text:
⭐Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid
Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid
Download "Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid"
1 Tartalom Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid A szerzői jog célja és emberképe a szellemi alkotásokat megalapozó elméletek tükrében 34 Dr. Vida Sándor Mikor nincs jogkimerülés? 53 A Szerzői Jogi Szakértő Testület tanulmányai a szerzői jog digitális világhoz való alkalmazkodásáról. A magáncélú másolás kompenzációjával foglalkozó SZTNH SZJSZT-munkacsoport megállapításai és javaslatai 65 Dr. Palágyi Tivadar Külföldi hírek az iparjogvédelem területéről 73 Válogatás a Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményeiből 114 Könyv- és folyóiratszemle 145 Summaries 182 A folyóiratban megjelenő tanulmányok a szerzők véleményét tükrözik, amely nem feltétlenül azonos a szerkesztőbizottság álláspontjával.2 Contents Dr Dorottya Szilágyi Dr Dávid Ujhelyi Regulation on block exemptions for technology transfer 5 Objective and human image of copyright reflected in the theories forming the basis for intellectual works 34 Dr Sándor Vida When exhaustion does not work? 53 Studies of the Body of Experts on Copyright on the adjustment of copyright to the digital world. Findings and proposals of the HIPO Body of Experts on Copyright working party dealing with the compensation for copying for private purposes 65 Dr Tivadar Palágyi News in the field of industrial property protection abroad 73 Selection of advisory opinions of the Body of Experts on Copyright 114 Rewiev of books and periodicals 145 Summaries 1823 Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 1 1. Bevezetés Szellemitulajdon-védelemmel foglalkozó jogászként is tapasztalható, hogy ebben az izolált és speciális jogterületnek hitt világban is nélkülözhetetlen a versenyjogi szemlélet elsajátítása. Egy szabadalomra vonatkozó licenciaszerződés elkészítése, egy peren kívüli megállapodás feltételeinek kialakítása felvet egy sor olyan versenyjogi kérdést, amelyek ismerete elengedhetetlen a megfelelő jogi tanácsadáshoz. A jelen tanulmányban az Európai Bizottság által március 21-én elfogadott és május 1-jén hatályba lépett új technológiatranszfer-csoportmentességi rendeletet 2 (a továbbiakban: TTBER) mutatjuk be. Az elemzés során ismertetjük a április 30-án hatályát vesztett technológiatranszfer-csoportmentességi rendelethez 3 (a továbbiakban: korábbi TTBER), valamint a Bizottság által február 20-án társadalmi konzultáció céljából közzétett tervezethez 4 (a továbbiakban:ttber-tervezet) képesti legjelentősebb módosulásokat is, különös hangsúlyt fektetve a megnemtámadási kikötésekre és az ún. grant-back klauzulákra. 2. A versenykorlátozó megállapodásokról és a csoportmentességről általában Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 101. cikkének (1) bekezdése tilt minden olyan, a vállalkozások közötti megállapodást (továbbá a vállalkozások társulásai által hozott döntést és összehangolt magatartást), amely hatással lehet az EU tagállamai közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása. A 101. cikk (3) bekezdése a főszabály alóli kivételként kimondja, hogy a fenti szabály alkalmazásától el lehet tekinteni az olyan megállapodások esetében, amelyek teljesítik az alábbi négy feltételt: A szerző alkalmazott ügyvéd dr. Miskolczi Mária ügyvéd mellett. A Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar Deák Ferenc Intézet ver seny jo gi szak jo gász-képzésére készített szakdolgozat részlete. A szerző ezúton is köszönetet mond konzulensének, dr. Horányi Mártonnak. A Bizottság 316/2014/EU rendelete (2014. március 21.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról. A Bizottság 772/2004/EK rendelete (2004. április 7.) a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról (a továbbiakban: régi TTBER). C(2013) 921 tervezet a Bizottság rendelete (XXX) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról: (http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_technology_transfer/index_en.html). 9. (119.) évfolyam 5. szám, október4 6 Dr. Szilágyi Dorottya (i) hozzájárulnak az áruk termelésének vagy forgalmazásának a javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához (a hatékonyság javulása), (ii) lehetővé teszik, hogy a fogyasztók méltányosan részesedjenek az ebből eredő előnyökből (a fogyasztók méltányos részesedése az előnyökből), (iii) anélkül, hogy olyan korlátozásokat rónának a vállalkozásokra, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek (a korlátozások nélkülözhetetlensége), valamint (iv) anélkül, hogy lehetővé tennék ezeknek a vállalkozásoknak, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt (a verseny megszüntetésének tilalma). Ha tehát egy megállapodás az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésébe ütközik, a vállalkozásoknak lehetőségük van mentesülésre, amennyiben képesek bizonyítani a fenti négy feltétel együttes teljesülését. A Bizottság a jogbiztonság, kiszámíthatóság érdekében, a (3) bekezdés alkalmazása során kialakult joggyakorlat alapján bizonyos megállapodástípusok, illetve bizonyos szektorok tekintetében általános csoportmentességi rendeleteket fogadott el, kiemelve ezen megállapodásokat az (1) bekezdés tilalma alól. A csoportmentességi rendeletek tehát nem térnek el a (3) bekezdés feltételrendszerétől, nem adnak további mentességet, csupán a kiszámíthatóbb joggyakorlat érdekében automatikusan kiveszik a csoportmentességi rendeletben foglaltaknak megfelelő megállapodásokat az (1) bekezdés hatálya alól. Csoportmentesség vonatkozik többek között a vertikális megállapodásokra, 5 a kutatásfejlesztési megállapodásokra, 6 az új gépjárművek és alkatrészeik forgalmazására. 7 A ma hatályos csoportmentességi rendeletek szerkezeti struktúrája egységes: a rendeletek meghatározzák i) a mentesülés feltételeit, ii) a piaci részesedési küszöböket, iii) a mentesülés lehetőségét kizáró különösen súlyos korlátozásokat és a nem mentesülő egyes rendelkezéseket (együtt: feketelista), valamint iv) a csoportmentesség időbeli hatályát (általában évig hatályosak a csoportmentességi rendeletek) A Bizottság 330/2010/EU rendelete (2010. április 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról. A Bizottság 1217/2010/EU rendelete (2010. december 14.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról. A Bizottság 461/2010/EU rendelete (2010. május 27.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle5 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 7 3. A technológiatranszfer-csoportmentességi rendeletek A 19/65/EGK 8 rendelet 1. cikkének (1) b) pontja felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy rendeletet fogadjon el a (3) bekezdés alkalmazásáról a két vállalkozás között létrejövő technológiatranszfer-megállapodások tekintetében. E felhatalmazás alapján született meg időrendben a harmadik 9 csoportmentességi rendelet március 21-én, tekintettel arra, hogy a 2004-ben elfogadott korábbi TTBER április 30-án hatályát vesztette. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a április 30-án hatályát vesztő rendelet alkalmazásának összességében kedvezőek a tapasztalatai, és figyelembe véve az elfogadása óta szerzett további tapasztalatokat, helyénvaló egy újabb csoportmentességi rendelet elfogadása A TTBER rendszere Azok a megállapodások részesülnek a csoportmentesség kedvezményében, amelyek (i) a csoportrendelet fogalmai szerint technológiatranszfer-megállapodásnak minősülnek (1. cikk és 2. cikk), (ii) a megállapodásban részes vállalkozások piaci részesedése nem haladja meg a rendeletben foglalt piaci részesedési küszöböt (3. cikk), továbbá (iii) nem tartalmaznak különösen súlyos versenykorlátozó kikötést (4. cikk). Amennyiben e feltételek teljesülnek, úgy a megállapodás egésze meghatározott időre, jellemzően a szabadalom érvényességének idejére, kikerül az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésének a hatálya alól. A különösen súlyos versenykorlátozó szerződéses rendelkezések, pl. az árrögzítés, azt eredményezik, hogy a csoportmentesség kedvezményét elveszíti az egész megállapodás. Ehhez képest a rendelet meghatároz olyan kevésbé súlyos versenykorlátozó kikötéseket is pl. megnemtámadás kikötése amelyek alkalmazása csupán azt eredményezi, hogy ezen konkrét szerződéses rendelkezésekre nem vonatkozik a csoportmentességi kedvezmény. Ezek az ún. nem mentesülő kikötések (5. cikk). Akkor sem nyugodhat meg azonban az érintett két vállalkozás, ha a csoportmentességi rendeletben foglalt pozitív és negatív feltételek mindegyikét teljesíti a megállapodásuk. A Bizottság ugyanis fenntartja magának és bizonyos esetekben a tagállamoknak a jogot arra, hogy a rendeletben foglalt kedvezményeket visszavonja egyedi esetekben, jellemzően ak- 8 A Tanács március 2-i 19/65/EGK rendelete a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról. 9 Amennyiben a 2349/84 sz. szabadalmilicencia-csoportmentességi rendeletet és az 556/89 sz. know-how csoportmentességi rendeletet is figyelembe vesszük, akkor sorrendben az ötödik. 10 TTBER (2) preamblumbekezdés. 9. (119.) évfolyam 5. szám, október6 8 Dr. Szilágyi Dorottya kor, amikor más hasonló megállapodások együttes hatásaként a piacra jutás korlátozott (6. cikk). Ennél is továbbmenve, a Bizottságnak arra is lehetősége van, hogy újabb rendelettel kizárja a csoportmentességi rendelet alkalmazhatóságát egy egész piac tekintetében, amennyiben a piac több mint 50%-át lefedik a csoportmentesség hatálya alá tartozó megállapodások (7. cikk). Ilyen rendeletet a Bizottság mindeddig nem fogadott el. 5. A TTBER tárgyi hatálya: a technológiatranszfer-megállapodás fogalma Nem meglepő, hogy ahhoz, hogy a technológiatranszfer-megállapodás fogalmához eljussunk, ki kell bontanunk többek között i) a technológia, ii) a transzfer és iii) a megállapodás fogalmát, azzal, hogy az ezen fogalmakat alkotó elemek is olykor további kicsomagolást igényelnek A technológiai jogok fogalma A korábbi TTBER-hez képest a TTBER szellemitulajdon-jogi szempontból precízebb fogalomrendszert használ. Korábban a szabadalmak alatt kellett érteni az összes iparjogvédelmi jogot, így a formatervezésiminta-oltalmakat is. A dogmatikai finomítás a lényegen nem változtat: a technológiai jog magában foglalja a (i) know-how-t, (ii) az iparitulajdon-jogokat (a védjegy kivételével) és (iii) a szoftverekhez kapcsolódó szerzői jogokat (tehát egyéb szerzői jogot nem). Szellemitulajdon-jogi szempontból érdekes kérdést vet fel az, hogy a formatervezési minta is a technológiai jogok fogalmába tartozik. Formatervezésiminta-oltalom alatt állhat egy termék külső kialakítása vagy annak egy része, amennyiben az új és egyéni jellegű. Az oltalom tipikusan 25 évig tart. A formatervezési minta hibrid oltalmi forma: rokon jegyeket mutat, ekként átfedésben áll a szerzői joggal, a védjeggyel, valamint sokszor a használatiminta-oltalmakkal is. A hibrid jelleget az alábbi példákkal lehet szemléltetni. Egy műanyag flakon dizájnja formatervezésiminta-oltalomban részesülhet. Azonban védjegyként oltalomban részesülhetnek a térbeli, 3D védjegyek is, így a flakon akár térbeli védjegy oltalma alatt is állhat. Az átfedés a másik irányban is fennáll: logó nemcsak védjegyoltalom, hanem akár formatervezésiminta-oltalom alatt is állhat. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle7 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet sz. közösségi formatervezési minta sz. közösségi védjegy sz. közösségi formatervezési minta sz. közösségi védjegy Az egyes oltalmi formák közötti átfedés a szellemitulajdon-jogok egyik legtöbb vitát kiváltó kérdése. Itt most csak azt szemléltetjük, hogy a formatervezésiminta-oltalmak jelentős hányada nem tartalmaz technikai előrelépést, műszaki jellegű innovációt. Sőt, az oltalmi forma tisztán árujelző funkció betöltésére is alkalmas lehet. Különös tehát, hogy a szoftverekhez kapcsolódó szerzői jogot kivéve a szerzői mű és a védjegy nem tartozik a technológia fogalma alá, azonban a fent jelzett lajstromozott minták igen. A tárgyi hatállyal kapcsolatban újdonság, hogy a TTBER szemben a korábbi TTBER-rel kizárja alkalmazási köréből azokat a megállapodásokat, amelyeknek célja pusztán a szoftverekhez kapcsolódó szerzői jogokkal védett termékek többszörözése és terjesztése, mivel az ilyen megállapodások nem gyártási technológia licenciába adására vonatkoznak, hanem inkább a forgalmazási megállapodásokhoz állnak közel. 11 A TTBER-iránymutatás rögzíti, hogy terjesztés céljából történő többszörözésről van szó, ha a licencet a szoftver adathordozón történő többszörözése céljából adják. 12 Nem puszta 11 TTBER (7) preambulumbekezdés. 12 A Bizottság közleménye. Iránymutatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének a technológiaátadási megállapodásokra történő alkalmazásáról (2014/C 89/03) (a továbbiakban: iránymutatás) 62. bekezdés. 9. (119.) évfolyam 5. szám, október8 10 Dr. Szilágyi Dorottya többszörözésnek, hanem előállításnak minősül azonban az, ha a hasznosításba vevő a licenciába vett szoftvert beépíti a szerződés szerinti termékbe. Ez utóbbi rendelkezés kifejezetten megnyugtatónak mondható, hiszen ezáltal biztosítható, hogy az OEM-ek (Original Equipment Manufacturer) által a számítógépekre előre telepített szoftverek értékesítése továbbra is a csoportmentesség hatálya alatt marad. A tervezet közzétételét követően lefolytatott társadalmi konzultációban a Microsoft is benyújtotta észrevételeit a TTBER-tervezettel kapcsolatban, ebben hangsúlyozta, hogy bár további finomításokat, értelmezési támpontokat szükségesnek tartana, alapvetően egyetért a TTBER ezirányú módosításával Technológiai jogokhoz kapcsolódó egyéb jogok A licenciaszerződések jellemzően komplex szerződések, vagyis nem pusztán egy szellemitulajdon-jog a szerződés tárgya, hanem az ahhoz kapcsolódó know-how vagy akár a szerződés szerinti termékhez kapcsolódó védjegy is. Ezen rendelkezésekre is vonatkozik a csoportmentesség annyiban, amennyiben e rendelkezések közvetlenül kapcsolódnak a szerződés szerinti termékek előállításához vagy értékesítéséhez. 14 A TTBER-hez kapcsolódó, jogforrásnak nem minősülő, de a gyakorlat számára nélkülözhetetlen bizottsági iránymutatás 15 rámutat, hogy a kapcsolódó védjegylicenc lehetővé teheti a hasznosításba vevőnek a licenc tárgyát képező technológia jobb hasznosítását azáltal, hogy a fogyasztók azonnal öszsze tudják kapcsolni a terméket a termék azon jellemzőivel, amelyek a licenc tárgyát képező technológiai jogoknak köszönhetők. 16 Kivételesen termékértékesítésre vonatkozó rendelkezések is mentesülhetnek a TTBER alapján, amennyiben ezen rendelkezések közvetlenül kapcsolódnak a szerződés szerinti termékek előállításához vagy értékesítéséhez. A TTBER-iránymutatás szerint erre példa lehet a sajtgyártási technológia átadásához kapcsolódó tejértékesítés, amely jogviszonyban az átadott technológiával végzett sajtgyártáshoz kapcsolódó tejértékesítés is a csoportmentesség kedvezményében részesül A transzfer fogalma A transzfer alapján a technológia az egyik vállalkozástól átkerül a másik vállalkozáshoz. Ezt azonban megszorítóan kell értelmezni: csak a licencia és a tartós jogviszonyt keletkeztető, tehát nem pusztán egyszeri ellenérték fejében történő jogátruházások tartoznak ebbe a körbe. 13 Microsoft response 17 May 2013, Public Consultation on Proposed Technology Transfer Package, p TTBER 2. cikk (3) bekezdés. 15 Iránymutatás. 16 Iránymutatás 47. bekezdés. 17 Iránymutatás 50. bekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle9 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 11 Transzfernek minősül i) a technológiai jogok licenciába adása (hasznosításának engedélyezése), valamint ii) a technológiai jogoknak az átruházása, amennyiben a technológia hasznosításából fakadó kockázat egy része az átruházónál marad. Erre példa, ha a jogok átruházásának ellenértéke nem egyszeri kötelezettség, hanem a későbbi forgalmazáshoz igazodó royalty. Az egyezségi, peren kívüli megállapodások versenykorlátozó jellege az európai versenyjog egyik aktuális kérdése. A TTBER-iránymutatás ezzel kapcsolatban is állást foglal, és kifejezetten rögzíti, hogy az egyezségi és megnemtámadási megállapodások is transzfernek minősülnek, ugyanis a megállapodás keretében az egyik fél arra kötelezi magát, hogy nem gyakorolja technológiai jogait a másik féllel szemben, tehát gyakorlatilag engedélyezi a hasznosítást Két vállalkozás közötti megállapodás A 19/65/EGK 19 rendelet arra hatalmazta fel a Bizottságot, hogy csoportmentességi rendeletet fogadjon el két vállalkozás közötti technológiatranszfer-megállapodásokkal kapcsolatban. Ebből következik, hogy a csoportmentesség csak azon megállapodásokra vonatkozik, amelyek két vállalkozás között jönnek létre. Nem tartoznak tehát a rendelet hatálya alá a technológia poolok, hiszen azokban jellemzően kettőnél több vállalkozás vesz részt A megállapodás célja: a szerződés szerinti termék előállítása A TTBER csak azokra a technológiatranszfer-megállapodásokra vonatkozik, amelyek célja a szerződés szerinti terméknek a hasznosításba vevő általi előállítása. A szerződés szerinti termék alatt olyan árukat és szolgáltatásokat kell érteni, amelyek a megállapodás tárgyát képező technológia alapján jönnek létre. Elképzelhető, hogy a licenc tárgyát képező technológiát magába a termékbe (ideértve a közbenső és a végső terméket is) építik be, de az is lehetséges, hogy a technológiát a gyártás során alkalmazzák. A rendelkezés célja világos: az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdés alkalmazásának egyik feltétele a hatékonyságjavulás. Amennyiben a technológiát ténylegesen nem használják termék előállítására, akkor hatékonyságnövelésről sem beszélhetünk. Ezzel együtt meg kell jegyezni azt, elképzelhető, hogy a versenytárs végül nem a licenciába kapott technológiát, hanem azzal versengő saját technológiáját alkalmazza a gyártás során, anélkül azonban, hogy tartania kellene attól, hogy bitorolást valósít meg. Egy ilyen megállapodás egyfajta biztonságot 18 Iránymutatás 53. bekezdés. 19 A Tanács március 2-i 19/65/EGK rendelete a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról. 9. (119.) évfolyam 5. szám, október10 12 Dr. Szilágyi Dorottya és szabadságot biztosít a hasznosításba vevőnek, végső soron hatékonyságjavulást eredményez, ekként a csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik. A megállapodás alapján a terméket a hasznosításba vevőnek kell előállítania, azonban jogosult arra is, hogy a gyártás során alvállalkozó(ka)t vegyen igénybe. Ennek lehetőségét a korábbi TTBER-től eltérően maga a TTBER is tartalmazza. 20 A TTBER-iránymutatás, eltérve a korábbi TTBER-re vonatkozó iránymutatástól, egyértelműen kizárja a csoportmentesség alól azokat a szerződéseket, amelyek megengedik a hasznosításba vevő általi allicenciába adást. A ttm-rendelet a szerződés szerinti termékeknek a hasznosításba vevő és/ vagy alvállalkozója/alvállalkozói általi előállítására irányuló hasznosítási megállapodásokra vonatkozik. Ezért a ttm-rendelet nem vonatkozik azon technológiaátadási megállapodásokra (illetve az ilyen megállapodások azon részeire), amelyek megengedik az allicenciába adást. 21 Ezzel szemben a korábbi TTBER-re vonatkozó iránymutatás a csoportmentesség hatálya alá vonta azokat a szerződéseket is, amelyek a gyártásra vonatkozóan lehetővé tették az allicenciába adást. Mindazonáltal a Bizottság arról biztosítja a TTBER-iránymutatásban a vállalkozásokat, hogy analógia útján a csoportmentességi elveket fogja alkalmazni a főlicencia -megállapodásokra is A TTBER és a csoportmentesség időbeli hatálya A csoportmentességi rendelet május 1-jén lépett hatályba, és április 30-án hatályát veszti. A Bizottság, ahogy a korábbi TTBER-rel kapcsolatban is, 2026 előtt értékelni fogja a csoportmentességi rendelet hatásait, és amennyiben azokat továbbra is kedvezőnek tartja, vélhetően újabb csoportmentességi rendeletet fog elfogadni. A TTBER azonban az egyedi megállapodásoknak csak limitált ideig biztosítja a csoportmentességi kedvezményt. Főszabály szerint a csoportmentesség kedvezménye csak arra az időszakra alkalmazandó, ameddig a licenciába adott technológiai jogok le nem járnak (meg nem szűnnek, illetve ameddig azokat meg nem semmisítik), illetve ameddig a know-how titokban marad. 23 Kisegítő szabály, hogy amennyiben a know-how a hasznosításba vevő cselekménye miatt jut nyilvánosságra, úgy a mentesség a szerződés időtartamára vonatkozik. Szintén kisegítő szabály, hogy amennyiben a megállapodás több technológiai jogot is magában foglal, úgy a mentesség az utolsó lejáratának, megsemmisítésének vagy közismertté válásának a napján szűnik meg. Kérdés, hogyan kell megítélni azokat a szerződéses rendelkezéseket, amelyek az oltalom lejártát követően rónak kötelezettséget valamely félre. Tipikusnak mondhatóak az olyan fizetési kötelezettségek, amelyek a szabadalmi oltalom lejártát követő évekre vonatkoznak, 20 TTBER 1. cikk (1) bekezdés c) i) pont. 21 Iránymutatás 60. bekezdés. 22 Iránymutatás 60. bekezdés. 23 TTBER 2. cikk (2) bekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle11 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 13 vagy itt említhetjük a titoktartási kötelezettséget is, amely szintén az oltalmi idő lejártát követően is fennmarad. A TTBER-iránymutatás is rögzíti, hogy az ilyen kikötéseket egyedileg kell vizsgálni. Elképzelhető, hogy az adott korlátozás nem sérti az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését, de az is lehetséges, hogy a (3) bekezdés szerint egyedileg mentesül. Az említett két példával kapcsolatban a bizottsági iránymutatás kimondja a következőket: i) A titoktartási kötelezettségek általában nem versenykorlátozóak a szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében. 24 ii) A felek rendszerint a szerződés 101. cikke (1) bekezdésének megsértése nélkül kiterjeszthetik a jogdíjfizetési kötelezettséget a licenc tárgyát képező szellemitulajdon-jog érvényességi idején túlra Piaci részesedési határértékek A fentiekben láthattuk, hogy mely megállapodások minősülnek technológiatranszfer-megállapodásnak. Ahhoz, hogy ezen megállapodások a csoportmentesség kedvezményében részesüljenek, a megállapodásban részes vállalkozásoknak a TTBER-ben rögzített piaci részesedési küszöb alatt kell maradniuk. A vállalkozások csak akkor érezhetik magukat biztonságban, 26 ha az előírt piaci részesedési küszöbök alatt maradnak az érintett piacon. Versenytárs vállalkozások esetében a mentesség feltétele, hogy az érintett piac(ok)on a felek együttes részesedése ne haladja meg a 20%-ot. Nem versenytárs vállalkozások esetében a mentesség feltétele, hogy az érintett piac(ok)on egyik fél piaci részesedése se haladja meg a 30%-ot. Látható tehát, hogy a versenytárs vállalkozásokra lényegesen szigorúbb feltételek vonatkoznak, mint a nem versenytárs vállalkozásokra. Amennyiben a felek piaci részesedése meghaladja a TTBER-ben rögzített határértékeket, úgy az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdése szerinti egyedi értékelésre van szükség. Az a tény, hogy a piaci részesedések meghaladják a határértékeket, nem vezethet annak vélelmezéséhez, hogy a megállapodás a 101. cikk (1) bekezdésébe ütközik, vagy hogy a megállapodás nem teljesíti a 101. cikk (3) bekezdésének feltételeit. 27 Megjegyzendő, hogy a Bizottság által 2013-ban közzétett TTBER-tervezet tartalmazott egy harmadik, öszvér kategóriát is, nevezetesen a nem versenytárs, de a versengő technológiával házon belül rendelkező vállalkozás kategóriáját. A tervezet szerint amennyiben a felek nem versenytárs vállalkozások, de a licenciavevő olyan saját technológia tulajdonosa, amely helyettesítheti a licencia tárgyát képező technológiát, úgy a piaci részesedési határérték szempontjából a versenytársakra vonatkozó 20%-os küszöbérték vonatkozik rájuk, míg 24 Iránymutatás 183. bekezdés a) pontja. 25 Iránymutatás 187. bekezdése. 26 Angol kifejezéssel élve safe harbour. 27 Iránymutatás 79. bekezdés. 9. (119.) évfolyam 5. szám, október12 14 Dr. Szilágyi Dorottya a különösen súlyos korlátozások szempontjából a nem versenytársakra irányadó lista alkalmazandó. A Bizottság által tervezett módosítást a társadalmi konzultációban részt vevő szervezetek hevesen bírálták, 28 így végül a Bizottság elvetette ezt a kategóriát, és megmaradt a korábbi TTBER-ben foglalt szabályoknál. Ahhoz, hogy a piaci részesedés számítását megértsük, azon túl, hogy közgazdasági ismeretekkel kell rendelkeznünk, tisztában kell lennünk a következő fogalmakkal: i) érintett technológiapiac, ii) érintett termékpiac, iii) érintett földrajzi piac, iv) versenytárs/nem versenytárs vállalkozás Az érintett piac fogalma technológiapiac, termékpiac, földrajzi piac Ahogy arról korábban is volt szó, a technológiatranszfer-megállapodás célja a szerződés szerinti termék előállítása. A szerződés tárgya egy technológiai jog, de a szerződéssel végül létrejön egy termék, tehát a megállapodás végső soron a szerződéssel érintett termék piacán is hatást gyakorol. Ennek a kettősségnek megfelelően a TTBER fogalomrendszerében az érintett piac megkettőződik, és megkülönböztetünk technológiapiacot, valamint termékpiacot. Az érintett technológiapiac alatt a megállapodással érintett technológiai jogokat és azok helyettesítőit kell érteni. A helyettesíthető technológiák meghatározása során a TTBERiránymutatás 29 szerint azokat a technológiákat kell figyelembe venni, amelyek a technológia jellemzői, jogdíjai és rendeltetése alapján a technológiával felcserélhetőek, vagy annak helyettesítésére alkalmasak. Az érintett termékpiac alatt a technológiával előállított termékeket (szerződés szerinti termék) és az olyan egyéb termékeket kell érteni, amelyeket a vevők az adott termékkel felcserélhetőnek vagy annak helyettesítésére alkalmasnak tartanak. 30 Az érintett földrajzi piac az a terület, ahol az érintett vállalkozások termékeket értékesítenek/vásárolnak, vagy technológiai jogok licenciába adásával foglalkoznak. Az érintett földrajzi piac és a technológia- vagy termékpiac kombinációjából kapjuk meg az érintett piacot. A piaci részesedést a termékpiacon a versenyjogban szokásos elemzési módszerek alapján kell kiszámítani. 28 A tervezett módosítás visszavonását javasolta többek között a TEVA, UK Compettion Law Association, a Bird&Bird Iroda, a Baker&McKenzie Iroda. Ez utóbbi iroda rámutatott arra, hogy a szerződés tárgyát képező technológiával versengő in-house technológiák a felek érzékeny üzletit titkát képezik, és nem szívesen osztják meg a versenyjogi értékelés során sem a másik féllel. Ezenkívül egy ilyen szabály beemelése még nagyobb bizonytalanságot jelent a vállalkozások részére, és még költségesebb piaci elemzés szükséges a megállapodás megkötése előtt. 29 Iránymutatás 22. bekezdés. 30 Iránymutatás 21. bekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle13 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 15 Speciális szabályok vonatkoznak azonban az technológiapiacon fennálló piaci részesedés számítására. A technológiapiacon azt kell felmérni, hogy az egymással versengő és egy piachoz tartozó technológiák piacán az érintett vállalkozások milyen piaci hányaddal rendelkeznek. Első olvasatra a befolyt jogdíjakból, hasznosítási ellenértékekből lehetne kiindulni. Ezt a számítási módszert azonban a gyakorlatban nehezen lehetett alkalmazni, ráadásul a Bizottság álláspontja szerint torzított, jellemzően alábecsült eredményeket hozott. Azon túl, hogy általánosságban véve is nehézségekbe ütközik a jogdíjbevételekre vonatkozó megbízható adatok beszerzése, a tényleges jogdíjbevétel alapján is komolyan alulbecsülhető egy technológia piaci helyzete, amennyiben a fizetendő jogdíjak összege keresztlicenc adása vagy kapcsolt termékek beszállítása miatt csökken. 31 Mindezekre tekintettel a TTBER kifejezetten rögzíti, hogy a technológiapiacon fennálló piaci részesedést is a technológia alapján gyártott termék értékesítése alapján kell kiszámítani. 32 Ezzel a módszerrel tehát a hasznosítást engedélyező technológiapiaci részesedéséhez a vállalkozásnak a termékpiacon fellelhető lábnyoma alapján jutunk el. A TTBER 8. cikk b) pontja alapján a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. A gyakorlatban azonban jellemző, hogy mindaddig, amíg nem kötik meg a licenciaszerződést, egyik fél sem jelenik meg a termékpiacon, hiszen a gyártás éppen a megállapodás alapján fog elkezdődni. Ezzel kapcsolatban a TTBER és az iránymutatás egyértelmű eligazítást nyújt. Az új technológiák esetében a megállapodás megkötésekor a vállalkozások piaci részesedése nulla. Később az eladások megindulásakor a technológia piaci részesedése növekedni kezd. Ha a piaci részesedés később a vonatkozó 20%-os vagy 30%-os határérték fölé emelkedik, a mentesség továbbra is alkalmazandó a határérték átlépésének évét követő két egymás utáni naptári évben Versenytársak és nem versenytársak közötti különbségtétel A vállalkozások egymás versenytársai lehetnek a technológiapiacon és/vagy a termékpiacon is, sőt, az is elképzelhető, hogy a szerződésben alkalmazott technológia alapján gyártható különböző termékek elkülönült termékpiacot alkotnak, amelyeknek csak az egyikén minősülnek csak versenytársnak a felek. A TTBER alapján a termékpiacon a felek akár tényleges, akár potenciális versenytársak is lehetnek. Tényleges versenytársak a felek, amennyiben a megállapodás előtt már mindketten aktívak voltak ugyanazon termékpiacon. 34 Potenciális versenytársaknak akkor minősülnek a termékpiacon, ha az ún. SSNIP -teszt alkalmazásával arra lehet következtetni, 31 Iránymutatás 87. bekezdés. 32 TTBER 8. cikk d) pont. 33 TTBER 8. cikk e) pont és i. m. (12), 90. bekezdés. 34 Iránymutatás 30. bekezdés. 9. (119.) évfolyam 5. szám, október14 16 Dr. Szilágyi Dorottya hogy a jelenleg még nem aktív vállalkozás kész lenne vállalni a szükséges többletberuházást az érintett piacra történő belépés érdekében. A potenciális versenytárs meghatározása összetett jogi és közgazdasági értékelést igényel, és e tekintettben a nem technológiatranszferrel kapcsolatos kartellügyekben kialakult általános joggyakorlat az irányadó. 35 A TTBER alapján a felek a technológiapiacon csak akkor minősülnek versenytársnak, amennyiben tényleges versenytársak; a potenciális versenytársakat nem vonja a versenytárs fogalmi körébe. A felek tényleges versenytársak a technológiapiacon, ha a tulajdonukban álló technológiák egymással helyettesíthetők, és a megállapodás előtt mindketten licenciába adták a technológiájukat. Akkor is versenytársnak minősülnek a felek, ha a hasznosítást engedélyező éppen azáltal lép be a technológiapiacra, hogy a technológiapiacon már aktív hasznosításba vevőnek ad licenciát. 36 Összefoglalva tehát azt mondhatjuk, hogy érintett piaconként külön kell vizsgálni a versenytársi minőséget és az irányadó piaci részesedési határértékeket. Amennyiben például egy vagy több termék- vagy technológiapiacon túllépik a piaci részesedési határértéket, úgy a megállapodás csoportmentessége ezen érintett piac(ok)ra nem vonatkozik. Ha például a hasznosítási megállapodás két külön termékpiacra vonatkozik, előfordulhat, hogy a csoportmentesség csak az egyik piacra vonatkozik, a másikra nem Különösen súlyos versenykorlátozások A csoportmentességi rendeletekre jellemző, hogy meghatároznak egy ún. feketelistát. Amennyiben a technológiatranszfer-megállapodás egy vagy több olyan rendelkezést is tartalmaz, amelyet a TTBER különösen súlyos versenykorlátozásnak minősít és feketelistára tesz, úgy hiába az optimális, akár alacsony piaci részesedés, hiába a technológiatranszfer fogalmának való megfelelés, az egész megállapodás elveszíti a csoportmentesség kedvezményét. A megállapodásra tehát az általános szabályok fognak vonatkozni, így nem kizárt, hogy egyedi mentesülésben részesüljön az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdése szerint, azonban ez inkább csak elvi lehetőség. A Bizottság ugyanis úgy ítéli meg, hogy az egyedi értékeléssel összefüggésben valószínűtlen, hogy a különösen súlyos versenykorlátozások teljesítik a 101. cikk (3) bekezdésének négy feltételét. 38 A különösen súlyos versenykorlátozásokkal kapcsolatban aszerint is különbséget kell tenni, hogy a megállapodást versenytársak vagy nem versenytársak kötik. E különbségtétel jogpolitikai és közgazdasági indokai világosak: a versenytársak közötti megállapodások 35 A T-374/94, T-375/94., T-384/94 és T-388/94 sz., az European Night Services és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1998, II-3141), valamint a T-461/07 sz., a Visa Europe Ltd és 36 Visa International Service kontra Európai Bizottság-ügyben hozott ítélet. Iránymutatás 35. bekezdés. 37 Iránymutatás 81. bekezdés. 38 Iránymutatás 95. bekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle15 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 17 általában nagyobb kockázatot jelentenek a versenyre, mint a nem versenytársak közötti megállapodások, így azokra szigorúbb előírások, hosszabb feketelisták vonatkoznak. A TTBER 2. cikkének (3) bekezdése szerinti kisegítő szabály alapján amennyiben a felek a megállapodás megkötésekor nem voltak versenytársak, azonban később azzá válnak, a megállapodás teljes időtartamára a nem versenytársakra vonatkozó feketelista alkalmazandó. Amennyiben azonban a felek a későbbiek során valamely lényeges vonatkozásban módosítják a szerződést, onnantól kezdve a versenytársakra vonatkozó szigorúbb szabályok vonatkoznak rájuk. A korábbi TTBER-től eltérően a TTBER kifejezetten nevesíti, hogy lényeges módosulásnak minősül az is, ha a felek versengő technológiai jogokra vonatkozó új technológiaátadási megállapodást kötnek Versenytársak közötti különösen súlyos versenykorlátozás A TTBER 4. cikkének (1) bekezdése alapján a csoportmentesség hatálya alól kikerülnek azok, a versenytársak közötti megállapodások, amelyek célja közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen az alábbi négy versenykorlátozó rendelkezés valamelyike. a) Az első különösen súlyosnak minősített megállapodás az árkorlátozás, vagyis a TTBER fogalomrendszerét használva bármelyik fél azon képességének a korlátozása, hogy termékek harmadik felek számára történő értékesítése során meghatározza saját árait. Nem meglepő, hogy első helyen szerepel a feketelistán az árkorlátozás, hiszen a 101. cikk (1) bekezdésében a versenykorlátozás lehetséges példái között is az első helyet foglalja el az árrögzítés. Ezenkívül az árrögzítés versenykorlátozó célú megállapodásnak minősül, 40 azaz a Bizottságnak nem kell bizonyítania a versenykorlátozó hatást. Amint az látni fogjuk, míg a nem versenytársak között az árkorlátozás tilalma nem terjed ki a maximum- és az ajánlott árakra, addig a versenytársak között tilos mindennemű árkorlátozás. Ahhoz, hogy megértsük, mit is jelent a TTBER 4. cikkében a közvetve megvalósított árkorlátozás, az Európai Bíróság Windsurfing-ügyben 41 kifejtett érveit érdemes áttekintenünk. Az ügy tényállása szerint a Windsurfing Inc. USA-ban bejegyzett cég az EU több országában, így Németországban is szabadalmi bejelentéssel, vagyis ideiglenes szabadalmi oltalommal rendelkezett szörfvitorlákra. A német céggel kötött, gyártásra és forgalmazásra vonatkozó szabadalmilicencia-szerződése azonban több szempontból is túlterjeszkedett a szabadalom (technológia) tárgyán, például azzal, hogy nemcsak a vitorla, hanem a szörfdeszka gyártását is előzetes engedélyhez kötötte, jóllehet a deszkára vonatkozóan nem ren- 39 TTBER 2. cikk (3) bekezdés. 40 Richard Whish: Versenyjog. HVG Orac Lap és Könyvkiadó Kft., Budapest, 2010, p T 193/83. sz., a Windsurfing International Inc. kontra az Európai Közösségek Bizottsága-ügyben február 25-én hozott ítélet (EBHT 1986., p. 611.). 9. (119.) évfolyam 5. szám, október16 18 Dr. Szilágyi Dorottya delkezett szabadalmi jogokkal. A licenciavevő által fizetendő royalty alapja sem pusztán a szabadalom tárgyát képező vitorlához, hanem a komplett szörfszett (vitorla+deszka) eladási árához igazodott. Az Európai Bíróság ítéletében megerősítette a Bizottság azon álláspontját, miszerint a royaltynak ez az alkalmazási módszere alkalmas arra, hogy a szabadalommal nem érintett termékpiacon, vagyis a szörfdeszka piacán korlátozza a versenyt. 42 A Windsurfing-ítélettel összhangban rögzíti tehát a TTBER-iránymutatás, hogy a különösen súlyos korlátozások körébe tartoznak azok a megállapodások is, amelyekben a jogdíjakat az összes termékeladáshoz kötik, függetlenül attól, hogy a licenc tárgyát képező technológiát használják-e. 43 b) A második különösen súlyos versenykorlátozás a kibocsátás korlátozása, mely szintén megtalálható a 101. cikk (1) bekezdésének exemplifikatív listáján, és célja szerint szintén versenykorlátozó megállapodásnak minősül. 44 A kibocsátáskorlátozás főszabály szerint különösen súlyos versenykorlátozásnak minősül. Így amennyiben a licenciaadó által előállítható termék mennyiségét korlátozzák, úgy a megállapodás elveszíti a csoportmentesség kedvezményét. Leegyszerűsítve a kibocsátás korlátozásának gazdasági hatását azt lehet mondani, hogy amennyiben mesterségesen viszszafogják a termelést, úgy a termék kínálata csökken, aminek következtében a termék ára magasabban tartható. A TTBER azonban különbséget tesz kölcsönös és nem kölcsönös megállapodások között, és a szigorú jogkövetkezményeket elsősorban a kölcsönös megállapodásokra korlátozza. Kölcsönös megállapodásnak azon technológiatranszfer-megállapodások minősülnek, amelyekben mindkét fél ad egymásnak olyan licencet (keresztlicencia), amelyek egymással versengő technológiákra vonatkoznak, vagy versengő termékek előállítására használhatók fel. 45 Nem kölcsönös megállapodásról akkor beszélünk, ha vagy csak az egyik fél ad licenciát, vagy mindkét fél ad licenciát, de ezek a licenciák vagy az ezen licenciával előállítható termékek nem minősülnek versengő termékeknek. 46 A korlátozás nem minősül hardcore versenykorlátozásnak, amennyiben nem kölcsönös megállapodás esetén csak a licenciavevő számára korlátozza a technológia alapján előállítható termék mennyiségét, vagy kölcsönös megállapodás esetén csak az egyik licenciavevőre ró ilyen kötelezettséget. A TTBER-iránymutatás szerint a nem kölcsönös mennyiségi korlátozások kedvezőbb kezelésének alapja az a megfontolás, hogy az egyoldalú korlátozás nem szükségszerűen vezet alacsonyabb piaci kibocsátáshoz. 47 c) A harmadik, különösen súlyos versenykorlátozás a piacfelosztás, amely szintén szerepel a 101. cikk (1) bekezdésének listáján, és célja szerint szintén versenykorlátozó megálla- 42 I. m. (41), 67. bekezdés. 43 Iránymutatás pont 101. bekezdés. 44 Whish: i. m. (40), p TTBER 1. cikk (1) bekezdés d) pont. 46 TTBER 1. cikk (1) bekezdés e) pont. 47 Iránymutatás 104. bekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle17 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 19 podásnak minősül. 48 Az iparjogvédelmi jogok territoriális jellegét felhasználva a licenciaszerződések a piac felosztásának hatékony eszközei lehetnek, azonban ezt általános jelleggel tiltja a TTBER. A rendelet deklarálja, hogy főszabály szerint hardcore versenykorlátozó megállapodásnak minősül a piacok és a vevők felosztása. Ez alól a főszabály alól emel ki alkivételeket a TTBER, elsősorban a nem kölcsönös megállapodásokat visszahelyezve a csoportmentesség hatálya alá. A TTBER a korábbi TTBER-hez és a társadalmi konzultációra bocsátott tervezethez képest is lényegesen átalakítja az alkivételek körét, első olvasatra úgy tűnik, hogy szűkíti a megengedett piacfelosztásokat. Valójában azonban érdemi módosulás nem történt, ahogyan azt a Bizottság által közzétett FAQ 49 is rögzíti. A változások inkább technikai jellegűek: a korábban a csoportmentességi rendeletben szereplő egyes alkivételek, így a korábbi (i) és (iii) pont TTBER-iránymutatásba került át, míg a korábbi (ii) és (iv) pont össze lett vonva a rendelet (i) pontjában. (i) Az első alkivétel lehetővé teszi a nem kölcsönös megállapodások tekintetében, hogy bármelyik fél, így akár a licenciába adó, akár a licenciába vevő kötelezze magát arra, hogy nem állít elő szerződés szerinti terméket a másik félnek fenntartott kizárólagos területen. A piacfelosztásnak tehát megengedett módja, ha például a licenciába adó kötelezettséget vállal arra, hogy nem fog előállítani terméket a szerződés hatálya alatt a licenciavevőnek fenntartott területen. A technológia bevezetése, a gyártáshoz szükséges valamennyi eszköz beszerzése gyakran igen komoly kezdeti beruházást igényel. Amennyiben a licenciavevő nem lenne biztosítva arról, hogy az ő kizárólagos területén a licenciaadó nem lesz versenytársa, úgy könnyen lehet, hogy nem is vállalná az üzleti kockázatot jelentő beruházásokat. Ez csökkentené az innovációt, és károsan hatna a technológián belüli versenyre. Ugyanezen megfontolások alapján jogszerűen rendelkezhetnek úgy a felek a nem kölcsönös megállapodásukban, hogy nem végeznek aktív/passzív értékesítést 50 a másik fél számára fenntartott kizárólagos területre vagy vevői csoport részére. 48 Whish: i. m. (40), p Antitrust: Commission adopts revised competition regime for technology transfer agreements frequently asked questions: 50 Az aktív/passzív értékesítés fogalmát a Bizottság vertikális korlátozásokról szóló iránymutatása (2010/C 130/01) határozza meg. Az iránymutatás (51) bekezdése szerint : Az aktív értékesítés során a vállalkozások aktívan fordulnak az egyedi ügyfelekhez többek között közvetlen levélmegkeresés (direct mail), azon belül kéretlen elektronikus levelek küldése vagy látogatások útján; ugyancsak idetartozik a meghatározott ügyfélcsoport vagy meghatározott területen levő ügyfelek aktív megkeresése olyan média- vagy internetes hirdetés vagy más promóció útján, amely kifejezetten az adott ügyfélcsoportot vagy az adott területen található ügyfeleket célozza meg. A passzív értékesítés: az egyedi ügyfelektől felszólítás nélkül érkező kérésre adott válasz, ideértve az áruk leszállítását, illetve a szolgáltatások nyújtását az ilyen ügyfelek részére. 9. (119.) évfolyam 5. szám, október18 20 Dr. Szilágyi Dorottya A TTBER-iránymutatásból kitűnik, hogy a korábbi TTBER 4. cikk (1) bekezdésének (iii) pontját a fenti szabályból következő kivételnek tartja, így nem nevesíti külön a rendeletben. Következésképpen az sem minősül különösen súlyos korlátozásnak, ha a hasznosítást engedélyező egy adott területen egyedüli hasznosításba vevőjének jelöli ki a hasznosításba vevőt, ami azzal jár, hogy a szóban forgó területen harmadik felek nem kapnak licencet a hasznosítást engedélyező technológiája alapján történő gyártásra. 51 (ii) Szintén a fenti okokból megengedett korlátozás nem kölcsönös megállapodás esetén, ha a licenciavevő arra vállal kötelezettséget, hogy nem végez aktív értékesítést valamely másik licenciajogosult számára kijelölt kizárólagos területre vagy vevőcsoport részére. E kivétel alkalmazhatóságának további feltétele, hogy a védelemben részesülő hasznosításba vevő a megállapodás megkötésekor ne legyen a hasznosítást engedélyező versenytársa. Ezen alkivétel alapján biztosítható a hatékony területi kizárólagosság, mely az innovációba történő beruházásra kedvezően hathat. A kivétel nem teszi lehetővé az abszolút területi védelmet, és ellentétben az (i) ponttal, kizárólag az aktív értékesítésekre vonatkozik, a passzív értékesítésekre nem. (iii) Akár kölcsönös, akár nem kölcsönös megállapodásról legyen is szó, a hasznosításba vevő kötelezettséget vállalhat arra is, hogy a szerződés szerinti terméket csak saját használatára fogja előállítani. Ha a szerződés szerinti termék egy alkatrész, pl. egy hengerfej, akkor kötelezhető arra a licenciavevő, hogy a legyártott hengerfejet ne értékesítse más gyártó cégnek. Ellenben a licenciavevő jogosult az alkatrészt (a szerződés szerinti terméket) a saját termékébe beépíteni, és ekként a saját termékével együtt értékesíteni. Ezt követően arra is jogosultnak kell lennie, hogy a meghibásodott alkatrészt a saját vevői felé kicserélje, és ekként magát a hengerfejet pótalkatrészként értékesítse. (iv) Speciális szabályként a TTBER lehetővé teszi a piac/vevők felosztását nem kölcsönös megállapodások esetén, ha a licenciavevő arra vállal kötelezettséget, hogy csak és kizárólag egy adott vevő számára fogja előállítani a szerződés szerinti terméket azzal a céllal, hogy alternatív beszerzési forrást biztosítsanak egy vevő részére. A TTBER-iránymutatás szerint ezen kivétel hatálya alá tartozik például az az egyszeri licenc, amelynek célja egy konkrét vevő valamely projektjéhez kapcsolódó követelményeknek való megfelelés. 52 d) A negyedik, különösen súlyos versenykorlátozás a felek kutatás-fejlesztési képességeinek korlátozása, valamint a hasznosításba vevő saját technológiai jogai hasznosításának a korlátozása. A műszaki fejlesztés korlátozásaként e tilalmak szintén szerepelnek a 101. cikk (1) bekezdésének a listáján is. 51 Iránymutatás pontjának (109) bekezdése. 52 Iránymutatás 112. bekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle19 Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 21 Tilos bármelyik felet korlátozni abban, hogy szabadon végezzen kutatás-fejlesztést. A szabadalmi törvények is kifejezetten rögzítik a kutatás szabadságát, a szabadalmi oltalomból folyó kizárólagos jogok a kutatás megtiltására nem terjednek ki. A kutatás-fejlesztés az új, hatékonyabb termékek megjelenésének a záloga, így a fogyasztói jólét biztosításának egyik fő motorja. Éppen ezért a K+F-tevékenység korlátozása olyan különösen súlyos megállapodásnak minősül, amely kizárja a csoportmentességi rendelet alkalmazhatóságát. A know-how titokban tartása érdekében azonban a szükséges mértékben korlátozható a know-how felhasználásával végzett kutatás-fejlesztési tevékenység. E körben például megtiltható a technológiatranszfer-megállapodásban, hogy a know-how-nak minősülő ismerettel rendelkező kutatók harmadik személyeknek nyújtott K+F-szolgáltatásokban részt vegyenek. A know-how olyan ismeretanyag, amely elsősorban a kutatók fejében létezik. Ha a kutató részt vesz egy kutatásban, természetes, hogy gondolatait nem tudja kettéválasztani és csak azokat az ötleteket használni, amelyek nem részei a know-how-nak. A K+F-tevékenység korlátozásának tilalma mellett a TTBER alapján tilos korlátozni a hasznosításba vevőt abban, hogy saját technológiai jogait hasznosítsa. Versenytársak között a licenciavevő jogainak korlátozása csökkenti a versenyt a technológia- és/vagy termékpiacon. Ahogyan azt a Windsurfing-ügyben az Európai Bíróság is kimondta, a saját technológiai jog hasznosításának korlátozása nemcsak direkt tilalom, hanem közvetett hatás alapján is megvalósulhat. Így, amennyiben a licenciadíj mértékét a hasznosításba vevő által realizált teljes éves jövedelem vagy a technológiai joggal le nem fedett termékek értékesítésével realizált jövedelem alapján határozzák meg, úgy a licenciavevőnek gyakorlatilag a saját fejlesztései után is kellene licenciadíjat fizetnie. Ez nyilvánvalóan hátrányosan hat a további kutatás-fejlesztésre vagy a saját technológiák hasznosítására Nem versenytársak közötti különösen súlyos versenykorlátozás A nem versenytársak közötti megállapodásokra vonatkozó különösen súlyos versenykorlátozások listája rövidebb és enyhébb, mint a versenytársakra vonatkozó feketelista. Ahogy a Bizottság vertikális korlátozásokról szóló iránymutatása is rögzíti, a vertikális korlátozások általában kevésbé károsak, mint a horizontális korlátozások, és jelentős teret biztosíthatnak a hatékonyságnövelésnek. 53 Mindezekre tekintettel a TTBER a lenti három megállapodást minősíti különösen súlyos korlátozásnak nem versenytársak között. a) Az árkorlátozás tilalma szűkebb a horizontális megállapodásoknál megismert tilalomnál: maximális eladási ár és ajánlott eladási ár meghatározása jogszerű lehet a vertikális megállapodásokban. A legmagasabb ár és az ajánlott ár azonban nem válhat ténylegesen rögzített vagy minimum eladási árrá. Tehát például nem lehet az ajánlott árat nagyon erő- 53 A bizottság vertikális korlátozásokról szóló iránymutatása (2010/C 130/01), I. 2. pont (6) bekezdés. 9. (119.) évfolyam 5. szám, október20 22 Dr. Szilágyi Dorottya sen ajánlott árként meghatározni, és olyan kedvezőtlen következményeket (pl. büntetés, kedvezménymegvonás) fűzni az ajánlott ártól való eltéréshez, amelyek miatt a másik félnek nem áll érdekében eltérni az ajánlott ártól. 54 b) A hasznosításba vevő passzív értékesítéseinek a korlátozása főszabály szerint szintén hardcore versenykorlátozó megállapodásnak minősül. Ebből következik, hogy a hasznosításba adóra vonatkozó aktív és passzív, továbbá a hasznosításba vevőre vonatkozó aktív értékesítések korlátozása nem versenytársak közötti megállapodásban megengedett lehet. A hasznosításba vevőre vonatkozó passzív értékesítési tilalom azonban nem vonatkozik az alábbi alkivételekre. i) A piaci részesedési határértékeken belül szabadon korlátozható a hasznosításba vevő passzív értékesítési lehetősége a hasznosítást engedélyező számára fenntartott kizárólagos területre vagy kizárólagos vevői csoport részére. A TTBER-iránymutatás szerint vélelmezett, hogy az ilyen korlátozások ösztönzik a technológia versenytámogató elterjedését. 55 ii) Ahogy a horizontális megállapodásoknál, úgy a vertikális megállapodásoknál is megállapodhatnak abban a felek, hogy a hasznosításba vevő csak saját használatra jogosult gyártani a licenc tárgyát képező technológiát tartalmazó termékeket. A horizontális megállapodásoknál leírt, pótalkatrészek értékesítésére vonatkozó lehetőség korlátozása azonban itt is kizárt. iii) Szintén a horizontális megállapodások feketelistáján szereplő rendelkezéssel analóg szabály szerint a felek megállapodhatnak abban, hogy a hasznosításba vevő köteles a szerződés szerinti termékeket kizárólag egy meghatározott vevő részére gyártani annak érdekében, hogy ennek a vevőnek alternatív beszerzési forrást biztosítson. iv) A vertikális csoportmentességi rendelet feketelistáján is kivételként szerepel, 56 ekként csoportmentességben részesülnek azok a szerződéses kikötések, melyek értelmében a nagykereskedelmi szinten működő hasznosításba vevő csak kiskereskedőknek értékesíthet, végfelhasználóknak nem. 54 Az Európai Bíróság által a C 74/04. P. sz., a Volkswagen kontra Bizottság-ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I p ) foglalkozik a vertikális megállapodásokban alkalmazott tényleges árrögzítéssel. Az ügy tényállása szerint a Volkswagen a forgalmazóinak küldött levelekben arra buzdította a forgalmazókat, hogy ne adjanak kedvezményt a Volkswagen Passat árából. A Bizottság ugyan nem volt képes azt bizonyítani, hogy megállapodás jött létre a felek között, és a VW egyoldalú körleveleiben foglaltakat a kereskedők akár hallgatólagosan is elfogadták volna, sokan úgy vélik azonban, hogy a VW-ügyben a Bizottság túl jogászian érvelt, és nem lehet ebből a döntésből arra következtetni, hogy egy ilyen egyoldalú magatartás, nagyon erősen ajánlott ár nem fog kőkemény korlátozásnak minősülni. [Whish: i. m. (40), p. 111]. 55 Iránymutatás 121. bekezdés. 56 A Bizottság 330/2010/EU rendelete (2010. április 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról (továbbiakban: VABER) 4. cikk. (2) bekezdés b) pont (ii) alpont. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle Több megjelenítése
Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 1 1. Bevezetés Szellemitulajdon-védelemmel foglalkozó jogászként is tapasztalható, hogy ebben az izolált és speciális jogterületnek Részletesebben TERVEZET A BIZOTTSÁG.../.../EU RENDELETE (XXX)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, XXX C(2013) 921 draft TERVEZET A BIZOTTSÁG.../.../EU RENDELETE (XXX) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a technológiatranszfer-megállapodások Részletesebben Szerzõdés: Miért vesznek licenciát? Miért adnak licenciát?
Licencia (licentia) a latin nyelvben - többek között - engedélyt jelent. Az iparjogvédelmi és szerzõi jogok jogosultjait megilletõ kizárólagos jog gyakorlására kötött szerzõdés keretében és feltételei Részletesebben 205/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
205/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben AZ IPARJOGVÉDELEM JOGI ALAPJAI
AZ IPARJOGVÉDELEM JOGI ALAPJAI dr. Jókúti András Jogi és Nemzetközi Főosztály Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 2014. június 5. A SZELLEMI TULAJDON VÉDELMÉNEK RENDSZERE Szerzői jog és kapcsolódó jogok Részletesebben Versenyjogi megfelelés
Versenyjogi megfelelés Versenykorlátozó megállapodások Martinovic Boris Vizsgáló Főtanácsos, GVH Székesfehérvár, 2013.05.23. Disclaimer Az elhangzottak az előadó személyes véleményét tükrözik, és nem tekintendők Részletesebben (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK EURÓPAI BIZOTTSÁG
2010.5.19. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 130/1 II (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK EURÓPAI BIZOTTSÁG A vertikális korlátozásokról Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben Versenyjog és szellemi tulajdon: szellemes verseny vagy verseng szellem?
Versenyjog és szellemi tulajdon: szellemes verseny vagy verseng szellem? Know-how és védjegyek ACCE szeminárium 2012. június 1. Budapest Dr. Lendvai Zsófia Dr. Horányi Márton Baker & McKenzie International Részletesebben TERVEZET: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE. Iránymutatás a vertikális korlátozásokról. (EGT-vonatkozású szöveg) TARTALOMJEGYZÉK I.
HU HU HU TERVEZET: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Iránymutatás a vertikális korlátozásokról (EGT-vonatkozású szöveg) TARTALOMJEGYZÉK Bekezdések oldal I. BEVEZETÉS 1-7 3 1. Az iránymutatás rendeltetése 1-4 3 2. Részletesebben Földrajzi árujelző. Néhány közismert földrajzi jelzés a mezőgazdasági termékek világából
Földrajzi árujelző Néhány közismert földrajzi jelzés a mezőgazdasági termékek világából Földrajzi árujelző Az eredetmegjelölés valamely táj, helység, kivételes esetben ország neve, amelyet az e helyről Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE (2014.3.13.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.3.13. C(2014) 1633 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE (2014.3.13.) a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv IV. mellékletének a 2017. Részletesebben A SZABADALMI ÉS KNOW-HOW LICENCIA CSOPORTMENTESÍTÉSEK 1
Tattay Levente A SZABADALMI ÉS KNOW-HOW LICENCIA CSOPORTMENTESÍTÉSEK 1 I. A CSOPORTMENTESÍTÉSEKRŐL ÁLTALÁBAN Az EU versenyjogi szabályozása és a tagállamok kartelljoga egyaránt tiltja a versenykorlátozó Részletesebben IPARJOGVÉDELMI ALAPOK. SEED Hölgyek 2008.03.13.
PUBLIKÁCIÓ VAGY SZABADALOM? Dr. Gács János tanácsadó HIPAVILON nonprofit kft. Győr, 2012. október 17. 2 MINDKETTŐ, DE A MEGFELELŐ SORRENDBEN 3 MIRE JÓ A SZELLEMI TULAJDONVÉDELEM? Arra, hogy alkotásának Részletesebben 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a biztosítási megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben Szellemivagyon-audit: A kreatív vállalkozások rejtett kincsei. Design konferencia, Budapest, 2014. április 2.
Szellemivagyon-audit: A kreatív vállalkozások rejtett kincsei A szellemi vagyon = o Marketing alapú: Nevek, kifejezések, formatervek, szimbólumok vagy ezek kombinációja o Technológia alapú: Technológiai Részletesebben VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése
VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése Babilai Ildikó SZTNH 2013. november 28. A kizárólagos hasznosítási jog engedélyezésének Részletesebben MIRE JÓ A SZELLEMI- TULAJDON-VÉDELEM. SEED családi délelőtt 2009. November 5.
NEMZETKÖZI MAGÁNJOG 1. J1:NMJ (1) Az előadások tematikája 1. A nemzetközi elemmel rendelkező tényállások elbírálásának különböző módszerei. Nemzeti jogok és nemzetközi jogviszonyok. 2. A nemzetközi kollíziós Részletesebben Kérdés. Válasz. Kérdés. A különböző típusú élelmiszerek beszerzését egybe kell-e számítani? Válasz
Az előre nem látható és nem tervezhető, de az év folyamán felmerülő beszerzési szükségleteket az ajánlatkérőnek hogyan kell figyelembe vennie az egybeszámítás szempontjából? Az adott évben (tizenkét hónapban) Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.9.17. COM(2013) 633 final 2013/0312 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv Részletesebben Innováció menedzsment szolgáltatások bemutatása
Innováció menedzsment szolgáltatások bemutatása Az innovációról a vállalkozásoknak egyszerűen 2015 1 www.glosz.hu 2015 Milyen szolgáltatásokat kínálunk az innováció menedzsment részeként? Az innováció Részletesebben A compliance szerepe a versenyjog területén
A compliance szerepe a versenyjog területén dr. Hegymegi-Barakonyi Zoltán elnök Magyar Versenyjogi Egyesület Compliance Summit 2015. november 27. 1 A compliance jelentése a versenyjog területén: A hazai, Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére Szerző: dr. Garancsy Georgina jogász, hivatalos Részletesebben II. Az Adatvédelmi tv. 1. -ának 4.a) pontja határozza meg az adatkezelés fogalmát:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet elnökének 2/2003 számú ajánlása a hitelintézetek, a befektetési szolgáltatók, az árutőzsdei szolgáltatók és a biztosítók adatkezelési szabályairól A hitelintézet, Részletesebben a találmányokhoz fűződő szellemi tulajdon kezeléséről
Az ELTE szabályzata a találmányokhoz fűződő szellemi tulajdon kezeléséről Varga Attila Pályázati és Innovációs Központ Tudás- és Technológiatranszfer Iroda varga.attila@rekthiv.elte.hu A szellemi tulajdon Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.9.19. C(2014) 6515 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.) a 2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv a hitelközvetítők számára Részletesebben GYAKRAN FELTETT KÉRDÉSEK A TRÖSZTELLENES UNIÓS SZABÁLYOKNAK A GÉPJÁRMŰÁGAZATBAN VALÓ ALKALMAZÁSÁVAL KAPCSOLATBAN
EURÓPAI BIZOTTSÁG GYAKRAN FELTETT KÉRDÉSEK A TRÖSZTELLENES UNIÓS SZABÁLYOKNAK A GÉPJÁRMŰÁGAZATBAN VALÓ ALKALMAZÁSÁVAL KAPCSOLATBAN 2012. augusztus 27 A gépjárművekre vonatkozó új csoportmentességi rendelet Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben A terméktanúsítás mint hozzáadott érték WESSLING Hungary Kft.
MIRE JÓ A SZELLEMITULAJDON- VÉDELEM? Dr. Gács János vezető főtanácsos Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Vállalkozónői Konferencia, 2012. április 26 (A Szellemi Tulajdon világnapja) No mire is..hát arra, Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE (2013.10.18.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.10.18. C(2013) 6837 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE (2013.10.18.) a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének az Részletesebben Hír-ADÓ Áruminta definíció az EU Bírósága értelmezésében
Hír-ADÓ Áruminta definíció az EU Bírósága értelmezésében 2010. október 22. Adótanácsadás Áruminta definíció az EU Bírósága értelmezésében Az Európai Unió Bírósága (továbbiakban: "Bíróság") a közelmúltban Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben Szöveg. MIE Iparjogvédelmi Konferencia. Lánchidi Péter. Egerszalók, 2012. november 23.
Szöveg A versenytárs piacra lépésének é é akadályozása á a szabadalmi jogszerzési és/vagy jogérvényesítési eljárásokkal mint erőfölénnyel való visszaélés (különös tekintettel az AsrtaZeneca- és a Pfizer-ügyre) Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben Hatóanyag vs. adjuváns/excipiens. Avagy miért nem hatóanyag egy ható anyag?
Hatóanyag vs. adjuváns/excipiens Avagy miért nem hatóanyag egy ható anyag? A kérdések A kezdetek C-431/04 MIT A gyógyszer hatóanyag-kombinációja fogalom megköveteli-e, hogy a kombináció alkotórészei mind Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben A törvény hatálya. 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni:
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben A szerzői jogi törvény változásainak. Tószegi Zsuzsanna PhD főtanácsadó, egyetemi docens. Networkshop 2009 Szeged, 2009. április 15-17.
A szerzői jogi törvény változásainak hatása a közgyűjteményekre ekre Tószegi Zsuzsanna PhD főtanácsadó, egyetemi docens Networkshop 2009 Szeged, 2009. április 15-17. A szerzői jogi törvény 2008. évi módosításai Részletesebben Használati mintaoltalmi megsemmisítési eljárások tanulságai avagy SuperMmm..inta
Használati mintaoltalmi megsemmisítési eljárások tanulságai avagy SuperMmm..inta Dr. Kacsuk Zsófia 2015. május 15. Versenypiac vs. Monopólium Egymással versengő termékek/szolgáltatások hatása: árverseny Részletesebben Új kereskedelmi szerződések a Ptk.-ban
Új kereskedelmi szerződések a Ptk.-ban 1. FORGALMAZÁSI SZERZŐDÉS A forgalmazási szerződés fogalma A szállító meghatározott ingó dolognak (terméknek) a forgalmazó részére történő eladására, a forgalmazó Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 116. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. október 7., péntek. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 116. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. október 7., péntek Tartalomjegyzék 2011. évi CXXIX. törvény A közbeszerzésekrõl szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról 29355 200/2011. Részletesebben NYILATKOZAT. Egyesülés, szétválás ideje: (év) (hónap) (nap)
Melléklet Az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány 2010. évi Üzletszabályzata 3. számú melléklete 2010. március 1-jei hatállyal 3. számú melléklet A PÉNZÜGYI VÁLSÁG KAPCSÁN NYÚJTOTT ÁTMENETI TÁMOGATÁSI Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás?
Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás? dr. Bassola Bálint, LL.M., ügyvéd Kővári Tercsák Salans Ügyvédi Iroda British Chamber of Commerce in Hungary 2010. szeptember Részletesebben Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében. dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság
Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság Az irányelvek és átültetésük A közösségi jog egyik Részletesebben Mit jelent az EMIR a nem-pénzügyi ügyfeleknek?
Jelen tájékoztató az ESMA (European Securities and Markets Authority) által készített, 2013 márciusa során közzétett összefoglaló nem hivatalos, magyar nyelvű fordítása, melynek eredeti angol nyelvű változata Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.7.17. C(2014) 4580 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.) az EN14342 szabvány hatálya alá tartozó bizonyos, bevonat nélküli fa padlóburkolatok Részletesebben összefoglalás Hasznosítás? + Értékesítés Megadás/fenntart Publikáció Publikáció
összefoglalás Technika állása Előzetes UV Írásos vélem. Újdonság kut. Érd.vizsg.kérés Publikáció Kutatás/fejlesztés - Hasznosítás? + Gyártáselők. Gyártás Értékesítés Publikáció Titokvédelem Hazai bejelentés Részletesebben 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése
4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése 4.1 1 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése Az egyik legradikálisabb munkajogi változás a munkaviszony megszűnését, illetve megszüntetését érinti. Az Részletesebben A szőlőtelepítés engedélyezési rendszere Mi várható 2016. után?
A szőlőtelepítés engedélyezési rendszere Mi várható 2016. után? XVI. Szőlészeti, Borászati és Marketing Konferencia Lakitelek 2015. január 28. Sztanev Bertalan osztályvezető Az uniós szabályozás 2008. Részletesebben ISSN 1831-8509 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA. Éves jelentés
ISSN 8-809 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA Éves jelentés 0 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA ÉVES JELENTÉS 0 Az Európai Unió Bírósága, az Európai Unió Törvényszéke és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke tevékenységének Részletesebben (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG
2009.5.9. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 107/1 II (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG A Bizottság Közleménye Italok csomagolása, betétdíjas rendszerek Részletesebben A hazai K+F+I pályázatok iparjogvédelmi vonatkozásai
A hazai K+F+I pályázatok iparjogvédelmi vonatkozásai Németh Gábor Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Múlt jelen jövő a szellemi tulajdon világában MIE szakmai konferencia, Visegrád, 2015. november 25. Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben A védjegybitorlás tipikus esetei
E l ő z e t e s V i t a r e n d e z é s i k é r e l e m Alulírott Papp Attila a Konica Minolta Magyarország Kft, mint ajánlattevő (továbbiakban: Kérelmező) nevében a Nyomatmenedzsment rendszer kialakítása Részletesebben Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA
HU HU HU EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2010.12.14. COM(2010) 790 végleges 2010/0384 (NLE) Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített Részletesebben 2012.9.13. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 247/7
2012.9.13. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 247/7 A BIZOTTSÁG 812/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE (2012. szeptember 12.) a 747/2001/EK tanácsi rendeletnek a Marokkóból származó egyes mezőgazdasági és feldolgozott Részletesebben mint, szolgáltató,megbízott ( a továbbiakban: szolgáltató/megbízott) valamint,
LifeBOX SZERZŐDÉS A LifeBOX internetes tartalomszolgáltatás, műsor gyártás-és sugárzás kizárólagos jogbirtokosa a Varga és Zsótér Bt.(székhely : 1117.Budapest, Bercsényi u.26.fszt.3. adószám : 21816408-2-43, Részletesebben EURÓPA BRÓKERHÁZ ZRT. Összeférhetetlenségi politika
Összeférhetetlenségi politika Az igazgatói utasítás hatályba léptető határozatának száma: 2012/12/1. 2014/03/31. A hatályba lépés dátuma: Módosítást hatályba léptető határozat száma: Módosítás hatályba Részletesebben TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS. amely létrejött egyrészről. cégszerű megnevezés:... (székhelye: nyilvántartást vezető cégbíróság neve:...
TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről cégszerű megnevezés:.......... (székhelye:........., nyilvántartást vezető cégbíróság neve:......., cégjegyzék száma:........., adószám:......, képviselő Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére
IFJÚSÁGI, CSALÁDÜGYI, SZOCIÁLIS ÉS ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVEZET MINISZTER Szám: 2690-3/2006. E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az ezzel kapcsolatos Részletesebben A védjegyoltalom megszerzése és megszűnése
A védjegyoltalom megszerzése és megszűnése Dr. Lukácsi Péter Ügyvéd / Partner SBGK Védjegyjogi Szeminárium, 2015. március 31. Az oltalom alapfeltételei Grafikai ábrázolhatóság Sieckman feltételek: világos, Részletesebben Őrizzük vagy őriztessük szellemi tulajdonunkat? K+F, innováció, szellemi tulajdonvédelem 2012. június 6. Dr. Czél György szabadalmi ügyvivőjelölt
Őrizzük vagy őriztessük szellemi tulajdonunkat? K+F, innováció, szellemi tulajdonvédelem 2012. június 6. Dr. Czél György szabadalmi ügyvivőjelölt Őriztessük, de mit? Megvalósult ötleteinket Szürke állományunk Részletesebben IRÁNYELVEK. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/24/EK IRÁNYELVE (2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről. (kodifikált változat)
L 111/16 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.5.5. IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/24/EK IRÁNYELVE (2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY KNOW-HOW ÉS ÜZLETI TITOK MEGSÉRTÉSE, ILLETVE VÉDELME KÉRDÉSÉBEN ISZT- 8/2008 I. Megbízás és előzmények Az M. Zrt. a közte, Részletesebben Gyártási termelési folyamat és a Microsoft Dynamics AX 2012 R2 logisztikai szolgáltatások
Gyártási termelési folyamat és a Microsoft Dynamics AX 2012 R2 logisztikai szolgáltatások Ez a dokumentum gépi fordítással készült, emberi beavatkozás nélkül. A szöveget adott állapotában bocsátjuk rendelkezésre, Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.5.11.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.5.11. C(2015) 3035 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.5.11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a méhészeti ágazatban Részletesebben SEMMI, VAGY MÉG ANNYI SEM Zéró vagy negatív időtartamú SPC
2008.06.25. SEMMI, VAGY MÉG ANNYI SEM Zéró vagy negatív időtartamú SPC Daróczi Klára iparjogvédelmi osztályvezető 1./ 1901/2006/EK rendelet a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerekről - a Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. tv (továbbiakban Bszt. Részletesebben A Pécsi Tudományegyetem. a szellemi alkotások jogvédelméről és. szellemi tulajdon-kezeléséről. szóló szabályzata
A Pécsi Tudományegyetem a szellemi alkotások jogvédelméről és szellemi tulajdon-kezeléséről szóló szabályzata Pécs 2006 1 A szellemi termékekhez fűződő jogok védelmének, hasznosításának és a hozzájuk kapcsolódó Részletesebben ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ 129. 2015. 2015. november 11. 1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.
ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ 2015. november 11. 2015. 129. i t 1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.hu hk A Közbeszerzési Hatóság Elnökének tájékoztatója a 2015. november Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.3.10. COM(2014) 138 final 2014/0078 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók számára az Európai Unió joghatósága alá Részletesebben 114. sz. Egyezmény. a tengeri halászok munkaszerződésének pontjairól
114. sz. Egyezmény a tengeri halászok munkaszerződésének pontjairól A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfbe, Részletesebben A szerzői jog alapjai
A szerzői jog alapjai Gyenge Anikó Budapest, 2005. november 9. Igazságügyi Minisztérium Európai Uniós Jogi Főosztály A szerzői jogi oltalom tárgya a szerző mű kapcsolatból származó jogok - elidegeníthetetlen, Részletesebben Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l
LA, :,-.dggyú'i,,s Hivatal a?rarttányrs if :1 \( o- N- Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l Az Országgyűlés a közpénzekkel való átlátható Részletesebben A szabadalmi rendszer újdonságai és szerepe az innovációban AZ ÖTLETTŐL AZ ÜZLETI SIKERIG
A szabadalmi rendszer újdonságai és szerepe az innovációban 1 European Innovation Scoreboard országrangsor a szellemitulajdon-védelmi teljesítmény és annak változása alapján 2 A nemzeti szabadalmi aktivitás Részletesebben Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra
Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra Dr. Balázs Tamás irodavezető ügyvéd, egyetemi adjunktus Dr. Balogh Mónika jogász, ügyvédjelölt Részletesebben 1.. A 30/2012.(XII.12.) sz. helyi adókról szóló rendelet 25/A..-a (2) bekezdéssel egészül ki:
Újhartyán Város Önkormányzatának 19/2015.(XI.27.) sz. Önkormányzati rendelete a 30/2012. (XII.12.) sz. rendelete a helyi adókról szóló rendelet módosításáról Újhartyán Város Önkormányzatának Képviselőtestülete Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.30. COM(2009)194 végleges/2 2009/0060 (COD) HELYESBÍTÉS A 2009.04.21-i COM(2009)194 végleges dokumentumot törli és annak helyébe lép. A helyesbítés a Részletesebben A szellemi tulajdon védelme
Az innováció finanszírozása. HVCA, a Magyar Innovációs Szövetség és az M27 ABSOLVO közös rendezvénye A szellemi tulajdon védelme A K+F társaságba történı befektetés elıtti jogi átvilágítás 2012. szeptember Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben Debreceni Törvényszék 2012.EL.II.C.4/13. Tisztelt Kollégák!
Debreceni Törvényszék 2012.EL.II.C.4/13. Tisztelt Kollégák! I. Tájékoztatlak benneteket az Európai Unió Bíróságának fogyasztóvédelem tárgyában előzetes döntéshozatali eljárás során a nem magyar bíróságok Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY SZOLGÁLATI TALÁLMÁNY FELTALÁLÓJÁT MEGILLETŐ DÍJAZÁSSAL KAPCSOLATOS ÜGYBEN ISZT-7/2008 I. A tényállás 1. A Partium 70 Részletesebben Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 ELFOGADOTT SZÖVEGEK Ideiglenes változat P8_TA-PROV(2015)0039 A feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság Részletesebben A Hpt. szerinti közvetítők vezető tisztségviselőinek meg kell-e felelni a Hpt. 219/D. (1) bekezdésében foglalt szakmai követelményeknek?
A Hpt. szerinti közvetítők vezető tisztségviselőinek meg kell-e felelni a Hpt. 219/D. (1) bekezdésében foglalt szakmai követelményeknek? A Kérelmező állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Részletesebben A kutatás-fejlesztés minősítése a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 166
Pf. 166


text:
A rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti, végrehajthatóság megállapítása iránti kérelmek ügyében Lettországban az általános hatáskörrel rendelkező bíróságok, vagyis a körzeti (vagy városi) bíróságok rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel.
A rendelet 32. cikkének (2) bekezdése szerinti, a végrehajthatóság megállapítása iránti kérelmek ügyében hozott határozatok elleni fellebbezések vonatkozásában Lettországban a regionális bíróságok rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel, az érintett körzeti (vagy városi) bíróság közvetítésével.
A fellebbezés ügyében hozott határozatot a rendelet 33. cikke értelmében a Legfelsőbb Bíróság Tanácsa előtt lehet megtámadni, az érintett regionális bíróság közvetítésével.
Egy adott ügynek a vonatkozó határozat felülvizsgálatával egybekötött újratárgyalása érdekében az alperesnek a rendelet 19. cikke alapján az alábbiak egyikéhez kell kérelmet benyújtania:
1) körzeti (városi) bíróság ítélete vagy határozata kapcsán az érintett regionális bírósághoz;
2) regionális bíróság ítélete vagy határozata kapcsán a Legfelsőbb Bíróság polgári kollégiumához;
3) a Legfelsőbb Bíróság kollégiumának ítélete vagy határozata kapcsán a Legfelsőbb Bíróság tanácsának polgári ügyekben ítélkező szekciójához.
A kérelem az érintett döntéssel kapcsolatos végrehajtó dokumentum benyújtásához előírt időszak lejárta után nem nyújtható be.
A kérelem elbírálásakor a bíróság azt vizsgálja, hogy a kérelmező által megjelölt körülmények a rendelet 19. cikke értelmében a döntés felülvizsgálatára okot adó körülménynek tekinthetők-e. Amennyiben a bíróság úgy ítéli meg, hogy a körülmények okot adnak a döntés felülvizsgálatára, úgy teljes mértékben megsemmisíti a megtámadott döntést, és az ügyet az első fokon eljáró bíróság elé utalja újratárgyalásra. Amennyiben a bíróság úgy ítéli meg, hogy a kérelemben feltüntetett körülmények nem adnak okot a döntés felülvizsgálatára, úgy elutasítja a kérelmet. A bíróság döntése kapcsán kiegészítő panasz tehető.
Lettországban a központi hatóság feladatait az Uzturlīdzekļu garantiju fonda administrācija (a tartási kötelezettségek garanciaalapja) látja el.Elérhetőség:
Tel.: + 37167830626
Fax: + 37167830636
Lettországban a központi hatóságok 51. cikkben említett különleges feladatait az Uzturlīdzekļu garantiju fonda administrācija (a tartási kötelezettségek garanciaalapja) látja el.
Lettországban a valamely döntés kapcsán a végrehajtás megtagadása vagy felfüggesztése iránti, a rendelet 21. cikke szerinti kérelem ügyében hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság az a körzeti (vagy városi) bíróság, amelynek joghatóságát a külföldi bíróság döntésének végrehajtása érinti.
Lettország a rendelet 20., 28. és 40. cikkében említett fordításokat csak hivatalos nyelvén, azaz lett nyelven fogadja el.
Lettország a rendelet 56. cikkében (a rendelet VI. és VII. melléklete) említett kérelmek esetében kizárólag nemzeti nyelvű, vagyis lett fordítást fogad el.
Lettország a különleges intézkedések iránti kérelmeket (a rendelet V. melléklete) lett vagy angol nyelven fogadja el.
Az egyéb közlemények esetében a központi hatóság kérésre a lett és az angol nyelvet fogadja el.

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság