text:
Halmai Gábor. * A jelentés összeállításában részt vett Bárd Petra, Mészáros Gábor, Polgári Eszter, D. Tóth Balázs és Varsányi Benedek. - PDF
Halmai Gábor. * A jelentés összeállításában részt vett Bárd Petra, Mészáros Gábor, Polgári Eszter, D. Tóth Balázs és Varsányi Benedek.
Download "Halmai Gábor. * A jelentés összeállításában részt vett Bárd Petra, Mészáros Gábor, Polgári Eszter, D. Tóth Balázs és Varsányi Benedek."
1 Halmai Gábor AZ ALAPJOGOK HELYZETE MAGYARORSZÁGON 2005-BEN * B E V E Z E T Ô M E G J E G Y Z É S E K Az Európai Parlament (EP) július 5-i ajánlására az Európai Unió Bizottsága 2002 szeptemberében létrehozott egy független szakértôi testületet (European Network of Independent Experts on Fundamental Rights) azzal a mandátummal, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet az EU alapjogi kartájában foglalt jogok érvényesülésérôl a tagállamokban és az unió intézményeiben. 1 A bizottság már 2003-ban kiegészült a 2004-ben felveendô tíz új tagállam egy-egy szakértôjével. A szakértôi testület éves összefoglaló jelentésének alapját képezô nemzeti jelentések a karta egyes cikkelyei kapcsán bemutatják és elemzik a nemzeti jogalkotás, a nemzeti bíróságok és egyéb hatóságok gyakorlatát, valamint a különbözô európai fórumoknak (Európai Bíróság, Elsôfokú Bíróság, Emberi Jogok Európai Bírósága, Európai Szociális Bizottság, Európai Rasszizmus- és Intoleranciaellenes Bizottság, az Európa Tanács Kínzás Megelôzésével Foglalkozó Bizottsága), illetve az ENSZ emberi jogi intézményeinek az országgal kapcsolatos esetjogát, jelentéseit, valamint kiemelik az egyes jogok kapcsán fontos pozitív fejleményeket, a követendô gyakorlatot és az aggodalomra okot adó eseményeket. A december 1. és november 30. közötti idôszakra kiterjedô nemzeti jelentések, köztük a magyar is, január elejére készültek el. A nemzeti jelentésekbôl készült, azokat szintetizáló összefoglaló jelentés tervezetét az Európai Bizottságnak történô átadást megelôzôen, 2006 februárjában és márciusában tartott ülésén vitatta meg a szakértôi testület, ezt követôen annak szövege a testület, a teljes angol nyelvû magyar jelentés pedig az INDOK honlapján (www.indok.hu) olvasható. Az alábbiakban a magyar jelentés rövidített változatának fordítását közöljük abban a reményben, hogy ezzel alkalmat teremtünk az alapvetô jogok magyarországi helyzetének megvitatására a kormányzat, az emberi jogi szervezetek és a tudomány képviselôinek bevonásával. Az alapvetô jogok magyarországi érvényesülése 2005-ben sem volt konfliktusoktól mentes. Több pozitív kormányzati kezdeményezés ellenére a hazai hatóságok gyakorlata és döntései sok esetben aggodalomra adnak okot. 1. Mint arról már a tavalyi jelentés is beszámolt, közel egymillió nôt és gyermeket érint közvetlenül a családon belüli erôszak január 26-án az ENSZnek a nôkkel szemben alkalmazott megkülönböztetés kiküszöbölésének kérdéseivel foglalkozó bizottsága nyilvánosságra hozta állásfoglalását egy magyarországi nô panaszával kapcsolatban. A bizottság méltányolta Magyarország törekvéseit a családon belüli erôszak leküzdésére, de felhívta a figyelmet arra, hogy a családon belüli erôszak megelôzésére és hatékony kezelésére irányuló átfogó nemzeti stratégia elfogadása ellenére az ilyen jellegû ügyek kiemelkedô jelentôségét a bíróságok nem ismerik fel. A kormány 2005 októberében benyújtott törvényjavaslatát, amely a távoltartás intézményét beilleszti a büntetôeljárási kódex rendszerébe, az Országgyûlés csak február közepén fogadta el januárjában az ENSZ-nek a gyermekek jogaival foglalkozó bizottsága is értékelte Magyarország második idôszaki jelentését a gyermekek jogairól szóló nemzetközi egyezmény végrehajtásában. A bizottság megállapította: bár Magyarország komoly elôrehaladást ért el a gyermekjogok védelme terén, a hátrányos megkülönböztetés és a xenofóbia jelensége még mindig aggodalomra ad okot, különösen a roma gyerekek szenvednek ennek következményeitôl márciusában a kínzás és embertelen vagy megalázó bánásmód megelôzésére alakult Európai Bizottság (CPT) harmadik idôszaki látogatására érkezett Magyarországra. Ennek során a CPT számos olyan kérdést megvizsgált, amely korábbi jelentéseiben problémaként vagy hiányosságként szerepelt. Március végén a kormány nyilvánosságra hozta a büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló törvényjavaslatát, mely elfogadása esetén az évi 11. törvényerejû rendeletet váltja majd fel. A törvény- * A jelentés összeállításában részt vett Bárd Petra, Mészáros Gábor, Polgári Eszter, D. Tóth Balázs és Varsányi Benedek. F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 6 32 javaslat sajnos lényegében fenntartja a korábbi szabályozást az egy fogvatartottra jutó minimális terület tekintetében, így nem várható tôle, hogy érdemi változást hozna a túlzsúfolt börtönök ügyében ban az esélyegyenlôségért felelôs (akkor még tárca nélküli) miniszter felvetette az azonos nemû párok regisztrált partnerkapcsolata rendezésének szükségességét. Sem az új Polgári törvénykönyv, sem a regisztrált partnerkapcsolatról szóló törvényjavaslat nem kezdeményezi a melegházasság bevezetését. A jelenlegi javaslat még ennél is visszafogottabb, és elfogadása meglehetôsen kétséges. Legnagyobb hiányossága, hogy nem ismeri el az azonos nemû párokat törvényes örökösként és az örökbefogadás lehetôvé tétele sem szerepel a javaslatban július 4-én az Országgyûlés elfogadta az elektronikus információszabadságról szóló évi XC. törvényt, amelynek elsôdleges célja, hogy meghatározott közérdekû adatok internetes közzétételével átláthatóbbá tegye az állami szervek mûködését. Meg kell azonban jegyezni, hogy nem világos például, miért nem kell közzétenni az országos népszavazásra nem bocsátható tartalmú, a fizetési kötelezettségekrôl, az ármegállapításról, az állami támogatásról, valamint a szervezetalapításról szóló jogszabályok tervezetét. Ezen felül a jogszabálytervezetet készítô szerv vezetôje kizárhatja tervezetek közzétételét, ha az a Magyar Köztársaság különösen fontos honvédelmi, nemzetbiztonsági, pénzügyi, külügyi, természetvédelmi vagy örökségvédelmi érdekeinek védelmét veszélyeztetné, vagy ha a jogszabály különösen gyors elfogadásához kiemelkedô társadalmi érdek fûzôdik. 5. Az egyenlô bánásmódról és az esélyegyenlôség elômozdításáról szóló évi CXXV. törvény elôírta egy, az egyenlô bánásmód követelményének érvényesülését országosan ellenôrzô hatóság felállítását. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság 2005 márciusában kezdte meg mûködését végéig 491 panaszt iktattak, közülük 144 ügyben született döntés. Ugyanakkor a bíróságok ebben az évben is elfogadták egy olyan iskola kimentését, amelyik szegregáltan oktatta a roma gyerekeket, és nem állapítottak meg jogsértést a homoszexuális diákot kizáró református egyetemmel szemben sem. 1. C I K K : E M B E R I M É L T Ó S Á G 1. A évi XXII. törvény módosította a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvényt, a gyermekek védelmérôl és a gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. törvényt és a magzati élet védelmérôl szóló évi LXXIX. törvényt. Az Országgyûlés április 18-i ülésnapján elfogadott törvény az egészségügyi intézmény által mûködtetett inkubátorban elhelyezett újszülöttek érdekében megköveteli, hogy az állapotos nô tájékoztatást kapjon az egészségügyi intézményeknél mûködô inkubátorokról, illetve abban a gyermek örökbefogadásához való hozzájárulás szándékával történô elhelyezésének lehetôségérôl. A törvény rendezi az inkubátorban elhelyezett gyermek örökbefogadásának kérdését is. 2. A Fôvárosi Ítélôtábla négy pándi lakosnak nem vagyoni kártérítés címén emberi méltóságuk és az egészséghez fûzôdô személyiségi jogaik megsértése miatt forintot ítélt meg. A döntés hátterében álló egyik ügyben az önkormányzat vezetése két várandós nôt közmunka keretében ároktisztításra rendelt ki, holott terhességükre tekintettel mentesíteni kellett volna ôket a feladat alól. 2. C I K K : É L E T H E Z V A L Ó J O G Családon belüli erôszak (általában) Nemzetközi gyakorlat. Nemzetközi szervezetek elmarasztalásai január 26-án az ENSZ nôkkel szemben alkalmazott megkülönböztetések kiküszöbölésének kérdéseivel foglalkozó bizottsága a nôkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezmény (CEDAW) kiegészítô jegyzôkönyvének 7. cikk (3) bekezdése alapján kihirdette véleményét az A. T. kontra Magyarország ügyben. A tényállás szerint a kérelmezôt a kérelem benyújtása elôtti négy évben élettársa, két gyermekének apja rendszeresen és súlyosan bántalmazta és fenyegette. Bár a férfi állítólag fegyverrel is rendelkezett, és a kérelmezôt és a gyermekeit megerôszakolásukkal fenyegette, A. T. nem kapott védelmet, mivel Magyarországon nincs olyan, megfelelôen felszerelt otthon, amely befogadna egy súlyosan fogyatékos gyermeket, anyjával és lánytestvérével együtt. A kérelmezô továbbá nem kapott jogi védelmet sem, távoltartó rendelkezés kibocsátására nem került sor márciusában a férj elköltözött, és a bútorok nagy részét is elvitte új partnerével közös lakásába. Bár a kérelmezô lecserélte a zárakat, a férfi ismételten, erôszak alkalmazásával betört a lakásba. A kérelmezô a rendszeres és súlyos fizikai erôszakot orvosi leletekkel igazolni tudta / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M3 Polgári eljárás indult a férfinak a kérelmezôvel közös tulajdonban álló lakásba való bejárása ügyében: a Fôvárosi Bíróság jogerôs döntésében úgy határozott, hogy a férfi visszatérhet a lakásba és használhatja azt. Az indokok: a kérelmezô általi rendszeres bántalmazás bizonyításának hiánya és a tulajdonhoz való jog korlátozhatatlansága. A. T. ezzel szemben azt állította, hogy testi épsége, testi és lelki egészsége és az élete van komoly veszélyben, továbbá állandó félelemben él. Magyarország elmulasztott a szexuális zaklatásra és a családon belüli erôszakra vonatkozó részletes szabályozást bevezetni. Mivel az egyezmény 2. cikk (a), (b) és (e) pontja szerint az állam felelôssége kiterjed az erôszak megelôzésére és az erôszakkal szembeni védelemre, a jelen ügyben Magyarország megsértette A. T. személyes biztonsághoz való jogát. Továbbá a bizottság újra megerôsítette a Magyarországról szóló 2002-es jelentésében foglaltakat, mely szerint a nôk és férfiak családban betöltött szerepére és felelôsségére vonatkozó hagyományos sztereotípiák folyamatos fenntartása hozzájárul a családon belüli erôszak fennmaradásához. A bizottság az alábbi ajánlásokat tette: I. a kérelmezôt illetôen: a) a kérelmezô és gyermekei testi és lelki épségét biztosítandó azonnali és hatékony lépéseket kell tenni; b) gondoskodni kell arról, hogy otthona biztonságos legyen. II. általában: a) a nôk emberi jogait védeni, tisztelni kell, ki kell teljesíteni, valamint azok érvényesülését elô kell segíteni, beleértve a családon belüli erôszak minden formájának felszámolását; b) a családon belüli erôszak áldozatai számára biztosítani kell a jog teljes védelmét, kellô gondossággal eljárva a nôk elleni ilyen jellegû erôszak megelôzése és az erre adandó válaszok megtalálása érdekében; c) meg kell tenni a megfelelô lépéseket, hogy a családon belüli erôszak megelôzésére és hatékony kezelésére irányuló átfogó nemzeti stratégiát megfelelôen végrehajtsák és értékeljék; d) meg kell tenni a megfelelô lépéseket, hogy a jogászok, bírák és jogérvényesítô hivatalnokok az egyezménnyel kapcsolatban rendszeres képzésben részesüljenek; e) végre kell hajtani a bizottság Magyarországról szóló negyedik és ötödik egyesített, 2002 augusztusában kiadott jelentésének összefoglaló megjegyzéseit; f) azonnal, gondosan, alaposan, függetlenül eljárva és komolyan ki kell vizsgálni a családon belüli erôszakkal kapcsolatos vádakat, és az elkövetôket, a nemzetközi joggal összhangban, bíróság elé kell állítani; g) biztosítani kell a családon belüli erôszak áldozatai számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés biztonságos és azonnali lehetôségét; h) az elkövetôk számára rehabilitációs programokat kell indítani, valamint erôszakmentes vitarendezési módszereket kell biztosítani. 1. A nôk és gyermekek elleni családon belüli erôszak halállal végzôdô esetei csak a jéghegy csúcsát jelentik. A gyermekek vonatkozásában a szexuális bûncselekmények többsége családon belül történik. Az áldozatok 70%-a lány. A látencia miatt nehéz pontos számokat mondani, de a becslések szerint az összes szexuális bûncselekmény 20%-a gyermekek ellen irányul. Sok elkövetô visszaesô, ahogy egy szomorú, ös eset is illusztrálja. Szécsény városában egy nemi erôszakért elítélt, majd másfél év elteltével szabadult férfi nemi erôszak kísérlete után brutálisan bántalmazott, majd meggyilkolt egy 14. életévét még be nem töltött lányt. 2. A évi XCI. törvény módosította a Büntetô törvénykönyvrôl szóló évi IV. törvényt. A módosítás szerint aki a bírósági vagy hatósági határozat alapján nála elhelyezett kiskorú és a kiskorúval kapcsolattartásra jogosult személy közötti kapcsolat kialakítását vagy fenntartását a kapcsolattartás kikényszerítése érdekében alkalmazott bírság kiszabását követôen is akadályozza, vétséget követ el, és egy évig terjedô szabadságvesztéssel, közérdekû munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendô. A Habeas Corpus Munkacsoport aggályosnak tartja a Btk.-kiegészítést. A civil jogvédô szervezet érvelése szerint a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény 72/A. -a értelmében a bíróság a gyermeket annál a szülônél helyezi el, akinél a kedvezôbb testi, értelmi és erkölcsi fejlôdése biztosított. A Habeas Corpus szerint a módosítással érintett esetek túlnyomó többségében az anya az, aki nem adja át a gyermeket az apának láthatásra. Az esetek nagy részében ennek az az oka, hogy az apa korábbi bántalmazó magatartása olyan rettegést váltott ki a gyermekben, amelynek következtében a gyermek nem kíván az apjával találkozni. Az anya ezt felmérve a gyermek érdekében jár el, amikor nem szolgáltatja ki ôt az erôszakos apának. A törvénymódosítás pedig oda vezethet, hogy a gyermek nevelésére alkalmasabb szülô, akinél a bíróság a gyermeket elhelyezte, börtönbe kerül, amennyiben nem kényszeríti gyermekét akár az akarata ellenére is arra, hogy a másik szülôvel találkozzon. A törvénymódosítás nyilvánvalóan azt az esetkört kívánta szabályozni, amikor az egyik szülô indokolatlanul tiltja meg a másik szülô számára a gyermekkel való kapcsolattartást. Ugyanakkor a módosítás szöve- F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 6 54 gezése az ilyen mérlegelést kizárja, és általános jelleggel írja elô a szülô megbüntetését. 3. C I K K : A S Z E M É L Y I S É R T H E T E T - L E N S É G H E Z V A L Ó J O G Betegjogok Aggasztó események, fejlemények A szülô nô önrendelkezési joga, valamint a gyermek érdeke ütközhet abban az esetben, ha az anya az otthonszülés mellett dönt. A jogi helyzet nem egyértelmû: elvileg amennyiben a szülés kockázatmentesnek ígérkezik és a lakásból húsz percen belül elérhetô egy kórház, az otthonszülés megengedett. Ugyanakkor az egészségügyrôl szóló évi CLIV. törvény szerint a magzat és az anya egészségének ellenôrzése, állapotuk figyelemmel kísérése állami feladat. A szülésre vonatkozóan ugyan nincs hatályban részletes szabályozás, de a Magyar Orvosi Kamara szülészeti és nôgyógyászati szakmai kollégiumának állásfoglalásai szerint az a szülészorvos, aki tervezett otthonszülést vállal vagy erre biztat, vét hivatásának esküje és a szakmai irányelvek ellen. Az otthonszülés mellett érvelôk sem vonják kétségbe a gyermek védelmének jogosságát, de úgy vélik, a háborítatlan szülés amellett, hogy a nôk önrendelkezési jogát tiszteletben tartja, a gyermeknek is kedvez. A gyakorlatban komoly hátrányt szenved az, aki az otthonszülés mellett dönt: például ha Rh-pozitív vércsoportú gyermeke születik egy Rh-negatív anyának, a gyermeknek 72 órán belül az egészségét biztosító ellenanyagot kell beadni. Ezt az otthon született gyermekek nehezen kapják meg. További adminisztratív akadály gördül a gyermek anyakönyveztetése elé. Ahogy egy 2005-ös példa illusztrálja, az orvosok gyakran tartanak attól, hogy nem a születés után a kórházban megjelent szülôk vér szerinti gyermekét anyakönyvezik, hanem egy illegális adásvételt szentesítenek. 4. C I K K : A K Í N Z Á S É S A Z E M B E R T E L E N V A G Y M E G A L Á Z Ó B Á N Á S M Ó D É S B Ü N T E T É S T I L A L M A Fogvatartási intézmények és mentálisan sérült fogvatartottak elhelyezésére szolgáló intézmények A nemzetközi gyakorlat. Nemzetközi intézmények elmarasztalásai Az Európa Tanács kínzás és embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetések megelôzésére létrehozott bizottságának (CPT) küldöttsége harmadik idôszakos látogatása március 30-án kezdôdött. A látogatás során a CPT nyomon követte a korábbi látogatásai során vizsgált kérdésekkel kapcsolatos fejleményeket, különös tekintettel az elôzetes letartóztatásban lévôk rendôrségi intézményekben történô fogva tartására, az idegenrendészeti ôrizetben lévô külföldi állampolgárokra, valamint a börtönök és a szociális otthonok helyzetére. A küldöttség most elôször látogatást tett az Igazságügyi Megfigyelô és Elmegyógyító Intézetben (IMEI), amely az egyetlen olyan intézet Magyarországon, ahol kényszergyógykezelést végeznek. A CPT küldöttségének látogatásával kapcsolatos jelentést még nem hozták nyilvánosságra. Jogalkotási kezdeményezések, nemzeti esetjog, március 30-án nyilvánosságra hozták a kormány elôtt lévô, a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvény tervezetét. A tervezet célja a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejû rendelet és ezt végrehajtó egyéb rendeletek felváltása, de az új törvény magába foglalna olyan rendelkezéseket is, amelyek korábban a büntetés-végrehajtási szervezetrôl szóló évi CVII. törvényben kaptak helyet. A tervezettel kapcsolatos egyik lényeges kérdés a börtönök túlzsúfoltságának kezelése, amely érinti a karta 4. cikke által védett jogok érvényesülését is. A fogvatartottaknak biztosított lakótér tekintetében a tervezet fenntartja az eddigi szabályozást (fôszabályként 6 m 3 légtér és 3 m 2 mozgástér). Szükséges lenne, hogy a mozgástér számításának meghatározása amely most a szabadságvesztés és az elôzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM-rendelet 137. (2) bekezdésében található, és elôírja, hogy a mozgástér meghatározása szempontjából a zárka (lakóhelyiség) alapterületébôl az azt csökkentô berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni helyet kapjon az új törvényben is. Aggasztó események, fejlemények A börtönök túlzsúfoltsága különbözô fokozatokat mutatott a vizsgált idôszakban a különbözô büntetésvégrehajtási intézetekben: Fejér Megyei Büntetésvégrehajtási Intézet 143% (2005. június 8 9.), Nagyfai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet 112% (2005. április ), Váci Fegyház és Börtön 151% (2005. január 31. február 2.), néhány pozitív kivétellel: Somogy Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M5 96% (2005. május ) és a Fiatalkorúak Büntetésvégrehajtási Intézete (Tököl) 85% (2004. november ) de mindent összevetve országos szinten a fogvatartottak száma még mindig 144%-a volt a büntetés-végrehajtási intézetek teljes befogadóképességének (2004. december 31.). 2 A Fejér Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetben tett látogatása alkalmával a Magyar Helsinki Bizottság megállapította, hogy a kisebb cellákban a zsúfoltság elviselhetetlen mértéket ért el, minthogy esetenként három vagy négy fogvatartottat helyeztek el 7 m 2 -nél kisebb alapterületû cellákban; ebbôl levonva az ágyak, a mosdó, a WC és a szekrények területét, elôfordult, hogy 2 m 2 -nél is kisebb mozgástér maradt a három vagy négy elôzetes fogvatartottnak, akik ilyen körülmények között voltak kénytelenek eltölteni napi huszonhárom órát. 3 A rendôrségi fogdák rendjérôl szóló 19/1995. (XII. 13.) BM-rendelet 18. -a, a szabadságvesztés és az elôzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM-rendelet 39. -a, valamint az elzárás, illetôleg a pénzbírságot helyettesítô elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2000. (III. 29.) IM BM együttes rendelet 38. -a elôírja a HIV-fertôzött fogvatartottak elkülönítését a többi fogvatartottól. A fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 5/1998. (III. 6.) IM-rendelet 43. -a elôírja, hogy a HIV-pozitív fogvatartottakat fokozott védelmükre, a közösség védelmére és sajátos egészségi állapotukra figyelemmel fokozattól függetlenül, külön büntetés-végrehajtási intézetben kell elhelyezni. Az elôbbiekben ismertetett jogszabályi rendelkezések még mindig nem egyeztethetôk össze a CPT ajánlásával. A CPT ajánlásai értelmében a HIV-fertôzöttség ténye nem elégséges ok a HIV-fertôzött fogvatartottak elkülönített fogva tartásának igazolására. A CPT erre tekintettel küldöttségének minden látogatása után ajánlásában felhívta a magyar hatóságokat, hogy a HIV-fertôzöttekkel kapcsolatos eljárásukat hozzák összhangba a releváns nemzetközi követelményekkel. 4 A Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) október 12-i sajtóközleményében felhívta a figyelmet a HIV-pozitív fogvatartottatakat sújtó elkülönítési joggyakorlatra. A tököli úgynevezett K-körlet lakói a büntetés-végrehajtási intézet közös helyiségeit (például könyvtár, étkezô) nem látogathatják, a közös programokon nem vehetnek részt. Tekintettel arra, hogy az AIDS betegséget okozó HIV-vírus köznapi érintkezés útján nem terjed, a TASZ álláspontja szerint az elkülönítéssel az érintettek emberi jogainak szükségtelen, indokolatlan és aránytalan korlátozása valósul meg. A TASZ indítvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz az ügyben C I K K : A R A B S Z O L G A S Á G É S A K É N Y S Z E R M U N K A T I L A L M A A kényszerprostitúció elleni küzdelem Aggasztó események, fejlemények A szexuális kizsákmányolás céljából folytatott nôkereskedelem továbbra is komoly problémát jelent. Magyarország elsôsorban tranzitország, de célország is egyben. A legtöbb áldozat bolgár, moldáv, orosz, román és ukrán származású, akiket hazánkon keresztül Nyugat-Európába vagy az Amerikai Egyesült Államokba szállítanak. Évente magyar nôk ezrei esnek a csábító külföldi állásajánlatok csapdájába. Ahogy Fehér Lenke, az MTA Jogtudományi Intézetének tudományos tanácsadója és Tóth Györgyi, a NANE Egyesület vezetô munkatársa rámutatott, pontos adatokat nem ismerünk, de évente nôk ezreit használják rabszolgaként. A gyermekek és férfiak kihasználásával, kényszermunkájával kapcsolatos adatok nem ismertek. 6. C I K K : A S Z A B A D S Á G H O Z É S B I Z T O N S Á G H O Z V A L Ó J O G Elôzetes letartóztatás Jogalkotási kezdeményezések, nemzeti esetjog, A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvény említett tervezete, 6 amely a büntetésvégrehajtás hatályos szabályozását hivatott felváltani, a karta jelen cikkével kapcsolatban a következô releváns szabályozást tartalmazza: a tervezet 284. (2) bekezdés e) pontja szerint a rendelkezési jogkör gyakorlója (rendszerint a büntetés-végrehajtási bíró) dönt az elôzetesen letartóztatott fokozott ôrzésérôl, illetve felügyeletérôl; mindazonáltal a 287. (4) bekezdése alapján a börtönparancsnok rendeli el a szigorúbb szabályok alkalmazását. Ezzel a lehetôséggel élve a parancsnok gyakorlatilag átveheti a rendelkezési jog gyakorlójának hatáskörét és döntést hozhat olyan módon, hogy annak még értesítését is mellôzi. Az elôzetes letartóztatásban lévôkkel szemben elméletileg csak a büntetôeljárás sikerességének biztosítása érdekében alkalmazhatók korlátozások, és különleges indokok hiányában nem lehetnek kedvezôtlenebb helyzetben (például szigorúbb végrehajtási fokozat szerinti szabályok, konkrétan a fegyházasakra F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 6 76 irányadók hatálya alatt), mint a jogerôsen elítéltek. A Magyar Helsinki Bizottság véleménye szerint a tervezetet úgy kellene módosítani, hogy az lehetôvé tegye a parancsnok számára szigorúbb szabályok alkalmazását (abban az esetben, ha az elôzetes letartóztatott magatartása veszélyeztetné az intézet rendjét), azonban legfeljebb három napra minden további hosszabbítás a rendelkezési jog gyakorlója döntésének függvénye kellene hogy legyen. 7 Jogerôs büntetôítéletet követô fogva tartás (beleértve a szabadságvesztést kiváltó alternatív büntetési módokat és a feltételes szabadlábra helyezés feltételeit) Jogalkotási kezdeményezések, nemzeti esetjog, A következô tárgyköröknek, amelyek a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvény tervezetéhez kapcsolódnak, fontos hatásuk van a karta 6. cikke által védett jogokra: 8 Az úgynevezett enyhébb végrehajtási szabályok (EVSZ) a büntetés egy részének letöltése után lehetôvé tették az elítélt számára a büntetés-végrehajtási intézet elhagyását havonta több alkalommal, valamint azt is, hogy az intézeten kívüli munkahelyen is munkát végezzen tôl kezdve jogszabályi változások és a jogalkalmazási gyakorlat átalakulása miatt az EVSZ (a korábbival megegyezô célú és hatású) alkalmazása gyakorlatilag ellehetetlenült. Annak ellenére, hogy a tervezettôl az EVSZ újraintézményesítése lett volna várható (végrehajtva a szükséges módosításokat, például megfelelô engedélyezési eljárás kialakítását), abból az EVSZ szabályozását különösebb indokolás nélkül kihagyták. A büntetések végrehajtását a Büntetô törvénykönyv által elôírt végrehajtási fokozatokhoz igazodóan kell szabályozni (erre különösen szigorú, szigorú és enyhébb körülmények között van lehetôség). A büntetés-végrehajtási szervezetnek nem áll jogában az elítélteket további rezsimekbe (azaz térbelileg elkülönített, a fogvatartottak jogai tekintetében is különbözô végrehajtási osztályokba) sorolni. Mindazonáltal a rezsimrendszernek van ésszerû alapja is, mivel ezáltal a büntetés-végrehajtási intézet képessé válik a fogvatartott magatartásának függvényében annak jutalmazására vagy büntetésére. A MHB ajánlása a probléma megoldására: 1) a rezsimeknek egységet kell alkotniuk, a fogvatartottnak a fokozata és a rezsimbesorolása tekintetében pontosan tudnia kell, mihez van joga és mihez nincs; 2) a rezsimek nem fedhetik át egymást, a legsúlyosabb börtönrezsim sem lehet olyan szigorú, mint a legenyhébb fegyházrezsim; 3) a besorolást indokolt határozatban kell közölni a fogvatartottal; 4) a fogvatartott évente legalább egyszer besorolása felülvizsgálatát kérheti a büntetés-végrehajtási bírótól. A tervezet a fent említett garanciákat csak részben tartalmazza, rendelkezéseit az elítélt szempontjából kedvezôbb és sokkal kedvezôtlenebb módokon is lehet értelmezni, ami az elítéltek személyes szabadsághoz való jogának akár további jelentôs korlátozásához is vezethet, bírósági határozat nélkül. 8. C I K K : A S Z E M É L Y E S A D A T O K V É D E L M E Adatvédelem (általában, a kezelt adatokhoz való hozzáféréshez való jog, az adatok helyesbítéséhez való jog, jogorvoslathoz való jog) Az adatvédelmi ombudsman október 25-én hozta meg állásfoglalását az örökbefogadott gyermekek egészségügyi adatainak nyilvántartásával kapcsolatban. A jelenlegi helyzet szerint az örökbefogadást megelôzôen a gyermek születésével, esetleges gyógykezelésével kapcsolatos adatok a gyermek eredeti nevén, a születésekor kapott taj számával szerepelnek az egészségügyi szolgáltató nyilvántartásában, a vér szerinti anya feltüntetése mellett. A gyermek örökbefogadása esetén az örökbe fogadó szülôknek új taj számot kell igényelniük a gyermek számára, akit az anyakönyvvezetô oly módon anyakönyvez, hogy az örökbe fogadó szülôket vér szerinti szülôként vezeti be az anyakönyvbe, és az anyakönyvi kivonat nem tartalmaz az örökbefogadás tényére utaló adatot. Ugyanakkor a gyermek egészséghez való alkotmányos joga megkívánhatja a korábbi kezelési vagy egészségi állapottal összefüggô adatokhoz való hozzáférést. Az adatvédelmi ombudsman állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy titkos örökbefogadás esetén az örökbefogadás titkossága a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény értelmében a vér szerinti és az örökbe fogadó szülôk közötti viszonyt jellemzi, vagyis elvileg csak azt zárja ki, hogy a szülôk egymás adatait megismerjék, illetve a vér szerinti szülôk az örökbefogadás tényérôl értesítést kapjanak. Az egészségügyrôl szóló évi CLIV. törvény 24. (2) bekezdése alapján az egészségügyi dokumentációval az egészségügyi szolgáltató, az abban szereplô adattal a beteg rendelkezik. Mindezekre tekintettel az ombudsman a gyermek egészséghez való alkotmányos joga érdekében adatvédelmi szempontból elfogadható megoldásnak / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M7 tartaná, ha a vonatkozó jogi szabályozás módosításával a gyámhatóság kapna megbízást arra, hogy az Országos Egészségbiztosítási Pénztár nyilvántartásából megkeresse a gyermek régi személyazonosító adataihoz rendelt egészségügyi szolgáltatásokat elvégzett egészségügyi szolgáltatókat, és határozatában felszólítsa ôket az egészségügyi dokumentációban szereplô régi személyazonosító adatok törlésére és egyidejûleg az új személyazonosító adatok feltüntetésére. Az adatvédelmi ombudsman javasolta, hogy az Ifjúsági, Családügyi, Szociális és Esélyegyenlôségi Minisztérium, illetve az Egészségügyi Minisztérium gondoskodjanak az adatkezelésre vonatkozó jogszabályok módosításáról C I K K : A G O N D O L A T, A L E L K I I S M E R E T É S A V A L L Á S S Z A B A D S Á G A A vallásszabadság biztosítása érdekében megvalósított ösztönzô eszközök és ésszerû alkalmazkodás Jogalkotási kezdeményezések, nemzeti esetjog, Amint azt a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló évi IV. törvény 19. (1) bekezdése elôírja, az állam külön törvény rendelkezései szerint normatív módon meghatározott, a hasonló állami intézményekkel azonos mértékû költségvetési támogatást nyújt az egyházi jogi személy nevelési-oktatási, szociális és egészségügyi, sport, gyermek- és ifjúságvédelmi intézményei mûködéséhez, illetôleg a támogatás az ilyen ellátásokra elkülönített pénzeszközökbôl történik. Az elôbb leírt szabályozást az Alkotmánybíróság 22/1997. (IV. 25.) AB határozatában, azon túl, hogy nem minôsítette alkotmányellenesnek, egyenesen alkotmányos követelményként határozta meg. Az egyházak által ellátott közfeladatok finanszírozásának szabályai az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeirôl szóló évi CXXIV. törvény 5. és 6. -ában kerültek részletesebb szabályozásra, mindazonáltal a támogatások (normatívák) konkrét összegérôl minden évben a költségvetési törvény rendelkezik. Az elôzô évhez hasonlóan idén is komoly vita bontakozott az Oktatási Minisztérium és néhány egyház között a 2006-os évi költségvetési törvény elôkészítésével párhuzamosan. A vita középpontjában az a probléma áll, hogy az Oktatási Minisztérium állítása szerint az egyházi fenntartók által mûködtetett oktatási intézmények a helyi önkormányzati fenntartású oktatási intézményeknél magasabb összegû normatív állami támogatást kapnak, és emiatt az egyházi fenntartású intézmények támogatását csökkenteni kell. 9 Mindeközben több egyház állítása szerint az általuk fenntartott iskolákban tanuló diákok gyakorlatilag már így is kevesebb támogatást kapnak, és amennyiben az állam a támogatást nem növeli meg vagy esetleg tovább csökkenti, sérül az egyházi iskolákban tanuló gyermekek oktatáshoz és egyenlô bánásmódhoz való joga. A vita ebben az évben kiterjedt az egyházi fenntartású szociális intézmények állami támogatásának kérdésére is. 10 Aggasztó események, fejlemények A Tököli Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézetében fogva tartott HIV-pozitív elítéltek számára még mindig nem megengedett a közös helyiségek használata, illetve a közös programokon való részvétel, így nem lehetnek jelen a börtönkápolnában tartott istentiszteleteken sem. Figyelemmel arra a tényre, hogy a HIV-vírusnál a mindennapi érintkezés útján nem áll fenn a fertôzés veszélye, az elkülönítés egyéb jogok mellett a szóban forgó elítéltek szabad vallásgyakorláshoz való jogának szükségtelen és aránytalan korlátozásához vezet. A Társaság a Szabadságjogokért az Alkotmánybírósághoz fordult az ügyben C I K K : A V É L E M É N Y N Y I L - V Á N Í T Á S É S A T Á J É K O Z Ó D Á S S Z A B A D S Á G A A véleménynyilvánítás szabadsága és a tájékozódás szabadsága (általában) 1. 12/2004. (IV. 7.) AB határozatában az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapított meg és december 31-i határidôvel felhívta a törvényhozót, hogy biztosítsa azokat a jogállami garanciákat, amelyek a személyes adatok védelmérôl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény 19. (5) bekezdése szerinti közérdekû adatok megismerését lehetôvé teszik. Az Avtv. módosítás elôtti 19. (5) bekezdése szerint ha törvény másként nem rendelkezik, a belsô használatra készült, valamint a döntés-elôkészítéssel összefüggô adat a kezelését követô húsz éven belül nem nyilvános. Kérelemre az adatok megismerését a szerv vezetôje e határidôn belül is engedélyezheti. Az AB szerint nemcsak az vet fel alkotmányossági problémát, hogy a belsô használatra készült, valamint a F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 6 98 döntés-elôkészítéssel összefüggô adat fogalmait nem határozza meg az Avtv., hanem az is, hogy a belsô használatra készült adat fogalma széles körû mérlegelési jogkört biztosít az adatkezelô szerv számára, mivel a nyilvánosságkorlátozás nem az adat tartalmán, hanem az adatkezelô szándékán alapul. Az AB hangsúlyozza, hogy ezen adatok esetében is biztosítani kell a nyilvánosságkorlátozás feletti érdemi és hatékony bírói jogorvoslati lehetôséget, melynek a formai kritériumok vizsgálatán túlmenôen ki kell terjednie a nyilvánosságkorlátozás indokoltságának tartalmi vizsgálatára. Az Országgyûlés a személyes adatok védelmérôl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról évi LXIII. törvényt módosító szóló évi XIX. törvény elfogadásával tett eleget jogalkotási kötelezettségének. A módosítás alapján az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy feladat- és hatáskörébe tartozó döntés meghozatala elôtt készített vagy rögzített, a döntés megalapozását szolgáló adatok esetében a keletkezésüktôl számított tíz évig ad lehetôséget az adatok megismerésének korlátozására. A döntés megalapozását szolgáló fordulat az adat készítése vagy rögzítése céljára utal, vagyis az Avtv. új 19/A. - ának alkalmazhatósága nem függ attól, hogy ténylegesen születik-e döntés az azt megalapozó adatok alapján. A tízéves védelmi idô letelte elôtt az adatot kezelô szerv vezetôje engedélyezheti az adat megismerését. A döntés meghozatalát követôen azonban a megismerésre irányuló igény elutasítására a szerv vezetôjének a törvény szerint csak akkor van lehetôsége, ha figyelemmel az Avtv. 21. (2) bekezdésére bizonyítani tudja, hogy az adat megismerése a szerv törvényes mûködési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külsô befolyástól mentes ellátását, így különösen az adatot keletkeztetô álláspontjának a döntések elôkészítése során történô szabad kifejtését veszélyeztetné. A módosítás lehetôséget ad arra, hogy jogszabály egyes adatok megismerését a fôszabályként érvényesülô tízéves idôtartamnál rövidebb idôkorláttal tegye lehetôvé. 2. Az Országgyûlés július 5-i ülésnapján fogadta el az elektronikus információszabadságról szóló évi XC. törvényt (Einfoszabtv.). Figyelemmel az alkotmány 2. (1) bekezdésében foglalt jogállamiságból és az alkotmány 61. (1) bekezdése által biztosított, a közérdekû adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jogból eredô követelményekre, a jogszabály elsôdleges célja a közérdekû adatok meghatározott körének az interneten történô közzétételével az állam átláthatóbbá tétele. A törvény 6. (1) bekezdése szerint a 3. (1) (3) bekezdésében meghatározott közfeladatot ellátó szervek tevékenységükhöz kapcsolódóan közzéteszik az általános közzétételi listában meghatározott adatokat. Az általános közzétételi lista a közfeladatot ellátó szervek mûködésével kapcsolatos legfontosabb közérdekû adatokat tartalmazza: személyzeti, szervezeti, pénzügyi adataikat. Ezekhez az adatokhoz bárki azonosítás nélkül és ingyenesen férhet hozzá. (A törvény emellett lehetôséget ad különös és egyedi közzétételi listák elkészítésére is.) Míg a legfontosabb állami, országos hatáskörû szerveknek, valamint a megyei (fôvárosi) közigazgatási hivataloknak január 1-jétôl kell eleget tenniük e törvényi követelménynek, addig a megyei önkormányzatoknak és az nél nagyobb lélekszámú településeknek január 1-jétôl, az ennél kevesebb lakosú településeknek, valamint a közintézményeknek pedig január 1-jétôl. A jogszabályalkotás nyilvánossága érdekében az Einfoszabtv. elôírja a törvényjavaslatok tervezeteinek és egyéb jogszabálytervezeteknek az elôkészítô honlapján való közzétételét. A honlapot alkalmassá kell tenni arra, hogy a polgárok kifejezhessék véleményüket a jogszabálytervezetekkel kapcsolatban. Nemcsak a normaszöveg-tervezeteket, hanem a koncepciót és a normaszöveg-tervezethez kapcsolódó indokolást is közzé kell tenni. A 9. (3) bekezdése rendelkezik azokról a jogszabálytervezetekrôl, amelyeket az elôkészítônek tárgyuk miatt nem kell közzétennie [az alkotmány 28/C. (5) bekezdése alapján országos népszavazásra nem bocsátható tartalmú; a fizetési kötelezettségekrôl, az ármegállapításról, az állami támogatásról, valamint a szervezetalapításról szóló jogszabálytervezetek]. Ehhez kapcsolódóan a törvény 9. (4) bekezdése indokolás és felülvizsgálat nélküli, ezért széles körû döntési lehetôséget (diszkréciót) biztosít arra az esetre, ha egy jogszabálytervezet a Magyar Köztársaság különösen fontos honvédelmi, nemzetbiztonsági, pénzügyi, külügyi, természetvédelmi vagy örökségvédelmi érdekeinek védelmét veszélyeztetné vagy ha a jogszabály különösen gyors elfogadásához kiemelkedô társadalmi érdek fûzôdik. A törvényalkotási eljárás nyilvánosságára vonatkozik a 11.. E rendelkezés alapján az Országgyûlés a honlapján közzéteszi a törvényjavaslatokat, a törvényjavaslatokhoz kapcsolódó, az Országgyûlés irománynyilvántartásában szereplô dokumentumokat, így különösen a módosító javaslatokat, kapcsolódó módosító javaslatokat, a törvényjavaslathoz készült bizottsági ajánlásokat, valamint az egységes javaslatot, a törvényjavaslat plenáris ülésen folytatott általános vitájáról, részletes vitájáról, záró vitájáról, a módosító ja / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M9 vaslatokról való határozathozatalról, valamint a zárószavazásról készült jegyzôkönyveket, azon bizottsági ülések jegyzôkönyveit, amelyeken az adott bizottság a törvényjavaslattal foglalkozott. A 12. alapján a Magyar Közlöny mindenki számára ingyenesen hozzáférhetôvé válik. Ezzel párhuzamosan a jogrendszer hatályos normáiban való könnyebb eligazodás érdekében a 13. (1) bekezdése rendelkezik a hatályos jogszabályok elektronikus gyûjteményének közzétételérôl, amely a jogszabályoknak és az állami irányítás egyéb jogi eszközeinek az aktuális napon hatályos szövegét tartalmazza. Ebben az adatbázisban nemcsak a jogszabályok száma és címe, hanem a szövegük is kereshetô. A 15. szerint a központi jogszabályoktól eltérôen a helyi önkormányzati rendeletek közzétételérôl a belügyminiszter az erre a célra fenntartott honlapon gondoskodik. A bírósági határozatokhoz való hozzáférés érdekében közzé kell tenni a jogegységi határozatokat, az elvi bírósági határozatokat, kollégiumi véleményeket, elvi döntéseket és kollégiumi állásfoglalásokat, a Legfelsôbb Bíróságnak és az ítélôtábláknak az ügy érdemében hozott határozatait, valamint az ezekhez a határozatokhoz kapcsolódó alsóbb bírósági döntéseket. Az információs önrendelkezési jog és a személyiségi jogok védelmében ugyanakkor egyes polgári és büntetôügyekben lehetôség van a közzététel mellôzésére, valamint a határozat anonimizálására. A törvény július 1-jétôl teszi kötelezôvé e közzétételi kötelezettségek teljesítését a Bírósági Határozatok Gyûjteménye elnevezésû elektronikus adatbázisban, amely személyazonosítás nélkül, díjmenetesen hozzáférhetô. 3. Az Országgyûlés május 30-i ülésnapján több ponton módosította az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló évi III. törvényt. A köztársasági elnök a törvényt nem hirdette ki, hanem elôzetes normakontrollra megküldte az Alkotmánybíróságnak. A törvénymódosítás alapján az operatív kapcsolatok, a hálózati személyek és hivatásos alkalmazottak azonosításhoz szükséges, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára (a továbbiakban levéltár) kezelésében lévô személyes adatok nyilvánosságra hozandók. E rendelkezés a köztársasági elnök véleménye szerint sérti az alkotmány 59. (1) bekezdésében garantált személyes adatok védelméhez való jogot. Meglátása szerint nincs olyan alkotmányos cél, amely ezt az alapjog-korlátozást indokolttá és szükségessé tenné. A köztársasági elnök indítványában rámutatott arra is, hogy a hivatásos alkalmazottaknak, tehát a beszervezôknek és tartótiszteknek, illetve a hálózati személyeknek, vagyis a beszervezett ügynököknek a titkosszolgálatok mûködtetésében és tevékenységében jelentôsen eltérô szerepük volt. Kérte ezért, hogy az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot a felsorolt személyi körök tekintetében külön-külön folytassa le. Az indítvány sérelmesnek tartja azt is, hogy a nyilvánosságra hozatalról szóló döntés ellen nem vehetô igénybe megfelelô jogorvoslat, ami sérti az alkotmány 57. (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot. Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában felidézte a 60/1994. (XII. 24.) AB határozatot, amely megállapította, hogy a titkosszolgálati nyilvántartások titkosságának megszüntetése nem eredményezheti az ott szereplô összes adat közérdekûvé válását. Személyes adatok attól függôen válhatnak közérdekûvé, hogy az adott személy részt vesz-e a politikai életben. A törvény jelenleg hatályos szövege megfelelô egyensúlyt teremt a személyes adatok védelme és az információszabadság között. Ezt a jogszabály a fokozatosságra épülô nyilvánossági struktúrával éri el. A törvény módosítása ezt a fokozatosságot megbontja azáltal, hogy korlátozás nélkül az adatok megismeréséhez fûzôdô alkotmányos jog érvényesülésének biztosít feltétlen elsôbbséget. Márpedig az alkotmánybírósági gyakorlatra figyelemmel ez a megoldás nem állja ki az alkotmányosság próbáját. Aggasztó események, jelenségek június 13-án másokkal együtt egy országgyûlési képviselô indítványt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz a Büntetô törvénykönyv kábítószerrel kapcsolatos egyes rendelkezései alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése érdekében. [Az AB 54/2004. (XII. 14.) AB határozatában bírálta el az indítványt.] A Társaság a Szabadságjogokért az Avtv ára hivatkozva kérte az AB-t, hogy bocsássa rendelkezésére az indítványt október 12-én az AB arról értesítette a TASZ-t, hogy állandó gyakorlatának megfelelôen csak akkor bocsáthatja rendelkezésre az indítványt, ha ahhoz az indítványozó hozzájárul november 10-én a TASZ az indítvány megismerésére irányuló keresetet nyújtott be a Fôvárosi Bíróságon. Az elsôfokú bíróság álláspontja szerint az AB az Avtv pontja szerinti adatkezelônek minôsül, és bizonyos körben közérdekû adatot is kezel, ugyanakkor az indítvány nem minôsül adatnak. Az információszabadság szempontjából sem az Avtv., sem az AB, sem a Legfelsôbb Bíróság nem határozza meg az adat fogalmát. Jogszabályi és jogalkalmazói definíció hiányában az elsôfokú bíróság a Magyar Értelmezô Kéziszótár fogalommeghatározását vette ala- F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 7 110 pul. E szerint adat: valakinek vagy valaminek a megismeréséhez hozzásegítô (nyilvántartott) tény, részlet. Mivel nincsen olyan tény az indítványban, amely adatnak minôsülne, így az AB jogosan tagadta meg a TASZ kérelmének teljesítését június 5-én a TASZ fellebbezése nyomán a Fôvárosi Ítélôtábla ugyancsak elutasította a TASZ keresetét. A Fôvárosi Ítélôtábla álláspontja szerint az elsôfokú bíróság tévedett, amikor nem arra az álláspontra helyezkedett, hogy az indítvány nem minôsül adatnak. Ugyanakkor az indítványban kifejezett álláspont személyes adatnak minôsül az Avtv pontja alapján, mivel abból azonosítható természetes személyre következtetést lehet levonni. Így jogszerûen járt el az AB, hiszen az indítványozó nem járult hozzá személyes adatai közléséhez. A jogerôs döntés ellen a TASZ felülvizsgálati kérelmet nyújtott be október 3-i döntésében a Legfelsôbb Bíróság is elutasította a TASZ kérelmét. A testület álláspontja szerint az indítványt önmagában nem teszi közérdekû adattá, hogy az utólagos normakontroll-eljárás célja mindenkire kötelezô jogszabály felülvizsgálata. Szemben a TASZ álláspontjával nem csupán az indítványozók neve, lakcíme minôsül közérdekû adatnak, hanem az indítvány tartalmi része is, így az indítványban nem választhatók el egymástól a személyes adatot és közérdekû adatot tartalmazó részek májusában a TASZ felmérést indított a Budapesten és néhány vidéki városban mûködô közterületi kamerás térfigyelô rendszerek vizsgálatára. A térfigyelô rendszereket mûködtetô önkormányzati és rendôri szervezetekhez szóló kérdéseiket harminchat, illetve nyolcvan pontban foglalták össze. Kérték a kamerás hálózatok mûködésének statisztikáit, a hozzájuk kapcsolódó szerzôdéseket, megállapodásokat, valamint a városi térfigyelô rendszer kamerabeültetési térképvázlatát is. Minden alkalommal ugyanazokat a térfigyelô rendszer telepítési, technikai körülményeire, a lakosság körében való ismertségére, jogi, illetve gazdasági hátterére és a rendszer ellenôrzésére vonatkozó kérdôíveket használták. Az összes kérdés a személyes adatok védelmérôl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény (a továbbiakban Avtv.) 19. (1) (2) bekezdésében megszabott kereteken belül maradt. Szinte mindegyik adatkezelô túllépte válaszával a tizenöt napos törvényi határidôt. A TASZ a kérdôíveket elôször a budapesti kerületi rendôrkapitányságoknak küldte el. Ezekre egyesítve, a törvényben elôírt határidôt jócskán túllépve a BRFK hivatalának vezetôje válaszolt. A TASZ november 24-én keresetet nyújtott be a Pesti Központi Kerületi Bíróságon. Az elsôfokú bíróság a keresetet idézés kibocsátása nélkül elutasította. A végzés indokolásában arra hivatkozott, hogy a bíróság megvizsgálta a kérdôívet és abban közérdekû adatot nem talált, a kérdésekbôl nem derül ki, hogy mely kerület adatait kérik, és nem adatok vannak benne, hanem kérdések vannak megfogalmazva. A végzés ellen a Fôvárosi Bíróságnál fellebbezést nyújtott be a TASZ, melynek indokolásában kifejtette: mivel a kérdôív tartalmazza a közérdekû adatok kiadására vonatkozó kérdéseket, magának a kérdôívnek a megválaszolása lett volna a közérdekû adatok szolgáltatása. Az Avtv. 21. (6) bekezdése alapján ezek az ügyek ugyan soron kívül bírálandók el, a fellebbezést csak augusztus 23-án szignálták, és az elsô tárgyalás sem lett kitûzve márciusában az Élet és Irodalom címû hetilap (a továbbiakban ÉS) oknyomozó cikksorozatot indított. A cikksorozat szerzôje szerint Orbán Viktor részt vett a Szárhegy dûlô Sárazsadány Tokaj- Hegyalja Kft. (a továbbiakban kft.) taggyûlésein és tanácsot adott a kft.-nek, hogyan lehet az állami támogatást, valamint az állami tulajdonú Tokaj Kereskedôház Rt. részvényeit megszerezni. A kérdéses idôszakban Orbán Viktor miniszterelnök volt, felesége, Lévai Anikó pedig a kft. egyik tulajdonosa. Az ÉS birtokába jutott a taggyûléseken készült jegyzôkönyveknek és közzétette azokat. A kft. helyreigazítás iránti keresetet nyújtott be, mivel szeptember 6-án, június 4-én, illetve december 2-án nem tartott taggyûlést. Az elsôfokú bíróság elutasította kft. keresetét. Döntésében hangsúlyozta, hogy a Ptk. 79. (1) bekezdése alapján a helyreigazítás iránti keresetindításnak nem elôfeltétele, hogy a kifogásolt kitétel az érintett személy jó hírnevét is sértse, ezért az alperesnek az erre vonatkozó védekezését nem fogadta el. Megítélése szerint az alperes által csatolt másolatok nem felelnek meg a gazdasági társaságokról szóló évi CXLIV. törvény (Gt.) által támasztott követelményeknek, ezért nem volt megállapítható, hogy a keresetben kifogásolt három alkalommal szabályos taggyûlés zajlott volna le. Ennek azonban az újságcikk egészét tekintve a felperes cég megítélését illetôen nem tulajdonított jelentôséget, és a PK 12. számú állásfoglalására tekintettel a keresetet elutasította. A másodfokon eljáró bíróság az elsôfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és helyreigazítás közlésére kötelezte a hetilapot. Indokolása szerint az alperes a taggyûlési jegyzôkönyvként csatolt fénymásolatok eredeti példányát nem tudta felmutatni, azok valódiságát a perben nem bizonyította. A csatolt iratok formailag és tartalmilag sem felelnek meg a Gt. korlátolt felelôsségû társaságok taggyûléseire vonatkozó a rendelkezéseinek. Miután a felperes / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M11 személyének megítélése szempontjából jelentôsége van annak, hogy a dokumentumokból az alperes által idézett gazdálkodási, illetve üzleti elképzelések, eszmecserék a felperes cég taggyûlésén hangzottake el, ezért a bizonyítatlanság következményeit levonva az alperest helyreigazításra kötelezte. A jogerôs döntés ellen az ÉS felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Legfelsôbb Bíróságon, amelyet október 5-én elutasítottak. A döntés indokolása szerint a gazdasági társaságokról szóló évi CXLIV. törvény 150. (1) bekezdése szerint a gazdasági társaságok legfôbb döntéshozó szerve a taggyûlés, amely a tulajdonosi jog gyakorlásának elsôdleges színtere. Ezért a kft. tevékenységének megítélése szempontjából lényeges kérdésnek minôsül, hogy a társaság tagjai vagy a képviseletükben eljáró személyek a cég tevékenységére vonatkozó elképzeléseiket taggyûlésen vetették-e fel. Helyesen jutott ezért a másodfokú bíróság arra a következtetésre, hogy a keresettel helyreigazítani kért tényállítás, a taggyûlések tartása, azok valós vagy valótlan volta a felperes megítélése szempontjából lényeges kérdésnek minôsül. A felperest ugyanis az újságcikk kizárólag ebben a vonatkozásban érintette, ezért az újságcikk más személyre vonatkozó közlései a felperes igényét nem jelentékteleníthették el. Az újságíró információforrásainak titkossága Csík Rita, a Népszava újságírója ellen november 6-án emeltek vádat a Büntetô törvénykönyvrôl szóló évi IV. törvény ába ütközô szándékos államtitoksértés miatt májusában írt cikkében egy rendôrségi feljegyzésbôl idézett, amely a rendôrség által egy országgyûlési képviselô ellen összegyûjtött, büntetôüggyel kapcsolatos bizonyítékokat tartalmazott. A feljegyzésben a rendôrség indítványozta az országgyûlési képviselô mentelmi jogának felfüggesztését. Míg a fôvárosi fôügyész álláspontja szerint a feljegyzés államtitkot tartalmazott és ezért vádemelésre került sor, addig az adatvédelmi biztos amellett érvelt, hogy jogellenes volt a titkosítási eljárás, ezért a feljegyzés nem minôsül államtitoknak. A július 12-én megtartott tárgyalási napon az ügyészség amellett érvelt, hogy az újságírónak tudnia kellett volna a feljegyzés tartalmából, hogy az államtitoknak minôsül, mivel jogi végzettségû. Az újságíró vallomásában elôadta, hogy nem az ô feladata annak eldöntése, hogy egy dokumentum tartalma államtitok-e vagy sem, újságíróként arról kellett meggyôzôdnie, hogy pontos és valós információt tartalmazott-e a feljegyzés. A november 18-án kihirdetett elsôfokú felmentô ítélet szerint a közléssel nem valósult meg bûncselekmény, mert szabálytalan volt a titkosítási eljárás. A kormány által 2005 decemberében benyújtott, a minôsített adat védelmérôl szóló törvényjavaslat újraszabályozza ugyan a titokfajtákat, de nem rendelkezik az államtitoksértés bûncselekmények módosításáról, annak elkövetôi így a jövôben is lehetnek újságírók C I K K : A G Y Ü L E K E Z É S É S E G Y E S Ü L É S S Z A B A D S Á G A Egyesülési szabadság Jogalkotási kezdeményezések, nemzeti esetjog, A Fôváros Bíróság december 1-jén kelt döntésével feloszlatta a Vér és Becsület Kulturális Egyesületet, október 27-én pedig a Fôvárosi Ítélôtábla másodfokú bíróságként helybenhagyta a döntést februárjában a Fôvárosi Fôügyészség az egyesülési jogról szóló évi II. törvény 14. és 16. -a alapján a bíróságtól a szervezet megszûnésének megállapítását kérte, mivel tagjainak száma az elôírt tíz alá csökkent, illetve arra hivatkozva kérte a bíróságtól a szervezet feloszlatását, hogy annak tagjai jogellenes tevékenységet folytatnak. A bíróság az ítélet indoklásában kiemelte, hogy az egyesület bevallottan olyan nézetekkel azonosult és olyan tevékenységet folytatott, amely ellentétes a 1947-es párizsi szerzôdéssel, amelyben Magyarország kötelezettséget vállalt arra, hogy nem teszi lehetôvé területén fasiszta szervezetek mûködését a jövôben C I K K : A T U D O M Á N Y É S A M Û V É S Z E T E K S Z A B A D S Á G A A kutatás és az egyetemek szabadsága Az Országgyûlés május 23-án elfogadta az új felsôoktatási törvényt (a továbbiakban újfot.), amelynek elôzetes alkotmányossági vizsgálatát a köztársasági elnök kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál. Véleménye szerint az állami fenntartású intézményekben kötelezôen létrehozandó stratégiai döntéshozó szervek, az irányító testületek, olyan jogosítványokat kaptak, melyek sértik a felsôoktatási intézmények autonómiáját, ezáltal az alkotmánynak a tudományos élet szabadságát bizto- F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 7 312 sító 70/G. -át. Az indítvány szerint alkotmánysértô az a rendelkezés is, amely a kormányt felhatalmazza azon tudományterületek meghatározására, amelyeken doktori képzés folyhat. Nemcsak a 70/G. -át, hanem a jogorvoslathoz való jogot [alkotmány 57. (1) bekezdés] és a bírósági jogvédelemhez való jogot (alkotmány 70/K. ) is sérti az a rendelkezés, amely az oktatási miniszternek bizonyos feltételek mellett lehetôvé teszi a felsôoktatási intézmény átszervezését vagy megszüntetését. E döntés ellen jogorvoslatot nem biztosít az újfot. A köztársasági elnök szerint alkotmányellenes az is, hogy a régi felsôoktatási törvényt addig kell alkalmazni, amíg a törvény bevezetése nem kezdôdik meg. Egy törvény alkalmazhatóságának ilyen bizonytalan fogalommal való meghatározása az indítvány szerint sérti a jogbiztonság alkotmányos elvét C I K K : A T U L A J D O N H O Z V A L Ó J O G A tulajdonhoz való jog és korlátozásai 35/2005. (IX. 29.) AB határozatában az Alkotmánybíróság hivatalból mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapított meg amiatt, mert a törvényhozó nem hozta összhangba a kisajátításról szóló évi 24. törvényerejû rendeletet az alkotmány 13. (2) bekezdésében foglaltakkal. Az Országgyûlés június 30-áig köteles jogalkotási feladatának eleget tenni. A határozat összefoglalóját lásd a Fundamentum 2005/4. számában C I K K : T Ö R V É N Y E L Ô T T I E G Y E N L Ô S É G március 4-én kiraboltak és agyonvertek egy férfit a Hajdú-Bihar megyei Újszentmargitán. A gyilkossággal két helybélit apát és fiát gyanúsítottak. Ifjabb és idôsebb Burka Ferenc a gyilkosság estéjén a helyi kocsmában elfogyasztott néhány italt az áldozattal. A következô napon a két férfit letartóztatták és nyomozást indítottak ellenük. Két tanúvallomás elegendô volt a vádemeléshez. Az elsô tanú a kocsmáros volt, aki szerint a két roma férfi látta, hogy az áldozatnál nagyobb összegû készpénz van. A másik tanú, egy helybéli látta a két férfit az áldozat háza felé gyalogolni. A nyomozás során a rendôrség is csak közvetett bizonyítékokat talált. Egy helyi rendôr a következôket vallotta a bírósági meghallgatáson: Rögtön Burka Ferencre gondoltam. Amolyan megérzés volt. Arra gondoltam, talán ô az elkövetô. Az eljárás során az ügyész többször hangoztatta: az elkövetés módja jellegzetesen cigány. Bár semmilyen megsemmisített vagy elásott csizmát nem találtak, a vádiratban mégis szerepelt, hogy a csizma elégetése és eltüntetése, valamint a ruhák kimosása és kiteregetése tipikusan cigány elkövetésre utal. Hasonlóan bizonyítékértékûnek tekintette a vád, hogy a gyilkosságot a tettes olyan hidegvérrel követte el, hogy még csak nem is verejtékezett, így nem hagyott szagmintát. A nyomozás és a tárgyalás során a hatóságok teljesen figyelmen kívül hagyták azt a tényt, hogy az áldozat markában vörös hajszálat találtak, míg mindkét gyanúsított fekete hajú. DNS-vizsgálatot nem kért a bíróság április 2-án az elsôfokú bíróság bûnösnek találta a két férfit, és 15, illetve 13 év szabadságvesztésre ítélte. A másodfokú bíróság 2003 szeptemberében megsemmisítette az elsôfokú döntést és új eljárást rendelt el márciusában a megismételt eljárásban a bíróság a két férfit 2100 nap ôrizet után szabadon bocsátotta és házi ôrizetet rendelt el. Az új eljárásban több tanúvallomás a két roma férfi ártatlansága mellett szólt. Egy tanú megnevezett egy másik férfit, aki bevallotta, hogy ô követte el a gyilkosságot, mivel azt hitte, az áldozat szerszámokat lopott tôle július 9-én a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság felmentette az apát és fiát. Mivel az ügyész fellebbezett, az ítélet nem jogerôs C I K K : A H Á T R Á N Y O S M E G - K Ü L Ö N B Ö Z T E T É S T I L A L M A A diszkrimináció elleni védelem 1. A Háttér Társaság a Melegekért Egyesületnek a Károli Gáspár Református Egyetem ellen indított perének felülvizsgálati eljárásában hozott legfelsôbb bírósági ítéletet és annak kommentárját lásd a Fundamentum 2005/3. számában. 2. Az Alkotmánybíróság a 4/2005. (II. 22.) AB határozatban alkotmányellenesnek találta a Budapest Fôváros Óbuda Békásmegyer Önkormányzata Képviselô-testületének a tulajdonában álló lakások bérbeadásának feltételeirôl szóló 46/2001. (2002. I. 2.) rendeletének egyes rendelkezéseit. Az indítvá / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M13 nyozó European Roma Rights Center szerint a rendelet aránytalanul hátrányosan érinti a kerület roma lakosságát. A rendelet értelmében a képviselôtestület az önkormányzati lakások szociális, jövedelmi és vagyoni helyzet alapján történô bérbeadásából kizárja azokat a személyeket, akik birtokháborítással vagy egyéb módon önkényesen költöztek bármely lakásba, illetve ellenük lakbér vagy egyéb szolgáltatás díjának nemfizetése miatt bírósági eljárás van vagy volt folyamatban. Az Alkotmánybíróság a fenti rendelkezést az alkotmány 44. (2) bekezdésébe ütközônek találta, mivel a rendelettel érintett jogviszonyra vonatkozó magasabb szintû jogszabályok azzal ellentétes szabályokat tartalmaznak. Az AB gyakorlata szerint ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak egy részét az alkotmány valamely rendelkezésével ellentétesnek minôsíti és ezért megsemmisíti, akkor az alkotmány egyéb rendelkezéseinek esetleges sérelmét jelen esetben a hátrányos megkülönböztetést tiltó 70/A. -t már nem vizsgálja. Pozitív tapasztalatok Az egyenlô bánásmódról és az esélyegyenlôség elômozdításáról szóló évi CXV. törvény 13. -ának megfelelôen 2005-ben megalakult és márciusban megkezdte mûködését az Egyenlô Bánásmód Hatóság, amely az egyenlô bánásmód követelményének megsértése esetén a jogaiban sértett fél kezdeményezésére vagy a törvényben meghatározott esetekben hivatalból lefolytatja a hatósági eljárást annak megállapítása érdekében, hogy történt-e hátrányos megkülönböztetés. Emellett a hatóság a közérdekû igényérvényesítés joga alapján pert indít a jogaiban sértett személyek vagy csoportok védelmében; véleményezi az egyenlô bánásmód követelményét érintô jogszabályokat; javaslatot tesz az egyenlô bánásmódot érintô kormányzati döntésekre, jogi szabályozásra; folyamatos tájékoztatást ad és segítséget nyújt a hátrányos megkülönböztetés elleni fellépéshez; közremûködik a feladatkörét érintô kormányzati jelentések elkészítésében; évente jelentést készít a kormánynak és munkája során együttmûködik a társadalmi és érdekképviseleti szervekkel és az érintett állami szervekkel. A hatóság elôtti eljárás részletes szabályait a 362/2004. (XII. 26.) kormányrendelet tartalmazza. A hatóság vezetôjét a miniszterelnök nevezi ki, eljárására a közigazgatási eljárás szabályai megfelelôen irányadók. A hatóság munkáját az Egyenlô Bánásmód Tanácsadó Testület segíti. A Tanácsadó Testület hat tagját a hatóság felügyeletét ellátó két miniszter jelöli és a miniszterelnök nevezi ki. A hatóságtól február elején kapott adatok szerint összesen 491 panaszt regisztráltak, ebbôl 144 esetet zártak le határozattal. A marasztaló határozatok közül háromban szabott ki a hatóság bírságot, két esetben a határozatot nyilvánosságra is hozta. A bírság legmagasabb összege forint volt. A hatóság döntésével szemben 14 esetben fordultak a felek bírósághoz felülvizsgálati kérelemmel. A bíróság három esetben elutasította a keresetet, a többi ügy még folyamatban van. Emellett a hatóság 250 hatósági bizonyítványt adott ki megváltozott munkaképességû munkavállalókat foglalkoztató munkáltatóknak. Küzdelem a faji, etnikai, nemzeti és vallási kisebbségekkel szembeni izgatás ellen Aggasztó események, fejlemények május 8-án Patai Józsefet, egy tizenöt éves roma fiatalt, egy hatfôs társaság egyik tagja hason szúrta a Moszkva téren várakozó egyik buszon. A társaság és maga az elkövetô is egyenruhába öltözött, kardot viselô fiatal volt. Mivel maga az elkövetô is romának vallotta magát, a rasszista motiváció kérdése tisztázatlan maradt. A European Roma Rights Center véleménye szerint a romák elleni támadások szükségessé teszik nyilvános standardok kidolgozását, amelyek mentén a rendôrség eldöntheti, vajon az adott bûncselekményt rasszista indíttatásból követték-e el. Nem világos, hogy a jelenleg alkalmazott kritériumok alkalmasak-e arra, hogy figyelembe vegyék a fajt mint esetlegesen meghatározó tényezôt. Jogorvoslat a diszkrimináció áldozatainak Aggasztó események, fejlemények Az Egyenlô Bánásmód Hatóság eljárása során alkalmazott bizonyítási szabályok ellentmondásosak: sokszor nem érvényesül a bizonyítási teher megfordítása, ami ellentétes mind az Ebktv. mind az EUirányelv rendelkezéseivel. A hatóság vélekedése szerint a bizonyítási teher áthárítása nehezen értelmezhetô eljárásuk során, mivel a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény 50. (1) bekezdése szerint a hatóság köteles a döntéshozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez nem elegendôek a rendelkezésre álló adatok, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. Ez az értelmezés azonban két problémát is felvet. Elôször, ez a megközelítés ellentétes a vonatkozó EU-irányelvvel. Másodszor, az okozati összefüggés bizonyítása sokszor lehetetlen, így az eljárás a panasz elutasításával végzôdik. Az Ebktv. 19. (1) bekezdése szerint az egyenlô bánásmód köve- F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 7 514 telményének megsértése miatt indított eljárásokban a jogsérelmet szenvedett félnek vagy a közérdekû igényérvényesítésre jogosultnak kell bizonyítania, hogy a) a jogsérelmet szenvedô személyt vagy csoportot hátrány érte, és b) a jogsérelmet szenvedô személy vagy csoport a jogsértéskor ténylegesen vagy a jogsértô feltételezés szerint rendelkezett a 8. - ban meghatározott valamely tulajdonsággal. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése szerint az (1) bekezdésben foglaltak bizonyítása esetén a másik felet terheli annak bizonyítása, hogy a) megtartotta, vagy b) az adott jogviszony tekintetében nem volt köteles megtartani az egyenlô bánásmód követelményét. Azzal, hogy a hatóság kísérletet tesz az okozati összefüggés megállapítására az elszenvedett hátrány és az esetlegesen azt okozó magatartás között, valójában a másik az állítólagosan joghátrányt okozó felet mentesíti bizonyítási kötelezettsége alól. Az egyes csoportok szakmai integrálására tett intézkedések Pozitív tapasztalatok Az Egyenlô Bánásmód Hatóság számos ügyben foglalkozott roma származású munkavállalókkal szembeni diszkriminációval. Általánosságban megállapítható, hogy azokban az esetekben, amelyekkel a hatóság érdemben foglalkozott, a munkáltató békés megegyezést ajánlott. A romák védelme a magyar hatóságok gyakorlata Szórakozóhelyekrôl való kizárás. 1. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság július 12-én kelt határozatában forintos bírsággal sújtotta azt a nonstop kalocsai bárt, melynek munkatársa megtagadta egy roma család kiszolgálását. A tulajdonos szerint a helyet nem romáknak tartják fenn, és ennek megfelelôen az alkalmazott megtagadta a család kiszolgálását és fegyverrel fenyegette meg ôket. A hatóság megállapította, hogy a presszó megsértette az egyenlô bánásmód követelményét. 2. Az Ebktv. alapján elbírált egyik elsô ügyben a bíróság forintos bírságot szabott ki arra a nagyhalászi diszkóra, amely nem engedett be négy roma fiatalt. A szórakozóhely bejáratánál a biztonsági ôr tagsági igazolványt kért tôlük, míg a nem roma származású vendégek irat nélkül beléphettek. Az ERRC és a NEKI közösen tesztelést végzett annak kiderítésére, vajon a különbségtétel faji alapon történt-e. A tesztelés alátámasztotta, hogy csak a roma fiataloktól kértek tagsági kártyát. Az összegyûjtött bizonyítékok alapján a két jogvédô szervezet pert indított a diszkó ellen: keresetükben egyrészt a Ptk ában foglalt személyiségi jogok, valamint az Ebktv. által meghatározott egyenlô bánásmód követelménye megsértésének megállapítását kérték június 13-án kelt ítéletében a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság elmarasztalta a diszkót, és a sértetteknek forint nem vagyoni kártérítést ítélt meg. Emellett eltiltotta a szórakozóhelyet a további jogsértéstôl, és kötelezte, hogy az ítéletet két hónapra függessze ki. 3. Az ERRC egy helyi ügyvéddel közösen pert indított a budapesti Zöld Pardon nevû szórakozóhely ellen, miután 2002 szeptemberében két roma férfitól megtagadták a belépést származásukra hivatkozva. A két férfi két világosabb bôrû roma hölgy társaságában kívánt belépni; a hölgyek minden gond nélkül bejutottak, míg a férfiaktól az ôrök elkérték személyi igazolványukat. A két férfi magyarázatot kért, mivel ezalatt több fiatal is bement az okmányok felmutatása nélkül. Annak ellenére, hogy egyikük igazolta magát, nem mehettek be. Tanúvallomások és a szolgálati kamera felvételei felhasználásával a jogvédô szervezet pert indított a szórakozóhely ellen az egyenlô bánásmód követelményének megsértése miatt. Mivel az ügy az Ebktv. elfogadása elôtt történt, a keresetet a Ptk ára és A faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöbölésérôl szóló egyezmény 2. cikk (1) bekezdésére alapították. Az elsôfokú bíróság elutasította a keresetet. A fellebbezést követôen a Fôvárosi Bíróság a sértettek méltóságának megsértése miatt elmarasztalta a Zöld Pardont. A bocsánatkérés mellett a bíróság forintos nem vagyoni kártérítést is megítélt. Munkahelyi diszkrimináció. A munkaügyi bíróság megbírságolta azt a biztonsági ôröket foglalkoztató céget, amely felvételi eljárása során hátrányosan megkülönböztette a roma jelentkezôket. Egy megfelelô végzettséggel rendelkezô férfi jelentkezett az újsághirdetésre. Kitöltötte a papírokat, de a cég munkatársai nem léptek vele kapcsolatba. Másfél évvel késôbb ismét látta a hirdetést, ez alkalommal a cég munkatársa nem is engedte neki kitölteni a formanyomtatványt, mondván, romákat nem alkalmaznak. A sértett elôször a munkaügyi felügyeletnél keresett jogorvoslatot. Az eljárás során a cég vezetôje elismerte, hogy a partnerek kérésére nem alkalmaznak roma származású munkavállalókat. Bár a munkaügyi felügyelet megbírságolta a céget, nem ítélt meg kártérítést a sértettnek, mivel indokolása szerint nem szenvedett vagyoni hátrányt. A munkaügyi bíróság mind elsô, mind másodfokon megállapította az egyenlô bánásmód követelményének megsértését, és / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M15 forint nem vagyoni kártérítést ítélt meg a sértettnek. Aggasztó események, fejlemények Az Esély a Hátrányos Helyzetû Gyerekeknek Alapítvány (Chance for Children Foundation) keresetet nyújtott be az iskolák szegregációs gyakorlata miatt Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata ellen. A felperes szerint az önkormányzat megsértette mind a közoktatásról szóló évi LXXIX. törvényt, mind pedig az egyenlô bánásmódról és az esélyegyenlôség elômozdításáról szóló évi CXXV. törvényt, amikor úgy szervezte meg az oktatást a város több iskolájában, hogy a roma és a hátrányos helyzetû gyerekek egyazon iskolán belül elkülönítve tanuljanak. A felperes alapítvány annak megállapítását is kérte a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróságtól, hogy az önkormányzat elmulasztotta az alapító okiratban vállalt roma és hátrányos helyzetû gyermekek integrációját megvalósítani, hiszen etnikai hovatartozásuk, illetve társadalmi helyzetük alapján jogellenesen különítettek el gyermekeket a bázisintézményekben tanulóktól. A felperes szerint az elkülönítés hátrány, mert az azonos emberi méltóságot kérdôjelezi meg. A megyei bíróság úgy ítélte meg, hogy az alperes nem követett el jogsértést. A szakmai integráció megvalósítása az egyes oktatási intézmények feladata. Az iskolák pedagógiai programjai ezzel összefüggésben a feladatokat meghatározzák. Az alperes mint fenntartó a pedagógiai programok jóváhagyását nem tagadhatta meg, mert azok a jogszabályoknak megfelelnek. Az alperes bizonyította, hogy a perbeli jogvitával kapcsolatosan a jogszabályok által elôírt kötelezettségeinek eleget tett, ezzel szemben a felperes általános megállapításokon túlmenôen semmilyen konkrét bizonyítékkal nem tudta bizonyítani az alperes olyan tevôleges magatartását, melybôl a jogsértés megállapítható lenne. Mindezekre tekintettel a megyei bíróság a felperes keresetét elutasította. A felperes fellebbezett a döntés ellen. Az elsôfokú ítéletet és annak kommentárját lásd a Fundamentum 2005/4. számában C I K K : K U L T U R Á L I S, V A L L Á S I É S N Y E L V I S O K S Z Í N Û S É G 1. A köztársasági elnök a június 13-án elfogadott, a kisebbségi önkormányzati képviselôk választásáról szóló törvénnyel kapcsolatban annak kihirdetése elôtt elôzetes normakontroll kért az Alkotmánybíróságtól. A 34/2005. (IX. 29.) AB határozatban a testület alkotmányellenesnek ítélte az elfogadott törvényt. Az Országgyûlés követve az Alkotmánybíróság iránymutatását október 17-én újra elfogadta a kisebbségi képviselôk választásáról, valamint a nemzeti és etnikai kisebbségekre vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló törvényt (2005. évi CXIV. törvény). A törvény 2. (1) bekezdése szerint a települési kisebbségi önkormányzati választásokon választó és választható (továbbiakban: kisebbségi választópolgár), aki a) a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvényben meghatározott kisebbséghez tartozik, és a kisebbséghez tartozását vállalja és kinyilvánítja, b) magyar állampolgár, c) a helyi önkormányzati képviselôk és polgármesterek választásán választójoggal rendelkezik, és d) a kisebbségi választói jegyzékben szerepel. A választást akkor kell kitûzni, ha a településen a kisebbségi választói jegyzékben szereplô kisebbségi választópolgárok száma a választás kitûzésének napján eléri a harmincat. A megválasztható képviselôk száma öt, minden kisebbségi választópolgár legfeljebb öt jelöltre szavazhat. A területi kisebbségi önkormányzati választásokra a törvény elektori rendszert vezet be: a települési kisebbségi önkormányzatok tagjai választhatnak és választhatók. Települési önkormányzati választásra akkor kerül sor, ha a választás kitûzésekor a megye legalább tíz településén települési kisebbségi önkormányzat mûködik. Területi szinten kilenc képviselôt választanak. Az országos kisebbségi önkormányzatot a területihez hasonlóan választják: akkor kell a választást kitûzni, ha az adott kisebbségnek legalább négy települési kisebbségi önkormányzata mûködik. A kisebbségi választói névjegyzéket a helyi választási irodák kezelik. Egy választópolgár csak egy kisebbségi választói jegyzékben szerepelhet, ellenkezô esetben valamennyi regisztrációja érvénytelen. A regisztráció iránti kérelemben meg kell jelölni a választópolgár nevét, címét, személyi számát, nyilatkozatát a kisebbséghez tartozásról. A helyi választási iroda vezetôje dönt a jegyzékbe történô felvételrôl, ô ellenôrzi az állampolgárság és a választójog meglétét. Amennyiben a kérelem tartalmazza a törvényben elôírt adatokat, a kérelmet nem lehet elutasítani. Az elutasítás ellen a helyi választási iroda vezetôjénél lehet kifogást benyújtani (vagyis ugyanannál a személynél, aki a döntést hozta). A törvénymódosítás érintette a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló évi LXXVII. törvényt; ez a jogszabály tartalmazza a kisebbségi önkormányzatok mûködésének részletes szabályait. F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 7 716 2 4. C I K K : F É R F I A K É S N Ô K K Ö - Z Ö T T I E G Y E N L Ô S É G Munkahelyi nemi diszkrimináció 1. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság ez idáig nem állapított meg nemi szereppel kapcsolatos diszkriminációt, bár egyik ügyében foglalkozott az anyaság (terhesség) miatti hátrányos megkülönböztetéssel. Egy nôt az illetékes munkaügyi központ két helyre is kiközvetített, mivel már régóta munkanélküli volt. Az egyik lehetséges munkahely a helyi önkormányzat polgármesteri hivatala volt, ahol ügyintézôt kerestek, a másik pedig egy általános iskola. Mindkét helyen azt írták a jelentkezô közvetítô lapjára, hogy tervezett gyermekvállalása miatt nem alkalmazzák. A nô mindkét interjúja során bevallotta, hogy lombikbébi programra jár, és emiatt néha munkaidô alatt is vizsgálatokon kell részt vennie. A hatóság a polgármesteri hivatallal szemben megállapította az egyenlô bánásmód megsértését, de a hivatal javára értékelték, hogy egy késôbbi idôpontban megkeresték a jelentkezôt és határozott idejû munkát ajánlottak neki, de terhessége miatt ezt már nem tudta elfogadni. Az iskola eredményesen kimentette magát a hatóság elôtti eljárásban, mivel olyan munkakört kellett volna ellátnia, amelyhez nem rendelkezett megfelelô végzettséggel, másrészt a tárgyaláson kiderült, hogy állapota miatt vállalni sem tudta volna a nyolcórás folyamatos jelenlétet a fogyatékos gyermekek mellett. 2. A hatóság nem állapított meg nemi szereppel kapcsolatos diszkriminációt azoknak az ötven év feletti kérelmezôknek az ügyében sem, akiket egy utazási iroda bocsátott el és helyükre harminc év körüli nôket alkalmazott. A hatóság életkorral kapcsolatos hátrányos megkülönböztetés miatt forintra bírságolta meg a céget. Jogorvoslat a nemi szereppel kapcsolatos diszkrimináció áldozatainak (bizonyítási teher, büntetések, szervezetek perbeli legitimációja) Aggasztó események, fejlemények Az Európai Unió tagországai és a csatlakozó államok jogszabályait és gyakorlatát vizsgáló, Egyenlô esélyeket a nôknek és férfiaknak elnevezésû keretprogram keretében az Open Society Network Women s Program információs füzetet adott ki Magyarországról. 14 A jelentés üdvözli az átfogó antidiszkriminációs törvény elfogadását, ugyanakkor sajnálattal nyugtázza, hogy a törvény nem tartalmaz speciális rendelkezéseket a nemi szereppel kapcsolatos hátrányos megkülönböztetésre, így például a zaklatás törvényi fogalma nem nevesíti külön a szexuális zaklatást. A Magyarországi Nôi Alapítvány (MONA) által készített országjelentésre hivatkozva az információs füzet kiemeli, hogy jelenleg a nôk bruttó átlagkeresete 19%-kal elmarad a férfiakétól. A nôk felülreprezentáltak az alacsony jövedelmet biztosító állami szektorban, így többek között az egészségügyben és az oktatásban, és alacsony a nôk száma az országos politikában is. A nôk és férfiak egyenlôségének kérdése nem szerepel prioritásként a magyarországi politikában, a gender mainstreaming inkább retorikai fordulat, mint valós cselekvési terv, ezért mind az OSI Women s Program, mind a MONA átfogó cselekvési terv és átfogó stratégia megalkotását sürgeti C I K K : A G Y E R M E K E K J O G A I Nemzetközi gyakorlat. Nemzetközi szervezetek elmarasztalásai 2006 januárjában az ENSZ-nek a gyermekek jogaival foglalkozó bizottsága is értékelte Magyarország második idôszaki jelentését a gyermekek jogairól szóló nemzetközi egyezmény végrehajtásában. A bizottság megállapította, hogy bár Magyarország komoly elôrehaladást ért el a gyermekjogok védelme terén, a hátrányos megkülönböztetés és a xenofóbia jelensége még mindig aggodalomra ad okot, különösen a roma gyerekek szenvednek ennek következményeitôl. 15 A évi XCI. törvény módosította a Büntetô törvénykönyvrôl szóló évi IV. törvényt. A kormány elfogadott javaslata szerint a 12 év alatti gyermekkel szemben szexuális visszaélést elkövetô az eddigi 5-10 év helyett csak 2-8 év börtönbüntetésre ítélhetô, amennyiben nem bizonyítható, hogy egyben fizikai erôszakot, illetve az élet vagy testi épség elleni fenyegetést is alkalmazott. A kormány a módosítást azzal indokolta, hogy a korábbi szabályozás súlyos jogalkalmazási problémákhoz vezetett. Ugyanakkor a Habeas Corpus Munkacsoport megjegyezte, hogy vizsgálatuk szerint ez a jogalkalmazási probléma a Legfelsôbb Bíróság által szerkesztett Bírósági Határozatokban egyetlen alkalommal sem mutatkozott. Amellett, hogy a civil szervezet aggályosnak tartotta az új szabályozást, azt javasolta, hogy a Btk.-t a következô szempontok figyelembevételével módosítsa a jogalkotó: (1) a szexuális erôszak alapesetét az erôszakra vonatkozó eddigi kritériumok helyett beleegyezés nélküli szexuális aktusként határozzák meg; (2) a fi / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M17 zikai erôszak alkalmazása minôsített eset legyen; (3) rögzítsék, hogy a gyermekkorúakkal folytatott bármiféle szexuális aktus tilos, és a büntetési tétel alsó határa legyen legalább öt év szabadságvesztés C I K K : E G É S Z S É G V É D E L E M 1. Az Alkotmánybíróság 43/2005. (XI. 14.) AB határozatával alkotmányellenesnek nyilvánította és június 30-i hatállyal megsemmisítette az egészségügyrôl szóló évi CLIV. törvény 187. (2) bekezdését, mely szerint mûvi meddôvé tétel családtervezési célból a 35. életévét betöltött vagy három vér szerinti gyermekkel rendelkezô személynél végezhetô el. A többségi vélemény szerint az alkotmány 54. (1) bekezdésében szereplô emberi méltósághoz való jog széles körû védelemben részesíti a szabad, tájékozott és felelôsségteljes döntésre képes ember saját teste és sorsa feletti rendelkezési jogát. Az önrendelkezéshez való jog alapján az emberek az alkotmánnyal összhangban lévô jogszabályi korlátok között szabadon dönthetnek a családi élet, a házasság, a gyermekvállalás kérdéseiben. Az Alkotmánybíróság határozata szerint sem népesedéspolitikai szempontok, sem az állam egészségvédelmi kötelessége nem teszi alkotmányosan elfogadhatóvá, hogy a törvény a vér szerinti gyermekek számától teszi függôvé az önkéntes mûvi meddôvé tétel elvégzésének lehetôségét, azaz az önrendelkezési jog gyakorlását. A határozat részletes ismertetését lásd a Fundamentum 2005/4. számában. 2. Az emberi alkalmazásra kerülô gyógyszerekrôl és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló évi XCV. törvény megszüntette a védôoltások szövôdményeiért fennálló állami kártalanítási kötelezettséget. A korábbi, hatályon kívül helyezett évi XXV. törvény 21. (1) bekezdés e) pontja szerint az állam kártalanította azt a kárt szenvedett személyt, illetve halála esetén a hozzátartozóját, aki egy vizsgálati készítmény klinikai vizsgálata során, illetve annak következményeként egészségkárosodást szenvedett, ha más felelôssége nem volt megállapítható. Ezzel párhuzamosan a évi XCV. törvény hatályon kívül helyezte az egészségügyrôl szóló évi CLIV. törvény 58. (7) bekezdését, amely szerint ha a védôoltásra kötelezett személyt a védôoltás adásával kapcsolatban kár érte vagy meghalt, akkor ôt, illetve általa eltartott hozzátartozóját az állam kártalanította. Két civil szervezet, a Társaság a Szabadságjogokért és a Védegylet nyílt levélben tiltakozott a védôoltások szövôdményeiért fennálló állami kártalanítási kötelezettség megszüntetése ellen. Az emberi jogi szervezetek képviselôi hangsúlyozták, hogy az állam mögöttes felelôsségének megszüntetése annál is inkább aggályos, minthogy egyes védôoltások népegészségügyi okokból kötelezôk. Számos esetben büntetôjogi szankciók is sújtják azt a szülôt, aki nem engedi, hogy gyermeke a kötelezô védôoltást megkapja. A védôoltás mellékhatásaival kapcsolatos szülôi félelmeket az állami felelôsség megszüntetése csak felerôsíti C I K K A K T Í V É S P A S S Z Í V V Á L A S Z T Ó J O G A Z E U R Ó P A I P A R L A M E N T I V Á L A S Z T Á S O K O N Jogalkotási kezdeményezések, nemzeti esetjog, A 22/2005. (VI. 17.) AB határozatban az Alkotmánybíróság az országgyûlési képviselôk választásáról szóló évi XXXIV. törvény 2. számú mellékletét és az országgyûlési egyéni és területi választókerületek megállapításáról szóló 2/1990. (I. 11.) MT-rendelet mellékletét támadó utólagos normakontrollra irányuló indítványt bírálta el. Az indítvány azon alapult, hogy a támadott szabályozás nem tartalmazta a szükséges garanciákat az egyenlô választójog elvének érvényesüléséhez, mivel nem írta elô törvény a választókerületek határainak rendszeres felülvizsgálatát, és számos választókerület népességében (a szavazók számában) beállt változás nagymértékû aránytalanságokhoz vezetett az egy országgyûlési mandátum elnyeréséhez szükséges szavazatszám tekintetében. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmány 71. (1) bekezdésébe foglalt egyenlô választójog alapelvébôl következô alkotmányos követelmény, hogy az egyéni választókerületekben a választásra jogosultak száma a lehetô legkisebb mértékben térjen el egymástól, továbbá az egyes területi választókerületenként megszerezhetô országgyûlési képviselôi mandátumok száma szorosan igazodjon a választásra jogosultak számához. Az Alkotmánybíróság hivatalból eljárva úgy találta, hogy az Országgyûlés alkotmányellenes helyzetet idézett elô azáltal, hogy nem teremtette meg maradéktalanul az alkotmány 71. (1) bekezdésébe foglalt egyenlô választójog alapelvébôl következô követelmények érvényesülését biztosító jogszabályi feltételeket. Az Alkotmánybíróság visszautasította az indítványozó által támadott mellékletek megsemmisítését, azzal érvelve, hogy azok nem teljes egészükben alkotmányellenesek, és megsemmisítésük súlyos mûködési zavarokat eredményezne az egész választási rendszerben; mindazonáltal felhívta az Országgyûlést, hogy jogalkotói feladatának az országgyûlési képvi- F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 7 918 selôk 2006 tavaszán esedékes választását követôen június 30-i határidôvel tegyen eleget C I K K : A J O G O R V O S L A T H O Z É S A T I S Z T E S S É G E S E L J Á R Á S H O Z V A L Ó J O G Függetlenség és pártatlanság Az Alkotmánybíróság jogszabály nemzetközi szerzôdésbe ütközésének, valamint alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és megsemmisítésére, illetve mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványok és egy alkotmányjogi panasz alapján a büntetôeljárásról szóló évi XIX. törvénynek (a továbbiakban Be.) a fellebbezés tanácsülésen történô elbírálásával kapcsolatos több rendelkezésérôl megállapította, hogy alkotmányellenes. A Be a szerint (1) A tanács elnöke az ügy érkezésétôl számított harminc napon belüli határnapra a fellebbezés elbírálására tanácsülést, nyilvános ülést vagy tárgyalást tûz ki. (2) A tanács elnöke a tanácsülésre tartozó ügyben nyilvános ülést, illetôleg tárgyalást tûzhet ki, ha úgy látja, hogy a fellebbezés csak nyilvános ülésen, illetôleg tárgyaláson bírálható el. (3) A másodfokú bíróság a tanácsülésen hozható határozatot nyilvános ülésen, illetôleg tárgyaláson is meghozhatja, ha az ennek alapjául szolgáló okot a nyilvános ülésen, illetôleg a tárgyaláson észleli. Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában összefoglalta a jogorvoslathoz való joggal kapcsolatos korábbi esetjogát, az Európai Emberi Jogi Bíróság gyakorlatát, a történeti hátteret és a jogorvoslati rendszer fejlôdését, valamint a hatályos szabályozást. Az Alkotmánybíróság több határozatában foglalkozott korábban a jogorvoslathoz való joggal. E határozatában is kiemelte: a perorvoslat az a jogi eszköz, amelynek segítségével a vád és a védelem az elsôfokú bíróság határozatát és eljárását kifogásolhatja úgy, hogy a magasabb bírói fórum annak felülvizsgálatára és az arról való döntésre kötelezett. Sem a jogorvoslathoz való jog alkotmányos tartalma, sem a jogorvoslati jogosultságnak a Be ában rögzített garanciális eljárási alapelve nem biztosít alanyi jogot arra, hogy a büntetô felelôsségre vonás alapjául szolgáló tényállás-megállapítást minden esetben az elsôfokú bíróság végezze, illetve hogy tényállási hiba esetén a másodfokú bíróság korrigáló döntése ellen újabb jogorvoslati lehetôség nyíljék, avagy ténykérdésekben a másodfokú bíróság csupán korlátozott reformatórius jogkörrel vagy azzal sem rendelkezzék. A részletes garanciák biztosítása sem feltétlenül eredményez anyagi igazságosságot. A Be. hatályos szabályozása széles körû revíziós jogkört biztosít a másodfokú bíróságnak. A fellebbezés elbírálásának kereteit a törvény egyfelôl a bíróság eljárásának új formáihoz tárgyalás, nyilvános ülés, tanácsülés, másfelôl pedig a másodfokú döntés típusához köti. A határozat formája és az eljárás nincs összekötve: a másodfokú bíróság megváltoztathatja az elsôfokú döntést tanácsülésen is, és így a döntést nem nyilvánosan hirdeti ki, a feleket elôzetesen nem értesíti és jegyzôkönyvet sem vezet. Ez a hiányos, eltérô értelmezésre lehetôséget adó szabályozás az Alkotmánybíróság szerint közvetlenül sérti az alkotmány 2. (1) bekezdésébôl fakadó jogbiztonság követelményét, és kiszámíthatatlan hatást gyakorol a jogorvoslathoz való jog tartalmi érvényesülésére. Az alkotmány 46. (1) bekezdése rögzíti a társasbíráskodás elvét. A társasbíráskodás és a bírói függetlenség szoros összefüggésben lévô alkotmányos követelmények. A tanács valamennyi tagja meggyôzôdésének megfelelôen hoz egyénileg döntést, a tanács jogerôs döntéséhez két bíró egyetértése szükséges. A társasbíráskodás elve azonban feltételezi, hogy az egyes bírák a döntésnek keretet adó eljárási kérdések megítélésére is egyenrangú befolyást gyakorolnak. A Be (1) bekezdése az alkalmazandó eljárás feletti döntést kizárólag a tanács elnökének döntési jogkörébe utalja. Az Alkotmánybíróság mûködésének kezdete óta különbséget tett a bírói függetlenség külsô és belsô aspektusa között. A bírónak mindenkitôl, még más bíráktól is, függetlennek kell lennie, és függetlenségét garanciákkal kell biztosítani. A Be. hatályos szabálya azonban egyfajta szervezeten belüli hatáskörelvonást tartalmaz. Az eljárási forma megválasztása ugyanis mintegy elôkérdése annak, hogy az elsôfokú felülvizsgálata során a tételes jog mely további rendelkezései kerülhetnek alkalmazásra. Az eljárási kérdésekben diszkrecionális döntésre jogosító tanácselnöki státusz így végsô soron lehetôséget teremt tartalmi kérdésekben a döntés jogának a tanács tagjaitól történô elvonására. A tisztességes eljárás alapvetô eleme a nyilvánosság. A büntetôeljárásban részt vevôk alkotmányos jogait így a nyilvános tárgyaláshoz és a védelemhez való jogot, valamint a fegyverek egyenlôségének elvét korlátozza, hogy amikor a másodfokú bíróság tanácselnöke a tanácsülési elbírálást tartja indokoltnak, a felek errôl a fellebbezés idôtartama alatt nem értesülnek. A tanácsülésen nem készül jegyzôkönyv: a bíróság összetétele például csak a határozat aláírásaiból, utólag állapítható meg. A felek nem emelhetnek kifogást az egyes bírák elfogultsága ellen, ami ellentétes az Alkotmánybíróság korábbi álláspontjával, mely szerint minden olyan helyzetet kerülni kell, amely alapot adhat a bíró pártatlanságának megkérdôjelezésére / J O G V É D Ô K F U N D A M E N T U M / S Z Á M19 A védelemhez való joggal kapcsolatban az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy ez a jog a büntetôeljárás egészében érvényesülô alapelv, amely számos részletszabályban ölt testet. A vádlottnak joga van a vele szembeni vádat megismerni, arról álláspontját kifejteni, a hatóságok tevékenységével kapcsolatos indítványait elôterjeszteni és védô segítségét igénybe venni. A védelemhez való jog nem abszolút: korlátozhatóságát az Alkotmánybíróság a szükségesség-arányosság követelményeinek megfelelôen vizsgálja. Szükségtelen korlátozást jelent azonban az, hogy a bíróság a tanácsülés megtartásáról sem a vádlottat, sem a védôt nem tájékoztatja. A tanácsülésen meghozott határozat problémákat vet fel a jogerô szempontjából is, mivel a bírósági határozatok általában nyilvános kihirdetésükkel egy idôben válnak jogerôssé. A tanácsülésen meghozott határozat esetében a kihirdetés fogalmilag kizárt, ezért a hatályos szabályozás sérti a jogbiztonság követelményét. Mivel a Be. nem biztosítja a megfelelô eljárási garanciákat, az Alkotmánybíróság alkotmányellenes mulasztást állapított meg, és kötelezte az Országgyûlést, hogy október 31-ig tegyen eleget ezzel kapcsolatos jogalkotási kötelezettségének. 16 A bírósági eljárások indokolatlan elhúzódása Nemzetközi gyakorlat. Nemzetközi szervezetek elmarasztalásai november 22-ig az Európai Emberi Jogi Bíróság tizenegy esetben marasztalta el Magyarországot az egyezmény 6. cikk (1) bekezdésének megsértése miatt. 1. Az Alkotmánybíróságnak a választási eljárásban alkalmazott jogorvoslati határidôkkel kapcsolatban hozott 23/2005. (VI. 17.) határozata összefoglalóját lásd a Fundamentum 2005/3. számában. 2. A jogegységi határozatok felülvizsgálatáról szóló 42/2005. (XI. 14.) AB határozat összefoglalóját lásd a Fundamentum 2005/4. számában, a döntéssel kapcsolatos kommentárokat pedig ebben a számban C I K K : A Z Á R T A T L A N S Á G V É L E L M E A büntetôeljárásban kérelmezett másolatok illetékmentességével foglalkozó 17/2005. (IV. 28.) AB határozat összefoglalóját lásd a Fundamentum 2005/2. számában. J E G Y Z E T E K 11. A testület éves összefoglaló jelentéseit és a tevékenységével kapcsolatos egyéb információkat lásd a.eu.int/comm/justice_home/cfr_cdf/index_en.htm tes% %20junius.PDF; docs/nagyfa%20jelentes%202005%20aprilis.pdf; 2 0 B i z o t t s % E 1 g % 2 0 j e l e n t % E 9 s e % 2 0 a % 2 0 V %E1c%20Fegyh%E1z%20%E9s%20B%F6rt%F6nr %F5l.PDF; inki%20bizotts%e1g%20jelent%e9se%20a%20kaposv% E1ri%20BV-int%E9zetr%F5l.PDF; helsinki.hu/docs/magyar%20helsinki% 20Bizotts %E1g%20j elent%e9se%20a%20t%f6k%f6li%20fiatalkor%faak %20Bv.%20Int%E9zet%E9r%F5l%202004november.PD F; chart5. doc/ chart5.doc %202005%20junius.PDF of the Report to the Hungarian Government on the visit to Hungary carried out by CPT in and CPT/Inf (2004) 18, point A TASZ október 12-i sajtóközleménye, 16. A további részleteket lásd a 4. cikk tárgyalásánál. 17. A Magyar Helsinki Bizottság véleménye a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvény tervezetérôl, május 30.; MHB %20velemeny%20BVTV%202_%20tervezet% pdf. 18. A Magyar Helsinki Bizottság véleménye a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvény tervezetérôl május 30.; %20ve lemeny%20bvtv%202_%20tervezet% pdf &ctag=articlelist&iid= mool.hu/download/ab%20ind%edtv%e1ny%20- %202004%20okt%20-%20c%EDmek% 20n%E9lk%FC l.pdf?id=13386&time= &op=cont hvg.hu/itthon/ veresbecsulet.aspx. 13. Forrás: 14. A jelentés elérhetô a következô honlapon: soros.org/initiatives/women/articles_publications/publications/equal_ /hungary.pdf. 15. A bizottság megállapításainak teljes angol nyelvû szövegét lásd: http ://www.ohchr.org/english/bodies/ crc/docs/c o/crc_c_hun_co_2.pdf. 16. Az Országgyûlés ez idáig még nem teljesítette ezt a kötelezettségét. F U N D A M E N T U M / S Z Á M J O G V É D Ô K / 1 8 1 Több megjelenítése
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG HATÁROZAT
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben bekezdés] vagy a vádemelés elhalasztását [Be. 222. (2) bekezdés] megelőzően kezdte meg.
42/2008. (XI. 14.) EüM-SZMM együttes rendelet a kábítószer-függőséget gyógyító kezelés, kábítószer-használatot kezelő más ellátás vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatás szabályairól A büntetőeljárásról Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára. Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival. Betlen Anna-Pap Enikő
MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival Betlen Anna-Pap Enikő Húsz éve dolgozom bíróként, de az igazat megvallva én magam Részletesebben 2005. évi XC. törvény. az elektronikus információszabadságról ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. Értelmező rendelkezések MÁSODIK RÉSZ
2005. évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról Az Országgyűlés az Alkotmány 2. (1) bekezdésében biztosított jogállamiság, valamint a 61. (1) bekezdésében biztosított közérdekű adatok megismerhetőségéhez Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. Budapest, 2013.
Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Budapest, 2013. Az Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár Panaszkezelési Szabályzata (a továbbiakban: Szabályzat) az irányadó hatályos jogszabályok Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI
A Kormány /2007. (...) Korm. r e n d e l e t e az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a Részletesebben Fidesz Magyar Polgári Szövetség Képvisel őcsoportja. Kereszténydemokrata Néppár t. TI... számú törvényjavasla t
ORSZÁGGY ŰLÉSI KÉPVISEL Ő Képvisel őcsoportja Kereszténydemokrata Néppár t Képvisel őcsoportja Et1 eg : 1010 t4aj 17. TI... számú törvényjavasla t a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény Részletesebben Gyermeki jogok. 1997. évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
Gyermeki jogok 1997. évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Alapelvek A védelmet ellátó szervezetek (helyi önk., gyámhiv., bíróság, rendőrség, ügyészség, pártfogó felügyelői szolgálat Részletesebben 15/2006. (VI.13.) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete. a születési támogatásr ól
5/006. (VI..) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete a születési támogatásr ól (a 0/007. (III.6.) Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Kt. rendelttel, valamint a /007. (V.5.) Budapest XXI. Kerület Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben magánszemély esetében: név, cím, elérhetőség cég esetében: név, cím, elérhetőség, adószám
A szex-webshop.hu webáruház internetes oldalai regisztráció nélkül látogathatóak. Vannak azonban olyan szolgáltatások, amelyek csak regisztrált partnereink számára elérhetőek. Regisztráció A szex-webshop.hu Részletesebben E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE. Tasnádi Péter, a Közgyűlés alelnöke
E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE IKTATÓSZÁM: 1200/2006 MELLÉKLETEK: 1 DB TÁRGY: Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Alapítvány megszüntetése ELŐTERJESZTŐ: Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben Panaszkezelési szabályzat
Panaszkezelési szabályzat (a módosításokkal egységes szerkezetben) Hatályos: 2014.12.12. napjától 1 I. A szabályzat alapelve, célja A CO-OP HITEL Pénzügyi Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben MEGÁLLAPODÁS. között az alulírott helyen és időpontban, az alábbi feltételek mellett:
MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről a Székhely: Képviseli: mint önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat), és másrészről a Castrum Network Kft. Székhely: 1053 Budapest, Magyar u. 3. 1. em. 2. Cégjegyzékszám: Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Elektronikus hirdetés vagy spam?
Elektronikus hirdetés vagy spam? A gyakorlatban sokszor felmerülő kérdés, hogy lehet-e a hatóság eljárását kezdeményezni kéretlen levelek (levélszemét, spam) miatt? A spam jogilag nem definiált fogalom, Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben a Diófa Alapkezelő Zrt. Panaszkezelési Szabályai Közzétéve: 2015. szeptember 8.
a Diófa Alapkezelő Zrt. Panaszkezelési Szabályai Közzétéve: 2015. szeptember 8. 1. A panasz bejelentésének módjai 1.1. Személyesen A Diófa Alapkezelő Zrt. a személyesen benyújtott szóbeli panaszokat az Részletesebben h a t á r o z a t o t Az NHH Hivatala Miskolci Igazgatóság HM-24-8/2005. számú határozatának rendelkező részét az indokolás kiegészítésével
Másodfokú eljárások osztály Tárgy: fellebbezés elbírálása A Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanács Elnöke mint másodfokú szerv, Komlóska község Önkormányzata (3937 Komlóska, Rákóczi út 27.) Név ügyvéd, jogi Részletesebben A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA Verzió: Készítette: Hatályba lépés napja: v1 Sajti László szervezeti igazgató 2014. január 02. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I.1. A Szabályzat célja Jelen Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 89. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. június 1., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. június 1., kedd 89. szám Tartalomjegyzék 2010. évi XLIV. tör vény A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról 21330 2/2010. Részletesebben T/3018. számú. törvényjavaslat. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/3018. számú törvényjavaslat a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról Előadó: Dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter Budapest, 2015. február 1 2015. Részletesebben Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A.
Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A. Titkosszolgálati eszközök története Heltai Gáspár (1570) az inkvizíció vizsgálati módszereiről: annakutána egynéhány Részletesebben Bejegyzett élettársi kapcsolat
Bejegyzett élettársi kapcsolat Az ügyintézéshez szükséges: Magyar állampolgárok esetén mindkét fél részéről az alábbiak szükségesek: - az élettársak érvényes személyazonosító igazolványa (vagy más személyazonosításra Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT
KINIZSI PÁL ÉLELMISZERIPARI SZAKKÉPZŐ ISKOLA ÉS GIMNÁZIUM 7400 KAPOSVÁR, BAROSS G. U. 19. Telefon: 82/312-177; Fax: 82/422-675 E-mail: kinizsisuli@kinizsi-kap.sulinet.hu 1. sz. melléklet ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT Részletesebben OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET!
OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET! 8441-1/2006. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet módosításáról Budapest, Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT
A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT A Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóságon (továbbiakban: Igazgatóság) a közérdekű adatok megismerésére irányuló Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben A SPORTKÁRTYA Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság ADATVÉDELMI SZABÁLYZATA
A SPORTKÁRTYA Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság ADATVÉDELMI SZABÁLYZATA 2013 I. Bevezetés A jelen Adatvédelmi Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat ) a SPORTKÁRTYA Kereskedelmi Részletesebben Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában
Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában 53/2014. (IX. 20.) TVB. H A T Á R O Z A T A Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Részletesebben Természetes személy(ek) befolyásoló részesedésszerzésének engedélyezésére irányuló kérelem esetén
Kérdőív pénzügyi intézményben befolyásoló részesedésszerzés engedélyezéséhez a Kérelmezőnek a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 139. -ában foglalt jó üzleti Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. ELŐTERJESZTÉS
KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM ELŐTERJESZTÉS Az egyéni vállalkozói tevékenységhez kapcsolódó bejelentésekhez rendszeresített űrlapokról szóló 65/2009. (XII. 17.) IRM rendelet és az egyéni vállalkozói Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 491/B/1996 Budapest, 2004.04.06 12:00:00 de. Bihari Mihály Dr. 12/2004. (IV. 7.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2004. évi 43. számában Részletesebben EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK HUN A BÍRÓSÁG HIVATALA
EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK A Kérdések és Válaszok anyagát a Bíróság Hivatala készítette, s az nem kötelezi a Bíróságot. Rendeltetése, hogy alapvető és általános tájékoztatást nyújtson Részletesebben Előszó az abortuszról
Előszó az abortuszról Magyarországon ma minden harmadik várandósság végződik abortusszal [1]. A pontos százalékarány az Európai Unió tagországai között a 3., világviszonylatban a 8. legmagasabb [2]. Az Részletesebben Természetes személy(ek) minősített befolyás szerzésének engedélyezésére irányuló kérelem esetén
Kérdőív pénzügyi intézményben minősített befolyásszerzés engedélyezéséhez a Kérelmezőnek a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 44/C. -ában foglalt jó üzleti hírneve Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Emberi Jogok Európai Bírósága. Kérdések és Válaszok
Emberi Jogok Európai Bírósága Kérdések és Válaszok Kérdések és Válaszok MI AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA? A Kérdések és válaszok anyagát a Bíróság Hivatala készítette, és az nem köti a Bíróságot. Rendeltetése, Részletesebben T/11077. számú törvényjavaslat. az alapítványok elektronikus nyilvántartásáról, valamint a nyilvántartásból történő adatszolgáltatásról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/11077. számú törvényjavaslat az alapítványok elektronikus nyilvántartásáról, valamint a nyilvántartásból történő adatszolgáltatásról Előadó: Dr. Draskovics Tibor igazságügyi Részletesebben SZABÁLYZAT A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSI RENDJÉRŐL
Iktatószám: VI-B-001/2777-1/2012. CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL SZABÁLYZAT A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSI RENDJÉRŐL Hatályos: 2012. január 01. teljesítési rendjéről szóló Részletesebben ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ. Adatkezelési tájékoztató. a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről
ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ Adatkezelési tájékoztató a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei Az adatkezelő megnevezése: Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 10/2008.(IX.16.) Rendelet típusa: Módosító Rendelet címe: A pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Részletesebben T/10746. számú törvényjavaslat. a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/10746. számú törvényjavaslat a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról Előadó: Balog Zoltán emberi erőforrások Részletesebben MiFiN Mikrofinanszírozó Pénzügyi Szolgáltató Zrt.
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben Élet kioltásának egyéb kérdései
Élet kioltásának egyéb kérdései Eutanázia: http://tasz.hu/betegjog/az-eutanazia-fogalma-esaltalanos-kerdesek Hollandia Nem kritérium, hogy a betegség halálos vagy, hogy a szenvedés fizikai legyen. 2004 Részletesebben Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE
Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE Érvényes 2015. 09. 1- től visszavonásig ÁSZF 3. sz. melléklet 1 Bevezető rendelkezések, jogszabályi háttér A Szolgáltató Részletesebben 54 762 01 0010 54 03 Szociális, gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző. Szociális segítő É 1/6
A 10/2007 (II. 27.) SzMM rendelettel módosított 1/2006 (II. 17.) OM rendelet Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről alapján. Szakképesítés, Részletesebben Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás
Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás A családon belüli, vagy úgynevezett otthoni erőszak (violence in the family, Részletesebben Tárgy:a gyermekétkeztetési és egyéb étkezési térítési díjak megállapításáról
Összeállította: Dr. Szabó Attila Előterjesztette: Dr. Szabó Attila Látta: Tárgy:a gyermekétkeztetési és egyéb étkezési térítési díjak megállapításáról Tisztelt Képviselő-testület! A gyermekétkeztetési Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Fogyatékos emberek az egészségügyi ellátásban
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Fogyatékos emberek az egészségügyi ellátásban Tarjányiné Dr. Molnár Zsuzsanna 2013.12.06.. Kik a mozgássérültek? Részletesebben Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16.
Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16. A Szerb Köztársaság alkotmánya (Az SZK Hivatalos Közlönye, 98/06. Részletesebben Lőrinci Város Önkormányzata Képviselőtestületének. 8/2006. (V. 25.) önkormányzati RENDELETE. A gyermekek védelméről. Rendelet-módosítási javaslat
Jelenlegi szabályozás Lőrinci Város Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2006. (V. 25.) önkormányzati RENDELETE A gyermekek védelméről Lőrinci Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (továbbiakban: Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben ÖRÖKBEFOGADÁST ELŐSEGÍTŐ TEVÉKENYSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ADATVÉDELMI SZABÁLYZATA
A BAPTISTA SZERETETSZOLGÁLAT ALAPÍTVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁST ELŐSEGÍTŐ TEVÉKENYSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ADATVÉDELMI SZABÁLYZATA JÓVÁHAGYTA: SZENCZY SÁNDOR ELNÖK HATÁLYBA LÉPÉS IDŐPONTJA: 2013. MÁJUS 1. TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben A honlap használatával Ön mint felhasználó elfogadja jelen Adatvédelmi Nyilatkozat rendelkezéseit.
1. A Szolgáltató www.northelektro.hu domain néven elérhető honlapjának (a továbbiakban: Honlap) célja a Szolgáltató kiskereskedelmi tevékenysége keretében a vezető klímaberendezés-gyártó cégek termékskálájához Részletesebben 1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. 2. dia. 3. dia. Kiegészítő cím: és szabálysértési. Jogszabályi háttér
1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. dr. Jásper András előadása 2008. november 28. 1 2. dia Kiegészítő cím: és szabálysértési dr. Jásper András előadása 2008. november Részletesebben e l ő k é s z í t ő i r a t o t
Tisztelt Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság! Alulírott Magas-Bakony Környezetvédelmi Egyesület (székhelye: 8425 Lókút, Papod u. 38.., képviseli: Franz M. Krumenacker, született Mészáros Ferenc Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Városföld Község Önkormányzata. Állampolgári Tanács. Települési Esélyegyenlőségi Program készítése. Dr. Peredi Katalin, Guth Erika. 2010.
Városföld Község Önkormányzata Állampolgári Tanács Települési Esélyegyenlőségi Program készítése Dr. Peredi Katalin, Guth Erika 2010. március 23 Kik vagyunk? Mit csinálunk? Jogszabályi háttér Mi az Állampolgári Részletesebben Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete
BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ TESTÜLETE Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi és ifjúsági támogatások Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló szabályzatról Az Országos Bíróság Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszerről (továbbiakban: KHR)
5. sz. melléklet Kérjük az alábbi Tájékoztatást figyelmesen olvassa el! Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszerről (továbbiakban: KHR) I. A KHR-be történő adattovábbítás célja: A központi hitelinformációs Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben A Bíróság érvénytelennek nyilvánítja az adatok megőrzéséről szóló irányelvet
Az Európai Unió Bírósága 54/14. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2014. április 8. Sajtó és Tájékoztatás A C-293/12. és C-594/12. sz., Digital Rights Ireland, valamint Seitlinger és társai egyesített ügyekben Részletesebben v é g z é s t : I n d o k o l á s :
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.Mpk.50.044/1999/4.szám A Gyulai Munkaügyi Bíróság Dr. Topánka Erika által képviselt Független Rendőr Szakszervezet (1077 Budapest, Király u. 71., levélcím: 1388 Budapest, Pf.: Részletesebben Az M0 keleti szektora és útépítési engedélyezési eljárása
Egy főváros körüli gyorsforgalmi út gondolatát először dr. Vásárhelyi Boldizsár, a budapesti Műegyetem egykori professzora fogalmazta meg, ő vázolta fel az általa javasolt nyomvonalat - Budapesttől a mainál Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁS 1 I. A POLGÁRŐR TÖRVÉNY ELŐÍRÁSAI
MÓDSZERTANI AJÁNLÁS 1 AZ ÖNKORMÁNYZAT TERÜLETÉN A TÉRFIGYELŐ-RENDSZER MŰKÖDTETÉSÉBEN VALÓ POLGÁRŐRI KÖZREMŰKÖDÉSHEZ I. A POLGÁRŐR TÖRVÉNY ELŐÍRÁSAI A POLGÁRŐRSÉGRŐL ÉS A POLGÁRŐRI TEVÉKENYSÉG SZABÁLYAIRÓL Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó. A QBE Insurance (Europe) Limited Magyarországi Fióktelepének panaszkezelési elveiről és gyakorlatáról
T Á J É K O Z T A T Ó A QBE Insurance (Europe) Limited Magyarországi Fióktelepének panaszkezelési elveiről és gyakorlatáról I. Hatálybalépés dátuma: 2014.01.01. Érvényessége: visszavonásig Hivatkozott Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA. I. Szervezeti, személyzeti adatok
1. 2. 6. 7. 9. 10. ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban: Döntőbizottság) a Közbeszerzések Tanácsa nevében meghozta az alábbi J<=?
érl ''SoS.od.oh I KUOAl'KST FŐVÁROS X. KKKOl\Y\ KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT '/.AT Polgármesteri I li.viiiiiln Iklsz.: D.363/ /2008. KÖZBESZERZÉSE^T^A'CS'A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBI^gTADSi^ Budapest, Marg 'íkrt. Részletesebben ADATVÉDELMI NYILATKOZAT
ADATVÉDELMI NYILATKOZAT A hatályos magyar jogszabályok vonatkozó rendelkezései alapján Ön a SWAT Privat Group Kft megbízási szerződésének, illetőleg jelen adatvédelmi nyilatkozat aláírásával hozzájárul Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Hatályos: 2013-09-10-től Az OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt. (továbbiakban: Alapkezelő) a befektetési alapkezelőkről és a kollektív Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere. Javaslat a gyermekvédelmi szakellátással kapcsolatos együttműködési megállapodás megkötésére
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere Ikt.szám: 30.989/2012 Javaslat a gyermekvédelmi szakellátással kapcsolatos együttműködési megállapodás megkötésére Tisztelt Közgyűlés! A gyermekek védelméről Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria KÚRIA Kúria BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság