text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:C:2017:998
2017. december 20.(*)
„Fellebbezés – Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – Az információs technológiák terén program‑ és projektkezeléssel, valamint műszaki tanácsadással kapcsolatos külső szolgáltatások nyújtása – Rangsorolási eljárás – Az odaítélési szempontokon belüli alszempontok súlyozása – Az esélyegyenlőség és az átláthatóság elve – Nyilvánvaló értékelési hibák – Indokolási hiányosságok – Esély elvesztése – Az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége – Kártérítési kérelem”
A C‑677/15. P. sz. ügyben,
az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviseli: N. Bambara, meghatalmazotti minőségben, segítői: P. Wytinck és B. Hoorelbeke avocats)
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2015. december 16‑án benyújtott fellebbezése tárgyában,
a European Dynamics Luxemburg SA (székhelye: Luxembourg),
az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (székhelye: Athén [Görögország]),
a European Dynamics Belgium SA (székhelye: Brüsszel [Belgium])
(képviselik őket: M. Sfyri, C.‑N. Dede és D. Papadopoulou dikigoroi)
felperesek az elsőfokú eljárásban,
tagjai: T. von Danwitz tanácselnök, C. Vajda, Juhász E. (előadó), K. Jürimäe és C. Lycourgos bírák,
főtanácsnok: H. Saugmandsgaard Øe,
a főtanácsnok indítványának a 2017. május 11‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Fellebbezésével az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) az Európai Unió Törvényszékének 2015. október 7‑i European Dynamics Luxembourg és társai kontra OHIM ítéletének (T‑299/11, a továbbiakban: megtámadott ítélet, EU:T:2015:757) hatályon kívül helyezését kéri, amely ítéletben a Törvényszék:
– „az információs technológiák terén program‑ és projektkezeléssel, valamint műszaki tanácsadással kapcsolatos külső szolgáltatások nyújtása” című, AO/021/10. számú nyílt közbeszerzési eljárás (a továbbiakban: szóban forgó közbeszerzési eljárás) keretében az EUIPO által elfogadott és a European Dynamics Luxembourg SA‑val a 2011. március 28‑i levélben közölt, az ennek ajánlatát a keretszerződés odaítélése céljából a rangsorolási mechanizmus alapján a harmadik helyre rangsoroló, valamint az egyrészről a Unisys SLU és a Charles Oakes & Co. Sàrl konzorcium, másrészről pedig az ETIQ Consortium ajánlatát az első, illetve a második helyre rangsoroló határozatot (a továbbiakban: vitatott határozat) megsemmisítette.
– a keretszerződésnek a rangsorolás szerinti első szerződő félként történő odaítélésével kapcsolatos esély elvesztése címén az Európai Uniót a European Dynamics Luxembourg által elszenvedett kár megtérítésére kötelezte.
2 A 2006. december 13‑i 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL 2006. L 390., 1. o.; helyesbítés: HL 2008. L 48., 88. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25‑i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 2002. L 248., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.; helyesbítés: HL 2007. L 99., 18. o.; a továbbiakban: költségvetési rendelet) állapítja meg a teljes költségvetési ágazatra – így például a közbeszerzési szerződések odaítélésére – irányadó alapvető szabályokat.
3 A költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerint az ajánlatkérő tájékoztatja a határozat indokairól azon részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akiknek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát elutasították, és a nyertes ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről azon ajánlattevőket, akiknek az ajánlata elfogadható, és akik ezt írásban kérik. Ugyanezen bekezdés második albekezdése azonban úgy rendelkezik, hogy egyes részleteket nem szükséges közölni, amennyiben e közlés akadályozná a jog alkalmazását, közérdeket sértene, illetve sértené köz‑ vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy torzítaná a vállalkozások közötti tisztességes versenyt.
4 A 2007. április 23‑i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL 2007. L 111., 13. o.) módosított, az 1605/2002 rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23‑i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL 2002. L 357., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 145. o.; helyesbítés: HL 2005. L 345., 35. o.) 149. cikke pontosítja az ajánlatkérőnek a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése alapján fennálló, a részvételre jelentkezők és ajánlattevők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségeit.
5 A 2015. december 16‑i (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2015, L 341, 21. o.; helyesbítések: HL 2016. L 71., 322. o.; HL 2016. L 110., 4. o.; HL 2016. L 267., 1. o.; HL 2017. L 142., 104. o.) módosított, az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26‑i 207/2009/EK rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.; helyesbítés: HL 2017. L 142., 104. o.) (a továbbiakban: 207/2009 rendelet) 115. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően az EUIPO az Unió ügynöksége és jogi személyiséggel rendelkezik. Az EUIPO a tagállamok mindegyikében a tagállami jogszabályok szerint a jogi személyek esetében lehetséges legszélesebb körű jogképességgel rendelkezik; így különösen ingó és ingatlanvagyont szerezhet, azzal rendelkezhet, pert indíthat és perelhető.
6 A 207/2009 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint a szerződésen kívüli felelősség esetében – a tagállami jogszabályok közös alapelveivel összhangban – az EUIPO téríti meg a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott károkat. Az ilyen károk megtérítésére vonatkozó jogviták eldöntésére az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.
A jogvita tényállása, a Törvényszék előtti eljárás és a megtámadott ítélet
7 A jogvita előzményeit a megtámadott ítélet 1–28. pontja ismerteti.
8 E tények alapján a European Dynamics Luxembourg, az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE és a European Dynamics Belgium SA (a továbbiakban együttesen: European Dynamics Luxembourg és társai) 2011. június 6‑án a vitatott határozat megsemmisítése iránt keresetet indított a Törvényszék előtt. Azt követően, hogy a tárgyalás során egyik kereseti kérelmüktől elálltak, az utóbbiak az alábbiakat kérték:
– a vitatott határozat megsemmisítését, amennyiben az a European Dynamics Luxembourg ajánlatát a rangsorolási mechanizmus alapján a harmadik helyre sorolja;
– az EUIPO valamennyi kapcsolódó határozatának megsemmisítését, köztük azokét is, amelyek a szóban forgó szerződést a rangsorolási mechanizmus alapján az első és a második helyre rangsorolt ajánlattevőknek ítélik oda;
– az EUIPO kötelezését az esély elvesztése miatt, valamint jóhírnevük és hitelességük megsértése következtében általuk elszenvedett kár megtérítésére 650 000 euró összegben;
– az EUIPO‑nak a költségek viselésére való kötelezését.
9 Megsemmisítés iránti kérelmük alátámasztása érdekében a European Dynamics Luxembourg és társai három jogalapra hivatkoztak. Első jogalapjukban azt kifogásolták, hogy az EUIPO megsértette a 478/2007 rendelettel módosított költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdésének első albekezdését és a 2342/2002 rendelet 149. cikkét, valamint az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettséget annak megtagadásával, hogy az odaítélésről szóló határozat alátámasztására elégséges magyarázattal vagy indokolással szolgáljon számukra. A második jogalapot „a dokumentáció megsértésére” alapították, amennyiben az EUIPO a rovásukra a dokumentációban nem szereplő, új odaítélési szempontokat fogadott el, valamint az odaítélési alszempontokhoz a dokumentációban nem szereplő, új súlyozást rendelt. A European Dynamics Luxembourg és társai harmadik jogalapjukban azt rótták fel az EUIPO‑nak, hogy több nyilvánvaló értékelési hibát vétett.
10 A Törvényszék sorrendben a megsemmisítés iránti kereset alátámasztása érdekében felhozott második, harmadik, majd első jogalapot vizsgálta meg.
11 Először is a Törvényszék a második jogalap vizsgálata keretében a megtámadott ítélet 48. pontjában megállapította, hogy az EUIPO által a European Dynamics Luxembourg és társai ajánlatával kapcsolatban tett azon negatív megjegyzés, amely szerint az első odaítélési szempont alapján jobb értékelést elért ajánlatok „a projekt sikeréhez leginkább alapvető két feladatként a változáskezelést és a kommunikációt határozták meg”, azt mutatja, hogy az EUIPO az első odaítélési szemponton belül súlyozta a különböző alszempontokat. Az ítélet 53. pontjában a Törvényszék kimondta, hogy az EUIPO – mivel ilyen súlyozást sem a dokumentációban nem írt elő, sem pedig az ajánlattevőkkel előzetesen nem közölt – a European Dynamics Luxembourg és társai rovására megsértette az esélyegyenlőség és az átláthatóság elvét. Ennélfogva a Törvényszék a hivatkozott ítélet 55. pontjában részben helyt adott a második jogalapnak.
12 Ezt követően a harmadik jogalap vizsgálatának keretében a Törvényszék megállapította, hogy az EUIPO által a European Dynamics Luxembourg ajánlatának értékelésére vonatkozóan tett bizonyos negatív megjegyzések az első és második odaítélési szempont tekintetében nyilvánvaló értékelési hibát tartalmaznak. Egyrészről a megtámadott ítélet 91. pontjában megállapította, hogy mivel az említett pontban szereplő negatív megjegyzés sérti az esélyegyenlőség és az átláthatóság elvét, maga az említett ítélet is szükségképpen nyilvánvaló értékelési hibát tartalmaz. Másrészről ezen ítélet 102. pontjában a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a negatív megjegyzés, amely szerint az ajánlat nem hozott fel a „leszállítandó termékre [vonatkozó] példá[t]”, szintén nyilvánvaló értékelési hibából származik, hiszen azt a dokumentációban semmi nem támasztja alá. Következésképpen a harmadik jogalapnak az ugyanezen negatív megjegyzéseket kifogásoló részében helyt adott, ezt meghaladóan pedig elutasította azt.
13 Ezenkívül a Törvényszék – továbbra is a harmadik jogalap vizsgálata keretében – a hivatkozott ítélet 86., 89. és 95. pontjában azt állapította meg, hogy az EUIPO által az első odaítélési szempont tekintetében a European Dynamics Luxembourg ajánlatának értékelésével kapcsolatban tett egyéb megjegyzései olyan mértékben nélkülözték a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti megfelelő indokolást, hogy e megjegyzésekkel kapcsolatban a Törvényszéknek nem állt módjában nyilvánvaló értékelési hibát megállapítani.
14 Végül az első jogalap vizsgálatát követően – a megtámadott ítélet 134. pontjában kifejtett, a harmadik jogalap vizsgálata során nem megfelelően indokoltnak tartott értékelésekre hivatkozással – a Törvényszék ezen ítélet 135. pontjában kimondta, hogy a vitatott határozat több indokolási hiányosságban is szenved.
15 E feltételek mellett a Törvényszék a megtámadott ítélet 136. pontjában megállapította, hogy a vitatott határozatot teljes egészében meg kell semmisíteni.
16 A hivatkozott ítélet 137. pontjából kitűnően a European Dynamics Luxembourg és társai kártérítési kérelmükben egyrészt a szerződés első helyre rangsorolt nyertes ajánlattevőként történő megkötésével kapcsolatos esély elvesztéséből származó kár, másrészt a jóhírnevük és hitelességük sérelme okán elszenvedett nem vagyoni kár megtérítését kérték.
17 A Törvényszék megállapította az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához az EUMSZ 340. cikk második bekezdése értelmében szükséges feltételek együttes fennállását, tekintettel arra, hogy az általa megállapított érdemi jogsértések érinthették a European Dynamics Luxembourg azon esélyét, hogy ajánlatát a rangsorolási mechanizmusban az első vagy a második helyre rangsorolják.
18 Nem tartotta azonban szükségesnek a European Dynamics Luxembourg és társai jóhírnevét és hitelességét érintő sérelem fennállásának vizsgálatát, tekintettel arra, hogy – főszabály szerint – az odaítélésről szóló határozat megsemmisítése elegendő az ilyen sérelem által okozott kár orvoslására. Következésképpen részben helyt adott a kártérítési kérelemnek, és felhívta a feleket, hogy jussanak egyezségre a fizetendő kártérítés összegéről.
A Bíróság előtti eljárás és a felek kérelmei
19 Fellebbezésében az EUIPO azt kéri, hogy a Bíróság:
– elsődlegesen helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és utasítsa el a vitatott határozat megsemmisítése iránt, valamint a kártérítés iránt első fokon benyújtott kérelmeket;
– másodlagosan helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;
– harmadlagosan az Uniót a European Dynamics Luxembourg és társai által elszenvedett kár megtérítésére kötelező rész tekintetében helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, valamint
– a European Dynamics Luxembourgot és társait kötelezze az eljárás során felmerült költségek viselésére.
20 A European Dynamics Luxembourg és társai azt kérik, hogy a Bíróság:
– utasítsa el a fellebbezést; és
– az EUIPO‑t kötelezze az első‑ és másodfokú eljárás költségeinek viselésére.
A fellebbezésről
21 Fellebbezésének alátámasztása érdekében az EUIPO négy jogalapra hivatkozik, amelyek közül az elsőt az esélyegyenlőség és átláthatóság elvének alkalmazása során elkövetett téves jogalkalmazásra, valamint az indokolás hiányára, a másodikat a Törvényszék által a vitatott határozat nyilvánvaló értékelési hibák miatt történő megsemmisítése során elkövetett téves jogalkalmazásra, a harmadikat a költségvetési rendelet 100. cikkének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdésének megsértésére, a negyediket pedig téves jogalkalmazásra és az indokolás hiányára alapította, amennyiben a megtámadott ítélet helyt adott a European Dynamics Luxembourg és társai által benyújtott kártérítési kérelemnek.
Az első jogalapról
22 Az EUIPO azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt állapította meg, hogy az első odaítélési szempontra vonatkozó, új súlyozási tényezők állítólagos bevezetése az esélyegyenlőség és átláthatóság elvének megsértéséhez vezetett. Arra hivatkozik, hogy a Törvényszék tévesen mondta ki, hogy a vitatott határozat sérti ezen elveket, mivel a European Dynamics Luxembourg ajánlatának az első odaítélési szempont szerinti értékelése a dokumentációban nem ismertetett és az ajánlattevőkkel nem közölt, az első szemponton belüli alszempontokat súlyozó tényezők alapján történt. Az EUIPO szerint a megtámadott ítélet 53. pontjában kifejtett értékelés, amely „automatikus okozati összefüggést” állapít meg e súlyozási tényezők bevezetése és a hivatkozott elvek megsértése között, a Bíróság ítélkezési gyakorlatának téves értelmezésén alapul, ráadásul nem megfelelően indokolt. Az EUIPO e tekintetben különösen a 2005. november 24‑i ATI EAC e Viaggi di Maio és társai ítéletre (C‑331/04, EU:C:2005:718) hivatkozik.
23 A European Dynamics Luxembourg és társai szerint, mivel az EUIPO nem állította a Törvényszék előtt, hogy a dokumentációban nem szereplő súlyozási tényezők nem befolyásolták az ajánlatok elkészítését, az azt kifogásoló érv, hogy a Törvényszék nem vizsgálta meg, hogy e tényezők bevezetése megváltoztatta‑e a European Dynamics Luxembourg és társai jogait, amelyet első ízben a jelen fellebbezés keretében hoztak fel, új érvnek minősül, és ezért elfogadhatatlan.
24 Mindenesetre e jogalap megalapozatlan. A European Dynamics Luxembourg és társai lényegében azt állítják, hogy a Törvényszék igazodott az EUIPO által hivatkozott ítélkezési gyakorlathoz, amennyiben, még ha azt nem is idézte, megállapította, hogy az említett súlyozási tényezők előzetes tájékoztatás nélküli bevezetése kárt okozott számukra.
25 Végül a European Dynamics Luxembourg és társai úgy vélik, hogy a megtámadott ítéletet a jogilag megkövetelt módon megindokolták, mivel a Törvényszék nem volt abban a helyzetben, hogy teljes vizsgálatot végezzen, éppen azért, mert az EUIPO bizonytalan értelmű megjegyzéseket tett, és a vitatott határozat nem tartalmaz valószerű érveket és következetes gondolatmenetet.
26 Elsőként a European Dynamics Luxembourg és társai által felhozott elfogadhatatlansági kifogást el kell utasítani.
27 Az EUIPO ugyanis jogosult olyan jogalapokat tartalmazó fellebbezést benyújtani, amelyek magából a megtámadott ítéletből származnak, és amelyek annak megalapozottságát kifogásolják.
28 Márpedig ezekkel az érvekkel, amelyeknek az elfogadhatatlanságát a European Dynamics Luxembourg és társai állítják, az EUIPO a Törvényszék által elfogadott megoldás jogi megalapozottságát kifogásolja (lásd ebben az értelemben: 2007. november 29‑i Stadtwerke Schwäbisch Hall és társai kontra Bizottság ítélet, C‑176/06 P, nem tették közzé, EU:C:2007:730, 17. pont).
29 Az első jogalapnak a Törvényszék általi érdemi vizsgálatát illetően az EUIPO lényegében azt rója fel a Törvényszéknek, hogy tévesen alkalmazta a Bíróságnak a megtámadott ítélet 48. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlatát, és tévesen mondta ki az említett ítélet 53. pontjában, hogy az EUIPO jogellenesen vezetett be súlyozási tényezőket az első odaítélési szemponton belüli alszempontok vonatkozásában.
30 Meg kell állapítani, hogy e tekintetben a megtámadott ítélet téves jogalkalmazást valósít meg.
31 Kétségtelen, hogy az egyenlő bánásmód és az odaítélési eljárások átláthatóságának elve az ajánlatkérők számára azt a kötelezettséget hordozza magában, hogy az eljárás során mindvégig ugyanúgy kell értelmezniük az odaítélési szempontokat (2001. október 18‑i SIAC Construction ítélet, C‑19/00, EU:C:2001:553, 43. pont; 2010. november 18‑i Bizottság kontra Írország ítélet, C‑226/09, EU:C:2010:697, 59. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
32 Az ajánlatkérő tehát nem alkalmazhat a bírálati részszempontokra vonatkozó olyan súlyozási szabályokat vagy alszempontokat, amelyeket nem ismertetett előzetesen az ajánlattevőkkel (2008. január 24‑i Lianakis és társai ítélet, C‑532/06, EU:C:2008:40, 38. pont).
33 Mindazonáltal lehetséges, hogy valamely ajánlatkérő szerv az ajánlattételi határidő lejárta után is meghatározzon a – lényegében a korábban az ajánlattévők tudomására hozott szempontoknak megfelelő – alszempontokra vonatkozó súlyozási tényezőket. Ezen utólagos meghatározáshoz azonban három feltétel teljesülése szükséges, vagyis az említett utólagos meghatározás először is nem módosíthatja a szerződés odaítélésének az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben meghatározott szempontjait, másodszor nem tartalmazhat olyan elemeket, amelyek ismerete az ajánlat elkészítésének időpontjában befolyásolhatta volna annak elkészítését, és harmadszor nem fogadható el olyan szempontok figyelembevételével, amelyek hátrányosan megkülönböztethetik az ajánlattevők bármelyikét (lásd ebben az értelemben: 2005. november 24‑i ATI EAC e Viaggi di Maio és társai ítélet, C‑331/04, EU:C:2005:718, 32. pont; 2011. július 21‑i Evropaïki Dynamiki kontra EMSA ítélet, C‑252/10 P, nem tették közzé, EU:C:2011:512, 32. és 33. pont; 2016. július 14‑i TNS Dimarso ítélet, C‑6/15, EU:C:2016:555, 26. pont).
34 A jelen ügyben a vitatott megállapítások az egyik odaítélési szemponton belüli alszempontokra vonatkozó olyan súlyozási tényező bevezetésére vonatkoztak, amely a dokumentációban nem szerepelt, és amelyet az ajánlattevőkkel sem közöltek előzetesen, amit az EUIPO nem vitat. A fentiekre tekintettel tehát a Törvényszék nem állapíthatta meg érvényesen az esélyegyenlőség és az átláthatóság elvének megsértését annak előzetes vizsgálata nélkül, hogy a fenti három feltétel megsértését felhozták‑e és bizonyították‑e előtte.
35 Mivel a Törvényszék, azt megelőzően, hogy az első fokon előterjesztett kereset második jogalapjának második kifogását megalapozottnak nyilvánította, elmulasztotta megvizsgálni, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatából eredő fenti három feltétel a jelen ügyben együttesen teljesül‑e, a fellebbezés első jogalapjának helyt kell adni, anélkül hogy meg kellene vizsgálni az EUIPO azon érvét, hogy a Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettségét, amikor megállapította, hogy az esélyegyenlőség és az átláthatóság elvének megsértése a szóban forgó alszempontok súlyozási tényezőinek bevezetéséből következett.
36 Mivel a megtámadott ítélet 53. pontjában szereplő indok téves jogalkalmazást valósít meg, rá kell mutatni, hogy ennek következményeként, ahogyan azt a főtanácsnok az indítványának 49. pontjában említette, a megtámadott ítélet egy másik téves jogalkalmazást is megvalósít azzal, hogy a Törvényszék, amikor az első fokon előterjesztett kereset harmadik jogalapja első része kilencedik kifogásának helyt adott, a szóban forgó első odaítélési szempont vonatkozásában nyilvánvaló értékelési hibát állapított meg. Ha ugyanis nem lehet ezen indokra támaszkodni, az említett ítélet 91. és 96. pontjának hiányzik az indokolása. Márpedig az indokolás ilyen elégtelensége olyan imperatív jogalapot képez, amelyet hivatalból figyelembe kell venni (lásd ebben az értelemben: 2013. április 11‑i Mindo kontra Bizottság ítélet, C‑652/11 P, EU:C:2013:229, 30. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A második jogalapról és a harmadik jogalap második részéről
37 Az EUIPO második jogalapját és harmadik jogalapjának második részét együttesen indokolt vizsgálni.
38 Második jogalapjával az EUIPO arra hivatkozik, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott ítélet 121. pontjával összefüggésben értelmezett 136. pontjában úgy határozott, hogy az említett ítélet 91., 95., 96. és 97–103. pontjában általa megállapított állítólagos nyilvánvaló értékelési hibák igazolják a vitatott határozat megsemmisítését. Arra hivatkozik, hogy a Törvényszék saját ítélkezési gyakorlatából következik, hogy a felperesnek kell bizonyítania, hogy valamely nyilvánvaló értékelési hiba befolyással volt‑e az odaítélési eljárás végeredményére, amit tehát a Törvényszéknek meg kellett volna vizsgálnia. Az EUIPO azt állítja, hogy noha ezen ítélkezési gyakorlat az indokolási hiányossággal kapcsolatos, a nyilvánvaló értékelési hibákra is alkalmazandó.
39 A Törvényszéknek tehát meg kellett volna vizsgálnia, hogy a European Dynamics Luxembourg ajánlatának értékelése során az első és a második odaítélési szempontot érintő nyilvánvaló értékelési hibák jelentős mértékben módosították‑e a szóban forgó közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárás eredményét, hogy ennélfogva meg kell‑e semmisíteni a vitatott határozatot. Mindazonáltal az EUIPO szerint a Törvényszék elmulasztotta megvizsgálni, hogy ilyen értékelési hibák hiányában az említett ajánlatot a rangsorolási mechanizmusban első vagy második helyre lehetett volna‑e besorolni. Ily módon annak megállapításával, hogy az állítólagos értékelési hibák elegendő okot szolgáltattak a vitatott határozat megsemmisítésére, a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot.
40 A második odaítélési szemponttal kapcsolatos, a megtámadott ítélet 103. pontjában megállapított nyilvánvaló értékelési hibát illetően az EUIPO lényegében azt rója fel a Törvényszéknek, hogy nem vizsgálta meg, hogy e hiba befolyásolta‑e a vitatott határozat eredményét, annak vizsgálata során, hogy a nem jogellenes odaítélési szempontok értékelése önmagában elegendő‑e a European Dynamics Luxembourg ajánlata besorolásának igazolásához.
41 A harmadik jogalapja második részében az EUIPO lényegében azt rója fel a Törvényszéknek, hogy anélkül semmisítette meg a vitatott határozatot, hogy megvizsgálta volna, hogy az általa megállapított indokolási hiányosságok önmagukban vagy a szintén feltárt nyilvánvaló értékelési hibákkal együtt elegendők voltak‑e ahhoz, hogy módosítsák az említett határozat eredményét.
42 Második jogalapjának és harmadik jogalapja második részének alátámasztása érdekében az EUIPO a Törvényszék által hozott két ítéletre hivatkozik.
43 Egyfelől az EUIPO azt állítja, hogy ha a Törvényszék valamely odaítélési határozat indokolásának hiányosságát állapítja meg, e határozat emiatt csak akkor semmisíthető meg, ha a határozatnak az ilyen hiányossággal nem érintett egyéb elemei nem elegendőek ahhoz, hogy a határozatot indokolják (2014. április 10‑i Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet, T‑340/09, nem tették közzé, EU:T:2014:208, 115. és 116. pont). Az EUIPO szerint az említett ítéletből eredő megközelítés analógia útján alkalmazandó olyan esetben, amikor a Törvényszék azt állapítja meg, hogy az odaítélési határozat nyilvánvaló értékelési hibát tartalmaz.
44 Másrészről az EUIPO arra hivatkozik, hogy amikor egy ajánlatra valamely odaítélési szempont szerint adott pontszám alapjául több olyan negatív megjegyzés szolgál, amelyek közül egy vagy több nyilvánvaló értékelési hibát tartalmaz, sem a pontszám, sem az azt alátámasztó értékelés nem tekinthető hibásnak, amennyiben azok alapjául olyan megjegyzések is szolgáltak, amelyek nem tartalmaznak ilyen hibát (2014. szeptember 26‑ i Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet, T‑498/11, nem tették közzé, EU:T:2014:831, 196. és 197. pont).
45 Az EUIPO szerint a jelen esetben az első odaítélési szempontra adott pontszám és a második odaítélési szempontra adott pontszám nem egyetlen, hanem több olyan negatív és pozitív megjegyzésen alapult, amelyeket a Törvényszék megállapítása szerint nem érintett nyilvánvaló értékelési hiba, és amelyeket, mivel azokat a kereset nem érintette, nem vizsgáltak. Úgy véli, hogy a Törvényszéknek ennek következtében meg kellett volna vizsgálnia, hogy e további megjegyzések önmagukban elegendők voltak‑e az ajánlatkérő hatóság által az érintett odaítélési szempontra adott pontszám igazolására.
46 A harmadik jogalapjának második részében az EUIPO azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor anélkül semmisítette meg a vitatott határozatot, hogy megvizsgálta volna, hogy a megtámadott ítélet 86., 89., 95., 134. és 135. pontjában megállapított indokolási hiányosságok önmagukban vagy az általa szintén feltárt nyilvánvaló értékelési hibákkal együtt ténylegesen elegendők voltak‑e ahhoz, hogy módosítsák az odaítélési eljárás végső eredményét.
47 Az European Dynamics Luxembourg és társai azon az állásponton vannak, hogy az EUIPO második jogalapja és harmadik jogalapjának második része megalapozatlan.
48 A második jogalapot illetően először is meg kell állapítani, hogy nem kell vizsgálni az első értékelési szempontra vonatkozó nyilvánvaló értékelési hiba hatásait, mivel a fellebbezés első jogalapjának vizsgálatából következik, hogy ilyen hibát a Törvényszéknek nem kellett megállapítania.
49 A tekintetben, hogy a Törvényszék nem vette figyelembe az odaítélésről szóló határozat érvényességére egyrészről az említett határozat indokolásának hiányosságai, másrészről a második odaítélési szemponttal kapcsolatos, a megtámadott ítélet 103. pontjában megállapított nyilvánvaló értékelési hiba által gyakorolt joghatásokat, rá kell mutatni, hogy a valamely odaítélési szempontot érintő elégtelen indokolás vagy nyilvánvaló értékelési hiba nem igazolja valamely odaítéléséről szóló határozat megsemmisítését, amennyiben az tartalmaz olyan egyéb elemeket, amelyek önmagukban elegendők a határozat jogi megalapozásához.
50 Ilyen esetben az e szabálytalanságokra alapított jogalapok hatástalanok (lásd analógia útján: 2001. július 12‑i Bizottság kontra Franciaország – TF1 ítélet, C‑302/99 P és C‑308/99 P, EU:C:2001:408, 27. pont; 2007. április 26‑i Alcon kontra OHIM ítélet, C‑412/05 P, EU:C:2007:252, 41. pont).
51 E tekintetben meg kell állapítani, hogy az EUIPO második jogalapjával és harmadik jogalapjának második részével annak állítására szorítkozik, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a saját ítélkezési gyakorlatát, és hogy az általa megállapított szabálytalanságok nem módosították a vitatott határozat eredményét.
52 Közelebbről az EUIPO nem állítja, és nem bizonyítja, hogy a jelen esetben a vitatott határozat nem lehetett volna kedvezőbb a European Dynamics Luxembourg számára a Törvényszék által megállapított különböző szabálytalanságok hiányában.
53 E feltételek mellett az EUIPO nem róhatja fel megalapozottan a Törvényszéknek, hogy elmulasztotta megvizsgálni, hogy a második odaítélési szempontot érintő értékelési hiba és a vitatott határozattal kapcsolatban általa megállapított indokolási hiányosságok hatással lehettek‑e az említett határozat rendelkező részére.
54 Következésképpen az EUIPO második jogalapját és harmadik jogalapjának második részét el kell utasítani.
A harmadik jogalap első és harmadik részéről
A harmadik jogalap első részéről
55 Az EUIPO a harmadik jogalap első részével arra hivatkozik, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése alapján az ajánlatkérőt terhelő indokolási kötelezettség terjedelmét. Azáltal, hogy a Törvényszék – figyelmen kívül hagyva azon értékelés nagyobb összefüggéseit, amelynek a megjegyzések a részét képezték – külön‑külön vizsgálta az értékelési bizottság minden egyes megjegyzését, a megtámadott ítélet 129. pontjában hivatkozott 2012. október 4‑i Evropaïki Dynamiki kontra Bíróság ítélet (C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617) 21. pontjában kimondottakhoz képest szigorúbban értelmezte ezen indokolási kötelezettség tartalmát. Ezen ítélkezési gyakorlat szerint az ajánlatkérőnek nem kell az elutasított ajánlattevő részére részletes összefoglalót küldenie arról, hogy ajánlatának értékelésekor miként vették figyelembe annak egyes részleteit; illetve ajánlatának a nyertes ajánlattal való aprólékos összehasonlító elemzésével sem kell szolgálnia.
56 A European Dynamics Luxembourg és társai arra hivatkoznak, hogy a harmadik jogalap e része megalapozatlan.
– A Bíróság álláspontja
57 A fellebbezés harmadik jogalapjának első részét illetően meg kell vizsgálni, hogy az egyenként a megtámadott ítélet 81–86., 87–89. és 90–95. pontjában szereplő indokokkal a Törvényszék nem alkalmazott‑e szigorúbb követelményeket, mint amelyek a 2012. október 4‑i Evropaïki Dynamiki kontra Bíróság ítéletből (C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617) következnek.
58 Emlékeztetni kell arra, hogy ezen ítélet 20–22. pontjában a Bíróság lényegében kimondta, hogy a költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerint az ajánlatkérő tájékoztatja a határozat indokairól azon részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akiknek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát elutasították, és a nyertes ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről azon ajánlattevőket, akiknek az ajánlata elfogadható, és akik ezt írásban kérik. Mindazonáltal nem lehet megkövetelni az ajánlatkérőtől, hogy azon ajánlattevő számára, akinek ajánlatát nem fogadták el, egyrészről – az ajánlat elutasításának indokain felül – részletes összefoglalót küldjön arról, hogy ajánlatának értékelésekor miként vették figyelembe annak egyes részleteit, másrészről pedig hogy – a nyertes ajánlat jellemzőinek és viszonylagos előnyeinek közlése keretében – a nyertes ajánlat és az elutasított ajánlattevő ajánlatának aprólékos összehasonlító elemzésével szolgáljon. Ugyanígy az ajánlatkérő nem köteles az elutasított ajánlattevő számára biztosítani – ezen utóbbi írásbeli kérelmére – az értékelésről szóló jelentés teljes másolatát.
59 Ezenkívül az EUMSZ 296. cikk második bekezdése által megkövetelt indokolást az eset körülményeire, így különösen a jogi aktus tartalmára és a hivatkozott indokok jellegére tekintettel kell vizsgálni. Nem szükséges, hogy az indokolás valamennyi jelentőséggel bíró tény‑ és jogkérdésre külön kitérjen, mivel azt, hogy egy jogi aktus indokolása megfelel‑e az EUMSZ 296. cikk követelményeinek nem pusztán e jogi aktus szövegére figyelemmel kell megítélni, hanem annak összefüggéseire, valamint az érintett tárgyra vonatkozó jogszabályok összességére való tekintettel is (lásd ebben az értelemben: 2017. szeptember 12‑i Anagnostakis kontra Bizottság ítélet, C‑589/15 P, EU:C:2017:663, 29. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
60 Először is nem kell megvizsgálni az EUIPO által a megtámadott ítélet 90–95. pontjában szereplő, az első fokon előterjesztett kereset harmadik jogalapja első része kilencedik kifogásának vizsgálatával kapcsolatos érvelés vonatkozásában megfogalmazott bírálatokat.
61 A jelen ítélet 36. pontjában ugyanis kimondásra került, hogy a megtámadott ítélet 48–55. pontja téves jogalkalmazást tartalmaz, és hogy amennyiben nem lehet e pontokra támaszkodni, a megtámadott ítélet 91. és 96. pontja megalapozatlanná válik. Következésképpen a jelen ítélet ugyanezen pontjában megállapítást nyert, hogy a megtámadott ítélet téves jogalkalmazást valósít meg, amennyiben a Törvényszék helyt adott az első fokon előterjesztett kereset harmadik jogalapja első része kilencedik kifogásának azzal, hogy nyilvánvaló értékelési hibát állapított meg a szóban forgó első odaítélési szempont tekintetében.
62 Ezt követően a megtámadott ítélet 81–86. pontjában szereplő megfontolásokat illetően emlékeztetni kell arra, hogy az első fokon előterjesztett keresetük harmadik jogalapja első részének hatodik kifogásával a European Dynamics Luxembourg és társai vitatták az EUIPO azon értékelését, amely szerint nincs szükség minden egyes projekthez programmenedzserre, elsődleges projektmenedzserre és projektmenedzserre.
63 A Törvényszék e kifogás vizsgálatát követően a megtámadott ítélet 85. és 86. pontjában megállapította, hogy a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 296. cikk második bekezdése értelmében vett indokolás hiányát e tekintetben meg kell állapítani, tekintettel a dokumentációpontatlanságára, valamint az értékelő bizottság általi elbírálás szűkszavú és homályos jellegére, amelyek lehetetlenné teszik az EUIPO által egy elsődleges projektmenedzser, továbbá egy projektmenedzser alkalmazásának a European Dynamics Luxembourg ajánlatába történő foglalását illetően előadott bírálat hitelessége valószínűségének vizsgálatát.
64 Márpedig az EUIPO nem fejti ki, hogy a Törvényszék milyen tekintetben alkalmazott e következtetés levonása érdekében szigorúbb vizsgálatot, mint amely a jelen ítélet 57–59. pontjában említett ítélkezési gyakorlatból következik.
65 Végül a megtámadott ítélet 87–89. pontjában szereplő, az első fokon előterjesztett kereset harmadik jogalapja első része nyolcadik kifogásának vizsgálatára vonatkozó érvelés keretében a Törvényszék a megtámadott ítélet 88. pontjában megállapította, hogy az értékelő bizottság végső megjegyzése, amely szerint „[az] ajánlat teljes egészében igencsak operatív, nem pedig stratégiai jellegű, és az [EUIPO] által előirányzottól eltérő projektmenedzser‑típusra összpontosít” érthetetlen, és hogy különösen az a megjegyzés, amely szerint az EUIPO „más típusú projektmenedzsert” irányzott elő, homályos és ennélfogva nem ellenőrizhető bírálatnak minősül.
66 E tekintetben elegendő rámutatni egyrészről, hogy az EUIPO nem vitatja, hogy csupán a Törvényszék előtti eljárás során hozott fel ezzel kapcsolatos érvet, ahogyan az a megtámadott ítélet 88. pontjából következik.
67 Másrészről az EUIPO a Törvényszéknek a dokumentációban kellően egyértelműen és pontosan kifejtett szempontok hiányára, továbbá az értékelő bizottság általi elbírálás szűkszavú és homályos jellegére vonatkozó megállapításait sem vitatja.
68 A Bíróság előtt tehát nem bizonyították, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot.
69 Ahogyan arra a főtanácsnok az indítványának 77. és 78. pontjában rámutatott, a jelen fellebbezés alátámasztására előterjesztett bizonyítékok nem kérdőjelezik meg azt a tényt, hogy a Törvényszék az értékelő bizottságnak az első fokon előterjesztett keresetben vitatott megjegyzéseit mind külön‑külön, mind az érintett ajánlat átfogó értékelése keretében megvizsgálta, és hogy nem követelte meg az EUIPO‑tól, hogy részletes összefoglalót küldjön arról, hogy ezen ajánlat értékelésekor miként vették figyelembe annak egyes részleteit; illetve, azt, hogy ezen ajánlatnak az előrébb rangsorolt ajánlatokkal való aprólékos összehasonlító elemzését elvégezze.
70 E körülmények között a fellebbezés harmadik jogalapjának első részét mint megalapozatlant el kell utasítani.
A harmadik jogalap harmadik részéről
71 A harmadik jogalapja harmadik részével az EUIPO arra hivatkozik, hogy a megtámadott ítélet ellentmondásos – amennyiben egyrészt a megsemmisítés iránti kereset harmadik jogalapja vizsgálatának keretében a Törvényszék az ítélet 112–115. és 121. pontjában nem állapított meg semmilyen nyilvánvaló értékelési hibát vagy indokolási hiányosságot a European Dynamics Luxembourg ajánlatának a negyedik odaítélési szempont tekintetében történő értékelésével kapcsolatban, másrészt e kereset első jogalapjának vizsgálata során a Törvényszék az említett ítélet 134. és 135. pontjában megállapította, hogy nem állt módjában a vitatott határozat jogszerűségét érdemben felülvizsgálni ezen értékelést illetően – a tekintetben, hogy e határozat nyilvánvaló értékelési hibát tartalmaz.
72 A European Dynamics Luxembourg és társai azt az álláspontot képviselik, hogy a harmadik jogalap e része megalapozatlan.
73 Kétségtelen, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 134. pontjának első mondatában említést tesz a negyedik odaítélési szempontról, noha az említett ítélet 112–115. és 121. pontjában kimondta, hogy az EUIPO e tekintetben nem követett el értékelési hibát.
74 A megtámadott ítélet 134. és 135. pontja azonban csak a megtámadott ítélet 81–86., 87–89. és 90–95. pontjából levont következtetést tartalmazza, amely utóbbiak az első odaítélési szemponthoz kapcsolódó kifogások vizsgálatra vonatkoznak.
75 Ily módon az EUIPO‑nak az egyrészről a megtámadott ítélet 112–115. és 121. pontjában, másrészről az említett ítélet 134. és 135. pontjában kifejtett érveléssel kapcsolatos kifogása nincs befolyással az említett ítélet rendelkező részére, és ily módon a harmadik jogalap harmadik részét hatástalannak kell tekinteni.
76 A fentiekből következik, hogy a harmadik jogalap első és harmadik részét el kell utasítani.
A negyedik jogalapról
77 Negyedik jogalapjának első részével az EUIPO arra hivatkozik, hogy a jelen ügyben nem teljesül az Európai Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához szükséges egyik feltétel, mivel az a megállapítás, amely szerint a vitatott határozat jogszerűtlen, a Törvényszék téves jogalkalmazásán alapul. A Törvényszék tehát tévesen állapította meg az Unió szerződésen kívüli felelősségét.
78 Másodlagosan az EUIPO arra hivatkozik, hogy amennyiben a megtámadott ítéletet kizárólag a Törvényszéknek az esélyegyenlőség és átláthatóság elvének sérelmére vonatkozó megállapítása tekintetében helyeznék hatályon kívül, azt egyúttal a European Dynamics Luxembourg és társai által állítólagosan elszenvedett kár megtérítése tekintetében is hatályon kívül kellene helyeznie. Egyrészről ugyanis, ahogyan az a megtámadott ítélet 142. és 143. pontjából kitűnik, nem áll fenn okozati összefüggés a Törvényszék által megállapított indokolási hiányosságok és az állított kár bekövetkezése között. Másrészről, mivel a Törvényszék nem vizsgálta a megtámadott ítélet 91. és 102. pontjában megállapított nyilvánvaló értékelési hibáknak az odaítélési eljárás végeredményére gyakorolt hatását, az említett ítélet 144. pontjában szereplő következtetés, amely szerint ezen értékelési hibák és az említett kár között okozati összefüggés áll fenn, nincs megfelelően megindokolva.
79 A negyedik jogalapjának második részével az EUIPO arra hivatkozik, hogy a megtámadott ítélet indokolása hiányos, mivel ellentmondás áll fenn az ezen ítélet 144., 146. és 150. pontjában kifejtett indokok, valamint az említett ítélet rendelkező részének 2. pontja között. Ugyanis, noha ezek az indokok a European Dynamics Luxembourg által elszenvedett kárt a rangsorolási mechanizmusba első vagy második helyen történő besorolás esélyének elvesztése folytán keletkezett kárként azonosították, a rendelkező rész az Uniót a keretszerződés első szerződő félként történő odaítélésével kapcsolatos esély elvesztésével okozott kár megtérítésére kötelezte.
80 Negyedik jogalapjának harmadik részével az EUIPO arra hivatkozik, hogy a megtámadott ítélet rendelkező részének 2. pontja tárgyi tévedést tartalmaz, mivel nem az EUIPO‑t, hanem az Uniót kötelezi a European Dynamics Luxembourg által elszenvedett kár megtérítésére. A 207/2009 rendelet 115. cikke, valamint 118. cikkének (3) bekezdése értelmében azonban erre az EUIPO‑t kellett volna kötelezni.
81 A European Dynamics Luxembourg és társai először is arra hivatkoznak, hogy a megtámadott ítélet a jogilag megkövetelt módon állapította meg az Unió felelősségének fennállásához szükséges feltételek teljesülését. Ezt követően azt állítják, hogy nem áll fenn ellentmondás egyrészről a megtámadott ítélet 144., 146. és 150. pontja, másrészről pedig ezen ítélet rendelkező részének második pontja között, mivel az esély elvesztése miatt általuk elszenvedett kár megtérítése érdekében figyelembe kell venni ezen esélyvesztés lehetséges teljes terjedelmét, azaz a European Dynamics Luxembourg azon esélyét, hogy a rangsorolás szerinti első szerződő fél legyen. Végül a megtámadott ítélet rendelkező részének 2. pontjában az Unióra való hivatkozás nem hibás, mivel az Unió általános felelősséggel tartozik az intézményei és szervei által tanúsított jogellenes magatartásért.
82 Elsőként az EUIPO által a negyedik jogalap első részének keretében másodlagosan felhozott érvet kell megvizsgálni.
83 Ezen érvével az EUIPO lényegében arra hivatkozik, hogy a megtámadott ítéletben nem mutatták be és nem indokolták, hogy okozati összefüggés áll fenn a Törvényszék által a második odaítélési szempontra vonatkozóan megállapított nyilvánvaló értékelési hibák és a European Dynamics Luxembourg által az esélyvesztésből eredően elszenvedett kár között.
84 Ezen érvet a jelen ügy körülményei között megalapozottnak kell tekinteni.
85 Egyrészről ugyanis, ahogyan a jelen ítélet 36. pontjában megállapításra került, a megtámadott ítélet 53., 91. és 96. pontja téves jogalkalmazást valósít meg, és ezért a Törvényszéknek nem kellett volna megállapítania az esélyegyenlőség és az átláthatóság elvének megsértéséből, valamint az első odaítélési szempontot érintő nyilvánvaló értékelési hibából eredő jogellenességet.
86 Másrészről a Törvényszék a megtámadott ítélet 143. pontjában kimondta, hogy nem lehet elismerni az általa megállapított indokolási hiányosságok és a European Dynamics Luxembourg és társai által hivatkozott károk közötti okozati összefüggést.
87 Az Unió felelősségének megállapítása tehát azt feltételezi, hogy okozati összefüggés áll fenn a European Dynamics Luxembourg ajánlatának értékelését érintő – az említett ítélet 102. pontjában megállapított – egyetlen érdemi jogszerűtlenség és az esélyvesztés között.
88 Márpedig a megtámadott ítéletben a Törvényszék nem indokolta a jogilag megkövetelt módon ilyen okozati összefüggés fennállását. A Törvényszék különösen nem állapította meg, hogy a jelen ügy tényállására tekintettel és az EUIPO által elkövetett hibák hiányában a European Dynamics Luxembourgot az első helyre sorolták volna‑e, és odaítélték volna‑e számára a szóban forgó szerződést, és ha igen, milyen körülmények között.
89 Ebből következik, hogy mivel az Európai Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához szükséges egyik feltétel nem teljesült, a Törvényszéknek nem kellett volna helyt adnia a European Dynamics Luxembourg és társai által benyújtott kártérítési kérelemnek.
90 Az EUIPO negyedik jogalapjának első része következésképpen megalapozott.
91 Mivel a negyedik jogalap e része megalapozott, a második és harmadik részét nem kell megvizsgálni.
A megtámadott ítélet részleges hatályon kívül helyezéséről
92 Ezen megfontolások összességéből az következik, hogy a megtámadott ítélet 53., 91. és 96. pontjában téves jogalkalmazást valósít meg, amennyiben a Törvényszék helyt adott az első fokon előterjesztett kereset második jogalapjának az első odaítélési szemponttal kapcsolatos második kifogásának, és e kereset harmadik jogalapja első részének az említett odaítélési szemponttal kapcsolatos kilencedik kifogásának.
93 Ahogyan a megtámadott ítélet 136. pontjából kitűnik, a Törvényszék a vitatott határozatnak az említett ítélet rendelkező részének 1. pontjában szereplő megsemmisítését az általa megállapított azon szabálytalanságok összessége alapján indokolta, amelyek a szóban forgó ajánlatnak az első és a második odaítélési szempontra tekintettel történő értékelését érintik. Mindazonáltal, még ha a Törvényszék által a megtámadott ítélet 53., 91. és 96. pontjában tett megállapítások nem is igazolhatják a vitatott határozat megsemmisítését, a Törvényszék által a megtámadott ítélet 86., 89., 95., 102. és 135. pontjában megállapított szabálytalanságok – ahogyan azt az indítványának 111. pontjában a főtanácsnok is megállapította – elegendők e határozat Törvényszék általi megsemmisítésének igazolására. Ebből következik, hogy a megtámadott ítélet rendelkező részének 1. pontját nem kell hatályon kívül helyezni.
94 Ezzel szemben hatályon kívül kell helyezni a megtámadott ítélet rendelkező részének 2. pontját, amely a szóban forgó szerződésnek a rangsorolás szerinti első szerződő félként történő odaítélésével kapcsolatos esély elvesztése címén az Uniót a European Dynamics Luxembourg által elszenvedett kár megtérítésére kötelezi, mivel megállapítást nyert, hogy a negyedik jogalap első része megalapozott.
95 A megtámadott ítélet e hatályon kívül helyezésére tekintettel az említett ítélet rendelkező részének a kártérítés számszerűsített összegének meghatározására vonatkozó 4. és 5. pontját szintén hatályon kívül kell helyezni.
96 E körülmények között a megtámadott ítélet rendelkező részének a költségek viselésére vonatkozó 6. pontját is hatályon kívül kell helyezni.
A Törvényszék előtti keresetekről
97 Az Európai Unió Bíróságának alapokmánya 61. cikke első bekezdésének második mondata értelmében a Bíróság a Törvényszék határozatának hatályon kívül helyezése esetén az ügyet érdemben maga is eldöntheti, amennyiben a per állása megengedi.
98 Így van ez a jelen ügyben is. Meg kell tehát vizsgálni a European Dynamics Luxembourg és társai által e kereset keretében előterjesztett kártérítési kérelmet, amely azon kár megtérítésére irányul, amelyet a European Dynamics Luxembourg azon esélyének elvesztése címén szenvedtek el, hogy a keretszerződést a rangsorolás szerinti első szerződő félként ítéljék oda a számára.
99 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az EUIPO szerződésen kívüli felelősségének megállapításához több feltétel együttes fennállása szükséges, úgymint a magatartásának jogellenessége, a kár tényleges bekövetkezése, valamint az állítólagos magatartás és a hivatkozott kár közötti okozati összefüggés (lásd ebben az értelemben: 2014. július 10‑i Nikolaou kontra Számvevőszék ítélet, C‑220/13 P, EU:C:2014:2057, 52. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Hasonlóképpen, a Bíróság ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy ahhoz, hogy meg lehessen állapítani az Unió szerződésen kívüli felelősségét, a kárnak ténylegesnek és biztosnak kell lennie, és az intézmények jogellenes magatartásából kellőképpen közvetlenül kell következnie (2017. május 30‑i Safa Nicu Sepahan kontra Tanács ítélet, C‑45/15 P, EU:C:2017:402, 61. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
100 Minden körülmények között az Unió szerződésen kívüli felelősségére hivatkozó félnek kell meggyőző bizonyítékokat előterjesztenie mind az általa hivatkozott kár fennállására, mind pedig annak mértékére, továbbá a szóban forgó intézmény magatartása és az állítólagos kár közötti kellően közvetlen okozati összefüggés fennállására vonatkozóan (2017. május 30‑i Safa Nicu Sepahan kontra Tanács ítélet, C‑45/15 P, EU:C:2017:402, 62. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
101 E vonatkozásban meg kell állapítani, hogy a Törvényszékhez benyújtott keresetlevélből kitűnik, hogy az nyilvánvalóan nem felel meg az említett ítélkezési gyakorlat által felállított követelményeknek. A European Dynamics Luxembourg és társai többek között azon bruttó nyereség kártérítésként való megtérítését kérték, amelyet a European Dynamics Luxembourg szerezhetett volna meg, ha a szóban forgó közbeszerzési szerződést neki ítélték volna oda, miközben annak puszta állítására szorítkoztak, hogy az utóbbi vállalkozástól „orvosolhatatlan módon megtagadták a szóban forgó közbeszerzési szerződés odaítélését”. Nem támasztották alá azonban, hogy a jelen ügy tényállására tekintettel és az EUIPO által elkövetett hibák hiányában a European Dynamics Luxembourgot az első helyre sorolták volna‑e, és ha igen, milyen feltételek mellett. Nem bizonyították tehát sem a kár tényleges fennállását, sem pedig a felrótt magatartás és az állítólagos kár közötti okozati összefüggést.
102 Mindenesetre ilyen kártérítési kérelem csak az EUIPO által a második odaítélési szempont értékelése során elkövetett, a megtámadott ítélet 102. pontjában megállapított jogellenességre alapítható. Márpedig, noha a European Dynamics Luxembourg ajánlata megszerezte az említett második odaítélési szempont vonatkozásában elérhető maximális pontszámot, nem került előrébb a rangsorban. Ugyanis, noha ezen ajánlat a második odaítélési szempontra adható maximális pontszámot kapta, alacsonyabb végső pontszámot szerzett, mint amelyet az első és a második helyre rangsorolt ajánlatok kaptak.
103 E körülmények között a European Dynamics Luxembourg és társai által előterjesztett kártérítési kérelmet el kell utasítani.
104 A Bíróság eljárási szabályzata 184. cikkének (2) bekezdése értelmében, ha a fellebbezés megalapozatlan, vagy ha a fellebbezés megalapozott, és a Bíróság maga hoz a jogvita kapcsán végleges határozatot, a Bíróság határoz a költségekről.
105 E szabályzat 138. cikkének (1) bekezdése szerint – amely ugyanezen szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Az említett szabályzat 138. cikkének (3) bekezdése értelmében részleges pernyertesség esetén mindegyik fél maga viseli saját költségeit.
106 Mivel a Bíróság az EUIPO fellebbezésének részben helyt adott, és e fellebbezést részben elutasította, az EUIPO‑t, valamint a European Dynamics Luxembourgot és társait a jelen fellebbezéssel kapcsolatos saját költségeik viselésére kell kötelezni.
107 Az elsőfokú eljárás költségeit illetően, mivel a Bíróság a keresetnek részben helyt adott, és azt részben elutasította, a European Dynamics Luxembourgot és társait, valamint az EUIPO‑t a saját költségeik viselésére is kötelezni kell.
1) A Bíróság az Európai Unió Törvényszéke 2015. október 7‑i European Dynamics Luxembourg és társai kontra OHIM ítéletét (T‑299/11, EU:T:2015:757) hatályon kívül helyezi annyiban, amennyiben
– a rendelkező részének 2. pontjában a keretszerződésnek a rangsorolás szerinti első szerződő félként történő odaítélésével kapcsolatos esély elvesztése címén az Európai Uniót a European Dynamics Luxembourg SA által elszenvedett kár megtérítésére kötelezi, és
– a rendelkező részének 4. és 5. pontjában úgy rendelkezik, hogy a felek közlik a Törvényszékkel a kártérítésnek a közös megegyezéssel megállapított, számszerűsített összegét, vagy megegyezés hiányában megküldik a Törvényszék részére saját számszerűsített kereseti kérelmeiket.
2) A Bíróság a fellebbezést az ezt meghaladó részében elutasítja.
3) A Bíróság a European Dynamics Luxembourg SA, az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE és a European Dynamics Belgium SA által a T‑299/11. sz. ügyben előterjesztett kártérítési kérelmet elutasítja.
4) Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), a European Dynamics Luxembourg SA, az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE és a European Dynamics Belgium SA maga viseli a fellebbezési eljárással és az elsőfokú eljárással kapcsolatos költségeit.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
2017, június 9 - 08:35 Sajtószemle | Klubhálózat
2017, június 9 - 08:35 Sajtószemle
Elárasztották az országot a magyar kormány legújabb plakátjai, miszerint Magyarország erős és büszke európai ország. Tegnapi felhívásunkra számos, illetve számtalan pályamű érkezett, itt vannak a legjobbak:
https://444.hu/2017/06/08/ime-a-kormanyplakatos-fotopalyazat-legjobbjai
Exit poll: Theresa May pártja elveszítheti az alsóházi többségét
Theresa May miniszterelnök Konzervatív Pártja szerezheti meg a legtöbb mandátumot, de az exit poll és az eredmények beérkezésével párhuzamosan frissített előrejelzések szerint is elveszítheti eddigi abszolút többségét a brit alsóházban, ami nagy pofont jelentene az előrehozott választásokkal a szűk parlamenti többsége megerősítésére törekvő kormányfőnek. Az már biztos, hogy May csúnyán eltaktikázta magát, ha pedig az exit polloknak és a frissített becsléseknek megfelelő végeredmény születik, akkor a toryk biztos többség helyett akár kisebbségi kormányzásra is kényszerülhetnek.
http://index.hu/kulfold/2017/06/08/nagy-britannia_theresa_may_valasztas_exit_poll/
A fellebbezések miatt a Szegedi Ítélőtáblára került ügyben tavaly októberben másodfokon jogerősen felmentették Markó Andreát, a Pénzügyminisztérium volt szakállamtitkárát és egy értékbecslőt. Egy ügyvéd esetében pedig enyhítették az első fokon kiszabott pénzbüntetést, ezzel számukra véget ért az eljárás.
Az ítélőtábla bűncselekmény hiányában felmentette Tátrai Miklóst és Császy Zsoltot is, így esetükben harmadfokú tárgyalás kezdődött a Kúrián, amely csütörtökön jogerősen letöltendő börtönbüntetésre ítélte őket.
http://index.hu/belfold/2017/06/08/bortonbe_kell_menniuk_a_magyar_nemzeti_vagyonkezelo_egykori_vezetoinek/
Császy szerint minden sebből vérzik az eljárás, Tátrai készül a börtönre
Politikusok közötti leszámolás áldozatának tartja magát a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő két korábbi vezető munkatársa, akiket a Kúria jogerősen letöltendő börtönbüntetésre ítélt a Sukoró-perben. Császy Zsolt a Hír TV Egyenesen című műsorában arról beszélt, hogy várhatóan három hét múlva kell bevonulniuk, de a harcot nem adják fel. Minden itthoni és nemzetközi jogi fórumra elmennek, hogy bebizonyítsák: egy előre megírt forgatókönyv alapján küldték őket börtönbe. A jelenleg külföldön élő Tátrai Miklós volt vezérigazgató a műsorban elképesztőnek nevezte az eljárást, szerinte jogilag megalapozatlan, és alkotmánysértő.
Az egykori értékesítési igazgató szerint a Kúria elkezdett „gyurcsányozni” az ügyben. „Amikor a bíróság politikai színtérre vitte az ügyet, akkor kénytelen voltam elfordulni, mert erre nem vagyok kíváncsi.” Hozzátette: a bíróság azt állította, hogy Gyurcsány Ferenc utasításokat adott Tátrai Miklósnak, ami nem igaz.
„Én nem ismertem Gyurcsány Ferencet, Tátrai úr sem tartozott a körébe, finoman fogalmazva. Elegem van abból, hogy politikusoknak problémájuk van egymással, erre a büntetőjogot és az igazságszolgáltatást ilyen szintre le tudják vinni; ha nem tudnak egymással elszámolni, akkor az ártatlan civilek viszik el a balhét, mert ebben az eljárásban mi civilek voltunk.”
http://hirtv.hu/ahirtvhirei/csaszy-szerint-minden-sebbol-verzik-az-eljaras-tatrai-keszul-a-bortonre-1396866
Gyurcsány alatt az igazságügyi minisztériumban dolgozott a Sukoró-per bírája
2006-ban vezető beosztást kapott az igazságügyi tárcánál a Sukoró-per bírája, akit most elmarasztaló ítélete miatt bűnösnek nevez az akkori miniszterelnök, Gyurcsány Ferenc.
http://24.hu/belfold/2017/06/08/gyurcsany-alatt-az-igazsagugyi-miniszteriumban-dolgozott-a-sukoro-per-biraja/
Gyurcsányék majd szabadon engedik a Sukoró-ügy fővádlottjait
„Ők ártatlanok” – reagált Gyurcsány Ferenc arra a hírre, hogy a Kúria jogerősen letöltendő börtönbüntetésre ítélte a Sukoró-ügy fővádlottjait.
A Demokratikus Koalíció elnöke közleményében azt írta, a „nyomozó ügyészek, az elmarasztaló ítéletet hozó bírák a bűnösök”, míg a most elítéltek „ártatlanok”. Gyurcsány tovább ment, és egyenesen leszögezte,
„jön majd egy új kormány és szabadon engedjük őket és teljes anyagi és erkölcsi kárpótlást fognak kapni.”
Ugyan azt írta, „nem lesz bosszú”, de hozzátette, „a bűnös eljárásban résztvevők ellen meg minden törvényes eszközzel fellépünk. Akik bűnösen kiszolgálták Orbán rendszerét, nem számíthatnak megértésre.” Szerinte "tönkretettek embereket, családokat, életeket. Mert gyávák, megalkuvók, vagy csak egyszerűen megvehetők voltak."
Végül ezzel zárja sorait Gyurcsány: „Tisztességes kollégáimat zártátok börtönbe, mert engem nem tudtatok. Soha nem felejtem. Soha.”
http://www.atv.hu/belfold/20170608-gyurcsanyek-majd-szabadon-engedik-a-sukoro-ugy-fovadlottjait
http://index.hu/belfold/budapest/2017/06/08/kivonjak_a_forgalombol_a_felujitott_metroszerelvenyeket/
Milliók szállásra, alkoholra és ajándékokra – íme a parlamenti frakciók kiadásai
A 17 fős KDNP-frakció 1,3 millió forintot költött borra
Minden parlamenti frakció milliókat költ tanácsadásra, az Országgyűlés Hivatalából származó pénzek jelentős része a pártok holdudvarához tartozó tanácsadó cégekhez vándorol. A frakciók közül a Jobbik költött a legtöbbet az utóbbi egy-két évben, főleg tanácsadásra és autóbérlésre. A Fidesz a tanácsadás mellett főleg a médiára költ, a KDNP viszont inkább élvezeti cikkekre. Megszereztük a parlamenti frakciók szerződéseinek listáját.
http://hirtv.hu/ahirtvhirei/milliok-szallasra-alkoholra-es-ajandekokra-ime-a-parlamenti-frakciok-kiadasai-1396779
Egy évek óta börtönben ülő rab levelével tett kísérletet a gyanú másra terelésére a lúgos támadás ügyében a védelem. A levél szerint hónapokkal a bűncselekmény előtt valaki pont egy ilyen támadás elkövetésével akarta megbízni a levélírót, ennek a valakinek pedig az áldozat, Renner Erika megszerzése volt a célja. Az áldozat szerint az orvos védekezése ezzel, a vőlegénye célba vételével elérte a mélypontot. A BRFK vizsgálódik a furcsa levél ügyében.
Nem ez volt az első alkalom, hogy B. Krisztián védelme hozzá közel álló más emberekre próbálta terelni a gyanút, ez történt a volt férjével és egy barátnője férjével is. Átélte azt is a perben, amikor a védelem azt feszegette, hátha magának okozta a sérüléseit. Ugyanakkor úgy érzi, most minden eddiginél aljasabb próbálkozásról van szó. Balogh Attila több nyilvános Facebook-posztban reagált a levélre: "(...) ahogy a sértetti képviselő, Gál András is mondta,
ennek a bűncselekménynek a gátlástalanságát már csak a védelem gátlástalansága múlja felül.
http://index.hu/belfold/2017/06/08/lugos_tamadas_ezzel_a_levellel_leertunk_az_aljara/
Iránytű Intézet: A legelutasítottabb párt a Fidesz
A megkérdezettek 24 százaléka a Fidesz–KDNP pártszövetségét tartja a legellenszenvesebbnek a hazai pártok közül – derült ki a Jobbik-közeli Iránytű Intézet májusi felméréséből. A kutatás szerint a kormánypártok után a legtöbben az MSZP-t (20), a Demokratikus Koalíciót (14), valamint a Jobbikot (13 százalék) jelölték meg, amikor arról kérdezték őket, melyik az a párt, amelyikre semmiképpen nem szavaznának egy most vasárnapi voksolás alkalmával. A kisebb támogatottságú pártoknak az abszolút elutasítottsága is kisebb. A felmérés során csak egy pártot lehetett megjelölni, tehát az, hogy például a Fideszt a megkérdezettek 24 százaléka elutasítja, nem azt jelenti, hogy a fennmaradó 76 százalék elégedett volna a kormánypárttal.
https://mno.hu/belfold/iranytu-intezet-a-legelutasitottabb-part-a-fidesz-2402330
Lukácsi Katalin, a CEU-ügy miatt a pártból kilépett KDNP-s politikus a HVG nyomtatott változatának adott miniinterjút, és nem kímélte a mostani kormányerőket, sorjáznak az erős mondatok. Ateista szüleiről például azt mondta, negyven éve házasok, de soha nem csalták meg egymást.
Az ország kormánya viszont, amely gyakran megbélyegzi a szüleimet, tele van elváltakkal.
Amikor arról beszél, hogy a megyei KDNP-s szervezőnek nyíltan elmondta, hogy neki fontos a zsidó-keresztény párbeszéd, akkor arra - elmondása szerint - az volt a válasza, hogy
Így is kellek. (...) Olykor megkaptam, hogy zsidóbérenc vagyok, de inkább hasznos idiótának tekintettek, akinek a tevékenységével igazolni lehet, hogy lám, nem antiszemita a KDNP.
Aztán mond olyat is, a kilépése utáni tapasztalatról, hogy nem nagyon mertek kiállni mellette az ismerősei, mert ez egy zárt világ,
És végül azt mondja, az a jó keresztény, aki az ellenfeleiért is imádkozik, például Bayer Zsoltért:
Adj békét, Uram, a szívébe.
http://index.hu/belfold/2017/06/08/lukacsi_katalin_kdnp_biralat/
JÚNIUS 8. 06:15 - SZERZŐ: LAMPÉ ÁGNES
http://168ora.hu/csetenyi-csaba-interju-rogan-antal-pasa-park-kommunikacio-kampany-orban-kormany/
Tíz nap alatt 6,5 milliárddal gazdagodott Mészáros Lőrinc
Jelentősen felértékelődtek a részben Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó tőzsdei vállalatok, az Opimus Nyrt. és a Konzum Nyrt., amióta kiderült, hogy utóbbi társaság részesedést szerzett az MKB bankban. A két vállalat részvényei már az elmúlt hónapokban is jelentősen drágultak, az előző néhány napban azonban egyenesen kilőttek, és jellemzően csak a napon belüli 15, illetve 20 százalékos felső kereskedési limit korlátozta árfolyamuk emelkedését. A szárnyalás valójában már a június 1-jei MKB-bejelentés előtt megindult: május 29-e óta az Opimus kurzusa 133, a Konzumé 215 százalékkal ugrott meg. A folyamat várhatóan a következő napokban is folytatódik, hiszen a két papírral tulajdonképpen tőzsdenyitás óta nem kereskednek, mivel a tulajdonosok a jelenlegi árfolyamért nem kívánják eladni részvényeiket, a potenciális vevők pedig a felső limit miatt ma többet nem ajánlhatnak érte. A rali nagy nyertese természetesen Mészáros Lőrinc, aki néhány nap alatt csak ebben a két cégben meglévő tulajdonhányadán milliárdokat nyert. Az Opimusban meglévő szűk 17 százalékos részvénycsomagja 3,4 milliárddal, 19,6 százalékos Konzum-pakettje pedig 2 milliárddal ér többet, mint tíz nappal ezelőtt. A felcsúti polgármester vagyona így május vége óta durván 3,5 milliárd forinttal hízott.
https://mno.hu/gazdasag/tiz-nap-alatt-65-milliarddal-gazdagodott-meszaros-lorinc-2402435
Kitálalt az elbocsátott FBI-igazgató: több száz orosz kibertámadásról tudtak
Donald Trump elnökségét valóban fenyegető újabb információkban szegény, Oroszországnak a tavalyi amerikai elnökválasztásokba való beavatkozását illetően bőséges volt a Szövetségi Nyomozó Hivatal (FBI) nemrégiben elbocsátott főnökének csütörtöki szenátusi meghallgatása. James Comey – aki állításainak főbb pontjait egy nappal korábban már nyilvánosságra hozta – súlyos bírálatokat fogalmazott meg ugyan az elnökkel és kormányával szemben, azt ugyanakkor tagadta, hogy nyíltan az orosz beavatkozással kapcsolatos vizsgálat eltussolására szólították volna fel. Igennel válaszolt az orosz beavatkozás valódiságát – például a Demokrata Párt informatikai rendszeréből történő adatlopást – feszegető kérdésekre, de tagadta, hogy a választási eredményeket közvetlenül manipulálták volna.
https://mno.hu/kulfold/kitalalt-az-elbocsatott-fbi-igazgato-tobb-szaz-orosz-kibertamadasrol-tudtak-2402496
Trump-ügyvéd: Nem követelt lojalitást Trump az FBI-vezértől
2017. június 8. 22:23
Soha nem követelt lojalitást a Szövetségi Nyomozó Iroda (FBI) elbocsátott igazgatójától, James Comey-tól Donald Trump amerikai elnök.
http://mandiner.hu/cikk/20170608_trump_ugyved_nem_kovetelt_lojalitast_trump_az_fbi_vezertol
Kormányinfó: a kormány hallgat a Velencei Bizottságra és enyhít a civiltörvényen
A kormány megfogadja a Velencei Bizottság jogi aggályait és módosít a civiltörvényen, jelentette be csütörtökön Lázár János. A miniszter azt is belengette, hogy Altusz Kristóf államtitkár a nyár folyamán fog tárgyalni New York állammal a CEU ügyében.
http://hvg.hu/itthon/20170608_kormanyinfo_lazar_janos
Bárándy: A kormány nem változtat a megbélyegzésen
KaG, 2017. június 8., csütörtök 20:46
Látszólagos a kormány visszakozása a civiltörvény módosítása ügyében, mert a szocialisták szerint a megbélyegzésen nem változtatnak.
http://hirtv.hu/ahirtvhirei/barandy-a-kormany-nem-valtoztat-a-megbelyegzesen-1396864
Újabb kormányközeli civil szervezetet tömtek ki közpénzzel
KaG, 2017. június 8., csütörtök 19:49
Nemcsak a Civil Összefogás Fórumot támogatta a Magyar Villamos Művek. Adtak támogatást közpénzből a Pesti Srácok lapigazgatójához köthető alapítványnak is. Az Oikosz Alapítvány az egyik szervezője az ’56-os emlékév egyik záró eseményének is, a lebonyolításra 7 millió forintos szerződést kötöttek. A CÖF-höz is köthető szervezet kizárólag közpénzből tartotta fenn magát az elmúlt két évben.
Bírósági adatok szerint egy elhagyatottnak tűnő házba volt bejegyezve az Oikosz Alapítvány. Egy idős asszony nyit ajtót a Hír TV stábjának. Azt mondta, az alapítvány már elköltözött.
Jelenleg egy Dunakeszin lévő épületegyüttesbe van bejegyezve az alapítvány. A szomszédság nem hallott a szervezetről, pedig a szervezet vezetője szerint itt működnek, a székhely és telephely a kuratórium elnökének a lakása.
http://hirtv.hu/ahirtvhirei/ujabb-kormanykozeli-civil-szervezetet-tomtek-ki-kozpenzzel-1396862
Kacsoh DánielBörtönkaszinó
Álláspont. A legfőbb bírói fórum, igen hosszú procedúra zárásaként, most börtönbe küldte a vagyonkezelő korábbi vezetőit
Érdemes rögzíteni: Gyurcsány Ferenc 2008 tavaszán teljes támogatásáról biztosította az egész Sukoró-projektet, sőt, az elsőként a Magyar Hírlapban ismertetett feljegyzés szerint konkrét utasításokat adott Tátrainak és kollégáinak. És a dokumentum alapján már akkor eldőlt, megoldják a telekcserét, amely a Kúria indoklása szerint hátrányos volt az állam szempontjából. Persze a Gyurcsány-kormány esetében nem esett le az állunk ettől a megállapítástól, mégis, bíróság ilyen egyértelműen talán még nem rögzítette az efféle magatartást. Az ítélet alapján pőrén kirajzolódik előttünk a külföldi befektetők igényei szerint gazdálkodó, önfeladó balliberális országvezetés. Szomorú látlelet, amelynek kapcsán a valódi főszereplő, aki gyanúsítotti kihallgatása után kapitális médiahisztit rendezett, ám a vádlottak padját végül – ki tudja, miért – megúszta, most egyenesen bírók és ügyészek börtönbe zárását helyezte kilátásba.
http://magyarhirlap.hu/cikk/90077/Bortonkaszino
SIMICSKA-ÉRDEKELTSÉGEKNÉL NYOMOZ A NAV
Költségvetési csalás gyanúja miatt indult eljárás: a jobbikos plakátkampány ügyében folyik a nyomozás.
Úgy tudjuk, a közérdekű bejelentés nyomán megkezdett eljárás összefüggésben áll a Jobbik plakátkampányával. A hatóság gyanúja szerint a két említett cég megtéveszthette a NAV-ot azzal, hogy lényegesen kevesebb hirdetési felületet vallott be annál, mint amennyit valójában a Jobbik rendelkezésére bocsátott.
http://magyaridok.hu/belfold/simicska-erdekeltsegeknel-nyomoz-nav-1801543/
http://www.origo.hu/itthon/20170608-barandy-peter-vedi-ahmed-h-t-a-roszkei-terrorperben.html
Seszták a legjobban kereső miniszter: tavaly 77 milliót vitt haza
A Blikk bogarászta végig a miniszterek, államtitkárok vagyonbevallásait, innen tudni, hogy
a legjobban kereső kormánytag Seszták Miklós fejlesztési miniszter volt tavaly.
Pár ezer forint híján 77 milliós bevételt produkált 2016-ban. Ebből 16 milliót tesz ki a miniszteri és képviselői fizetése, a maradék hatvan az ügyvédi irodájából érkezett. Az RTL Klub Híradója megkérdezte Lázár Jánost a csütörtöki Kormányinfón, mit gondol a miniszteri fizetéséken túl is pénzt kereső kollégáiról, a Miniszterelnökséget vezető miniszter csak annyit válaszolt, hogy
ez egy jól szabályozott kérdés.
https://444.hu/2017/06/08/sesztak-a-legjobban-kereso-miniszter-tavaly-77-milliot-vitt-haza
a most megjelent mérlegek alapján a magyar élcsapatokat működtető cégek majdnem mindegyike nyereségessé vált. Szinte varázsütésre. De nem azért javultak ekkorát a pénzügyi eredmények, mert a Bajnokok Ligája, vagy legalább az Európa-liga csoportkörébe bejutva nagy pénzeket szakítottak volna az UEFA-tól, vagy megrohanták volna a szurkolók a szép, új, állami pénzből épült stadionokat, de még csak tehetséges játékosokat sem adnak el futószalagon külföldre. A piachoz semmi köze annak, ami itt történt.
Természetesen ezúttal is a magyar állam, az adófizető áll a hatalmas pénzügyi segítség mögött:
https://444.hu/2017/06/08/a-kutyat-nem-erdekli-a-magyar-a-foci-a-klubok-megis-nyeresegesek-mert-omlik-az-allami-eredetu-szponzorpenz
Az ilyen gyerekeket löki a mélybe a Taigetosz-törvény
Marci nehezen olvas, nem tud koncentrálni, nem tud helyesen írni, és nem tudja jól értelmezni az olvasott szövegeket. Alexa képtelen átlátni a matematikai összefüggéseket. Fanninak a számolás és a szövegértés is nehezen megy. Mind a hárman tanulási nehézségekkel küzdenek, az ilyen gyerekeknek a május végén elfogadott oktatási törvénymódosítás értelmében nem jár majd felmentés az osztályzás alól.
Marci és Alexa korábbi szakértői vélemények alapján fel vannak mentve bizonyos tárgyak osztályzása alól, ezt a jogukat már nem veszthetik el, a 14 éves Fanninak viszont szeptemberre ígérték a szakértők ezt a lehetőséget. Ő valószínűleg már nem fogja megkapni a könnyítést, az édesanyja szerint így még a középiskoláig sem fog eljutni.
http://index.hu/belfold/2017/06/08/az_ilyen_gyerekeket_loki_a_melybe_a_taigetosz-torveny/
Úgy tűnik, még a mai napig működik a Budapest 2024 Zrt.
Február végén született meg a döntés, hogy visszalép Budapest az olimpiai pályázattól. Azóta pedig már eltelt 3 hónap.
http://mfor.hu/cikkek/vallalatok/Ugy_tunik__meg_a_mai_napig_mukodik_a_Budapest_2024_Zrt_.html
Szervusz közpénz: Szent László-emlékév lehet 2017
Kövér László és Semjén Zsolt közösen dobta fel az emlékév ötletét, mely megemlékezéseket, rendezvényeket és oktatási anyagokat igényelne.
Szent László király trónra lépésének 940., szentté avatásának 825. évfordulója alkalmából 2017 Szent László-emlékévvé nyilvánítását kezdeményezte Kövér László, a Fidesz, és Semjén Zsolt, a KDNP képviselője.
http://mfor.hu/cikkek/mesel_a_mult/Szervusz_kozpenz__Szent_Laszlo_emlekev_lehet_2017.html
https://444.hu/2017/06/08/itt-a-modern-autoriter-vezetok-kora-es-kozep-europaban-orban-viktor-diktalja-a-tempot
Lesz európai ügyészi hivatal, csak Magyarország nélkül
Megerősített együttműködés keretében húsz uniós tagállam létrehozza az európai ügyészi hivatalt (EPPO – European Public Prosecutor's Office) a résztvevő országok igazságügyi minisztereinek csütörtöki döntése értelmében. Az európai ügyészi hivatal vizsgálódhatnak az EU-s források és a határon átnyúló áfacsalások ügyében.
https://444.hu/2017/06/08/lesz-europai-ugyeszi-hivatal-csak-magyarorszag-nelkul
Hawaii nem foglalkozik Trumppal, államként csatlakoztak a Párizsi klímaegyezményhez
Néhány nappal azt követően, hogy Donald Trump kilépett a párizsi klímaegyezményből, az egyik amerikai állam, Hawaii törvényhozása már alá is írta a törvényt, ami összhangba hozza az állam környezetvédelmi szabályozását a párizsi elvekkel.
A bíróság szerint Szigetvári Viktor joggal mondhatta, hogy a Magyar Idők lopott pénzből működik
A nemrég Mészáros Lőrinc által bekebelezett Magyar Idők pert indított Szigetvári Viktor, az Együtt egykori elnöke, jelenlegi választmányi elnöke ellen, amiért a politikus kijelentette, hogy a a Fidesz-kormány az adófizetőktől ellopott pénzből tart fenn médiumokat, köztük a Magyar Időket is.
A Fővárosi Törvényszék elsőfokon csütörtökön úgy döntött, ez egy jogszerűen megfogalmazható politikai vélemény, és a "nem rendeltetésszerűen felhasznált közpénzről szóló nyilatkozat sem a kiadó becsületének megsértését, sem pedig a jó hírnév sérelmét nem jelenti".
https://444.hu/2017/06/08/lehet-azt-mondani-hogy-a-magyar-idok-lopott-penzbol-mukodik
A mi mesénkben új figurák vannak. Az orosz hacker, aki sötét szobában, villogó képernyő előtt veri a klaviatúrát, mert erre utasította őt Putyin.
A mesék többsége egyszerű alapvetésből indul ki: a hős kisebb-nagyobb bonyodalmak során eléri célját, majd kultúrkörtől függően boldogan él, amíg a világ forog, vagy ő meghal. A való élet azonban nem mese, csak sokkal egyszerűbb meseként felfogni. Rámutatni valakire, hogy ő a hibás. Felállítani a papírmasé figurákat, ahol minden ember ugyanúgy mozog, ugyanolyan rugóra jár az agya, ugyanazok a céljai, mint az összes többinek.
http://magyaridok.hu/ahelyzet/mese-1795999/
FIDESZ: SOROS FORGATÓKÖNYVÉT VALÓSÍTJÁK MEG GULYÁSÉK
Mások mellett a volt jobbikos országgyűlési képviselő, Zagyva György Gyula, Gálvölgyi János és a Tanítanék Mozgalom vezetője követel arányosabb választási rendszert Gulyás Márton kormányellenes aktivista klipjében. A Fidesz és az Alapjogokért Központ szerint az ellenzék megkezdte a jövő évi választás hiteltelenítést szolgáló kampányát.
Ez Soros György forgatókönyve, ő beszél, ő finanszírozza, stafírozza ki ezeket a pártokat – reagált Selmeci Gabriella arra, hogy a Sándor-palotát festékkel megdobáló kormányellenes aktivista, Gulyás Márton (képünkön) közéleti szereplőket felvonultató klipet tett közzé a választási rendszer arányosabbá tétele érdekében. A fideszes képviselő szerint, ha valakik nem sikeresek a választók előtt, akkor nem a választási rendszert kell hibáztatniuk érte, hanem talán más politikát kellene folytatniuk.
http://magyaridok.hu/belfold/fidesz-soros-forgatokonyvet-valositjak-meg-gulyasek-1792021/
Magyar Bálint: az állam maga működik bűnszövetkezetként
Nem oligarchák ejtik fogva az államot, hanem az állam teremt oligarchákat. Az ATV Egyenes Beszéd című műsorában a maffiaállam fogalmának megalkotója Magyar Bálint beszélt erről.
http://www.atv.hu/belfold/20170607-magyar-az-allam-maga-mukodik-bunszovetkezetkent
Amerikai hírszerzés vezetők: "Trump nem próbált nyomást gyakorolni rájuk"
Az amerikai hírszerzés vezetői szerdai kongresszusi meghallgatásukon elhárítottak minden kérdést, amely a Donald Trump amerikai elnökkel folytatott beszélgetéseiket feszegette, beleértve a tavalyi elnökválasztási kampányba történt esetleges orosz beavatkozás témáját is.
http://www.atv.hu/kulfold/20170608-amerikai-hirszerzes-vezetok-trump-nem-probalt-nyomast-gyakorolni-rajuk
Klímaháború: Magyar tudósok is benne voltak Trump döntésében
Az amerikai elnök döntését követően egyre hangosabb, de legalábbis halhatóbb azoknak a szakembereknek a hangja, akik az uralkodó nézethez képest mást gondolnak a klímaváltozás okairól és lehetséges következményeiről. A lavinát egy magyar tudós indította el.
Az USA elnökének döntését egy márciusi petíció is befolyásolta, amelyet több mint háromszáz nemzetközi hírű tudós írt alá, arra kérve Trumpot, hogy – kampányígéretéhez híven – Amerika mondjon fel minden olyan nemzetközi egyezményt, klímavédelmi megállapodását, amely a számos üvegház gáz közül éppen a többihez képest csekély hatású széndioxid korlátozását írja elő. A tudósok érvei szerint a széndioxid nem környezetszennyező, sőt jót tesz a növényeknek, javítja a mezőgazdasági terméshozamokat.
Az aláírók között Nobel-díjas tudósok is vannak, továbbá három magyar szaktekintély. Egyikük az a Miskolczi Ferenc fizikus professzor – az Országos Meteorológiai Szolgálat légköri sugárzási osztályának korábbi vezetője –, aki a NASA hat évtizedet felölelő (1948-2008) műholdas légköri adatbázisának elemzése után elsőként kérdőjelezte meg a klímaprobléma főáramú nézeteit.
Számításai szerint az emberiség bármekkora mennyiségű szén-dioxid, por és korom kibocsátásai nem növelik számottevően az üvegházhatást, az óceánok vízfelszínéről elpárolgó vízgáz segítségével ugyanis a rendszer simán visszaszabályozza a megnövekedett üvegházhatású gázkibocsátást a vízkörzésen keresztül.
http://www.atv.hu/belfold/20170607-klimahaboru-magyar-tudosok-is-benne-voltak-trump-donteseben
A devizahitelezés miatt még mindig igen nagy bajban lévő családok anyagi terheinek csökkentésére fordítaná az LMP azt a megközelítőleg 265 milliárd forintot, amelynek hozamaiból a jegybank az alapítványait finanszírozza. Ehhez persze első lépésként arra is szükség lenne, hogy 2018-ban forduljon a kocka, és ne újrázzanak a jelenlegi kormánypártok. Hadházy Ákos, az ellenzéki párt politikusa lapunknak elmondta, szerinte a jelenlegi kormánytól nem várható, hogy hatásosan képviselje a devizahitelesek ügyét.
https://mno.hu/gazdasag/jegybanki-penzbol-kartalanitanak-a-devizahiteleseket-2402353
Már nem akar korhatárt a játszótereken Kocsis Máté
http://hvg.hu/itthon/20170608_Kocsis_Mate_meggondolta_magat
Soros a köztévének nyilatkozott
Európa kötelességének nevezte a migránsok befogadását Soros György milliárdos az M1 híradójának kérdésére csütörtökön Berlinben. „Úgy gondolom, Európa kötelessége, hogy törődjön a bevándorlókkal. Ez egy humanitárius kötelezettség, és remélem, Európa teljesíti is” – mondta az üzletember azzal kapcsolatban, valóban jobb hely lesz-e Európa a bevándorlók befogadásától, vagy gazdasági megfontolások vezérlik őt.
https://mno.hu/belfold/soros-a-koztevenek-nyilatkozott-2402380
Bár a bankvilágban már mindenki rég tudta, hogy nem engedi ki a kezéből az MKB Bankot a Fidesz, a szélesebb közönség számára csak a múlt héten vált bizonyossá, hogy nem tévedtünk, amikor 2015 novemberében arról írtunk, eldőlt, kié lesz a bank – csak néhány technikai részletet kell tisztázni, s egy nagyobb akadályt eltávolítani.
Mindent összevetve elmondhatjuk, nagyon jó üzletet csináltak a miniszterelnök barátai a bankvásárlással – mindannyiunk kárára. Igaz, ennek fejében akár veszteséges vállalkozásokat is hitelezniük kell, ha a Fidesz érdekei úgy kívánják. Vagyis úgy tűnik, a kormányfő és környezete sajátjaként kezeli a közvagyont. Azt is mondhatnánk, családi bank született. Hol vannak már azok az idők, amikor Orbán Gyurcsányt vádolta azzal, hogy kft.-ként vezeti az országot? Ami manapság történik, még ennél is rosszabb: hűbérúri rendszer épült ki, s virul a haverok javára.
https://mno.hu/velemeny/csaladi-bank-2402370
Megvédeni Európát és az európaiakat
Az európai puha hatalom kétségkívül sikeres. Diplomáciánkkal, fejlesztési politikánkkal, kereskedelmi kapcsolatainkkal mi, európaiak hozzájárulunk a stabilitás megteremtéséhez, a béke, az emberi jogok és a jogállamiság előmozdításához. A puha hatalom azonban önmagában nem elég erős.
Túl hosszú ideig hagyatkoztunk mások katonai erejére. Most kell megragadnunk az alkalmat arra, hogy kezünkbe vegyük saját biztonságunkat. Tartozunk ezzel az európai polgároknak. A szorosabb védelmi együttműködés mögötti akarat elsősorban és főleg az európai emberektől ered. Szinte valamennyi uniós országban a három legfontosabb prioritás egyike a biztonság. Az európaiak háromnegyede támogatja a közös biztonság- és védelempolitikát.
A legalapvetőbb univerzális jogok egyike, hogy biztonságban érezzük magunkat otthonunkban.
Az Európai Unió feladata, hogy biztosítsa az európaiaknak ezt a biztonságot.
https://mno.hu/velemeny/megvedeni-europat-es-az-europaiakat-2402318
Harcra készek: a CÖF félmilliárd forintot őrzött meg tavalyi támogatásaiból
A kormánypárti plakátkampány mellett az uniós szerveknek küldött petíciókra, a szellemi honvédő munka elterjesztésére, valamint az MTI-nek küldött közleményekre költött a CÖF-CÖKA abból az 582 millió forintból, amit tavaly kapott az álcivil szervezet, főként az állami MVM-től és a Fidesz pártalapítványától – derül ki a tavalyi beszámolójukból.
„A civileket érintő emberi sorskérdésekkel foglalkozó parlamenti pártok által képviselt álláspontok mellé megjelentetjük támogatóink és partnereink által ajánlottakat, ennek formái sajtóközlemények, média interjúk, plakátok, szórólapok, hírlevelek”
http://hvg.hu/itthon/20170608_Harcra_keszek_a_COF_felmilliard_forintot_orzott_meg_tavalyi_tamogatasaibol
Egy csodálatos barátság vége
„Amikor Orbán Viktor egy éve úgy érezte, eljött az ideje Trump mellett állást foglalni az elnökválasztási kampányban, akkor már ő maga is ismerhette a republikánus elnökjelölt meghirdetett programját. E programban pedig jó előre bejelentette szándékát: országát amint lehet, kilépteti a párizsi klímamegállapodásból.”
Persze aligha arról van szó, hogy Orbán végre ráébredt, milyen mértékben vállalhatatlan Donald Trump személye, milyen kockázatos, sőt nevetséges az ő oldalán mutatkozni, hanem hogy – minden törleszkedés dacára – épp ő maga lett vállalhatatlan Trump számára. Mindennek intő jelei ugyan nem újkeletűek, de úgy tűnik, a magyar miniszterelnök elég hosszú időn át nem volt hajlandó figyelni rájuk, hinni nekik. Most, brüsszeli találkozásukkor a nyilvánvaló lekezelés, Klaus Johannis román elnök meghívása a Fehér Házba – amiben Orbán már nem reménykedhet –, a CEU elüldözésének kudarca és sorolhatnánk hosszan, végre meggyőzték. Örülni persze ennek sem lehet, hisz nem az ország és Európa érdeke vagy épp környezetünk megóvásának szándéka volt a végső szempont, csak az érvényesülés jól ismert orbáni vágya és a kudarc soha be nem ismerése.
https://arakovacs.wixsite.com/jegyzet/single-post/2017/06/08/Egy-csodalatos-baratsag-vege
Továbbra is fizetni kell az agyhártyagyulladás elleni oltásokért
Elképesztő indoklás, például az általa keltett „hamis biztonságérzet” és tisztázatlan klinikai hatékonysága miatt nem teszi ingyenessé a kormány az agyhártyagyulladást okozó meningococcus B elleni védőoltást – tudta meg a Magyar Nemzet a Miniszterelnökség lapunknak adott írásbeli válaszából.
https://mno.hu/belfold/tovabbra-is-fizetni-kell-az-agyhartyagyulladas-elleni-oltasokert-2402323
Orbán: Több millió bevándorlót igényel a gazdaság
http://nepszava.hu/cikk/1131496-orban-tobb-millio-bevandorlot-igenyel-a-gazdasag
http://nepszava.hu/cikk/1131537-bundabotrany-a-keziseknel---hat-embert-gyanusitanak
Véget érhet a politikai környezetszennyezés. A Fidesz és az LMP összefog a Jobbik plakátolása ellen. De miről szól ez az egész?
„A választási kampányhajrá néhány hetét leszámítva le is tiltanám a politikai hirdetést az óriásplakátokról. Nem létezik, hogy négy éven keresztül folyamatosan hergelni kell az embereket. Mennek a kocsival, abban a tudatban, hogy alapvetően azért biztonságban élünk, közben meg szembejön mindig, hogy féljek már, mert mindjárt rám lő Brüsszel. A Jobbik meg az arcomba nyomja, hogy lopnak. Aztán csodálkozunk, hogy rossz a közhangulat ” – ezt mondta április közepén Szörényi Levente a Heti Válasznak.
A magam részéről minden szavával egyetértek. Azóta a helyzet annyit változott, hogy Brüsszel és a lopós kampány mellé még bejött a Soros-bábos kampány is.
Alig akarom elhinni, hogy ebben változás lehet, de Gulyás Gergely, a Fidesz alelnöke bejelentette: a Fidesz megtiltaná, hogy a választási kampányok időszakán kívül politikai pártok plakátot helyezzenek ki. Sőt azt is, hogy a kormány tegye ugyanezt, erről tudósít a mai Magyar Idők a címlapján.
http://valasz.hu/itthon/megvalosul-szorenyi-levente-alma-124172
Gulyás Gergely állt ki szerdán a nép elé, hogy elmondja, a Fidesz olyan javaslatot nyújt be a parlament elé, amely tiltaná a politikai óriásplakátok kihelyezését kampányidőszakon kívül. Gulyás Gergely ezt azzal indokolta, hogy ezzel csökkenhetne a korrupció, hiszen nem tudni, mennyit fizet a Jobbik Simicska Lajos plakáthelyeiért, tehát biztos korruptak. Nyilván az ember vakbele röhög, amikor a Fidesz valaki mást vádol korrupcióval, és igazán vicces az lett volna, ha visszakérdezett volna valaki: honnan tudjátok Gergő, hogy a Simicska ár alatt adja a plakátjait a Jobbiknak, nektek is úgy adta még pár éve?
De az ember nem röhög, mert végtelenül cinikus antikorrupciós intézkedésnek eladni egy, a kormány hatalmát tovább betonozó intézkedést.
http://kettosmerce.blog.hu/2017/06/08/ha_a_fidesz_betiltja_az_oriasplakat-kampanyokat_akkor_ujabb_szoget_ut_a_magyar_politika_koporsojaba
„Nem száll le rólam Kövér László, ma százezer forintra büntetett, mert Ákossal egy táblát tartottunk fel az Országgyűlésben, amin bemutattuk, hogy a Fideszes oligarchák és médiavállalkozók érdekeltségeiken keresztül már most hogyan nyernek százmilliókat a paksi pénzekből” – kezdi facebook-posztját Szél Bernadett, mely bejegyzésnek nem is az a poénja, hogy dr. Kövér megint büntetett, hanem az, ahogy ezt a büntetést becsomagolta.
Azt írja ugyanis Szél, s képet is mellékel hozzá, hogy az ítélet indoklási szakaszában Kövér maga is írásba adja, hogy mennyi közpénzt nyúlt Habony, Mészáros és Andy.
„A poén az, hogy az ítélet indoklásában Kövér László maga is tételesen felsorolja az általunk bemutatott számokat, azaz elmondja, hogy mennyi pénz landolt a jól ismert figurák érdekeltségeinél, Andy Vajna, Habony Árpád, Mészáros Lőrinc és társainál. Osszátok meg minél többen ezt a posztot, hogy megköszönhessem Kövér Lászlónak a leleplezés reklámját!” – így Szél.
http://magyarnarancs.hu/villamnarancs/kover-laszlo-hivatalos-okiratban-sorolja-fel-mennyi-kozpenzt-nyalt-habony-meszaros-es-andy-104636
meg az idei Budapest Pride-ot.
http://magyarnarancs.hu/narancsblog/magyarorszag-nekiboszult-jobboldala-mar-budapesten-sem-tud-meglenni-kerites-nelkul-104618
Fidesz: A baloldal veszélyt jelent az emberek biztonságára
A baloldal pártjai, az MSZP és a DK konkrét veszélyt jelentenek Magyarország és a magyar emberek biztonságára, mert a Soros György-féle terv végrehajtására készülnek a bevándorlás kérdésében - mondta Hidvéghi Balázs, a Fidesz kommunikációs igazgatója.
http://www.origo.hu/itthon/20170608--fidesz-a-baloldal-veszelyt-jelent-a-magyar-emberek-biztonsagara.html
Észak-Korea: Ha akarjuk, hamuvá változtatjuk Japánt
MTI2017.06.08. 07:40
Egy magas rangú észak-koreai kormányilletékes arra figyelmeztette csütörtökön Tokiót, hogy ne hívja ki maga ellen a sorsot, mert válsághelyzet esetén Észak-Korea képes hamuvá változtatni a Japán-szigeteket.
http://www.origo.hu/nagyvilag/20170608-eszak-koreai-fenyegetes-tokionak-ne-hivjak-ki-maguk-ellen-a-sorsot.html#
Megtámadták a kijevi amerikai követséget
MTI2017.06.08. 08:17
Robbanószerkezetet dobott a kijevi amerikai külképviselet területére egy ismeretlen támadó csütörtök éjszaka. A robbanásban senki nem sebesült meg.
http://www.origo.hu/nagyvilag/20170608--robbanoszerkezettel-tamadtak-meg-a-kijevi-amerikai-kovetseget.html
http://mandiner.hu/cikk/20170608_ervenyt_kell_szerezni_a_kvotaknak_az_europai_parlament_nepparti_elnoke_szerint
Tarlós: Felújítom a metrót, bárki bármit rikácsol
Hozzátette: ezt lelkiismereti ügyként kezeli, és öt éve egy a célja, hogy ha a fene fenét eszik is, a metrót akkor is felújítják.
A főpolgármester ezek után beszámolt a szerdai kormányülésről, ahol egyik fő téma volt a 3-as metró felújítása.
Pluszpénzt ugyan nem kapunk, de akadályokat sem gördítenek elénk.
– közölte. Ez azt jelenti megfogalmazása szerint, hogy a kormányülésen megegyezés született: az optimálisnál rosszabb, de a rosszindulatúak által vártnál jobb.
Tarlós szerint új ajánlatok bejöttek a 3-as metró északi és középső szakaszára, amik már "egészen reális árakkal számolnak".
http://index.hu/belfold/budapest/2017/06/08/tarlos_3-as_metro_felujitas/
Rengeteg az üres lakás, mégis élet-halál harc megy az ingatlanpiacon
Miközben folyamatosan arról hallani, hogy mennyire pörög az ingatlanpiac, az ingatlan.com adatai szerint viszont rengeteg az üres lakás az országban. Számuk az elmúlt öt évben 15 százalékkal 550 ezer fölé emelkedett, így az összes lakáshoz viszonyított arányuk is 12,5 százalékra nőtt.
http://privatbankar.hu/ingatlan/rengeteg-az-ures-lakas-megis-elet-halal-harc-megy-az-ingatlanpiacon-308367
Káncz Csaba, 2017. június 07., 08:30

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság