text:
MAGYAR KÖZLÖNY. 31. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA február 26., kedd. Tartalomjegyzék évi V. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl PDF
MAGYAR KÖZLÖNY. 31. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA február 26., kedd. Tartalomjegyzék évi V. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 2382
Download "MAGYAR KÖZLÖNY. 31. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. február 26., kedd. Tartalomjegyzék. 2013. évi V. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 2382"
1 MAGYAR KÖZLÖNY MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA február 26., kedd 31. szám Tartalomjegyzék évi V. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 23822 2382 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám II. Törvények évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvrõl* ELSÕ KÖNYV BEVEZETÕ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] E törvény a mellérendeltség és egyenjogúság elve szerint szabályozza a személyek alapvetõ vagyoni és személyi viszonyait. 1:2. [Értelmezési alapelv] (1) E törvény rendelkezéseit Magyarország alkotmányos rendjével összhangban kell értelmezni. (2) A polgári jogi viszonyokra vonatkozó jogszabályokat e törvénnyel összhangban kell értelmezni. 1:3. [A jóhiszemûség és tisztesség elve] (1) A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszemûség és tisztesség követelményének megfelelõen kötelesek eljárni. (2) A jóhiszemûség és tisztesség követelményét sérti az is, akinek joggyakorlása szemben áll olyan korábbi magatartásával, amelyben a másik fél okkal bízhatott. 1:4. [Az elvárható magatartás elve. Felróhatóság] (1) Ha e törvény eltérõ követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. (2) Felróható magatartására elõnyök szerzése végett senki nem hivatkozhat. (3) A másik fél felróható magatartására hivatkozhat az is, aki maga felróhatóan járt el. 1:5. [A joggal való visszaélés tilalma] (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt nyilatkozat megtagadásában áll, és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy különös méltánylást érdemlõ magánérdeket sért, a bíróság a nyilatkozatot ítéletével pótolhatja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. 1:6. [Bírói út] Az e törvényben biztosított jogok érvényesítése ha törvény eltérõen nem rendelkezik bírói útra tartozik. * A törvényt az Országgyûlés a február 11-i ülésnapján fogadta el.3 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2383 I. CÍM A JOGKÉPESSÉG KEZDETE ÉS MEGSZÛNÉSE MÁSODIK KÖNYV AZ EMBER MINT JOGALANY ELSÕ RÉSZ A JOGKÉPESSÉG 2:1. [A jogképesség] (1) Minden ember jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. 2:2. [A jogképesség kezdete] (1) A jogképesség az embert, ha élve születik, fogamzásának idõpontjától illeti meg. (2) A fogamzás idõpontjának a születéstõl visszafelé számított háromszázadik napot kell tekinteni; bizonyítani lehet, hogy a fogamzás korábbi vagy késõbbi idõpontban történt. A születés napja a határidõbe beleszámít. 2:3. [A magzat gyámja] (1) A gyámhatóság kérelemre vagy hivatalból gyámot rendel a magzat részére, ha ez a magzat jogainak megóvása érdekében szükséges. (2) Gyám rendelését a magzat szülõje, nagyszülõje, az ügyész és a jegyzõ kérheti. 2:4. [A jogképesség megszûnése] A jogképesség a halállal szûnik meg. II. CÍM A HOLTNAK NYILVÁNÍTÁS 2:5. [A holtnak nyilvánítás] (1) Az eltûnt személyt a bíróság kérelemre holtnak nyilvánítja, ha eltûnésétõl öt év eltelt anélkül, hogy életben létére utaló bármilyen adat ismert volna. (2) A holtnak nyilvánított személyt az ellenkezõ bizonyításáig halottnak kell tekinteni. (3) A holtnak nyilvánítást az eltûnt személy közeli hozzátartozója, az ügyész, a gyámhatóság és az kérheti, akinek az eltûnt holtnak nyilvánítása jogi érdekét érinti. 2:6. [A halál idõpontjának meghatározása] (1) A bíróság a halál idõpontját a körülmények mérlegelése alapján határozza meg. (2) Ha a körülmények mérlegelése nem vezet eredményre, a halál idõpontja az eltûnést követõ hónap tizenötödik napja. 2:7. [Változás a holtnak nyilvánítás alapjául vett körülményekben] (1) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett idõpontnál korábbi vagy késõbbi idõpontban tûnt el, de a holtnak nyilvánítás feltételei egyébként fennállnak, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot módosítja. A jogkövetkezmények a módosított határozat szerint alakulnak. (2) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett idõpontnál késõbb tûnt el, és ezért a holtnak nyilvánítás feltételei nem állnak fenn, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot hatályon kívül helyezi, és az annak alapján beállott jogkövetkezmények semmisek. (3) A holtnak nyilvánító határozat módosítását és hatályon kívül helyezését ugyanazok kérhetik, mint a holtnak nyilvánítást. (4) Ha a holtnak nyilvánított elõkerül, a holtnak nyilvánító határozat hatálytalan, és az annak alapján beállott jogkövetkezmények semmisek.4 2384 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám III. CÍM A CSELEKVÕKÉPESSÉG ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI MÁSODIK RÉSZ A CSELEKVÕKÉPESSÉG 2:8. [A cselekvõképesség] (1) Minden ember cselekvõképes, akinek cselekvõképességét e törvény vagy a bíróság gondnokság alá helyezést elrendelõ ítélete nem korlátozza. (2) Aki cselekvõképes, maga köthet szerzõdést vagy tehet más jognyilatkozatot. (3) A cselekvõképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. 2:9. [A cselekvõképtelen állapot] (1) Semmis annak a személynek a jognyilatkozata, aki a jognyilatkozat megtételekor olyan állapotban van, hogy az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége teljesen hiányzik. (2) A cselekvõképtelen állapotban tett jognyilatkozat a végintézkedés kivételével a cselekvõképtelenség miatt nem semmis, ha tartalmából és megtételének körülményeibõl arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozat megtétele a fél cselekvõképessége esetén is indokolt lett volna. IV. CÍM A KISKORÚSÁG MIATTI KORLÁTOZOTT CSELEKVÕKÉPESSÉG ÉS CSELEKVÕKÉPTELENSÉG 2:10. [A kiskorúság] (1) Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét nem töltötte be. A kiskorú a házasságkötéssel nagykorúvá válik. (2) Ha a házasságot a bíróság a cselekvõképesség hiánya vagy a kiskorúság miatt szükséges gyámhatósági engedély hiánya miatt érvénytelennek nyilvánítja, a házasságkötéssel szerzett nagykorúság megszûnik. (3) A házasságkötéssel megszerzett nagykorúságot a házasság megszûnése nem érinti. 2:11. [A korlátozottan cselekvõképes kiskorú] Korlátozottan cselekvõképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét betöltötte és nem cselekvõképtelen. 2:12. [A korlátozottan cselekvõképes kiskorú jognyilatkozata] (1) A korlátozottan cselekvõképes kiskorú jognyilatkozatának érvényességéhez ha e törvény eltérõen nem rendelkezik törvényes képviselõjének hozzájárulása szükséges. Ha a korlátozottan cselekvõképes kiskorú cselekvõképessé válik, maga dönt függõ jognyilatkozatainak érvényességérõl. (2) A korlátozottan cselekvõképes kiskorú a törvényes képviselõjének közremûködése nélkül a) tehet olyan személyes jellegû jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentõségû szerzõdéseket; c) rendelkezhet munkával szerzett jövedelmével, annak erejéig kötelezettséget vállalhat; d) köthet olyan szerzõdéseket, amelyekkel kizárólag elõnyt szerez; és e) ajándékozhat a szokásos mértékben. (3) A törvényes képviselõ a korlátozottan cselekvõképes kiskorúnak ígért vagy adott ingyenes juttatást a gyámhatóság engedélyével visszautasíthatja. Ha a gyámhatóság a törvényes képviselõ visszautasító nyilatkozatát nem hagyja jóvá, a határozat a törvényes képviselõ elfogadó nyilatkozatát pótolja. (4) A törvényes képviselõ a korlátozottan cselekvõképes kiskorú nevében maga is tehet jognyilatkozatot, kivéve azokat, amelyeknél jogszabály a korlátozottan cselekvõképes kiskorú saját nyilatkozatát kívánja meg, vagy amelyek a korlátozottan cselekvõképes kiskorú munkával szerzett jövedelmére vonatkoznak. A törvényes képviselõnek a kiskorú személyét és vagyonát érintõ jognyilatkozata megtétele során a korlátozott cselekvõképességû kiskorú véleményét figyelembe kell vennie. 2:13. [A cselekvõképtelen kiskorú] Cselekvõképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be.5 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám :14. [A cselekvõképtelen kiskorú jognyilatkozata] (1) A cselekvõképtelen kiskorú jognyilatkozata semmis; nevében a törvényes képviselõje jár el. (2) A cselekvõképtelenség miatt nem semmis a cselekvõképtelen kiskorú által kötött és teljesített csekély jelentõségû szerzõdés, amelynek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul elõ, és különösebb megfontolást nem igényel. (3) A törvényes képviselõnek a kiskorú személyét és vagyonát érintõ jognyilatkozata megtétele során az ítélõképessége birtokában lévõ cselekvõképtelen kiskorú véleményét korának és érettségének megfelelõen figyelembe kell vennie. 2:15. [A gyámhatóság jóváhagyása a kiskorú törvényes képviselõjének jognyilatkozatához] (1) A kiskorú törvényes képviselõjének jognyilatkozata a gyámhatóság jóváhagyásával érvényes a) a kiskorút megilletõ tartásról történõ lemondás; b) a kiskorút öröklési jogviszony alapján megilletõ jogra vagy õt terhelõ kötelezettségre vonatkozó jognyilatkozat és a külön is visszautasítható vagyontárgyak öröklésének visszautasítása; c) a kiskorú nem tehermentes ingatlanszerzése, ingatlana tulajdonjogának átruházása vagy megterhelése; d) a kiskorú gyámhatóságnak átadott vagyonáról való rendelkezés; vagy e) a kiskorú jogszabályban meghatározott összeget meghaladó értékû vagyontárgyáról való rendelkezés esetén. (2) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a kiskorú ingatlanvagyonának megterhelésére az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejûleg, az ingyenes juttatást nyújtó személy javára történõ haszonélvezet alapításával kerül sor. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzõi eljárásban elbírálták. 2:16. [A kiskorú ellenérték nélküli kötelezettségvállalása] Semmis a kiskorú törvényes képviselõjének olyan jognyilatkozata, amellyel a kiskorú vagyona terhére ajándékoz, idegen kötelezettségért megfelelõ ellenérték nélkül kötelezettséget vállal, vagy amellyel jogokról ellenérték nélkül lemond. Ezt a rendelkezést megfelelõen alkalmazni kell a törvényes képviselõnek a korlátozottan cselekvõképes kiskorú jognyilatkozatához való hozzájárulására is. 2:17. [A kiskorú jognyilatkozatának relatív semmissége] A kiskorúság miatti korlátozott cselekvõképességen vagy cselekvõképtelenségen alapuló semmisségre annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvõképessége korlátozott vagy hiányzik. 2:18. [A kiskorú cselekvõképességének korlátozása gondnokság alá helyezéssel] (1) A bíróság a kiskorút a tizenhetedik életévének betöltése után a nagykorúakra irányadó szabályok szerint cselekvõképességet részlegesen vagy teljesen korlátozó gondnokság alá helyezheti. (2) A gondnokság alá helyezést a kiskorú törvényes képviselõje is kérheti. (3) Ha a bíróság kiskorút helyez a cselekvõképességet teljesen korlátozó gondnokság alá, a gondnokság hatálya a nagykorúság elérésével áll be, de a kiskorú már az ítélet jogerõre emelkedésével cselekvõképtelenné válik. V. CÍM A NAGYKORÚ CSELEKVÕKÉPESSÉGÉNEK KORLÁTOZÁSA 2:19. [A cselekvõképesség részleges korlátozása] (1) Cselekvõképességében részlegesen korlátozott az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett. (2) A bíróság cselekvõképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan vagy idõszakonként visszatérõen nagymértékben csökkent, és emiatt egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel meghatározott ügycsoportban gondnokság alá helyezése indokolt. (3) A cselekvõképességet részlegesen korlátozó ítéletben a bíróságnak meg kell határoznia azokat a személyi, illetve vagyoni jellegû ügycsoportokat, amelyekben a cselekvõképességet korlátozza.6 2386 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám (4) A cselekvõképesség részlegesen sem korlátozható, ha az érintett személy jogainak védelme a cselekvõképességet nem érintõ más módon biztosítható. (5) A cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy minden olyan ügyben önállóan tehet érvényes jognyilatkozatot, amely nem tartozik abba az ügycsoportba, amelyben cselekvõképességét a bíróság korlátozta. 2:20. [A cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy jognyilatkozata] (1) A cselekvõképességében részlegesen korlátozott személynek a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportokra vonatkozó jognyilatkozatának érvényességéhez gondnokának hozzájárulása szükséges. Ha a cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy cselekvõképessé válik, maga dönt függõ jognyilatkozatainak érvényességérõl. (2) A cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy és gondnoka közötti vitában a gyámhatóság dönt. (3) A cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportok tekintetében a gondnoka hozzájárulása nélkül a) tehet olyan személyes jellegû jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentõségû szerzõdéseket; c) rendelkezhet jövedelme bíróság által meghatározott hányadával; annak erejéig kötelezettséget is vállalhat; d) köthet olyan szerzõdéseket, amelyekkel kizárólag elõnyt szerez; és e) ajándékozhat a szokásos mértékben. (4) Ha a cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy érdekeinek védelme, károsodástól való megóvása azonnali intézkedést igényel, a gondnok a hozzájárulását igénylõ ügyekben önállóan eljárhat, az érintett személy helyett jognyilatkozatot tehet. Errõl a cselekvõképességében részlegesen korlátozott személyt és a gyámhatóságot késedelem nélkül tájékoztatnia kell. 2:21. [A cselekvõképesség teljes korlátozása] (1) Cselekvõképtelen az a nagykorú, akit a bíróság cselekvõképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezett. (2) A bíróság cselekvõképességet teljesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan, teljeskörûen hiányzik, és emiatt egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel gondnokság alá helyezése indokolt. (3) A bíróság a cselekvõképességet abban az esetben korlátozhatja teljesen, ha az érintett személy jogainak védelme a cselekvõképességet nem érintõ módon vagy a cselekvõképesség részleges korlátozásával nem biztosítható. 2:22. [A cselekvõképtelen nagykorú jognyilatkozata] (1) A cselekvõképtelen nagykorú jognyilatkozata semmis, nevében gondnoka jár el. (2) A cselekvõképtelenség miatt nem semmis a cselekvõképtelen nagykorú által kötött és teljesített csekély jelentõségû szerzõdés, amelynek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul elõ és különösebb megfontolást nem igényel. (3) A gondnoknak a véleménynyilvánításra képes cselekvõképtelen nagykorú kívánságát az õt érintõ jognyilatkozata megtétele elõtt meg kell hallgatnia és lehetõség szerint figyelembe kell vennie. 2:23. [A gyámhatóság jóváhagyásának szükségessége] (1) A cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy és gondnoka jognyilatkozatának, továbbá a cselekvõképtelen nagykorú gondnoka jognyilatkozatának érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a cselekvõképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvõképtelen nagykorú a) tartására; b) öröklési jogviszony alapján õt megilletõ jogára vagy terhelõ kötelezettségére; c) nem tehermentes ingatlanszerzésére, ingatlana tulajdonjogának átruházására vagy bármely módon történõ megterhelésére; d) gyámhatóságnak átadott vagyonára; vagy e) a gondnokot kirendelõ határozatban megállapított összeget meghaladó értékû vagyontárgyára vonatkozik. (2) A cselekvõképességében a vagyoni ügyeit érintõen korlátozott személy és a gondnoka közös kérelmére a gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat az érintett személy vagyona terhére7 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2387 a) az érintett személy leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más fontos célja eléréséhez, ha a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás idõpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladja meg; vagy b) ingyenes juttatáshoz, jogokról ellenérték nélküli lemondáshoz vagy közcélra történõ felajánláshoz, ha a jogügylet az érintett személy megélhetését nem veszélyezteti. (3) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a cselekvõképtelen nagykorú gondnoka kérelmére az érintett személy leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más fontos célja eléréséhez az érintett személy vagyona terhére, ha a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás idõpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladja meg. (4) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a cselekvõképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvõképtelen nagykorú ingatlantulajdonának megterhelésére az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejûleg, az ingyenes juttatást nyújtó személy javára történõ haszonélvezet alapításával kerül sor. (5) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzõi eljárásban elbírálták. 2:24. [A cselekvõképességében részlegesen korlátozott és a cselekvõképtelen nagykorú jognyilatkozatának relatív semmissége] A cselekvõképesség részleges korlátozásán és a cselekvõképtelenségen alapuló semmisségre annak érdekében lehet hivatkozni, aki a cselekvõképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvõképtelen. VI. CÍM A GONDNOKSÁG ALÁ HELYEZÉSI ELJÁRÁST MEGELÕZÕ INTÉZKEDÉSEK 2:25. [A zárlat elrendelése és a zárgondnokrendelés] Ha cselekvõképességet érintõ gondnokság alá helyezés látszik indokoltnak, és az érintett személy vagyonának védelme sürgõs intézkedést igényel, a gyámhatóság a vagyonra vagy annak egy részére zárlatot rendel el, és ezzel egyidejûleg zárgondnokot rendel ki. A határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. 2:26. [Az ideiglenes gondnokrendelés] (1) Azonnali intézkedést igénylõ esetben a gyámhatóság ideiglenes gondnokot rendelhet annak a nagykorúnak, akinek a cselekvõképességét érintõ gondnokság alá helyezése látszik indokoltnak, és személyének vagy vagyonának védelme zárlat elrendelésével vagy más módon nem lehetséges. Az ideiglenes gondnokot kirendelõ határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. (2) A gyámhatóság az ideiglenes gondnokot kirendelõ határozatában megjelöli, hogy az ideiglenes gondnok mely ügyekben vagy ügycsoportokban jogosult jognyilatkozatot tenni. (3) Az ideiglenes gondnok tevékenységére egyebekben a gondnokra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. 2:27. [A zárlatra és az ideiglenes gondnokrendelésre vonatkozó közös szabályok] (1) A gyámhatóságnak a zárlat elrendelését vagy az ideiglenes gondnokrendelést követõ nyolc napon belül a gondnokság alá helyezési pert meg kell indítania. A bíróságnak legkésõbb a keresetindítástól számított harminc napon belül a zárlatot vagy az ideiglenes gondnokrendelést hivatalból felül kell vizsgálnia. (2) A zárlat megszüntetésérõl és a zárgondnok vagy az ideiglenes gondnok felmentésérõl legkésõbb a gondnokot kirendelõ határozatban rendelkezni kell. VII. CÍM A GONDNOKSÁG ALÁ HELYEZÉS 2:28. [A gondnokság alá helyezés kezdeményezése] (1) A gondnokság alá helyezést a bíróságtól a) a nagykorú együtt élõ házastársa, élettársa, egyenesági rokona, testvére; b) a kiskorú törvényes képviselõje; c) a gyámhatóság; és d) az ügyész kérheti.8 2388 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám (2) Ha a gondnokság alá helyezés szükségességérõl a gyámhatóság tudomást szerez, a gondnokság alá helyezési eljárást meg kell indítania, ha ezt az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott személyek a gyámhatóságnak a keresetindítás szükségességérõl való tájékoztatását követõ hatvan napon belül nem teszik meg. 2:29. [A gondnokság alá helyezés kötelezõ felülvizsgálata] (1) A bíróságnak a cselekvõképesség korlátozását elrendelõ, azt fenntartó vagy módosító ítéletében rendelkeznie kell a gondnokság alá helyezés kötelezõ felülvizsgálata iránti eljárás megindításának idõpontjáról, amely a) a cselekvõképesség részleges korlátozása esetén nem lehet késõbbi, mint az ítélet jogerõre emelkedésétõl számított öt év; b) a cselekvõképesség teljes korlátozása esetén nem lehet késõbbi, mint az ítélet jogerõre emelkedésétõl számított tíz év. (2) A felülvizsgálati eljárást a gyámhatóságnak hivatalból kell megindítania. A kereseti kérelem a cselekvõképességet részlegesen vagy teljesen korlátozó gondnokság alá helyezés megszüntetésére, annak hatályában való fenntartására, a cselekvõképességet részlegesen korlátozó gondnokság cselekvõképességet teljesen korlátozó gondnokságra változtatására, a cselekvõképességet teljesen korlátozó gondnokság cselekvõképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésre történõ módosítására, vagy cselekvõképességet részlegesen korlátozó gondnokság esetén a korlátozással érintett ügycsoportok módosítására irányulhat. 2:30. [A gondnokság alá helyezés megszüntetése vagy módosítása] (1) A cselekvõképességet érintõ gondnokságot a bíróság megszünteti, ha elrendelésének oka már nem áll fenn. (2) A gondnokság alá helyezés megszüntetését a bíróságtól a) a gondnokolt; b) a gondnokolt együtt élõ házastársa, élettársa, egyenesági rokona, testvére; c) a gondnok; d) a gyámhatóság; vagy e) az ügyész kérheti. (3) A (2) bekezdésben felsoroltak a gondnokság alá helyezés módosítását is kérhetik. Ennek keretében kérhetik a cselekvõképességet részlegesen korlátozó gondnokság cselekvõképességet teljesen korlátozó gondnokságra változtatását, a cselekvõképességet teljesen korlátozó gondnokság cselekvõképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésre történõ módosítását vagy a cselekvõképességet részlegesen korlátozó gondnokság esetén a gondnokolt által önállóan nem gyakorolható ügycsoportok módosítását. (4) A gondnokság alá helyezés megszüntetésére vagy módosítására irányuló per megindításának a gondnokság alá helyezés kötelezõ felülvizsgálatának idõpontját megelõzõen is helye van. VIII. CÍM A GONDNOKRENDELÉS; A GONDNOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 2:31. [A gondnokrendelés] (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére a gondnokot a gyámhatóság rendeli ki. Gondnok lehet minden cselekvõképes személy, aki a gondnoki tisztséget vállalja. (2) Nem lehet gondnokul rendelni azt, a) akit a gondnokság alá helyezett személy elõzetes jognyilatkozatában kizárt a gondnokul jelölhetõ személyek közül vagy akinek személye ellen egyéb módon kifejezetten tiltakozik; vagy b) akinek gondnokul rendelése a gondnokság alá helyezett személy érdekeivel ellentétes. (3) Gondnokul ha ez az érdekeivel kifejezetten nem ellentétes a gondnokság alá helyezett személy által az elõzetes jognyilatkozatában megjelölt vagy a gondnok kirendelése iránti eljárásban az érintett által megnevezett személyt kell kirendelni. Ha ez nem lehetséges, elsõsorban a gondnokság alá helyezett személlyel együtt élõ házastársat, élettársat kell gondnokul kirendelni. Ha az érintettnek nincs ilyen hozzátartozója, vagy a házastárs, az élettárs kirendelése veszélyeztetné a gondnokság alá helyezett személy érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt rendel ki, aki a gondnokság ellátására az összes körülmény figyelembevételével alkalmas.9 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2389 (4) A gondnok rendelésénél az arra alkalmas személyek közül elõnyben kell részesíteni a szülõket vagy a szülõk által a haláluk esetére közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában azokat a hozzátartozókat, akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni. (5) Ha a gondnok a (3) (4) bekezdésben foglaltak alapján nem rendelhetõ ki, a gondnokság alá helyezett személy számára hivatásos gondnokot kell rendelni. Hivatásos gondnok az a büntetlen elõéletû személy lehet, aki a hivatásos gondnokra vonatkozó képesítési elõírásoknak megfelel. Hivatásos gondnokul mentális zavarban szenvedõ személyekkel foglalkozó jogi személy is kirendelhetõ; a jogi személy köteles megjelölni azt a személyt, aki a gondnoki teendõket személyében ellátja. A kijelölt személynek meg kell felelnie a hivatásos gondnokra vonatkozó képesítési elõírásoknak. 2:32. [Többes és helyettes gondnokrendelés] (1) A gondnokság alá helyezett személy részére kivételesen több gondnok is rendelhetõ. Többes gondnokrendelésre kerülhet sor, ha a) a gondnokság alá helyezett személy mindkét szülõje vagy két közeli hozzátartozója vállalja a gondnokságot; vagy b) a gondnokság alá helyezett személy vagyonának vagy vagyona meghatározott részének kezelése vagy egyes más ügyeinek intézése külön szakértelmet igényel. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a gyámhatóság a gondnokok közös kérelmére meghatározza a feladatkörük megosztását. Ennek hiányában a gondnokok jogköre azonos; együttesen és önállóan is eljárhatnak. (3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a gyámhatóság meghatározza a gondnokok feladatkörének megosztását. (4) A távol levõ vagy más okból akadályozott gondnok mellé a gyámhatóság a gondnokolt részére szükség szerint helyettes gondnokot is rendelhet. A helyettes gondnok az azonnali intézkedést igénylõ ügyekben járhat el. 2:33. [A gondnoki tisztség megszûnése] (1) A gyámhatóság a gondnokot a tisztségébõl felmenti, ha a) a gondnokság alá helyezést a bíróság megszüntette; b) a gondnokolt meghalt; c) a gondnok fontos okból a felmentését kéri; vagy d) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a gondnok kirendelésének akadályát jelentette volna. (2) A gyámhatóság a gondnokot a tisztségébõl elmozdítja, ha a gondnok a) a kötelezettségét nem teljesíti; b) nem az elõzetes jognyilatkozatban foglaltak szerint jár el; vagy c) egyéb olyan cselekményt követ el, amellyel a gondnokolt érdekeit súlyosan sérti vagy veszélyezteti. (3) Azonnali intézkedést igénylõ esetben a gyámhatóság a gondnokot az elmozdítást megelõzõen a tisztségébõl felfüggeszti. 2:34. [A gondnok tevékenysége] (1) A gondnok a cselekvõképesség teljes korlátozása esetén vagy azon ügycsoportok tekintetében, amelyekben a bíróság a cselekvõképességet részlegesen korlátozta, a gondnokolt törvényes képviselõje. (2) A gondnok a gondnokolt vagyonának kezelésére akkor jogosult, ha a bíróság az érintett személy cselekvõképességét teljesen vagy a jövedelmérõl vagy a vagyonáról való rendelkezésben korlátozta. (3) A gondnok indokolt esetben vállalása szerint a gondnokolt gondozását is ellátja. (4) Ha a gondnokolt elõzetes jognyilatkozatában meghatározta, hogy a cselekvõképességének korlátozása esetén a gondnoka egyes személyes és vagyoni ügyeiben miként járjon el, a gondnoknak a feladatait ennek figyelembevételével kell ellátnia. (5) Ha a gondnok a jogkörét túllépve jár el, jognyilatkozata harmadik személlyel szemben hatályos, de köteles a gondnokoltnak okozott kárt a szerzõdésen kívül okozott károkért való felelõsség szabályai szerint megtéríteni. 2:35. [A gondnok vagyonkezelése] (1) A gondnok vagyonkezelésének a gondnokolt érdekeit kell szolgálnia. (2) A cselekvõképesség teljes vagy a vagyoni ügyekre vonatkozó részleges korlátozása esetén a gondnok a gyámhatóság felhívására köteles a gondnokolt vagyontárgyait a gyámhatóságnak átadni, ha azokat a folyó kiadásokra nem kell készen tartania. A gyámhatóságnak átadott vagyonnal való rendelkezéshez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges.10 2390 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2:36. [A gondnok tevékenységének felügyelete] (1) A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. (2) A gondnok a mûködésérõl és a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként az éves számadással együtt köteles beszámolni a gyámhatóságnak. (3) A gondnokolt jogosult a gondnok mûködésérõl és a gondnokolt vagyonáról vezetett nyilvántartásokba betekinteni, és azokról másolatot készíteni. 2:37. [Számadás a gondnok vagyonkezelésérõl] (1) A gondnok a vagyon kezelésérõl évente köteles számadást készíteni a gyámhatóságnak. Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója, a gyámhatóság a rendes számadási kötelezettség alól felmentést adhat, és egyszerûsített számadást engedélyezhet. (2) A hivatásos gondnok kivételével nem köteles a gondnok rendes vagy egyszerûsített éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincs vagyona, és jövedelme nem haladja meg a jogszabályban meghatározott mértéket. (3) A gyámhatóság a gondnokot indokolt esetben eseti számadásra kötelezheti. Eseti számadás elõírásának a gondnokolt kérésére is helye lehet. (4) A gondnok a tisztségének megszûnését követõ tizenöt napon belül köteles a gyámhatóságnak az általa kezelt vagyonról végszámadást elõterjeszteni. Ha a gondnoki tisztség azért szûnik meg, mert a bíróság a gondnokság alá helyezést vagy a vagyoni ügyek tekintetében a cselekvõképesség korlátozását megszüntette, a gondnok annak tartozik végszámadással, aki a továbbiakban a vagyon felett rendelkezni jogosult. (5) A gondnokkal szemben számadási kötelezettsége alapján támasztható követelések a gondnokot a vagyonkezelés alól felmentõ határozat közlésétõl számított egy év alatt évülnek el. Ha a követelés alapjául szolgáló ok késõbb jutott az érdekelt tudomására, a határidõt a tudomásszerzéstõl kell számítani, ha a követelés még nem évült el. IX. CÍM A CSELEKVÕKÉPESSÉGET NEM ÉRINTÕ TÁMOGATOTT DÖNTÉSHOZATAL 2:38. [A támogató kirendelése] (1) A gyámhatóság az egyes ügyei intézésében, döntései meghozatalában belátási képességének kisebb mértékû csökkenése miatt segítségre szoruló nagykorú számára, annak kérelmére cselekvõképessége korlátozásának elkerülése érdekében támogató kirendelésérõl határoz. (2) Ha a cselekvõképességet érintõ gondnokság alá helyezési perben a bíróság úgy ítéli meg, hogy a cselekvõképesség részleges korlátozása sem indokolt, de az érintett személy meghatározott ügyei intézésében belátási képességének kisebb mértékû csökkenése miatt segítségre szorul, a gondnokság alá helyezés iránti keresetet elutasítja, és határozatát közli a gyámhatósággal. A támogatót a bíróság határozata alapján az érintettel egyetértésben a gyámhatóság rendeli ki. (3) A támogató kirendelése a nagykorú cselekvõképességét nem érinti. X. CÍM RENDELKEZÉS A CSELEKVÕKÉPESSÉG JÖVÕBELI KORLÁTOZÁSA ESETÉRE 2:39. [Az elõzetes jognyilatkozat] (1) Nagykorú cselekvõképes személy cselekvõképességének jövõbeli részleges vagy teljes korlátozása esetére közokiratban, ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratban vagy gyámhatóság elõtt személyesen elõzetes jognyilatkozatot tehet. (2) A nyilatkozatot tevõ személy az elõzetes jognyilatkozatban a) megnevezheti azt az egy vagy több személyt, akit gondnokául rendelni javasol; b) kizárhat egy vagy több személyt a gondnokok körébõl; és c) meghatározhatja, hogy egyes személyes és vagyoni ügyeiben a gondnok milyen módon járjon el. (3) Az elõzetes jognyilatkozatot be kell jegyezni az elõzetes jognyilatkozatok nyilvántartásába. Az elõzetes jognyilatkozat nyilvántartásba való bejegyzésének elmaradása az elõzetes jognyilatkozat érvényességét nem érinti. (4) Az elõzetes jognyilatkozat megtételére vonatkozó rendelkezéseket a jognyilatkozat módosítására és visszavonására megfelelõen alkalmazni kell. A visszavont elõzetes jognyilatkozatot a nyilvántartásból törölni kell.11 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám :40. [Az elõzetes jognyilatkozat hatályossá válása] (1) A bíróság a cselekvõképességet érintõ gondnokság alá helyezõ határozatában elrendeli az elõzetes jognyilatkozat alkalmazását, kivéve, ha a) az elõzetes jognyilatkozatban foglaltak teljesítése a gondnokság alá helyezett személy érdekeivel kifejezetten ellentétes; vagy b) a nagykorú személy által gondnokként megnevezett személy az elõzetes jognyilatkozatban foglaltak teljesítését nem vállalja, vagy vele szemben jogszabályban meghatározott kizáró ok áll fenn. (2) Ha az elõzetes jognyilatkozat több rendelkezése közül valamelyik nem alkalmazható, ez a többi rendelkezés alkalmazását nem érinti. (3) A gyámhatóság a gondnok kirendelése és tevékenységének meghatározása során az elõzetes jognyilatkozatban foglaltak figyelembevételével jár el. 2:41. [Az elõzetes jognyilatkozat felülvizsgálata] Ha a körülmények az elõzetes jognyilatkozatot tevõ személy cselekvõképességének korlátozását követõen úgy változtak meg, hogy az elõzetes jognyilatkozatban foglaltak teljesítése a gondnokolt érdekével ellentétes lenne, a bíróságtól a rendelkezés alkalmazásának mellõzését a gondnokolt, a gondnok, a gyámhatóság és az ügyész kérheti. HARMADIK RÉSZ SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között személyiségét szabadon érvényesíthesse, és hogy abban õt senki ne gátolja. (2) Az emberi méltóságot és az abból fakadó személyiségi jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani. A személyiségi jogok e törvény védelme alatt állnak. (3) Nem sért személyiségi jogot az a magatartás, amelyhez az érintett hozzájárult. 2:43. [Nevesített személyiségi jogok] A személyiségi jogok sérelmét jelenti különösen a) az élet, a testi épség és az egészség megsértése; b) a személyes szabadság, a magánélet, a magánlakás megsértése; c) a személy hátrányos megkülönböztetése; d) a becsület és a jóhírnév megsértése; e) a magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog megsértése; f) a névviseléshez való jog megsértése; g) a képmáshoz és a hangfelvételhez való jog megsértése. 2:44. [Közéleti szereplõ személyiségi jogának védelme] A közügyek szabad vitatását biztosító alapjogok gyakorlása a közéleti szereplõ személyiségi jogainak védelmét méltányolható közérdekbõl, szükséges és arányos mértékben, az emberi méltóság sérelme nélkül korlátozhatja. 2:45. [A becsülethez és jóhírnévhez való jog] (1) A becsület megsértését jelenti különösen a más személy társadalmi megítélésének hátrányos befolyásolására alkalmas, kifejezésmódjában indokolatlanul bántó véleménynyilvánítás. (2) A jóhírnév megsértését jelenti különösen, ha valaki más személyre vonatkozó és e személyt sértõ, valótlan tényt állít vagy híresztel, vagy valós tényt hamis színben tüntet fel. 2:46. [A magántitokhoz való jog] (1) A magántitok védelme kiterjed különösen a levéltitok, a hivatásbeli titok és az üzleti titok oltalmára.12 2392 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám (2) A magántitok megsértését jelenti különösen a magántitok jogosulatlan megszerzése és felhasználása, nyilvánosságra hozatala vagy illetéktelen személlyel való közlése. 2:47. [Az üzleti titokhoz való jog. Know-how (védett ismeret)] (1) Üzleti titok a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó minden nem közismert vagy az érintett gazdasági tevékenységet végzõ személyek számára nem könnyen hozzáférhetõ olyan tény, tájékoztatás, egyéb adat és az azokból készült összeállítás, amelynek illetéktelenek által történõ megszerzése, hasznosítása, másokkal való közlése vagy nyilvánosságra hozatala a jogosult jogos pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekét sértené vagy veszélyeztetné, feltéve, hogy a titok megõrzésével kapcsolatban a vele jogszerûen rendelkezõ jogosultat felróhatóság nem terheli. (2) Az üzleti titokkal azonos védelemben részesül az azonosításra alkalmas módon rögzített, vagyoni értéket képviselõ mûszaki, gazdasági vagy szervezési ismeret, tapasztalat vagy ezek összeállítása (e törvény alkalmazásában: védett ismeret), ha a jóhiszemûség és tisztesség elvét sértõ módon szerzik meg, hasznosítják, közlik mással vagy hozzák nyilvánosságra. E védelemre nem lehet hivatkozni azzal szemben, aki a védett ismerethez vagy az azt lényegében helyettesítõ hasonló ismerethez a) a jogosulttól független fejlesztéssel vagy b) jogszerûen megszerzett termék vagy jogszerûen igénybevett szolgáltatás vizsgálata és elemzése útján jutott hozzá. (3) Az üzleti titok megsértésére nem lehet hivatkozni azzal szemben, aki az üzleti titkot vagy a védett ismeretet harmadik személytõl kereskedelmi forgalomban jóhiszemûen és ellenérték fejében szerezte meg. 2:48. [A képmáshoz és a hangfelvételhez való jog] (1) Képmás vagy hangfelvétel elkészítéséhez és felhasználásához az érintett személy hozzájárulása szükséges. (2) Nincs szükség az érintett hozzájárulására a felvétel elkészítéséhez és az elkészített felvétel felhasználásához tömegfelvétel és nyilvános közéleti szereplésrõl készült felvétel esetén. 2:49. [Névviseléshez való jog] (1) Irodalmi, mûvészeti, tudományos vagy közéleti szerepléssel járó tevékenységet felvett névvel is lehet folytatni, ha ez nem jár mások lényeges jogi érdekének sérelmével. (2) Ha az irodalmi, mûvészeti, tudományos vagy közéleti szerepléssel járó tevékenységet folytató személy neve összetéveszthetõ a már korábban is hasonló tevékenységet folytató személy nevével, az érintett személy kérelmére a név e tevékenység gyakorlása során megkülönböztetõ toldással vagy elhagyással használható. 2:50. [Kegyeleti jog] (1) Meghalt ember emlékének megsértése miatt bírósághoz fordulhat a hozzátartozó vagy az, akit az elhunyt végrendeleti juttatásban részesített. (2) A kegyeleti jogsértéssel elért vagyoni elõny átengedését bármelyik örökös kérheti. Több örökös esetén az elvont vagyoni elõny az örökösöket a hagyatékból való részesedésük arányában illeti meg. XII. CÍM A SZEMÉLYISÉGI JOGOK MEGSÉRTÉSÉNEK SZANKCIÓI 2:51. [Felróhatóságtól független szankciók] (1) Akit személyiségi jogában megsértenek, a jogsértés ténye alapján az elévülési idõn belül az eset körülményeihez képest követelheti a) a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását; b) a jogsértés abbahagyását és a jogsértõ eltiltását a további jogsértéstõl; c) azt, hogy a jogsértõ adjon megfelelõ elégtételt, és ennek biztosítson saját költségén megfelelõ nyilvánosságot; d) a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelõzõ állapot helyreállítását és a jogsértéssel elõállított dolog megsemmisítését vagy jogsértõ mivoltától való megfosztását; e) azt, hogy a jogsértõ vagy jogutódja a jogsértéssel elért vagyoni elõnyt engedje át javára a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint. (2) Ha közigazgatási jogkörben eljáró személy sért személyiségi jogot, az (1) bekezdésben foglalt szankciókat a közhatalmi jogkört gyakorló jogi személlyel szemben kell érvényesíteni. Ha a közhatalmi jogkör gyakorlója nem jogi13 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2393 személy, a szankciókat azzal a jogi személyiséggel rendelkezõ közigazgatási szervvel szemben kell érvényesíteni, amelynek keretében az eljárt közigazgatási szerv mûködik. (3) Ha bírósági vagy ügyészségi jogkörben eljáró személy sért személyiségi jogot, az (1) bekezdésben foglalt szankciókat bírósági jogkörben eljárt személy esetén a bírósággal, ügyészségi jogkörben eljárt személy esetén a Legfõbb Ügyészséggel szemben kell érvényesíteni. Ha az eljárt bíróság nem jogi személy, az igényt az eljárt bíróság illetékességi területén mûködõ jogi személyiséggel rendelkezõ bírósággal szemben kell érvényesíteni. 2:52. [Sérelemdíj] (1) Akit személyiségi jogában megsértenek, sérelemdíjat követelhet az õt ért nem vagyoni sérelemért. (2) A sérelemdíj fizetésére kötelezés feltételeire különösen a sérelemdíjra köteles személy meghatározására és a kimentés módjára a kártérítési felelõsség szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy a sérelemdíjra való jogosultsághoz a jogsértés tényén kívül további hátrány bekövetkeztének bizonyítása nem szükséges. (3) A sérelemdíj mértékét a bíróság az eset körülményeire különösen a jogsértés súlyára, ismétlõdõ jellegére, a felróhatóság mértékére, a jogsértésnek a sértettre és környezetére gyakorolt hatására tekintettel, egy összegben határozza meg. 2:53. [Kártérítési felelõsség] Aki személyiségi jogainak megsértésébõl eredõen kárt szenved, a jogellenesen okozott károkért való felelõsség szabályai szerint követelheti a jogsértõtõl kárának megtérítését. 2:54. [A személyiségi jogok érvényesítése] (1) A személyiségi jogokat személyesen lehet érvényesíteni. (2) A korlátozottan cselekvõképes kiskorú és a cselekvõképességében részlegesen korlátozott személy a személyiségi jogai védelmében önállóan felléphet. A cselekvõképtelen személyiségi jogainak védelmében törvényes képviselõje léphet fel. (3) Az ismeretlen helyen távollévõ személyiségi jogának védelmében a hozzátartozója vagy gondnoka léphet fel. (4) Ha a személyiségi jog megsértése közérdekbe ütközik, a jogosult hozzájárulásával az ügyész keresetet indíthat, és érvényesítheti a jogsértés felróhatóságtól független szankcióit. Az ügyész keresete alapján a jogsértéssel elért vagyoni elõnyt közérdekû célra kell átengedni. E bekezdést az (5) bekezdésben foglalt jogsértés esetén azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügyész a jogosult hozzájárulása nélkül is az elévülési idõn belül keresetet indíthat. (5) A közösség bármely tagja jogosult a személyisége lényeges vonásának minõsülõ, a magyar nemzethez, illetve valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösséghez tartozásával összefüggésben a közösséget nagy nyilvánosság elõtt súlyosan sértõ vagy kifejezésmódjában indokolatlanul bántó jogsérelem esetén a jogsértés megtörténtétõl számított harmincnapos jogvesztõ határidõn belül személyiségi jogát érvényesíteni. A közösség bármely tagja a jogsértéssel elért vagyoni elõny átengedésének kivételével a személyiségi jogok megsértésének valamennyi szankcióját érvényesítheti. NEGYEDIK RÉSZ SZERZÕI JOG ÉS IPARJOGVÉDELEM 2:55. [Kisegítõ alkalmazás] E törvényt kell alkalmazni a hatálya alá tartozó olyan kérdésekben, amelyeket a szerzõi jogról és az iparjogvédelemrõl rendelkezõ törvények nem szabályoznak.14 2394 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK HARMADIK KÖNYV AJOGISZEMÉLY ELSÕ RÉSZ A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 3:1. [A jogi személy jogképessége] (1) A jogi személy jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogi személy jogképessége kiterjed minden olyan jogra és kötelezettségre, amely jellegénél fogva nem csupán az emberhez fûzõdhet. (3) A jogi személy személyhez fûzõdõ jogaira a személyiségi jogokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, kivéve, ha a védelem jellegénél fogva csupán az embert illetheti meg. (4) A jogi személy törvényben meghatározott típusban, törvény által nem tiltott tevékenység folytatására és cél elérése érdekében alapítható és mûködtethetõ; az e rendelkezésbe ütközõ létesítõ okirat semmis. (5) A jogi személynek saját névvel, székhellyel, tagjaitól, illetve alapítójától elkülönített vagyonnal, valamint az ügyvezetését és képviseletét ellátó szervezettel kell rendelkeznie. 3:2. [Helytállás a jogi személy tartozásaiért] (1) A jogi személy kötelezettségeiért saját vagyonával köteles helytállni; a jogi személy tagjai és alapítója a jogi személy tartozásaiért nem felelnek. (2) Ha a jogi személy tagja vagy alapítója korlátolt felelõsségével visszaélt, és emiatt a jogi személy jogutód nélküli megszûnésekor kielégítetlen hitelezõi követelések maradtak fenn, e tartozásokért a tag vagy az alapító korlátlanul köteles helytállni. 3:3. [A jogi személyek általános szabályainak alkalmazása] (1) A jogi személy általános szabályait kell alkalmazni, ha e törvény az egyes jogi személy típusokkal kapcsolatban eltérõen nem rendelkezik. (2) A jogi személy általános szabályait megfelelõen alkalmazni kell az e törvényben nem szabályozott típusú jogi személyre. (3) Ha jogszabály nem jogi személy szervezeteket polgári jogi jogalanyisággal ruház fel, e jogalanyokra a jogi személyek általános szabályait kell megfelelõen alkalmazni. II. CÍM A JOGI SZEMÉLY LÉTESÍTÉSE I. Fejezet A létesítés szabadsága 3:4. [A jogi személy létrehozásának szabadsága] (1) A jogi személy létrehozásáról a személyek szerzõdésben, alapító okiratban vagy alapszabályban (a továbbiakban együtt: létesítõ okirat) szabadon rendelkezhetnek, a jogi személy szervezetét és mûködési szabályait maguk állapíthatják meg. (2) A jogi személy tagjai, illetve alapítói az egymás közötti és a jogi személyhez fûzõdõ viszonyuk, valamint a jogi személy szervezetének és mûködésének szabályozása során a létesítõ okiratban a (3) bekezdésben foglaltak kivételével eltérhetnek e törvénynek a jogi személyekre vonatkozó szabályaitól. (3) A jogi személy tagjai, illetve alapítói nem térhetnek el az e törvényben foglaltaktól, ha a) az eltérést e törvény tiltja; vagy b) az eltérés a jogi személy hitelezõinek, munkavállalóinak vagy a tagok kisebbségének jogait nyilvánvalóan sérti, vagy a jogi személyek törvényes mûködése feletti felügyelet érvényesülését akadályozza.15 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2395 (4) A jogi személy a jogi személy típusnak megfelelõ létesítõ okiratán alapuló bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre. A jogi személy nyilvántartásba való bejegyzését a nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott okból tagadhatja meg. (5) A jogi személy határozott vagy határozatlan idõre jöhet létre. Ha a létesítõ okirat a jogi személy fennállásának idõtartamáról nem rendelkezik, a jogi személy határozatlan idõre jön létre. II. Fejezet A létesítõ okirat 3:5. [A létesítõ okirat tartalma] A jogi személy létesítõ okiratában a jogi személy létesítésére irányuló akarat kifejezésén túl meg kell határozni a) a jogi személy nevét; b) a jogi személy székhelyét; c) a jogi személy célját vagy fõ tevékenységét; d) a jogi személyt létesítõ személy vagy személyek nevét, valamint azok lakóhelyét vagy székhelyét; e) a jogi személy részére teljesítendõ vagyoni hozzájárulásokat, azok értékét, továbbá a vagyon rendelkezésre bocsátásának módját és idejét; és f) a jogi személy elsõ vezetõ tisztségviselõjét. 3:6. [A jogi személy neve] (1) A jogi személy nevének olyan mértékben kell különböznie a korábban nyilvántartásba vett más jogi személy elnevezésétõl, hogy azzal ne legyen összetéveszthetõ. Ha több jogi személy nyilvántartásba vételét kérik azonos vagy összetéveszthetõ név alatt, a név viselésének joga azt illeti meg, aki kérelmét elsõként nyújtotta be. (2) A jogi személy neve nem kelthet a valósággal ellentétes látszatot. A jogi személy típusára vagy formájára vonatkozó elnevezést a jogi személy nevében fel kell tüntetni. (3) A jogi személy nevében a jogi személy típusát, ha a név a jogi személy tevékenységét is tartalmazza, akkor a tevékenységet is magyar nyelven, a magyar helyesírás követelményeinek megfelelõen kell feltüntetni. 3:7. [A jogi személy székhelye] A jogi személy székhelye a jogi személy bejegyzett irodája, ahol a jogi személynek biztosítania kell a részére címzett jognyilatkozatok fogadását és a jogi személy jogszabályban meghatározott iratainak elérhetõségét. 3:8. [A jogi személy tevékenysége] A jogi személy minden olyan tevékenységet folytathat, amelyet jogszabály nem tilt vagy nem korlátoz. 3:9. [A vagyoni hozzájárulás kötelezettsége] (1) A jogi személy alapítója vagy tagja a jogi személy alapításakor vagy a tagsági jogok keletkezésének más eseteiben köteles a jogi személy részére vagyoni hozzájárulást teljesíteni. A jogi személy részére teljesített vagyoni hozzájárulást vagy annak értékét nem lehet visszakövetelni. (2) Ha a jogi személy alapítója vagy tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni, a jogi személy tartozásaiért a jogi személy tagja, tagság nélküli jogi személy esetén az alapítói jogok gyakorlója köteles helytállni. Ha a helytállási kötelezettség több személyt terhel, kötelezettségük egyetemleges. 3:10. [A vagyoni hozzájárulás tárgya és mértéke] (1) Az alapító vagy a tag által a jogi személy rendelkezésére bocsátott vagyon pénzbõl és nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásból állhat. (2) Nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként az alapító vagy a tag dolog tulajdonjogát vagy vagyoni értékû jogot ruházhat át a jogi személyre. (3) Ha a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás átruházáskor fennálló értéke nem éri el a létesítõ okiratban megjelölt értéket, a különbözet megfizetését a jogi személy az átruházástól számított öt éven belül követelheti a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulást szolgáltató személytõl.16 2396 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 3:11. [Tagsági jogokról értékpapír kibocsátásának tilalma] A részvénytársaság kivételével tagsági jogokról nem lehet értékpapírt kibocsátani. III. Fejezet A jogi személyek nyilvántartása 3:12. [A nyilvántartásba vételi kérelem benyújtása] (1) A létesítendõ jogi személy nyilvántartásba való bejegyzése iránti kérelmének benyújtására a jogi személy képviseletére kijelölt személy köteles. (2) A kérelem benyújtásának elmulasztásából vagy késedelmébõl, valamint a hiányos vagy hibás bejelentésbõl eredõ károkért a képviselõ az alapítókkal szemben a szerzõdésszegéssel okozott károkért való felelõsség szabályai szerint felel. 3:13. [A jogi személyek nyilvántartásának alapelvei] (1) A nyilvántartásba jogot, tényt vagy adatot bejegyezni jogszabályban meghatározott okirat vagy bírósági, hatósági határozat alapján lehet. (2) A nyilvántartás közhiteles: vélelmezni kell, hogy a nyilvántartott jogok, tények és adatok (a továbbiakban együtt: nyilvántartott adatok) fennállnak és valósak. Senki sem hivatkozhat arra, hogy nyilvántartott adatról nem tudott. A jogi személy jóhiszemû személyekkel szemben nem hivatkozhat arra, hogy valamely általa bejelentett nyilvántartott adat nem felel meg a valóságnak. Az ellenkezõ bizonyításáig vélelmezni kell annak jóhiszemûségét, aki a nyilvántartásban bízva, ellenérték fejében szerez jogot. (3) A nyilvántartásba bárki betekinthet, a nyilvántartott adatról feljegyzést készíthet, valamint hiteles másolatot vagy kivonatot kérhet. 3:14. [A jognyilatkozatok közzététele] Ha e törvény jogi személyre vonatkozó szabálya közzétételi kötelezettséget ír elõ, e kötelezettségnek ha e törvény eltérõen nem rendelkezik a Cégközlönyben történõ közzététel útján kell eleget tenni. IV. Fejezet A jogi személy létesítésének érvénytelensége 3:15. [A jogi személy létesítésének érvénytelensége] (1) A jogi személy létesítõ okiratának érvénytelenségére a jogi személynek a nyilvántartásba való bejegyzését elrendelõ határozat jogerõre emelkedéséig a szerzõdések érvénytelenségének szabályait kell megfelelõen alkalmazni. (2) A jogi személynek a nyilvántartásba való jogerõs bejegyzését követõen a jogi személy létesítõ okiratának érvénytelenségére nem lehet hivatkozni a nyilvántartásból való törlés érdekében. Ha a létesítõ okirat valamely rendelkezése jogszabályba ütközik, a törvényes mûködés biztosítására szolgáló eszközöket igénybe lehet venni. (3) Az (1) és a (2) bekezdés rendelkezéseit a létesítõ okirat módosítása esetén megfelelõen alkalmazni kell. III. CÍM A JOGI SZEMÉLY SZERVEZETE ÉS KÉPVISELETE V. Fejezet A jogi személy tagjainak vagy alapítóinak döntéshozatala 3:16. [A döntéshozó szerv] (1) A tagok vagy az alapítók az e törvény vagy a létesítõ okirat alapján õket megilletõ döntési jogköröket a tagok összességébõl vagy a tagok által maguk közül választott küldöttekbõl álló testületben (a továbbiakban: küldöttgyûlés), vagy az alapítói jogokat gyakorló személyek összességébõl álló testületben gyakorolják. (2) A döntéshozó szerv a döntéseit ülés tartásával vagy ülés tartása nélkül hozza. 3:17. [A döntéshozó szerv ülésének összehívása] (1) A döntéshozó szerv ülését a vezetõ tisztségviselõ meghívó küldésével vagy közzétételével hívja össze.17 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2397 (2) A meghívónak tartalmaznia kell a) a jogi személy nevét és székhelyét; b) az ülés idejének és helyszínének megjelölését; c) az ülés napirendjét. (3) A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. (4) A döntéshozó szerv az ülését a jogi személy székhelyén tartja. (5) Ha a döntéshozó szerv ülését nem szabályszerûen hívták össze, az ülést akkor lehet megtartani, ha az ülésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul az ülés megtartásához. (6) A döntéshozó szerv ülésén a szabályszerûen közölt napirenden szereplõ kérdésben hozható határozat, kivéve, ha valamennyi részvételre jogosult jelen van és a napirenden nem szereplõ kérdés megtárgyalásához egyhangúlag hozzájárul. 3:18. [Határozatképesség] (1) A döntéshozó szerv ülése akkor határozatképes, ha azon a leadható szavazatok több mint felét képviselõ szavazásra jogosult részt vesz. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. (2) Ha egy tag vagy alapító valamely ügyben nem szavazhat, õt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. 3:19. [Határozathozatal] (1) A tagok vagy az alapítók a döntéshozó szerv ülésén szavazással hozzák meg határozataikat. (2) A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelõsség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta elõnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerzõdést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. (3) A tagok vagy az alapítók határozatukat a határozatképesség megállapításánál figyelembe vett szavazatok többségével hozzák meg. Ha e törvény egyszerû vagy azt meghaladó szótöbbséget ír elõ a határozat meghozatalához, a létesítõ okirat egyszerû szótöbbségnél alacsonyabb határozathozatali arányt elõíró rendelkezése semmis. Ha e törvény egyhangúságot ír elõ a határozat meghozatalához, a létesítõ okirat ettõl eltérõ rendelkezése semmis. 3:20. [Határozathozatal ülés tartása nélkül] (1) Ha a létesítõ okirat a határozathozatalt ülés tartása nélkül is lehetõvé teszi, az ilyen határozathozatalt az ügyvezetés a határozat tervezetének a tagok vagy alapítók részére történõ megküldésével kezdeményezi. A tagok vagy alapítók számára a tervezet kézhezvételétõl számított legalább nyolcnapos határidõt kell biztosítani arra, hogy szavazatukat megküldjék az ügyvezetés részére. (2) Az ülés tartása nélküli döntéshozatal során e törvénynek a határozatképességre és szavazásra vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a határozathozatali eljárás akkor eredményes, ha legalább annyi szavazatot megküldenek az ügyvezetés részére, amennyi szavazati jogot képviselõ tag vagy alapító jelenléte a határozatképességéhez szükséges lenne ülés tartása esetén. (3) Ha bármely tag vagy alapító az ülés megtartását kívánja, a legfõbb szerv ülését az ügyvezetésnek össze kell hívnia. (4) A szavazásra megszabott határidõ utolsó napját követõ három napon belül ha valamennyi tag vagy alapító szavazata ezt megelõzõen érkezik meg, akkor az utolsó szavazat beérkezésének napjától számított három napon belül az ügyvezetés megállapítja a szavazás eredményét, és azt további három napon belül közli a tagokkal vagy az alapítókkal. A határozathozatal napja a szavazási határidõ utolsó napja, ha valamennyi szavazat korábban beérkezik, akkor az utolsó szavazat beérkezésének napja.18 2398 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám VI. Fejezet A jogi személy ügyvezetése 3:21. [Az ügyvezetés fogalma és a vezetõ tisztségviselõi megbízatás keletkezése] (1) A jogi személy irányításával kapcsolatos olyan döntések meghozatalára, amelyek nem tartoznak a tagok vagy az alapítók hatáskörébe, egy vagy több vezetõ tisztségviselõ vagy a vezetõ tisztségviselõkbõl álló testület jogosult. (2) A vezetõ tisztségviselõ ügyvezetési tevékenységét a jogi személy érdekének megfelelõen köteles ellátni. (3) A jogi személy elsõ vezetõ tisztségviselõit a jogi személy létesítõ okiratában kell kijelölni. A jogi személy létrejöttét követõen a vezetõ tisztségviselõket a jogi személy tagjai, tagság nélküli jogi személyek esetén a jogi személy alapítói választják meg, nevezik ki vagy hívják vissza. A vezetõ tisztségviselõi megbízás a tisztségnek a kijelölt, megválasztott vagy kinevezett személy által történõ elfogadásával jön létre. 3:22. [A vezetõ tisztségviselõvel szembeni követelmények és kizáró okok] (1) Vezetõ tisztségviselõ az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvõképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. (2) Ha a vezetõ tisztségviselõ jogi személy, a jogi személy köteles kijelölni azt a természetes személyt, aki a vezetõ tisztségviselõi feladatokat nevében ellátja. A vezetõ tisztségviselõkre vonatkozó szabályokat a kijelölt személyre is alkalmazni kell. (3) A vezetõ tisztségviselõ ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni. (4) Nem lehet vezetõ tisztségviselõ az, akit bûncselekmény elkövetése miatt jogerõsen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett elõélethez fûzõdõ hátrányos következmények alól nem mentesült. (5) Nem lehet vezetõ tisztségviselõ az, akit e foglalkozástól jogerõsen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerõs bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezetõ tisztségviselõje nem lehet. (6) Az eltiltást kimondó határozatban megszabott idõtartamig nem lehet vezetõ tisztségviselõ az, akit eltiltottak a vezetõ tisztségviselõi tevékenységtõl. 3:23. [Titoktartási és felvilágosítási kötelezettség] (1) A vezetõ tisztségviselõ a jogi személy tagjai, tagság nélküli jogi személy esetén a jogi személy alapítói részére köteles a jogi személyre vonatkozóan felvilágosítást adni, és számukra a jogi személyre vonatkozó iratokba és nyilvántartásokba betekintést biztosítani. A felvilágosítást és az iratbetekintést a vezetõ tisztségviselõ a jogosult által tett írásbeli titoktartási nyilatkozat tételéhez kötheti. (2) A vezetõ tisztségviselõ megtagadhatja a felvilágosítást és az iratokba való betekintést, ha ez a jogi személy üzleti titkát sértené, ha a felvilágosítást kérõ a jogát visszaélésszerûen gyakorolja, vagy felhívás ellenére nem tesz titoktartási nyilatkozatot. Ha a felvilágosítást kérõ a felvilágosítás megtagadását indokolatlannak tartja, a nyilvántartó bíróságtól kérheti a jogi személy kötelezését a felvilágosítás megadására. 3:24. [A vezetõ tisztségviselõ felelõssége] A vezetõ tisztségviselõ az ügyvezetési tevékenysége során a jogi személynek okozott károkért a szerzõdésszegéssel okozott kárért való felelõsség szabályai szerint felel a jogi személlyel szemben. 3:25. [A vezetõ tisztségviselõi megbízatás megszûnése] (1) Megszûnik a vezetõ tisztségviselõi megbízatás a) határozott idejû megbízatás esetén a megbízás idõtartamának lejártával; b) megszüntetõ feltételhez kötött megbízatás esetén a feltétel bekövetkezésével; c) visszahívással; d) lemondással; e) a vezetõ tisztségviselõ halálával vagy jogutód nélküli megszûnésével; f) a vezetõ tisztségviselõ cselekvõképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történõ korlátozásával; g) a vezetõ tisztségviselõvel szembeni kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével. (2) A jogi személy tagjai, tagság nélküli jogi személy esetén a jogi személy alapítói a vezetõ tisztségviselõt bármikor, indokolás nélkül visszahívhatják.19 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 2399 (3) A vezetõ tisztségviselõ megbízatásáról a jogi személyhez címzett, a jogi személy másik vezetõ tisztségviselõjéhez vagy döntéshozó szervéhez intézett nyilatkozattal bármikor lemondhat. (4) Ha a jogi személy mûködõképessége ezt megkívánja, a lemondás az új vezetõ tisztségviselõ kijelölésével vagy megválasztásával, ennek hiányában legkésõbb a bejelentéstõl számított hatvanadik napon válik hatályossá. VII. Fejezet A jogi személy tulajdonosi ellenõrzése 3:26. [A felügyelõbizottság létrehozása és tagsága] (1) A tagok vagy az alapítók a létesítõ okiratban három tagból álló felügyelõbizottság létrehozását rendelhetik el azzal a feladattal, hogy az ügyvezetést a jogi személy érdekeinek megóvása céljából ellenõrizze. (2) A felügyelõbizottság tagja az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvõképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Nem lehet a felügyelõbizottság tagja, akivel szemben a vezetõ tisztségviselõkre vonatkozó kizáró ok áll fenn, továbbá aki vagy akinek a hozzátartozója a jogi személy vezetõ tisztségviselõje. (3) A felügyelõbizottság tagjai a felügyelõbizottság munkájában személyesen kötelesek részt venni. A felügyelõbizottság tagjai a jogi személy ügyvezetésétõl függetlenek, tevékenységük során nem utasíthatóak. (4) Az elsõ felügyelõbizottság tagjait a létesítõ okiratban kell kijelölni, ezt követõen a döntéshozó szerv választja a felügyelõbizottsági tagokat. A felügyelõbizottsági tagsági jogviszony az elfogadással jön létre. (5) A felügyelõbizottsági tagság megszûnésére a vezetõ tisztségviselõi megbízatás megszûnésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, azzal, hogy a felügyelõbizottsági tag lemondó nyilatkozatát a jogi személy vezetõ tisztségviselõjéhez intézi. 3:27. [A felügyelõbizottság mûködése] (1) A felügyelõbizottság köteles a tagok vagy az alapítók döntéshozó szerve elé kerülõ elõterjesztéseket megvizsgálni, és ezekkel kapcsolatos álláspontját a döntéshozó szerv ülésén ismertetni. (2) A felügyelõbizottság a jogi személy irataiba, számviteli nyilvántartásaiba, könyveibe betekinthet, a vezetõ tisztségviselõktõl és a jogi személy munkavállalóitól felvilágosítást kérhet, a jogi személy fizetési számláját, pénztárát, értékpapír- és áruállományát, valamint szerzõdéseit megvizsgálhatja és szakértõvel megvizsgáltathatja. (3) A felügyelõbizottság határozatait a jelenlévõk szótöbbségével hozza. A létesítõ okirat ennél alacsonyabb határozathozatali arányt elõíró rendelkezése semmis. 3:28. [A felügyelõbizottság tagjainak felelõssége] A felügyelõbizottsági tagok az ellenõrzési kötelezettségük elmulasztásával vagy nem megfelelõ teljesítésével a jogi személynek okozott károkért a szerzõdésszegéssel okozott kárért való felelõsség szabályai szerint felelnek a jogi személlyel szemben. VIII. Fejezet A jogi személy képviselete 3:29. [A jogi személy törvényes képviselete] (1) A jogi személy törvényes képviseletét a vezetõ tisztségviselõ látja el. (2) A vezetõ tisztségviselõ képviseleti jogát önállóan gyakorolja. (3) A vezetõ tisztségviselõ köteles a jogi személy jogszabályban elõírt adatait a nyilvántartó bíróságnak bejelenteni. 3:30. [Szervezeti képviselet] (1) Ha a jogi személy létesítõ okirata vagy szervezetére és mûködésére vonatkozó belsõ szabályzata a jogi személy szervezetén belül képviseleti joggal járó tisztséget határoz meg, e tisztség betöltõje a jogi személy önálló képviselõje. (2) A jogi személy önálló jogi személyiséggel nem rendelkezõ szervezeti egységének vezetõje az egység rendeltetésszerû mûködéséhez szükséges körben a jogi személy önálló képviselõje. (3) Az ügyvezetés az ügyek meghatározott csoportjára nézve a jogi személy munkavállalóit írásbeli nyilatkozattal a jogi személy képviseletének jogával ruházhatja fel; a képviseleti jogot a munkavállaló az ügyvezetés írásbeli nyilatkozatában meghatározott, képviseleti joggal rendelkezõ más személlyel együttesen gyakorolhatja.20 2400 MAGYAR KÖZLÖNY évi 31. szám 3:31. [A képviseleti jog korlátozása] A jogi személynek a jogi személyek nyilvántartásába bejegyzett képviselõje képviseleti jogának korlátozása és nyilatkozatának feltételhez vagy jóváhagyáshoz kötése harmadik személyekkel szemben nem hatályos, kivéve, ha a harmadik személy a korlátozásról vagy a feltétel bekövetkeztének vagy a jóváhagyásnak a szükségességérõl és annak hiányáról tudott vagy tudnia kellett volna. IX. Fejezet A jogi személy szervezeti egységének jogalanyisága 3:32. [A jogi személy szervezeti egységének jogalanyisága] (1) Ha e törvény lehetõvé teszi, a létesítõ okirat rendelkezhet a jogi személy egyes szervezeti egységeinek jogi személlyé nyilvánításáról, feltéve, hogy a szervezeti egység az alapítóktól és a jogi személytõl elkülöníthetõ szervezettel és vagyonnal rendelkezik. (2) A jogi személy szervezeti egységre a jogi személy általános szabályait megfelelõen alkalmazni kell azzal az eltéréssel, hogy a jogi személy szervezeti egység elkülönített vagyonából ki nem elégíthetõ hitelezõi igényekért a jogi személy a szervezeti egység jogi személyiségének fennállása alatt és ezt követõen is köteles helytállni. 3:33. [A szervezeti egység jogalanyiságának megszûnésével kapcsolatos rendelkezések] (1) A szervezeti egység jogi személyiségének megszûnése esetén jogai és kötelezettségei a jogi személyre szállnak át. (2) Ha a jogi személy a szervezeti egység jogi személyiségének megszûnésérõl döntött, e döntést köteles közzétenni. Az a hitelezõ, akinek követelése a döntés közzététele elõtt keletkezett, a közzétételtõl számított harmincnapos jogvesztõ határidõn belül a jogi személytõl megfelelõ biztosítékot követelhet, ha a szervezeti egység jogi személyiségének megszûnése követelésének kielégítését veszélyezteti. A szervezeti egység törlésére akkor kerülhet sor, ha a jogi személy a jogosult kérésére megfelelõ biztosítékot ad. (3) Ha a jogi személy megszüntetésére irányuló eljárás lefolytatását rendelik el, a jogi személy szervezeti egységének jogi személyisége megszûnik. IV. CÍM A JOGI SZEMÉLY TÖRVÉNYES MÛKÖDÉSÉNEK BIZTOSÍTÉKAI X. Fejezet A jogi személy törvényességi felügyelete 3:34. [A jogi személy törvényességi felügyelete] (1) A jogi személyek feletti általános törvényességi felügyeletet a jogi személyt nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a jogi személy döntéseinek gazdaságossági, célszerûségi szempontból való felülvizsgálatára. (2) Ha a törvényes mûködés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt. XI. Fejezet A jogi személy határozatainak bírósági felülvizsgálata 3:35. [A felülvizsgálat oka és a kezdeményezésre jogosultak] A jogi személy tagja, tagság nélküli jogi személy esetén az alapítói jogok gyakorlója, a jogi személy vezetõ tisztségviselõje és felügyelõbizottsági tagja kérheti a bíróságtól a tagok vagy az alapítók és a jogi személy szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértõ vagy a létesítõ okiratba ütközik. 3:36. [A határozat hatályon kívül helyezése iránti kereset] (1) A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az idõponttól számított harminc napon belül lehet keresetet indítani a jogi személy ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztõ határidõ elteltével per nem indítható. Több megjelenítése
Az ellátottjog területeit érintő jogszabályi változások, kitekintéssel az új PTK szabályaira Előadó: dr Szedresi Alexandra jogi referens 2013 december 11 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 1 Az új Ptk-ból következő Részletesebben 2013. évi V. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1 ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
Page 1 of 266 CompLex (http://www.complex.hu/) Jogtár (http://www.jogtar.hu/) Céginfo (http://www.complex.hu/ceginfo.php) Termékeink (http://www.complex.hu/termekek.php) Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye Részletesebben A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere. Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi feladatok
TÁMOP-557-08/1-2008-0001 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi Részletesebben 2013. évi V. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1
1. oldal 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ---->>----->>-- Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
JOGI ISMERETEK 2. témakör: jogviszony (alanya, tárgya, tartalma) jogképesség cselekvőképesség Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat! JOGVISZONY. Emberek Kinek-minek a magatartását Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 165. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2009. november 20., péntek. Tartalomjegyzék
AZ ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 12. SZÁMÁNAK MELLÉKLETE I Jogszabályok 2009. évi CXX. törvény* a Polgári Törvénykönyvrõl ELSÕ KÖNYV BEVEZETÕ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] Ez a törvény állapítja meg a személyek Részletesebben P O L G Á R I T Ö R V É N Y K Ö N Y V JAVASLAT NORMASZÖVEG Budapest, 2006. december 31. 2 I. KÖNYV: BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény célja] Ez a törvény a polgárok és jogalanyisággal rendelkező szervezeteik, Részletesebben POLGÁRI JOG TERMÉSZETES SZEMÉLYEK (EMBER) POLGÁRI JOG ALANYAI (SZEMÉLYEK AZ ÜZLETI ÉLETBEN): 2015.09.30. Polgári Törvénykönyv 2013. évi V.
POLGÁRI JOG A jogalanyok ( ) vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2 Polgári Törvénykönyv 2013. évi V. törvény MIKOR LÉPETT HATÁLYBA? MEGALKOTÁSÁNAK Részletesebben 2009. évi CXX. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1
Dr. Draskovics Tibor igazságügyi és rendészeti miniszter 2009. évi.. törvény a Polgári Törvénykönyvről * ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] Ez a törvény állapítja meg a személyek Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben 1959. IV. TÖRVÉNY. a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérıl 1
1959. IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérıl 1 Hatályos: 2014.01.01-2014.03.15 (A hatálybalépésérıl és a végrehajtásáról szóló 1960: 11. és az 1978: 2. törvényerejő rendelettel egységes Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben 2010. évi XVII. tör vény* a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó polgári nemperes eljárásokról
9706 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) Ha a tör vény hatálybalépését köve tõen az alapítvány bármely adatában változást jelentettek be, de ez nem tartalmazza a tör vényes képviselõ természetes Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és civil szervezetek, Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben I. számú melléklet. 2. számú táblázat Rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesített gyermekek száma kor szerinti eloszlásban:
29 I. számú melléklet 1. számú táblázat 0-18 éves gyermekek korcsoport szerinti megoszlása 2004. év 2005. év korosztály férfi (fő) nő (fő) összesen férfi (fő) nő (fő) összesen 0-2 éves 2265 2122 4387 2364 Részletesebben 1959. évi IV. törvény - a Polgári Törvénykönyvről http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=95900004.tv. 1959. évi IV.
1 / 106 3/25/2012 7:57 PM A jogszabály mai napon (2012.III.25.) hatályos állapota A jel a legutoljára megváltozott bekezdéseket jelöli. Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2012.IV.1. ) 2 3 1959. Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA 3:63. [Az egyesület fogalma] (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, Részletesebben Tárgy: Tájékoztató a Gyámhivatal gondnoksággal kapcsolatos feladat- és hatáskörérõl
Szentes Városi Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala 6601 Szentes, Kossuth tér 6. Pf. 58. Tel: (63) 510310 11-6847-3/2006. Szentes Város Önkormányzatának Képviselõ-testülete Helyben Tárgy: Tájékoztató a Gyámhivatal Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben 1959. évi IV. törvény
(3) 9 A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű Részletesebben Képzési tananyag. Az új Polgári Törvénykönyv cselekvőképességi szabályainak alkalmazása -
1 Képzési tananyag Az új Polgári Törvénykönyv cselekvőképességi szabályainak alkalmazása - Képzési program hivatásos gondnokok hivatásos támogatóvá történő átképzéséhez c. 22 órás képzéshez I. modul Jogi Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről. Kivonat ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről Kivonat ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. 2 (1) 3 Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és civil szervezetek, Részletesebben ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről1 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. 2 (1)3 Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és civil szervezetek, Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960. évi 11.
1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel és az 1978. évi 2. törvényerejű rendelettel Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben A tör vény hatálya. A gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartása
9710 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) A gondnokoltak és gondnokaik, támogatott személyek és támogatóik, valamint az elõ ze tes jognyilatkozatok nyilvántartását az Országos Igazságszolgáltatási Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben A/6 AZ EMBER JOGKÉPESSÉGE ÉS CSELEKVŐKÉPESSÉGE JOGKÉPESSÉG
JOGKÉPESSÉG A felvilágosodás, a természetjogi gondolkodás eredményeként vált uralkodóvá a gondolat, hogy minden ember szabadnak és egyenlőnek születik, veleszületett, el nem idegeníthető jogai vannak. Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről [Egységes szerkezetben a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel (a továbbiakban Ptké.) és a Ptk. módosításáról Részletesebben Segédlet a fogadó szervezetek számára az adminisztrációs kötelezettségekrõl
Segédlet a fogadó szervezetek számára az adminisztrációs kötelezettségekrõl Bejelentési kötelezettség 11. (1) A fogadó szervezet a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelõs miniszter által Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben 1959. IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről
1 / 151 2011.11.08. 18:03 1959. IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960: 11. és az 1978: 2. törvényerejű rendelettel egységes szerkezetben.) Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1
OptiJUS Opten Kft. I 2013. évi V. törvény 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 2014.3.15. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ KÖNYV............................................... 1 BEVEZETŐ Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, Részletesebben 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1
OptiJUS Opten Kft. I 2013. évi V. törvény 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 2016.01.01. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ KÖNYV............................................... 1 BEVEZETŐ Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1
OptiJus Opten Kft. I. 1959. évi IV. törvény 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 A 2011.6.30. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1 A törvény Részletesebben Tájékoztató a gondnoksággal kapcsolatos eljárásokról
Tájékoztató a gondnoksággal kapcsolatos eljárásokról 2014 Tartalom 1. A cselekvőképesség fogalma, korlátozása és a jognyilatkozatok...4 1.1 A cselekvőképesség...4 1.2 A cselekvőképesség korlátozása törvény Részletesebben A pszichiátriai betegekről és az ő jogaikról
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben (2)A törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni.
1959. évi IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérõl ELSÕ RÉSZ BEVEZETÕ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG
A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, valamint a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény Részletesebben Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv.
Tisztelt Hölgyem/Uram! Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv. Az új Polgári Törvénykönyv HARMADIK KÖNYVE szabályozza meglehetős részletességgel a jogi személyekre Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK III. /POLGÁRI JOG/
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 ORSZÁGOS BETEGJOGI, ELLÁTOTTJOGI, GYERMEKJOGI ÉS DOKUMENTÁCIÓS KÖZPONT ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK III. /POLGÁRI JOG/ 2015. MÁRCIUS 19. HIDVÉGINÉ DR. ADORJÁN LÍVIA TÖRVÉNYSZÉKI Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben T/3018. számú. törvényjavaslat. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/3018. számú törvényjavaslat a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról Előadó: Dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter Budapest, 2015. február 1 2015. Részletesebben Cégbíróság feladatai CÉGNÉV CÉGNÉVBEN CÉGELJÁRÁS 2015.11.25. CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN
CÉGELJÁRÁS CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN Tvszék, mint cégbíróság 1 2 Cégbíróság feladatai cégbejegyzési (változásbejegyzési) adat)cégjegyzékbe történő bejegyzése, illetve törlése, cégnyilvántartásból Részletesebben NYILATKOZAT KÖZELI HOZZÁTARTOZÓI VISZONYRÓL 1
TÁJÉKOZTATÓ A mező és erdőgazdasági földekre szerződéssel alapított, 2014. április 30-án fennálló, határozatlan időre, vagy 2014. április 30-a után lejáró, határozott időtartamra nem közeli hozzátartozók Részletesebben A hiteles cégaláírási nyilatkozat vagy az ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta benyújtásra került.
Szekszárdi Törvényszék Cégbírósága Cg.17-09-010232/6 V É G Z É S A Szekszárdi Törvényszék Cégbírósága a(z) Ezüsthársfa Zártkörűen Működő Részvénytársaság cég(ek)ből átalakulással létrehozott Remedia Patika Részletesebben This document has been provided by the International Center for Not-for-Profit Law (ICNL).
This document has been provided by the International Center for Not-for-Profit Law (ICNL). ICNL is the leading source for information on the legal environment for civil society and public participation. Részletesebben DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete. az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól
DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselőtestület a helyi önkormányzatokról szóló többször Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
Zsámbék Város Képviselő-testületének 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E a telekadóról A Helyi adókról szóló (továbbiakban: Htv.) többször módosított 1990. évi C. törvény 1.. (1) bekezdése, Részletesebben 2005. évi LXXXVIII. törvény a közérdekű önkéntes tevékenységről (kivonat)
2005. évi LXXXVIII. törvény a közérdekű önkéntes tevékenységről (kivonat) 1. Ki lehet önkéntes? (4. ) - aki a 10. életévét betöltötte 2. Milyen tevékenységet láthat el önkéntes? (4. ) - amelyre vonatkozóan Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Általános magatartási követelmények Az adott helyzetben általában elvárható magatartás ÚJ! Jóhiszeműség és tisztesség Részletesebben A családjog kézikönyve
Dr. Bajory Pál Dr. Kiss Éva Dr. Bencze Lászlóné Dr. Kőrös András Dr. Brávácz Ottóné Dr. Makai Katalin Dr. Csiky Ottó Némethné dr. Bokor Klára Dr. Filó Erika Dr. Söth Lászlóné Dr. Katonáné dr. Pehr Erika Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben Alapszabály. 1. A társaság neve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta Részletesebben A MÚLT JOGI STÁTUSZA SZABÁLYOZÁSA MIRE NEM HOZHATÓ LÉTRE MIRE JÖN LÉTRE? 2015.02.25. ALAPÍTVÁNY. Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál
A MÚLT ALAPÍTVÁNY Jogi személyiséggel felruházott célvagyon Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál Ie.387 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 2 SZABÁLYOZÁSA JOGI STÁTUSZA 2011. évi CLXXV. Részletesebben Térítési díj 1993. évi III. törvény 114. 115.
Térítési díj 1993. évi III. törvény 114. (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokért térítési díjat kell fizetni. (2) A térítési díjat az e törvényben meghatározottak Részletesebben Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete
Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól Tápiószecső Nagyközség Önkormányzata Részletesebben SEGÉDLET a civil szervezetekre vonatkozó szabályok áttekintéséhez zárás: 2014. árpilis 08. napján
SEGÉDLET a civil szervezetekre vonatkozó szabályok áttekintéséhez zárás: 2014. árpilis 08. napján Ptk. általános Ptk. speciális Civil tv. 3:1. [A jogi személy jogképessége] (1) A jogi személy jogképes: Részletesebben ELSŐ RÉSZ 1 / 16 2016.03.29. 10:49
1 / 16 2016.03.29. 10:49 2013. évi CLXXVII. törvény a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről 2016.03.24 9 2013. évi CLXXVII. Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1
OptiJus Opten Kft. I. 1959. évi IV. törvény 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 A 2011.6.30. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1 A törvény Részletesebben KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA
ÜGYREND Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12. Tartalomjegyzék 1. A Felügyelő Bizottság működése...3 1.1. Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI ÜGYREND
FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI ÜGYREND TrophyResort Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (székhely: 2038 Sóskút, Petőfi Sándor utca 39., cégjegyzékszám: 13-10-041236) ("Társaság") 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 A Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről
Opten Törvénytár Opten Kft. I. 1959. évi IV. törvény 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről A 2010.08.14. és 2010.12.31. között hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ Részletesebben Bejegyzett élettársi kapcsolat
Bejegyzett élettársi kapcsolat Az ügyintézéshez szükséges: Magyar állampolgárok esetén mindkét fél részéről az alábbiak szükségesek: - az élettársak érvényes személyazonosító igazolványa (vagy más személyazonosításra Részletesebben Az önkormányzati vagyon
Murakeresztúr Község Önkormányzati Képviselő-testületének 8/2004. (IV. 16.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 58
Bíróság


text:
Az államügyészek Puigdemont kiadását kérik – Világpanoráma a hírlokátor
Katalónia egykori regionális elnökét, Puigdemont-t Schleswig-Holstein tartomány egyik börtöncellájában tartják fogva. Függetlenül attól, hogy kiadják-e Spanyolországnak, az az igazságszolgáltatás ügye. A döntés egyre közelebb van.
Schleswig-Holstein tartomány államügyésze szeretné kiadni a volt katalán miniszterelnököt, Carles Puigdemont-t Spanyolországnak. Ehhez a Schleswig-i Felsőfokú Bírósághoz fordult a katalán szeparatista vezető kiadatási ügyével kapcsolatban. A madridi igazságügyi hatóságok által kiadott európai elfogatóparancs alapos vizsgálata után arra a következtetésre jutott, hogy “elfogadható kiadatási kérelmet nyújtottak be, a megfelelő kiadatási eljárás végrehajtása várható, és fennáll a menekülés kockázata, “mondta az igazságügyi hatóságnak. Puigdemont ügyvédei kezdeményezték a kért kiadatási kérelem megszüntetését.
A spanyol bíróság Puigdemont-t lázadással és a közpénzek hűtlen kezelésével vádolja. Az 55 éves egykori regionális elnök Katalónia függetlenségét tavaly októberben hirdette meg, majd a spanyol bíróság nyomozásai után Belgiumba menekült. Németországban letartóztatták, miközben áthaladt a határon, és azóta Neumünsterben van börtönben. Puigdemontnál fennáll a szökés veszélye, az ügyész állítása alapján.
A lázadás vádja alapvetően tartalmazta az alkotmányellenes népszavazás vádját a várható erőszakos zavargások ellenére, mondta a főügyész. Ez a büntetőjogi bűncselekmény a német büntetőjogban a büntető törvénykönyv 81. és 82. §-ban hasonló egyenértékű. A német és a spanyol rendelkezések hasonlóságát törvény nem írja elő, mondta a főügyész.
A német ügyészek arra a következtetésre jutnak, hogy Puigdemont és a többi szeparatista vezető alkotmányellenes szavazást rendelt el, annak ellenére hogy a rendőrség az október 1-i félelmetes erőszakos összecsapásokra hivatkozott.
A közpénzek hűtlen felhasználására vonatkozó állításokat a német bűnügyi nyomozók is követték, akik Puigdemont-t azzal vádolták, hogy több mint másfél millió eurót fordítottak a közpénzekről a függetlenségi népszavazásra.
A magasabb regionális bíróság dönt
A főügyészség hivatalának a kiadatási végzésre vonatkozó kérelmét követően a Schleswig-i Felsőfokú Bíróság (OLG) jelenleg végzi az intézkedést: először ellenőrizni kell, hogy Puigdemont-t a kiadatási felügyelet alá helyezték-e. Az OLG a spanyolországi iratokra támaszkodik, amelyek alapját képezhetik a kiadatásnak.
Egy további lépésben a Legfőbb Ügyész Hivatala kérésére a Felsőbb Bíróság eldönti, hogy Puigdemontnak a spanyol hatóságokhoz történő kiadása jogilag megengedhető-e. Ha a Felsőbb Bíróság véleménye szerint ez lenne a helyzet, a Schleswig-i Főügyészség a végrehajtás végső szakaszába kerül. Puigdemont fellebbezhet a döntés ellen.
Puigdemont ügyvédei intézkednek a kért megkeresés ellen. “A védőügyvédek már benyújtották az elutasítás iránti kérelmeket” – mondta Till Dunckel ügyvéd. “Carles Puigdemont és védő ügyvédei a Schleswig-i Felsőfokú Bíróságtól független és megfelelő vizsgálatra támaszkodnak. A Schleswig-i Felsőfokú Bíróság (OLG) egyik szóvivője arról tájékoztatott, hogy a Legfőbb Ügyészi Hivatal alkalmazását reggel fogadták, és az Első Bűnügyi Osztály már foglalkozott az üggyel. A vizsgálat ideje nincs meghatározva. Valószínüleg néhány napig tart.
Puigdemont már felszólította a Legfelsőbb Bíróságot a lázadás vádjának elutasítára. Arra is felszólította a bíróságot, hogy utasítsa el az állami források sikkasztására vonatkozó állításokat. Október 1-én, a katalán függetlenségi népszavazás napján, nem volt erőszak.
Related ItemsCarles Puigdemont Katalónia volt elnökeFeaturedKatalóniakiadási kérelemNémetország

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Évről évre szaporodnak a vagyon elleni cselekmények a Hungaroringen | Budapest Környéki Törvényszék
Beküldés ideje: 2019. augusztus 8., 13:58
A terheltek 2019. augusztus 3-án és 4-én Mogyoródon a Hungaroring versenypálya területén lévő üzletekből tulajdonítottak el kabátokat, dzsekiket és pólókat.
A rendőrség minden esetben tetten érte az elkövetőket és az okozott kár az eltulajdonított tárgyak visszajuttatásával a sértettek részére megtérült.
A bíróság ítéletében az orosz állampolgárságú gyanúsítottat bűnösnek mondta ki lopás vétségében, ezért őt 1 évre próbára bocsátotta. A két lengyel vádlottat bűnösnek mondta ki társtettesként elkövetett lopás bűntettében és két évre próbára bocsátotta. Míg a két olasz állampolgárságú vádlottat lopás vétségében mondta ki bűnösnek a bíróság és az I. r. vádlottat 2 évre, a II. r. vádlottat 1 évre bocsátotta próbára.
Mivel a büntetőjogban alkalmazott úgynevezett területi elv alapján a magyar állam büntetőhatalma kiterjed valamennyi, a területén elkövetett bűncselekményre – tekintet nélkül az elkövető állampolgárságára –, a bíróság mindegyik külföldi vádlott esetében lefolytatta a büntetőeljárást és ítéletet hozott.
A külföldi, büntetlen előéletű vádlottakkal szemben alkalmazott próbára bocsátás a feltételes elítélés egyik formája. A bíróság megállapította a bűncselekmények elkövetését és az elkövetők büntetőjogi felelősségét, azonban úgy foglalt állást, hogy az elkövetők újabb bűncselekmény elkövetésétől való visszatartása érdekében nem szükséges büntetést kiszabni, hanem elegendő az ezzel való közvetlen fenyegetés.
Ezen intézkedésekkel a bíróság a büntetőjogi felelősség megállapítását követően a büntetés kiszabását 1, illetve 2 évi időtartamra elhalasztotta esetükben.
Amennyiben tehát ezen próbaidők alatt a terhelteket ismételten elítélik, a bíróság ezen bűncselekmények miatt büntetést fog kiszabni velük szemben, ha viszont a próbaidő eredményesen eltelik, e cselekményeik miatt nem lesznek már büntethetőek.
Az ítélet mindhárom ügyben jogerős.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság