(2) A vízügyi igazgatási szervek látják el – a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény hatálya alá tartozó vizek és vízilétesítmények kivételével – az állami tulajdonban lévő vizek és vízilétesítmények vagyonkezelését, azok üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését.
(7) A vízitársulat által a vagyon használatára, valamint hasznosítására harmadik személlyel kötött szerződésben a korábbi vagyonkezelő vagy kezelő helyébe a (3) bekezdésben kijelölt vagyonkezelő lép.
4. § (1)16 A települési önkormányzat feladata:
(2)18 A települési önkormányzat – a vízgazdálkodási tevékenységek, mint közfeladatok (közszolgáltatások) körében – köteles gondoskodni:
a)19 a település nem közműves ivóvízellátásáról;
d)20 a településen található szennyvízbekötés nélküli ingatlanok esetében a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtésének szervezéséről és ellenőrzéséről.
(3)21 Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok — a külön jogszabályokban a polgármester, illetve a jegyző hatáskörébe utalt feladatok kivételével — a képviselő-testület, a főváros esetében a fővárosi önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartoznak.
(4)22 A helyi önkormányzat víziközmű-működtetés és víziközmű-szolgáltatás tekintetében felmerülő, vízügyi tevékenységektől és vízügyi igazgatástól elkülönült feladatait a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény szabályozza.
5. §23 A területi jelentőségű vízgazdálkodási, vízvédelmi feladatok, koncepciók egyeztetésére, véleményezésére területi és részvízgyűjtő hatáskörű, az országos jelentőségű vízgazdálkodási feladatok, koncepciók egyeztetésére, véleményezésére országos vízgazdálkodási tanácsot (a továbbiakban együtt: vízgazdálkodási tanácsok) kell létrehozni.
5/A. §24 (1) Ha jogszabály vízgazdálkodási szakkérdésben szakértő igénybevételét írja elő, vagy az ilyen szakértő igénybevételéhez külön jogkövetkezményt állapít meg, – az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő kivételével – szakértőként kizárólag a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvényben meghatározott területi mérnöki kamara (a továbbiakban: kamara) engedélyével rendelkező személy vehető igénybe, valamint a jogszabályban meghatározott jogkövetkezmények csak az ilyen személy igénybevételéhez fűződnek.
(2)25 Az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenység folytatását a kamara annak engedélyezi, aki büntetlen előéletű, nem áll vízgazdálkodási szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint rendelkezik a Kormány rendeletében meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek. A kérelemben meg kell jelölni a kérelmező természetes személyazonosító adatait.
(3a)26 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás – a természetes személyazonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(4)27 Az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmező hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, valamint nem áll a vízgazdálkodási szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vagy kéri, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a kamara részére – annak a szakértői tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa. Az adatigénylés során a Kamara az (5) bekezdésben meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől.
(5)28 A Kamara a vízgazdálkodási szakértői tevékenység időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a szakértő büntetlen előéletű, és nem áll a vízgazdálkodási szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A kamara a hatósági ellenőrzés céljából adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a szakértő büntetlen előéletű-e, valamint, hogy a vízgazdálkodási szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
(6)29 A (4) és (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a kamara
a) a vízgazdálkodási szakértői tevékenység engedélyezése iránti eljárás jogerős befejezéséig,
b) a vízgazdálkodási szakértői tevékenység engedélyezése esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy az engedély visszavonására irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig
5/B. §30 A szabad vízen, valamint a szabad vizek jegén való tartózkodás, az azokon tartott rendezvény, munkavégzés engedélyezésének, bejelentésének eljárási szabályait, valamint a viharjelzéssel kapcsolatos szabályokat kormányrendelet állapítja meg.
6. § (1)–(3)31
(6)32 A nemzeti vagyonról szóló törvényben, valamint a (4) és (5) bekezdésben meg nem jelölt vizek és vízilétesítmények állami tulajdonban vannak, de forgalomképesek. Elidegenítés esetén az érintett helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás – több önkormányzat esetében az érintettség arányában – elővásárlási joggal rendelkezik. Az elővásárlási jog szempontjából érintett az a helyi önkormányzat, amelynek a közigazgatási területén vagy határán van a víz, illetve vízilétesítmény.
6/A. §33 (1) A belvízelvezetést vagy öntözést szolgáló, nem állami tulajdonban lévő vízfolyások, csatornák üzemeltetését és fenntartását – a 45/E. § (1) bekezdése, a 45/F. § (2) bekezdése vagy a 45/G. § (4) bekezdése szerint megkötött üzemeltetési szerződés alapján – a működési terület szerinti vízügyi igazgatási szerv látja el.
7. § (1)34 Az állami tulajdonban lévő, valamint a 6/A. § szerint állami üzemeltetésbe és fenntartásba kerülő vizek és vízilétesítmények üzemeltetésének és fenntartásának költségeit – a 9. és 10. §-ban foglaltakra is figyelemmel – a közérdek mértékéig a központi költségvetés útján kell biztosítani.
g)35 a vízkészlet-gazdálkodási célú feladatokat ellátó vízátvezető csatornák bővítése és üzemeltetése.
(3)36 A helyi önkormányzat tulajdonában lévő vizekről és vízilétesítményekről a 9–10. §-okban és a 13. §-ban foglaltakra is figyelemmel a központi és az önkormányzati költségvetésben meghatározott pénzeszközök felhasználásával, illetve a külön törvényben szabályozott vízitársulat útján lehet gondoskodni.
a)37 a 4. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feladat ellátását szolgáló létesítmények megvalósítása, bővítése, működtetése, fenntartása, valamint ennek hiányában az előbbiekben hivatkozottak szerinti ivóvízminőségű víz egyéb módon történő biztosítása és a vízbázisvédelmi feladatok ellátása;
b)38 a 4. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladat ellátásához szükséges szennyvízelvezető, -tisztító és -elhelyezést biztosító létesítmények megvalósítása, bővítése, működtetése és fenntartása;
c)39 a természetes állóvizek és holtágak, patakok vagy patakszakaszok szabályozása, fenntartása, partvédelme és üzemeltetése, a vizek kártételeinek megelőzése, mérséklése;
d)40 a belvízelvezető művek (így például a belvízcsatornák, szivattyútelepek, belvíztározók) létesítése, fenntartása, bővítése és a belvízvédekezés végrehajtása;
e)41 a víz, a hordalék, a jég zavartalan levonulási lehetőségének megteremtése, a szabályozási és mederfenntartási munkálatok elvégzése;
f)42 a település belterületén a patakok, csatornák áradása, továbbá a csapadék- és egyéb vizek kártételének megelőzése, a kül- és belterületen a patakszabályozás, árvízvédelmi létesítmények építése, fenntartása, fejlesztése, az árvízmentesítés, az árvízvédekezés szervezése, irányítása, végrehajtása, a védelmi szakfelszerelés karbantartása és fejlesztése.
(5)43 Az állami tulajdonban lévő vízfolyás medrének és parti sávjának lehatárolásáról a vízügyi igazgatási szerv gondoskodik.
7/A. §45 (1) A települési önkormányzatok a 4. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feladataikat a szennyvízelvezetési agglomerációk keretében látják el.
(6)46 Az Európai Közösségek Tanácsa 91/271/EGK számú, a települési szennyvíz tisztításáról szóló Irányelve 15. cikkében előírt információszolgáltatási (jelentéstételi) tagállami kötelezettség teljesítéséhez a víziközmű-szolgáltatók kötelesek szolgáltatni a vízgazdálkodásért felelős miniszter által kért adatokat és információkat , illetve a helyszínen biztosítani ezek megbízhatóságának vízügyi hatósági ellenőrzését.
(2)47 A területi közcélú vízilétesítmények, illetve a közcélú vízimunkák költségeit, vízitársulat esetén a tagok külön törvény szerint, vízitársulat hiányában az érdekeltek érdekeltségük arányában kötelesek viselni (közcélú érdekeltségi hozzájárulás). A közcélú érdekeltségi hozzájárulás hektáronként fizetendő mértékét a vízgazdálkodásért felelős miniszter évente rendeletben állapítja meg.
(3)48 Vízitársulat hiányában a (2) bekezdés szerinti költségeket a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény49 rendelkezései szerint lefolytatott eljárásban hozott határozatával érdekeltségük arányában az érdekeltekre a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala veti ki.
9. § (1)50
c)–d)51
10. § (1)53 A kizárólagos állami tulajdonban, illetve önkormányzati törzsvagyonban lévő közcélú vízilétesítmények működtetését végző gazdálkodó szervezetnek a létesítmény közművagyonát az állam nevében a vízgazdálkodásért felelős miniszter, az önkormányzat nevében a képviselő-testület adja szerződéssel használatba.
(3) A használatba adható közművagyon körét, a szerződés előkészítésével és megkötésével kapcsolatos feladatokat a Kormány rendeletben állapítja meg.54
a)55 az állami tulajdon működtetésére a vízgazdálkodásért felelős miniszter;
i)56
f)58 a vizek, azok jellemzőinek megfigyelésével, állapotának értékelésével,
g)59 az emberi beavatkozások, a felszíni és felszín alatti vizek állapotára gyakorolt hatások elemzésével,
h)60 a vízhasználatok gazdasági elemzésével,
i)61 a vízkészletek ésszerű használatára ösztönző jogi és közgazdasági eszközrendszer kialakításával
(6)62 Az (5) bekezdésben említett károsító anyagok fajtáit, a csatornabírság kiszabásával kapcsolatos szabályokat, valamint a csatornabírság mértékét a Kormány, a bebocsátási küszöbértékeket a vízgazdálkodásért felelős miniszter rendeletben állapítja meg.63
15. § (1)64 A felszín alatti vizet – az e törvényben foglaltak figyelembevételével – csak olyan mértékben szabad igénybe venni, hogy a vízkivétel és a vízutánpótlás egyensúlya minőségi károsodás nélkül megmaradjon, és teljesüljenek a külön jogszabály szerinti, a vizek jó állapotára vonatkozó célkitűzések elérését biztosító követelmények.
(3)65 Az ásvány-, gyógy- és termálvizek felhasználásánál előnyben kell részesíteni a gyógyászati, illetve a gyógyüdülési használatot.
(3a)66
(7)67 Az árpolitika kialakítása során érvényesíteni kell a vízszolgáltatások, a vízigénybevétel céljától függő költségek megtérülésének elvét (megkülönböztetve legalább a háztartási, ipari, mezőgazdasági igényeket), figyelembe véve a környezet- és vízkészlet-védelemmel összefüggő költségeket, a szennyező fizet elvet. Az árak megállapítása során figyelemmel kell lenni a megtérülés társadalmi, környezeti és gazdasági hatásaira.
15/A. §70 (1) A vízhasználó a vízjogi létesítési, üzemeltetési engedélyben lekötött vagy engedély nélkül felhasznált, az üzemi fogyasztó a ténylegesen igénybe vett vízmennyiség után vízkészletjárulékot köteles fizetni.
15/B. §71 (1)72 A vízhasználónak a vízkészletjárulékot
(4)73 Az üzemi fogyasztónak a vízkészletjárulékot 14,10 forint/m3 alapjárulék alapján a ténylegesen igénybe vett vízmennyiség után kell kiszámítania.
15/C. §74 (1) Nem kell a vízhasználónak vízkészletjárulékot fizetnie
(2)75 Az (1) bekezdés f), g) és l) pontjában foglalt esetben a vízkészletjárulék-fizetési kötelezettség alóli mentesítés nem érinti a vízhasználatra vonatkozó, 15/E. § szerinti nyilatkozattételi és adatszolgáltatási kötelezettségeket.
(5)76 Az üzemi fogyasztó köteles fizetési kötelezettségét annak keletkezésétől számított 15 napon belül az illetékes vízügyi hatóságnak az e célra készített nyomtatványon bejelenteni (bejelentkezés).
(6)77 A vízkészletjárulék-fizetési kötelezettség a vízhasználónál a vízjogi engedély jogerőre emelkedésével, üzemi fogyasztónál – figyelemmel a 15/B. § (4) bekezdésében foglaltakra – a 10 000 m3-t meghaladó vízmennyiség felhasználásának megkezdésével keletkezik.
(8)78 A vízhasználó a kizárólag energiahasznosítás céljából kitermelt termálvíz használatára tekintettel általa fizetendő víz-készletjárulékot – legfeljebb a vízkészletjárulék összege erejéig – csökkentheti a termálvíz visszatáplálását biztosító kút kialakításával, illetve a berendezések korszerűsítésével összefüggésben, az adóévben felmerült igazolt és a vízügyi hatósági feladatokat ellátó szerv által elfogadott költségének az összegével.
15/D. §79 (1)80 A vízhasználó a naptári év első három negyedévének vízigénybevétele után számított vízkészletjárulékot és az üzemi vízfogyasztó a vízkészletjárulékot – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – a tárgynegyedévet követő hónap 15. napjáig köteles az illetékes vízügyi hatóság által megjelölt számlára befizetni.
(2)81 A tárgyévet követő első hónap 15. napjáig köteles a vízhasználó a vízkészletjárulékot befizetni,
(3)82 Az engedély nélküli vízhasználat után a vízkészletjárulékot a jogerős hatósági határozat közlését követő hónap 15. napjáig kell kiszámítani és befizetni.
(4)83 A tárgyévet követő első hónap 15. napjáig köteles befizetni a negyedéves befizetési kötelezettség alá tartozó vízhasználó az éves teljes vízigénybevétele után fizetendő vízkészletjárulék, és az első három negyedéves vízigénybevétele után az (1) bekezdésben meghatározottak szerint befizetett vízkészletjárulék közti különbséget.
(5)84 A járulékfizetésre kötelezett által befizetett összeget – ha az összes tartozásnál kisebb – sorrendben (ezen belül nemenként a legrégebbi tartozástól kezdve) az adóbírságra, a mulasztási bírságra, azt követően a késedelmi pótlékra, végül a vízkészletjárulék tartozásra kell elszámolni.
15/E. §85 (1)86 A vízhasználó a naptári év első három negyedévében, az üzemi fogyasztó negyedévente a tárgynegyedévet követő hónap 15. napjáig köteles az e célra szolgáló adatlapon az illetékes vízügyi hatóság részére nyilatkozni a tényleges vízigénybevételéről, valamint a fizetési kötelezettség alapadatairól, kiszámításáról.
(1a)87 A vízhasználó az (1) bekezdésben meghatározott éves adatokról – összevontan is – a tárgyévet követő hó 15. napjáig köteles az illetékes vízügyi hatóság részére nyilatkozni.
(1b)88 Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a 15/D. § (2) bekezdésében meghatározott, éves befizetési kötelezettség körébe eső vízhasználó az (1) bekezdésben meghatározott adatokról az e célra szolgáló adatlapon a tárgyévet követő hónap 15. napjáig köteles nyilatkozni.
(1c)89 A közüzemi szolgáltató köteles nyilatkozni az üzemi fogyasztó részére lekötött és ténylegesen szolgáltatott vízmennyiségről a tárgyévet követő hónap 15. napjáig az e célra szolgáló adatlapon.
Mezőgazdasági vízszolgáltatási díj90
15/F. §91 (1)92 Aki mezőgazdasági vízszolgáltatást vesz igénybe, a szolgáltató részére mezőgazdasági vízszolgáltatási díjat fizet. Az állam az öntözési, rizstermelési és halgazdasági vízhasználat vízszolgáltatási díját kormányrendeletben meghatározottak szerint átvállalhatja.
(2)94 A Kormány által rendeletben kijelölt vízügyi igazgatási szervnek a vizek többletéből eredő kockázattal érintett területekre veszély- és kockázati térképet, valamint kockázatkezelési tervet kell készítenie.
(3)95 A vízügyi igazgatási szervek feladata a folyók vízkár-elhárítási célú szabályozása, a kettőnél több települést szolgáló vízkár-elhárítási létesítmények – az árvízvédelmi fővédvonalak, vízkár-elhárítási célú tározók, belvízvédelmi főművek (a továbbiakban: védművek) – építése, ezek, valamint az állam kizárólagos tulajdonában lévő védművek fenntartása és fejlesztése, azokon a védekezés ellátása, továbbá a mezőgazdasági vízszolgáltatás és vízkárelhárítás feladatainak ellátása.
(4)96 A vízügyi igazgatási szervnek vízkárelhárítással összefüggő feladata;
e)97 a helyi önkormányzatok számára a vizek kártételei elleni védelemmel összefüggő vízkárelhárítási tervek és fejlesztési tervek elkészítéséhez és felülvizsgálatához adatok szolgáltatása, valamint a folyók menti nyílt ártéri települések esetében a vízkárelhárítási tervek elkészítése és a meglévő tervek felülvizsgálata;
(5)98 A helyi önkormányzatok feladata:
(6)99 A vizek kártételei elleni védelem érdekében szükséges állami vagy helyi önkormányzati feladatkörbe nem tartozó tevékenységek ellátása az érdekelt tulajdonosok, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használók feladata.
17. § (1)100 Az árvíz- és belvízvédekezés országos irányítása
(3)103 A saját szervezettel védekező települések által fenntartott műveken az árvíz- és belvízvédekezés műszaki feladatait a település közigazgatási határán belül — a vízügyi igazgatási szervnek szakmai irányításával — a polgármester (Budapesten a főpolgármester) a polgármesteri (főpolgármesteri) hivatal útján látja el.
(5)104 A vizek kártételei elleni védekezés részletes feladatait, módját és a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter jogkörét a Kormány rendeletben állapítja meg.
(6)105 A főpolgármester, a megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke, illetve a polgármester rendeli el az árvíz- és belvízvédekezéssel, valamint a helyi vízkárelhárítással kapcsolatos – a külön jogszabályban meghatározott államigazgatási feladatok körében – a kitelepítést, a kimenekítést, a visszatelepítést, továbbá közreműködik az ezzel kapcsolatos egyéb feladatok végrehajtásában.
b)106 gondoskodik a közerők – ezen belül a polgári védelmi szervezetbe beosztottak és a közfoglalkoztatottak –, továbbá a védekezéshez szükséges anyagok, eszközök és felszerelések összeírásáról, nyilvántartásáról, szükség szerinti mozgósításáról, továbbá a közerők – ezen belül a polgári védelmi szervezetbe beosztottak és a közfoglalkoztatottak – általános ellátásáról;
c)107 megtervezi a kitelepítést, a kimenekítést, a mentést és a visszatelepítést, illetőleg ezek elrendelése esetén gondoskodik a végrehajtásról;
e)108 gondoskodik a védekezésben részt vevők egészségügyi ellátásáról, továbbá a kitelepítés, a kimenekítés, a mentés és visszatelepítés során a járványok megelőzésével és elhárításával kapcsolatos intézkedésekről, az egészségügyi államigazgatási szerv közreműködésével;
(9)109 A folyók mentén és az azokba torkolló vízfolyások, csatornák visszatöltésezett szakaszain az árvízvédelmi műveket, továbbá a folyók nagyvízi medrét vagy az árvízvédelmi műveket keresztező, vagy a nagyvízi mederben elhelyezkedő építményt, vezetéket vagy egyéb létesítményt a vízgazdálkodásért felelős miniszter által rendeletben megállapított mértékadó árvízszintek figyelembevételével kell megtervezni, méretezni és megvalósítani.
18. §110 (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával a vizeket veszélyezteti vagy károsítja, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény szerinti felelősséggel tartozik, illetve a vízügyi hatóság által meghatározott intézkedések megtételére köteles.
(2) A vízminőségben jelentkező környezetkárosodás megelőzésének és elhárításának rendjét a Kormány rendeletben állapítja meg.111
19. § (1)112 A 18. § (1) bekezdés alkalmazása szempontjából károkozónak minősül a halászati jog gyakorlója, ha a halpusztulás és az azzal okozott vízminőségi kár a halászatra vonatkozó előírások megszegésével és nem vízszennyezés, illetve vízminőségromlás miatt következett be.
(2)113 Ha a károkozó ismeretlen, a kárelhárítás költségeit az elszennyeződött víz vagy vízilétesítmény tulajdonosa viseli.
20. § (1)114 Az ingatlan tulajdonosa (használója) köteles tűrni, hogy a vízügyi hatóság határozata alapján a közcélú vízilétesítményt az ingatlanán elhelyezzék és üzemeltessék, illetve az ehhez szükséges vízimunkákat elvégezzék, feltéve, ha az ingatlan rendeltetésszerű használatát nem zárja ki (vízvezetési szolgalmi jog).
(2)115 A vízügyi hatóság kérelemre engedélyezi meglévő és vízjogi engedély alapján üzemelő vízilétesítményhez történő csatlakozást, ha a vízilétesítmény az eredeti rendeltetésének, valamint a csatlakozó céljának együttesen megfelel, illetve arra alkalmassá tehető (vízhasználati szolgalmi jog).
(4)116 Az ingatlan tulajdonosát (használóját) az (1) és (3) bekezdés szerinti korlátozás mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg. Ha a korlátozás következtében az ingatlan használata, az ingatlannal kapcsolatos jog vagy foglalkozás gyakorlása lehetetlenné, illetve számottevően költségessé válik, a tulajdonos az ingatlan kisajátítását kérheti.
(5)117 A nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett mederhasználati vízilétesítmények üzemeltetőjét a vízjogi üzemeltetési engedély jogerőre emelkedése napjától kezdődően e törvény erejénél fogva mederhasználati jog illeti meg, melyet külön jogszabályban meghatározottak szerint kell bejegyezni.
21. §118 (1) Vízkárelhárítási célú tározónak minősül a záportározó, az árvízcsúcs-csökkentő tározó, a szükségtározó, a vésztározó és a belvíztározó.
21/A. §119 (1) Ha a záportározóhoz, az árvízcsúcs-csökkentő tározóhoz, a szükségtározóhoz, illetve a belvíztározóhoz kapcsolódó vízilétesítmény elhelyezése, vagy a 21/E. § szerinti használati korlátozás az ingatlan rendeltetésszerű használatát megszünteti vagy jelentős mértékben akadályozza, a tulajdonos az ingatlan megvásárlását a beruházótól kérheti, illetve az ingatlan kisajátításának kérését a beruházónál kezdeményezheti.
21/B. §120 (1) A záportározó, az árvízcsúcs-csökkentő tározó, a szükségtározó és a belvíztározó területéhez tartozó ingatlan ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett tulajdonosát – a rendelkezésre állással és a használattal, illetve a 21/E. § szerinti használati korlátozással összefüggő értékcsökkenés miatt, azok ellenértékeként – tulajdoni illetőségének arányában egyszeri térítés illeti meg. Ha az ingatlan már eredetileg is állami vagy önkormányzati tulajdonban volt, vagy a 21/A. § (1) vagy (2) bekezdése alapján állami vagy önkormányzati tulajdonba kerül, az egyszeri térítés kifizetésére nem kerül sor.
(5)121 Ha a haszonbérlő a (2) bekezdés alapján kártalanításban részesült, egyidejűleg ezen a címen nem jogosult a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvény szerinti haszonbér-fizetési kedvezmény igénybevételére.
21/C. §122 (1) A 21/B. § (1) bekezdése szerinti egyszeri térítés megfizetéséről a vízügyi hatóság határozatában dönt, és a beruházó gondoskodik az egyszeri térítés kifizetéséről.
(2)123 Az egyszeri térítés alapja a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld (a továbbiakban: föld) ingatlan-nyilvántartás szerinti aranykorona-értéke (a továbbiakban: AK). Az egyszeri térítés mértéke e rendelkezés hatálybalépésekor 8000 forint AK-ként. Az egyszeri térítés mértéke évente, január 1-jével növekszik a Központi Statisztikai Hivatal által közölt, a tárgyévre érvényes fogyasztói árindex mértékével.
21/D. §124 A vízügyi hatóság a vízkárelhárítási célú tározó kijelölése során csak a tényállás tisztázása érdekében tart közmeghallgatást.
21/E. §125 (1)126 A záportározó, az árvízcsúcs-csökkentő tározó, a szükségtározó és a belvíztározó területén lévő földön:
(4)127 A vízkárelhárítási célú tározó területén lévő föld művelési ágát megváltoztatni kizárólag a tározó kezelőjének előzetes hozzájárulásával lehet.
24. §128 (1) A nagyvízi meder elsődleges rendeltetése a mederből kilépő árvíz és a jég levezetése.
(4)129 A nagyvízi mederben fekvő ingatlan tulajdonosa, illetve használója a nagyvízi mederben mezőgazdasági művelést, erdőgazdálkodást vagy más tevékenységet kizárólag saját felelősségére, az árvizek levezetésének akadályozása nélkül, a környezet- és természetvédelmi, valamint a kulturális örökségvédelmi előírások megtartásával folytathat. A nagyvízi mederben a termőföld védelméről szóló törvény szerinti, a termőföld más célú hasznosítását, valamint a föld művelési ágának megváltoztatását végrehajtani kizárólag az érintett folyószakasz-meder kezelőjének előzetes hozzájárulásával lehet.
(7)130 A folyók nagyvízi medrére vonatkozóan kezelési tervet kell készíteni, amely a nagyvízi mederben tevékenységet folytatókra kötelező. A kezelési tervet a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter rendeletben állapítja meg. A kezelési tervet össze kell hangolni a folyók nagyvízi medrére vonatkozó, illetve arra kihatással lévő egyéb tervekkel, így különösen a természet védelméről szóló törvény alapján a védett természeti területekre vonatkozóan elkészített természetvédelmi kezelési tervekkel, az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló kormányrendelet alapján a Natura 2000 területekre elkészített természetvédelmi kezelési- és fenntartási tervekkel, illetve az adott területre vonatkozó, az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló miniszteri rendelet alapján meghatározott természetvédelmi célkitűzésekkel, valamint az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény alapján az erdőkre vonatkozóan elkészített körzeti erdőtervekkel.
(3)131 Az ingatlan tulajdonosa (használója) az ivóvízbázisok, vízkivételi művek védelme érdekében kijelölt védőterületen, védősávon a külön jogszabályban, illetőleg a védőterületet megállapító hatósági határozatban meghatározott, vízbázist veszélyeztető tevékenységet nem végezhet, továbbá a kártalanításra vonatkozó rendelkezések mellett köteles tűrni az ezzel összefüggő közérdekű használati jogok gyakorlását, illetőleg az ingatlanhasználat meghatározott körű korlátozását.
27. §132 A 20. § (1) és (2) bekezdése alapján megállapított vízvezetési és vízhasználati szolgalmi jogot az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni, továbbá a 21. § szerinti vízkárelhárítási célú tározóban, a 25. § (3) bekezdése szerinti védőterületen, a nagyvízi mederben, illetve a parti sávban való elhelyezkedés tényét, mint jogi jelleget a vízügyi hatóságnak az érintett ingatlanra vonatkozó jogerős határozata alapján az ingatlan-nyilvántartásba fel kell jegyezni.
28. § (1)133 Vízjogi engedély szükséges – jogszabály által bejelentéshez kötött tevékenységektől eltekintve – a vízimunka elvégzéséhez, illetve vízilétesítmény megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez (létesítési engedély), továbbá annak használatbavételéhez, üzemeltetéséhez, valamint minden vízhasználathoz (üzemeltetési engedély).
(5)134 A szénhidrogén kitermelési céllal mélyített, de arra alkalmatlan kutak termálvíz kitermelési célú hasznosítására a vízügyi hatóság ad engedélyt.
(1a)135 Termálvíz kizárólag energiahasznosítás céljából történő kitermelésére vonatkozó létesítési engedélyben – az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott feltételek szerint – rendelkezni kell a kitermelt víz elhelyezésének módjáról.
(3)136 Ha a vízimunka elvégzése, illetve a vízi létesítmény megépítése vagy átalakítása jogerős hatósági engedély nélkül, vagy a jogerős hatósági engedélytől eltérően történt, a létesítő részére az üzemeltetési engedély kiadása megtagadható. Amennyiben a hatóság a vízimunka, vízi létesítmény megvizsgálása után – az eset összes körülményeire is figyelemmel – a létesítő részére a fennmaradási engedélyt utólag megadja, a létesítő vízgazdálkodási bírság fizetésére köteles. A bírság az engedély nélkül létrehozott építmény értékének 80%-áig, engedély nélküli vízimunka vagy vízhasználat esetén 1 000 000 forintig terjedhet. Természetes személy esetében a bírság összege nem haladhatja meg a 300 000 forintot.
c)137 az engedélyes jogszabályban meghatározott kötelezettség teljesítésének elmulasztása vagy jogszabályi kötelezettség megszegése
30/A. §138
30/B. §139 A közigazgatási hatósági eljárás során felmerülő mintavételi, laboratóriumi, illetve az egyéb műszeres vizsgálatok költségei, továbbá az eljárás során a tényállás tisztázása kapcsán felmerült személyi és dologi költségek egyéb eljárási költségnek minősülnek.
31. §140 A vízügyi hatóság által lefolytatott egyes közigazgatási eljárásokért (ideértve a szakhatósági eljárásokat, az igazgatási jellegű szolgáltatásokat, továbbá a bejelentéseket) igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
31/A. §141 A vízügyi igazgatási szerveknek – a környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló rendeletben meghatározott tevékenységek esetében – nem kell igazgatási szolgáltatási díjat fizetni.
32. §142 Ha a vizek mennyiségi védelme, a vizek kártételeinek elhárítása, a károk megelőzése vagy a jogszerűen gyakorolt vízhasználat azt egyébként szükségessé teszi, a hatóság a vízhasználót, vagy azt, aki a vízviszonyokba jogellenesen beavatkozott a káros, illetve a károsodás veszélyével fenyegető állapot megszüntetésére, a szükséges vízimunka elvégzésére vagy meghatározott módon történő gyakorlására kötelezheti.
32/A.143 (1) Aki a 29. § (3) bekezdésében foglaltakon túl jogszabályban, hatósági határozatban vagy közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusban szereplő vízgazdálkodási előírást megszeg, a jogsértő magatartás súlyához igazodó, legfeljebb 1 000 000 forint összegű vízgazdálkodási bírságot köteles fizetni. Természetes személy esetében a bírság összege nem haladhatja meg a 300 000 forintot.
33. § (1)–(2)144
33/A. §145 A vízügyi hatóság jogosult – a természeti és a környezeti veszélyeztetettség megelőzése (így a nagyvízi meder vízszállító képességének megőrzése, az árvizek levezetésének biztosítása) érdekében – a nagyvízi mederben telekalakítási, illetőleg építési tilalmat elrendelni.
34. §146 (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok útján is elláthatók. A vízgazdálkodási társulat közfeladatai jellegétől függően vízitársulat, illetve víziközmű társulat.
35. §147 (1) A társulat közfeladatait szolgáló tevékenységét érdekeltségi területén végzi.
(2)148 A víziközmű társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek.
36. §149 (1) A víziközmű társulat megalakulását – egyéb jogszabály szerinti – szervező bizottság készíti elő.
(2)150 A víziközmű társulat legfőbb szerve a taggyűlés.
(3)151 A taggyűlés tagjait az alapszabályban meghatározott eljárásnak megfelelően a tagok delegálják.
(7)152 Az intézőbizottság és az ellenőrző bizottság elnökét és tagjait – az alakuló taggyűlés kivételével – a taggyűlés választja meg. Az intézőbizottság elnöke a víziközmű társulat elnöke.
37. §153 (1)154 Víziközmű társulat csak víziközmű társulattal egyesülhet, víziközmű társulat csak víziközmű társulatokká válhat szét. Víziközmű társulat átalakulással egyéb módon nem jöhet lére.
(2)155 A víziközmű társulat gazdasági társaságot, nonprofit gazdasági társaságot, alapítványt nem hozhat létre, gazdasági társaságban, nonprofit gazdasági társaságban érdekeltséget nem szerezhet, alapítvány részére pénzbeli vagy egyéb hozzájárulást nem teljesíthet.
(4)156 Ha a víziközmű társulat közfeladatát teljesítette, a vízgazdálkodási társulatokról szóló kormányrendelet szerinti elszámolási eljárásra, ha a közfeladat teljesítése nélkül jogutód nélkül megszűnik, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény szerinti végelszámolásra kerül sor.
38. §157 A víziközmű társulat közfeladatként a település, az együttesen ellátható települések belterületi, illetve lakott területi részének közműves vízellátását, szennyvízelvezetését, szennyvíztisztítását, a belterületi vízrendezést és csapadékvíz elvezetést szolgáló vízilétesítményeket hoz létre, illetve fejleszt.
39. §158 (1) A víziközmű társulat törvényességi felügyeletét a cégbíróság látja el. A cégbíróságnak a víziközmű társulattal kapcsolatos eljárására a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény előírásait kell alkalmazni.
(2) A víziközmű társulat felett törvényességi ellenőrzést gyakorol a társulat székhelye szerinti vízügyi igazgatási szerv.
(3) A vízügyi igazgatási szerv a törvényességi ellenőrzés keretében:
b) ellenőrzi a víziközmű társulat alapszabályát, belső szabályzatát és határozatait,
c) vizsgálja a víziközmű társulat szerveinek működését,
d) ellenőrzi, hogy a végzett tevékenység mennyiben jelenti a 38. §-ban foglalt közfeladat ellátását,
e) vizsgálja a közfeladat teljesítésének végrehajtását követően az elszámolási eljárás lefolytatását.
(4) Ha a vízügyi igazgatási szerv a jogszabályban, az alapszabályban vagy a belső szabályzatban foglaltak megsértését észleli, felhívja a víziközmű társulatot a jogsértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a vízügyi igazgatási szervet tájékoztatni.
(5) Ha a megadott határidőn belül a jogsértést a víziközmű társulat nem szüntette meg, a vízügyi igazgatási szerv tizenöt napon belül kérelmezi a cégbíróságnál a törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatását.
A víziközmű társulat megalakulása159
40. §160 (1)161 A víziközmű társulat alapításához az szükséges, hogy az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező természetes személyek, jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek (a továbbiakban: tagok) az alakuló taggyűlésen
(4)162 A víziközmű társulat a cégnyilvántartásba való bejegyzését követően kezdheti meg működését.
41. §163 A víziközmű társulat alapszabályában meg kell határozni:
A víziközmű társulat működése és tevékenysége164
42. §165 (1)166 A taggyűlés évente legalább egyszer ülést tart.
(2)167 A taggyűlést az intézőbizottság hívja össze. Ha az intézőbizottság ezt elmulasztja, az összehívásra az ellenőrző bizottság jogosult.
(3)168 A tagok legalább 10%-ának kezdeményezésére a taggyűlést össze kell hívni.
(4)169 A napirendet tartalmazó írásbeli meghívót a taggyűlés tervezett időpontja előtt legalább 15 nappal ki kell küldeni, és a helyben szokásos módon is közzé kell tenni.
(5)170 A taggyűlés akkor határozatképes, ha a tagjainak több mint 50%-a jelen van.
(6)171 Az alapszabály módosításához, a víziközmű társulat megszüntetéséhez, más víziközmű társulattal történő egyesüléséhez, illetve szétválásához a taggyűlés több mint 50%-ának szavazatával meghozott határozatára van szükség.
(7)172 Ha a taggyűlés nem határozatképes, az első üléstől számított 8 napon belüli időpontra összehívott második ülés az eredeti napirenden szereplő ügyekben a megjelentek számára és az érdekeltségi arányra tekintet nélkül határozatképes.
43. §173 A víziközmű társulatra e törvény eltérő rendelkezése hiányában a gazdasági társaságokról szóló törvénynek a gazdasági társaságokra vonatkozó közös szabályait kell alkalmazni a víziközmű társulat sajátosságainak figyelembevételével.
44. §174 (1) A víziközmű társulat a tagok hozzájárulásából, valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból látja el a közcélú feladatait.
(2)175 A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást a tagok pénzben kötelesek teljesíteni. A taggyűlés által elfogadott hozzájárulás a közfeladatok teljesítésével nyújtott szolgáltatás ellenértéke.
44/A. §176 (1) A víziközmű társulat jogutód nélkül megszűnik, ha
b)177 alapszabályban meghatározott közfeladatát megvalósította és az elszámolási eljárást befejezte,
c)178 a cégbíróság hivatalból elrendeli törlését.
IX/A. FEJEZET179
(4)180 A közszolgáltatás díja egytényezős vagy kéttényezős lehet. A közszolgáltatási díjat legalább egyéves díjfizetési időszakra, általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek szerint kell meghatározni. A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz ürítési díjának egységnyi díjtétele – elkülönítve – tartalmazza a begyűjtés, illetve nem szennyvíztisztító telepen történő elhelyezés esetén az utókezelés és a monitorozás költségeit is.
(6)181 A kéttényezős díj alapdíjból és ürítési díjból áll. Az alapdíj a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz mennyiségétől függetlenül felmerülő üzemeltetési költségeket, a számlázás és díjbeszedés költségeit, a környezetvédelmi kiadásokat és ráfordításokat, az amortizáció és a szükséges felújítás fedezetét, az ürítési díj a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz mennyiségétől függő költségeket, valamint a terület felhasználási egységtől függő költségeket tartalmazza.
(8)182 Ha a települési önkormányzat képviselő-testülete az ingatlantulajdonost terhelő közszolgáltatási díjfizetési kötelezettséget az (1)–(6) bekezdésben meghatározott rendelkezések alapján számított díjnál díjkedvezmény alkalmazásával alacsonyabb mértékben, vagy mentesség alkalmazásával a szolgáltatás ingyenességének esetét állapítja meg, akkor a különbséget díjkompenzáció formájában megtéríti. A díjkompenzáció fizetéséhez a képviselő-testület és a közszolgáltatást nyújtó megbízást köt, amely tartalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-ai 2012/21/EU bizottsági határozat 4. cikkében foglalt elemeket és egyebekben megfelel az e határozatban foglalt valamennyi egyéb követelménynek.
45. § (1)183 Ez a törvény 1996. január 1. napján lép hatályba.
(2)–(3)184
(6)185 Felhatalmazást kap a települési önkormányzat képviselő-testülete, hogy a törvény 44/C. § (2) bekezdésében meghatározottakat rendeletben szabályozza.
a) a vízbázisok, a távlati vízbázisok, illetőleg az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védőidomára, védőterületére (védősávjára) vonatkozó szabályoknak;186
b) a vizekkel és a közcélú vízilétesítményekkel kapcsolatos fenntartási feladatokra vonatkozó szabályoknak;187
c)188 a vízgazdálkodási feladatokkal összefüggő alapadatok gyűjtésének, feldolgozásának, szolgáltatásának;189
d) a társulatok megalakulásával, működésével, megszűnésével, az e törvényen alapuló és a társulat belső szabályozási feladatkörébe nem utalt közcélú érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos szabályok;190
e)191 a vízgazdálkodással kapcsolatos hatósági jogkör gyakorlására, valamint az egyéb eljárási költségnek minősülő laboratóriumi vizsgálati költségek, illetve egyéb műszeres vizsgálatok költségeinek, továbbá az eljárás során a tényállás tisztázása kapcsán felmerült személyi és dologi költségek mértékére és fizetésének részletes szabályaira vonatkozó szabályok;192
f)193 a vízgazdálkodás országos koncepciójának végrehajtásához kapcsolódó nemzeti programok;194
g)195 a szennyvízelvezetési agglomerációk lehatárolásának és települési jegyzékének;196
h)197 a szennyvízgyűjtő hálózatok és szennyvíztisztító telepek minősítési kritériumainak;
i)198 az ivóvízminőség-javító program megvalósítását szolgáló célelőirányzat igénybevételére, folyósítására, felhasználására, a felhasználás ellenőrzésére és a program teljesítését ellátó szervezetre, továbbá a települési szennyvíz-elvezetési és -tisztítási nemzeti program támogatási rendszerére vonatkozó szabályok;
j)199 a települési szennyvíztisztításra vonatkozó nyilvántartási és jelentési kötelezettség;200
k)201 az emberi fogyasztásra szolgáló víz (ivóvíz), valamint a fürdővíz minőségi követelményeire, továbbá a vízminőség ellenőrzésére vonatkozó szabályok;202
l)203 a vízügyi őrszemélyzet (gát-, csatorna-, meder- és tározó őrök) feladat- és hatáskörének;
m)204 a vízkárelhárítás finanszírozási és elszámolási rendjének, továbbá a vízkárelhárításban foglalkoztatottak díjazásának;
n)205 a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó szabályok;206
o)207 a közműves szennyvízelvezető és -tisztító művel gazdaságosan el nem látható területekre vonatkozó Egyedi Szennyvízkezelés Nemzeti Megvalósítási Program;
p)208 a vízgazdálkodási szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételei, az e tevékenységre jogosító engedély kiadásának rendje és a szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalma, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályok, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezmények;209
q)210 a vizek többletéből eredő kockázattal érintett területek meghatározására, veszély- és kockázati térkép, valamint kockázatkezelési terv készítésére, tartalmára vonatkozó szabályok;211
r)212 az e törvényben, valamint a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvényben foglaltakkal összhangban a vízgyűjtő-gazdálkodási tervezésre és a jó vízállapotok eléréséhez szükséges intézkedések programjának kialakítására vonatkozó szabályok;
s)213 a vízügyi hatóságnak történő bejelentést követően megkezdhető, illetve folytatható tevékenységek körének, továbbá a bejelentés tartalmi elemeinek és a bejelentéssel érintett tevékenységek ellenőrzésére vonatkozó eljárás szabályainak, valamint az alkalmazható jogkövetkezményeknek;
t)214 a vizek kártételei elleni védekezés részletes feladatainak és módjának;
u)215 a szabad vízen, valamint a szabad vizek jegén való tartózkodás szabályainak, az azokon tartott rendezvény, munkavégzés engedélyezése, bejelentése eljárási szabályainak, valamint a viharjelzéssel kapcsolatos szabályoknak;
v)216 a vízkárelhárítási célú tározók létesítésére, az érintett ingatlanok használatára és a kártalanítási eljárásra vonatkozó szabályoknak;217
w)218 a nagyvízi mederre, a parti sávra, a vízjárta és a fakadó vizek által veszélyeztetett területekre, azok használatának, hasznosításának, a víziállásokra vonatkozó előírásoknak és korlátozásoknak, valamint a nyári gátak által védett területek értékének csökkenésével kapcsolatos kártalanítási eljárás szabályainak;219
x)220 a folyók nagyvízi medrére vonatkozó kezelési terv készítésének rendjére és tartalmára vonatkozó szabályok;221
y)222 a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízszállítási közszolgáltatási tevékenység végzési feltételeinek, az e tevékenységre jogosító bejelentés és a nyilvántartás tartalmi elemeire, a tevékenységre jogszabályban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeknek, a közszolgáltatási bírság mértékének és megállapítása módjának, a közszolgáltatási szerződés tartalmának, valamint a közszolgáltatási díj megállapításának, a nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségnek;223
z)224 a mezőgazdasági vízszolgáltatási díj megállapítása részletes szabályainak225
(8)226 Felhatalmazást kap a vízgazdálkodásért felelős miniszter
a) a vízgazdálkodás általános szakmai követelményeinek, képesítési előírásainak, a vízrajzi feladatoknak és a vízkészletekbe történő beavatkozás szabályainak;227
b)228 a folyók mértékadó árvízszintjeinek;229
d) a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges tervdokumentáció tartalmi előírásainak és a kérelmek mellékleteinek;230
e)231 a mezőgazdasági vízszolgáltató művek üzemeltetésének
f) a vízimunkáknak, a vízilétesítményeknek és vízhasználatoknak (a vízikönyvnek), a vízkészletek nyilvántartásának;232
h)233 az ivóvízminőség-javító program forrását szolgáló célelőirányzat terhére történő költségvetési támogatás mértékére és igénybevételére vonatkozó szabályok
i)234 a fúrt kutakra vonatkozó vízjogi engedélyezési eljárás szabályainak;
j)235 egyes kiemelt jelentőségű vízilétesítmények rendszeres műszaki megfigyelésének;236
k)237 a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó részletes szabályoknak;238
l)239 a vízkészletjárulék kiszámításának, a számításnál alkalmazandó szorzószámoknak és a befizetés rendjének;
m)240 az igazgatási szolgáltatási díj fizetésére kötelezett eljárások, igazgatási jellegű szolgáltatások és bejelentések körének, továbbá a fizetendő díj mértékének, valamint a fizetésre vonatkozó egyéb szabályoknak az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben;241
n)242 az országos árvízi kockázatkezelési tervnek – a helyi önkormányzatokért felelős, a területfejlesztésért felelős, a területrendezésért felelős, a földügyért felelős, a közlekedésért felelős miniszterrel egyetértésben –;
o)243
p)244 a távlati vízbázisok megnevezésének, valamint az egyes távlati vízbázisokkal érintett települések jegyzékének
(8a)245 Felhatalmazást kap a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter a folyók nagyvízi medrére vonatkozó kezelési tervek rendeletben történő megállapítására.
(9)246 A vízgazdálkodással, valamint a vizek védelmével összefüggő érdekek érvényesítését a Magyarország két- vagy többoldalú nemzetközi együttműködési, tájékoztatási, segítségnyújtási megállapodásokkal is elősegíti, különösen a szomszédos országokkal való kapcsolatában. Nemzetközi szerződés hiányában is figyelemmel kell lenni más államok — különösen a szomszédos országok — vízgazdálkodással összefüggő érdekeire.
(10)247 A 15. § (7) bekezdése szerinti rendelkezést legkésőbb 2010. december 22-ig kell végrehajtani.
(11)248 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki a vízügyi hatóságot vagy hatóságokat, valamint a vízügyi igazgatási szervet vagy szerveket.249
45/A. §250 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
d)251 az Európai Parlament és a Tanács 2004/35/EK irányelve (2004. április 21.) a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvénnyel, a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvénnyel, valamint a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvénnyel, valamint azok kapcsolódó végrehajtási rendeleteivel együtt;
e) az Európai Parlament és a Tanács 2007/60/EK irányelve (2007. október 23.) az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről 5. cikkének (1) bekezdése, 6. cikkének (1) bekezdése, 7. cikkének (1) bekezdése.
45/B. §252 E törvénynek az egyes törvényeknek a vízkárelhárítás hatékonyabbá tételével összefüggő módosításáról szóló 2011. évi XXII. törvénnyel (a továbbiakban: törvénymódosítás) megállapított rendelkezéseit a törvénymódosítás hatálybalépésekor253 a jogerősen még el nem bírált vízügyi és építésügyi hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
45/C. §254 (1) E törvénynek a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvénnyel (a továbbiakban: Ht.) megállapított rendelkezéseit a Ht. hatálybalépésekor255 jogerősen még el nem bírált ügyekben is alkalmazni kell azzal, hogy a települési folyékony hulladék begyűjtése és szállítása iránti engedélykérelem a tervezett tevékenység bejelentésének minősül.
(2) A Ht. hatálybalépését256 megelőzően kiadott és hatályos települési folyékony hulladék begyűjtési és szállítási engedély a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtési és szállítási tevékenységre vonatkozó bejelentéssel egyenértékű.
45/D. §257 (1) A helyi önkormányzatnak e rendelkezés hatálybalépésétől számított három hónap áll rendelkezésre, hogy a tulajdonában álló, belvízelvezetést vagy öntözést szolgáló vízfolyást, csatornát felajánlja üzemeltetésre és fenntartásra a működési terület szerinti vízügyi igazgatási szervnek.
45/E. §258 (1) Ha a vízügyi igazgatási szerv a 45/D. § (2) bekezdés a) pontja szerinti szakmai ellenőrzés eredményeképpen megállapítja, hogy a felajánlott vízfolyásnak, csatornának a belvízelvezetésben vagy az öntözésben betöltött szerepe közérdekű, a vízfolyás, csatorna tulajdonosával – az üzemeltetési és fenntartási feladatok átvállalásáról – ellenérték nélküli üzemeltetési szerződést köt.
45/F. §259 (1) Ha a vízügyi igazgatási szerv a 45/D. § (2) bekezdés b) pontja szerinti vizsgálat eredményeképpen megállapítja, hogy a belvízelvezetést vagy öntözővíz-továbbítást akadályozó vízfolyás- vagy csatornaszakasz átvétele szükséges, kezdeményezi a vízügyi hatóságnál magának üzemeltetőként, fenntartóként történő kijelölését.
45/G. §260 (1) A 45/E. § (1) bekezdésében és a 45/F. § (3) bekezdés a) pontjában szereplő közérdekűség fennállását a vízügyi igazgatási szerv vizsgálja.
5.261 elsőrendű árvízvédelmi vízilétesítmény: a vízfolyások mentén lévő vagy létesülő fővédelmi művé nyilvánított, három vagy több település árvízvédelmét szolgáló (térségi) árvízvédelmi létesítmény (így például töltés, fal, magaspart, árvízi tározó, árapasztó csatorna), továbbá a folyó nyílt árterében fekvő település árvízmentesítését szolgáló körtöltés;
6.262 érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
7.263 érdekeltségi terület: víziközmű-társulat esetén azok a területek, amelyeken az általuk megvalósított vízilétesítmények szolgáltatása (vízellátás, szennyvízelvezetés, belterületi csapadék- vagy talajvízelvezetés) igénybe vehető;
12.264 meder: a vízfolyást vagy állóvizet magában foglaló természetes mélyedés vagy kiépített terepalakulat, amelyet meghatározott partvonalig a víz rendszeresen elborít
a)265 nagyvízi meder: a vízfolyást vagy állóvizet magában foglaló terület, amelyet az árvíz levonulása során a víz rendszeresen elborít, és amelyet a mértékadó árvízszint vagy az eddig előfordult legnagyobb árvízszint közül a magasabb jelöl ki;
13.266 Mezőgazdasági célú vízgazdálkodás: a mezőgazdaság feladatait, érdekeit szolgáló vízhasznosítási és vízkárelhárítási tevékenység;
14.267 regionális víziközmű: az egymással oly módon összefüggő — műszakilag elkülönítve gazdaságosan nem üzemeltethető — víziközművek, melyek egységes rendszert alkotnak, és a rendszer több települést (megyét) átfogó, összefüggő földrajzi területen (országrész, régió) nagyszámú, jellemzően vízbázistól távol fekvő település részére a vízkitermelést, -tisztítást, -elosztást — amelyhez a fogyasztók közműves ivóvízellátása, szennyvízelvezetés is tartozhat — látják el.
15.268 szennyvízelvezetéssel összefüggő
16.269 termálvíz: minden olyan felszín alatti (vízadó rétegből származó) eredetű víz, melynek kifolyó (felszínen mért) hőmérséklete a 30 °C, vagy annál magasabb;
17.270 védmű: a vizek kártételei elleni védekezéshez szükséges vízilétesítmény;
18.271 védőidom: az üzemelő, illetve tervezett vízkivételi műveket körülvevő felszín alatti térrész, amelyet a vízkivétel — mennyiségi, minőségi — védelme érdekében a környezeténél fokozottabb biztonságban kell tartani;
19.272 védőterület (ideértve a védősávot): az üzemelő, illetve a tervezett vízkivételi műveket körülvevő terület, amelyet a vízkivétel — mennyiségi, minőségi — védelme érdekében a környezeténél fokozottabb biztonságban kell tartani;
20.273 vízbázis: vízkivételi művek által igénybe vett vagy arra kijelölt terület, illetőleg felszín alatti térrész és az onnan emberi fogyasztásra, illetve hasznosításra kitermelhető vízkészlet a meglévő vagy a tervezett vízbeszerző létesítményekkel együtt;
21.274 vízfolyás: minden olyan természetes vagy mesterséges terepalakulat, amelyben állandóan vagy időszakosan víz áramlik;
22.275 vízgazdálkodás: a vizek hasznosítása, hasznosítási lehetőségeinek megőrzése, a vizek kártételei elleni védelem és védekezés (vízkárelhárítás);
23.276 vízhasználat: az a tevékenység, amelynek következménye a víz lefolyási, áramlási viszonyainak, mennyiségének, minőségének, továbbá a medrének, partjának a víz hasznosítása érdekében való befolyásolása;
24.277 vízhasználó: az a természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki (amely) vizet szolgáltatás teljesítésére vagy saját céljaira vesz igénybe;
25.278 vízimunka: az a tevékenység, amelynek az a rendeltetése, hogy a víz lefolyási, áramlási viszonyait, mennyiségét vagy minőségét, medrét, partját a vizek kártételeinek elhárítása, a víz hasznosítása, minőségének és mennyiségének megfigyelése, ásványi és földtani kutatások végzése, ásványi nyersanyag kitermelése céljából befolyásolja;
26.279 vízilétesítmény: az a mű (víziközmű), műtárgy, berendezés, felszerelés vagy szerkezet, amelynek rendeltetése, hogy a vizek lefolyási, áramlási viszonyait, mennyiségét vagy minőségét, medrének vagy partjának állapotát, a vizek kártételeinek elhárítása, a vizek hasznosítása — ideértve a víziközművekkel végzett közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatást —, minőségének és mennyiségének megfigyelése, illetve ásványi és földtani kutatások végzése céljából vagy ásványi nyersanyag kitermelése céljából befolyásolja:
27.280 vízikönyv: a vízimunkákkal, a vízilétesítményekkel és a vízhasználatokkal kapcsolatos jogok és kötelezettségek közhitelű nyilvántartása;
28.281 vízkár: a vizek többletéből vagy hiányából származó kár;
29.282 vízkészlet-gazdálkodás: azoknak a tevékenységeknek az összessége, amelyeknek célja a vizek használatára irányuló igények kielégítése oly módon, hogy ennek következtében a vizek állapotában visszafordíthatatlan változás ne következzék be és a vízkészlethez való hozzáférés lehetősége ne csökkenjen;
30.283 vizek kártételei elleni védelem és védekezés (vízkárelhárítás): a károsan sok vagy károsan kevés víz elleni szervezett tevékenység, ideértve a kártételek megelőzését szolgáló védőművek építését, rekonstrukcióját, fejlesztését, üzemeltetését és fenntartását, valamint a védekezést követő helyreállítást is;
31.284 vízszolgáltatások: az állam, illetve a helyi önkormányzatok közfeladataival összefüggő, különösen a vízigények kielégítésére, a szennyvizek elvezetésére, illetőleg a használt vizek ártalommentes elhelyezésére, a vízkészletek védelmére irányuló közfeladatok, különösen
32.285 lakott terület: a település közigazgatási területének belterületi része, valamint az övezeti besorolástól függetlenül minden olyan külterületi településrész, ahol a nyilvántartott földrészleteket (ingatlanokat) tekintve legalább 50%-ban állandó tartózkodási hely szerint bejelentett (nyilvántartott) lakosság él, és a területfelhasználás, valamint az infrastruktúra-hálózat kialakítása a települést érintő – jóváhagyott – országos és térségi területrendezési tervekkel összhangban lévő településrendezési eszközöknek megfelel;
33.286 ivóvízminőség-javító program (intézkedési terv): az emberi fogyasztásra szolgáló vízre (ivóvízre) vonatkozó – jogszabályban meghatározott – minőségi követelményeket kielégítő cél megvalósítására irányuló feladatok összessége.
34.287 vízkárelhárítási célú tározó:
37.290 nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz: olyan háztartási szennyvíz, amelyet a keletkezés helyéről vagy átmeneti tárolóból – közcsatornára való bekötés vagy a helyben történő tisztítás és befogadóba vezetés lehetőségének hiányában – gépjárművel szállítanak el ártalmatlanítás céljából;
38.291 begyűjtés: a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíznek az ingatlan tulajdonosától, vagyonkezelőjétől, birtokosától vagy használójától történő átvétele, elszállítása és ártalmatlanítás céljából történő átadása.
39.292 mederhasználati jog: a nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett mederhasználati vízilétesítmény üzemeltetőjét a vízilétesítmény által igénybe vett terület mértékéig megillető használati jog;
40.293 mederhasználati vízilétesítmény: a nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett kikötői lekötőmű, móló – az úszó móló kivételével –, sólyapálya, partvédő művek, hullámtörő, energiatörő.
41.294 mezőgazdasági vízszolgáltatás: a mező- és erdőgazdasági művelés alatt álló területek öntözését, a halastavak és egyéb mezőgazdasági vízhasználat vízellátását szolgáló, továbbá a mezőgazdasági vízszolgáltatási rendszerhez kapcsolódó, egyéb célú vízigények kielégítésére irányuló tevékenység.
42.295 gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet.
2. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez296
3. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez297
16 A 4. § (1) bekezdése a 2001: LXXI. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
17 A 4. § (1) bekezdés b) pontját a 2012: CVI. törvény 6. §-a hatályon kívül helyezte.
18 A 4. § új (2) bekezdését a 2001: LXXI. törvény 2. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (3) bekezdésre változtatva.
19 A 4. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
20 A 4. § (2) bekezdés d) pontja a 2012: CLXXXV. törvény 96. §-ával megállapított szöveg.
21 A 4. § eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 2001: LXXI. törvény 2. §-a.
22 A 4. § (4) bekezdését a 2012: CVI. törvény 4. §-a iktatta be.
23 Az 5. § a 2013: LXXXII. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 Az 5/A. §-t a 2008: XCI. törvény 29. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 106. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
25 Az 5/A. § (2) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 40. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
26 Az 5/A. § (3a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 13. §-a iktatta be.
27 Az 5/A. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be.
28 Az 5/A. § (5) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be.
29 Az 5/A. § (6) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be.
30 Az 5/B. §-t a 2013: LXXXVIII. törvény 35. § (1) bekezdése iktatta be.
31 A 6. § (1)–(3) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 31. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
32 A 6. § (6) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
33 A 6/A. §-t a 2013: CCXLIX. törvény 2. §-a iktatta be.
34 A 7. § (1) bekezdése a 2013: CCXLIX. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
35 A 7. § (2) bekezdés g) pontja a 2012: CVI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
36 A 7. § (3) bekezdése a 2009: CXLIV. törvény 64. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 7. § (4) bekezdésének a) pontja a 2001: LXXI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
38 A 7. § (4) bekezdésének új b) pontját a 2001: LXXI. törvény 3. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti b)–e) pontok jelölését c)–f) pontokra változtatva.
39 A 7. § (4) bekezdése eredeti b) pontjának jelölését c) pontra változtatta a 2001: LXXI. törvény 3. §-a.
40 A 7. § (4) bekezdése eredeti c) pontjának jelölését d) pontra változtatta a 2001: LXXI. törvény 3. §-a.
41 A 7. § (4) bekezdése eredeti d) pontjának jelölését e) pontra változtatta a 2001: LXXI. törvény 3. §-a.
42 A 7. § (4) bekezdése eredeti e) pontjának jelölését f) pontra változtatta a 2001: LXXI. törvény 3. §-a.
43 A 7. § (5) bekezdését az 1998: XC. törvény 128. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCXLIX. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
44 A 7. § (6) bekezdését az 1998: XC. törvény 128. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
45 A 7/A. §-t a 2001: LXXI. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe.
46 A 7/A. § (6) bekezdését a 2007: CXLIX. törvény 10. § (2) bekezdésének a) pontja iktatta be, szövege a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
47 A 8. § (2) bekezdése a 2009: CXLIV. törvény 64. § (5) bekezdésével megállapított, a 2010: CXLVIII. törvény 92. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
48 A 8. § (3) bekezdése a 2005: LXXXIII. törvény 295. §-ával megállapított, a 2012: XCIII. törvény 30. §-a szerint módosított szöveg.
49 Lásd a 2004: CXL. törvényt.
50 A 9. § (1) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 31. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
51 A 9. § (2) bekezdés c)–d) pontját a 2012: CVI. törvény 7. §-a hatályon kívül helyezte.
52 A 9. § (2) bekezdésének e) pontját a 2006: CXXI. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CVI. törvény 7. §-a.
53 A 10. § (1) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
54 Lásd a 201/1997. (XI. 19.) Korm. rendeletet.
55 A 11. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
56 A 11. § (4) bekezdésének i) pontját a 2003: CXXIX. törvény 405. § (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
57 A IV. Fejezetet (13. §) a 2012: CVI. törvény 8. §-a hatályon kívül helyezte.
58 A 14. § (1) bekezdésének f) pontját a 2003: CXX. törvény 17. §-a iktatta be.
59 A 14. § (1) bekezdésének g) pontját a 2003: CXX. törvény 17. §-a iktatta be.
60 A 14. § (1) bekezdésének h) pontját a 2003: CXX. törvény 17. §-a iktatta be.
61 A 14. § (1) bekezdésének i) pontját a 2003: CXX. törvény 17. §-a iktatta be.
62 A 14. § (6) bekezdése a 2005: CXXXI. törvény 23. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 173. § (1) bekezdés j) pontja, a 2011. CLXXIV. törvéy 15. §-a szerint módosított szöveg.
63 Lásd a 204/2001. (X. 26.) Korm., a 220/2004. (VII. 21.) Korm. , a 340/2004. (XII. 22.) Korm.rendeletet.
64 A 15. § (1) bekezdése a 2003: CXX. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
65 A 15. § (3) bekezdése a 2013: LXXIII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
66 A 15. § (3a) bekezdését a 2012: CV. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXIII. törvény 4. § a) pontja.
67 A 15. § új (7) bekezdését a 2003: CXX. törvény 20. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (7)–(8) bekezdés számozását (8)–(9) bekezdésre változtatva.
68 A 15. § (7) bekezdésének számozását (8) bekezdésre változtatta a 2003: CXX. törvény 20. §-a, szövege a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg. A 15. § (8) bekezdését a 2005: CXXXI. törvény 87. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
69 A 15. § (8) bekezdését az 1998: XC. törvény 95. §-ának (3) bekezdése iktatta be, számozását (9) bekezdésre változtatta a 2003: CXX. törvény 20. §-a. A 15. § (9) bekezdését a 2005: CXXXI. törvény 87. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
70 A 15/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 2005: CXXXI. törvény 24. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 87. § (1) bekezdését.
71 A 15/B. §-t a 2005: CXXXI. törvény 24. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 87. § (1) bekezdését.
72 A 15/B. § (1) bekezdése a 2007: CXLVI. törvény 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
73 A 15/B. § (4) bekezdése a 2007: CXLVI. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított és a 2012: CXCVIII. törvény 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 15/C. §-t a 2005: CXXXI. törvény 24. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 87. § (1) bekezdését.
75 A 15/C. § (2) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 15/C. § (5) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 15/C. § (6) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 15/C. § (8) bekezdését a 2009: XCIX. törvény 2. §-a iktatta be.
79 A 15/D. §-t a 2005: CXXXI. törvény 24. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 87. § (1) bekezdését.
80 A 15/D. § (1) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
81 A 15/D. § (2) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
82 A 15/D. § (3) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
83 A 15/D. § (4) bekezdését a 2009: LVI. törvény 107. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXCVIII. törvény 2. §-a iktatta be.
84 A 15/D. § (5) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 15/E. §-t a 2005: CXXXI. törvény 24. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 87. § (1) bekezdését.
86 A 15/E. § (1) bekezdése a 2012: CXCVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
87 A 15/E. § (1a) bekezdését a 2012: CXCVIII. törvény 3. §-a iktatta be.
88 A 15/E. § (1b) bekezdését a 2012: CXCVIII. törvény 3. §-a iktatta be.
89 A 15/E. § (1c) bekezdését a 2012: CXCVIII. törvény 3. §-a iktatta be.
90 A 15/F. §-t megelőző alcímet a 2012: CCXIII. törvény 19. §-a iktatta be.
91 A 15/F. §-t a 2012: CCXIII. törvény 19. §-a iktatta be.
92 A 15/F. § (1) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
93 A 15/F. § (2) bekezdését a 2014: XCIII. törvény 9. §-a hatályon kívül helyezte.
94 A 16. § új (2) bekezdését a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(5) bekezdés számozását (3)–(6) bekezdésre változtatva.
95 A 16. § eredeti (2) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (3) bekezdésre változtatta, szövege a 2011: CLXXIV. törvény 14. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 16. § (3) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg. A 16. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (4) bekezdésre változtatta.
97 A 16. § (4) bekezdés e) pontja a 2013: CCXLIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
98 A 16. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (5) bekezdésre változtatta.
99 A 16. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (6) bekezdésre változtatta.
100 A 17. § (1) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 14. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 17. § (1) bekezdés c) pontját a 2012: XXXI. törvény 37. § 6. pontja hatályon kívül helyezte.
102 A 17. § (2) bekezdését a 2010: CXLVIII. törvény 93. §-a hatályon kívül helyezte.
103 A 17. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 17. § (5) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
105 A 17. § (6) bekezdése a 2005: XCVI. törvény 15. §-ával megállapított, a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
106 A 17. § (7) bekezdés b) pontja a 2011: CXXVIII. törvény 91. §-ával megállapított szöveg.
107 A 17. § (7) bekezdésének c) pontja a 2005: XCVI. törvény 16. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
108 A 17. § (7) bekezdésének e) pontja a 2005: XCVI. törvény 16. §-ának (2) bekezdésével megállapított és a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
109 A 17. § (9) bekezdését a 2014: XCIII. törvény 7. §-a iktatta be.
110 A 18. § a 2007: XXIX. törvény 20. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 23. § (2) bekezdését.
111 Lásd a 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 90/2007. (IV. 26.) Korm. rendeletet.
112 A 19. § (1) bekezdése a 2007: XXIX. törvény 21. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 23. § (2) bekezdését.
113 A 19. § eredeti (2)–(4) bekezdéseit hatályon kívül helyezte a 2007: XXIX. törvény 21. §-a, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés megjelölését (2) bekezdésre változtatva.
114 A 20. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja, a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
115 A 20. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja, a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
116 A 20. § (4) bekezdését a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XXII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
117 A 20. § (5) bekezdését a 2012: CXCVIII. törvény 4. §-a iktatta be.
118 A 21. § a 2011: XXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
119 A 21/A. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
120 A 21/B. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
121 A 21/B. § (5) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 129. § a) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 21/C. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
123 A 21/C. § (2) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 129. § b) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 21/D. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
125 A 21/E. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
126 A 21/E. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXII. törvény 129. § c) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 21/E. § (4) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 129. § d) pontja szerint módosított szöveg.
128 A 24. § a 2011: XXII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
129 A 24. § (4) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 129. § e) pontja szerint módosított szöveg.
130 A 24. § (7) bekezdése a 2013: CCXLIX. törvény 8. §-a szerint módosított szöveg.
131 A 25. § (3) bekezdése a 2003: CXX. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
132 A 27. § a 2011: XXII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
133 A 28. § (1) bekezdése a 2010: XIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 15. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. március 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
134 A 28. § (5) bekezdését a 2013: LXXIII. törvény 2. §-a iktatta be.
135 A 29. § (1a) bekezdését a 2013: LXXIII. törvény 3. §-a iktatta be.
136 A 29. § (3) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
137 A 30. § (3) bekezdés c) pontját a 2012: LXXXIV. törvény 18. §-a iktatta be.
138 A 30/A. §-t a 2006: CXXI. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 107. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
139 A 30/B. §-t a 2006: CXXI. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be.
140 A 31. §-t a 2009: LVI. törvény 107. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: XIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 15. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. március 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
141 A 31/A. §-t a 2011: CCI. törvény 102. §-a iktatta be.
142 A 32. § a 2007: XXIX. törvény 23. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 23. § (2) bekezdését.
143 A 32/A. §-t a 2012: XXXI. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
144 A 33. § (1)–(2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 107. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
145 A 33/A. §-t a 2007: CXLIX. törvény 10. § (2) bekezdésének b) pontja iktatta be.
146 A 34. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
147 A 35. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
148 A 35. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 47. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
149 A 36. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg, a 36. §-t megelőző alcím e módosító rendelkezés alapján hatályát vesztette.
150 A 36. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
151 A 36. § (3) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
152 A 36. § (7) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
153 A 37. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
154 A 37. § (1) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 97. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
155 A 37. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 97. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
156 A 37. § (4) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 97. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
157 A 38. § és az azt megelőző alcím a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
158 A 39. § a 2012: CLXXXV. törvény 98. §-ával megállapított szöveg.
159 A 40. § előtti alcímet a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdése iktatta be.
160 A 40. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
161 A 40. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCLII. törvény 47. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
162 A 40. § (4) bekezdését a 2012: CLXXXV. törvény 99. §-a iktatta be.
163 A 41. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg, a 41. §-t megelőző alcím e módosító rendelkezés alapján hatályát vesztette.
164 A 42. §-t megelőző alcímet a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdése iktatta be.
165 A 42. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
166 A 42. § (1) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
167 A 42. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
168 A 42. § (3) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
169 A 42. § (4) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
170 A 42. § (5) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
171 A 42. § (6) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
172 A 42. § (7) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
173 A 43. § a 2012: CLXXXV. törvény 100. §-ával megállapított szöveg.
174 A 44. § és az azt megelőző alcím a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
175 A 44. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
176 A 44/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdése iktatta be.
177 A 44/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXXV. törvény 101. §-ával megállapított szöveg.
178 A 44/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: CLXXXV. törvény 101. §-ával megállapított szöveg.
179 A IX/A. fejezetet (44/B–44/J. §-t) a 2012: CLXXXV. törvény 102. §-a iktatta be.
180 A 44/D. § (4) bekezdése a 2013: CCL. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
181 A 44/D. § (6) bekezdése a 2013: CCL. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
182 A 44/D. § (8) bekezdését a 2013: CCL. törvény 22. § (3) bekezdése iktatta be.
183 A 45. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 204. pontja szerint módosított szöveg.
184 A 45. § (2)–(3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 204. pontja hatályon kívül helyezte.
185 A 45. § (6) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 204. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLXXXV. törvény 103. § (1) bekezdése iktatta be.
186 Lásd a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendeletet.
187 Lásd a 78/2008. (IV. 3.) Korm. rendeletet.
188 A 45. § (7) bekezdés c) pontja a 2011: CXII. törvény 86. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
189 Lásd a 178/1998. (XI. 6.) Korm. rendeletet.
190 Lásd a 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendeletet.
191 A 45. § (7) bekezdésének e) pontja a 2006: CXXI. törvény 10. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
192 Lásd a 72/1996. (V. 22.) Korm. rendeletet, a 72/2007. (IV. 17.) Korm. rendeletet.
193 A 45. § (7) bekezdésének f) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
194 Lásd a 25/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet.
195 A 45. § (7) bekezdésének g) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
196 Lásd a 26/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet, a 27/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet.
197 A 45. § (7) bekezdésének h) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
198 A 45. § (7) bekezdésének i) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2003: CXX. törvény 23. §-a állapította meg.
199 A 45. § (7) bekezdésének j) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
200 Lásd a 27/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet.
201 A 45. § (7) bekezdésének k) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta be.
202 Lásd a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendeleteta 78/2008. (IV. 3.) Korm. rendeletet.
203 A 45. § (7) bekezdésének l) pontját a 2005: CXXXI. törvény 27. §-a iktatta be.
204 A 45. § (7) bekezdésének m) pontját a 2005: CXXXI. törvény 27. §-a iktatta be.
205 A 45. § (7) bekezdésének n) pontját a 2007: LXXXII. törvény 9. § (7) bekezdése iktatta be.
206 Lásd a 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendeletet.
207 A 45. § (7) bekezdésének o) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be.
208 A 45. § (7) bekezdésének p) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 106. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
209 Lásd a 297/2009. (XII. 21.) Korm. rendeletet.
210 A 45. § (7) bekezdésének q) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be.
211 Lásd a 178/2010. (V. 13.) Korm. rendeletet.
212 A 45. § (7) bekezdésének r) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be.
213 A 45. § (7) bekezdésének s) pontját a 2010: XIII. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
214 A 45. § (7) bekezdés t) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXXIV. törvény 14. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
215 A 45. § (7) bekezdés u) pontját újonnan a 2013: LXXXVIII. törvény 35. § (2) bekezdése iktatta be.
216 A 45. § (7) bekezdés v) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
217 Lásd a 146/2011. (VII. 27.) Korm. rendeletet.
218 A 45. § (7) bekezdés w) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
219 Lásd a 83/2014. (III. 14.) Korm. rendeletet.
220 A 45. § (7) bekezdés x) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
221 Lásd a 83/2014. (III. 14.) Korm. rendeletet.
222 A 45. § (7) bekezdés y) pontját a 2012: CLXXXV. törvény 103. § (2) bekezdése iktatta be.
223 Lásd a 455/2013. (XI. 29.) Korm. rendeletet
224 A 45. § (7) bekezdés újabb y) pontját a 2012: CCXIII. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be, megjelölését z) pontra változtatta és szövegét megállapította a 2013: CCXLIX. törvény 5. § (1) bekezdése.
225 Lásd a 115/2014. (IV. 3.) Korm. rendeletet.
226 A 45. § (8) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
227 Lásd a 10/1997. (VII. 17.) KHVM rendeletet, a 12/1997. (VIII. 29.) KHVM rendeletet, a 21/2002. (IV. 25.) KöViM rendeletet, a 101/2007. (XII. 23.) KvVM rendeletet, a 30/2008. (XII. 31.) KvVM rendeletet, a 11/2010. (IV. 28.) KvVM rendeletet, a 146/2011. (XII. 23.) VM rendeletet, a 45/2014. (IX. 23.) BM rendeletet.
228 A 45. § (8) bekezdés b) pontját a 2013: LXXXII. törvény 5. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: XCIII. törvény 8. § (1) bekezdése iktatta be.
229 Lásd a 74/2014. (XII. 23.) BM rendeletet.
230 Lásd a 18/1996. (VI. 13.) KHVM rendeletet, a 101/2007. (XII. 23.) KvVM rendeletet, a 30/2008. (XII. 31.) KvVM rendeletet.
231 A 45. § (8) bekezdésének e) pontja az 1998: LXXXVI. törvény 44. §-ával megállapított, a 2010: CXXX. törvény 44. § (40) bekezdése, a 2012: CCXIII. törvény 21. §-a szerint módosított szöveg.
232 Lásd a 23/1998. (XI. 6.) KHVM rendeletet.
233 A 45. § (8) bekezdésének h) pontját a 2003: CXX. törvény 24. §-a iktatta be.
234 A 45. § (8) bekezdésének i) pontját a 2007: LXXXII. törvény 9. § (8) bekezdése iktatta be.
235 A 45. § (8) bekezdésének j) pontját a 2007: LXXXII. törvény 9. § (8) bekezdése iktatta be.
236 Lásd a 97/2007. (XII. 23.) KvVM rendeletet.
237 A 45. § (8) bekezdésének k) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (7) bekezdése iktatta be.
238 Lásd a 30/2008. (XII. 31.) KvVM rendeletet.
239 A 45. § (8) bekezdés l) pontját újonnan a 2014: XCIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
240 A 45. § (8) bekezdésének m) pontját a 2010: XIII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
241 Lásd a 13/2015. (III. 31.) BM rendeletet.
242 A 45. § (8) bekezdés n) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
243 A 45. § (8) bekezdés o) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXLIX. törvény 9. § a) pontja.
244 A 45. § (8) bekezdés p) pontját a 2012: CLXXXV. törvény 103. § (3) bekezdése iktatta be.
245 A 45. § (8a) bekezdését a 2013: CCXLIX. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
246 A 45. § (9) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
247 A 45. § (10) bekezdését a 2003: CXX. törvény 25. §-a iktatta be.
248 A 45. § (11) bekezdését a 2006: CIX. törvény 145. § (1) bekezdése iktatta be.
249 Lásd a 223/2014. (IX. 4.) Korm. rendeletet.
250 A 45/A. §-t a 2001: LXXI. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2008: XCI. törvény 29. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
251 A 45/A. § d) pontja a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
252 A 45/B. §-t a 2011: XXII. törvény 7. §-a iktatta be.
253 A hatálybalépés időpontja 2011. március 30.
254 A 45/C. §-t a 2012: CLXXXV. törvény 104. §-a iktatta be.
255 A hatálybalépés napja: 2013. január 1.
256 A hatálybalépés napja: 2013. január 1.
257 A 45/D. §-t a 2013: CCXLIX. törvény 6. §-a iktatta be.
258 A 45/E. §-t a 2013: CCXLIX. törvény 6. §-a iktatta be.
259 A 45/F. §-t a 2013: CCXLIX. törvény 6. §-a iktatta be.
260 A 45/G. §-t a 2013: CCXLIX. törvény 6. §-a iktatta be.
261 Az 1. számú melléklet 5. pontja a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (6) bekezdésével megállapított, a 2011: CLXXIV. törvény 16. §-a szerint módosított szöveg.
262 Az 1. számú melléklet 6. pontja a 2013: CCLII. törvény 47.§ (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
263 Az 1. számú melléklet 7. pontja a 2009: CXLIV. törvény 64. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
264 Az 1. számú melléklet 12. pontjának a) és b) pontját a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (6) bekezdése iktatta a szövegbe.
265 Az 1. számú melléklet 12. pont a) alpontja a 2011: XXII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
266 Az 1. számú melléklet új 13. pontját az 1998: LXXXVI. törvény 46. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti 13–28. pont számozását 14–29. pontra változtatta. Az 1. számú melléklet 13. pontja a 2013: CCXLIX. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
267 Az 1. számú melléklet eredeti 13. pontjának számozását az 1998: LXXXVI. törvény 46. §-a 14. pontra változtatta.
268 Az 1. számú melléklet új 15. pontját a 2001: LXXI. törvény 6. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg a korábbi 15–29. pont számozását 16–30. pontra változtatva.
269 Az 1. számú melléklet korábbi 15. – eredeti 14. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 16. pontra változtatta.
270 Az 1. számú melléklet korábbi 16. – eredeti 15. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 17. pontra változtatta.
271 Az 1. számú melléklet korábbi 17. – eredeti 16. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 18. pontra változtatta.
272 Az 1. számú melléklet korábbi 18. – eredeti 17. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 19. pontra változtatta.
273 Az 1. számú melléklet korábbi 19. – eredeti 18. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 20. pontra változtatta, szövegét a 2003: CXX. törvény 27. §-a állapította meg.
274 Az 1. számú melléklet korábbi 20. – eredeti 19. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 21. pontra változtatta.
275 Az 1. számú melléklet korábbi 21. – eredeti 20. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 22. pontra változtatta.
276 Az 1. számú melléklet korábbi 22. – eredeti 21. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 23. pontra változtatta.
277 Az 1. számú melléklet korábbi 23. – eredeti 22. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 24. pontra változtatta, szövege a 2013: CCLII. törvény 47. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosító szöveg.
278 Az 1. számú melléklet korábbi 24. – eredeti 23. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 25. pontra változtatta.
279 Az 1. számú melléklet korábbi 25. – eredeti 24. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 26. pontra változtatta.
280 Az 1. számú melléklet korábbi 26. – eredeti 25. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 27. pontra változtatta.
281 Az 1. számú melléklet korábbi 27. – eredeti 26. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 28. pontra változtatta.
282 Az 1. számú melléklet korábbi 28. – eredeti 27. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 29. pontra változtatta.
283 Az 1. számú melléklet korábbi 29. – eredeti 28. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 30. pontra változtatta, szövegét megállapította a 2013: CCXLIX. törvény 7. §-a.
284 Az 1. számú melléklet 31. pontját a 2003: CXX. törvény 27. §-a iktatta be.
285 Az 1. számú melléklet 32. pontját a 2003: CXX. törvény 27. §-a iktatta be.
286 Az 1. számú melléklet 33. pontját a 2003: CXX. törvény 27. §-a iktatta be.
287 Az 1. számú melléklet 34. pontját a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XXII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
288 Az 1. számú melléklet 35. pontját a 2012: CV. törvény 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXIII. törvény 4. § a) pontja.
289 Az 1. számú melléklet 36. pontját a 2012: CV. törvény 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXIII. törvény 4. § a) pontja.
290 Az 1. számú melléklet 37. pontját a 2012: CLXXXV. törvény 105. §-a iktatta be.
291 Az 1. számú melléklet 38. pontját a 2012: CLXXXV. törvény 105. §-a iktatta be.
292 Az 1. számú melléklet 39. pontját a 2012: CXCVIII. törvény 6. §-a iktatta be.
293 Az 1. számú melléklet 40. pontját a 2012: CXCVIII. törvény 6. §-a iktatta be.
294 Az 1. számú melléklet 41. pontját a 2012: CCXIII. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be.
295 Az 1. számú melléklet 42. pontját a 2013: CCLII. törvény 47. § (1) bekezdése iktatta be.
296 A 2. számú mellékletet a 2011: CXCVI. törvény 31. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
297 A 3. számú mellékletet a 2011: CXCVI. törvény 31. § c) pontja hatályon kívül helyezte.