text:
Feljelentés visszavonása hogyan lehetséges?forrás főoldal vissza
Isro8412 2018.03.18. 14:41
Roviden a kerdes. Tettem egy feljelentest. Hogyan tudom visszavonni. Hogyan mukodik ez? A masik hogy o bosszubol tett-e valamit ellenem a rendorsegen ezt hogy tudhatom meg?
Isro8412 2018.03.18. 14:36
Bocsanat:) szoval en a feljelento mert ugy gondolom nem lesz megoldas a masik hogy azzal genyegettek meg hogy tonkretesznek.
Vadsuhanc 2018.03.18. 14:28
Ennek se füle se farka... Értelmesen nem lehetne leírni, ki miért akarja visszavonni a feljelentést és miért ?
Isro8412 2018.03.18. 14:15
Tisztelt szakerto; forumozok.
Nekem volna egy olyan kerdesem;feljelentest hogyan lehet visszavonni? Hogyan tudom hogy van e ellenem valami? Elakarom felejteni az egeszet es tobbe nem latni ot.Nem latom sok ertelmet hogy az elveszett dolgaimat visszakapom vagy megteriti az illeto a kart.a masik reszert meg nem kap semmit1kulfoldi allampolgar nala levo holmiaimat ugy adta vissza hogy szerinte az epuletbe ahol elek a liftben letette. Egy resze az ertektelen ott is volt a masik nem... a lakas foberlojetol kertem segitseget aki inzultalt ordibalt velem a telefonban es megfenyegetett 2 szer is hogy tonkretesz.2.ugyanez az ember a folyamatos utogetese miatt kek zold foltos voltam. Tobbszor szoltam neki hogy fejezze be.orvosnal volt 8 napon beluli kekules.
Dr.Attika 2016.05.18. 06:27
Ez lopás, sőt minősített eset. Közvádra üldözendő. Feljelentést visszavonni nem lehet, hivatalból le fogják folytatni az eljárást. Annyit közölhet, hogy a barátja visszafizette az eltulajdonított pénzt. Ez nyomatékos enyhítő körülmény lehet.
folyami géb 2016.05.18. 05:45
Dani11111111 2016.05.18. 00:49
Tisztelt hölgyek, urak.Segítségre lenne szükségem!Arra lettem figyelmes hogy egyre kevesebb pénzem van... én nem költöttem el. Hosszas gondolkodás után felszereltem egy kamerát aminek az eredménye képen kiderült, hogy az egyik barátom tünteti el. Egy hosszas elbeszélgetés során meg állapodtunk abban, hogy havonta x összeget fog nekem törleszteni. Egy nap viszont elborult az agyam és bementem a rendőrségre feljelentést tenni.Ezt bánom. Hogyan tudnám visszavonni a feljelentést? Vagy esetleg elállhatok a vádtól? Segítséget szeretnék kérni ezekben a kérdésekben. Előre is köszönöm. Tisztelettel: Sándor Dániel
Dani11111111 2016.05.18. 00:48
Agent Cooper 2014.04.14. 12:02
Kedves Noreszito!
Szerintem teljesen fölösleges az aggódása. Ilyen alapon a bírónak jobban kellene félnie... Egyébként kérheti az adatainak zárt kezelését, bár ennek semmi értelmét nem látom, hiszen teljesen biztos, hogy kiderül, hogy a szomszédban lakik. A bíróságon a tanú a vallomását a terhelt jelenlétében teszi meg.
Noreszito 2014.04.12. 09:30
köszönöm a gyors választ! Még annyit szeretnék megkérdezni, hogy arra van-e lehetőség, hogy a betörők és azok családtagjai ne tudják meg ki volt a feljelentő? Erre milyen mód létezik? a tanuvallomást lehetséges akkor rögzíteni, amikor nincsenek ott?
ObudaFan 2014.04.12. 09:09
Nem valószínű, valószínűleg kihallgatják tanúként. De a költségei megtérítését azt kérheti.
Noreszito 2014.04.11. 18:50
Üdv!Érdeklődni szeretnék arról, hogy van egy ismerősöm aki kertesházban lakik, és látta, hogy a szomszédjához betörnek! Kötelességének érezte hívni a rendőrséget, és amint kiértek tetten is érték a rablókat! Be is idézték tanúnak!A gond az, hogy az üggyel kapcsolatosan felmerültek költségek amiknek megfizetése problémát okoz!És mindezek mellett tart attól is, hogy az elkövetők rokonai bosszút álnának rajta amiért feljelentette családtagjait betörés vádjával. A kérdésem az lenne, hogy mivel a rendőrség tettenérte az elkövetőket, így van mód arra, hogy a feljelentőnek ne keljen részt vennie mint tanunak a bíróságon?
köszönöm előre is a választ! bármilyen tanács jól jönne!
Missandi 2014.03.03. 18:58
Nem túl jó hír, de köszönöm a választ!
Agent Cooper 2014.03.03. 12:02
Kedves Missandi!
Sehogy nem tud visszalépni, de akkor sem lenne erre lehetősége, ha nem tett volna feljelentést, ugyanis állampolgári kötelessége tanúskodni. Le kell nyelni a békát, el kell mennie tanúskodni és felvenni a költségtérítést.
Missandi 2014.03.01. 19:25
Üdv!Röviden az előzményekről:Vaterán vásároltam kb. 2évvel ezelőtt 2500-3000 Ft-ért egy terméket, nem kaptam meg. Feljelentést tettem. Tavaly be kellette mennem a helyi rendőrségre újra tanúvallomást tennem. Ott elmondtam, nem kívánok a továbbiakban az üggyel foglalkozni, nem szeretnék bíróságra járkálni. A nyomozó azt mondta oké, aláíratott valami papírt, amit el kell küldenie az illetékes kapitányságra, és elköszönt.2 hete kaptam egy levelet, Miskolcra, tőlünk 400 km-re behívtak tanúnak, csalás vétsége miatt indított bűntetőügyi tárgyalásra.Csomó költséggel jár, nem beszélve a hosszú útról -ami nagyjából 8 óra - + 4 órát írtak várható időtartamnak a tárgyalásra. Költségtérítést olvastam, nagyjából ismerem.A kérdésem a következő lenne:hogyan tudok visszalépni az ügyből? A helyi rendőrségen vissza tudom vonni a feljenetésem? Mik a lehetőségeim? Az idő szorít, 3 hét múlva meg kellene jelennem.Kérlek titeket, aki tud, segítsen nekem információkkal.Köszönöm!
pappcs 2013.11.27. 18:54
medzsor: Majd kap a pofájára hamis vádért!
medzsor 2013.11.27. 14:59
Üdv!Páromat feljelentették,hogy egy másik félről erotikus jellegű fotókat közölt nyilvánosan,majd a feljelentő közölte vissza szeretné vonni a feljelentést,lehet rájött mégsem ő a tettes,megteheti ezt?
Agent Cooper 2013.10.22. 12:17
Kedves dido82!
Egyértelműen nem vonható vissza. Ennek ellenére meg lehet próbálni, veszíteni nem lehet vele, elvégre ártatlan emberek is elítélnek és bűnösöket is mentenek fel, sőt, sok egyéb csodát is lehet látni büntetőeljárásokban...
dido82 2013.10.21. 22:17
A pontos megfogalmazás: 2012.évi C. Törvény 339.§(1) bekezdébe ütköző és aszerint minősülő garázdaság vètségének gyanúja miatt.Ez áll az értesítőben.Akkor ebben az esetben visszavonható vagy sem?Köszönöm válaszát
Agent Cooper 2013.10.21. 08:53
A garázdaság nem magánindítványos, Ön valószínűleg könnyű testi sértés miatt tehetett feljelentést. Garázdaság miatt indult eljárásban nem lehetséges a feljelentés visszavonása. Könnyű testi sértés miatt indult eljárás esetén viszont bármikor ejtheti a vádat.
dido82 2013.10.19. 16:03
Egy kérdésem lenne.A páromat feljelentettem garázdaság miatt.Kérdésem hogy ez visszavonható-e?Magánindítványos és még nem volt kihallgatás.Röviden összevesztünk és az asztalon lévő kést felvette és ràm fogta,majd miután letette torkomnál fogvs odaszoritott az ajtóhoz és másik kezével az ajtóba ütött ököllel.Másik esetben azzal fenyegetett hogy megöl majd magával is végez.Harmadik esetben kint az utcán veszekedett velem és elkapta a hajam és megrángatta.A választ előre is köszönöm.
Agent Cooper 2013.09.30. 10:37
Csak abban az esetben vonható vissza a feljelentés (ejthető a vád), amennyiben magánindítványra büntetendő bűncselekmény miatt indult eljárás. Jelen esetben viszont valószínűleg nem erről van szó, bár garázdaság semmiképp nem valósulhatott meg.Ennek ellenére semmi vesztenivalójuk nincs azzal, ha a barátja tesz egy olyan nyilatkozatot, amellyel a feljelentését visszavonja. Egyébként is elég életszerű az, ha valaki első felindulásában nagyobbnak értékel egy fenyegetést, mint amekkora valójában.Remélem, hogy tudtam segíteni!
Papp István 2013.09.29. 12:51
Egy barátom nevében írok, és szeretném megkérdezni hogy az alábbi esetben lehetséges-e a feljelentés visszavonása?Röviden:Barátomra az apja gázpisztolyt fogott és megfenyegette. Barátom azonnal feljelentette, rendőrségi ügy van belőle (azt nem tudjuk mi a vád konkrétan, garázdaság, életveszélyes fenyegetés, stb.)Van rá lehetőség hogy barátom visszavonja a feljelentést?
Agent Cooper 2013.09.25. 09:38
Kedves 1234Gabesz!
Az intézkedő rendőrök az intézkedésükről rendőri jelentést készítettek, amely alapján a parancsnokuk tehet feljelentést szabálysértés vagy hivatalból üldözendő bűncselekmény esetén. Ezt a feljelentést nem lehet visszavonni. Nincs más teendőjük, mint várni, vagy esetleg érdeklődhetnek a kapitányságon, hogy indítottak-e bármilyen eljárást az intézkedés alapján.
1234Gabesz 2013.09.24. 21:56
Az lenne a kérdésem, hogyha egy családi vitánál rendőrségi intézkedés történik akkor az automatikusan feljelentést is von maga után vagy nem ? Igazából nem tudom hogy történt-e feljelentés. Mennyi ennek az átfutási ideje ? Milyen eljárás történik ilyenkor a rendőrség részéről ?
noncsika992 2013.05.18. 09:07
Én is zaklatás ügyében feljelentettem a volt barátomat. A kérdésem az lenne, hogy mit kéne tennem az ügyben, hogy ne kapjon semmit? nem volt semmi komoly (telefonon zaklatott, és elhangzott fenyegetés is), meg tudtuk beszélni a dolgot a feljelentést követően. Azóta sem vagyunk együtt, de nem vagyunk rosszba! Nem szeretném, ha bármilyen büntetést is kapna! Azóta újra bementem a rendőrségre és újabb vallomást kellett tennem, hogy történt e azóta valami! Én mondtam, hogy semmi... és hogy megbocsájtottam neki! Ez nem tudom, hogy segített e valamit. Azt mondták, hogy lehet hogy csak egy ejnyebenyét kap ( ami figyelmeztetés, semmi más) Hogyan érhetem még el azt hogy ebből tényleg ne legyen semmi komoly?
Kaleidosz 2013.03.22. 21:47
Zaklatás ügyében feljelentést tettem ez év februárjában.A gyanúsított (volt barat) beismert mindent es kérelmezte a közvetítői eljárást, mondván bocsánatot szeretne kérni!Kerdesem az lenne,ha en is beleegyeztem a közvetítői eljárás le folytatásában majdan követelhetem-e ott,hogy a jövőre nézve hagyjon békén minden módon soha többe ne keressen!Milyen szankciot von maga utan,ha megserti a keresemet es ujra elkezd esetleg zaklatni?Gondolom ezt majd írásban is rögzítik,amit mindketten alairunk majd..Koszonom válaszukat
Agent Cooper 2013.02.18. 19:10
Kedves pammpamm!
A feljelentését nem vonhatja vissza, viszont korántsem biztos, hogy bírósági eljárás is lesz az ügyből.
pammpamm 2013.02.18. 04:25
A problémám az lenne, hogy feljelentést tettem egy szórakozóhely biztonsági őrei ellen, továbbá 2 ismeretlen férfi ellen. Többször megütöttek, konkrét ütés miatti sérülésem nincs. Mivel neveket nem tudtam így ismeretlen tettesek ellen történt a feljelenés.Ittas voltam, vannak olyan dolgok amikre konkrétan nem emlékszem az éjszakával kapcsolatban, ez a feljelentésben is benne van.A gond csak az, hogy én ezt a feljelentést mégis szeretném visszavonni, pontosabban nem szeretnék bírósági ügyet belőle. Lehetséges ez?
Gabicsek 2012.10.29. 22:04
Neked nincs is mit visszamondhatni, mivel az ittas vezetés hivatalból üldözendő bűncselekmény.
ObudaFan 2012.10.25. 19:02
A büntetőeljárás végig fog folyni. Te persze lemondhatsz a kárigényedről ettől függetlenül.
tom1013 2012.10.25. 14:08
Sziasztok!!!a kérdésem az lenne hogy visszamondhatom e az ügyemet ha az már az ügyészségen van de tárgyalás még nem volt?a story:egy ittasan vezető férfi elütött és hosszas volt a felépülésem s maradandó sérülésem is lett.A rendőrség már átadta az ügyészséghez az ügyet de tárgyalás jogerős ítélet még nem volt de ha úgy döntenék hogy visszavonom az ügyet megtehetem e?ha nem, egy ügyvéd által aláírt nyilatkozat esetén ami arról szól hogy nem kérek semmiféle kártérítést akkor az jogszerű?és a biztosítójának se kell fizetni?köszönöm a válaszokat
Gabicsek 2012.07.16. 22:15
Nem kell sehova menned. A feljelentést ugyanis nem lehet visszavonni, a zaklatás ráadásul közvádas, tehát ott a vádat az ügyész képviseli. A büntetőeljárás attól nem fog megszűnni, hogy te azt nem akartad.
Renáta1985 2012.07.15. 16:50
Üdvözlöm!Feljelentést tettem volt barátom ellen,testi sértés és zaklatás vádjával.Megvolt az első tárgyalás amin nem jelent meg,magán ügyi okokból visszavontam a feljelentést az első tárgyaláson.Azóta újra zaklatott a volt barátom,van rá lehetőségem hogy visszamenjek a bíróságra újra indíttatni az eljárást,vagy pedig megint a rendőrségre kell mennem feljelentést tenni?A visszavonás óta 3 nap telt el(közben egy hétvége).Válaszát előre is köszönöm!
Gabicsek 2012.07.02. 23:00
Ő is kaphat valamit, gondolom, társtettesek a garázdaságban. Aki már volt ilyen miatt többször büntetve, az súlyosabbat fog kapni.
alkai89 2012.07.02. 22:43
na az egész mindenek az a lényege hogy a haveromnak ez a 3 garázdasága és most vajon viszik vagy sem a hüvösre... meg az uncsim hogy vissza ütött a buszon ő kaphat e valamit ettől lényegesebben nem tudom leírni
Gabicsek 2012.07.02. 21:52
„ebben maradtunk hogy a baráti kapcsolat megszünt...
ha tudtok ebben tanácsot adni aszt nagyon meg köszöném :)”
Ezt vele kéne megbeszélned.
kfgabri 2012.07.02. 21:50
Akkor fussunk neki még egyszer.Miben segíthetünk?
alkai89 2012.07.02. 21:24
eszt muszálj volt leírnom mert nem tudom most hova rakjam magam... és tudom bolond vagyok hogy reklámozom magam de gondoltam itt segítséget meg választ kapok :) de azért köszönöm befogom a számat
Gabicsek 2012.07.02. 20:58
Jobb, ha nem reklámozod, hogy büntetőügyben hamisan tanúskodtál, mert ha nem tudnád, ezt a törvény öt évvel tolerálja.
alkai89 2012.07.02. 19:18
a történetet kihadjam akkor? aszt azért írtam le mert ugy érthetőbb a dolog de a lényeget is leírhatom :)
Goodwitch 2012.07.02. 19:13
alkai89!
Mi a jogi természetű problémád?
alkai89 2012.07.02. 19:04
előbb elmesélem a storimat és utána segítséget kérnék köszönöm előre is !
na szoval a buszon össze verekedet 2 ismerősöm igazábol csak 1-1 ütés volt és az elsőt a haverom adta az uncsim meg vissza oszt anyi de a haverom azért üttöte meg mert szinte provokálta és magyarán le is ku... ta a barátnőjét erre a haverom berágot és meg ütötte és vissza kapta :) de a lényeg hogy az uncsim feljelentette a haveromat és engem tanunak idézet be... de persze én ki maradok ebből az egészböl igy aszt mondtam hogy aludtam a buszon de eszt a haveral meg is beszéltem előre mert már ez volt a 3 ügye és fel van fügesztve...( most vajon elzárják ) igy hogy ne szívasam őt se meg az uncsimat igy kimaradtam belőle... és mit ad isten rá 2 napra a haverom aszt mondja nem vagyok igaz barát nem áltam ki mellete meg hasonló... de nem értem hogy most mi is lehet nála a gond amikor pont igy védtem meg szerintem leírtam neki is hogy ha elmondtam volna mindent akkor az let volna a baj most meg ez... de ha mondtam volna akkor jobban szorult a hurog a nyakadon erre nem írt semmit és ebben maradtunk hogy a baráti kapcsolat megszünt...
ha tudtok ebben tanácsot adni aszt nagyon meg köszöném :)
Üdv Norbi ( alkai89 )
Gabicsek 2012.06.08. 08:33
Peched van.Feljelentést visszavonni nem lehet.Igen, a magánvádló elállhat.De a zaklatás közvádas (nem magánvádas) ügy, tehát nem te, hanem az ügyész képviseli a vádat, ennél fogva rád nem érvényes, hogy a vádló eláll a vádtól.
myland 2012.06.07. 22:38
Feljelentést tettem volt élettársam ellen zaklatásért és könnyű testi sértésért. Azóta beszéltünk és arra kért, hogy vonjam vissza a feljelentést. Felhívtam a rendőrséget, ahol azt mondták, hogy erre nincs lehetőség. Viszont az interneten azt olvastam, hogy ha a vádló eláll a vádtól, akkor megszűntetik az eljárást. Azt szeretném megtudni, hogy milyen jogilag törvényes útja van az eljárás megszűntetésének, továbbá milyen költségekkel jár ez? Gondolom ezesetben a vádlónak kell megtéríteni a költségeket. Eddig annyi történt, hogy kétszer kihallgattak engem, egyszer pedig a volt élettársam.Előre is köszönöm a választ!
lacica 2011.12.06. 18:07
Tisztelt FórumKérdésem az lenne,hogy,feljelentettem a volt élettársamat hitelkártyával való visszaélés miatt, a feljelentést abban az esetben visszavonhatom-e ha hibás információ miatt tettem meg amiről most szereztem tudomást,a bank hibás sms értesítést küldött,amit elismert a telefonbeszélgetésünkkor,és azt mondta ez előfordul.Az élettársi kapcsolat is emiatt szakadt meg,de mivel tisztázódott a dolog szeretnénk helyrehozni a kapcsolatunkat és rendezni az ügyet a rendőrségen.Mire számíthatunk ebben az esetben?Előre is köszönöm.
Gabicsek 2011.11.15. 20:32
Tudod, a legtöbb ember hibátlan, egészséges gyereket nevel fel. Ha a gyerek elkezd bűnözni, mindig körül kell nézni egy kicsit a családi háttérnél. Ha egyszer előfordul, azt mondom, kisiklott. De háromszor? Ott már gondok vannak. Három gyereket neveltem fel egyedül, mindegyik becsületes, dolgozik, nem hazudik, nem követ el bűncselekményt, már csak azért sem, mert nagyon szeretnek, nem akarnak szomorúnak látni, nagy az empátiakészségük, kimondottan baráti, őszinte viszony van köztünk, továbbá kicsi koruk óta beléjük neveltem a törvény tiszteletét.
Ettől függetlenül sajnálom azt a szülőt - mint Téged is -, akinek a gyereke szomorúságot, idegességet, aggodalmat okoz.
Aggódó. 2011.11.15. 09:06
Tisztelt Gabicsek.Köszönöm,hogy figyelmeztetsz,hogy gondolkozzak el.Megtettem már hidd el.Sok álmatlan éjszakán túl vagyok már !!!Kívánom Neked tiszta szívemből,hogy Te egy hibátlan,egészséges gyereket nevelj fel!
Gabicsek 2011.11.14. 21:56
Akkor igazolódik be egy kényszervallatás, ha a rendőrt elítélik e bűncselekményben. Mivel harmadszor is ugyanaz a nyomozó hallgatta ki, ezért nehéz elhinni, hogy elítélték és még mindig rendőr lenne.De most harmadjára nem hivatkozol kényszervallatásra, az pedig nem indok egy perújításra, hogy korábban esetleg kényszervallatták (legalábbis a ti állítások szerint) Ha nem nyert volna bizonyítást a fiad bűnössége, valószínűleg nem ítélték volna el. De ahogy a beírásodból elnézem, ez már a harmadik bűncselekménye, ha már volt ellene két eljárás. Néha nem ártana, ha kicsit a szülő belegondolna, vajon ő mit rontott el.
Aggódó. 2011.11.14. 18:24
Köszönöm válaszát.Kapott már valaki kegyelmet?Milyen indok kell hozzá?Nem tudom mennyire jó indok az a felülvizsgálathoz,hogy már 2 ügye volt a gyermekemnek ahol beigazolódott,hogy a rendőrök kényszervallatást csináltak,vagyis megverték az egyiket a másiknak meg azt mondták,hogy ezt írja alá mert erre az emberre kell vallania és mehet ki.Már ez 2 ügy ez a harmadik itt pedig egy volt barátnő és anyukája tett magánvádas feljelentést.Bizonyíték nem volt se híváslista se zaklató levél ,sms,.De ügy döntött a bíroság ,hogy ők a szavahihetóek.Mind a 3 ügybe ugyan az a nyomozóóóóóóóó,hallgatott ki mindenkit.Menjek a médiához?
Agent Cooper 2011.11.14. 11:35
Tevékeny megbánásra (azaz a sértett és az elkövető kibékülésére) a vádemelésig lett volna lehetőség. Jogerős ítélet után kizárólag rendkívüli perorvoslatra (perújítás, felülvizsgálat) van lehetőség. A perújításhoz olyan új, a bíróság előtt nem ismert tény megléte szükséges, amely ismeretében feltehetően más ítéletet hozott volna. A felülvizsgálatra súlyos jogszabálysértés esetén van lehetőség. Jelen esetben semmi nem utal arra, hogy bármelyik rendkívüli jogorvoslatra lenne lehetőség.
Meg lehet próbálni kegyelmet kérni (végrehajtási kegyelem), azonban a kedvező elbíráláshoz nem árt, ha van méltányolható indok.
Üdv:É Agent Cooper
Aggódó. 2011.11.14. 11:29
Estleg egy perújításhoz jó lehet?Hátha kissebb lenne a büntetés.
pazs 2011.11.14. 11:27
Jogerős ítélet után? Akkor meg már minek?
Aggódó. 2011.11.14. 11:09
Tisztelt ügyvédek.fórumozók.Lehet -e jogerős itélet után arra lehetőség ,hogy egy magánvádas eljárásban valaki visszavonja a vallomását,vagy nem kéri az illető felelősségre vonását?Mit lehet ilyenkor tenni?
Kovács_Béla_Sándor 2011.10.27. 13:19
„A bíróság előtt a felperes nyilatkozhat-e úgy,hogy még sem kér gyerektartást mert megegyeztek?”Az viszont nem lenne célszerű.
ObudaFan 2011.10.27. 11:26
Ez nem feljelentés, hanem kereset. És visszavonható.
kicsicsilla 2011.10.27. 11:20
Tisztelt Fórum!Alábbi ügyben kérném a segítséget.Ismerősöm 1,5éve vált el a feleségétől közös felügyeleti jog lett megállapítva, gyermektartást nem kell fizetni,az anyánál lettek elhelyezve a gyerekek.Mindenben közösen megegyeztek.Egészen idáig nem volt probléma.Most a volt feleség feljelentést tett a bíróságon,kéri a közös felügyeleti jog megszüntetését és a láthatás szabáyozását,valamint 20.000ft/gyermek tartásdíj megállapítását 6 hónapra visszamenőleg is.A hölgy azóta férjhez ment egyébként.A bíróság megküldte a feljelentést az alperesnek(apának) és kitűzte a tárgyalás időpontját is.Időközben az alperes apa megpróbálta higgadtan megbeszélni a dolgokat a felperes anyával,aki elmondása szerint még sem akarja korlátozni a gyerekek láthatását és esetlegesen visszavonná a feljelentést is megegyezés esetén.Kérdésem:Visszavonható-e a feljelentés a felperes által?Vagy mindenféleképpen tárgyalás lesz és nem lehet visszavonni?A bíróság előtt a felperes nyilatkozhat-e úgy,hogy még sem kér gyerektartást mert megegyeztek?Vagy ilyenkor minden esetben megszüntetik a közös felügyeletet és kiszabják a gyerektartást?Köszönöm a segítséget!
edina33 2011.09.18. 19:59
az egész nem érdekelne és mehetne a mene úgy ahogy van ha nem állna fent a lehetősége h hazudik csak h védje.mert a lányt nem sajnálom sőt... de így nem szeretném ha neki ebből gondja lenne.szóval ne hari a sok kérdésért de ezekhez nem értek
Gabicsek 2011.09.18. 19:49
De Te nem tudod meg nem történtté tenni a bejelentésed. Ki fognak tanúként hallgatni és ott nem hazudhatsz. Megtagadni csak akkor lehet, hogy közvetlen hozzátartozó ellen folyik az eljárás, illetve ha arra tennél terhelőt. De ez itt nem merül fel.
Gabicsek 2011.09.18. 19:47
Már írták korábban: kevés a beismerő vallomás. Egyéb bizonyítékok is kellenek (IP cím alapján ki ült a számítógépnél, stb.)
edina33 2011.09.18. 19:46
és ha magára vállalja de nem ő volt?szóval ezt a dolgot nem lehet finomítani?
végrehajtó1 2011.09.18. 19:28
Elöbb kellett volna gondolkodnod.
edina33 2011.09.18. 17:02
sehogy nem tudom ezt nem megtörténté tenni?mert az igazság hogy olyan válalná magára aki nem tette meg.
Gabicsek 2011.09.18. 16:51
Tartalma szerint feljelentésnek tekintendő, és az a bűncselekmény, amit írtál. Hivatalból üldözendő, kötelesek voltak nyomozást elrendelni.
Btk.Számítástechnikai rendszer és adatok elleni bűncselekmény300/C. § (1) Aki számítástechnikai rendszerbe a számítástechnikai rendszer védelmét szolgáló intézkedés megsértésével vagy kijátszásával jogosulatlanul belép, vagy a belépési jogosultsága kereteit túllépve, illetőleg azt megsértve bent marad, vétséget követ el, és egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.1121(2) Aki
„ha én bemegyek és azt mondom h mégse történt semmi mi történhet?”
Legjobb esetben is hatóság félrevezetése miatt indítanak ellened eljárást.
edina33 2011.09.18. 16:08
pontossan ezt:A napokba érdekes dolog történt:Felakartam lépni facebookra mire kiírta h jelszavát megváltoztaták akkorgondoltam h fellépek gmailre és meg van oldva mert küld jelszóemlékeztetőtde gmail szintén ezt írta ki majd iwiw-el probálkoztam ahol a rendszer nemtalált meg mert törölték a profilom majd citromailen probálkoztam tovább amikiirta h fiokja meg lett szüntetve.Közben a skype-om kijeletkezet és azótase tudok fellépni mivel megváltoztatták a jelszót.a gmail helyre állításután a fiokba történő változásokhoz kiadta a helyet h Anglia és az ip címetés h mikor történt és az email fiokomból csak az ő levele letttörölve..Előtte 2 napja összevesztem a egy ismerösöm mostani párjával, akitett már hasonlót.A yahoo-s fiokomba nem vettem észre semmit egészen a mainapig amikor is megnéztem ki mikor hol lépet fel és az elmúlt jó pár napbafolyamatossan naponta többször is meglátogatta a fiokom.A lány hétfőn jötthaza hétfőig angliai ip-t adott ki azóta pedig az a magyar várost ahol őlakik.Mit tehetek ilyenkor? Miért tehetek feljelentést?Csak levéltitokmegsértéséért vagy esetleg ez már komolyabb h törölte a profilom és feltörteaz összes oldalam?Pár helyen utánna olvastam és egy ügyvéd ismerösöm ezt ugy fogalmazta meghogy Számítástechnikai rendszer és adatok elleni bűncselekmény miatt.ez valóban így van? Ha feljelentést szeretnék tenni mi az eljárás? Ennekmilyen következményei lehetnek?
végrehajtó1 2011.09.18. 16:01
edina33 2011.09.18. 15:49
a napokban írtam egy érdeklödő levelet a rendőrségre amibe leírtam h mi történt és ilyenkor ha feljelentést teszek hogy müködik vagy mivel járhat vagy ez az egész büncselekmény e.én nem akartam feljelentést tenni viszont azt kaptam viszza válaszba h a levelem alapján nyomozást indítanak el az ügybe.ha én bemegyek és azt mondom h mégse történt semmi mi történhet?
tzolesz 2011.09.12. 19:38
Az előző üzenetemet véletlenül rosz topikba irtam, elnézést... tudom h nem itt a hely...
tzolesz 2011.09.12. 19:35
Kedves fórumosok!Segítségre lenne szükségem.Egy közepes méretű online non-profit számítógépes játékot üzemeltetetek, másodmagammal magánszemélyként. Tehát nincs mögöttünk semmiféle cég, se ügyvédek hada, semmi. Ez amolyan hobby-játék.Egy rendbontót kitiltottunk a játékból, aki azóta folyamatosan hacker-támadásokat indít a szerverünk ellen, valamint a személyes e-mail címeink ellen is.Sajnos néhány alkalommal sikerült is neki, ami programozóként az én szégyenem, azonban köztudott, hogy teljesen biztonságos rendszer nincs. Tartok tőle, hogy előbb-utóbb sikerül tönkretennie több éves munkánkat.Amit sikerült kiderítenünk, az a számítógépe IP címe, proxy-t nem használ, statikus IP-je van. A gond az, hogy ő cseh-országi magyar. A cseh internet-szolgáltatójának írtam levelet, hogy kezdjenek vele valamit, de ők annyit válaszoltak, hogy 'nem az ő dolguk, miket művelnek a felhasználóik, védjem a szerveremet jobban'.A kérdésem az lenne, hogy van-e valamilyen lehetőségünk jogi úton rendezni a problémát, és ha igen, akkor hol, hogyan kellene elkezdeni a dolgot?Mikre lesz szükségem a bizonyításhoz?Milyen anyagi vonzatai lennének a dolognak?
Kovács_Béla_Sándor 2011.05.09. 11:23
Feljelentést főszabályként nem lehet visszavonni.
Puszedlih 2011.05.09. 11:12
Sziasztok!Volna egy személyes problémám amit sajnos egyedül nem tudok megoldani!Feljelentés visszavonással kapcsolatban,szeretnék valakitől segítséget kérni amit nem itt nyilvánosan hanem ha lehet e-mailben diszkréten akarok megbeszélni illetve informálódni az esetleges lehetőségekről.Előre is köszönöm.
végrehajtó1 2010.07.06. 08:38
„Szeretném feljelenteni csalásért és szélhámosságért,de félek,hogy csak további problémákat okozok magamnak”
judus 2010.07.05. 23:54
Tisztelt Fórumozók!!Segítséget szeretnék kérni.Két hónapja kiszerettem volna cserélni az ablakaimat.Találtam egy iparost aki pályázat írást is vállalt.Előlegbe kért közel 90 ezer forintot szakértői díj, előleg címén.Személyes találkozásunk után megígérte,hogy 3 napon belül küldi a pályázatot.Kérte,hogy az ablakokra további előleget fizessek neki ami 120 ezer forint volt.Azóta 2 hónap telt el sem pályázat,sem ablakom nincs.Ha fel hívom vagy nem veszi fel a telefon,vagy mindig hivatkozik valamire.Szóval,jó nagy balek voltam.Szeretném feljelenteni csalásért és szélhámosságért,de félek,hogy csak további problémákat okozok magamnak.Szerintetek mit tegyek ebben az esetben??
kovacsz 2010.06.23. 08:53
Amennyiben a feljelentésed és a tervezett új vallomásod között jelentős eltérés lenne úgy veled szemben esetleg megállapítható a hamis vád, hatóság félrevezetése. (Részben az ügy állásától függően.)
kovacsz 2010.06.23. 08:51
Feljelentést nem lehet visszavonni. Néha a rendőrségen is igazat kellene mondani, főleg a feljelentőnek.
Lizí7 2010.06.22. 21:58
Üdvözletem,lehet kicsit hosszú leszek, előre is elnézést érte.A story az lenne, hogy a barátom bátyja elég sok mindent ellopott tőlem valamint a hátam mögött egy gépjárművet is eladott. A srác 2 év felfüggesztetten van.Mikor számomra kiderült az egész feljelentettem mindkettőjüket, a barátomat fájó szivvel. Időközben tudomásomra jutott, hogy a barátom nem tudta hogy én nem tudok az üzletről mert a testvére azt mondta tudok róla. Valamint a bátyja elintézte hogy mindig legyen alibije mivel velem volt, igy mindent barátom intézett. Ő még kiskorú személy, egy hónap múlva lesz 18.A rendőrök megmondták hogy minden az ő nyakába lesz varva, mikor ártatlan. Hiszek neki, bízok benne, tudom hogy ő nem tehetett az egészről, de a feljelentés megtörtént, szeretem és szem előtt tartom a jövőjét, nem akarom hogy a bátyja sorsára jusson. Hogy lehet a feljelentést az ő irányába visszavonni és ennek milyen következményei lehetnek?Nagyon köszönöm előre is a gyors válaszát, hiszen fontos lenne nekem!Tisztelettel: M.E
apalányai 2010.06.12. 12:36
ObudaFan 2010.06.11. 12:19
Ha kiderül, ki volt, akkor meggyanúsítják.
kenyo 2010.06.11. 10:29
Tisztelt Fórumozok!Segítéget szeretnék kérni.A telefonás zaklatásnál ha feljelentéssel élek a zaklatóra mi várhat?Értesítik erről őt is levélben?Részt kell vennem szembesítésen?Ha értesítést kap talán elég neki megijed és eláll a hülyésgedéstől.Köszönettel
ObudaFan 2010.04.28. 21:39
claudialab 2010.04.28. 16:54
Tisztelt fórumozók!Segitseget szeretnek kerni...van koztetek aki tudja hogyan vonhatnam vissza a feljelentesemet kozuti veszelyeztetes ugyben?Akit feljelentettem idokozben eliteltek (felfuggesztett bortonbuntetes) igy szeretnem mar inkabb elfelejteni az ugyet mint ujrakezdeni.Koszonom a segitsegeteket!
ObudaFan 2010.04.19. 15:00
A könnyű testi sértés miatt vissza lehet vonni, a zaklatás ügyében nem. Ott közvetítői eljárásnak lehet helye.
Szilvi.Bence 2010.04.19. 11:38
Könnyű testi sértés és zaklatás miatt feljelentettem a rendőrségen a volt élettársamat. vissza szeretném vonni, mivel sem egészségügyi állapotom, sem időm, se energiám nics erre. Meggondolatlan cselekedett volt részemről. Bár megérdemli a feljelentést. Új életet kezdtem egy új társsal, és nyugalomba szeretnék élni.Mit tehetek ez ügyben?
monalisa1 2010.04.18. 21:15
Javítva:http://www.jogiforum.hu/hirek/20669illetve:http://www.jogiforum.hu/forum/21/22318és azon belül ObudaFan 2010.03.07. 13:07-kori beírása.
monalisa1 2010.04.18. 21:11
http://www.jogiforum/hirek/20669illetvehttp://www.jogiforum/forum/21/22318ObudaFan # email 2010.03.07. 13:07-kori beírása.
frekibreki 2010.04.18. 20:43
a közvetítői eljárás mit jelentene?hogy tudom megúszni hogy ne kapjon büntetést?
ObudaFan 2010.04.17. 10:43
A feljelentés visszavonására nincs lehetőség, közvetítői eljárásra van.
frekibreki 2010.04.16. 13:30
Zaklatás miatt feljelentettem a volt párom visszavonhatom a feljelentést? Azóta már megbeszéltük van e mód hogy visszavonjam a feljelentést vagy esetleg arra hogy bíróságon kívül megegyezzünk?
Bellerophontesz 2010.03.23. 07:16
Kedves csuzli!
Könnyű testi sértés esetén a rendőrség akkor járhat el az ügyben, ha magánindítványban a sértett kéri a felelősségre vonását az elkövetőnek. Az ügyet átminősítették könnyű testi sértéssé garázdaságból, garázdaság esetén a rendőrség hivatalból járhat el, amint tudomást szerez a bűncselekményről, a gépezet beindul. Könnyű testi sértés esetén nem ez a helyzet,ott a rendőrség eljárásához szüksége van a sértett kifejezett erre irányuló nyilatkozatára, hogy az elkövető felelősségre vonását kéri; ellenkező esetben a rendőrség nem járhat el. Az átminősítás miatt az eljárás folytatásához szükségük van a magánindítványodra. Ha nem teszel magánindítványt (= arra nyilatkozat hogy kéri az elkövető felelősségre vonását) akkor a rendőrség nem foglalkozhat az üggyel, azaz abból nem lesz semmi, azt megszüntetik, lezárják.
csuzli 2010.03.23. 00:12
A következő problémával fordulok hozzátok. Fél éve megtámadt egy férfi, fojtogatott- ilyesmi. Kihivtam a rendőröket, mindkettőnket meghallgattak tanuként. Később szembesítés- majd a rendőrség javasolta az elkövető garázdaság okozása... vádat az ügyésznek. Ma felhívott a rendőr, hogy be kéne mennem magándindítványt eszközölni könnyű testi sértés vétsége miatt. Sajnos nem vagyok vele tisztában, hogy ennek mi a következménye, illetve mit is jelent pontosan ez a magánindítvány. A hátam közepére sem kívánom már az ügyet. Mit tanácsolnátok???, Köszi Csúzli
laeyer 2010.01.07. 16:01
A magánlaksértés alapesete magánindítványos. De nem magánváda. Ez annyit jelent, nem a sértett, hanem az ügyész képviseli a vádat! A sértett csak dönt, hogy meginduljon e az eljárás, de utána már vissza azt nem vonhatja.
Amennyiben más bcs. is megvalósul, nem függ tőled semmi. Eljárnak a mmagánindítványosban is.
Szegednapfény 2010.01.07. 15:59
köszönöm nevében is a gyors választ...
ObudaFan 2010.01.07. 13:23
Ez csak magánvádas eljárásban lenne így, sem a rongálás, sem a magánlaksértés nem magánvádas.
Szegednapfény 2010.01.07. 12:14
Köszönjük a gyors választ.Ma kellett bemennie a Rendőrségre a helyszíni szemléért,azt mondták, hogy a nyomozás lezártáról ők is értesítenek, illetve a bíróság is küldeni fog értesítést.Úgy tudja, hogy amennyiben a bírósági eljárásban személyes meghallgatás előtt a feljelentést visszavonhatja, akkor illetéket sem fognak kiróni rá. ezzel megszűnhetne az egész ügy...
laeyer 2010.01.07. 11:50
Nem lehet visszavonni a feljelentést már! De akkor a rokonnak úgy kellene a vallomását irányítani, hogy minél előbb vége legyen az ügynek. Amennyiben nem tudjátok egyedül kitalálni, akkor mail-ben segítek benne!
Szegednapfény 2010.01.06. 18:33
Magánlaksértés történt szilveszter éjjelén, egy rokonom volt ismerőse ittasan, mivel nem találta otthon a rokonomat, az "ablakon ment be". Az ablak panelprogramos, speciális, a gyártó cégtől kell újat hozatni, mert nem javítható. A lakásban bent maradt az illető, nem volt hajlandó elmenni , ezért hívta a Rendőrséget.. A rendőség kiszállt , helyszínelés is volt. A helyszínen nem egyeztek meg, a behatoló munkanélküli, így a kárt nem tudja kifizetni, de úgy látszik, hogy a biztosító azonban minden kárt térít. A feljelentés magánlaksértés és rongálás tárgyában volt. Mivel a biztosító fizetni fog,és aki a kárt okozta, tőle soha nem hajtható be, meg nem akar vele további rossz viszonyba keveredni a rokonom, inkább a feljelentést visszavonná. A magánlaksértés esetében úgy tudjuk , hogy lehet, és akkor tovább nem lesz "semmi", de a rongálás esetében nem tudjuk, hogy vissza lehet-e vonni, nem akar további rendőségre és bíróságra való járkálást. Megbocsátana neki, és felejtsék el az egészet.
skrisz 2009.10.28. 22:09
Köszönöm szépen a segítségeket és a válaszokat.
Legfeljebb ha megint rám támad feljelentem megint..
Még egyszer köszönöm .
ObudaFan 2009.10.28. 20:20
Hát ezt neked kell eldöntened. Próbára bocsátásnál több nem lesz szerintem.
skrisz 2009.10.28. 16:18
Lakásomon belül kezdett fojtogatni majd én gumibotot használtam hogy kiszabaduljak a szorongatásból és így kiestünk a lépcsőház folyosójára és ott földre került a "támadó" így elengedtem és elment.Tömören ennyi lenne az ügy.Van orvosi látleletem és rendőségi fotók is vannak a bántalmazásról.Ezt leszeretném zárni csak nem tudom hogy ha elmegyek és kifizetem az 5ezret meg éri e.ő mit fog kapni ezért .vagy hagyom és lezárják az ügyet.
ObudaFan 2009.10.28. 16:06
Akkor valamilyen ítélet lesz. Hogy milyen, azt az ügy ismeretének hiányában nem lehet megmondani.
skrisz 2009.10.28. 13:50
Vicces mert valahogy nem tudom eldönteni hogy mennyek e el vagy sem.Nem szívesen találkozom a feljelentettel.Ha nem megyek el gondolom küldenek valami levelet stb.
Ha netán elmennék és folytatnám a könnyű testi sértés miatti feljelentésemet és nem kötnék békét akkor mire számíthatok?
A garázdaságot az illető ellen megszüntették bár a lépcsőház ablakát betörte stb.
ObudaFan 2009.10.28. 13:02
Lesz. Az úgy viszont már illetékköteles.
skrisz 2009.10.28. 11:30
jack4 köszön szépen.Úgy döntöttem elmegyek és ha lesz békéltető féleség akkor ott zárom le a vitánkat.
jack4 2009.10.28. 11:18
skrisz 2009.10.27. 19:28
Én most egy ilyen levelet kaptam a bíróságtól:
Idézés személyes meghallgatásra mint feljelentő.....
Ha a feljelentő a személyes meghalgatáson nem jelenik meg , ezt a bíróság a vád elejtésének tekinti és az eljárást megszünteti /Be.502.§ (2) be /
kerestem ezt a törvényt Be.502.§ (2) de nem találtam a neten.
ObudaFan 2009.10.27. 18:02
Illetve nincs igazam, mert van olyan BH, ami szerint ha nem jelensz meg, nincs illeték:
BH1996. 635.
A városi bíróság a könnyű testi sértés vétsége miatt indult büntetőeljárást megszüntette, és kötelezte a feljelentőt 2000 forint le nem rótt illeték mint bűnügyi költség megfizetésére. A végzés indokolásában megállapította, hogy a feljelentő a személyes meghallgatáson szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg, magát kellően nem mentette ki, ezért a bíróság a Be. 319. §-a (1) bekezdésének a) pontja alapján eljárást megszüntető határozatot hozott.Az elsőfokú bíróság végzése ellen a feljelentő élt fellebbezéssel a bűnügyi költség viselésére kötelezés miatt.A másodfokú bíróság a Be. 236. §-ának (3) bekezdése alapján - figyelemmel a Be. 268. §-ára is - az elsőfokú bíróság végzésének kizárólag a bűnügyi költség viselésére vonatkozó rendelkezését bírálta felül. Arra tekintettel, hogy a Be. 235. §-ának (4) bekezdése szerint a fellebbezés a határozat jogerőre emelkedését abban a részében függeszti fel, amelyet a fellebbezés folytán a másodfokú bíróság felülbírál, megállapítható, hogy az elsőfokú bíróság végzése csak az eljárást megszüntető részében emelkedett jogerőre A megyei bíróság a fellebbezést megalapozottnak találta. Az elsőfokú bíróság a feljelentőt a le nem rótt illeték megfizetésére bűnügyi költség címén kötelezte. A Be. 120. §-ának (1) bekezdése taxatív felsorolást ad arról, mi vonható a bűnügyi költség fogalmi körébe. A Be. 120. §-a (1) bekezdésének b) pontjára tekintettel bűnügyi költségként csak a lerótt illeték kerülhet szóba mint a magánvádlónak az ügyben felmerült készkiadása. Ezért az elsőfokú bíróságnak a 2000 forint bűnügyi költség megfizetésére kötelezés helyett fel kellett volna hívnia a feljelentőt, hogy leletezés terhe mellett pótlólag rója le az 1990. évi XCIII. tv. (a továbbiakban: Itv.) 52. §-ának (1) bekezdésében írt 2000 forint büntetőeljárási illetéket. Az Itv. 57. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerint azonban illetékmentes a kizárólag magánvád alapján folyó eljárás, ha azt a bíróság a személyes meghallgatás megkezdése előtt megszünteti. Az ítélkezési gyakorlat a személyes meghallgatás megkezdésén - hasonlóan a Be. 196. §-a (1) bekezdésének értelmezéséhez - annak érdemi elkezdését érti. Az adott esetben azonban erre nem kerülhetett sor, mivel a személyes meghallgatáson sem a feljelentő, sem a feljelentett nem jelent meg (BH1995. 452. sz.).A fenti indokok alapján a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság végzésének fellebbezéssel támadott részét akként változtatta meg, hogy a feljelentőnek a bűnügyi költség megfizetésére kötelezését mellőzte. (Baranya Megyei Bíróság 3. Bf. 75/1996. sz.)
BH1995. 452.A magánvádas eljárásban nem minősül a személyes meghallgatás megkezdésének, ha a bíróság az eljárást a feljelentő távolléte miatt megszünteti. Ebben az esetben az eljárás illetékmentes [Be. 319. § (1) bek. a) pont, 1990. évi XCIII. tv. 52. § (1) bek., 57. § (2) bek. b) pont].Az elsőfokú bíróság magánvádas eljárásban az eljárást megszüntette, mivel a szabályszerűen idézett feljelentő a személyes meghallgatáson nem jelent meg, egyben kötelezte a feljelentőt, hogy az 1990. évi XCIII. tv. 52. §-ának (1) bekezdése szerinti 2000 forint eljárási illetéket az államnak fizessen meg.A feljelentő fellebbezése folytán a másodfokú bíróság a feljelentőt az eljárási illeték fizetésére kötelező rendelkezést mellőzte.Az 1990. évi XCIII. tv. 57. §-a (2) bekezdésének b) pontja értelmében a kizárólagos magánvád alapján folyó eljárás illetékmentes, ha a bíróság az eljárást a személyes meghallgatás megkezdése előtt megszünteti. A megkezdés a személyes meghallgatás érdemi elkezdését jelenti, melyre a feljelentő távollétében nem kerülhet sor. A megkezdés jogi fogalma azonos a Be. 196. §-ának (1) bekezdésében a tárgyalás megkezdésének meghatározásával, mely szerint megkezdésre akkor kerülhet sor, ha a tárgyalás megtartásának nincs akadálya. Az adott esetben a személyes meghallgatás érdemi lefolytatásának a feljelentő távolléte miatt akadálya van, így a személyes meghallgatást nem lehetett megkezdeni.Mindezekre figyelemmel a másodfokú bíróság a Be. 269. §-ának (4) bekezdése szerinti eljárásban a Be. 260. §-a szerinti változtatással az illeték megfizetésére kötelező rendelkezést mellőzte. (Fővárosi Bíróság 20. Bf. 5567/1994. sz.)
ObudaFan 2009.10.27. 17:52
Ha nem mész el, akkor lesz. Ha olyan időben ejted a vádat, hogy ne is kerüljön sor a személyes meghallgatás kitűzésére, akkor nem lesz.
skrisz 2009.10.27. 14:29
köszönöm a választ.szóval ha jól értelmezem akkor nem megyek el ergo megszüntetik az eljárást így nincs és nem is lesz illeték.Nem a pénz miatt szüntetném meg hanem belefáradtam már a vitákba így inkább visszavonulok.
ObudaFan 2009.10.27. 14:23
Akkor illetékmentes, ha az eljárás még a személyes meghallgatás előtt szűnik meg.
skrisz 2009.10.27. 13:00
Napot kedves fórumozók.
A kérdésem az lenne hogy ha visszavonom a feljelentésem azaz pontosítanék:nem megyek el a bírósági személyes meg hallgatásra és megszűnik a feljelentés akkor is ki kell fizetnem az 5ezer forint illetéket mint feljelentő?
jack4 2009.10.11. 09:38
A könnyű testi sértés magánidítványra büntetendő, ami nem vonható vissza. Az eljárás azonban megszünik, ha a magánvádló a bíróság előtt nem jelenik meg. Ettől a hamis vád még megmarad. A hamis vád miatt (ha egyáltalán ez állapítható meg és nem hamis tanuzás), az eljárás befejezéséig az eljáró hatóság tehet feljelentést, nem a sértett.
mackoo 2009.10.11. 09:19
Az öcséd mennyi idős? Nem kiskorú még véletlenül? Ha igen azaz nem múlt el 18 akkor nem büntethető...Amúgy én is úgy tudom, hogy magánvádas eljárásban ha feljelentést történt akkor az már nem vonható vissza.
febo 2009.10.11. 09:02
Kedves Forumozok!Konnyi testi sertes miatt tettem feljelentest a szommszedom ellen, mert az utcan nekem jott es elestem(kis veralafutas lett az alcsontomon, van orvosi igazolasom is), amikor az ocsemmel eppen beszelgettem. A rendorsegi kihalgatasok utan a szomszedom az ocsem ellen hamis vad feljelentest tett, mert az ocsem kisse eltulozta a tanuvallomasaban tett beszamolojat (azt mondta, hogy a szomszed utlegelt is engem).A szomszed ugyvedje olyan alkut ajanl, hogy mindketten vonjuk vissza a feljelentest. Az en ismerosom, aki joghallgato, azt mondja, hogy nem lehet, mert a konnyu testi sertes "maganvadas", a hamis vad "kozvadas", es kulonben sem lehet feltetelhez kotni a visszavonast. Azon gondolkodtunk ocsemmel, ha visszavonjuk a konnyu testi sertest, akkor eltunik az ugy, amiben a hamis vad volt. Lehet ezt igy csinalni?
Feri29 2009.09.11. 20:15
Feljelentést ismeretlen tettes ellen is lehet tenni, illetve bármilyen konkrét személy ellen is.Ha a büntetőeljárásnak feltétele lenne a magyarországi lakcím, akkor az összes külföldi bűnöző itt randalírozna.
frosch 2009.09.11. 19:59
most vettem észre hogy nem fogalmaztam teljesen jól, tehát vki akar x ellen (tehát ismeri és tudja ki az) feljelentést tenni, de mondjuk x nem magyar, vagy nem rendelkezik állandó lakcímmel vagy hasonló lehet-e kizáró ok?
frosch 2009.09.11. 19:51
Nekem magával a feljelentéssel kapcsolatban lenne kérdésem. Ki ellen indítható feljelentés? Milyen követelménynek kell teljesülnie? (Magyar állapolgárság, állandó lakcímmel kell rendelkeznie stb)
Hupikék 2009.09.06. 16:50
A könnyű testi sértés csak magánindítványra büntetendő, és feljelentésed magánindítványnak minősül, ami, mint magánindítvány, nem vonható vissza.
vivien018 2009.09.06. 14:11
Július 15-én könnyű testi sértést okozott nekem az egyik ismerősöm és mostanra megbeszéltük a dolgokat. Viszont azon a napon (júli.15) feljelentettem. Lehetséges még a feljelentés visszavonása? Vagy mit kell az érdekében tenni hogy a feljelentést megszüntessék és ne kerüljön az ügy bíróságra?
Főlökött 2008.06.08. 07:45
A teljesség kedvéért :
Garázdaság -Btk. 271. § (1) Aki olyan kihívóan közösségellenes, erőszakos magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy riadalmat keltsen, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.(2) A büntetés bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztés, ha a garázdaságot
Testi sértés -Btk. 170. § (1) Aki más testi épségét vagy egészségét sérti, ha a sérülés vagy a betegség nyolc napon belül gyógyul, a könnyű testi sértés vétségét követi el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
Hozzáteszem, hogy volt olyan ténykedésem alatt, hogy kihívóan közösségellenes magatartás megvalósult, amely alkalmas lehetett volna riadalom és megbotránkozás keltésére, de nem volt az esetnek tanúja, aki megbotránkozott volna, a résztvevő két félen kívül, így a nyomozó hatóság tényállási elem hiányában a nyomozást megszüntette. Természetesen a sértett magánindítványt nem terjesztett be, kts. vonatkozásában.
guba 2008.06.05. 15:24
„Az pedig, hogy egy bűncselekmény (egység) vagy két bűncselekmény halmazata valósult-e meg, nem annak a függvénye, hogy a passzív alany kéri-e az elkövető megbüntetését, hanem a garázdaság szubszidiaritásának (látszólagos alaki halmazat) figyelembe vételével a történeti tényállás vizsgálata útján (ti. hogy valósult-e meg súlyosabb bűncselekmény) dönthető el.”
A garázdaság szubszidiaritása ellenére (egyébként logikátlanul, de mégis) valóságos alaki halmazatot képezhet a könnyű testi sértés vétségével. Persze, még véletlenül sem azért mert – ahogy Löki írta – sérülést és megbotránkozást okozott, hanem azért, mert esetleg kihívóan közösségellenes magatartás volt, amely objektíve alkalmas lehetett riadalom és megbotránkozás keltésére.Így viszont van jelentősége annak, hogy a sértett kéri-e az elkövető megbüntetését, mert ha nem, akkor nyilvánvalóan nincsen mód halmazat megállapítására.
ObudaFan 2008.06.04. 16:52
Nagyrészt helyesek a leírtak, de az nem igaz, hogy a feljelentés visszavonása nem létezik. Szűk körben létezik.
Be. 500. § (3) Ha a bíróság által elrendelt nyomozás során a feljelentő a feljelentést visszavonta, az addig keletkezett iratokat és a feljelentés visszavonására vonatkozó nyilatkozatot a bíróságnak vissza kell küldeni.
Nagy Sanyi 2008.06.03. 18:07
Mikorra várható papír, beidézés, stb?Pontosabban mi várható ilyenkor?
Traffic 2008.06.03. 16:42
Az, hogy ittas voltál csak kis mértékben számít. Szonda alkalmazása nem lett volna jogszerű.El lehet mondani, hogy nem kívánod az elkövető megbüntetését, de véleményem szerint te ott a helyszínen joghatályos magánindítványt tettél azzal, hogy kérted a srác megbüntetését... Azaz visszavonni nem lehet.
Nagy Sanyi 2008.06.03. 16:38
Szóval akkor mindenféleképpen beidéznek tanunak. Ott megint el kell mondani mindent.
Kicsit ittas is voltam, de szonda nem került elő. Ez is benne lesz a jegyzőkönyvben?
Traffic 2008.06.03. 16:11
T. Nagy Sanyi!
Feljelentés visszavonása, mint olyan, nem létezik. Magánindítványra büntetendő ügyekben az elkövetőt akkor büntetik meg, ha a sértett fél kifejezetten kívánja az elkövető megbüntetését. Szabálysértési ügyekben lehetőség van a magánindítvány visszavonására, bűncselekmények esetén azonban nincs.A sérelmedre bűncselekményt követtek el (könnyű trsti sértés). Ha a helyszínen úgy nyilatkoztál, hogy kéred az elkövető megbüntetését, akkor a magánindítvány visszavonására nincs lehetőség.Az idézésre köteles vagy megjelenni, ellenkező esetben rendbírsággal sújthatnak vagy akár az elővezetésedet is elrendelhetik. Tanúként fognak kihallgatni, ahol az igazat kell elmondanod.
Főlökött 2008.06.03. 16:10
Btk. 271.§ garázdaság. Hivatalból üldözendő bűncselekmény. Nincs lehetőség a feljelentés visszavonására, a közeg jelentése alapján indul meg az eljárás. Tényállási elemek adottak. Sérülés, megbotránkozás okozása ( tanú révén ) és mindezt közterületen.
Btk 170.§ -a szerinti könnyű testi sértés. Magánindítványos, 30 napon belül a közeg nyilatkoztat, kívánunk-e magánindítvánnyal élni, azaz kérjük-e az elkövető megbüntetését, könnyű testi sértés vonatkosásában is!!!! Itt választhatunk, kérjük-e. Ha nem, akkor egy bcs.-t valósított meg az illető, ha kérjük, kettőt.
Nagy Sanyi 2008.06.03. 15:44
Oké, megpróbálom, csak nem tudom a számukat még, 1 régit találtam meg, ami nem kapcsolható.
_Wasp_ 2008.06.03. 15:32
A fogletöréstől függetlenül még könnyű testi sértésnek fog számítani (ha jól emlékszem a minősítési szempontokra)Inkább a garázdaság a kérdés. Hívd fel a rendőrséget, és tudakold meg, hogy milyen ügyben indítottak nyomozást.
Elfelejteni nem fogják.
Nagy Sanyi 2008.06.03. 15:07
Könnyű testi sértés szerintem, de elülső fogamból letört 1 darab ott a helyszínen, azt is felírták szerintem a rendőrök.
És mennyi időm van kb, hogy visszavonhassam a feljelentést? Kihalgatáskor is visszavonhatom, vagy erre van egy meghatározott idő, míg megtehetem.
Ja és az nem fordulhat elő, hogy végül nem foglalkoznak vele, szóval "elfelejtik"?
_Wasp_ 2008.06.03. 14:35
könnyű testi sértés, tettleges becsületsértés magánvádas, tehát elállhatsz.súlyos testi sértés (vélhetően nem volt), garázdaság (ez inkább) viszont hivatalból üldözendő, visszavonásra nincs lehetőség.
Ki fognak hallgatni, ha beidéznek kötelező megjelenned. (mellesleg állampolgári kutya kötelességed segíteni a bűnüldöző szervek munkáját, akik a közhiedelemmel ellentétben nem csak azért vannak, hogy jól megbírságolják a kint felejtett 30-as táblánál 42-vel autózókat.)
Nagy Sanyi 2008.06.03. 14:05
Remélem jó helyre írtam.Válaszokat várok, előre is köszönöm.V

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
PPT - Értelmező rendelkezések PowerPoint Presentation - ID:3705004
Download Értelmező rendelkezések Download Presentation Értelmező rendelkezések Loading in 2 Seconds... Sponsored Links This presentation is the property of its rightful owner. Share Presentations Email Presentation to Friend Error in Email Address... Email Sent Successfully Embed Code <iframe src="http://www.slideserve.com/embed/3705004" width="600" height="450" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe> Embed Code Copied... Link 1 / 57 Download Presentation
Értelmező rendelkezések PowerPoint PPT Presentation
Értelmező rendelkezések An Image/Link below is provided (as is) to download presentation
2011. évi CLXXV. törvény (hatályos: 2011.12.22) és kapcsolódó jogszabályaiA törvény hatálya a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) alapján létrehozott alapítványokra, egyesületekre, valamint a közhasznú szervezetekre, illetve az egyesülési jog alapján létrejött egyéb szervezetekre terjed ki. Értelmező rendelkezések Civil szervezet: a civil társaság, illetve a Magyarországon nyilvántartásba vett egyesület – a párt kivételével –, valamint az alapítvány. Civil szervezet alatt az e törvény II–VI. és VIII–X. fejezetében a civil társaságot, továbbá a VII–X. fejezetében a kölcsönös biztosító egyesületet és a szakszervezetet nem kell érteni. Költségvetési támogatás: az államháztartás alrendszerei terhére nyújtott pénzbeli vagy nem pénzbeli juttatás, amelyet a támogató nem elsősorban ellenszolgáltatás ellenében, de konkrét program megvalósítása vagy meghatározott időszakban a támogatott szervezet működtetése érdekében nyújt. Közszolgáltatási szerződés: valamely közfeladat – vagy annak egy része – ellátására a szerv nevében történő ellátására kötött írásbeli szerződés. Nem minősül közszolgáltatási szerződésnek azon közszolgáltatással kapcsolatban kötött szerződés, amelynek nyújtása jogszabályban meghatározott feltételeken alapuló engedélyhez van kötve. Feladatfinanszírozást szolgáló költségvetési támogatás: valamely közfeladat államháztartáson kívüli szervezet által történő ellátását, valamint e feladat ellátásához közvetlenül kapcsolódó, arányos működési költségeket finanszírozó költségvetési támogatás. Közhasznú tevékenység: minden olyan tevékenység, amely a létesítő okiratban megjelölt közfeladat teljesítését közvetlenül vagy közvetve szolgálja, ezzel hozzájárulva a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez. Közcélú tevékenység: személyek csoportja által, valamely a csoportnál tágabb közösség érdekében – más, e közösségbe nem tartozó személyek érdekeinek sérelme nélkül – végzett tevékenység. Hatókör: civil szervezet működésének földrajzi kiterjedése, amely lehet: a) helyi: a működés területe a székhely (illetve telephelyek) településére vagy annak egy részére korlátozódik; b) területi: a működés kiterjedése a helyi kiterjedést meghaladja, de nem éri el az országos szint követelményeit; c) országos: a civil szervezet legalább hét megyében tartós tevékenységet végez; d) nemzetközi: a civil szervezet több országban fejti ki tevékenységét. Közvetlen politikai tevékenység Párt érdekében végzett politikai tevékenység, az országgyűlési képviselői választáson történő jelöltállítás, a megyei, fővárosi önkormányzat képviselő-testületébe történő jelöltállítás, az Európai Parlament tagjának történő jelölés, a megyei jogú város képviselő–testületébe történő jelöltállítás, valamint a polgármester jelölése; nem minősül közvetlen politikai tevékenységnek a külön törvényben meghatározott nemzetiségi szervezet által a helyi, illetve nemzetiségi önkormányzati képviselői választáson történő jelöltállítás valamint a polgármester jelölése. Egyesület Az egyesület az egyesülési jog alapján létrehozott szervezet, amelynek különös formáira: a szövetségre, a pártra, a szakszervezetre, továbbá a külön törvény hatálya alá tartozó tevékenységet végző egyesületekre törvény az egyesületre vonatkozó rendelkezésektől eltérő szabályokat állapíthat meg. A különös formában működő egyesület elnevezésének tartalmaznia kell a különös forma megnevezését. Az egyesület szövetség, ha tagjai között legalább két jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet van. Az egyesület alapításához az szükséges, hogy legalább 10 alapító tag az egyesület megalakítását kimondja, az egyesület alapszabályát elfogadja, ügyintéző és képviseleti szerveit megválassza és Magyarországon székhellyel rendelkezik. Civil szervezetek felszámolása A Cstv. 27. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározottak helyett a bíróság a civil szervezet fizetésképtelenségét akkor állapítja meg, ha a civil szervezet szerződésen alapuló nem vitatott vagy elismert tartozását a teljesítési idő lejártát követő hatvan napon belül sem egyenlítette ki vagy nem vitatta, és az ezt követő hitelezői írásbeli fizetési felszólítására sem teljesítette. Fizetésképtelenség nem állapítható meg, ha a civil szervezet nem vitatott vagy elismert tartozását meghaladóan állami vagy önkormányzati szerv felé nem vitatott vagy elismert követelése áll fenn költségvetési támogatási jogviszony keretében. Az egyesület alapszabálya vagy törvény eltérő rendelkezése hiányában a megszűnt egyesületnek a hitelezői igények kielégítése után megmaradt vagyona a civil szervezetek támogatására való felhasználás céljából a Nemzeti Együttműködési Alapot illeti meg. A vagyon felhasználásának módját a Civil Információs Portálon nyilvánosságra kell hozni. A csőd- vagy felszámolási eljárás elrendelésekor a civil szervezet köteles haladéktalanul elkülöníteni az eljárás dologi és személyi ráfordításait fedező összeget. A civil szervezet végelszámolására irányuló kérelmet a végelszámoló által aláírt papír alapú, illetve a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben elektronikus útra kötelezett civil szervezetek esetén elektronikus nyomtatványon kell előterjeszteni. A végelszámolással összefüggő nemperes eljárásokban a civil szervezet székhelye szerinti törvényszék jár el. Törvényességi ellenőrzés A civil szervezet működése felett az ügyészség – az e törvényben, valamint a Ptk.-ban meghatározott eltérésekkel – az ügyészségről szóló törvény rendelkezései szerint törvényességi ellenőrzést gyakorol. A törvényességi ellenőrzés nem terjed ki az olyan ügyekre, amelyekben egyébként bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A bíróságaz ügyész keresete alapján megállapítja az egyesület megszűnését, ha az legalább egy éve nem működik, vagy tagjainak száma a Ptk. 61. § (3) bekezdésében meghatározott legkisebb létszám alá csökken. Az ügyész a civil szervezet szervének törvénysértő határozatának megsemmisítésére a (3) bekezdés a) pontja szerinti keresetlevelet a határozat meghozatalától számított egy éven belül nyújthatja be. Civil szervezetek nyilvántartása (1) A civil szervezetet – a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény rendelkezései szerint eljárva – a törvényszék veszi nyilvántartásba. (2) Ha a civil szervezet elektronikus úton benyújtott, nyilvántartásba vétele iránti kérelméhez külön jogszabály szerinti létesítő okirat minta alapján készült létesítő okiratot csatolnak, a bíróság a kérelmet az érkezését követő tizenöt napon belül elbírálja. (3) A civil szervezet nyilvántartásban szereplő adatai országosan egységes, elektronikus, bárki számára ingyenesen hozzáférhető közhiteles nyilvántartásban elérhetők. Civil Információs Portál A társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter (továbbiakban: miniszter) a civil szervezetekkel kapcsolatos nyilvános, közérdekből nyilvános információk gyűjtése, rendszerezése és közzététele, illetve ezzel összefüggésben a kérelemre történő adatszolgáltatás biztosítása céljából akadálymentes honlapot működtet (továbbiakban: Civil Információs Portál). A közhiteles nyilvántartást működtető szerv biztosítja annak lehetőségét, hogy a közhiteles nyilvántartás adatai közötti keresést a Civil Információs Portálon keresztül is lehessen kezdeményezni, továbbá a keresési eredmény adatait megjeleníteni. A civil szervezet nyilvántartásba bejegyzett adatai – ideértve a törölt adatokat is – nyilvánosak. Az egyesület alakuló ülésének jelenléti íve, valamint az egyesület tagnyilvántartásanem nyilvános. Civil szervezet gazdálkodása A civil szervezet a létesítő okiratban meghatározott cél szerinti tevékenységet (a továbbiakban: alapcél szerinti tevékenység) – közhasznú szervezet esetében, ideértve a közhasznú tevékenységet is – folytathat és – célja megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében – gazdasági-vállalkozási tevékenységet is végezhet, amennyiben ez az alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyezteti. Elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezet: azon szervezet, amelynek éves összes bevétele hatvan százalékát eléri vagy meghaladja a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó éves összes bevétele; Gazdasági-vállalkozási tevékenység: a jövedelem- és vagyonszerzésre irányuló vagy azt eredményező, üzletszerűen végzett gazdasági tevékenység, ide nem értve az adomány (ajándék) elfogadását, továbbá a bevétellel járó, létesítő okiratban meghatározott cél szerinti, valamint a közhasznú tevékenységet. Könyvvezetés, beszámolás Közhasznú jogállású szervezet kizárólag kettős könyvvitelt vezethet. Civil szervezet esetében az üzleti év azonos a naptári évvel. Az üzleti év az év közben alakuló, illetve megszűnő szervezetek esetében a megalakulás, illetve megszűnés évében tér el a naptári évtől. A mérleg fordulónapja – a megszűnést kivéve – december 31. A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. A közhasznúsági mellékletben be kell mutatni a szervezet által végzett közhasznú tevékenységeket, ezen tevékenységek fő célcsoportjait és eredményeit, valamint a közhasznú jogállás megállapításához szükséges adatokat, mutatókat. A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét – kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt – az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta. Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló, valamint közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. A civil szervezet a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja. Közhasznú jogállás Közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett – létesítő okiratában megjelölt közfeladat teljesítésére irányuló – közhasznú tevékenységet végző szervezet, amely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható. Megfelelő erőforrás (alábbiak közül legalább egy teljesül): a) az átlagos éves bevétele meghaladja az egymillió forintot, vagy b) a két év egybeszámított adózott eredménye (tárgyévi eredménye) nem negatív, vagy c) a személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) – a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül – eléri az összes ráfordítás (kiadás) egynegyedét. Megfelelő társadalmi támogatottság, ha az előző két lezárt üzleti éve vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: a) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri az 54. § szerinti bevétel nélkül számított összes bevétel kettő százalékát, vagy b) a közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások elérik az összes ráfordítás felét a két év átlagában, vagy c) közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (két év átlagában) legalább tíz közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvénynek megfelelően. A közhasznú nyilvántartásba vételre irányuló kérelmet előterjesztő szervezetnek két egymást követő lezárt üzleti évben meg kell felelnie az a követelményeknek, amelyet a bíróság a nyilvántartás és a beszámoló adatai alapján állapít meg. Civil szervezettel állami, közigazgatási, költségvetési szerv közszolgáltatási szerződést kizárólag akkor köthet, ha a civil szervezet közhasznú jogállású. Különös szabályok A közhasznú szervezet létesítő okiratának vagy – ennek felhatalmazása alapján – belső szabályzatának rendelkeznie kell a) olyan nyilvántartás vezetéséről, amelyből a döntésre jogosult szerv döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges, személye) megállapítható, b) a döntéseknek az érintettekkel való közlési, illetve nyilvánosságra hozatali módjáról, c) a közhasznú szervezet működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba való betekintés rendjéről, valamint d) a közhasznú szervezet működésének, szolgáltatása igénybevétele módjának, beszámolói közlésének nyilvánosságáról. Ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az ötmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn. A közhasznú szervezet a vezető tisztségviselőt, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját – a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő juttatások kivételével – cél szerinti juttatásban nem részesítheti. A befektetési tevékenységet végző közhasznú szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie. A közhasznú szervezet köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles letétbe helyezni és közzétenni. A közhasznú szervezet hatvan napon belül köteles kérni a közhasznú jogállásának törlését, ha a közhasznúvá minősítés feltételeinek nem felel meg. Központi költségvetési forrás terhére törvény eltérő rendelkezése hiányában civil szervezetnek működési támogatás csak akkor nyújtható, ha a Nemzeti Együttműködési Alap biztosítja a költségvetési támogatás forrását. Azon civil szervezet, amelynek letétbe helyezett beszámolója adatai alapján, a központi költségvetésből származó bevétele – ide nem értve az 54. § szerinti (lásd a következő dián) támogatásokat – eléri vagy meghaladja az éves bevétel felét, jelentős költségvetési támogatásban részesülő szervezetnek minősül. Az 53. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni az államháztartás alrendszereiből folyósított pénzeszköz esetén, ha a) annak rendeltetése az állam vagy valamely közigazgatási szerv felelősségébe tartozó, jogszabályban meghatározott és részletesen szabályozott feladat, vagy a feladat egy részének ellátását célozza, vagy b) annak nyújtása normatív alapon, vagy a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény szerint történt, vagy c) az az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a Kohéziós Alapból részben vagy egészben támogatott tevékenység fedezetét jelenti. A jelentős költségvetési támogatásban részesülő szervezet vezető tisztségviselője köteles vagyonnyilatkozatot tenni a beszámoló letétbe helyezését követő kilencven napon belül, amelynek a Civil Információs Portálon való közzétételéről a miniszter gondoskodik. Civil Információs Centrumok A civil információs centrumok nyilvános pályázat útján kiválasztott civil szervezetek. Közreműködnek a civil szervezetek e törvény szerinti adminisztratív (elektronikus úton teljesítendő) kötelezettségeik teljesítésében. Adatot szolgáltatnak a Civil Információs Portál számára. A civil információs centrumok kötelesek együttműködni egymással és a szakmai hálózatokkal. Nemzeti Együttműködési Alap A Nemzeti Együttműködési Alap a civil önszerveződések működését, a nemzeti összetartozást, valamint a közjó kiteljesedését, illetve a civil szervezetek szakmai tevékenységét támogató – központi költségvetési előirányzat. Az Alap terhére csak visszatérítendő működési támogatás nyújtható azon közhasznú jogállású civil szervezetnek, amely a pályázat megjelenését megelőző utolsó lezárt üzleti évben beszámolóval igazolható éves bevétele eléri vagy meghaladja a miniszter rendeletében meghatározott értéket. A határon túli civil szervezet csak Magyarországon nyilvántartásba vett civil szervezettel együttesen lehet támogatás kedvezményezettje. A kollégiumnak a Tanács által meghatározott támogatási célok alapján, a Tanács elnökének egyetértésével tárgyév február 15-éig döntenie kell a pályázatok kiírásáról (2012-ben március 15). A Tanács elnökének egyetértése vagy a döntés hiányában a pályázat kiírásáról a Tanács a kollégium javaslatának megérkezésétől, vagy a döntés hiányában a határidő eredmény elteltétől számított tizenöt napon belül köteles dönteni. Az Alap rendelkezésére álló tárgyévi támogatási forrás a)hatvan százalékára az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti, a civil szervezetek működését célzó (a,b - civil szervezetek által gyűjtött és elektronikusan bevallott adományok után járó öt százalékos normatív kiegészítés, amelyet a civil szervezet működési költségeinek fedezésére fordít legfeljebb a keret tíz százalékáig, civil szervezet működésének támogatása), b)harminc százalékára egységes elvek alapján meghatározott támogatási döntések útján az (1) bekezdés c)–j) pontja szerinti (c,j - civil szervezeteket érintő évfordulók, fesztiválok, hazai és határon túli rendezvények támogatása, civil érdek-képviseleti tevékenység támogatása), c)tíz százalékára pedig a miniszter által jóváhagyott egyedi támogatási kérelmek alapján az (1) bekezdés b)–j) pontja szerinti költségvetési támogatásokra történhet kötelezettségvállalás (b,j - civil szervezet működésének támogatása, civil érdek-képviseleti tevékenység támogatása). Az Alap rendelkezésére álló tárgyévi támogatási források legalább a)tíz százalékára visszatérítendő támogatásra, b)hetven százalékára vissza nem térítendő támogatásra, az (1) bekezdés szerinti cél megjelölésével nyilvános pályázatot kell kiírni. (4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás magyarországi és határon túli civil szervezet számára együttesen is nyújtható (c - civil szervezeteket érintő évfordulók, fesztiválok, hazai és határon túli rendezvények támogatása). Átmeneti rendelkezések 2012. január 1. napját követően csak olyan civil szervezet kaphat költségvetési támogatást – ide nem értve az 54. § szerinti (27. dia) támogatásokat – aki letétbe helyezte beszámolóját. A törvény hatálybalépése előtt nyilvántartásba vett közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú jogállás esetében a számviteli beszámolót letétbe helyezett szervezet 2014. május 31. napjáig továbbra is igénybe veheti az e törvény hatálybalépése előtt megszerzett, valamint a jogszabályok által számára biztosított kedvezményeket, jogállása közhasznú. Az e törvény hatálybalépése előtt nyilvántartásba vett közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú jogállású szervezet az e törvény szerinti feltételeknek való megfelelése esetén 2014. május 31. napjáig kezdeményezheti az e törvénynek megfelelő közhasznúsági nyilvántartásba vételét. A 2012. január 1. napja előtt indított és folyamatban lévő közhasznúsági nyilvántartásba vétel iránti eljárásokra a 2011. december 31. napján hatályos szabályok irányadóak azzal, hogy kiemelkedően közhasznú jogállás nem állapítható meg, az eljárást úgy kell lefolytatni, hogy annak eredményeként közhasznú jogállás vehető nyilvántartásba. Az e törvény hatálybalépését megelőző két üzleti év számviteli beszámolója és közhasznúsági jelentése letétbe helyezhető. A kezelői feladatokat az NCA megszűnését követően a Wekerle Sándor Alapkezelő látja el. Alapítvány Az alapítvány nyilvántartására, felügyeletére, törvényességi ellenőrzésére, továbbá csőd-, végelszámolási és felszámolási eljárására, megszüntetésére az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni az alapítványokra vonatkozó, ott meghatározott eltérésekkel. Civil Társaság Természetes személyek társaságot nem gazdasági érdekű közös céljaik előmozdítására és közösségi célú tevékenységük összehangolására vagyoni hozzájárulás nélkül is létrehozhatnak (civil társaság). A civil társaságra a polgári jogi társaságra vonatkozó szabályokat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a társaságot a társasági szerződésben ügyvitelre kijelölt tag kivételével bármely tag azonnali hatállyal indokolás nélkül felmondhatja, a tag halála, illetve felmondása esetén a társaság pedig csak akkor szűnik meg, ha ezáltal a tagok száma egy főre csökken. Társasági adó Az adózás előtti eredményt csökkenti: A közhasznú szervezetnek, a közhasznú szervezettel kötött tartós adományozási szerződés keretében, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény szerinti közhasznú tevékenység támogatására, vagy a Magyar Kármentő Alapnak, illetve a Nemzeti Kulturális Alapnak az adóévben visszafizetési kötelezettség nélkül adott támogatás, juttatás, térítés nélkül átadott eszköz könyv szerinti értékének, térítés nélkül nyújtott szolgáltatás bekerülési értékének 1. 20 százaléka közhasznú szervezet, 50 százaléka a Magyar Kármentő Alap és a Nemzeti Kulturális Alap támogatása esetén, 2. további 20 százaléka tartós adományozási szerződés esetén, de együttesen legfeljebb az adózás előtti eredmény összege. 1996. évi CXXVI. törvény A személyi jövedelemadó meghatározott részének adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról E törvény alkalmazásában kedvezményezett: Civil. tv. szerinti egyesület, amelyet a bíróság a magánszemély rendelkező nyilatkozata évének első napja előtt legalább két évvel, és alapítvány, amelyet a bíróság a magánszemély rendelkező nyilatkozata évének első napja előtt legalább két évvel, továbbá közhasznú alapítvány, egyesület és közalapítvány, amelyet a bíróság a rendelkező nyilatkozat évének első napja előtt legalább egy évvel – vagy ez idő letelte előtt közhasznú szervezetként jogerősen nyilvántartásba vett, és az alapszabálya, illetőleg az alapító okirata szerint a rendelkező nyilatkozat(ok) évét megelőző év első napja óta megszakítás nélkül – Civil tv.-ben meghatározott – közhasznú tevékenységgel ténylegesen foglalkozik. Nonprofit gazdasági társaság A nonprofit gazdasági társaság, szociális szövetkezet külön törvényben meghatározottak szerint közhasznú jogállású lehet. A nonprofit gazdasági társaság az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Civil tv.) 32. § (2)–(4) bekezdéstől eltérően a létrejöttét követően is kezdeményezheti közhasznú jogállásának megállapítását – amelyet a cégbíróság a létesítő okiratban tartalmi követelményeinek elbírálását követően – köteles nyilvántartásba venni, ha a)közszolgáltatási szerződést kötött és b) a kérelmező magánokiratban vállalja a Civil tv. szerinti közhasznúsági feltételek teljesítését. 2011. évi CLVI. törvény egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról A jövedelem kiszámításánál nem kell figyelembe venni a következő bevételeket: a magánszemély által fizetett tagdíjra, hozzájárulásra, felajánlásra tekintettel a vállalkozási tevékenységet nem folytató egyesület, köztestület által a magánszemély részére nyújtott szolgáltatást, amennyiben azt a társadalmi szervezet, a köztestület az alapszabálya alapján, a cél szerinti tevékenységével összefüggésben, a rendeltetésszerű joggyakorlás keretében nyújtja. Az Szja tv. 70. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (2a) bekezdéssel egészül ki: „(2) Egyes meghatározott juttatásnak minősül az adóévben reprezentáció és üzleti ajándékok juttatása alapján meghatározott jövedelem azzal, hogy a jövedelem meghatározásánál figyelmen kívül kell hagyni az e törvény előírásai szerint adómentes juttatásokat. (2a) Ha a kifizető egyesület, köztestület, egyházi jogi személy, alapítvány (ideértve a közalapítványt is), a (2) bekezdéstől eltérően mentes az adó alól az adóévben reprezentáció és a minimálbér 25 százalékának megfelelő egyedi értéket meg nem haladó üzleti ajándékok juttatása alapján meghatározott jövedelem azon része, amely a közhasznú, illetve cél szerinti tevékenysége érdekében felmerült, az adóévre vonatkozó beszámolóban kimutatott összes ráfordítás 10 százalékát, de legfeljebb az adóévre elszámolt éves összes bevétele 10 százalékát nem haladja meg. Adómentes valamennyi helyi adó alól – a (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az egyesület, az alapítvány, a közszolgáltató szervezet, a köztestület, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár és – kizárólag a helyi iparűzési adó vonatkozásában – a közhasznú szervezetnek minősülő nonprofit gazdasági társaság. A (2) bekezdés szerinti mentesség abban az adóévben illeti meg az adóalanyt, amelyet megelőző adóévben folytatott vállalkozási tevékenységéből származó jövedelme (nyeresége) után sem bel-, sem külföldön adófizetési kötelezettsége nem keletkezett. Az építmény- és telekadóban a (2) bekezdés szerinti mentesség – az ott felsorolt adóalanyok számára – csak az alapító okiratban, alapszabályban meghatározott alaptevékenység kifejtésére szolgáló épület és telek után jár. A feltételek meglétéről az adóalany írásban köteles nyilatkozni az adóhatóságnak. 2011. évi CLXXXI. törvénya civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban a bíróság az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) által működtetett, a bíróságok, valamint a felek és az eljárásban részt vevő egyéb személyek részére rendelkezésre álló, az interneten elérhető országosan egységes számítástechnikai rendszere (a továbbiakban: informatikai rendszer) használatával, gépi adatfeldolgozással jár el. A bíróság tartja nyilván - az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Ectv.) alapján létrehozott egyesületet, - a Ptk. alapján alapított alapítványt és közalapítványt. A beadványokat egy példányban – ha jogszabály a beadványra űrlapot rendszeresít – űrlapon kell benyújtani. A beadványokat elektronikus úton történő eljárás esetén kizárólag űrlapon lehet benyújtani. Elektronikus úton történő eljárás esetén a beadványt a)minősített elektronikus aláírással kell ellátni vagy b) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályai szerinti biztonságos kézbesítési szolgáltatás igénybe vételével kell benyújtani. (3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a beadványt az informatikai rendszer által biztosított felületen úgy lehet benyújtani, hogy a beadvány adatait annak benyújtója minősített elektronikus aláírással látja el (jogi képviselő, egyszerűsített bejegyzési, változás bejelentési kérelem). (4) Az elektronikus úton benyújtott beadványokhoz – jogszabályban meghatározott módon – csatolható melléklet. A közhasznú szervezetté minősítés iránti kérelmet kizárólag elektronikus úton lehet előterjeszteni, s az eljárásban a kérelmező a beadványokat kizárólag elektronikus úton terjesztheti elő. A közhasznú szervezet a beadványokat kizárólag elektronikus úton terjesztheti elő. Az elektronikus eljárásra kötelezett kérelmező az Ectv.-ben meghatározott beszámolót és mellékletét (a továbbiakban együtt: beszámoló) elektronikus úton küldi meg az OBH részére. A bíróság – jogszabályban meghatározott módon – rögzíti az informatikai rendszerben a) a papír alapú űrlap e törvényben és külön jogszabályban meghatározott adatait, b) a papír alapú űrlapot, c) a papír alapú űrlaphoz csatolt mellékleteteket és d) az elektronikus beadványt és mellékleteit. A papír alapú iratok elektronizálására a bíróságnak öt munkanap áll rendelkezésére. Az iratok elektronizálásához szükséges időt – legfeljebb azonban öt munkanapot – az ügyintézési határidő számítása szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás Ha az egyesület vagy az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez (változásbejegyzési kérelemhez) a jogszabályban meghatározott mintaokirat alapján készült létesítő okiratot csatolnak, a nyilvántartásba vételi kérelemhez csatolt nyomtatványon ezt a körülményt fel kell tüntetni. A kérelemhez kizárólag a jogszabályban meghatározott mintaokirat szerinti mellékleteket lehet csatolni. Ha a mintaokirat kiegészítésére vagy bármely rendelkezésének elhagyására kerül sor – ideértve azt az esetet is, ha elhagyásra kerül a mintaokirat jellegre történő utalás – a bíróság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. A nyilvántartásba vételi kérelem elbírálásáról a bíróság a kérelem érkezését követő tizenöt napon belül határoz. A bíróság e határidőn belül intézkedik a nyilvántartásba vételt elrendelő, illetőleg a nyilvántartásba vételi kérelmet elutasító végzés kérelmező és ügyész részére történő kézbesítése iránt. A bíróság az egyszerűsített nyilvántartásba vétel iránti kérelmet akkor is elutasítja, ha hiánypótlási felhívás kibocsátásának vagy áttételnek lenne helye. Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy a) az e törvényben szabályozott eljárásokban alkalmazandó papír alapú űrlapokat, azok tartalmi és formai kellékeit, az űrlapokhoz csatolható mellékleteket, az elektronikus űrlapok adatait, valamint az űrlapok közzétételének módját, b) az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás esetében a kérelemhez csatolandó létesítő okirat minta adatait és az ahhoz csatolandó mellékletek adatait, valamint az űrlapok közzétételének módját, c) az e törvényben szabályozott eljárásokban érvényesülő ügyviteli szabályokat, d) az informatikai rendszer szervezeti-szervezési és módszertani követelményeit, e)az elektronikus aláírással ellátott beadványok bíróság részére való megküldésének módját és egyéb eljárási szabályokat, f) a nyilvántartási szám képzésének módját, g) a szervezet célja szerinti besorolását, h) az e törvényben szabályozott eljárásokban érvényesülő iratkezelési szabályokat rendeletben állapítsa meg. 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendeleta civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről A civil szervezet működéséről folyamatosan, de évente legalább egy alkalommal tájékoztatja a nyilvánosságot. A civil szervezet az általa használt tájékoztatási eszközökön keresztül – így különösen honlapján, hírlevélben – ad tájékoztatást működéséről és az adományok felhasználásáról. E tájékoztatás a közhiteles nyilvántartások számára benyújtandó beszámolón túl további ismertetést nyújt. A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően készíti el. A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek. A civil szervezet gazdálkodása során alapcél szerinti bevétele különösen: a) a tagdíj b) az alapítótól kapott befizetés, valamint az alapító által az alapítvány rendelkezésére bocsátott vagyon, c) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összege, d) a közszolgáltatási szerződés alapján végzett tevékenység ellenértéke, e) az adomány. (2) Az alapcél szerinti tevékenység része a közhasznú tevékenység. (3) A civil szervezet gazdasági-vállalkozási bevételének minősül különösen a befektetési tevékenységből származó bevétel. (4) Civil szervezetnek hitel, visszatérítendő támogatás csak úgy nyújtható, ha a visszatérítési kötelezettség nem haladja meg a civil szervezet rendelkezésre álló vagyonát. (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni (108000, 93000 – 675, 580). E rendelet alkalmazásában nem minősül adománynak: a) a közérdekű önkéntes tevékenység keretében végzett munka, b) a köznevelésről szóló törvény alapján végzett közösségi szolgálat, c) az egészségügyről szóló törvény alapján adományozott szerv, szövet. Adomány juttatása esetén nem minősül ellenszolgáltatásnak a juttatáskor az adományozott által adott dolog vagy szolgáltatás, melynek értéke nem haladja meg a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 70. § (2a) bekezdésében meghatározott mértéket (minimálbér 25%, bevétel 10%), ha a kifizető egyesület, köztestület, egyházi jogi személy, alapítvány (ideértve a közalapítványt is), mentes az adó alól az adóévben reprezentáció és a minimálbér 25 százalékának megfelelő egyedi értéket meg nem haladó üzleti ajándékok juttatása alapján meghatározott jövedelem azon része, amely a közhasznú, illetve cél szerinti tevékenysége érdekében felmerült, az adóévre vonatkozó beszámolóban kimutatott összes ráfordítás 10 százalékát, de legfeljebb az adóévre elszámolt éves összes bevétele 10 százalékát nem haladja meg). Közhasznúsági melléklet A civil szervezet az Ectv. 28. §-ában meghatározott beszámolójához kapcsolódó közhasznúsági mellékletet az e rendelet 1. mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon kell elkészíteni. A formanyomtatványt a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter elektronikusan letölthető formában közzéteszi (2012. március 31 napjáig). A közhasznúsági mellékletnek összhangban kell állnia a számviteli beszámoló adataival. Könyvelési teendőket határozza meg: A Kormány 224/2000. (XII. 19.) rendelete (A számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól), 342/2011. (XII. 29.) Korm. Rendelet (A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról). Bizonytalanságok Új, hasznos elemek: a gazdálkodás szabályozása, végelszámolás. Visszalépés, hogy a támogatások odaítélésénél egyértelmű a kormányzati dominancia. Egyesülési jog ügye átkerült a közjogból a magánjogba. Nem egyértelmű a közhasznúság és a közfeladat definíciója, a közhasznúsági státusz előnyei. Közszolgálatiságot és közhasznúságot keveri a törvény. Közhasznúságnál a „közvetlenül vagy közvetve” értelmezés. Törvényalkotó kezdeti szándéka, hogy egyszerűen, egy törvényben szerepeljen minden, nyilvánvalóan nem teljesült. Nem közhasznú szervezeteknek is közhasznúsági mellékletet kell készíteni, mert a nem közhasznú szervezetek is közhasznú/célú tevékenységet végeznek. Ha egy szervezet nem kívánja kérni a státuszt, akkor üres mellékletet nyújt be, bírósági értelmezése milyen lesz? Az 1%-ot gyűjtő szervezetek egyáltalán jogosultak-e idén az 1%-ra? Társasági adókedvezmény – csak tartós vagy egyszeri adomány esetén is érvényes? A jogalkotói szándék az volt, hogy 20% kedvezmény egyszeri adományra és még 20% tartósra, de a fogalmazás nem egyértelmű. Az átmeneti szabályok között (75. §) szerepel, hogy a 2012. évről szóló jelentést kell az új szabályok szerint benyújtani, viszont ez évtől már az új szerint kell könyvelni. Ami kimaradt Korszerű alapítványi formák bevezetése (közösségi,szolgáltató alapítvány.) A kisebb szervezetek számára régóta szorgalmazott számviteli, könyvvezetési és adminisztrációs egyszerűsítések. A közfeladat-ellátásban történő civil részvételhez szükséges állami és önkormányzati eljárási kötelezettségek meghatározása. A civil részvétel EU-s elvének megfelelő egyeztetési, konzultációs, vélemény-nyilvánítási és döntéshozatalban történő civil részvételi formák, eljárások alkalmazása. Helyi önkormányzati civil alapok, civil referensek, kerekasztalok, tanácsok létesítésének és működésének támogatása. Köszönöm a figyelmet! Bárdos Ferenc Életfa Környezetvédő Szövetség Eger, Bajcsy Zs. u. 9. sz. Portál: www.eletfa.org.hu E-mail: eletfa.eck.hu Related Presentations

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság