a)20 a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett – ha miniszteri rendelet eltérően nem rendelkezik – az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter),
c)22 a HM ArmCom Kommunikációtechnikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság, a HM Arzenál Elektromechanikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság, a HM CURRUS Gödöllői Harcjárműtechnikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság, a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett a miniszter
(2a)24 E törvény felhatalmazása alapján – a 2. §-ban meghatározott célok hatékonyabb elérése érdekében, miniszteri rendeletben, az ott meghatározott állami vagyoni kör tekintetében, meghatározott időtartamra – e törvény keretei között, a joggyakorlás egyes szabályainak meghatározásával az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének, illetve azok meghatározott részének gyakorlóját a miniszter a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.) 7/A. § (1) bekezdése szerinti személy kijelölésével határozhatja meg.
(2b)25
(3)26 Az állami vagyon meghatározott köre felett tulajdonosi jogokat és kötelezettségeket a (2a) bekezdés alapján az állam nevében gyakorló személy e tevékenységét e törvény és végrehajtási rendelete, valamint a (2a) bekezdés szerinti miniszteri rendelet szabályai szerint végezheti azzal, hogy a tulajdonosi joggyakorlással érintett állami vagyon tulajdonjogának átruházására, arra vételi jog, elővásárlási jog szerződéssel történő alapítására, annak biztosítékul adására és más módon való megterhelésére az (1) bekezdés alapján az MNV Zrt. jogosult.
(3a)27 Ha az állami részesedéssel működő gazdasági társaságban az állam nevében tulajdonosi (tagsági, részvényesi, alapítói) jogokat gyakorló személy ezen jogait az Nvtv. 8. § (7) bekezdése alapján az MNV Zrt.-vel kötött szerződés alapján gyakorolja, úgy az MNV Zrt. előzetes engedélyét köteles kérni állami vagyon nem pénzbeli hozzájárulásként való szolgáltatásához, a tőkeemeléshez, a nem kötelező tőkeleszállításhoz, a gazdálkodó szervezet végelszámolással történő megszüntetéséhez vagy átalakulásához, egyesüléséhez, szétválásához.
(3b)28 Ha az állami részesedéssel működő gazdasági társaságban az állam nevében a tulajdonosi (tagsági, részvényesi, alapítói) jogokat a (3a) bekezdés szerinti személy gyakorolja, az (1) bekezdés alapján az MNV Zrt. jogosult az állami részesedéssel működő gazdasági társaságban fennálló állami részesedés átruházására, arra vételi jog, elővásárlási jog szerződéssel történő alapítására, annak biztosítékul adására és más módon való megterhelésére.
(3c)29 Az állami részesedéssel működő gazdasági társaság felett tulajdonosi jogokat és kötelezettségeket a (2a) bekezdés alapján gyakorló személy – a 29. § (5) bekezdésére figyelemmel – az Nvtv. 8. § (7) bekezdése szerinti más személynek a tulajdonosi jogok egészének vagy meghatározott részének gyakorlására szóló meghatalmazást nem adhat.
(4)30 Az állami vagyon feletti tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos tevékenységet az Állami Számvevőszék évente ellenőrzi.
(5)31 Az a törvényben kijelölt tulajdonosi joggyakorló, amely nem egyedileg meghatározott vagyoni kör tekintetében gyakorol tulajdonosi jogokat, a rábízott vagyon körében a miniszter jóváhagyásával köthet olyan megállapodást, amelynek eredményeként valamely vagyonelem könyv szerinti értéken, ingyenesen más tulajdonosi joggyakorló tulajdonosi joggyakorlása alá kerül. Az erre vonatkozó kezdeményezést az ügyletben részt vevő tulajdonosi joggyakorlók együttesen nyújtják be a miniszterhez, a vagyonelem átadására irányuló megállapodás egyidejű megküldésével.
(6)32 Az (5) bekezdés szerinti megállapodás megkötéséhez nem szükséges a miniszter jóváhagyása, ha az érintett vagyonelem más tulajdonosi joggyakorló tulajdonosi joggyakorlása alá kerülésére törvény rendelkezése alapján kerül sor.
4. §33 A miniszter az állam tulajdonában lévő vizek medrének használatáért fizetendő használati díj mértékét rendeletben állapítja meg.
5/A. §34 Az e törvény anyagi és eljárási szabályainak megsértésével kötött szerződés semmis.
5/B. §35 (1) Az állam többségi tulajdonában lévő gazdasági társaság (ide nem értve a Magyar Nemzeti Bankot), illetve annak többségi tulajdonában lévő gazdasági társaság a miniszter felkérésére a gazdasági társasággal foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személyek tájékoztatása érdekében teljesíti a miniszter által meghatározott, a gazdasági társaság fejlesztésével, a foglalkoztatottak juttatásaival, valamint az egyes foglalkoztatotti csoportok sajátos körülményeivel összefüggő tájékoztatást.
(2)36 Ha a miniszter a gazdasági társaságot a foglalkoztatottak személyre szóló tájékoztatására kéri fel, a tájékoztatások megszemélyesítése során személyes adatnak a gazdasági társaság által más adatkezelő részére való továbbítására nem kerülhet sor. A gazdasági társaság a tájékoztatásnak az érintettekkel való közléséhez az érintettek természetes személyazonosító adatait, a munkakörre, beosztásra vonatkozó adatokat és munkahelyi elektronikus levelezési címet használhatja fel.
5/C. §37 (1) Az állami tulajdonban álló a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény, valamint a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény hatálya alá nem tartozó egyéb gyűjtemény (a továbbiakban e § alkalmazásában: közgyűjteménynek nem minősülő egyéb gyűjtemény) olyan különálló dolgok összessége, amelyeket valamely tulajdonságuk vagy rendeltetésük összekapcsol és amelyek a forgalomban egységként szerepelnek.
17. §39 (1) Az MNV Zrt.:
a)40 előkészíti, illetve végrehajtja az Országgyűlés, a Kormány és a miniszter állami vagyonnal kapcsolatos döntéseit,
b)41 nyilvántartást vezet a tulajdonosi joggyakorlása – ideértve a törvény vagy miniszteri rendelet alapján átadott tulajdonosi joggyakorlást is – alá tartozó állami vagyonról, annak alapján adatszolgáltatást nyújt,
d)42 a tulajdonosi ellenőrzési szabályzatában meghatározott rendszerességgel ellenőrzi a vele szerződéses jogviszonyban lévő személyek, szervezetek vagy más használók állami vagyonnal való gazdálkodását, megállapításairól az MNV Zrt. Felügyelő Bizottságát, az ellenőrzött szervet, szükség esetén a minisztert és az Állami Számvevőszéket tájékoztatja,
e)43 az állami vagyonnal kapcsolatos polgári jogi jogviszonyokban – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – képviseli az államot,
f)44 ellenőrzi az értékesítési szerződésekben foglalt kötelezettségek teljesítését.
g)45 elektronikus árverési rendszert működtet, vezeti az árverezők elektronikus nyilvántartását és elektronikus árverési hirdetmény közzététele útján elektronikus árverési eljárást bonyolít le,
(3)46 Az állami vagyon feletti tulajdonosi joggyakorló köteles a Kormány rendeletében meghatározott adattartalommal és módon adatszolgáltatást nyújtani az MNV Zrt. részére.
18. §47 (1)48 Az MNV Zrt. az állam által alapított egyszemélyes részvénytársaság, amelynek részvénye forgalomképtelen. Alapító okiratának elfogadása és módosítása a miniszter hatáskörébe tartozik. Az MNV Zrt. nem alakulhat át, nem válhat szét, más társasággal nem egyesülhet. Megszűnéséről az Országgyűlés törvényben rendelkezhet.
(2)49 Az MNV Zrt. alapítására és működésére – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szabályait kell alkalmazni.
19. §50 (1)51 Az MNV Zrt.-ben az állam részvényesi jogait – az e törvényben meghatározott kivételekkel – a miniszter gyakorolja. Az MNV Zrt. működése során a közgyűlés jogai a részvényesi jogok gyakorlóját illetik meg.
(2)52 Az MNV Zrt. működésének ellenőrzését a Felügyelő Bizottság látja el. A Felügyelő Bizottságra a Ptk. 3:124.–3:127. §-ának rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
(3)53 A Kormány az állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek működéséről, az állami vagyon állományának alakulásáról, az állami vagyonnal való gazdálkodás folyamatairól évente, a tárgyévet követő év december 31. napjáig beszámol az Országgyűlésnek.
Igazgatóság54
20. §55 (1) Az MNV Zrt. ügyvezetését legfeljebb 7 tagból álló Igazgatóság látja el.
(4)56 A Ptk.-ban foglalt feladatokon kívül az Igazgatóság hatáskörébe tartozik
b)57 az állami vagyon elidegenítésével – ideértve a cserét is – kapcsolatos döntés, ha az ügyben érintett vagyon rendelkezésre álló értéke (könyvszakértő által elfogadott vagyonérték, értékbecslés) eléri vagy meghaladja a nettó 500 millió forintot,
d)58 döntés az állami tulajdonú gazdasági társaságok közgyűlésein, illetve taggyűlésein képviselendő álláspont kialakításáról, az állam egyszemélyes tulajdonában álló gazdasági társaságok esetében alapítói határozat kiadása, ha
da)59 a társaság állami tulajdonú részesedése az Nvtv. 2. melléklet I. pontja szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonban tartandó állami tulajdonban álló társasági részesedés, vagy
i)60 az Áht. 45. §-a figyelembevételével döntés gazdasági társaságok részére történő hitel, kölcsön, támogatás, pótbefizetés és tőkeemelés nyújtásáról,
p)61 a miniszter által gyakorolt alapvető munkáltatói jogok kivételével a vezérigazgató feletti munkáltatói jogok gyakorlása,
q)62 döntés állami tulajdonú társasági részesedések esetén az Nvtv. 8. § (7) bekezdése szerint a tulajdonosi jogok egészének vagy meghatározott részének gyakorlására vonatkozóan megbízási szerződés megkötéséről, valamint a megbízási szerződés szerinti megbízói előzetes engedélyek kiadásáról, amennyiben a gazdasági társaság saját tőkéjén belül az állami részesedés mértéke eléri vagy meghaladja a 200 millió forintot,
r)63 döntés ingatlan és ingóság ingyenes tulajdonba adásáról a 36. § szerinti esetekben.
(6)64 Az Igazgatóság tagját megillető jogokra és az őt terhelő kötelezettségekre a Ptk. szerinti társasági jogi jogviszonyra vonatkozó rendelkezések az irányadók azzal, hogy az ott nem szabályozott kérdésekben a Ptk.-nak a megbízási szerződésre vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(9)65 Az Igazgatóság tagjai feladataikat az ilyen tisztséget betöltő személyektől elvárható fokozott gondossággal és az állam érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek ellátni. Az Igazgatóság tagjai – a Ptk. közös károkozásra vonatkozó szabályai szerint – korlátlanul és egyetemlegesen felelnek az állammal és az MNV Zrt.-vel szemben a jogszabályok, az alapító okirat, illetve a részvényesi jogokat gyakorló miniszter által hozott határozatok, illetve kötelezettségeik felróható megszegésével okozott károkért.
Felügyelő Bizottság66
20/A. §67 (1) Az MNV Zrt. működésének, valamint az állami vagyonnal való gazdálkodásának ellenőrzését az öt tagból álló Felügyelő Bizottság végzi.
20/B. §68 (1) A Felügyelő Bizottság elnökének vagy tagjának – a kinevezését megelőzően az érintettnek – a miniszter részére hatósági bizonyítvánnyal igazolnia kell azt a tényt, hogy vele szemben a 20/F. § (1) bekezdés b) vagy c) pontjában meghatározott kizáró ok nem áll fenn.
20/C. §69 (1) A Felügyelő Bizottság a jogait és kötelezettségeit – az ügyrendjében foglaltaknak megfelelően – testületként gyakorolja.
20/D. §70 (1) A Felügyelő Bizottság üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvben rögzíteni kell a jelenlevők nevét, a tárgyalt napirendi pontokat, a hozott határozatokat, a tagok szavazatát, valamint a határozatokhoz fűzött esetleges nyilatkozatokat. A jegyzőkönyv vezetésére és tartalmára vonatkozó szabályokat akkor is alkalmazni kell, ha a tagok a Felügyelő Bizottság ülésén elektronikus hírközlő eszköz közvetítésével vesznek részt, illetve szavaznak.
(5)71 Ha a Felügyelő Bizottság megítélése szerint az Igazgatóság, a vezérigazgató, illetve az MNV Zrt. vezetésének tevékenysége jogszabályba, az alapító okiratba, a részvényesi joggyakorló miniszter határozataiba ütközik, vagy egyébként sérti az állam vagy az MNV Zrt. érdekeit, ezt köteles jelezni a részvényesi jogokat gyakorló miniszternek.
(6)72 A Felügyelő Bizottság tagjai feladataikat az ilyen tisztséget betöltő személyektől elvárható fokozott gondossággal, és az állam érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek ellátni. A tagok – a Ptk. közös károkozásra vonatkozó szabályai szerint – korlátlanul és egyetemlegesen felelnek az állammal és az MNV Zrt.-vel szemben az ellenőrzési kötelezettségük felróható megszegésével okozott károkért. Ha a kárt testületi határozat okozta, mentesül a felelősség alól az a tag, aki a döntésben nem vett részt, vagy a határozat ellen szavazott.
Az Igazgatóság és a Felügyelő Bizottság tagjaira vonatkozó közös szabályok, összeférhetetlenség73
20/E. §74 Az Igazgatóság és a Felügyelő Bizottság tagját az e tisztséghez tartozó tevékenysége körében munkáltatója, illetve az őt jelölő szerv nem utasíthatja.
20/F. §75 (1) Az Igazgatóság, illetőleg a Felügyelő Bizottság tagja nem lehet
a)76 országgyűlési, illetőleg önkormányzati képviselő, nemzetiségi szószóló, miniszter, polgármester, főpolgármester;
(5)77 Az Igazgatóság és a Felügyelő Bizottság tagja, valamint ezek közeli hozzátartozója és élettársa a tagsági jogviszony fennállása alatt nem szerezhet társasági részesedést, továbbá nem lehet vezető tisztségviselő, felügyelő bizottsági tag és könyvvizsgáló olyan gazdálkodó szervezetben, amely tagsági jogviszonyának fennállása alatt az államtól társasági részesedést szerzett.
Az MNV Zrt. munkaszervezete78
20/G. §79 (1) Az MNV Zrt. munkaszervezetét a hatályos jogszabályok, az MNV Zrt. alapító okirata, a részvényesi jogokat gyakorló miniszter határozatai, valamint az igazgatóság döntéseinek keretei között a vezérigazgató vezeti.
(2)80 Az MNV Zrt.-t törvényes képviselőként a vezérigazgató képviseli harmadik személyekkel szemben.
(3)81 A vezérigazgató felett az alapvető munkáltatói jogokat (munkaviszony létesítése és megszüntetése, javadalmazás megállapítása) a részvényesi jogokat gyakorló miniszter, az egyéb munkáltatói jogokat az Igazgatóság gyakorolja.
(4)82 Az MNV Zrt. munkavállalói felett a munkáltatói jogokat a vezérigazgató gyakorolja.
21. §83 (1) Az MNV Zrt. feladatait központi munkaszervezete és – a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott – területi szervezeti egységei útján látja el.
(2)84 Az MNV Zrt. alkalmazottaira a munka törvénykönyvéről szóló törvény (a továbbiakban: Mt.) előírásai irányadók.
22. §85 (1) Az MNV Zrt. rábízott állami vagyonnal való gazdálkodását el kell különíteni a saját vagyonával történő gazdálkodástól.
22/A. §86 (1) Az MNV Zrt. szervezetének működéséhez szükséges forrást a központi költségvetés biztosítja.
23. § (1)87 Az állami vagyonnal a tulajdonosi joggyakorló maga gazdálkodik, vagy szerződés – így különösen bérlet, haszonbérlet, megbízás – alapján hasznosításra átengedi, illetőleg vagyonkezelésbe, haszonélvezetbe adja.
(3)88 A tulajdonosi joggyakorló és a vagyonkezelő a vagyon hasznosítására csak olyan szerződést köthet, amely – az állami vagyon megőrzését, gyarapítását, pénzügyileg és gazdaságilag minél előnyösebb hasznosítását szem előtt tartva – az állam számára a várható bevétel, megtakarítás, vagy más előny alapján a lehető legkedvezőbb.
(4)89 Állami vagyon hasznosítását biztosító szerződés megkötésére kiírt pályázati eljárás eredményeként a szerződés a pályázati kiírástól, valamint a nyertes pályázattól eltérő tartalommal nem köthető meg.
24. § (1)90 Állami vagyon használatát biztosító – így különösen bérleti, haszonbérleti, megbízási – szerződés – a (2) bekezdésében foglalt kivételeken kívül – nyilvános, kivételesen, indokolt esetben zártkörű versenyeztetés útján köthető.
(2)91 Mellőzhető a versenyeztetés:
a)92 az Nvtv. 11. § (17) bekezdésében foglalt esetekben, továbbá
(5)93 Az (1)–(4) bekezdésben foglaltak irányadóak akkor is, ha központi költségvetési szerv vagy állami tulajdonú gazdasági társaság a használat, vagy a tulajdonosi joggyakorlóval kötött szerződés alapján őt megillető más jog gyakorlását – amennyiben erre a tulajdonosi joggyakorlóval kötött szerződése lehetőséget ad – bérleti vagy más visszterhes szerződés alapján harmadik személynek átengedi.
c)94 az adózás rendjéről szóló törvény szerinti, hatvan napnál régebben lejárt esedékességű köztartozással rendelkezik;
d)95 az alábbi bűncselekmények elkövetése miatt büntetett előéletű:
e)96 gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezető tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, illetve akinek tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 5. § (2) bekezdése alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta;
f)97 állami vagyon hasznosítására irányuló korábbi – három évnél nem régebben lezárult – eljárásban hamis adatot szolgáltatott, és ezért az eljárásból kizárták.
(2)98 Amennyiben a szerződés megkötését követően merül fel az (1) bekezdés szerinti kizáró ok, vagy a szerződő fél a 25/A. § (2) bekezdésében meghatározott igazolási kötelezettségének a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül – vagy ha e határidőn belül a rajta kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul – nem tesz eleget, az a tulajdonosi joggyakorló jogosult a szerződést azonnali hatállyal felmondani.
25/A. §99 (1)100 Az állami vagyon hasznosítására irányuló szerződés megkötését megelőzően a szerződő fél azt a tényt, hogy vele szemben nem áll fenn a 25. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott kizáró ok, hatósági bizonyítvánnyal igazolja a tulajdonosi joggyakorló részére. Ha a szerződő fél nem igazolja, hogy vele szemben nem áll fenn a 25. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott kizáró ok, vele az állami vagyon hasznosítására irányuló szerződés nem köthető.
(2)101 A szerződés érvényességének időtartama alatt a tulajdonosi joggyakorló a szerződő felet írásban, a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetésével felhívhatja annak igazolására, hogy vele szemben a 25. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott kizáró ok fenn áll-e. Ha a szerződő fél igazolja, hogy vele szemben nem áll fenn 25. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott kizáró ok, a tulajdonosi joggyakorló az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat részére megtéríti.
(3)102 A tulajdonosi joggyakorló
b)103 a (2) bekezdésben meghatározottak alapján megismert személyes adatokat a szerződés megszűnéséig
(4)104 Az (1) bekezdés szerinti igazolási kötelezettség nem vonatkozik azon jogi személyekre, amelyekre a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény hatálya nem terjed ki.
26. §105 (1)106 Az országos törzshálózati, valamint az e körbe nem tartozó vasúti pályát és tartozékait magába foglaló, állami tulajdonban álló pályahálózat ingatlanainak, ingóságainak az Nvtv. 3. § (1) bekezdés 10. pontjában meghatározott működtetése érdekében kötött szerződés alapján létrejövő jogviszonyokban e törvény és végrehajtási rendelete vagyonkezelési szerződésekre irányadó elszámolási és nyilvántartási szabályait kell alkalmazni.
27. § (1)107 Az állami vagyonra vonatkozóan a tulajdonosi joggyakorló kizárólag az Nvtv.-ben meghatározott személyekkel köthet vagyonkezelési szerződést.
(2)108 A vagyonkezelő köteles a vagyontárgy állagának megóvásáról, jó karbantartásáról, működtetéséről gondoskodni, jogszabályban és szerződésben előírt más kötelezettségét teljesíteni, valamint a vagyontárgyat jogszabályban vagy szerződésben meghatározott célnak megfelelően használni.
(2a)109 A vagyonkezelő – a központi költségvetési szervek és a kizárólag közfeladatot ellátó nem központi költségvetési szerv vagyonkezelők kivételével – köteles díjat fizetni, jogszabályban és szerződésben előírt más kötelezettségét teljesíteni, valamint a vagyontárgyat jogszabályban vagy szerződésben meghatározott célnak megfelelően használni. Amennyiben a vagyonkezelő ezen kötelezettségeinek nem tesz eleget, a tulajdonosi joggyakorló jogosult a szerződést azonnali hatállyal felmondani.
(2b)110 A központi költségvetési szervnek nem minősülő, közfeladatot is ellátó vagyonkezelőt a vagyonkezelési szerződés a vagyonkezelési díjfizetési kötelezettség alól mentesítheti.
(6)112 A vagyonkezelő a vagyonkezelt eszközökkel kapcsolatban köteles a tulajdonosi joggyakorlóval egyeztetett számviteli politikájában meghatározott módon értékcsökkenést elszámolni.
(7)113 A vagyonkezelő – a központi költségvetési szervek kivételével – a vagyonkezelt eszközök értékének megőrzéséről legalább a vagyonkezelt eszközök elszámolt értékcsökkenésének megfelelő mértékben köteles gondoskodni (visszapótlási kötelezettség).
(8)114 Az alapfeladatként vagy főtevékenységként közfeladatot ellátó vagyonkezelő a visszapótlási kötelezettség teljesítése alól e törvény erejénél fogva mentesül azzal, hogy a tulajdonosi joggyakorló és az alapfeladatként vagy főtevékenységként közfeladatot ellátó vagyonkezelő a vagyonkezelési szerződésben ettől eltérően is megállapodhat.
(9)115 A visszapótlási kötelezettség módját és mértékét vagy a visszapótlási kötelezettség alóli (8) bekezdés szerinti mentesülés tényét a vagyonkezelési szerződésben kell rögzíteni.
(10)116 Amennyiben a vagyonkezelői jog törvényi kijelölés útján, vagyonkezelési szerződés megkötése nélkül jön létre, úgy a vagyonkezelőre nézve a tulajdonosi joggyakorló mindenkor hatályos tulajdonosi ellenőrzési szabályzata külön elfogadás nélkül is kötelező. A vagyonkezelő köteles a vagyonkezelésébe került állami vagyont – a törvényi kijelölés alapján történő vagyonkezelésbe adás jogcímén – nyilvántartásba venni, és arról e törvény végrehajtási rendelete szerint adatot szolgáltatni a tulajdonosi joggyakorló részére.
27/A. §117 (1) Amennyiben a Kormány valamely központi költségvetési szerv állami feladatainak 100%-os állami tulajdonú gazdasági társaság (a továbbiakban e paragrafus alkalmazásában: gazdasági társaság) általi átvételéről kormányrendelettel dönt akként, hogy a gazdasági társaság jogutódja a központi költségvetési szervnek az általa ellátott közfeladat és a közfeladat ellátásához kapcsolódó vagyon – ideértve a vagyoni jogokat és kötelezettségeket is – vonatkozásában, úgy a vagyonnal kapcsolatos vagyonkezelői jogviszonyra vonatkozóan a (2)–(4) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(5) A (3) bekezdés szerinti leltárban szereplő, de a kontroll-leltár szerint részére ténylegesen át nem adott vagyontárgyakról, illetve azok hiányáról a jogutód gazdasági társaság tájékoztatja a jogelőd központi költségvetési szervet, valamint a jogelőd központi költségvetési szerv irányító (felügyeleti) szervét és a vagyon feletti tulajdonosi jogokat gyakorló szervet. A hiánynak megfelelően a jogelőd központi költségvetési szerv irányító (felügyeleti) szerve – az államháztartási számvitelről szóló kormányrendelet figyelembevételével – köteles korrigálni a jogelőd költségvetési szerv analitikus és főkönyvi elszámolásait és az éves költségvetési beszámolóját, annak jóváhagyását megelőzően.
28. § (1)118 A központi költségvetési szerv a működéséhez szükséges – a az Nvtv. 11. § (6) bekezdésében foglalt vagyontárgyakon kívüli – állami vagyon összetételét és mértékét az állami vagyon használatát biztosító szerződés megkötése előtt, illetve folyamatosan közli az MNV Zrt.-vel, amely az igényeket az állam teherbíró képességéhez igazodva, a társadalmi szükségletek, a célszerűség és a gazdaságosság szempontjai figyelembevételével elégíti ki.
(5)122 Amennyiben ajándékozás, végrendeleti örökösnevezés, illetve tulajdonjog átruházására irányuló más hasonló jogügylet kedvezményezettjeként valamely központi költségvetési szervet jelölnek meg, az elfogadott vagyon állami tulajdonba kerül azzal, hogy az MNV Zrt. az adott költségvetési szervvel köt rá – az Nvtv. 11. § (6) bekezdésében meghatározott vagyontárgyak kivételével – nem visszterhes vagyonkezelési szerződést, vagy – ha a hagyaték tárgya gazdasági társaságban fennálló társasági részesedés – az Nvtv. 8. § (7) bekezdése szerinti megbízási szerződést. Ha a későbbiekben az ilyen vagyontárgy értékesítésére kerül sor, annak bevétele a kedvezményezett központi költségvetési szervet illeti meg.
29. § (1)123 Az állam – a törvényes képviseletét ellátó szerv útján – csak olyan gazdálkodó szervezetben vehet részt, illetve olyan gazdálkodó szervezetet alapíthat, amelyben felelőssége nem haladja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét.
(3)125 Gazdálkodó szervezet alapítására, illetve abban részesedés szerzésére és a tulajdonosi (tagsági, részvényesi, alapítói) jogok gyakorlására – ha törvény vagy a 3. § (2a) bekezdése szerinti miniszteri rendelet eltérően nem rendelkezik – az állam nevében az MNV Zrt. jogosult. Gazdálkodó szervezet alapítása során történő eljárásra, valamint társasági részesedés állam nevében történő megszerzésére az MNV Zrt. más személynek, szervezetnek meghatalmazást adhat.
(4)127 A gazdálkodó szervezet cégbejegyzése során az eljáró cégbíróság vizsgálni köteles, hogy a kérelmező jogosult-e az állam képviseletére.
(5)128 Központi költségvetési szerv vagy más személy állami tulajdonú gazdálkodó szervezetben az állam nevében tulajdonosi (tagsági, részvényesi stb.) jogokat törvény vagy a 3. § (2a) bekezdése szerinti miniszteri rendelet vagy az MNV Zrt.-vel kötött szerződés alapján gyakorolhat.
30. § (1)130 Az állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek a tulajdonosi joggyakorlásuk alá tartozó gazdasági társaságoknál és más gazdálkodó szervezeteknél kötelesek érvényesíteni a cégvezetés felelősségét, valamint a közérdek érvényesülését biztosító vagyongazdálkodást.
(2)131 Az állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezet közérdekből, kivételesen indokolt esetben a lakosság alapvető közszolgáltatásokkal való ellátása érdekében olyan – követelésvásárlással összefüggő – jogügyletet is köthet, amelyben a jogügylet ellenértékének meghatározásakor a lakosság ellátásbiztonsághoz fűződő érdekét is figyelembe veszi.
(3)–(4)132
(5)133 A többségi állami tulajdonú gazdálkodó szervezet és tagja (részvényese) között létrejövő szerződést a szerződés aláírásától számított harminc napon belül a cégbíróságon a cégiratok közé letétbe kell helyezni. Ezt a rendelkezést nem kell alkalmazni, ha a társaság és a tag (részvényes) a társaság tevékenységi körébe tartozó, a létesítő okirat által meghatározott szokásos nagyságrendű szerződést köt, továbbá ha az banktitok sérelmével járna.
31. §136
32. §137
33. § (1)138 Állami vagyon tulajdonjogának átruházására, ideértve a vagyon gazdasági társaság részére nem pénzbeli szolgáltatásként történő nyújtását is – ha törvény eltérően nem rendelkezik – kizárólag az a tulajdonosi joggyakorló jogosult. Az értékesítés lebonyolítására az a tulajdonosi joggyakorló – a közbeszerzésekről szóló jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – harmadik személynek megbízást adhat.
(2)139 Központi költségvetési szerv vagyonkezelő a működéséhez már nem szükséges, az Nvtv. 11. § (6) bekezdése szerinti immateriális jószágokat, tárgyi eszközöket, készleteket – amennyiben azok egyedi, könyv szerinti bruttó értéke az éves költségvetési törvényben meghatározott értékhatárt nem haladja meg – kizárólag a tulajdonosi joggyakorlóval kötött megbízási szerződés alapján, az állam nevében és javára értékesítheti a 34–35. § alkalmazásával. Az értékesítésből származó bevétel a vagyonkezelő központi költségvetési szervet illeti meg.
b)140 nyilvános árverésen, ideértve az elektronikus árverést is [a továbbiakban az a) és b) pont együtt: versenyeztetés],
(4)141 Törvény eltérő rendelkezése hiányában az e törvény hatálya alá tartozó állami ingatlan értékesítésére – kivéve a 35. § (2) bekezdés szerinti versenyeztetés mellőzésével történő értékesítést – kizárólag az MNV Zrt. által működtetett elektronikus árverési rendszer útján kerülhet sor. Az MNV Zrt. az Nvtv. 7/A. § (1) bekezdése szerinti tulajdonosi joggyakorlók részére az elektronikus árverésen történő értékesítést ingyenesen bonyolítja le.
a)142 az állam tulajdonában lévő társasági részesedés vagy ingatlan cseréje esetén,
g)143 jogszabályon alapuló elővásárlási jog jogosultjának történő értékesítés esetén,
i) kis értékű – az éves költségvetési törvényben meghatározott egyedi bruttó forgalmi értéket144 el nem érő – vagyontárgy értékesítése esetén,
l)145 minősített adatot, illetőleg az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő értékesítés esetén,
n)146 ha társadalom-, fejlesztéspolitikai vagy egyéb szempontok szerinti közérdekű cél érdekében az adott ügylet megvalósítása kiemelten indokolt, és a Kormány erre figyelemmel nyilvános határozatban döntött a versenyeztetés mellőzéséről,
o)147 az országos közút melletti pihenő- és várakozóhelyeken 2011. december 31-ig megépült felépítményekre vonatkozó osztott tulajdon létesítése és földhasználati jog alapítása során lefolytatott értékesítési eljárás során,
p)148 zálogtárgy tulajdonjogának zálogjogosult által történő megszerzése esetén.
(2a)149 Az állam tulajdonában álló pénzügyi eszköznek pénzügyi eszközre történő cseréje esetén a az Nvtv. 13. § (1) bekezdése szerinti versenyeztetési kötelezettségre vonatkozó rendelkezést nem kell alkalmazni.
(8)150 Az MNV Zrt. által működtetett elektronikus árverési rendszerbe árverezőként történő belépésre az árverezők elektronikus nyilvántartásába bejegyzett felhasználó jogosult regisztrált és aktivált felhasználói nevének, valamint jelszavának megadásával.
(9)151 Az árverezők elektronikus nyilvántartásába bármely természetes személy vagy olyan jogi személy kérheti a felvételét, aki megfelel a az Nvtv. 3. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti feltételeknek, ha az elektronikus árverési rendszer árverezőként történő használatának feltételeit rögzítő felhasználási szabályzatban foglaltakat elfogadta.
c)152 helyi önkormányzat javára törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban foglalt feladatai elősegítése érdekében,
d)153
e)154 külön törvény155 szerinti közhasznú szervezet javára, az általa átvállalt állami vagy önkormányzati közfeladat ellátásának elősegítése érdekében, valamint a Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti Akadémia javára törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban foglalt feladatai elősegítése vagy az általa átvállalt állami közfeladat ellátásának elősegítése érdekében,
g)156 egyház, egyházi jogi személy hitéleti feladatai elősegítése vagy az általa végzett állami – így különösen oktatási, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális – feladatok ellátásának elősegítése érdekében.
(3)157 A (2) bekezdés szerinti ingyenes átruházásról – a (6)–(8) bekezdésben foglalt kivétellel – a Kormány nyilvános határozattal dönt.
(4)158 A (2) bekezdés c), e) és g) pontja, valamint a (7) bekezdés alapján ingyenesen átruházható vagyontárgyak összesített értéke évente nem haladhatja meg az adott évi költségvetési törvényben meghatározott keretösszeget.159
(6)160 Az MNV Zrt. Igazgatósága jogosult dönteni a (2) bekezdés c), e) és g) pontjában meghatározott személyek, szervezetek javára az ott meghatározott célokra évente kedvezményezettenként 10 millió forint nyilvántartási értéket meg nem haladó értékű ingóságok ingyenes tulajdonba adásáról. Az MNV Zrt. Igazgatósága köteles az ingyenes tulajdonba adásáról szóló döntését az MNV Zrt. honlapján nyilvánosságra hozni.
(7)161 Az MNV Zrt. Igazgatósága jogosult dönteni helyi önkormányzat javára, a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott célokra, legfeljebb bruttó 1 millió forint forgalmi értékű ingatlan ingyenes tulajdonba adásáról. Az MNV Zrt. Igazgatósága köteles az ingyenes tulajdonba adásról szóló döntését az MNV Zrt. honlapján nyilvánosságra hozni.
(8)162 Az Nvtv. 13. § (3) bekezdése szerinti, az állami feladat ellátásához nem szükséges és leselejtezett tárgyi eszközt az MNV Zrt. a legalább két éve folyamatosan, igazoltan közhasznú, karitatív tevékenységet folytató civil szervezet kezdeményezésére ingyenesen a civil szervezet tulajdonába adhatja. Az MNV Zrt. Igazgatósága köteles az ingyenes tulajdonba adásról szóló döntését az MNV Zrt. honlapján nyilvánosságra hozni.
36/A. §163 A 36. § (2) és (5)–(8) bekezdése szerinti vagyonátadás kizárólag olyan kedvezményezett részére történhet, amely
37. § (1)164 Az állami tulajdonban lévő védett természeti területek és értékek, műemlékingatlanok, műkincsek, valamint történeti (régészeti) emlékek és földterületek tulajdonjogának bármely jogcímen történő átruházására csak e védett vagyonra vonatkozó külön törvényben meghatározott esetekben és módon kerülhet sor.
38. § (1)166 Állami vállalat átalakulása vagy állami vállalat többségi részvételével létrejött gazdasági társaságok – beleértve az állami vállalat által az átalakulást megelőzően vagy annak jogutódja által az átalakulást követően alapított társaságokat is – társasági részesedéseinek értékesítése során a munkavállalók kedvezményesen szerezhetik meg az állami tulajdont, ha az értékesítéssel érintett gazdasági társaság 100%-os vagy többségi állami tulajdonban áll.
40. §167 A 38. és 39. §-ban meghatározott kedvezményes értékesítési technikák alkalmazásával benyújtott pályázatok kizárólag akkor kerülhetnek elbírálásra, ha az MNV Zrt. által megállapított pályázati kiírás szerint a teljes ellenérték egy összegben történő kifizetésére irányuló, és a pályázati feltételeknek is megfelelő érvényes ajánlat nem érkezett. Nyilvános árverés – ideértve az elektronikus árverést is – útján történő értékesítés esetén a 38. és 39. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni, amennyiben a nyertes árverező az árverési hirdetményben meghatározottak szerint a vételár teljes összegét egy összegben megfizeti.
(5)168 A munkavállalók érdekvédelmével kapcsolatos, jelen törvényben előírt kötelezettségen túl további – így különösen az Mt.-ben a munkáltatóra vonatkozóan meghatározott – tájékoztatási, véleményeztetési és konzultációs kötelezettség nem az MNV Zrt.-t terheli.
45. § (1)170
48. §171
d)172 a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény (a továbbiakban: Aptv.) 3. §-ának (6) és (7) bekezdésében, 6. §-ának (2) bekezdésében az „a kincstári vagyon kezeléséért felelős szerv” szövegrész helyébe az „az MNV Zrt.” szöveg, 6. §-ának (2) bekezdésében a „kincstári vagyonába” szövegrész helyébe a „tulajdonába” szöveg,
58. §174
59. §175
(4)177 Az ÁPV Zrt. saját vagyona – az MNV Zrt. működéséhez szükséges tárgyi eszközök (műszaki berendezés, gép, felszerelés stb.) kivételével – a társaság megszűnésével az államra száll. Az MNV Zrt. működéséhez szükséges tárgyi eszközök az MNV Zrt. saját vagyonába kerülnek.
61. § (1)178 A Kincstári Vagyoni Igazgatóság (a továbbiakban: KVI) 2007. december 31-ei hatállyal megszűnik, jogai és kötelezettségei ezen időponttól – a 66. § (1) bekezdésében megjelölt feladat kivételével – az MNV Zrt.-re szállnak. A KVI 66. § (1) bekezdésben foglalt feladata a kincstárra száll. A jogok és kötelezettségek átszállása nem minősül a KVI által kötött szerződések módosításának.
62. §182
63. §183
64. §184
65. § (1)185 Ahol az ingatlan-nyilvántartás az ÁPV Zrt.-t, a KVI-t mint tulajdonosi joggyakorlót, illetve vagyonkezelőt tünteti fel, ezen az MNV Zrt.-t kell érteni.
(2)186 Ha az ingatlan-nyilvántartási változásbejegyzési kérelem az állam tulajdonjogát nem érinti, az ingatlanügyi hatóság a kérelem elintézése során, azzal egyidejűleg az (1) bekezdés szerinti változást is átvezeti az ingatlan-nyilvántartásban. Más változás hiányában az ingatlanügyi hatóság az MNV Zrt., illetve a szerződéses vagyonkezelő legkésőbb 2009. december 31. napjáig előterjesztett kérelmére gondoskodik az (1) bekezdés szerinti változás átvezetéséről.
66. §187 (1)188 Más személy tulajdonában lévő ingatlanon az állam javára fennálló jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom érvényesítésével, törlésével, az azzal való rendelkezéssel kapcsolatos jognyilatkozat megtételére – az (1a) bekezdésben foglalt kivétellel és ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az állam nevében a kincstár jogosult.
(1a)189 Más személy tulajdonában lévő ingatlanon a lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatban az állam javára fennálló jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom érvényesítésével, törlésével, az azzal való rendelkezéssel kapcsolatos jognyilatkozat megtételére az állam nevében a lakáscélú állami támogatások ügyében eljáró szerv jogosult.
(2)190 Az államot megillető elővásárlási vagy vételi jog gyakorlására – ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az MNV Zrt. jogosult.
69. § (1)–(2)191
69/A. §193 (1)194 Az állami vállalatok átalakulásakor a jogutód gazdasági társaság tulajdonába kerülő, vagy a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 26. § (1) bekezdésében meghatározott vagyonkezelő nyilvántartásában szereplő vagyonelemek jogi helyzetének rendezése érdekében az MNV Zrt. jogosult az állami vállalat átalakulásával létrejött gazdasági társasággal vagy a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 26. § (1) bekezdésében meghatározott gazdasági társasággal (e § alkalmazásában együttesen vagy külön-külön: gazdasági társaság) ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas szerződésben megállapítani azon vagyonelemek körét, amelyek átalakulás, illetve tulajdonjog rendezés jogcímen a gazdasági társaság tulajdonába, illetve az állam tulajdonába kerülnek, tekintet nélkül arra, hogy a szerződés megkötésének időpontjában az érintett ingatlan az ingatlan-nyilvántartás vagy a gazdasági társaság nyilvántartása szerint állami tulajdonban vagy a gazdasági társaság tulajdonában van, és nincs az ingatlan-nyilvántartás szerint harmadik személy tulajdonában, feltéve, hogy a gazdasági társaság a szerződéskötéskor legalább többségi állami tulajdonban van.
(2)195 Az (1) bekezdés szerinti szerződés megkötése és tartalma tekintetében a felek az állami vagyonra vonatkozó jogszabályokban foglaltaktól eltérhetnek.
(4)196 Az MNV Zrt. és a gazdasági társaság az (1) bekezdés szerinti szerződésben rendelkeznek az elszámolásról. Az elszámolás történhet olyan módon, hogy a gazdasági társaság az állami tulajdonba kerülő eszközöket a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 36. § (2) bekezdés e) pontja alapján a tőketartalék terhére, a gazdasági társaság tulajdonába kerülő vagyonelemeket pedig az Sztv. 36. § (1) bekezdés f) pontja szerint a tőketartalék javára számolja el. Ebben az esetben az MNV Zrt.-nél az eszközök nyilvántartásba történő kivezetése vagy bevezetése a nemzeti vagyon változásaként is elszámolható. Az elszámolás során az eszközöket, vagyonelemeket nyilvántartási értéken kell figyelembe venni.
(5)197 a tulajdonosi joggyakorló – annak érdekében, hogy a jogügylet számviteli elszámolása a gazdasági társaság vagyonában ne eredményezzen vagyonvesztést – jogosult a gazdasági társaság visszapótlási kötelezettségét elengedni, a visszapótlási kötelezettségből származó követelést a gazdasági társaság javára nem pénzbeli hozzájárulásként rendelkezésre bocsátani vagy az elszámolásról egyéb módon rendelkezni. A jogügylet és az annak végrehajtására irányuló eljárások (így különösen az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés, telekalakítás, más célú hasznosítási eljárás) adó-, illeték-, díj-, valamint járulékmentesek és nem minősülnek az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény alapján termékértékesítésnek, illetve szolgáltatásnyújtásnak, a megállapodás esetleges egyéb költségei az MNV Zrt.-vel szerződő gazdasági társaságot terhelik.
69/B. §198 (1) A Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap által az állam tulajdonába térítésmentesen átadott eszközök felett a tulajdonosi jogokat az MNV Zrt. gyakorolja.
(3)199 Az átadott vagy – a vagyongazdálkodási tevékenység eredményeként bármely típusú tranzakcióval – az azok helyébe lépő eszközök MNV Zrt. általi értékesítéséből, hasznosításából származó bevétel felhasználásának célja az államadósság csökkentése vagy a Kormány határozata alapján az állami vagy önkormányzati vagyon gyarapítása.
(4)200 Az államadósság csökkentésére való felhasználás esetén a (3) bekezdés szerinti bevételt képező pénzeszközök költségvetési bevételként nem számolhatók el, azok az államháztartásról szóló törvény szerinti finanszírozási bevételnek minősülnek.
(5)201 Az MNV Zrt. az államadósság csökkentésére felhasználandó (3) bekezdés szerinti bevételek összegéről, azok beérkezését követő hónap 15. napjáig írásos tájékoztatást küld az Államadósság Kezelő Központ Zrt. részére, amely az értékesítési, hozam- vagy más hasznosítási bevétellel egyező összegű államadósság-csökkentési műveletet hajt végre.
69/C. §202 (1) Az MNV Zrt. rábízott vagyonába tartozó, az MNV Zrt. működéséhez szükséges számviteli törvény szerinti immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek 2015. december 31-i nyilvántartási értéken e törvény erejénél fogva 2016. január 1-jén ingyenesen az MNV Zrt. tulajdonába kerülnek. Az MNV Zrt. gondoskodik a vagyonmozgás nyilvántartásokon történő átvezetéséről.
70. § (1)203 E törvény alkalmazásában közeli hozzátartozónak a Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 1. pontjában meghatározott személyek minősülnek.
(2)204 E törvény alkalmazásában gazdálkodó szervezet a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet.
a)205 az állami vagyon és az ahhoz kapcsolódó bevételek és kiadások, az állami vagyonon végzett értéknövelő beruházások nyilvántartásának, valamint a vagyonnal való elszámolásnak a szabályait, az állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek könyvvezetésének és beszámoló készítésének sajátosságait,206
b) az állami vagyonról vezetett nyilvántartás, és az állami vagyont használó személyek ezzel összefüggő adatszolgáltatási kötelezettségének szabályait,207
c) a vagyonkezelésre és a vagyonkezelési szerződésre, valamint az állami vagyon hasznosítására vonatkozó más szerződésekre vonatkozó részletes szabályokat,208
d) a 17. § d) pontja szerinti tulajdonosi ellenőrzés részletes szabályait,209
e) az állami vagyon értékesítésére vonatkozó szabályokat,210
f)211 az állami vagyon feletti tulajdonosi joggyakorló által az MNV Zrt. részére küldendő adatszolgáltatás tartalmát, módját és határidejét.
g)212 a 34. § (2) bekezdés b) pontja szerinti elektronikus árverés szabályait, ezen belül az elektronikus árverési rendszer működtetésének, az árverezők elektronikus nyilvántartása vezetésének, az elektronikus árverés lebonyolításának részletes szabályait, az árverezők elektronikus nyilvántartásában szereplő, az érintett hozzájárulása alapján kezelt személyes adatok körét, az elektronikus árverési rendszer szakmai és informatikai követelményeit, az informatikai rendszer működtetése ellenőrzésének felelősét, a működtetés biztonságosságával, átláthatóságával és ellenőrizhetőségével összefüggő követelményeket, az informatikai rendszer jogszabályi és működésbiztonsági tanúsításának szabályait, az elektronikus árverési rendszerhez felhasználóként (vevőként) történő csatlakozás feltételeit, a rendszer használóira vonatkozó szabályzatok kötelező tartalmát,
h) a költségvetési szervek egyes típusai állami vagyonnal való gazdálkodásának speciális szabályait.213
(2)214 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) az állam tulajdonában lévő vizek medrének használatáért fizetendő használati díj megállapításának elveit, módszereit és mértékét,215
b)216 a 3. § (2a) bekezdése szerinti tulajdonosi joggyakorló személyét, a tulajdonosi joggyakorlással érintett vagyoni kört, a tulajdonosi joggyakorló jogainak és kötelezettségének körét, a joggyakorlás szabályait, időtartamát.217
Melléklet a 2007. évi CVI. törvényhez220
20 A 3. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: XCIV. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított, a 2016: CXLIII. törvény 47. §-a, a 2017: CXCIX. törvény 27. § a) pontja, a 2018: V. törvény 22. §-a, a 2019: CXIV. törvény 34. §-a szerint módosított szöveg.
22 A 3. § (2) bekezdés c) pontját a 2016: CIV. törvény 76. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2019: CV. törvény 30. §-a iktatta be.
23 A 3. § (2) bekezdés d) pontját a 2016: CIV. törvény 76. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
24 A 3. § (2a) bekezdését a 2014: XXXV. törvény 61. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CXCIX. törvény 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 3. § (2b) bekezdését a 2015: CIX. törvény 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CXCIX. törvény 28. § a) pontja.
26 A 3. § (3) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 3. § (3a) bekezdését a 2017: CXCIX. törvény 15. § (3) bekezdése iktatta be.
28 A 3. § (3b) bekezdését a 2017: CXCIX. törvény 15. § (3) bekezdése iktatta be.
29 A 3. § (3c) bekezdését a 2018: CXXVIII. törvény 11. §-a iktatta be.
30 A 3. § (4) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 64. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
31 A 3. § (5) bekezdését a 2013: CCXXXVI. törvény 71. §-a iktatta be, szövege a 2015: XCIV. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 3. § (6) bekezdését a 2019: CXIV. törvény 25. §-a iktatta be.
33 A 4. §-t a 2011: CXCVI. törvény 31. § g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LXXXIV. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be.
34 Az 5/A. §-t a 2013: CXIV. törvény 9. §-a iktatta be.
35 Az 5/B. §-t a 2017: LXXII. törvény 51. §-a iktatta be.
36 Az 5/B. § (2) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 27. § d) pontja szerint módosított szöveg.
37 Az 5/C. §-t a 2019: CXIV. törvény 26. §-a iktatta be.
38 A II. Fejezetet (6–16. §-t) a 2010: LII. törvény 35. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
39 A 17. § a 2010: LII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
40 A 17. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CLIII. törvény 56. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 17. § (1) bekezdés b) pontja a 2014: XXXV. törvény 63. § d) pontja, a 2017: CXCIX. törvény 27. § e) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 17. § (1) bekezdés d) pontja a 2019: CXIV. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
43 A 17. § (1) bekezdés e) pontja a 2014: XXXV. törvény 63. § e) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 17. § (1) bekezdés f) pontja a 2010: CLIII. törvény 56. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 17. § (1) bekezdés g) pontja a 2015: XCIV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
46 A 17. § (3) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be.
47 A 18. § a 2010: LII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
48 A 18. § (1) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § a) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 18. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 36. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 19. § a 2010: LII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
51 A 19. § (1) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § a) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 19. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 36. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 19. § (3) bekezdése a 2015: XCIV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
54 A 20. §-t megelőző alcímet a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
55 A 20. § a 2010: LII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
56 A 20. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCLII. törvény 36. § (4) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 20. § (4) bekezdés b) pontja a 2010: CLIII. törvény 56. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
58 A 20. § (4) bekezdés d) pontja a 2013: CCLII. törvény 36. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 20. § (4) bekezdés d) pont da) alpontja a 2017: CXCIX. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 20. § (4) bekezdés i) pontja a 2017: CXCIX. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 20. § (4) bekezdés p) pontja a 2012: LXXXIV. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
62 A 20. § (4) bekezdés q) pontját a 2013: CCXXXVI. törvény 72. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCIX. törvény 16. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 20. § (4) bekezdés r) pontját a 2019: CXIV. törvény 28. §-a iktatta be.
64 A 20. § (6) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 36. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A 20. § (9) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § f) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 20/A. §-t megelőző alcímet a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
67 A 20/A. §-t a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
68 A 20/B. §-t a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
69 A 20/C. §-t a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
70 A 20/D. §-t a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
71 A 20/D. § (5) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § a) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 20/D. § (6) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § f) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 20/E. §-t megelőző alcímet a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
74 A 20/E. §-t a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
75 A 20/F. §-t a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
76 A 20/F. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: XXXVI. törvény 158. § (21) bekezdése szerint módosított szöveg.
77 A 20/F. § (5) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § g) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 20/G. §-t megelőző alcímet a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
79 A 20/G. §-t a 2010: LII. törvény 3. §-a iktatta be.
80 A 20/G. § (2) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 22. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 20/G. § (3) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 22. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 20/G. § (4) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 22. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 21. § a 2010: LII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
84 A 21. § (2) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 64. § a) pontja és a 90. § (4) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 22. § a 2018: CXXVIII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
86 A 22/A. §-t a 2018: CXXVIII. törvény 13. §-a iktatta be.
87 A 23. § (1) bekezdése a 2013: CXIV. törvény 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 23. § (3) bekezdése a 2013: CXIV. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 23. § (4) bekezdését a 2013: CXIV. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be.
90 A 24. § (1) bekezdése a 2013: CCXXXVI. törvény 73. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 24. § (2) bekezdése a 2013: CCXXXVI. törvény 73. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 24. § (2) bekezdés a) pontja a 2017: CXCIX. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 24. § (5) bekezdése a 2013: CXIV. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg.
94 A 25. § (1) bekezdés c) pontja a 2017: CLIX. törvény 135. §-a szerint módosított szöveg.
95 A 25. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 301. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 25. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 301. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 25. § (1) bekezdés f) pontját a 2012: CCXXIII. törvény 301. § (2) bekezdése iktatta be.
98 A 25. § (2) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 115. § (8) bekezdésével megállapított, a 2013: CXIV. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg.
99 A 25/A. §-t a 2009: CXLIX. törvény 115. § (9) bekezdése iktatta be.
100 A 25/A. § (1) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 27. § g) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 25/A. § (2) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 27. § g) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 25/A. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCIX. törvény 27. § g) pontjával megállapított szöveg.
103 A 25/A. § (3) bekezdés b) pontja a 2017: CXCIX. törvény 27. § h) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 25/A. § (4) bekezdését a 2015: XCIV. törvény 4. §-a iktatta be.
105 A 26. §-t a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CCXXV. törvény 41. §-a iktatta be.
106 A 26. § (1) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 27. § (1) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 25. § (4) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCIX. törvény 27. § i) pontja szerint módosított szöveg.
108 A 27. § (2) bekezdése a 2013: CCXXXVI. törvény 74. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 27. § (2a) bekezdését a 2013: CCXXXVI. törvény 74. § (1) bekezdése iktatta be.
110 A 27. § (2b) bekezdését a 2013: CCXXXVI. törvény 74. § (1) bekezdése iktatta be.
111 A 27. § (4) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 31. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
112 A 27. § (6) bekezdését a 2013: CXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be.
113 A 27. § (7) bekezdését a 2013: CXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXXXVI. törvény 74. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
114 A 27. § (8) bekezdését a 2013: CXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CXCIX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
115 A 27. § (9) bekezdését a 2013: CXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXXXVI. törvény 74. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 27. § (10) bekezdését a 2019: CXIV. törvény 29. §-a iktatta be.
117 A 27/A. §-t a 2019: CXIV. törvény 30. §-a iktatta be.
118 A 28. § (1) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 25. § (5) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCIX. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
119 A 28. § (2) bekezdését a 2009: LXXVII. törvény 203. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
120 A 28. § (3) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 31. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
121 A 28. § (4) bekezdését a 2017: CXCIX. törvény 28. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
122 A 28. § (5) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
123 A 29. § (1) bekezdése a 2009: LV. törvény 1. §-ával megállapított, a 2014: XXXV. törvény 63. § h) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 29. § (2) bekezdését a 2009: LV. törvény 3. §-a hatályon kívül helyezte.
125 A 29. § (3) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
126 A 29. § (3a) bekezdését a 2015: CIX. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CXCIX. törvény 28. § c) pontja.
127 A 29. § (4) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § j) pontja szerint módosított szöveg.
128 A 29. § (5) bekezdése a 2010: LII. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított, a 2014: XXXV. törvény 63. § k) pontja szerint módosított szöveg.
129 A 29. § (6) bekezdését a 2014: XXXV. törvény 64. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
130 A 30. § (1) bekezdése a 2010: CLIII. törvény 56. § (4) bekezdésével megállapított, a 2014: XXXV. törvény 63. § h) pontja szerint módosított szöveg.
131 A 30. § (2) bekezdését a 2009: CXXII. törvény 8. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLXXIX. törvény 1. §-a iktatta be.
132 A 30. § (3)–(4) bekezdését a 2009: CXXII. törvény 8. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
133 A 30. § (5) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 25. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 30. § (6) bekezdését a 2009: CXXII. törvény 8. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
135 A 30. § (7) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
136 A 31. §-t a 2007: CLII. törvény 25. §-ának r) pontja hatályon kívül helyezte.
137 A 32. §-t és az azt megelőző alcímet a 2010: LII. törvény 35. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
138 A 33. § (1) bekezdése a 2013: CXIV. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg.
139 A 33. § (2) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
140 A 34. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: XCIV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
141 A 34. § (4) bekezdését a 2017: CXCIX. törvény 21. §-a iktatta be.
142 A 35. § (2) bekezdés a) pontja a 2014: XXXV. törvény 63. § l) pontja szerint módosított szöveg.
143 A 35. § (2) bekezdés g) pontja a 2017: CXCIX. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
144 Az egyedi bruttó forgalmi érték a 2007: CLXIX. törvény 7. § (6) bekezdése alapján 25,0 millió forint; a 2008: CII. törvény 6. § (5) bekezdése alapján 25,0 millió forint; a 2009: CXXX. törvény 8. § (5) bekezdése alapján 2010. évben 25,0 millió forint; a 2010: CLXIX. törvény 6. § (3) bekezdés c) pontja alapján 2011. évben 25,0 millió forint; a 2011: CLXXXVIII. törvény 5. § (3) bekezdés c) pontja alapján 2012. évben 25,0 millió forint; a 2012: CCIV. törvény 6. § (3) bekezdés c) pontja alapján 2013. évben 25,0 millió forint.
145 A 35. § (2) bekezdés l) pontja a 2009: CLV. törvény 42. § (42) bekezdése szerint módosított szöveg.
146 A 35. § (2) bekezdés n) pontját a 2010: LII. törvény 7. §-a iktatta be.
147 A 35. § (2) bekezdés o) pontját a 2017: CXCIX. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
148 A 35. § (2) bekezdés p) pontját a 2017: CXCIX. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
149 A 35. § (2a) bekezdését a 2012: CLVIII. törvény 3. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CXCIX. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
150 A 35. § (8) bekezdését a 2015: XCIV. törvény 6. §-a iktatta be.
151 A 35. § (9) bekezdését a 2015: XCIV. törvény 6. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCIX. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
152 A 36. § (2) bekezdés c) pontja a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
153 A 36. § (2) bekezdés d) pontját a 2017: CXCIX. törvény 28. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
154 A 36. § (2) bekezdés e) pontja a 2011: CIX. törvény 34. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 207. §-a szerint módosított szöveg.
155 Lásd a 2011. évi CLXXV. törvényt.
156 A 36. § (2) bekezdés g) pontját a 2017: XXXI. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCIX. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
157 A 36. § (3) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
158 A 36. § (4) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
159 Az ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2008. évi összesített értéke a 2007: CLXIX. törvény 7. § (8) bekezdése alapján 15 000,0 millió forint lehet; a 2008: CII. törvény 6. § (7) bekezdése alapján az ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2009. évi összesített bruttó forgalmi értéke 5000,0 millió forint lehet; a 2009: CXXX. törvény 8. § (7) bekezdése alapján az ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2010. évi összesített bruttó forgalmi értéke 1000,0 millió forint lehet; a 2010: CLXIX. törvény 6. § (3) bekezdés d) pontja alapján az ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2011. évi összesített bruttó forgalmi értéke 10 000,0 millió forint lehet; a 2011: CLXXXVIII. törvény 5. § (3) bekezdés d) pontja alapján az ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2012. évi összesített bruttó forgalmi értéke 15 000,0 millió forint lehet; a 2012: CCIV. törvény 6. § (3) bekezdés d) pontja alapján az ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2013. évi összesített bruttó forgalmi értéke 20 000,0 millió forint lehet.
160 A 36. § (6) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
161 A 36. § (7) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: CXIV. törvény 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
162 A 36. § (8) bekezdését a 2019: CXIV. törvény 31. § (2) bekezdése iktatta be.
163 A 36/A. §-t a 2019: CXIV. törvény 32. §-a iktatta be.
164 A 37. § (1) bekezdése a 2010: LXXXVII. törvény 43. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
165 A 37. § (2) bekezdését a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
166 A 38. § (1) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
167 A 40. § a 2017: CXCIX. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
168 A 42. § (5) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 64. § b) pontja szerint módosított szöveg.
169 A 43. § (3) bekezdését a 2011: CXCV. törvény 114. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
170 A 45. § (1) bekezdését a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
171 A 48. §-t a 2009: CXXXVIII. törvény 50. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
172 Az 56. § (1) bekezdése d) pontjának az Aptv. 3. § (4) bekezdését és 7. § (5) bekezdését módosító rendelkezését a 2007: CLXXV. törvény 59. § (1) bekezdésének m) pontja hatályon kívül helyezte.
173 Az 57. § (2) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
174 Az 58. §-t a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
175 Az 59. §-t a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
176 A 60. § (2) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
177 A 60. § (4) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § m) pontja szerint módosított szöveg.
178 A 61. § (1) bekezdése a 2010: CLIII. törvény 56. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
179 A 61. § (3) bekezdését a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
180 A 61. § (4) bekezdését a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
181 A 61. § (5) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
182 A 62. §-t a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
183 A 63. §-t a 2009: LV. törvény 3. §-a hatályon kívül helyezte.
184 A 64. §-t a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
185 A 65. § (1) bekezdése a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
186 A 65. § (2) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § a) pontja szerint módosított szöveg.
187 A 66. § – e törvény 43. § (2) bekezdése alapján – 2008. január 1-jén lépett hatályba.
188 A 66. § (1) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § a) pontja, a 2015: VI. törvény 25. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
189 A 66. § (1a) bekezdését a 2015: VI. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 76. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
190 A 66. § (2) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 63. § n) pontja szerint módosított szöveg.
191 A 69. § (1)–(2) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
192 A 69. § (3) bekezdését a 2011: LI. törvény 1. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
193 A 69/A. §-t a 2012: LXXVI. törvény 65. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 1. §-át.
194 A 69/A. § (1) bekezdése a 2013: CXIV. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: VI. törvény 25. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
195 A 69/A. § (2) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 27. § j) pontja szerint módosított szöveg.
196 A 69/A. § (4) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
197 A 69/A. § (5) bekezdése a 2013: CXIV. törvény 12. § (2) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCIX. törvény 27. § k) pontja szerint módosított szöveg. [A 69/A. § (5) bekezdésének a 2017: CXCIX. törvény 27. § k) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint „az MNV Zrt.” szövegrész helyébe az „a tulajdonosi joggyakorló” szöveg lép, nem vezethető át.]
198 A 69/B. §-t a 2014: XCIX. törvény 60. §-a iktatta be.
199 A 69/B. § (3) bekezdése a 2015: CX. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
200 A 69/B. § (4) bekezdése a 2015: CX. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
201 A 69/B. § (5) bekezdése a 2015: CX. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
202 A 69/C. §-t a 2015: XCIV. törvény 7. §-a iktatta be.
203 A 70. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 36. § (4) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
204 A 70. § (2) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCLII. törvény 36. § (3) bekezdése iktatta be.
205 A 71. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CLIII. törvény 56. § (10) bekezdése, a 2014: XXXV. törvény 63. § a) pontja szerint módosított szöveg.
206 Lásd a 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletet, a 347/2010. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
207 Lásd a 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletet.
208 Lásd a 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletet.
209 Lásd a 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletet.
210 Lásd a 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletet.
211 A 71. § (1) bekezdés f) pontját a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés h) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CXCVI. törvény 25. § (9) bekezdése iktatta be.
212 A 71. § (1) bekezdés g) pontját a 2010: LXXXVII. törvény 47. § (2) bekezdés h) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: XCIV. törvény 8. §-a iktatta be.
213 Lásd a 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletet, a 130/2011. (VII. 18.) Korm. rendeletet.
214 A 71. § (2) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 56. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LXXXIV. törvény 22. § (5) bekezdése iktatta be.
215 Lásd a 64/2012. (XII. 7.) NFM rendeletet.
216 A 71. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCIX. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
217 Lásd a 77/2012. (XII. 22.) NFM rendeletet, a 2/2013. (I. 10.) NFM rendeletet, a 19/2013. (V. 9.) NFM rendeletet, a 19/2014. (IV. 14.) NFM rendeletet, a 20/2014. (IV. 14.) NFM rendeletet, a 38/2014. (IX. 4.) NFM rendeletet, a 42/2014. (X. 16.) NFM rendeletet, a 48/2014. (XI. 27.) NFM rendeletet, a 49/2014. (XII. 11.) NFM rendeletet, a 60/2014. (XII. 31.) NFM rendeletet, a 7/2015. (II. 18.) NFM rendeletet, a 8/2015. (II. 20.) NFM rendeletet, a 20/2015. (IV. 23.) NFM rendeletet, a 27/2015. (V. 28.) NFM rendeletet, a 8/2016. (IV. 19.) NFM rendeletet, a 10/2016. (V. 4.) NFM rendeletet, a 30/2016. (VII. 28.) NFM rendeletet, a 44/2016. (XI. 7.) NFM rendeletet, az 50/2016. (XII. 6.) NFM rendeletet, a 64/2016. (XII. 28.) NFM rendeletet, a 65/2016. (XII. 28.) NFM rendeletet, a 76/2016. (XII. 30.) NFM rendeletet, a 77/2016. (XII. 30.) NFM rendeletet, a 3/2017. (I. 31.) NFM rendeletet, az 5/2017. (III. 2.) NFM rendeletet, a 13/2017. (IV. 25.) NFM rendeletet, a 14/2017. (IV. 27.) NFM rendeletet, a 32/2017. (VIII. 18.) NFM rendeletet, a 34/2017. (VIII. 22.) NFM rendeletet, a 49/2017. (XII. 21.) NFM rendeletet, az 5/2018. (II. 16.) NFM rendeletet, az 1/2018. (VI. 25.) NVTNM rendeletet, a 9/2018. (XII. 21.) NVTNM rendeletet.
218 A 71. § (3) bekezdését a 2014: XXXV. törvény 62. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CXCIX. törvény 28. § e) pontja.
219 A 71. § (4) bekezdését a 2015: CIX. törvény 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CXCIX. törvény 28. § e) pontja.
220 A mellékletet a 2011: CXCVI. törvény 31. § g) pontja hatályon kívül helyezte.