatokat.
A KORMÁNY	59
A miniszteri feladatkör meghatározását az alkotmányszöveg kiegé
szíti a miniszterelnök ténylegesen fennálló irányítási jogkörére vo
natkozó utalással.
Az államtitkárok közjogi szerepe indokolja az alkotmányi szintű ne
vesítésüket.
(1) A minisztert a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki és
menti fel.
A Kormány megalakulását a tervezet – a közjogi rendszerben domi
nánsan érvényesülő megoldáshoz közelítve – a miniszterek kineve
zéséhez köti, mivel az esküt vagy a fogadalmat csak deklaratív, ha
gyományőrző aktusnak tekinti.
(1) A Kormány képviseli a Magyar Köztársaságot az Európai Unió kormányza
ti részvétellel működő intézményeiben.
(2) A Kormány az (1) bekezdésben meghatározott intézmények döntéshozatali
eljárásában napirenden szereplő tervezeteket haladéktalanul megküldi az Or
szággyűlésnek, amely bármely tervezettel kapcsolatban tájékoztatást kérhet a
Kormány által képviselni kívánt álláspontról.
(3) Ha az Országgyűlés vagy annak kijelölt bizottsága egy tervezettel kapcso
latban állásfoglalást fogad el, a Kormány az európai uniós döntéshozatal során
attól nem térhet el.
Az alkotmányszöveg erősíti az Országgyűlés szerepét az uniós dön
téshozatali eljárásban képviselt magyar álláspont meghatározásában,
mivel lehetőséget ad arra, hogy a parlament a Kormányt kötelező ál
lásfoglalást fogadjon el.
60	VI. FEJEZET
a) az országgyűlési képviselők általános választásával,
b) a miniszterelnök lemondásával,
c) a miniszterelnök összeférhetetlenségének kimondásával,
d) a miniszterelnök választójoga elvesztésének megállapításával,
e) a miniszterelnök halálával,
f) a miniszterelnöki tisztség betöltésére előírt időkorlát kitöltésével,
g) ha az Országgyűlés a miniszterelnökkel szemben bizalmatlanságát fejezi ki,
h) ha az Országgyűlés a kinevezett miniszterelnöknek harminc napon belül
nem szavaz bizalmat.
(2) A Kormány megbízatása megszűnik a miniszterelnök megbízatásának meg
szűnésével.
Az országgyűlési képviselők általános választását követően a válasz
tópolgároknak már nincs lehetőségük a Kormány felelősségének
érvényesítésére, ezért az alkotmányszöveg a választás megkezdésével
már korlátozott hatáskörű, ügyvezető kormánnyá teszi a kabinetet.
a) a Kormány megbízatásának megszűnésével,
c) felmentésével,
d) összeférhetetlenségének kimondásával,
e) választójoga elvesztésének megállapításával,
f) halálával.
(4) A miniszterelnök a köztársasági elnökhöz intézett írásbeli nyilatkozatával
megbízatásáról lemondhat. A miniszterelnök lemondása nem hatályosul addig,
amíg a lemondás előtt benyújtott bizalmatlansági indítványról az Országgyű
lés nem határoz.
A hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb, a törvényi szabályo
zásnak megfelelő megfogalmazása.
A KORMÁNY	61
(5) Ha a miniszterelnök úgy lépett hivatalba, hogy a vele szemben fennálló ös�
szeférhetetlenségi okot nem szüntette meg, vagy a miniszterelnökkel szemben
a tisztségének gyakorlása során összeférhetetlenségi ok merül fel, az országgyű
lési képviselők egyötödének indítványára az Alkotmánybíróság nyolc napon
belül kimondja a miniszterelnök összeférhetetlenségét.
(6) Az országgyűlési képviselők egyötödének indítványára az Alkotmánybíró
ság nyolc napon belül megállapítja, hogy a miniszterelnök a választójogát elve
szítette, illetve hogy a miniszterelnöki tisztség betöltésére előírt időkorlátot
A miniszterelnöki megbízatás megszűnése olyan jelentőségű hatalmi
kérdés, amelynek fő szabályait az Alkotmánynak kell tartalmaznia.
(1) Az országgyűlési képviselők egyötöde a miniszterelnökkel szemben írásban
– a miniszterelnöknek javasolt személy megjelölésével – bizalmatlansági indít
ványt nyújthat be. A miniszterelnöknek javasolt személy az Országgyűlésben
az indítványról való szavazást megelőzően programbeszédet tart. Ha a bizal
matlansági indítványt az országgyűlési képviselők több mint fele támogatja, az
Országgyűlés a miniszterelnökkel szemben bizalmatlanságát fejezi ki, egyben
megválasztja miniszterelnöknek az indítványban megjelölt személyt.
(2) A miniszterelnök javasolhatja, hogy az Országgyűlés szavazzon bizalmat
neki. Az Országgyűlés bizalmatlanságát fejezi ki a miniszterelnökkel szemben,
ha a miniszterelnök javaslatára tartott bizalmi szavazáson nem támogatja őt az
országgyűlési képviselők több mint fele.
(3) A miniszterelnök a Kormány által kezdeményezett törvényjavaslat benyúj
tásakor az arról való szavazást bizalmi szavazásnak nyilváníthatja. Az Ország
gyűlés bizalmatlanságát fejezi ki a miniszterelnökkel szemben, ha a törvényja
vaslatot változatlan formában nem fogadja el.
(4) A szavazást az indítvány vagy a javaslat beterjesztésétől, illetve a törvényja
vaslat benyújtásától számított három nap elteltével, de legfeljebb nyolc napon
belül kell megtartani.
ugyanakkor az alkotmányszöveg egyértelművé teszi, hogy a törvény
javaslattal összekötött bizalmi szavazásra is vonatkozik az időkorlát.
62	VI. FEJEZET
(1) A Kormány a megbízatásának megszűnésétől az új Kormány megalakulá
sáig ügyvezető kormányként gyakorolja a hatáskörét, de nemzetközi szerződést
nem köthet, valamint rendeletet csak törvény felhatalmazása alapján, halaszt
hatatlan esetben alkothat.
(2) Az ügyvezető kormány működése idején a Kormány és az irányítása alá tar
tozó szervek költségvetési kiadással járó döntést csak a zavartalan ügyvitelhez
feltétlenül szükséges mértékben hozhatnak.
(3) Az ügyvezető kormány tagjai a miniszterelnöki, illetve miniszteri hatás
köröket a zavartalan ügyvitelhez feltétlenül szükséges mértékben gyakorolják.
(4) Ha a Kormány megbízatása a miniszterelnök összeférhetetlenségének ki
mondásával, választójogának elvesztésével vagy halálával szűnt meg, a minisz
terelnök hatásköreit a miniszterelnök helyettesítésére jogosult miniszter gyako
rolja, akinek jogállására a miniszterelnökre vonatkozó szabályokat megfelelően
Az ügyvezető kormány hatáskörének korlátozását ugyanakkor az al
kotmányszöveg kiegészíti azzal, hogy nem hozhat jelentős költségve
tési kihatással járó döntést.
(1) Az ügyészség üldözi a bűncselekményeket, képviseli a közvádat a bírósági
eljárásban, a törvényben meghatározott esetekben és módon fellép más jog
sértő vagy a közérdeket sértő cselekményekkel és mulasztásokkal szemben, to
vábbá elősegíti a jogsértések megelőzését.
(2) Az ügyészséget a Kormány a feladatkörrel rendelkező miniszter útján irá
nyítja, és a legfőbb ügyész vezeti.
(3) A legfőbb ügyészt a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi
ki és menti fel.
(4) A legfőbb ügyésznek nem adható olyan utasítás, amely ügyészi intézkedés
től való tartózkodásra, az eljárás folytatását akadályozó ügyészi intézkedés
megtételére, a vád elejtésére vagy az eljárás alá vont számára kedvező módosítá
sára irányulna, továbbá amely érinti az eljáró ügyész személyét.
A KORMÁNY	63
(5) A közélet tisztasága elleni bűncselekmények, továbbá törvényben meghatá
rozott más esetben az eljáró ügyész számára utasítás nem adható.
Az ügyészség a büntetőpolitika legfontosabb végrehajtója, miközben
annak sikeréért a Kormány visel politikai felelősséget. Egyes ügytí
pusokban (így a korrupció elleni fellépésben vagy az egyesületek fel
ügyeletében) fontos a függetlenség megőrzése, egyebekben azonban a
Kormánynak – megfelelő garanciák mellett – biztosítani kell az esz
közöket ahhoz, hogy a politikai felelősség viseléséből következő dön
téseket meghozhassa.
(6) Az ügyészségre, az ügyészségi szervezetre, az ügyészek jogállására és java
dalmazására vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg.
A Kormány alá rendelt ügyészség esetében a kétharmados többség
előírása nem indokolt.
(1) A települések és a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának a sza
vazatával elfogadott törvényben meghatározott más területi egységek lakóit
megilleti a helyi önkormányzás joga.
A tervezet továbbra is a helyi önkormányzás alanyaként határozza
meg a településeket, azonban a hatályos Alkotmánytól eltérve törvé
nyi szintre hagyja az önkormányzat jogával szintén rendelkező terü
leti egységek meghatározását, így megteremti annak a lehetőségét,
hogy a törvényalkotó e döntésében a szubszidiaritás elvét érvénye
sítse.	Az alkotmányszöveg abban sem foglal állást, hogy minden települé
sen kell-e képviselő-testültet választani, így a törvényalkotó ebben a
kérdésben is minősített többséggel dönthet. Abban azonban kötve
van az Országgyűlés keze, hogy minden településen kell működnie
legalább egy, az adott település lakói által választott önkormányzati
tisztségviselőnek.
(2) A helyi önkormányzás joga a választópolgárok közösségét érintő helyi köz
ügyek önálló, demokratikus intézésére terjed ki.
A hatályos alkotmányszöveg gördülékenyebb megfogalmazása, amely
a helyi közhatalom gyakorlását (minthogy az a helyi közügyek gya
korlásának része) nem nevesíti.
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK	65
(3) A helyi közösség a helyi önkormányzáshoz való jogot a helyi önkormány
zati képviselők és a polgármesterek választása alapján képviseleti úton, vala
mint törvényben meghatározott esetekben közvetlenül gyakorolja.
– tervezet 2. § (2) bekezdésével azonos módon – egyértelművé teszi,
hogy a közvetett demokrácia is csak a törvényi keretek között érvé
nyesülhet.
(4) A helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről, továbbá a helyi önkor
mányzáshoz való jog közvetlen gyakorlásának további intézményeiről törvény
rendelkezik, amelynek elfogadásához a jelen levő országgyűlési képviselők két
harmadának a szavazata szükséges.
A tervezet minősített többséget igénylő törvényhozási tárgyként
nevesíti a közvetlen demokrácia helyi intézményeire vonatkozó sza
bályozást, megnyitva a törvényalkotás előtt újabb részvételi módok
(1) A helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek általános választását
– az előző általános választást követő negyedik naptári év április 1-je és május
31-e közötti időpontra – a köztársasági elnök a választás napját megelőző negy
venötödik és hatvanadik nap között tűzi ki.
A hatályos alkotmányszöveg pontosabb, a választás kitűzésének
garanciális szempontból fontos időpontját is meghatározó megfogal
mazása. A választást a javaslat – abból a célból, hogy csökkentse a helyi
önkormányzatiság és az országos politika közötti meghatározottságot,
valamint az ebből fakadó bénultságot és hatékonyságveszteséget –
átmeneti rendelkezéssel az országgyűlési ciklusok közepére helyezi át.
(2) A képviselő-testület tagja és a polgármester a mandátumigazolással hiva
talba lép. A képviselő-testület a képviselők mandátumának igazolásával alakul
meg. A képviselő-testület tagjai és a polgármester a hivatalba lépésüket köve
tően a képviselő-testület előtt esküt vagy fogadalmat tesznek.
66	VII. FEJEZET
(3) A képviselő-testület, illetve a polgármester megbízatása a hivatalba lépésé
től a következő képviselő-testület megalakulásáig, illetve a következő polgár
mester hivatalba lépéséig tart.
A tervezet a mandátumigazolás megtörténtéhez köti az önkormány
zati képviselői és a polgármesteri megbízatás kezdetét, egyben az új
tisztségviselők hivatalba lépéséhez kapcsolja a hivatal előző viselői
mandátumának megszűnését. Így zárható ki, hogy az önkormányzat
a hatalomátadás menetében egyetlen esetben se maradhasson hivatal
ban lévő választott képviselő nélkül.
(4) A képviselő-testületi tagok és a polgármester jogállását, valamint javadal
mazását és más juttatásait törvény szabályozza.
A tervezet törvényi szintre utalja az önkormányzat választott tiszt
ségviselőinek jogállására és juttatásaira vonatkozó szabályok megha
tározását.
(2) A helyi önkormányzatok kötelezettségei, feladatai és hatáskörei – sajátossá
gaikhoz igazodóan – eltérőek lehetnek.
a) rendeletet alkot,
b) meghatározza szervezeti és működési rendjét,
c) g yakorolja az önkormányzat tulajdona tekintetében a tulajdonost megillető
jogokat,
d) e célra felhasználható vagyonával és bevételeivel vállalkozást folytathat,
amely azonban nem veszélyeztetheti kötelező feladatainak ellátását,
e) dönt a helyi adók fajtáiról és mértékéről,
f) meghatározza éves költségvetését, annak alapján önállóan gazdálkodik.
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK	67
A hatályos alkotmányszöveg gördülékenyebb, az alkotmányos jelen
tőséggel nem bíró feladatokat nem tartalmazó megfogalmazása.
A tervezet a felsorolt feladatcsoportok tekintetében nem tartja fenn
azok önkormányzati alapjoggá minősítését, hiszen az alkotmányos
védelmet a hatáskörök alkotmányi nevesítése önmagában is bizto
(5) A helyi önkormányzat szabadon társulhat más önkormányzatokkal, érdekképviseleti szövetséget hozhat létre, együttműködhet más országok helyi
önkormányzataival, és tagja lehet nemzetközi önkormányzati szervezetnek.
A hatályos alkotmányi feladatfelsorolás alapjogi pontjainak önálló,
jellegüknek megfelelő megfogalmazása.
(6) Törvény a helyi önkormányzat kötelező feladata és helyi közszolgáltatás el
látására önkormányzati társulás megalakítását írhatja elő, ha e helyi közügyek a
társulás útján eredményesebben vagy gazdaságosabban láthatóak el.
A tervezet egyszerű többséggel megalkotható törvény számára teszi
lehetővé kötelező önkormányzati társulás előírását.
(1) A helyi önkormányzat döntését, valamint működését más szerv kizárólag
a jogszerűség szempontjából vizsgálhatja felül.
(2) A helyi önkormányzat törvényességi ellenőrzéséről a Kormány, pénzügyi
és gazdasági ellenőrzéséről az Állami Számvevőszék gondoskodik.
(3) A helyi önkormányzat jogsértő döntésének felülvizsgálata a bíróság hatás
A hatályos alkotmányi szöveg gördülékenyebb megfogalmazása, azzal
hogy a jogsértő önkormányzati rendeletek felülvizsgálata is bírósági
hatáskörbe kerül.
68	VII. FEJEZET
(1) A helyi önkormányzat hatásköreit – törvényben meghatározottak szerint –
a képviselő-testület, a részönkormányzat, a képviselő-testület bizottsága vagy a
polgármester gyakorolhatja.
A tervezet törvényi szintre hagyná az önkormányzati hatáskörök
megosztását a polgármester, illetve az önkormányzat testületei
között, ám zártan határozza meg azon szervek körét, amelyek önkor
mányzati hatáskört gyakorolhatnak.
(2) A polgármesteri tisztséget ugyanaz a személy legfeljebb tizenkét éven át
rögzíteni, hogy a tizenkét éves időtartam csak az új alkotmány ha
tálybalépésétől számítódik.
(3) A képviselő-testület bizottságot választhat, és törvényben meghatározott
feltételek szerint hivatalt hozhat létre.
A hatályos alaptörvénnyel szemben a rendelkezés az önálló hivatal
létrehozását – a közpénzekkel való felelős gazdálkodás érdekében –
csak törvényi keretek között garantálja.
(4) A településrész vagy a területi egység részének választópolgárai kezdemé
nyezhetik részönkormányzat megalakítását, amely az illetékességi területén
a helyi önkormányzat szervezeti és működési szabályzatában meghatározott
A részönkormányzat a helyi önkormányzás fontos formája, így annak
alapvető kereteit az alaptörvényben indokolt kijelölni.
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK	69
(5) Törvény vagy kormányrendelet államigazgatási hatáskört állapíthat meg
a képviselő-testület hivatala vezetőjének, továbbá kivételesen a polgármes
ternek.
A hatályos alkotmányszöveg pontosabb, az alkotmányi szintet nem
igénylő elemeket (így a képviselő-testület hivatala ügyintézőjének
említése, a jegyzői tisztség nevesítése) nem tartalmazó megfogalma
(6) A helyi önkormányzat szervezetéről a jelen levő országgyűlési képviselők
kétharmadának a szavazatával elfogadott törvény rendelkezik.
A tervezet az önkormányzati szervezet törvényi szabályai tekinteté
ben fenntartja a minősített többség követelményét.
A tervezet a többi alkotmányos szervhez hasonlóan az Alkotmány
bíróságot is tételmondattal helyezi el az alkotmányos szervek rend
szerében.
a) a helyi önkormányzat rendelete kivételével megvizsgálja a jogszabály alkot
mányosságát,
b) megállapítja a jogszabály megalkotásának elmulasztásával okozott alkot
mányellenességet,
c) elbírálja az alkotmányellenes jogszabállyal, bírói vagy más közhatalmi dön
téssel szemben benyújtott alkotmányjogi panaszt,
d) ellátja az Alkotmányban vagy az Alkotmánybíróságról szóló törvényben
meghatározott egyéb feladatokat.
Az Alkotmánybíróság hatáskörét a hatályos Alkotmánynál részlete
sebben, de szűkebben határozza meg a tervezet. Egyrészt – az Alkot
mánybíróság tehermentesítése érdekében – a helyi önkormányzati
rendeletek alkotmányosságának felülvizsgálatát a közigazgatási bíró
ságok hatáskörébe helyezi. Másrészt – az alapjogvédelem erősítése ér
dekében – alkotmányos alapot ad a minden alkotmánysértő közha
talmi döntés felülvizsgálatára irányuló hatáskörnek.
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG	71
(3) A jogsérelmet szenvedett fél a (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatáro
zott eljárást akkor indítványozhatja, ha a hatékony rendes jogorvoslati lehető
ségeket kimerítette.
(4) A (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott eljárást indítványozhatja
az országgyűlési képviselő, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, az országgyűlési biz
tos, valamint az előtte folyamatban levő eljárással összefüggésben a bíró.
Az indítványozói kör és indítványozási feltételek meghatározása a
hatékony alkotmánybírósági működés és így az eredményes alkot
mányvédelem biztosítéka.
(5) Az Alkotmánybíróság szervezetéről és eljárásáról szóló szabályokat a jelen
levő országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatával elfogadott törvény
(1) Az Alkotmánybíróság határozata mindenkire kötelező, ellene jogorvoslat
nak nincs helye.
(2) Az Alkotmánybíróság a hatáskörébe tartozó ügyben az alkotmányellenes
jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést részben vagy egészen megsemmisíti,
alkotmányos értelmezés lehetősége esetén meghatározhatja a jogszabály alkal
mazásánál irányadó alkotmányos követelményeket.
(3) Az Alkotmánybíróság a hatáskörébe tartozó ügyben az alkotmányelle
nes bírói döntést, illetve a bíróság előtt meg nem támadható más, alkot
mányellenes egyedi közhatalmi döntést megsemmisíti, és szükség esetén az
eljáró szervet – az alkotmányos követelmények meghatározásával – új eljá
rásra utasítja.
A tervezet az Alkotmánybíróság a hatályos alkotmányi szöveghez ké
pest tartalmában nem korlátozott, formájában pedig az alkotmány
bírósági gyakorlatban kialakult döntési jogkörének meghatározásá
val kíván erős alapjog- és alkotmányvédelmet biztosítani.
72	VIII. FEJEZET
(2) Az Alkotmánybíróság a tagjai közül négy évre megválasztja elnökét és
helyettes elnökét.
(3) Az Alkotmánybíróság teljes ülésen és az Alkotmánybíróságról szóló tör
vényben meghatározott esetben tanácsban, illetve az elnök útján jár el.
A tervezet – felismerve a mindenkori parlamenti többség igényét az
Alkotmánybíróság korlátozására – a legalapvetőbb szervezeti és eljá
rási szabályokat az alkotmányban rögzítené.
(1) Hat alkotmánybírót az Országgyűlés a képviselők kétharmadának a szava
zatával választ, három alkotmánybírót a köztársasági elnök, két alkotmány
bírót pedig a Legfelsőbb Bíróság elnöke nevez ki.
Az alkotmánybírói megbízatás elnyerése hatályos szabályainak alap
vető megváltoztatása a háromcsatornás rekrutáció. Ennek célja első
sorban, hogy az alkotmánybírává válás elsődleges feltétele ne az
legyen, hogy a jelölt jól illeszkedik a politikai kompromisszumba.
(2) Az alkotmánybírák megbízatási ideje tizenkét év, de az legfeljebb a hetvene
dik életév eléréséig tart. Az alkotmánybírák nem választhatóak, illetve nem
nevezhetőek ki újra.
A megbízatási idő alkotmányi rögzítésének, valamint újraválasztás
és az újrakinevezés kizárásának célja, hogy az alkotmánybíró függet
lenségét biztosítsa.
(3) Az alkotmánybíró kizárólag az Alkotmány és más jogszabályok alapján,
meggyőződésének megfelelően dönt. Az alkotmánybíró a tevékenysége során
nem utasítható, és nem fogadhat el utasítást.
(4) Az alkotmánybírói tisztség összeférhetetlen minden más állami, társadalmi
szervezeti, politikai és gazdasági tisztséggel vagy megbízatással. Az alkotmány
bíró más kereső foglalkozást nem folytathat, egyéb tevékenységéért – a szerzői
jogi védelemben részesülő tevékenységet kivéve – díjazást nem fogadhat el.
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG	73
(5) Az alkotmánybírót a függetlenségét biztosító javadalmazás és más juttatá
Az alkotmánybíró döntési autonómiájának és személyi függetlensé
gének biztosítékait az Alkotmányban kell szerepeltetni annak érde
kében, hogy hosszú távon érvényesüljenek.
(1) Az igazságszolgáltatást a Legfelsőbb Bíróság, az ítélőtáblák, a törvényszé
kek, valamint a helyi, a közigazgatási és a munkaügyi bíróságok gyakorolják.
azonban nem determinálja a területi szerveződés szintjét.
(2) Bíróság dönt a vádlott bűnösségéről és büntetéséről, valamint – ha törvény
eltérően nem rendelkezik – a magánjogi jogvitákról, továbbá ellátja a törvén�
nyel hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
A hatályos alkotmányszöveg pontosabb megfogalmazása, amely a két
nagy eljárásjogi kódex terminológiájához jobban illeszkedve adja
meg a büntető és a polgári igazságszolgáltatás bíróságok általi ellátá
sának alapját.
(3) A bíróság döntését hivatásos bíró vagy többségében hivatásos bírákból álló
tanács hozza meg.
(4) A közigazgatási bíróságok ellenőrzik a közigazgatási határozatok és a helyi
önkormányzati döntések törvényességét, törvénysértés esetén azokat megsem
misíthetik, illetve közigazgatási határozatok esetében törvény rendelkezése
alapján megváltoztathatják.
A BÍRÓI SZERVEZET	75
A hatályos alkotmányszöveg pontosabb megfogalmazása, amely
a törvénysértő aktusok esetén alkalmazható szankciókat is meghatá
rozza, illetve bírósági hatáskörként nevesíti a helyi önkormányzatok
– egyedi és normatív – döntéseinek felülvizsgálatát is.
(1) A bírót pályázat alapján, bírói önkormányzati szerv javaslatára a köztársa
sági elnök nevezi ki.
A hatályos alkotmányszövegnek a pályázat követelményével és a bírói
önkormányzati szerv javaslattételi jogával kiegészített megfogalmazása.
(2) A hivatásos bírói tisztség összeférhetetlen minden más állami, társadalmi
szervezeti, politikai és gazdasági tisztséggel vagy megbízatással. A hivatásos
(3) A hivatásos bírót a függetlenségét biztosító javadalmazás és más juttatások
A bíró döntési autonómiájának és személyi függetlenségének bizto
sítékait az Alkotmányban kell szerepeltetni annak érdekében, hogy
hosszú távon érvényesüljenek.
(4) A hivatásos bíró – ha törvény kivételt nem tesz – más bíróságra csak bele
egyezésével helyezhető át.
Az egyoldalú áthelyezés tilalma egyszerre érdemi garanciája a bíró
személyi függetlenségének, valamint a saját bírótól való elvonás tilal
mának. Mindekét elvet már a bírói hatalom gyakorlásáról szóló 1869.
évi IV. törvény is azonos tartalommal rögzítette.
76	IX. FEJEZET
(5) A bírót a köztársasági elnök bírói önkormányzati szerv javaslatára, törvény
ben meghatározott ok miatt felmenti vagy tisztségének gyakorlásából felfüg
geszti.
A hatályos alkotmányszöveg pontosabb, a kinevezésre vonatkozó szö
vegjavaslattal azonos részletességű megfogalmazása.
(1) A bíró kizárólag a jogszabályok alapján, meggyőződésének megfelelően
(2) A bíró az ítélkező tevékenysége során nem utasítható, és nem fogadhat el
(3) A bíró a tevékenysége során a jogszabályok szövegét az Alkotmánnyal,
annak alkotmánybírósági értelmezésével, az Európai Unió jogával, valamint
a Magyar Köztársaság nemzetközi jogi kötelezettségeivel összhangban, a jogtu
domány eredményeire tekintettel értelmezi.
A tervezet a bírósági jogalkalmazásra konkretizálja az Alkotmány
rendszeréből fakadó értelmezési elveket.
(1) A Legfelsőbb Bíróság a Magyar Köztársaság igazságszolgáltatásának leg
főbb szerve.
(2) A Legfelsőbb Bíróság a bíróságokra nézve kötelező jogegységi határozatai
útján, valamint törvényben meghatározott más eszközökkel biztosítja a bírósá
gok jogalkalmazásának egységességét.
A BÍRÓI SZERVEZET	77
(3) A Legfelsőbb Bíróság elnökét a hivatásos bírák közül a köztársasági elnök
javaslatára az Országgyűlés a képviselők kétharmadának a szavazatával hat évre
választja. A Legfelsőbb Bíróság elnöke nem választható újra.
(4) A Legfelsőbb Bíróság elnökhelyetteseit a hivatásos bírák közül a Legfelsőbb
Bíróság elnökének javaslatára a köztársasági elnök határozatlan időre nevezi ki.
A hatályos alkotmányszöveg gördülékenyebb, a megválasztott, illetve
a kinevezett személy bírói minőségét is megkövetelő megfogalma
(5) A (3)–(4) bekezdésben nem említett bírósági vezetőket a hivatásos bírák
közül bírói önkormányzati szerv javaslatára kell kinevezni vagy választani.
Elsősorban az Alkotmányban nem nevesített bírósági vezetők végzik
a tényleges ítélkezési tevékenység igazgatását, ezért a szervezeti füg
getlenség elengedhetetlen garanciája a kinevezésükre (vagy megvá
lasztásukra) vonatkozó garanciák alkotmányi rögzítése. Nem kapcso
lódik viszont így elvi jelentőség az Országos Igazságszolgáltatási
Tanács nevesítéséhez és feladatának meghatározásához, ezért a szer
vezeti forma meghatározása – csakúgy, mint a többi, bírói önkor
mányzati szerv javaslatához kötött jogkör esetében – a törvényalko
tóra maradna.
(1) Az Országgyűlés az alapvető jogok védelme érdekében – kizárólag neki
felelős megbízottként – megválasztja az alapvető jogok országgyűlési biztosát,
a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai országgyűlési biztosát, a jövő nemzedé
kek országgyűlési biztosát, továbbá az információs jogok biztosát.
(2) Az országgyűlési biztost a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés a
képviselők kétharmadának a szavazatával hat évre választja. Az országgyűlési
biztos nem választható újra.
(3) Az alapvető jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy – a más ország
gyűlési biztos feladatkörébe tartozó ügyek kivételével – az alapvető jogokkal
kapcsolatos visszásságokat kivizsgálja.
(4) A nemzeti és etnikai kisebbségek jogai országgyűlési biztosának feladatkö
rébe a nemzeti és etnikai kisebbségi jogokkal kapcsolatos visszásságok kivizs
gálása tartozik.
(5) A jövő nemzedékek országgyűlési biztosának feladata, hogy az egészséges
környezethez való joggal kapcsolatos visszásságokat kivizsgálja, továbbá hogy
közreműködjön a jövő generációk érdekeinek védelmében.
(6) Az információs jogok biztosának feladatköre a személyes adatok védel
mével és a közérdekű adatok megismerésének jogával összefüggő visszásságok
kivizsgálására terjed ki.
A hatályos Alkotmányszöveg kiegészített megfogalmazása, amely
mind a négy országgyűlési biztost nevesíti, így a hatályos törvények
ből fakadó feladatmegosztást alkotmányi szinten teszi zárttá. A tiszt
ségek megjelölésének változása a feladatkört jobban lefedő megjelölés
kialakítását célozza.
AZ ORSZÁGGYŰLÉSI BIZTOSOK	79
(1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha valamely közhatalmi szerv
vagy közszolgáltatást végző szerv eljárása, határozata, intézkedése, illetve ezek
elmulasztása következtében alapvető jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy
ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésére álló jogorvos
lati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára
A hatályos alkotmányszöveg gördülékenyebb, a jogokkal összefüggő
visszásság helyett a jogsérelem (illetve annak veszélye) megfoghatóbb
fogalmán alapuló, az eljárásindítás feltételeit is meghatározó megfo
(2) Az országgyűlési biztos a feladatkörébe tartozó alapvető jogokkal kapcsola
tos visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltatja, és orvoslásuk érdekében intéz
kedést tesz.
(3) Az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja az Országgyűlés, a köztársasági
elnök, az Alkotmánybíróság, az Állami Számvevőszék, továbbá a bíróságok
tevékenységét.
(4) Az országgyűlési biztos a tevékenységének tapasztalatairól évente jelentés
ben számol be az Országgyűlésnek.
(5) Az országgyűlési biztosok feladataira, jogállására és eljárására vonatkozó
szabályokat törvény állapítja meg.
(6) Törvény a jövő nemzedékek országgyűlési biztosának és az információs
jogok biztosának eljárására az (1)-(3) bekezdésben foglaltaktól eltérő szabályo
kat állapíthat meg.
A tervezet a hatályos alkotmányszöveg érdemi kiegészítésével zárttá
teszi az országgyűlési biztosok vizsgálatának eszközeire és szervi
hatályára vonatkozó szabályokat, ugyanakkor a ma gyakorolt hatás
körök maradéktalan fenntartását lehetővé téve megteremti a törvényi
szintű eltérés lehetőségét a jelenleg joghatást közvetlenül kiváltó
a ktusokat is kibocsátó két ombudsman esetében.
(1) Az Országgyűlés az állami költségvetésről szóló törvény elfogadásával egy
naptári évre felhatalmazza a Kormányt a bevételek beszedésére és a kiadások
Az appropriáció az egyik legősibb parlamenti hatáskör, ezért annak
alkotmányi szintű megjelenítése indokolt. A rendelkezés nem zárja
ki azt, hogy több évre előre meghatározza a parlament a költség
vetési előirányzatokat, de a felhatalmazást attól még – a magyar
közjogi hagyományokkal összhangban – évente kell megadnia az
(2) Az állami és az önkormányzati költségvetés tervezésének a valós gazdasági
folyamatokon és megalapozott előrejelzéseken kell alapulnia. A költségvetés
nek része minden bevétel és kiadás, amelyeket átláthatóan, részletesen, egysé
ges rendszerben, teljes összegükben kell számba venni.
A költségvetés hagyományos alapelvei mellett a megalapozott terve
zés követelményét rögzíti az alkotmányszöveg. A fenntartható költ
ségvetési politikára a legkomolyabb veszélyt az jelenti, ha az éssze
rűen előrelátható gazdasági folyamatoktól eltérően a kiadásokat
alul-, a bevételeket pedig felültervezi a parlament, illetve a helyi ön
A KÖZPÉNZÜGYEK	81
(3) Az állami költségvetést úgy kell elfogadni, hogy a tárgyévet követő máso
dik év végére – változatlan jogszabályi keretek között, a (2) bekezdésben
meghatározott követelmény szerint – az államadósság reálértéke várhatóan ne
A 2008 óta hatályos reáladósság-tartási szabály elvi éllel és hosszú
távon is megfelelően biztosítani tudja az államadósság csökkenését.
A hároméves türelmi idő az anticiklikus gazdaságpolitikának is az
ésszerű keretek között teret ad. A magyar gazdaságtörténet ismere
tében ezt a szabályt nem célszerű az adósság egy meghatározott szint
jéhez kötni, mivel az felelőtlen költségvetési politikához vezethet.
A szabály megfelelően rugalmas ahhoz is, hogy egy érdemben alacso
nyabb államadóssági szint mellett is betartható legyen.
(4) Ha a Kormány azt észleli, hogy a tárgyév gazdasági folyamatai a (3) bekez
désben meghatározott cél elérését veszélyeztetik, olyan intézkedéseket köteles
megtenni, illetve kezdeményezni, amelyek megfelelő mértékben elősegítik
az állami költségvetés fenntarthatóságának megőrzését.
A felelős költségvetési politika részét képezi az is, hogy az évközi vál
tozásokra kellő időben reagál a végrehajtó hatalom.
(5) Az állami költségvetés kiadásait egy naptári éven belül összességében
a bruttó hazai össztermék egy százalékát meghaladó mértékben csak az Or
szággyűlés változtathatja meg.
A költségvetés megalkotása az Országgyűlés egyik legfontosabb ha
tásköre, amelyet az évközi kormányzati intézkedésekkel szemben is
meg kell védeni. A költségvetés jelentős átrendezéséhez a parlamenti
vita nyilvánosságát a demokratikus működés érdekében biztosítani
kell. A Házszabályban szükséges olyan eljárásrendet alkotni a költ
ségvetés módosítására (pótköltségvetés alkotására), amely gyorsan,
de a szükséges vitákat lefolytatva teszi lehetővé a jelentős nagyságren
dű évközi intézkedéseket.
82	XI. FEJEZET
(6) Az Országgyűlés az állami költségvetés végrehajtásáról készített zárszám
adásról szóló törvénnyel dönt az állami költségvetés végrehajtásának, illetve
a (8) bekezdésben meghatározott gazdálkodás végrehajtásának elfogadásáról.
Az alkotmányszöveg a zárszámadási törvény funkciójának klasszikus
megfogalmazását emeli át.
(7) Az állami költségvetésről és a zárszámadásról szóló, illetve az azok módosí
tására irányuló törvényjavaslatot a Kormány terjeszti elő.
A költségvetési és a zárszámadási törvény, illetve azok módosítása
olyan jelentős előkészítő munkát igényel, amelynek elvégzése csak
a Kormánytól várható el. A megfelelő előkészítés hiánya ugyanakkor
veszélyeztetné a felelős költségvetési politikát, ezért az alkotmányszö
veg a politikai felelősséget viselő Kormány kizárólagos hatáskörévé
teszi e javaslatok előterjesztését.
(8) Ha az Országgyűlés a naptári év első napjáig nem alkotja meg az állami költ
ségvetésről szóló törvényt, a Kormány jogosult a jogszabályok szerinti bevételek
beszedésére és – törvényben meghatározott kivételekkel legfeljebb az előző évi
állami költségvetés kiadásainak időarányos része erejéig – a kiadások teljesítésére.
Az alkotmányszöveg nem tartalmazza az átmeneti gazdálkodásról
szóló törvény jogintézményét. Amennyiben a költségvetés elfogadá
sához nincs meg a parlamenti többség, akkor vélhetően az átmeneti
gazdálkodásról szóló törvényhez sem lenne meg, így a jogintézmény
voltaképpen nem rendelkezik érdemi funkcióval. Ha pedig az Or
szággyűlés a tárgyév január 31-éig nem alkotja meg magát a költség
vetést, akkor a IV. fejezetben kifejtettek szerint a feloszlatással kell
(9) A költségvetési politika fenntarthatóságát és átláthatóságát szolgáló to
vábbi szabályokat törvény állapítja meg.
A költségvetési politika fenntarthatóságához további eljárási és tar
talmi szabályok lehetnek szükségesek, amelyeket törvényben kell ren
A KÖZPÉNZÜGYEK	83
(1) A helyi önkormányzat a költségvetését az állami költségvetés elfogadását
követően rendeletben állapítja meg.
A rendelkezés a jelenlegi törvényi szabályozást emeli az Alkotmány
(2) A helyi önkormányzat működési célra hitelt vagy más kölcsönt nem ve
het fel.
Az önkormányzati költségvetés fenntarthatósága érdekében szüksé
ges, hogy működési célra egyáltalán ne adósodhassanak el a helyható
ságok.
(3) A helyi önkormányzat fejlesztési célú hitel- vagy más kölcsönfelvételére vo
natkozó korlátokat, továbbá a helyi önkormányzat gazdálkodására vonatkozó
A fejlesztési célú hitelfelvétel részletes szabályozásra szorul, amely az
Alkotmány absztraktsági szintjéhez illően nem fogalmazható meg.
A törvényhozónak emellett lehetőséget kell adni arra, hogy részletes
önkormányzati gazdálkodási szabályokat állapíthasson meg.
(1) Az állam és a helyi önkormányzat vagyonával annak megőrzése és gyarapí
tása, a természeti erőforrások védelme, valamint a gazdaságpolitikai céljainak
elérése és a közérdek érvényesítése érdekében, felelősen kell gazdálkodni.
A közvagyon rendeltetésének meghatározása során figyelemmel kell
lenni arra, hogy az nem pusztán üzleti szempontok érvényesülését
szolgálja, hanem olyan közérdekű célok elérését is, mint a fenntartha
tó erőforrás-gazdálkodás vagy a gazdasági fejlődés.
84	XI. FEJEZET
(2) Az állami és az önkormányzati forrásokkal való gazdálkodással összefüggő
valamennyi információ közérdekű adatnak minősül.
Külön is szükséges rendelkezni arról, hogy az állami vagy önkor
mányzati források felhasználásának átláthatóságát – függetlenül
attól, hogy a magánszektor szereplői érintettek-e abban – a közér
dekű adatok nyilvánossága garantálja.
(3) Az állami és az önkormányzati vagyonnal kapcsolatos tulajdonosi joggya
korlás módjáról és feltételeiről törvény rendelkezik.
(1) Az állami és önkormányzati feladatok ellátásához szükséges források bizto
sítása, a gazdaságpolitikai célok előmozdítása, továbbá egyes magatartási sza
bályok betartása vagy a közérdek érvényre juttatása érdekében minden jogalany
köteles teherviselő képességéhez igazodóan a közterhekhez hozzájárulni.
A rendelkezés a közteher-fizetés céljait meghatározva eltér az Alkot
mánybíróság eddigi gyakorlatától, és nagyobb arányban bízza a tör
vényalkotóra, hogy milyen célokat kíván az adóztatással elérni. A jö
vedelmi és vagyoni viszonyokkal való arányosság előírása helyett az
adózó teherviselő képességét teszi meg az alkotmányszöveg az adózta
tás korlátjának, így az Alkotmánybíróság az arányosság mérlegelésére
– mindaddig, amíg a teher a konfiskatórius adóztatás tilalmába nem
ütközik – ebből a szempontból nem lesz jogosult. Ettől függetlenül
az alapjogokkal ellentétes törvényeket az Alkotmánybíróság teljes
egészében felülvizsgálhatja, és szükség esetén megsemmisítheti.
(2) A közterhekhez való hozzájárulás formáit, a fizetésre kötelezettek körét, a
fizetési kötelezettség alapját, mértékét, a mentességeket és a kedvezményeket
törvény, illetve helyi adó esetében a törvény keretein belül a helyi önkormány
zat rendelete állapítja meg.
A KÖZPÉNZÜGYEK	85
(2) Az Állami Számvevőszék törvényességi, célszerűségi és eredményességi
szempontból ellenőrzi az államháztartás gazdálkodását, a zárszámadási tör
vényjavaslat megalapozottságát, az államháztartás eszközeinek az államháztar
táson kívüli felhasználását, az állami részesedéssel működő gazdasági társasá
gok gazdálkodását és az állami vagyon kezelését, valamint ellátja a törvény által
hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
Az alkotmányszöveg az Állami Számvevőszék feladatává alapvetően
az utólagos ellenőrzést teszi, míg a költségvetés előzetes kontrollja a
Költségvetési Tanács hatáskörébe kerül.
(3) Az Állami Számvevőszék ellenőrzési jogkörét törvény egyes szerveknél a
törvényességi szempontok vizsgálatára korlátozhatja.
A hatalommegosztás követelményével ellentétes lenne, ha a független
alkotmányos szervek költségvetési gyakorlatának célszerűségét vagy
eredményességét az ÁSZ vizsgálná.
(4) Az Állami Számvevőszék az általa végzett ellenőrzésekről jelentésben tájé
koztatja az Országgyűlést.
(5) Az Országgyűlés az Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit a köztársa
sági elnök javaslatára az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatá
val tizenkét évre választja meg. Az Állami Számvevőszék elnöke és alelnökei
nem választhatóak újra.
Az alkotmányszöveg a parlamenti frakciók képviselőiből álló bizott
ság helyett a köztársasági elnök hatáskörévé teszi a jelölést, valamint a
többi független szerv vezetőjéhez hasonlóan az ÁSZ esetében is ki
zárja az újraválaszthatóságot.
86	XI. FEJEZET
(6) Az Állami Számvevőszék elnöke és alelnökei a tevékenységük során nem
utasíthatóak, és nem fogadhatnak el utasítást.
Az ÁSZ függetlenségét minden más szervvel szemben garantálni
(7) Az Állami Számvevőszék szervezetéről és működéséről törvény rendelkezik.
(2) A Magyar Nemzeti Bank alapvető feladata az árstabilitás elérése és fenn
(3) A Magyar Nemzeti Bank – alapvető feladatának veszélyeztetése nélkül –
a monetáris politika eszközeivel támogatja a Kormány gazdaságpolitikájának
Az alkotmányszöveg a jegybanktörvény hatályos rendelkezései sze
rint határozza meg az MNB feladatkörét.
(4) A Magyar Nemzeti Bank tisztségviselői – ha az Európai Unió joga eltérően
nem rendelkezik – tevékenységük során nem utasíthatóak, és nem fogadhat
nak el utasítást.
Az MNB függetlenségét az Európai Unió jogával összhangban az
A lkotmány szintjén szükséges rögzíteni.
(5) A köztársasági elnök a Magyar Nemzeti Bank elnökét és alelnökeit – a mi
niszterelnök javaslatára – hat évre nevezi ki. A Magyar Nemzeti Bank elnöke
és alelnökei nem nevezhetőek ki újra.
Az ismételt kinevezés tilalmát az alkotmányszöveg a jegybanktör
vényből az Alkotmány szintjére emeli.
A KÖZPÉNZÜGYEK	87
(6) A Magyar Nemzeti Bank elnöke a bank tevékenységéről évente beszámol
az Országgyűlésnek.
(1) A Költségvetési Tanács a fenntartható költségvetési politikát támogató tes
tület.
(2) A Költségvetési Tanács a költségvetési fenntarthatóság szempontjából véle
ményezi az állami költségvetésről szóló törvényjavaslatot, valamint a költségve
tési hatással járó más törvényjavaslatokat.
A rendelkezés a Költségvetési Tanács jelenlegi feladatkörét jeleníti
meg az alaptörvény szintjén.
(3) Ha a törvény elfogadását megelőző év utolsó napján az államadósság a
bruttó hazai össztermék ötven százalékát meghaladta, a Költségvetési Tanács
egyetértése szükséges az állami költségvetésről szóló törvény és a költségvetési
kihatással járó törvények elfogadásához. A Költségvetési Tanács az egyetérté
sét csak akkor tagadhatja meg, ha a törvény elfogadása a 101. § (3) bekezdésben
meghatározott követelményt önmagában vagy hatását tekintve sérti.
A költségvetés megalkotása a demokratikus döntéshozatal egyik leg
fontosabb eleme, amelyre ugyanakkor csak a jelenleg élő választópol
gárok felhatalmazása alapján kerül sor. Az államadósság a jövő gene
rációk jövedelméről való rendelkezést jelent, hiszen annak
visszafizetése az ő kötelezettségük lesz. A jövő generációk érdekei
ugyanakkor nem feltétlenül jelennek meg a választók szavazatáért
folytatott demokratikus versenyzésben, ezért azok külön, speciális
eljárás keretében való védelme indokolt.	Az alkotmányszöveg ezért az államadósság egy szintje fölött a parla
menti döntéshozatal korlátjaként egyetértési jogot ad a Költségvetési
Tanácsnak, amely azonban csak annyit jelent, hogy az államadósság
reálértékét hároméves időtávlatban nem növelheti meg a törvényho
88	XI. FEJEZET
zás. Az állami kiadások belső szerkezetében még magas államadósság
mellett is teljes marad az Országgyűlés döntési szabadsága. Az egyet
értési jogkört a költségvetési törvény mellett a költségvetési kihatás
sal járó más törvények esetén is biztosítani kell, mivel azok olyan de
terminációkat jelenthetnek, amelyek esetében a költségvetési
előirányzat biztosítása már csak formalitás.
(4) A Költségvetési Tanács elnökét a köztársasági elnök, további két tagját az
Állami Számvevőszék, illetve a Magyar Nemzeti Bank elnökének javaslatára az
Országgyűlés a képviselők kétharmadának a szavazatával hat évre választja
meg. A Költségvetési Tanács tagjai nem választhatóak újra.
A Költségvetési Tanács jelentős hatáskörbővülése miatt indokolt,
hogy tagjai főállásban lássák el feladataikat.
(5) A Költségvetési Tanács tagjai tevékenységük során nem utasíthatóak,
és nem fogadhatnak el utasítást.
A Költségvetési Tanács tagjainak függetlenségét az Alkotmány szint
jén is indokolt megjeleníteni.
(6) A Költségvetési Tanács munkaszervezetéről, valamint működéséről tör
vény rendelkezik.
A megnövekedett hatáskörű Költségvetési Tanács hatékony működé
séhez munkaszervezet biztosítása elengedhetetlen.
(1) A honvédség feladata az ország katonai védelme, a nemzetközi szerződésből
eredő kollektív védelmi feladatok ellátása, továbbá a nemzetközi jog szabá
lyaival összhangban álló humanitárius tevékenység végzése.
A hatályos alkotmány rendelkezése kiegészítve a humanitárius tevé
kenység végzésével.
(2) A honvédséget a Kormány a feladatkörrel rendelkező miniszter útján irá
nyítja.
Az 1989-es alkotmánymódosítás a politikai kompromisszum jegyé
ben a köztársasági elnököt tette meg a honvédség főparancsnokául.
Mivel a honvédséget egyébként a Kormány irányítja, illetve a Szovjet
unió számára sem kell már biztonsági garanciákat adnia az ország
nak, az alkotmányszöveg ezt a hatáskört a miniszterelnökhöz telepíti.
(4) A honvédség a minősített időszakokra megállapított szabályok szerint köz
reműködik
a) az alkotmányos rendet közvetlenül fenyegető, illetve az élet- és vagyonbiz
tonságot széles körűen és közvetlenül veszélyeztető, országon belüli erősza
kos cselekmények felszámolásában, ha ehhez a rendőrség alkalmazása nem
90	XII. FEJEZET
b) a katasztrófák megelőzésében, továbbá következményeinek elhárításában
és felszámolásában.
A hatályos alkotmány rendelkezése kiegészítve a katasztrófákkal ös�
szefüggő tevékenységgel.
(1) Az Országgyűlés – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a jelen levő
országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatával dönt a honvédség
országon belüli vagy külföldi alkalmazásáról, külföldi fegyveres erő magyaror
szági vagy az ország területéről kiinduló alkalmazásáról, valamint a honvédség
külföldi, illetve külföldi fegyveres erő magyarországi állomásozásáról.
(2) A Kormány engedélyezi a honvédség és külföldi fegyveres erő (1) bekezdés
szerinti, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Unió vagy az Észak-
atlanti Szerződés Szervezete döntésén alapuló alkalmazását, valamint más
csapatmozgását.
(3) A Kormány haladéktalanul intézkedik – az ország védelmi terve szerint,
a támadással vagy annak veszélyével arányos erők felhasználásával – a fegyveres
támadás vagy annak veszélye elhárítása iránt.
(4) A Kormány a (2)–(3) bekezdés szerinti döntéséről haladéktalanul beszámol
(1) A rendőrség feladata a bűncselekmények megakadályozása és felderítése, a
közbiztonság és a belső rend védelme, az államhatár őrzése és rendjének fenn
(2) A rendőrséget a Kormány a feladatkörrel rendelkező miniszter útján irá
A HONVÉDSÉG ÉS A RENDVÉDELMI SZERVEK	91
(1) A nemzetbiztonsági szolgálatok feladata az ország függetlenségének vé
delme és érdekeinek megóvása.
(2) A nemzetbiztonsági szolgálatok közreműködnek az alkotmányos rend ellen
irányuló, valamint egyéb, törvényben meghatározott bűncselekmények felde
rítésében és megakadályozásában.
A hatályos alkotmány a nemzetbiztonsági szolgálatok feladatait nem
határozza meg, az alkotmányszöveg ezt pótolja.
(3) A nemzetbiztonsági szolgálatokat a Kormány a feladatkörrel rendelkező
miniszter útján irányítja.
A hatályos alkotmányból csak közvetetten következik más rendvé
delmi szerv (például a büntetés-végrehajtás vagy a hivatásos tűzoltóság)
létrehozásának lehetősége, ezt az alkotmányszöveg explicitté teszi.
(2) A honvédség és a rendvédelmi szerv hivatásos állományú tagja nem lehet
tagja pártnak, valamint politikai tevékenységet nem folytathat.
(3) A honvédség és a rendvédelmi szerv nem hivatásos állományú tagjának
pártban való részvételére, valamint politikai tevékenységére törvény korlátokat
Az alkotmányszöveg a pártsemlegesség biztosítása érdekében a korlá
tozás lehetőségét a rendvédelmi szerv nem hivatásos állományú tag
jára is kiterjeszti. A 2010-ben az Alkotmányba iktatott, a hivatásos
jogviszonyban állók választhatóságát korlátozó rendelkezést jelen szö
veg nem tartalmazza, mivel az ellentétes a választójog egyenlőségének
elvével, és vélhetően sérti az Európai Emberi Jogi Egyezményt is.
92	XII. FEJEZET
(1) Az ország védelme a Magyar Köztársaság minden állampolgárának köteles
(2) A 114. § (1) bekezdés a) pontja alapján kihirdetett rendkívüli állapot ide
jén, vagy ha arról az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának
a szavazatával határoz, a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező,
nagykorú magyar állampolgár férfiakat – törvényben meghatározottak sze
rint – hadkötelezettség terheli.
(3) Az a hadkötelezett, akinek lelkiismereti meggyőződésével a katonai szolgá
lat teljesítése összeegyeztethetetlen, polgári szolgálatot teljesít.
(4) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező nagykorú magyar
állampolgárok számára törvény polgári védelmi kötelezettséget és a védelmi ál
lapot idejére honvédelmi munkakötelezettséget írhat elő.
(5) A jogalanyok a honvédelem érdekében gazdasági és anyagi szolgáltatás telje
sítésére kötelezhetők.
(1) Az Országgyűlés a képviselők kétharmadának a szavazatával rendkívüli
állapotot hirdethet ki, ha
a) a Magyar Köztársaságot fegyveres támadás érte, illetve az közvetlenül
fenyegeti, vagy
b) az országon belüli erőszakos cselekmények közvetlenül fenyegetik az alkot
mányos rendet, illetve széleskörűen és közvetlenül veszélyeztetik az életés vagyonbiztonságot.
Az alkotmányszöveg az egyszerűsítés érdekében a rendkívüli állapot
és a szükséghelyzet jogintézményét összevonja, ugyanakkor a hatá
lyos alkotmányi rendelkezésektől eltérően egyértelműen elhatárolja a
katasztrófaállapottól.
(2) A köztársasági elnök hirdeti ki a rendkívüli állapotot, ha az Országgyűlés
elnöke, a miniszterelnök és az Alkotmánybíróság elnöke egyhangúlag megálla
pítja, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feltételek fennállnak, de az Or
szággyűlés a rendkívüli állapot kihirdetésében akadályoztatva van. A rendkí
vüli állapot megszűnik, ha az Országgyűlés az akadályoztatásának megszűnését
követő első ülésén az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatával
azt nem hosszabbítja meg.
94	XIII. FEJEZET
(3) A Kormánynak a rendkívüli állapot idején hozott rendeleteit és más intéz
kedéseit az Országgyűlés, illetve a honvédelmi ügyekben feladatkörrel rendel
kező bizottsága hatályon kívül helyezheti.
Az alkotmányszöveg a Honvédelmi Tanács, illetve a köztársasági
elnök helyett a Kormányt jogosítja fel az operatív irányításra, ugyan
akkor biztosítja a megfelelő parlamenti kontroll érvényesülését.
(4) A rendkívüli állapotot az Országgyűlés megszünteti, ha elrendelésének fel
tételei már nem állnak fenn.
A hatályos alkotmányból hiányzó szabály, amelyet ugyanakkor a
minősített időszak rendkívülisége miatt fontos az alaptörvényben
(1) Az országgyűlési képviselők általános választását, továbbá a helyi önkor
mányzati képviselők és a polgármesterek általános választását rendkívüli álla
pot idején nem lehet kitűzni, illetve nem lehet megtartani. A köztársasági
elnök a választást a rendkívüli állapot megszűnése után haladéktalanul – hat
van napon túli, de kilencven napon belüli időpontra – tűzi ki.
(2) Rendkívüli állapot idején az Országgyűlés nem dönthet a feloszlásáról és
nem oszlatható fel.
(3) A köztársasági elnök a feloszlott vagy feloszlatott Országgyűlést a rendkí
vüli állapot kihirdetésével egyidejűleg összehívja.
(1) Rendkívüli állapot idején a Kormány törvény rendelkezéseitől eltérő rende
leteket alkothat.
A hatályos alkotmánnyal szemben az alkotmánytervezet szerint rend
kívüli állapot idején nem a Honvédelmi Tanács vagy a köztársasági
elnök jogosult a rendkívüli intézkedések bevezetésére. A Honvédelmi
Tanács a maga furcsa összetételével (frakcióvezetők + kormánytagok
A MINŐSÍTETT IDŐSZAKOK	95
+ köztársasági elnök) aligha alkalmas az operatív államirányításra.
A köztársasági elnököt pedig a politikai felelősséggel járó intézkedé
sektől mentesíteni célszerű.
(2) A Kormány egyes alapvető jogok gyakorlását – a 12. §-ban, a 13. § (1) be
kezdésében, a 14. §-ban, 19. § (1) bekezdésében, a 22. §-ban, a 24. §-ban,
a 30. §-ban, a 32. §-ban és a 41. §-ban elismert jogok kivételével – rendkívüli
állapot idején a feltétlenül szükséges mértékben és az adott helyzettel szoros
összefüggésben felfüggesztheti.
Az alkotmánytervezet a felfüggesztéshez mércét is meghatároz, ami
az alkotmánybírósági felülvizsgálatot érdemivé teszi még a rendkí
vüli állapot idején bevezetett intézkedések esetén is.
(3) A rendkívüli állapot megszűnésével hatályát veszti a Kormánynak az (1) be
kezdés alkalmazásával alkotott rendelete.
(1) A Kormány rendeletben katasztrófaállapotot hirdethet ki, ha olyan rend
kívüli méretű elemi csapás vagy más, az élet- és vagyonbiztonságot súlyosan
felszámolásához az állami szervek közvetlen és különleges irányító tevékeny
sége szükséges.
Az alkotmánytervezet a veszélyhelyzet és a szükségállapot eseteinek
átfedését megszüntetve egységesen katasztrófaállapot kihirdetését
(2) A Kormány a katasztrófaállapot idején a közigazgatás, a honvédség és a
rendvédelmi szervek működését érintő törvényektől eltérő intézkedéseket
vezethet be, valamint a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának a
szavazatával elfogadott törvény keretei között egyes törvények rendelkezéseitől
eltérő rendeleteket alkothat.
96	XIII. FEJEZET
(3) A Kormány katasztrófaállapot idején a 18. § (1) bekezdésében, a 23. §
(1) bekezdésében, a 26. §-ban és a 35. §-ban elismert jogokat a feltétlenül szük
séges mértékben és az adott helyzettel szoros összefüggésben felfüggesztheti.
A katasztrófaállapot idején felfüggeszthető alapjogokat a magasabb
szintű jogvédelem érdekében az alkotmányszöveg nem negatívan
(mi nem függeszthető fel), hanem pozitívan (mit függeszthet fel a
Kormány) határozza meg.
(4) A Kormánynak a katasztrófaállapot idején hozott rendeleteit és más intéz
A megfelelő parlamenti kontrollt katasztrófaállapot idején is bizto
sítani kell.
(5) A katasztrófaállapotot a Kormány megszünteti, ha elrendelésének feltételei
már nem állnak fenn. A katasztrófaállapot megszűnésével hatályát veszti
a Kormánynak a (2) bekezdés alkalmazásával alkotott rendelete.
Megfelelő időt szükséges biztosítani az Alkotmány végrehajtásához
nélkülözhetetlen törvények módosításához.
(2) Kétszázezer, az országgyűlési képviselők választásán választójoggal ren
delkező választópolgár kezdeményezésére az Alkotmányt népszavazásra kell
(3) A népszavazásra bocsátást az Alkotmány kihirdetését követő négy hónapon
belül lehet kezdeményezni.
(4) Az Alkotmány nem lép hatályba, ha a népszavazáson az érvényesen szavazó
egynegyede az Alkotmány hatálybalépése ellen szavaz.
Az alkotmányszöveg a III. fejezetében az alkotmányozáshoz előírt
társadalmi részvételi szabályokat már az új alkotmány elfogadására
is alkalmazni rendeli.
(1) Az Alkotmány a hatálybalépésekor hivatalban levő közjogi tisztségviselők
megbízatását nem érinti, azzal, hogy az adatvédelmi biztos tisztségének elneve
zése az információs jogok biztosára változik, illetve a Költségvetési Tanács
tagjaira az Alkotmány hatálybalépését követő harminc napon belül kell javas
latot tenni.
98	XIV. FEJEZET
(2) Az Alkotmánynak az újraválaszthatóságot, illetve az ismételt kinevezhe
tőséget korlátozó rendelkezéseit azokra is alkalmazni kell, akik a tisztséget
az Alkotmány hatálybalépését megelőzően töltötték be.
(3) A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek következő általános
választását az országgyűlési képviselők következő általános választását követő
második évben kell kitűzni.
A parlamenti választások nyomán hatalomra kerülő kormány cselek
vőképességét azzal is növelni szükséges, hogy abban az évben újabb
választási megmérettetésre ne kerüljön sor. Ehhez egy alkalommal
meg szükséges hosszabbítani a hivatalban levő önkormányzati tiszt
ségviselők megbízatását.
(4) A miniszterelnöki, illetve a polgármesteri tisztség betöltésére előírt időkor
lát számítása során csak az Alkotmány hatálybalépését követő időtartamot
lehet figyelembe venni.
Méltánytalan lenne, ha a most megállapított tizenkét éves korlátozás
számításába már az új alkotmány hatálybalépése előtti időszakot is
figyelembe kellene venni.
(5) A közigazgatási bíróság hatáskörébe tartozó, az Alkotmány hatálybalépése
előtt indult ügyeket az Alkotmány hatálybalépését követő harminc napon be
lül a közigazgatási bírósághoz át kell tenni.
A közigazgatási bíróságok zökkenőmentes indulásához szükséges
a) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény,
b) az 1949. évi XX. törvény módosításáról és a Magyar Népköztársaság Alkot
mányának egységes szövegéről szóló 1972. évi I. törvény,
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK	99
c) az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvény,
d) a Magyar Köztársaság Alkotmányának módosításáról szóló 1990. évi XVI.
e) a Magyar Köztársaság Alkotmányának módosításáról szóló 1990. évi
XXIX. törvény,
f) a Magyar Köztársaság Alkotmányának módosításáról szóló 1990. évi XL.
g) az Alkotmány 2010. május 25-i módosítása,
h) az Alkotmány 2010. július 5-i módosítása,
i) az Alkotmány 2010. július 6-i mindkét módosítása,
j) az Alkotmány 2010. augusztus 11-i mindkét módosítása,
k) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény módosí
tásáról szóló 2010. évi CXIX. törvény,
l) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény módosí
tásáról szóló 2010. évi CLXIII. törvény.
Technikai deregulációs rendelkezés.
Gáli Csaba – Sepsi Tibor – Tordai Csaba: AZ ÚJ ALKOTMÁNY EGY TERVEZETE
Az olvasó egy civil alkotmánytervezetet tart a kezében, amely arra törek- szik, hogy a magyar alkotmányfejlődés és az európai alkotmányos konszen- zus tiszteletben tartásával egy modern, huszonegyedik századi Magyaror- szág jogrendszerének alapjait fektesse le. A szövegtervezet felhasználja az elmúlt húsz év alkotmánykodifikációs próbálkozásainak eredményeit. Ez a mű a Creative Commons Nevezd meg! – Ne add el!– Így add tovább! 2.5 Magyarország Licenc feltételeinek megfelelően szabadon felhasználható.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság