text:
Ez az upjers GmbH, 96052 Bamberg, Hafenstrasse 13. adatvédelmi nyilatkozata. A nyilatkozat hatálya kiterjed az upjers által üzemeltetett valamennyi honlapra és játékra.
A könnyebb érthetőség kedvéért az alábbiakban az adatvédelmi nyilatkozattal kapcsolatos legfontosabb kifejezések magyarázatát olvashatja el:
1. Milyen adatok tartoznak a személyes adatok körébe?
Személyes adatok a felhasználót azonosító adatok. E körbe tartozik például a valódi név, e-mail cím, telefonszám, postacím illetve hitelkártyaszám.
2. Milyen adatok tartoznak a felhasználói adatok körébe?
A felhasználói adatok körébe olyan adatok tartoznak, amelyeket az általa üzemeltetett játékokkal és honlapokkal kapcsolatba kerülő felhasználóktól az upjers szerez be, dolgoz fel és tárol. A felhasználói adatok körébe a felhasználó azonosítására szolgáló különleges ismertetőjegyek tartoznak (pl. a domain-név és/vagy az upjerssel kapcsolattartásra használt számítógép IP-címe)..
3. Mi az az IP-cím?
Az IP-címek az internethez kapcsolódó készülékek azonosítását szolgálják. Minden egyes internethez kapcsolódó számítógéphez IP-cím, vagyis meghatározott számkombináció rendelhető.
4. Mi az a süti (cookie)?
A süti (cookie) olyan kicsiny szövegfájl, amit - más internetes oldalakhoz hasonlóan - az upjers által üzemeltetett honlapok és játékok is átadnak a felhasználói böngésző sütikezelő-moduljának, tárolásukra a felhasználói számítógépen kerül sor, a sütik segítségével a honlapok és játékok a következő látogatás alkalmával felismerik a felhasználót, ezáltal javíthatják a felhasználói élményt. Segítik az adott weboldal és játék használatával kapcsolatos statisztikai adatok rögzítését és annak kielemzését a jobb minőség biztosítása érdekében. A süti rendszerint a honos domain-nevet, a süti élettartamát, valamint egy véletlenszám-generátor segítségével generált számjegyet tartalmaz. A felhasználó természesen maga rendelkezhet a sütikezelésről, a böngészőjében akár azt is beállíthatja, hogy azok csak korlátozottan vagy egyáltalán ne legyenek engedélyezettek. A számítógépre került sütiket is bármikor törölheti a felhasználó a számítógép merevlemezéről manuálisan vagy a böngésző ezen funkcijával. Az upjers felhívja a felhasználók figyelmét arra, hogy az upjers által üzemeltetett weblapok és játékok csupán korlátozottan használhatók letiltott vagy korlátozott sütikezelés beállítása esetén.
§ 1 Személyes adatok gyűjtése, feldolgozása és tárolása
Amikor a felhasználó betölti az upjers egyik weblapjának vagy játékának oldalát, akkor az upjers illetve az ő hosting szolgáltatója információt kap erről a hozzáférésről a szervernapló-fájlok jóvoltából. Ez az információ a következőkre terjed ki: a konkrétan lehívott weboldal vagy adat nevére, a lehívás dátumára és időpontjára, az átvitt adatmennyiségre, a felhasználó operációs rendszerére és böngészőtípusára, az előzőleg meglátogatott weboldalra, a felhasználó IP-címére, az internetszolgáltatójára, illetve egy, a mindenkori weboldal sikeres lehívását nyugtázó értesítőre.
Az upjers kizárólag a felhasználó által elektronikus úton vagy más kommunikációs csatornákon keresztül önkéntesen (pl. az upjers által üzemeltetett honlapokon és játékokban elhelyezett űrlapokon vagy más módon) rendelkezésre bocsátott személyes adatokat gyűjt, dolgoz fel és tárol. E körbe azok az adatok tartoznak, amelyeket akkor ad meg a felhasználó, amikor az upjers honlapjain és játékaiban más felhasználókkal kommunikál. Az upjers azt javasolja felhasználóinak, hogy gondosan és takarékosan bánjanak adataikkal és gondosan mérlegeljék, hogy kivel mit közölnek az upjers által üzemeltetett honlapokon és játékokban. Bizonyos adatokat - pl. a felhasználó közötti kommunikációt - az upjers honlapjainak és játékainak más felhasználói is láthatnak.
Az upjers által üzemeltetett játékokhoz szükséges regisztráció érdekében a felhasználónak meg kell adnia bizonyos személyes adatait. Ilyen pl. az e-mail cím. Amennyiben a felhasználó a játékon belül kiegészítő szolgáltatásokat is igénybe kíván venni, akkor a fentieken túlmenő adatokat - pl. bankszámlaszámot és/vagy hitelkártyaadatokat - is meg kell adnia az upjers számára.
Íme néhány példa a tárolt adatokra:
Ha a felhasználó regisztrálja magát az upjers által üzemeltetett játékok egyikén vagy használja a játékot, akkor az upjers automatikusan elmenti a vele kommunikáló számítógép domain-nevét és/vagy IP-címét.
A felhasználó közlése alapján az upjers elmenti a felhasználó e-mail címét. Az egyes kivételes esetekben ezen túlmenően elmentett adatok az adatbeviteli mezőkből származnak.
§ 2 A személyes adatok felhasználása
a) Az upjerscsak akkor gyűjti be, használja fel vagy adja tovább az Ön személyes adatait, ha azt a hatályos törvények lehetővé teszik és Ön abba beleegyezett.
A szerver naplófájljaiból kinyert adatokat az upjerscsak a honlapok és játékok üzemeltetési céljával kapcsolatos statisztikai kiértékelésekre, a biztonság növelésére illetve a honlapok és játékok optimalizálására használja fel. Az upjersfenntartja magának a jogot ezen adatok utólagos vizsgálatára, amennyiben konkrét alapokon nyugvó gyanú merül fel egy honlap vagy játék törvénybe ütköző módon történő felhasználására.
A regisztráció keretén belül bevitt adatokat az upjersa honlapok és játékok igénybe vételéhez használja fel. Az upjersküldhet Önnek e-mailt, melyek a mindenkori honlapok, játékok vagy egyéb technikai körülmények változásairól szólnak.
Az Upjersszel való kapcsolatfelvétel esetén – például a támogatási űrlapon keresztül vagy e-mail útján – az Ön adatai a bejelentése feldolgozásának céljából tárolásra kerülnek. Ez vonatkozik az esetlegesen keletkező kapcsolódó kérdésekre is.
Az upjers azért gyűjti, dolgozza fel és tárolja el a felhasználó adatait, hogy ezáltal jobban megértse az általa üzemeltetett honlapok és játékok felhasználóit, ennek következtében pedig jobb szolgáltatást nyújthasson. Ennek megfelelően például a az elmentett adatokat nem pusztán az általános szerződési feltételek, beleértve minden ezzel kapcsolatos felhasználási lehetőséget (pl. játékok használata; a játékkal összefüggő szolgáltatások igénybevétele; az ügyféltámogatás igénybevétele), lebonyolításához, de az upjers által üzemeltetett honlapokkal és játékokkal összefüggő üzemzavarok és visszaélések felderítésére is felhasználhatja.
b) Szívesen nyújtunk Önnek tájékoztatást hírlevél útján a vállalatunkról és az upjersáltal működtetett játékokról és szolgáltatásokról.
Ha szeretné megkapni a hírleveleinet, az Upjersnek szüksége van Öntől egy érvényes e-mail címre. Illetve az Upjersnek arra is szüksége van, hogy ellenőrizhesse, hogy valóban Ön-e az adott e-mail cím tulajdonosa, illetve az adott e-mail cím tulajdonosa valóban beleegyezik-e a hírleveleink fogadásába („visszaigazolás“). A hírlevélre való feliratkozáskor ezért tárolásra kerül a feliratkozás dátuma és az Ön IP-címe. Ez csupán bizonyíthatósági célzattal történik arra az esetre, ha egy harmamdik fél egy idegen e-mail címet kísérelne meg rosszindulatúan felhasználni és a valóban jogosult személy tudta nélkül iratkozna fel a hírleveleinkre. További adatok nem tárolódnak. Ezeket az adatokat csak a hírlevél kiküldéséhez használjuk fel és azokat harmadik fél számára nem adjuk tovább.
A hírlevél kiküldésének technikai hátterét az upjersmegbízásából az emarsys eMarketing Systems AG, Märzstraße 1, 1150 Bécs, Ausztria, biztosítja.
Amennyiben Ön nem kíván több hírlevelet kapni, úgy bármikor leiratkozhat a hírlevél fogadásáról. Ehhez egyszerűen kattintson egy hírlevel legvégén a "leiratkozás az upjershírleveleiről"-linkre.
A hírlevélfogadásra vonatkozó beleegyezését természetesen más módon, például írásban (pl. a support@upjers.com címre küldött e-mail útján), is visszavonhatja anélkül, hogy ennek bármilyen költsége lenne, eltekintve az esetleges visszahívás költségeitől (normál tarifán).
c) Az upjers jogosult arra, hogy a fizetési forgalom lebonyolítása érdekében a szükséges adatokat átadhassa a megbízott szolgáltatónak akkor, ha ez a fizetendő pénzösszeg megállapítása és a felhasználóval történő elszámolás érdekében ez szükségessé válna. A fentieken túlmenően az upjers arra is jogosult, hogy a felhasználó személyes adatait közölje azzal a harmadik személlyel, akire a felhasználóval szembeni követeléseit engedményezte, feltéve hogy ez a követelések behajtása érdekében válik szükségessé. Kérésre az upjers tájékoztatja felhasználót e harmadik személy nevéről. Amennyiben az upjersharmadik féllel működik együtt egy szolgáltatás biztosítása érdekében, úgy az upjerskötelezi őt arra, hogy betartsa a hatályban lévő adatvédelmi törvényeket és elégséges adatvédelmet biztosítson.
§ 3 Személyes adatok módosítása vagy törlése
A felhasználó bármikor módosíthatja személyes adatait (pl. az adatok aktualizálása vagy helyesbítése érdekében) illetve bármikor teljesen kitörölheti azokat. A felhasználó a datenschutzbeauftragter@upjers.com címre írt levélben kérheti, hogy személyes adatait az upjers módosítsa, illetve ne használja tovább. Ezt követően az upjers a lehető legrövidebb időn belül módosítja illetve törli ezeket a felhasználói adatokat. Az upjers felhívja felhasználói figyelmét arra, hogy műszaki és szervezési okokból a tényleges törléshez a törlési kérelem jelzését követően is szükségesek lehetnek további intézkedések, azaz megkezdett törlési folyamat esetén is lehetséges, például, ha az upjersnek adattárolási kötelezettsége van, hogy egy törlési igény csak később teljesül.
§ 4 Különleges tudnivalók
1. A skálázható központi mérési eljárás használata
Az upjersbizonyos ajánlatai esetében az INFOline vállalat (https://www.infonline.de) „Skalierbare Zentrale Messverfahren“ (Skálázható központi mérési eljárás – SZM) nevű eljárását használja az ajánlatainak használatára vonatkozó statisztikai értékek megállapítására. A folyamat közben anonim mérési értékek kerülnek gyűjtésre. Az SZM mérési eljárás a számítógépes rendszerek felismerésére vagy egy cookie-t használ, amely az „ivwbox.de“ azonosítót viseli, vagy egy aláírást, melyet a rendszer különböző, számítógépe által automatikusan küldött információból állít elő. Az eljárás során a rendszer az IP-címeket nem tárolja, a feldolgozásuk pedig anonim módon történik. Az eljárást az adatvédelmi szempontokat figyelembe véve fejlesztették ki. A célcsoport-elérés mérés célja egy adott weboldal felhasználási intenzitásának és a felhasználók számának statisztikai meghatározása. A felhasználókat egyedileg soha nem azonosítják. Az Ön személyazonossága mindig védett. A rendszer nem juttat el Önhöz reklámokat.
Az azon weboldalakra vonatkozó statisztikákat, melyek az Informationsgemeinschaft zur Feststellung der Verbreitung von Werbeträgern e.V. (Információs közösség a hirdetők elterjedésének megállapítására) (IVW) tagjai, vagy részt vesznek az „Internet Facts“ (Internetes tények) vizsgálatban, melyet az Arbeits-gemeinschaft Online-Forschung e.V. (Online-kutatási munkacsoport) (AGOF) szervez, az AGOF és az Arbeitsgemeinschaft Media-Analyse e.V. (Médiaelemzési kutatócsoport) (ag.ma), valamint az IVW havonta közzéteszi. Az adatok ahttp://www.agof.de, http://www.agma-mmc.de és http://www.ivw.eu oldalon érhetők el. A mérési adatok közzététele mellett az IVW rendszeresen ellenőrzi az SZM folyamatot annak érdekében, hogy annak használata összhangban legyen a törvényi és adatvédelmi szabályokkal. Az SZM folyamatról az INFOnline GmbH, az SZM folyamat üzemeltetőjének weboldalán (https://www.infonline.de), az AGOF adatvédelmi weboldalán (http://www.agof.de/datenschutz) és az IVW adatvédelmi weboldalán (http://www.ivw.eu) talál bővebb információt.
Az SZM adatfeldolgozását a követező hivatkozás segítségével tilthatja le: http://optout.ivwbox.de.
2. A Google Analytics alkalmazása
Ez a weboldal a Google Inc., 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, CA 94043, USA, („Google“) Google Analytics webelemző szolgáltatását használja. A Google Analytics ún. sütiket ("cookie"), vagyis a felhasználó számítógépére települő olyan kicsiny szövegfájlokat használ, amelyek lehetővé teszik a felhasználó honlap-használatának elemzését. A felhasználó weblaphasználatával kapcsolatos sütikből származó információk, beleértve a felhasználó IP-címét is, a Google Amerikai Egyesült Államokban lévő szervereire kerülnek és ott tárolódnak. Amennyiben aktiválja az IP-anonimizálást ezen a weboldalon, úgy a Google az Ön IP-címét még az Európai Unió tagállamainak vagy a korábbi Európai Gazdasági Társulás szerződött államainak területén belül lerövidíti. Ilyenkor csak kivételes esetben jut el a teljes IP-cím a Google egyik amerikai szerverére, hogy ott rövidítődjön le. A Google ezekből az adatokból kiértékeli a felhasználó weblaphasználatát, jelenté st készít általuk a weblaphasználatról a weblapüzemeltető számára, és egyéb weblap- és internethasználattal kapcsolatos szolgáltatásaihoz használja fel őket. A Google semmi esetre se kapcsolja össze a Google Analytics által a böngészőből begyűjtött IP-címeket a Google Inc. más adataival. A böngészőszoftver megfelelő beállításával megakadályozhatja a sütik települését; azonban felhívjuk a figyelmét arra, hogy ebben az esetben előfordulhat, hogy nem tudja majd teljeskörűen használni a honlap összes funkcióját. Ezen túlmenően megakadályozhatja a sütikből származó, a weboldal használatára vonatkozó adatok (beleértve az IP-címét) Google általi gyűjtését és feldolgozását, amennyiben letölti és telepíti a következő linken elérhető böngészőkiegészítőt [aktuális linkje: http://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=de.
3. A Google AdSense használata
Amennyiben reklám (banner vagy szöveges) van bekapcsolva a weboldalainkon a Google Adsense, azaz a Google reklámmegjelenítő szolgáltatásán keresztül, akkor az Ön böngészője esetleg Google által küldött sütiket tárolhat. Ezen túlmenően a Google Adsense úgynevezett "web bacon"-öket (láthatatlan grafikákat) is használ információszerzésre, melyek segítségével egyszerű tevékenységeket, pl. a mindenkori weboldal forgalmának alakulását lehet felvázolni, gyűjteni és kiértékelni. Az Upjersnek nincs befolyása az adatgyűjtésre. Viszont abból indulunk ki, hogy a felhasználó készülékazonosítója és az oldal meglátogatásának ténye rögzítésre kerül. A sütik vagy web baconök által a mindenkori weboldal meglátogatásáról gyűjtött információk (beleértve az Ön IP-címét) illetve a reklámformátum kiszállításáról a jelzés a Google egyesült államokbeli szerverére kerül és ott tárolódik. A Google végül arra használja fel a kinyert információt, hogy Önnek válogatott, az Ön igényeihez igazod reklámokat jutasson el, olyanokat, melyek lehetőség szerint megfelelnek az érdeklődési körének. A Google adott esetben harmadik félnek is továbbadhatja ezeket az információkat, különösen akkor, ha a Google-t arra törvényi szabályozás kötelezi, vagy ha az adatokat harmadik fél dolgozza fel a Google megbízásából. A Google nem köti össze az Ön IP-címét más, a Google-nál tárolt adattokkal.
Az adatok begyűjtéséről és felhasználásáról, illetve az ezzel kapcsolatos jogairól és beállítási lehetőségeiről a privát szféra érdekében, a Google adatvédelmi nyilatkozatából is tájékozódhat, melyet itt érhet el:
Megakadályozhatja, hogy sütik kerüljenek mentésre az Ön merevlemezén. Ehhez ki kell választania a böngésző beállításában a megfelelő opciót, pl. a "sütik letiltása" vagy hasonló lehetőséget. Ugyanakkor az upjersfelhívja a figyelmét, hogy ez esetben előfordulhat, hogy nem fogja tudni teljes körűen használni az ajánlat minden funkcióját. Az által, hogy használja ezt a weboldalt, Ön hozzájárul az Öntől Google által a fentebb leírt módon és céllal történő adatgyűjtéshez.
4. Közösségi pluginok használata
Az upjersinternetes ajánlatainak keretén belül igénybe vehetők a következő közösségi pluginok is:
- Facebook "Like"- illetve "Tetszik"-gomb a Facebook közösségi oldaltól, melyet a Facebook Inc., 1601 S. California Ave, Palo Alto, CA 94304, USA, üzemeltet;
- Google "+1"-gomb a Google+ közösségi oldaltól, melyet a Google Inc., 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, CA 94043, USA, üzemeltet;
- Twitter "Tweet" a Twitter kommunikációs platformtól, melyet a Twitter Inc., 795 Folsom St., Suite 600, San Francisco, CA 94107, USA, üzemeltet.
A plugint az adott üzemeltető fejlesztette, tette elérhetővé és ezeket módosítás nélkül integráltuk a weboldalainkba. Egy ilyen kapcsolófelület segítségével a felhasználó javasolhatja másoknak a mindenkor meglátogatott weboldalt. Így Ön javasolhatja az upjersszolgáltatásait a Facebook-barátainak, a Google Plus felhasználóinak, illetve a Twitter-követőinek. Ha például a „Tetszik“-gombra kattint, akkor az Ön Facebook-oldalán megjelenik egy bejegyzés, miszerint Ön ajánlja a szolgáltatásainkat. Ha Ön használja a Google Plus „+1“-gombot, akkor a javaslata megjelenik az Ön Google Plus-profilján, illetve a „Google“ keresőszolgáltatás találatai között. Az ajánlás mellett megjelenhet továbbá az Ön profilneve és profilképe is harmadik fél weboldalán vagy egyéb megjelenésein. A Twitter kapcsológombjának segítségével megoszthat egy hozzászólást, vagy közzé teheti az upjersszolgáltatásának oldalát. Ezek lehetővé teszik továbbá a weboldalak és az adott platform közti kommunikációt.
Amikor Ön aktiválja egy platform pluginjét, az Ön böngészője közvetlen kapcsolatot épít fel annak amerikai szerverével, majd végül lekommunikálja a mindenkori szolgáltatást. A plugin tartalma betöltődik a böngészőbe és ezzel mintegy bekötötté válik a weboldalainkba.
Ezért aztán nincs befolyásunk a tekintetben, hogy a platform üzemeltetője milyen adatokat emel le a felhasználótól, így csak arról tudjuk Önt tájékoztatni, amit mi gondolunk: mi abból indulunk ki, hogy regisztrálásra kerül a weboldal meglátogatásának ténye, a kapcsológomb igénybe vétele és az Ön IP-címe.
Eszerint a Facebook a közösségi plugin által megkapja azt az információt ,hogy Ön meglátogatta az upjersajánlatának megfelelő weboldalát. Ha Ön eközben be van jelentkezve a Facebook-fiókjába, akkor a Facebook az Ön látogatását az Ön Facebook-fiókjához rendelheti. Ha Ön működteti a közösségi plugint, például rákattint a „Tetszik“-gombra, akkor ezt az információt az Ön böngészője továbbítja a Facebook felé, ahol az tárolásra kerül. Amennyiben Ön nem Facebook-felhasználó, akkor is megeshet, hogy a Facebook tárolja az Ön IP-címét, mely a Facebook tájékoztatása szerint anonim módon történik. Ha Ön Facebook-felhasználó és nem szeretné, hogy a Facebook az upjersajánlatain keresztül adatokat gyűjtsön Önről és azokat összekösse a Facebooknál tárolt felhasználói adataival, úgy lépjen ki a Facebook-fiókjából, mielőtt meglátogatná az upjersajánlatainak weboldalait.
A Google tájékoztatása szerint nem történik személyes adatok gyűjtése, ha Ön nem kattint a „+1“-kapcsológombra. Csak bejelentkezett felhasználó esetén történik ezáltal személyes adatok gyűjtése és feldolgozása, pl. az IP-címé.
A Twitter-kapcsológomb működtetésekor tudomásunk szerint csak az IP-cím és az upjersajánlatainak mindenkori weboldal-címe kerül továbbításra és még pedig nem más céllal, mint a kapcsolófelület megjelenítése.
Általánosan érvényes, amennyiben Ön felhasználói profilt tart fenn ezen platformok egyikén, hogy a platform üzemeltetője képes rá, hogy a megfelelő plugin használatakor információkat rendeljen az Ön felhasználói fiókjához. Amennyiben Ön ezzel nem ért egyet, lépjen ki a felhasználói profilból mielőtt a plugint aktiválná.
A platform üzemeltetői által végzett adatgyűjtés terjedelméről, céljáról és további feldolgozásáról, illetve az ezzel kapcsolatos jogok és beállítási lehetőségekről a privát szféra védelmének érdekében, megtekintheti a releváns adatvédelmi nyilatkozatokat is az alábbi elérhetőségeken:
Felhívjuk a szíves figyelmét, hogy Add On-ok, pl. a Facebook Blocker, blokkolni tudja a közösségi pluginek működését a böngészőjében.
5. Adatkezelés integrált játékok esetén
Az upjersbizonyos játékai össze vannak kötve közösségi oldalak platformjaival (elsősorban a Facebookéval). Itt a játékok úgynevezett „Apps“ ill. „Applications“ (Alkalmazások) néven futnak. Amennyiben Ön szeretné igénybe venni ezeket a játékokat, úgy az engedélyét kell adnia, hogy az upjersbegyűjthesse és tárolhassa például a következő adatokat :
- Keresztnév, vezetéknév, nem, születés dátuma
- Profilkép vagy annak megfelelő URL
- Bejelentkező e-mail cím, melyet a Facebookra való regisztráció során adott meg
- Tartózkodási hely és hozzáférési eszköz
- Felhasználói azonosítószám, mely a nyilvános-hozzáférhető információkra (a Facebookra) mutat
- Az Ön, a játékkal szintén kapcsolatban álló barátaira mutató felhasználói azonosítószám .
Az „Engedélyezés“ mező megerősítésével Ön elfogadja az adatvédelmi nyilatkozatban foglaltak szerinti adatgyűjtést, -tárolást és -feldolgozást.
Az upjersfelhívja figyelmét, hogy az upjersáltal a Facebooktól igényelt információkra kihatással lehetnek a megfelelő adatvédelmi beállítások. Különösen annak van befolyásoló hatása, ha
- Ön ellenőrzi, milyen információt oszthatnak meg az Ön Facebook-barátai Önnel/Önről,
- Ön letiltja a különleges alkalmazásokat, illetve akadályozza őket abban, hogy bizonyos információkat gyűjtsenek Önről,
- Ön bizonyos játékmeghívásokat letilt,
- Ön szabályozza, hogy az aktivitásait ki láthatja.
6. Azonnali játék mód
Amennyiben az upjerslehetővé teszi Önnek, hogy egy vagy több játékot a szokásos regisztráció nélkül használjon, úgy egy vendégfiókot kap. Az ilyen korlátozott ideig fennálló vendégfiókokról nem lehetséges igénybe venni a díjköteles többletszolgáltatásokat. Ilyenkor nem szükséges személyes adatok (pl. e-mail cím) megadása, hanem egy vendégneven és egy megfelelő jelszón keresztül hozzáférést kap a játékhoz. A vendégfiókon beállított vendégnév a létrehozást követő egy bizonyos időtartam után (melyről Ön a játékban értesül) automatikusan törlődik. Viszont bármikor regisztrálhat a játékba. A regisztráció folyamán megadott személyes adatokat az ebben az adatvédelmi nyilatkozatban foglaltak szerint kezeljük.
§ 5 Adatszolgáltatás a személyes adatokról
Kérésre az upjers haladéktalanul és ingyenesen tájékoztatást ad felhasználó számára azokról az adatokról, amelyeket a vállalat vele összefüggésben tárol. Az információ-átadásra alapvetően elektronikus úton, rendszerint e-mailben kerül sor.
§ 6 Harmadik felek honlapjai / hivatkozások
Arra az esetre vonatkozóan, amikor a felhasználó az upjers honlapján vagy játékában elhelyezett hivatkozáson keresztül olyan idegen honlapra kerül, amit nem az upjers üzemeltet, az upjers felhívja a felhasználó figyelmét arra, hogy a harmadik személy által üzemeltett honlapra nem vonatkozik jelen adatvédelmi nyilatkozat. Az upjers nem tartozik felelősséggel azért, hogy a másik honlap üzemeltetője miként kezeli a felhasználó adatait. Az upjers nem tartozik felelősséggel azért, hogy az upjers üzemeltetési körén kívül eső honlapok ugyanazokat az adatvédelmi szabványokat teljesítsék, mint saját honlapjai. Éppen ezért az upjers azt tanácsolja felhasználóinak, hogy mindig olvassák el a hivatkozott honlapok adatvédelmi nyilatkozatait.
§ 7 Az adatvédelmi nyilatkozat megváltoztatása
Az upjers fenntartja magának a jogot arra, hogy az adatvédelmi nyilatkozatot bármikor megváltoztathassa, azonban ígéretet tesz arra, hogy minden esetben be fogja tartani a hatályos adatvédelmi törvényeket. Az upjers azt tanácsolja a felhasználóknak, hogy a honlapjaira és a játékaihoz ellátogatva minden esetben tájékozódjanak az aktuális adatvédelmi nyilatkozatról. Az upjers természetesen előzetesen tájékoztatni fogja felhasználóit arról, ha személyes adataikat az eddigieknél nagyobb terjedelemben kívánja felhasználni.
Állapot: 2013. szeptember
Cím: Hafenstraße 13, 96052 Bamberg, Németország
E-mail: mail@upjers.com (nem a támogatás)
Telefon: +49-951/5109080 (nem a támogatás)
Fax: +49-951/510908102 (nem a támogatás)
Cégbíróság: Bambergi cégbíróság
Cégjegyzékszám: 5558
EU-adószám: DE275673923
Adatvédelmi illetékes:
Dr. Andreas Lober ügyvéd
E-mail: datenschutzbeauftragter@upjers.com

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


text:
Galamus - A nagy találkozás
2012. július 31. kedd, 05:29
Jobban örültem volna, ha nem kell kikukáznom az ítélet szövegét. Végül olyan helyen sikerült elolvasnom, ahova csak az ítéletet hozó bírónő iránti tisztelet és elismerés miatt voltam hajlandó belépni.* Előző írásomban jeleztem, hogy részletesebben kell ismertetni azt az elsőfokú, tehát még nem jogerős ítéletet, amely a gyűlöletbeszéd egyik klasszikus formáját, a holokauszttagadást először rendeli büntetni a magyar Btk. új, sok vitát kiváltó szakasza alapján. Annál is inkább, mert rengeteg félreértés, tudatlanság és sanda értelmezés övezi a véleménynyilvánítás korlátait. Egyrészt a vélemény szabadságának minden társadalmi körülményre tekintet nélküli dogmatikus védelme, amelyet a gyűlöletiparosok gátlástalanul használnak politikai céljaikra, és amely ma jobban fenyegeti szabadságainkat, mint a jogi garanciákkal ellátott korlátozás. Másrészt a „jog teljesen tehetetlen ezekkel szemben” elkeseredett érve, amely néha a létező jogi eszközök észlelését is akadályozza.
Azért kellett a szemét közül kiszedni az ítélet szövegét, mert a bíróság illetékesei nem gondolták, hogy egy nem jogerős döntés a nyilvánosságra tartozik. Az első ilyen irányú kérésemet egy végzésben elutasították, amelyet megfellebbeztem, de máig nem érkezett válasz rá. Az időmúlás jelentőségére tekintettel nem várok tovább: az ítéletben kidolgozott logika és érvrendszer nem veszít persze az érvényéből, de egy eset életben tartása és a tanulságok levonásának lehetősége erősen a pillanathoz kötött. Szerintem a szerencsétlenül megfogalmazott jogszabályt a bíróságok tévesen értelmezik, amikor korlátozzák a nem jogerős döntések nyilvánosságra kerülését. Ez a mostani nem egyedi eset, ezért idemásolom az ítélet kiadását megtagadó végzés elleni fellebbezésem érdemi részét.
„A Be-nek az eljárás során keletkezett iratokról készíthető másolatokról rendelkező 70/B § (1) az eljárásban részt vevő személyek számára teszi lehetővé az ilyen iratokba való betekintést, másolat megszerzését. A Be ezen szakasza azonban nem vonatkozik a nyilvánosan kihirdetett ítélet indoklására. Az eljárás során keletkezett iratok megismerhetősége az érintettek jogainak garanciális intézménye, az ítéletek nyilvánosságához viszont társadalmi érdek fűződik. Egy meghozott ítélet akkor éri el célját, ha az indoklásba foglalt érvek elérik a közvéleményt. Ez akkor is fennáll, ha nem jogerős, első fokon hozott döntésről van szó, amelyet a bíróság az egész közösség nevében fogalmazott meg. A konkrét ügy természetéből is az következik, hogy az igazságszolgáltatás akkor éri el a célját, ha a bíróság indoklásának egésze a maga összefüggésében kerül nyilvánosságra.
Az igazságszolgáltatás nyilvánosságával kapcsolatos alkotmányos szabályok és elvek kizárják azt az értelmezést, hogy a bíróság ítélete az eljárás során keletkező egyéb iratokkal azonos megítélés alá essen.
Az ítélet ismertetésével a közvélemény objektív tájékoztatása a célom egy olyan ügyben, amely joggal tart igényt közérdeklődésre és amely ún. médiás ügynek számít.
A bíróság elnöke a Be 74/A § (5) bekezdése alapján felvilágosítást adhat a nem jogerős ítéletről. A tájékoztatás ebben az esetben az ítéletnek vagy az indoklásnak a rendelkezésre bocsátását jelentheti, hiszen nem volt olyan eleme az eljárásnak, amely a zárt tárgyalás elrendelését indokolta volna, tehát nincs olyan eleme az ítéletnek sem, amely az információk visszatartását indokolná.”
Nincs kizárva, hogy idővel teljesítik kérésemet, de abból, hogy a Fővárosi Törvényszék sajtófelelősei nem érzékelték az ügy jelentőségét és a nyilvánosság szerepét, világosan érzékelhető, hogy ők is igen távol vannak a jogállami működésmódtól. Miért is lenne másként? Mindez akkor történik, amikor a legfőbb bírósági egyszemélyi vezető éppúgy politikai hűségnyilatkozatokat bocsát ki magából interjú címén, mint a bírák kényszernyugdíjazása ügyében különvéleményeket megfogalmazó káderek. Hogyan is lehetne a bírói hatalom ilyen magas pontjainak nyilvánvaló pártpolitikai elkötelezettsége mellett jogállami működésmódokat elvárni egy bírósági sajtóstól? Egy hierarchikus szervezetben a fentiek habitusa szinte kényszerítő hatású a lentiekre, különösen olyan körülmények között, amikor az egyetlen érvényesülési mérce a lojalitás kikényszerítésére alkalmas hatékonysági elvárás. Ami még tovább tudja rombolni az igazságszolgáltatás integritásának maradékait az alaptörvény és a szervezeti módosítások után, az a politikai természetű elvárás, hogy a rendszer hatékonyságot mutasson fel.
Az alább részleteiben olvasható ítélet abban a korban születik, amikor más ítéletek a közösség elleni gyűlölet motivációját állapítják meg a többségi társadalmat védve, és szabnak ki méltánytalanul súlyos börtönbüntetést. Amikor olyan náci szervezet feloszlatását tagadják meg, amely mindenben a feloszlatott Magyar Gárda jogellenességét ismétli meg. Szóval, talán meg kellene becsülnünk azt az ügyészt és bírót, akik közreműködtek abban, hogy a náci eszme terjedésének egyik klasszikus toposza, a holokauszt tagadása jogállami reakcióban részesült. Árgus szemünket a másodfokra vessük! Mit szólnak majd vajon a szakirodalmi, szépirodalmi hivatkozásokkal és történeti, nyelvészeti fejtegetésekkel kiegészített jogi érvelésre? A hazai jogalkalmazói, többnyire bürokratikus hagyománytól helyenként idegen indoklás tisztasága megmarad-e vajon a jogerős döntésben? Értem én, hogy pont ilyen mondatokat nem akarnak hallani azok, akik korlátoznák a nem jogerős döntések nyilvánosságát. Hogy jön bárki ahhoz, hogy egy konkrét ügyben valamely érvet jónak vagy rossznak tartson, és ezzel befolyásolja a végső döntést? Csakhogy jogosan várjuk el a bíróságtól, hogy függetlenítse magát a külső befolyásoktól, de nem azt várjuk, hogy a racionális érvekre is teljesen süket legyen. Egy döntés vitatása (nyilvános vitára, megfontolásra bocsátása) önmagában nem vezethet jogellenes befolyásolásra. Egyébként is a mai körülmények között ez olyan, mint amikor egy oltár elé vezetett prostituált menyasszonyt cipőjének kétes tisztasága miatt bírálnak. Mindezekre tekintettel ajánlom megértő figyelmükbe Dénes Veronika bírónő ítéletét az első magyar holokauszttagadási perben!
Az eset ismert, a Milla tüntetésén a vádlott egy táblát tartott a magasba, amelyen héber nyelven a „Holokauszt nem volt” felirat volt olvasható. A jelenlevők között volt, aki képes volt ezt lefordítani, így a tüntetés résztvevőihez elért az üzenet. A nyomozás során, óriási bátorságról téve tanúbizonyságot a táblamutogató arra hivatkozott, hogy azt valaki mástól kapta. Érdemi védekezésében a tárgyaláson természetesen a véleménynyilvánítás szabadságára hivatkozott, sőt tettét pusztán csak az vezette, hogy próbára tegye a jogegyenlőséget. Indítványozta az Alkotmánybírósághoz fordulást a Btk. megfelelő szakaszának alkotmánysértő volta miatt. Védekezésének másik pillére, hogy a körülötte állók nem értették a héber feliratot, ezért nem valósulhatott meg a nagy nyilvánosság előtti elkövetés. Ráadásul meglehetősen zavaros módon a tettének megítélésében jelentőséggel bíró szavak köznapi jelentéseit is vitatta. Talán azért, mert csak anyanyelvén ért, és a nyomozás során tett kifogása szerint a „védő kirendeléséről szóló papír nem az anyanyelvén, magyar betűkkel” volt írva. Nyilván a szélsőjobboldali vádlottak esetében a jegyzőkönyveket rovásírással kellene készíteni!
A bíróság a cselekmény minősítésének körében nemzetközi példákkal, az alkotmánybíróság korábbi határozataival is alátámasztva fejtette ki, hogy az emberi méltóság védelme érdemben korlátozhatja a véleménynyilvánítás szabadságát. Az emberi méltóságot a védelem érvei teljesen figyelmen kívül hagyják. Az indoklás hosszan elemzi a holokauszttagadás büntetésének alkotmányos lehetőségét és annak elvi indokait. „A Holokauszt megtörténtének, létének tagadása egyrészt az abban elpusztított milliók kegyeletének legdurvább megsértését jelenti, azokét, akiknek nincsen sírhelye, hacsak nem a felhőkben. (Paul Celan szavaival élve.) Ha tehát nem történt genocídium, a zsidók tömeges elpusztítása, halála nem bizonyított, akkor az sem biztos, hogy éltek valaha, hiszen ha léteztek, hová lettek.” Másrészt „sérti a túlélőknek, azok leszármazottainak és mindazoknak emberi méltóságát is, akiket a tagadók szavahihetőségük megkérdőjelezésével hazugnak bélyegeznek.” Az ítéletnek ki kellett térnie a Btk. 269/C. § történeti és grammatikai értelmezésére is. Ebben a körben a Diocletianus császártól a srebrenicai mészárlásig tartó sorozattal tisztában levő bíróság azt fejtette ki, hogy a holokauszt, illetve a Soá kifejezések egyediek, azokat nem használjuk másra, mint a „nemzeti szocialista rendszerek által elkövetett népirtás” megjelölésére, tehát tagadásuk kimeríti a törvény által büntetett magatartást. „Tényként állapítható meg, hogy e néven semmilyen más, még számarányaiban azt megközelítő egyéb tömegmészárlásokat, évtizedeken át tartó politikai megtorlásokban használatos módszereket nem neveztek így. Ahogyan a héber nyelvben a Soá fogalom sem használható azóta másra, hiába jelentett eredetileg mást (katasztrófa, óriási veszedelem, pusztulás). Egyébként még a cigányok elhurcolására és haláltáborokban történt legyilkolására is ismert egy külön megnevezés a Porrajmos (elnyeletés, felfalatás, elpusztítás). Ha tehát a Holokauszt és a Soá kizárólagos és egyjelentésű kifejezés a zsidó népirtásra, akkor az – a törvény szövegét tekintve – csak a nemzeti szocialista rendszer/ek/hez köthető, azok bűne volt, tagadása vagy lekicsinylése a hatályos törvény szerint bűncselekmény.”
A nagy nyilvánossággal kapcsolatban a bíróság megállapította, hogy a magyar bírói gyakorlat és szakirodalom az első ránézésre meghatározhatatlan számú személyösszességet tekinti annak. A tanúvallomások szerint a Milla tüntetésén a holokauszt tagadását tartalmazó tábla nagy nyilvánosság számára megismerhető volt. Akkor is, ha azt nem mindenki értetette, hiszen a héber feliratot a jelenlevők egyike lefordította. A vádlott cselekménye „... akkor is nagy nyilvánosság előtti elkövetést jelent, ha a tábla szövegét nem mindenki értette azonnal, ott és akkor a vádlott előállításáig is legalább 20-30 személy szerzett tudomást a tábla szövegéről már a helyszínen is, ahol a hír nyilván rohamosan terjedt, majd a világhálónak és a sajtónak köszönhetően azóta több százan, ezren ismerhették meg N. Gy. nézeteit.”
Az első magyar holokauszttagadás-ítélet legfontosabb része a büntetés kiszabásával kapcsolatos érvelés. „... a bíróság a középmértéket egészen el nem érő másfél éves börtönbüntetés kiszabását látta arányban állónak az elkövetett cselekmény tárgyi súlyával.” Speciális súlyosító körülménynek értékelte a bíróság a zsidó közösség elleni erőszak elszaporodását. Ami annak elismerése, hogy a gyűlöletbeszéd kapcsolatban áll a gyűlölet által motivált erőszak megjelenésével. Az ítélet a nevelő hatás elérésének céljából a szabadságvesztés végrehajtását felfüggesztette, bár a bíró érzékelte a vádlott személyében rejlő korlátokat. A végrehajtás felfüggesztése a nevelő hatás elérésére még „akkor is alkalmas lehet, ha a vádlott az ’ügy’ érdekében elszánt és provokatív személyiségét megismerve a jogalkalmazóban esetleg kétség merülhet is fel annak sikerét illetően”. A felfüggesztett szabadságvesztés természete szerint azonban olyan, amely erős megfontolásra készteti a bűnismétlésre hajlamos személyt, hiszen legközelebb (a felfüggesztés hatálya alatt elkövetett bűncselekmény miatt) nem kerülheti el a bezáratást. Nem elhanyagolható az általános visszatartó hatás sem, amelytől a náci szubkultúra terjedésének akadályozását várhatjuk. Már ha a magasabb bírói testület is úgy találja, hogy ez fontos. A nevelhetőség megítélésében azonban eltérőek a vélemények: „A vádhatóság képviselője szerint az ilyen és hasonló ügyek elkövetői esetében a speciális prevenció szinte esélytelen, mivel ezen ordas eszmék hirdetői már túlságosan megfertőződtek s a büntetés sem lesz képes ezen változtatni.” Ezért kért az ügyész végrehajtandó szabadságvesztést a vádlottra. „A bíróság álláspontja ezzel szemben az volt, hogy a rugalmasabb, resztoratív szellemű igazságszolgáltatás N. Gy. vádlott (és a hasonló szellemiségű elkövetők) esetében is hatékonyabb visszatartó erő, azaz alkalmasabb a bűnismétlés megelőzésére.” A bíróság a helyreállító igazságszolgáltatás szellemiségéből vezette le a kiszabott büntetés indokait, amely szerintem a társadalmi probléma megközelítésének mintaadó módozata, előremutató és szépen megindokolt kísérlet egy mélyülő fekély kezelésére. „A restorative justice a jogsérelem előtti állapotot próbálja, ha nem is vissza-, de helyreállítani, rádöbbenteni a tettest cselekménye jogtalanságára. Találkozást biztosít tettes és áldozata között, módot adván nekik a közös gondolkodásra. Jobb esetben a sikeres mediáció bocsánatkéréssel, jóvátétellel zárul, s így lehetőséget biztosít az elterelésre is.” A bíróság pártfogó felügyeletet rendelhet el, ha a vádlott magatartásának rendszeres figyelemmel kísérés szükséges. Ha a vádlott nem tartja be az ítéletben meghatározott magatartási szabályokat, a szabadságvesztés elrendelésének van helye. Ebben az esetben a bíróság megfelelően egyéniesítette a külön magatartási szabályokat: „A Btk 269/C. §-ában felsorolt történelmi bűnök tagadói vagy saját maguk szisztematikusan felépített rendszerét szilárdan valló, vagy másoktól megtévesztett emberek, akiknek világnézetében, eszmerendszerében az övékétől eltérő, másféle nézeteknek, eszméknek, véleményeknek nincs helye, ők a valós történelmi tényeket nem egyszerűen nem ismerik, de nem is kívánják megismerni.” A vádlott is ilyen ember, mit lehet tenni velük szemben, mit tud megkövetelni az állam, hogy ezen változtasson? A büntetés önmagában nem vezet az ismeret megszerzéséhez, megtisztuláshoz. „Ennek ismeretében írta elő számára a bíróság külön magatartási szabályként nem csak azt, hogy tartsa magát távol azoktól a politikai rendezvényektől, ahol provokatív fellépésével, szélsőséges nézeteivel újból bűncselekményt követhet el, hanem azt is, hogy ismerje meg azt, amitől szándékosan elfordult eddig: szembesüljön azokkal a tényekkel, bűnökkel, melyeknek létét olyan bátran tagadja. A helyreállító igazságszolgáltatás szellemében N. Gy. már csak a bíróság által előírt emlékhelyeken tudja megkövetni tettének igazi sértettjeit, azokat, akiknek emlékét annyira megsértette.”
Nincs ehhez mit hozzátenni: ez esély arra, hogy az elkövető változtasson nézetein, esély a közösségnek, hogy tudja, az agresszív hülyeség falakba ütközik. Túl sok idő telt a véleménynyilvánítás dogmatikus értelmezésével, félreértésével, a nácik elleni védekezés bénultságával, képmutatással. Túl sokáig bíztuk a társadalom öntisztulásra való erejében, miközben ennek semmi nyoma nem volt. Mára egy óriásira nőtt sebet kellene kezelni. Itt egy minta: vegyétek, vigyétek hírét!
* Az ítélet szkennelt változatát a kurucinfo tette közzé, nyilvánvalóan a vádlott segítségével.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
150 éve született a bírói hatalom gyakorlásáról szóló törvény - Nagyszabású ünnepi konferenciát szervezett a Kúria | hírek | Jogi Fórum
150 éve született a bírói hatalom gyakorlásáról szóló törvény - Nagyszabású ünnepi konferenciát szervezett a Kúria
2019.05. 7. Jogi Fórum / Horváth Eszter
Nagyszabású ünnepi konferenciát szervezett a Kúria az Országház Felsőház Üléstermében, a bírói hatalom gyakorlásáról szóló 1869. évi IV. törvény megalkotásának 150. évfordulója tiszteletére. A szakmai program három kerekasztal-beszélgetésből állt, melyek a jogszabály megalkotásához vezető történelmi hátteret, a közigazgatási bíráskodás hazai kialakítását, valamint a robotika, az információs technológia igazságszolgáltatásra gyakorolt hatásait tárgyalták.
Az eseményt Kövér László, az Országgyűlés elnöke nyitotta meg.
A jogtörténeti kerekasztal első előadója prof. Béli Gábor (PTE ÁJK) a Királyi Kúriai bíróság történetét mutatta be. Ez a fórum kezdetben a királyi udvarhoz tartozók felett ítélkezet, és az ítélkezés a király jelenlétében folyt. Azonban már a XIII. századtól helyettesítette a királyt az ispán, vagy az országbíró. Az Anjouk és Zsigmond korában más jelenléti fórumok – különös- vagy személyes jelenlét bírósága – alakultak. A királyi kúria a kezdetekben nem volt fellebbviteli fórum, vagy felsőbíróság, hanem a királyi jogokat érintő ügyeket tárgyalta. A XVII. századra alakult ki a „hétszemélyes tábla”. Az 1723. évi szervezeti reform után az ország legfőbb ítélőszéke a „Főméltóságú Királyi Curia” lett, mely két részből állt: a hétszemélyes táblából és a királyi ítélőtáblából.
Kezdetben a bírák a hazai szokásjogot ismerők közül kerültek ki. Képesítési, hatásköri megkötés nem volt alkalmazásukhoz – ahogyan felelősségre sem vonták őket. A bírói kinevezés visszautasítása viszont bűncselekménynek számított.
Bódiné Beliznai Kinga a jogszabály megalkotásának közvetlen előzményeit ismertette. Elsőként kiemelte annak jelentőségét, hogy az októberi diploma (1860) megalkotásával az igazságszolgáltatás központja Pestre, az igazságszolgáltatás ügye pedig magyar fennhatóság alá került. Az 1860-as években az új jogrendszer kialakítása lett a fő feladat. Az 1868. évi törvénykezési rendtartásban már a maival megegyező négy fokozatú bírósági szervezetet írt le az akkori jogalkotó. Az előadó méltatta Horváth Boldizsár akkori igazságügyminiszter tevékenységét, aki Deák Ferenc híveként 1867-1871 között töltötte be a posztot. Kiemelte továbbá Csemegi Károly szerepét is a jogalkotási folyamatban, aki már az 1860-as évek elején cikkezett a bírói függetlenség jelentőségéről. Ahogy 1861-ben fogalmazott: a bíróság az állam lelkiismerete.
Varga Attila a törvényt megelőző parlamenti vitáiról beszélt előadásában. A korabeli ellenzék azt kifogásolta, hogy a rendezettség egyfajta béklyót jelenthet a bírói kar számára.
Az új jogszabállyal a bírói hatalom, mint önálló hatalmi ág definícióját is meg kellett adni. A kész törvény 3-4 oldal terjedelmű (7-8000 karakter) és lényegében alapelveket fektet le. Ellenzéki kérdésfelvetések a parlamenti vitában: Szükség van-e egyáltalán az új jogszabályra? Az igazságszolgáltatás (ahogy akkoriban megfogalmazták: Justitia) elkülöníthető-e a közigazgatástól? Mennyire teszi az új jogszabály kiszolgáltatottá a bírákat, és vajon lehet-e önállóan tárgyalni ezt a jogszabályt?
Irányi Dániel a törvény megalkotásának ellenérveként Böszörményi László ügyét hozta fel, akit – véleménye szerint – halálra kínoztak a börtönben. Szintén Irányi vetette fel, hogy vajon mennyire lesz független a bírói kar „felfelé”.
A közigazgatási bíráskodásról szóló második kerekasztal beszélgetést Hörcherné Marosi Ildikó előadása indította. Az alkotmánybíró megemlítette azokat a nagyhatású jogászokat, akik pályáját, gondolkodásmódját és a magyar jogrendszer is befolyásolták. Petrik Ferenc, Öcsödi Ágnes és Kozma György nevét említette ilyenként. Előadásában a közigazgatási bíráskodás és felsőbíráskodás alapjára helyezte a súlyt, mint mondta ez tulajdonképpen joggyakorlatok dialógusa lenne.
Prof. Patyi András 1884. február 24-ét említette a közigazgatási bíráskodás kezdő napjaként. Ez a dátum 15 év „késést” mutat az 1869. évi IV. törvényhez képest. 1884-ben a pénzügyi ágazat bíráskodása alakult ki. A magyar rendszer sajátosságaiként emelte ki, hogy a közigazgatási bíráskodásból teljességgel hiányzott az első fok, hogy nem volt írott alkotmányunk, nem voltak olyan nemzetközi egyezmények, szupranacionális szervek, amik segítették volna a közigazgatás bíráskodás megszervezését. Nem volt közigazgatási törvény és alkotmánybíróság sem. 2020-ban először lesz arra lehetőség a magyar jogtörténetben, hogy első fokon is közigazgatási bíróságok ítélhetnek majd.
Hajas Barnabás Phd. (egyetemi docens PPKE JÁK) miniszteri biztos a jogalkotási folyamatot és a jogszabályalkotást „belülről” ismertette, összehasonlítva az 1896 évi XXVI. törvény és a jelenleg a közigazgatási bíráskodásról alkotott jogszabály létrehozásának körülményeit.
A harmadik kerekasztal tagjai 5-6 perces előadást tartottak majd ezeket megvitatták.
Tóth András (Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettese, Versenytanács elnöke) véleménye szerint a technológia „bevetése” minden területen, így az igazságszolgáltatásban is automatizálást jelent. Példájában a cambridge-i egyetem robotját említette, mely az Európai Emberi Jogi bíróság döntései alapján hozott „ítéleteket”. Ez 79%-os pontossággal találta el a bírák döntéseit. A bírák inkább voltak realisták, mint formalisták. Egyedi ügyek körülményeit vették alapul ott, ahol a robot nem találta el az ítéletet. A döntéshozó folyamat automatizálása inkább támogató jelleggel képzelhető el. Az USA-ban a visszaesések megítélésére büntetőügyekben működik már olyan software, ami egyfajta profilozást végez. Fontos a megelőző politika, az un. „predictiv policy” és az eljárási alapelveknek minden esetben érvényesülnie kell.
Ződi Zsolt (tudományos munkatárs (MTA TK JTI) olyan érdekes, új jelenségekre hívta fel a figyelmet, mint például a facebookon posztolt képek, vagy más információk bizonyítékként történő felhasználása. A kapuőrök szerepének változásáról is beszélt. A korábban meglévő „szelepek” megszűntek. Egy facebook poszttal bárki a nagy nyilvánosság elé léphet, szerkesztőségi, vagy akár más szakmai szűrő előzetes ellenőrzése nélkül.
Osztovits András (tanszékvezető, egyetemi docens KRE) a bírói munkában már most jelen lévő digitalizációra hívta fel a hallgatóság figyelmét. Egyre több minden zajlik már online fórumokon. Ez egyszerűsíti és gyorsítja az eljárásokat, de paradox módon öngerjesztő folyamatokat indít be, a társadalom és a bíróságok egymáshoz való viszonyában. A gyorsuló perek miatt a korábban ésszerű pertartam mára elhúzódónak tűnhet. Bíró kollégák szerint a 21. században a társadalom és a gazdaság elvárásai a bíróságokkal szemben a kiszámíthatóság és a bizalom. A kiszámíthatóságnál lenne helye a technikának, például a büntetéskiszabás mértékénél. A bírói felelősség viszont nem átruházható, az nem megosztható egy mesterséges intelligenciával. A bírói munka lényegét képezi, hogy a tényállás ismeretében a döntést végül az ember vállalja fel.
A konferencia a kerekasztal-beszélgetések levezetőinek összefoglalóival folytatódott, majd Handó Tünde, az OBH elnöke és Darák Péter, a Kúria elnöke mondta el zárszavát.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság kúria bíróság bíróság Kúria