text:
Megakadályozza-e a magyarországi csődegyezség a román adóhatóság követelésének végrehajtását? » Advocatus
« Új korszak előtt a BÉT: mérlegen a tőzsdeélénkítő törvénymódosítás
Augusztustól regisztrálhatnak az amerikai cégek az EU-USA adatvédelmi pajzs rendszerébe »
Megakadályozza-e a magyarországi csődegyezség a román adóhatóság követelésének végrehajtását?
Az ENEFI (korábban E-Star) Nyrt. és a román adóhatóság közötti jogvitában az Európai Unió Bíróságának főtanácsnoka fontos megállapításokat tett a magyar csődeljárásnak a román adókövetelésekre gyakorolt hatásáról.
Michal Bobek főtanácsnok a közelmúltban tette közzé indítványát[1] az ENEFI Energiahatékonysági Nyrt és a romániai adóhatóság közötti jogvitában. Az ügy a magyar céggel szemben Romániában fennálló adókövetelés végrehajtására vonatkozik. Az indítvány a Fizetésképtelenségi Rendelet[2] („FR”) egyik sarokkövének számító kérdésben, nevezetesen a fizetésképtelenségi eljárást megindító állam jogának univerzális hatályával kapcsolatban tartalmaz lényeges megállapításokat.
A közzétett tényállás és a jogkérdések lényege röviden az alábbiakban foglalható össze:
Az ENEFI Energiahatékonysági Nyrt. (korábbi nevén E-Star Alternatív Energiaszolgáltató Nyrt.) ellen 2012. decemberében Magyarországon csődeljárás indult, amely 2013. szeptemberében sikeresen, csődegyezséggel zárult. A román adóhatóság az adóssal szembeni – feltehetően a fizetésképtelenségi eljárást megelőzően keletkezett – követelését megkísérelte bejelenteni, de a határidő elmulasztása és a nyilvántartásba vételi díj megfizetésének elmulasztása miatt nem járt sikerrel. Ugyanakkor a román hatóság, a magyarországi csődeljárás ideje alatt adóellenőrzést végzett az ENEFI romániai telephelyén és ennek nyomán adómegállapítási határozatot bocsátott ki a felperes héa (Áfa) jogcímen fennálló adófizetési kötelezettségéről (a közzétett tényállásból nem derül ki, hogy ez az Áfa-fizetési kötelezettség a csődeljárás kezdő időpontja előtt vagy azt követően keletkezett). Az adóhatóság ez utóbbi követelését nem vetette nyilvántartásba a magyarországi csődeljárásban, azonban e követelések vonatkozásában végrehajtási eljárást indított Romániában.
Az ENEFI mint felperes eljárást indított Romániában a román adóhatóság ellen, melyben kifogásolta a végrehajtható okirat kiállítását. A felperes álláspontja szerint ahhoz, hogy az adómegállapítási határozat szerinti fizetési kötelezettség végrehajtható legyen, azt a román adóhatóságnak a magyarországi fizetésképtelenségi eljárásban nyilvántartásba kellett volna vetetnie. A felperes szerint a FR alapján a fizetésképtelenségi eljárásra a magyar jog az irányadó, ami kimondja, hogy a fizetésképtelenségi eljárásban nyilvántartásba nem vett követelések nem érvényesíthetők. A Tribunalul Mureș Secția Civilă (Maros megyei bíróság polgári kollégiuma) az előtte folyamatban lévő eljárást felfüggesztette, és előzetes döntéshozatali kérelemmel fordult az Európai Unió Bíróságához („Bíróság”).
Hogy a felperes jogi álláspontja a konkrét ügyben a magyar fizetésképtelenségi jog alapján mennyiben helytálló, értelemszerűen nem képezi tárgyát az itt ismertetett főtanácsnoki indítványnak. Ezzel a kérdéssel – figyelemmel a közzétett tényállás hiányos voltára is – magam sem foglalkozom.
Számunkra most nagyobb jelentőséggel bírnak a főtanácsnok FR-el kapcsolatos generális megállapításai. A Bíróság elé terjesztett kérdések, melyekben a főtanácsnok véleményt nyilvánított, lényegében arra irányultak, hogy a magyar csődeljárás joghatásai – feltéve, hogy ezek a joghatások a magyar jog szerint valóban fennállnak – eredményezhetik-e a román adóhatóság mint hitelező követelésének e más tagállamban (Romániában) történő érvényesítéséhez való jogának elvesztését vagy ezen követelés romániai végrehajtásának „felfüggesztését”. A főtanácsnok álláspontja az alábbi pontokban foglalható össze:
A Fizetésképtelenségi Rendelet az adókövetelésekre is vonatkozik
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett egyik kérdésével az előterjesztő bíróság arra kívánt választ kapni, hogy az adómegállapítási határozaton alapuló követelés különös jellege releváns-e a FR alkalmazhatósága szempontjából. Más szóval az a tény, hogy a követelés jogosultja egy adóhatóság, eredményezheti-e azt, hogy ezt a követelést különös elbánásban kell részesíteni.
A főtanácsnok erre a kérdésre egyértelmű nemmel válaszol: A FR a magánjogi és közjogi hitelezőkre megkülönböztetés nélkül alkalmazandó. A FR a közjogi és magánjogi hitelezők követelésére való alkalmazhatóságát illetően semleges, nem érinti az adott nemzeti jog szerinti fizetésképtelenségi eljárásban az egyes hitelezői kategóriáknak biztosított elsőbbségi jogokat.
Utóbbi megállapításával a főtanácsnok lényegében a FR kollíziós jogi természetére utal. A FR azt határozza meg, hogy mely tagállam fizetésképtelenségi jogát kell alkalmazni a fizetésképtelenségi eljárásra: a FR 4. cikke szerint a fizetésképtelenségi eljárásra és annak joghatásaira annak az államnak a joga alkalmazandó, melynek területén a fizetésképtelenségi eljárást megindítják. Jogi szakzsargonban ezt a jogot nevezzük lex concursus-nak. A FR nem foglalkozik azzal, hogy külön szabályokat adjon a különböző típusú hitelezői kategóriák vagy követeléstípusok tekintetében: ezt a kérdést rábízza arra a tagállami jogra, amely – mint lex concursus – a FR alapján alkalmazandó lesz a fizetésképtelenségi eljárásra. A magyar jog mint lex concursus irányadó tehát a Magyarországon indult fizetésképtelenségi (fő)eljárásra, függetlenül attól, hogy a külföldi adóhatóság követeléséről van szó.
A magyar jog mint lex concursus irányadó a be nem jelentett követelésekkel kapcsolatos jogvesztésre
Az előzetes döntéshozatali kérelmet előterjesztő román bíróság szerint a magyar jog mint lex concursus nem írhat elő valamely más tagállamban (így Romániában) érvényesített követeléssel kapcsolatos jogvesztést.
Ezzel szemben Bobek főtanácsnok arra az álláspontra helyezkedik, hogy nem ellentétes a FR-el, ha valamely nemzeti jogi rendelkezés, így a Csődtv. 20. §-ának (3) bekezdése, a fizetésképtelenségi eljárásban nem megfelelően nyilvántartásba vetetett követelésekkel kapcsolatban jogvesztést rendel. A Bíróság korábbi esetjogára utalva a főtanácsnok úgy véli, hogy a fizetésképtelenségi eljárásban valamely követelés nyilvántartásba vételére előírt határidő önmagában nem összeegyeztethetetlen a tényleges érvényesülés elvével. Ellenkezőleg: az észszerű határidő meghatározása megfelel az uniós jog tényleges érvényesülése követelményének, és a jogbiztonság elvének gyakorlati alkalmazását jelenti. Ami az egyenértékűség elvét (azaz a külföldi hitelezők hátrányos megkülönböztetésének tilalmát) illeti, a főtanácsnok elismeri, hogy a külföldi hitelezőknek általában számos nyelvi, földrajzi és az eltérő jogokból eredő nehézséget kell leküzdeniük. Ugyanakkor ez egyrészről a több tagállamra kiterjedő fizetésképtelenségi és egyéb eljárások sajátossága, másrészről pedig maga a FR is előírja, hogy a határon túli hitelezőket értesíteni és tájékoztatni kell arról, hogy valamely másik tagállamban fizetésképtelenségi eljárást indítottak (ld. FR 40. cikk), ezzel elősegítve a fizetésképtelenségi eljárás szabályainak általános érvényesülését. Jelen ügyben a romániai alperest megfelelően tájékoztatták a fizetésképtelenségi eljárásról és a követelések nyilvántartásba vételére rendelkezésre álló határidőről.
A FR rendszere és a korábbi esetjog alapján eddig sem tűnt kétségesnek, hogy a lex concursus – hacsak maga a FR eltérően nem rendelkezik, illetve nem indul másodlagos eljárás más tagállamban – határozza meg a fizetésképtelenségi eljárás megindításának, lefolytatásának és befejezésének valamennyi feltételét. Ennek az eljárásnak a hatálya – legalábbis az Unión belül – közvetlen és univerzális: az eljárást megindító állam joga lesz irányadó a fizetésképtelenségi eljárásra függetlenül attól, hogy az adósnak külföldi hitelezői, vagyontárgyai vagy eljárásai vannak (ld. FR 16-17. és 25. cikkek). Ugyanakkor Bobek főtanácsnok hasznosnak tartotta kifejezetten rögzíteni, hogy ez azzal a nagyon lényeges joghatással is járhat, hogy a magyar jog mint lex concursus által előírt jogvesztés nyomán a román hitelező követelése (akár adókövetelése) is érvényesíthetetlenné válik az EU területén bárhol, így Romániában is.
A magyar jog mint lex concursus irányadó az adós ellen más tagállamban indult végrehajtási eljárásra
A román bíróságnak kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy a magyar jog mint lex concursus a Magyarországon megindított fizetésképtelenségi eljárásnak az Romániában folyamatban lévő végrehajtási intézkedésre gyakorolt joghatását is szabályozza-e, vagy ezeket a joghatásokat a román jognak kellene-e szabályoznia. A kérdést előterjesztő bíróság a FR 4. cikke (2) bekezdésének f) pontjára hivatkozott, amely előírja, hogy az eljárás megindításának helye szerinti állam joga, azaz a lex concursus határozza meg „a fizetésképtelenségi eljárásnak az egyes hitelezők által indított eljárásokra gyakorolt hatásait, a folyamatban lévő peres eljárások kivételével [kiemelés tőlem]”. Ahogy az előterjesztő bíróság is utal rá, a hivatkozott FR 4. cikk (2) bekezdésének f) pontját a FR 15. cikkével összhangban kell értelmezni. Ez utóbbi rendelkezés a fizetésképtelenségi eljárásnak a fizetésképtelenségi eljárás megindulásakor már folyamatban lévő peres eljárásokra gyakorolt hatásával foglalkozik, és azt mondja ki, hogy – szemben a főszabállyal – a fizetésképtelenségi eljárásnak ezekre az eljárásokra gyakorolt hatását nem a lex concursus, hanem annak a tagállamnak a joga szabályozza, amelyben az eljárás folyamatban van (lex fori processus). Vagyis a román bíróság álláspontja szerint, ha a Romániában folyamatban lévő végrehajtási intézkedés a fenti rendelkezések alapján „folyamatban lévő eljárásnak” minősül, úgy jelen ügyben nem a magyar jog mint lex concursus, hanem a román jog mint lex fori processus volna alkalmazandó. Ennek megfelelően a román jog szabályozná a magyar fizetésképtelenségi eljárásnak az említett végrehajtási intézkedésekre gyakorolt joghatásait.
A főtanácsnok nem osztja ezt az álláspontot. Egyrészről utal arra, hogy a romániai végrehajtási eljárások nem voltak folyamatban a magyarországi fizetésképtelenségi eljárás megindításakor. Már ennél a ténybeli körülménynél fogva is az FR 15. cikkében foglalt kivétel nem érvényesül, azaz a magyar jog mint lex concursus alkalmazandó a romániai eljárások tekintetében: az adós elleni – fizetésképtelenségi eljárás kezdete után indított – romániai eljárások sorsát a magyar fizetésképtelenségi szabályok fogják meghatározni.
Másrészről a főtanácsnok – voltaképpen a konkrét ügy eldöntése szempontjából szükségtelenül, csupán a kérdés fontosságára tekintettel – kifejti, hogy a folyamatban lévő eljárásokra vonatkozó, az FR 15. cikkében foglalt kivétel nem vonatkozik a végrehajtási intézkedésekre, csupán az érdemi keresetek elbírálására. Más szóval a belföldi vagy más tagállami végrehajtási eljárás – akár a fizetésképtelenségi eljárás kezdete előtt, akár azt követően indult – minden esetben a lex concursus alá tartozik. Ezt támasztja alá – számos egyéb érv mellett – az is, hogy az egyes tagállamokban folyó szinguláris végrehajtások (melyek egyes hitelezők kielégítését célozzák) veszélyeztetnék a fizetésképtelenségi eljárás kollektív (azaz valamennyi hitelező érdekét figyelembe vevő) és univerzális jellegét. Azaz: a romániai végrehajtások – amennyiben a magyar jog mint lex concursus a magyar fizetésképtelenségi eljárásra tekintettel – így rendelkezik, szünetelnek illetve megszűnnek (az indítvány némileg pontatlanul a „felfüggesztés” kifejezést használja).
Összességében elmondható, hogy a főtanácsnok indítványa nem ad radikálisan új dimenziót az uniós fizetésképtelenségi jog értelmezésének, inkább megerősíti az eddig is uralkodó álláspontokat. E körben azonban mindenképpen üdvözölhető. Meglátjuk, hogy az Európai Unió Bíróságának hamarosan várható ítélete mennyit fog hozzátenni eddigi ismereteinkhez.
[1] http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:62015CC0212&qid=1468928502351&from=EN
[2] A TANÁCS 1346/2000/EK RENDELETE (2000. május 29.) a fizetésképtelenségi eljárásról (EK HL L 160/1; magyar változat: EU HL L 2004 különkiadás 19/01 (XII. 14.)).
Permanent link to this article: http://advocatus.dlapiper.hu/?p=1828

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
⭐SZOCIÁLIS SEGITŐMUNKA
Download "SZOCIÁLIS SEGITŐMUNKA"
1 SZOCIÁLIS SEGITŐMUNKA A GYERMEK- ÉS IFJÚSÁGVÉDELEM T E R É N AZ ORSZÁGOS IZR. PATROHÁZS EGYESÜLET 25 ÉVES FENNÁLLÁSA ALKALMÁBÓL SZERKESZTETTE: VARSÁNYI GÉZA AZ EGYESÜLET TITKÁRA BUDAPEST KIADJA AZ O. I. P. E. SZOCIÁLIS HÖLGYBIZOTTSÁGA VIII., NAGYFUVAROS-UTCA 4. TELEFON: t2 Előszó Egyesületünk ebben az évben., 1935-ben., tartotta meg jubiláns közgyűlését, megemlékezvén negyedszázados fennállásának sikereiről és balsikereiről. Nehogy ez a ránknézve mindenesetre jelentős esemény nyom nélkül elmúljék, jelenik meg ez a szerény füzet, emlékezetül a múltra, biztatásul a joi'őre. Engedtessék meg nekem, hogy rnég egyezer ismételjem, amit már gyakran elmondtam amikor a magyar állam megalkotta a gyermekvédelmi torvényt azzal a nemes célzattal, hogy felkarolja minden szegény és elhagyott gyermek ügyét, felszólította a felekezeteket, legyenek segítségére az ember szer etetnek ebben a nagy művében. Valamennyi felekezet lelkesem követte a hozzá intézett szózatot és így alakult meg a katolikus, a protestáns és az izraelita Patronage egyesület. Joggal merem tehát mondani, hogy egyesületünk a magyar izraelita hitfelekezet kiküldöttje, azzal a megbízatással, hogy teljesítse azt a segítő feladatot, amely a felekezetet megilleti abban a nagy ó nemes ügyben, amelyet a magyar állam a gyermekvédelem terén magára vállalt. És ha most visszatekintek egyesületünk 25 é v e s történetére, látom a nagyszerű fejlődést az első években, a Trianon előtti években«a tagok ezreit, fiókegyesületeket az ország minden jelentős városában, jelentékeny egyleti vagyont és ezzel kapcsolatban nagyszerű terveket a jövőre nézve: gyönyörű átmeneti otthont rózsadombi saját házunkban, kertészettel összekötött leányiskolát svábhegyi 3600 négyszögöles telkünkön, stb., stb. Mindez rombadőlt, semmivé vált. összezsugorodott Trianon nyomán. Csap éppen hogy meg ι agyunk és fenntartjuk ezt a szép intézményt felekezetünk javára, «; emberszeretet javára, az elhagyott szegény gyermekek javára. De azért bízunk a jövőben. Hiszünk egy Istenben, hiszünk egy hazában és hiszünk egyesületünk feltámadásában is és erre nézve kérjük az egész magyar zsidságnak, minden nemes, jó embernek lelkes támo gátasát. Budapest, december havában. Székely Ferenc.3 A patronázs vallási alapjai Dr. HEVESI SIMON vezető főrabbi beszéde 1935 május 4-én, ο Dohány-utcai templomban tartott női istentiszteleten Áhítatos gyülekezet! A napokban volt alkalmunk egy olasz tudós előadását meghallgatni, aki azt fejtegette, hogy ennek a világrésznek egységes szellemét három tényező volna hivatva újból megteremteni: α vallás, a művészet és a tudomány. Azért ez a három, mert ezek összefüggnek egymással, hatással vannak egymásra és alkalmasak arra, hogy a közszellemet ápolják, neveljék és befolyásolják. Ha e tétel szempontjából foglalkozom a zsidó vallással, azt kell megállapítanom, hogy a művészetekre a zsidó vallás közvetlen befolyással nem volt. Nem is állíthatom, hogy a művészet a zsidó vallás szellemének hatása alatt áll. Ám vannak művészetek, amelyekre a zsidó vallás hatást gyakorolt és ezek az anyagtalan művészetek: irodalom, ékesszolás, tanítás, dal és zene. De nem is oly lényeges, hogy a vallás a művészeteken át gyakorolja hatását a lelkekre és a közszellemre. A vallás maga egy felsőbbrendű művészet: a lélek művészete, mert Istentől ihletett lelkeket formál és nemesít, az emberi lét kicsiségéből kiemel és magasabbra vezet, a bűn sötét labirintusából kiszabadít és erkölcsössé teszi az embert. A zsidó vallásnak volt bizonyos hatása a művészetekre, de nagyobb hatása volt a filozófiára. Igazán világszemléletet adott, nem legendát, mitológiát, hanem magasrendű igazságokat. amelyek a lét egyeteméről adtak számot és a léleknek erkölcsi szempontból adtak irányítást. Ezáltal a zsidó vallás az összes nem pogány vallásoknak támasza lett. Ha a vallásokat a változó korszellem és áramlatok ellenében meg akarjak védelmezni, a zsidó vallás filozófiájából meríthetünk és filozófiával többet nem is lehet igazolni, mint amennyi a zsidó vallásban benne van. Ami ezen túl van, arra már nem felelhet a filozófia sem. Világszemléletről valójában csak addig lehet beszélni, ameddig a mi4 5 vallásunk terjed, ezért fundamentum a mi vallásunk és aki hadat üzen a vallásnak, az hadat üzen a zsidóságnak, de aki a zsidóságnak hadat űzeti, az fel jé s általánosságban és egyetemes értelemben a vallásnak is hadat üzen A zsidóság adott filozófiát és tudományt. Az emberi kultúra és civilizáció kialakulására nagy hatással volt a zsidó vallás. A zsidóság előtt bálványhatalmakkal volt tele a világ. Minden berek, minden forrás bálványoknak volt az otthona és az ilyen terület nem objektuma a szabad tudományos kutatásnak. A zsidó vallás kimondta, hogy nincsenek a földön hatalmak, amelyek felett a szellem úrrá nem lehet. Az igazi hatalom fölöttünk van. A zsidóság teret adott a tudományoknak. A zsidók között ami a tudós, a lángelme, hogy erre mindig büszkeséggel gondolhatunk, Ábrahám ősapánk, amikor fejszével széthasogatta a halvány okút, azt tanította, hogy a lét gyökere az értelemben van. Mindenütt ott volt a zzidó, ahol a tudomány eredményekre vezetett: földrajzban, csillagászatban, fizikában, kémiában. És ahol a neve nem is szerepel, ott is meghúzódik a háttérben az a névtelen zsidó asszisztens, akitől az eszme származott. Meghaltak nagyon sokan, akikről nem tudta meg a világ, hogy tulajdonképen ők voltak a felfedezők. Amikor a tudomány történetéről beszélnek, mindig jelen van a zsidó név? a zsidó tehetség és mindig jelen is lesz, ezt nem lehet letagadni, így van az orvosi tudományban is. Az egész középkorban rendkívüli orvosok voltak, akik 600 évvel előbbre voltak koruk tudásszínvonalánál. Még a pápák is zsidó orvosokat tartottak udvarukban, ma a fajelmélet híveinek nem kell a zsidó orvos, ők megelégszenek, ha számukra nyílik mindenütt lér és nekik emellett nem fontos, hogy a tehetség, a rátér mettség és a szorgalom elkallódik. Adott a zsidóság még mást is az emberiségnek: az optimizmust, hogy nem szabad elcsüggedni, szembe kell nézni a legnagyobb feladatokkal. Nem régen olvastam egy paraszttárgyú regényt, és ennek a társadalmi rétegnek ábrázolásában láttam, hogyan reagál az egyszerű ember az élet tüneményeire, különösen a halál jelenségére. Az író kétségtelenül megfigyelés alapján a halott mellett virrasztó és tűnődő embernek ezeket a szavakat adja ajkára:,,hát minek is törekszik az ember, mit ér az egész élet, lehet akármilyen úr, mégis markába keríti a halál. Bármilyen gazdag, bármilyen meleg fészket épített magának, hideg csontkezével kiveszi a halál. Olyan az ember, mint egy elszáradt falevél, amit ragad magával a zúgó pusztai szél? A zsidó vallásban is megvan az eszme, hogy a halál gondolata a magukbatérésre hangolja az embereket, de nincs meg az a gondolat, hogy hiába való az ember törekvése. A zsidó vallás azt tanítja, hogy a múlandóság szomorú jelenségével szemben itt van a gyermek, aki az örökkévaló-5 6 ságba lenti át a halandó embert. Adjuk át a gyermeknek lelki értékeinket, hogy megmaradjon az élet, a társadalmi rend és megmaradhasson az eszme, amely drágább a puszta létnél. Még valamit adott a zsidóság az emberiségnek: a szívet., a szív kultuszát és kultúráját. A szív gyengédségével, a jóság kultuszával, követésével és gyakorlásával befolyással van a zsidóság a közszellemre. Nem szabad engednünk, hogy a zsidóságot kiszorítsák abból, amije van; hogy határt tudjunk gyakorolni az emberiségre, ezt nem engedhetjük elvenni. Őrizzük meg a szívhez való jogunkat és védelmezzük meg. Ha az idők nehezek is, ne engedjük veszendőbe menni azokat az intézményeket., amelyeket a zsidó szív megteremtett! Gyönyörű intézményeink vannak: árvaház, aggokháza, kórház, gyermekkórház, a tanuló ifjúságot támogató intézmények a belföldön, segítségnyújtás azok számára, akik külföldön igyekeznek tudást szerezni, de ne hanyagoljuk el gyermekvédelmi intézményeinket., amelyek éppen legerősebb mértékben érzik az idők hatását. 25 éve áll fenn Patronázs Egyesületünk. Gyönyörű fejlődésnek indult, de az általános gazdasági helyzet épen ezt az intézményt támadt! meg legjobban. Pedig árvaházat, kórházat fentart az állam is, a városi közületek is, de gyermekvédelmet kizárólag csak a felekezet gyakorolhat. így akarja ezt a magyar törvény kifejezett rendelkezése és minden felekezet teljesíti is ezt a kötelezettségét. Talán egyik sem forog abban a veszedelemben, hogy be kell szüntetnie munkásságát, csak épen a zsidó felekezet van abban a helyzetben, hogy mikor megünnepli gyermekvédelmi intézményének negyedszázados jubileumát, kénytelen lesz ezt a munkásságot beszüntetni. Pedig ez nemcsak egy jótékony intézmény beszüntetését jelentené, hanem azt is, hogy a zsidó vallás nem tud lépést tartani más felekezetekkel és nem tudja teljesíteni azt a feladatot, amelyet a törvény kifejezetten raja ró: a gyermekvédelem vallásos alapon való megszervezettségét, a bűnös útra tévedt, züllés veszélyének kitett, az elhagyott gyermekek oltalmazását, gondozását és nevelését. Pedig a mi vallásunkban ezek az eszmék mélyen benne gyökereznek. Ne engedjük tehát magunkat leszorítani semmiféle területről, ami a miénk, ami vallásunkból fakad. Elhagyatott gyermek az árva, akinek nincs gondozója. Ezeknek egy jelentékeny részét felekezetünk, nőegyesületeink védőszárnya alá fogadja és gondozza. De az a gyermek is lehet elhagyott, akinek apja, anyja él, csak nem tud gondoskodni róla, akinek apja börtönben ül, vagy anyját magával sodorta az élet árja. A Biblia különböző gyermekekről beszél és megemlíti, hogy vannak olyanok is, akik javíthatatlanok. Azt mondja a Biblia, hogy ha6 7 van olyan gyermek, aki lázadó, romboló, tobzódó és teljesen javíthatatlan és erkölcstelen, ragadják meg és vigyék a bíróság elé, emeljenek ellene vádat és a bíróság a gyermeket elítélheti még halálra is, mert a romlottságot, amely a mételyből terjeszkedik, amely a bűnt nemcsak magával hordja, hanem a gonosz példa erejével romboló hatással van az egész társadalomra, ki kell irtani. Javíthatatlan gyermekről szól az írás, de ki a javíthatatlan? Azt mondják az írásmagyarázók, hogy az a javíthatatlan, aki sokszoros kísérletezés után is konokul lerázza magáról a tanítást és nevelést és nem javul. De még az ilyen gyermeket is javíthatónak kell tekintenünk, csak abban az egy esetben nem, ha apja és anyja tökéletesen egyforma termetben, arcban és hangban, így tanítják az írásmagyarázók. Milyen különös rendelkezés ez, mit akarnak ezzel mondani? Egy csodálatos mélyenjáró megfigyelésen alapul ez a tétel, hogy a gyermek lelkében a fejlődés folyamán egyszer az apának, egyszer az anyának tulajdonságai jutnak túlsúlyra. Ha a gyermek az apjától örökölt rossz tulajdonságokat és azok tombolnak benne, nem tekinthetjük javíthatatlannak, mert majd felülkerekednek az anya tulajdonságai és jó lesz. Ha az anyjától örökölte a rosszra való hajlandóságot, majd felszínre kerülnek benne az apa jó tulajdonságai. Csak akkor javíthatatlan, ha az apától és anyától is csupán rosszat örökölt, ha az apa és anya teljesen egyenlők, ami kizárt eset. Azt mondják, hogy ez a törvény nem azért íratott, hogy végrehajtsák, hanem hogy mélyedjünk el ebben a gondolatban és találjunk benne jutalmat. Ez a jutalom jelentkezik, ha a romlásba tévedt gyermeket meg tudjuk mentem. Ez a gyönyörű feladat vár minden olyan nővérünkre., aki megérti a vallás eszméjét. Drága testvéreim, lelkes buzgalommal forduljatok mindannyian a magyar zsidó patronázs egyesület felé és neveljétek a vallás tanítása szerint a szív kultuszára azokat a sajnálatraméltó gyermekeket, akiket szülő nem nevel, mert szükségük van valakire, aki elhelyezi lelkükbe ad, aki érzést nevel beléjük az erkölcsiség iránt, aki elhelyezi lelkükbe az iránytűt, hogy ne tévesszék el az utat. Nem sajnálatraméltó többé az ilyen gyermek., ha valaki, jótét z.\idó lélek melléje áll! Ezt óhajtom lelketekbe vésni. Ne legyen a szavam pusztában elvesző kiáltás, mert a feladat, amit vázoltam, magából vallásunkból fakad és mindenképen méltó a zsidó nőhöz., akiben a vallás továbbplántál ódik, messze jövendők felé! Szent munkátokban kísérjen Benneteket az élő Istennek szentséges, áldása! Amen!7 A 25 éves Patronázs Egyesület I. Bevezetés A mózesi törvények évezredes szociálpolitikai rendelkezései minden adandó alkalommal kötelezettségévé teszik Izrael népének az elhagyottak, az özvegyek és árvák istápolását. A patriarchális földművelő társadalomira szabott eme törvények igen előrelátóan nemcsak intelemként, nemcsak figyelmeztetésnek hagyják meg a mostoha szociális viszonyok közé került társadalmi egyedekről való gondoskodást de intézményesen biztosítják megélhetésüket és megállapítják a szociális segítésnek azt a minimumát, mely életük fönntartását lehetővé teszi. A szétszóródás, a galut évezredei alatt e rendelkezések morális imperatívusszá nemesülnek és a zárt társadalmi életet élő zsidóság magától értetődően gondoskodik a rászorulók segítéséről. A ma már sokszor sajnos alap nélkül hangoztatott zsidó erény: a szolidaritás, a kölcsönös segítés ezekben az évszázadokban igazán eleven valóság s a gettó sötét árnyékait a felebaráti szeretet ragyogó cselekedetei világosítják meg. A XIX. század politikai és eszmeáramlatai lebontják a zsidóság köré vont válaszfalakat is és az erős ütemben fejlődő kapitalizmus felbomlasztja az eddig zárt társadalmi egységeket, megteremti a modern idők legtipikusabb alakját: a bérmunkást és evvel egyidejűleg az ipari proletariátust. Megindul a nagyvárosok felé tódulás és szinte egy generáción belül lejátszódik századunk legnagyobb tragédiája: az eddig zárt egységet alkotó család elemeire való bomlása. Tömeg jelenséggel állunk itt szemben. A nagyipari civilizációval együtt j.ár a nyomor terjedése és megjelenik a fórumon a modern idők legszomorúbb produktuma: az elhagyott, a züllés veszélyének kitett, a bűnöző gyermek és fiatalkorú. Az államhatalom sem hunyhatja be immár a szemét e tömegjelenség elől és a magyar törvényhozás soha el nem múló dicsősége az évi VIII. és XXI. törvénycikkek, amelyek kimondják a nagy alapelvet. hogy minden elhagyott gyermeknek joga van az állam gondozására.8 9 Majd az évi, ú. n. 60 ezres rendelet még kibővíti az elhagyottság jogaimat, még nagyobb gyermekkategóriát von pártfogásába és ezzel megelőzi a művelt nyugati államok csaknem valamennyiét. Az állami gyermekmenhely tehát minden elhagyott gyermeket pártiogásába vesz és a fizetett tartásdíj ellenében családoknál helyezi azokat el hogy így nevelésükről gondoskodjék. Azonban az állam által fizetett tartásdíj összege olyan csekély, hogy ezért a drágább rituális ételt fogyasztó zsidó családok nem vállaltak el gyermekeket tartásra. így történt aztán, hogy a menhelyek útján kihelyezett zsidó gyermekek felekezetünk részére csaknem teljesen elvesztek, nem maradtak meg zsidóknak. Vagy ha igen ami színén nem volt ritka eset erkölcsileg olyan alacsony fokon állottak, hogy közülük rekrutálódott azoknak a fiatalkorúaknak a legnagyobb kontingense, akik a bíróság elé kerültek. De nem is volt ez csoda, mert hiszen ezek a gyermekek vallásos nevelésben nem részesültek, abban a korban, amikor legfogékonyabb a lélek. Folyton csak gyűlölködő szavakat hallottak saját felekezetükről és így történt, hogy felekezetünk nemtörődömsége, amely esztendők során bűnös tétlenséggel nézte ezeket az állapotokat, ézénként sok száz zsenge korú hitsorsosunk vesztét okozta. A zsidó gyermekvédelem megszervezéséhez mégis tulajdonképen az évi XXXVI. t. c.-ben lefektetett büntetőnovella adta meg a lökést, mely a fiatalkorúak eddig fönnállóit büntető rendszerét új alapokra fektette. E büntetőnovella intenciója az. hogy a büntetendő cselekményt elkövető gyermekekkel és fiatalkorúakkal szemben a társadalom és a bűntettes érdekében egyaránt nem annyira a megtorlást, mint inkább elsősorban a megmentés szempontját kell érvényre juttatni. Abból az elgondolásból indul e reform, hogy a fiatalkorúak nem gonosz indulatoktól csábítva, hanem leggyakrabban a nyomasztó szegénység, a rossz példa, züllött környezet, a családi élet meglazulása, a nevelés elhanyagolása és a valláserkölcsi érzés hiánya miatt sodródnak a bűnbe, ezeket az okokat kell tehát megszüntetni. És minthogy erre nem az állam, hanem a társadalom hivatott, annak széleskörű rétegeit kell a fiatalkorúak törvénykezési reformjába bevonni, még pedig patronázs egyesületek formájában. A társadalom azonban meglehetősen közönyös maradt e modern törekvések iránt és így az intéző körök a felekezeteket igyekeztek az ügynek megnyerni, még pedig olyan sikerrel, hogy csakhamar megalakultak a kat. és protestáns patronázs-egyesületek. Hiányzott tehát egy olyan szervezet, mely a zsidó fiatalkorúakkal foglalkozott volna s így a kényszerítő szükségességen kívül most már becsületbeli kötelessége volt a zsidóságnak az Izraelita Patronázs Egyesület megalakítása.9 10 Λ Magyar izraelita Kézmű és Földművelési Egyesület Magyarország egyik legrégibb gyermekvédő intézménye már az évi jelentésében rámutatott a tarthatatlan állapotokra, de csak mikor már az eltérített gyermekek száma nagyarányú szaporodást mutatott, talált e szózat mind erősebb visszhangra és kezdte foglalkoztatni az egész ország zsidóságát. Ennek eredményeképen azután az évben dr. Neumann Ármin elnöklete alatt az Országos izraelita Iroda és a budapesti (VI.) izr. Községkerület körében egy bizottság alakult, hogy ezeken az állapotokon változtasson. Dr. Neumann Aarmin csakhamar megtalálta a módját a kettős probléma megoldásának, amidőn úgy a másvallásúakhoz kiadott zsidó gyermekek, valamint a zsidóhitű fiatalkorú bűntettesek megmentésére országos szervezet megalkotását hozta javaslatba. Indítványát az évi szeptember hó 6. napján egybehívott bizottság egyhangúlag elfogadta és megvalósítás végett a budapesti (VI.) Izraelita Községkerülethez beterjesztette. Az időközben elhunyt dr. Neumann Ármin helyett a MIKÉFE új elnöke, báró Kohner Adolf állott a mozgalom élére, aki Hevesi Simon pesti főrabbi közreműködésével megtette a szükséges előkészítő intézkedéseket szeptember hó 6-ára a MIKÉFE és az OMIKE kezdeményezésével értekezletet hívtak össze, melyen a hazai zsidóság színe-java jelent meg. Ám voltak még mindig az előkészítő bizottság tagjai között olyanok, akik feleslegesnek tartották az új egyesület megalakítását. Mások a mellett törtek lándzsái, hogy az alakítandó egyesület csupán az akkori értelemben vett patronáz tevékenységre szorítkozzék, t. i. az erkölcsi züllésnek kitett, vagy bűnöző fiatalkorúak pártfogására. Volt olyan fölszólaló, aki féltette a menhelyi gyermekeket a patronázs körébe tartozó,,bűnöző, züllött fiatalkorúaktól, tehát két egyesületei akart. Végre győzött a jobb belátás. Kohner Adolf báró, de főként Hevesi Simon főrabbi tisztázták a kérdést és igen helyesen, bölcs előrelátással megmutatták, mint függ őszsze egymással a két probléma: az elhagyott, a züllésnek kitett gyermekek szolgáltatják a bűnöző fiatalkorúak legnagyobb kontingensét. Az elhangzottak alapján az értekezlet egyhangú lelkesedéssel elfogadta a határozati javaslatot, mely a következőképen szól: A Budapesten szeptember hó 6. napján megtartott értekezlet ezennel határozatkép kimondja, hogy megalakítja az Izraelita Patronázs Egyesületet oly célzattal, hogy az kiterjessze pártfogó és gyámolító működését először a gyermekbíróság elé kerülő fiatalkorúakra, másodszor az állami menhelyek által nemzsidóhitű családoknál elhelyezett zsengekorú hitsorsosainkra10 11 Α megalakítás munkájának elvégzésére bizottságot küldött ki az értekezlet, báró Kohner Adolf és dr. Hevesi Simon elnöklete alatt. A bizottság tagjai voltak: dr. Fried Vilmos, dr. Feleki Béla, dr. Grauer Vilmos, dr. Lengyel Aurél. Szabolcsi Miksa, dr. Deutsch Ernő, Breuer Soma, dr. Fischer Gyula, dr. Bakonyi Samu, dr. Weiszburg Gyula, dr. Kiss Arnold, dr. Bartos Kálmán, özv. dr. Neumann Árminné és gárdonyi Neumann Frigy esne. Ugyanez az értekezlet elhatározta, hogy az az évi szeptember hó én megtartandó Országos Patronázs Kongresszuson Kohnerrel és Hevesivel képviselteti magát. E bizottság állandó permanenciában voll és előbb báró Kohner Adolf és dr. Hevesi Simon, utóbb pedig Székely Ferenc elnöklete alatt folytatólagos ülésekben megvitatta és elfogadta a dr. Bartos Kálmán által kidolgozott alapszabályokat, valamint előkészítette az évi jan. hó 6-ik napján tartott alakuló közgyűlést. Az alakuló közgyűlés e napon folyt le a Pester Lloyd dísztermében nagy és előkelő közönség jelenlétében. Résztvettek azon az igazságügyminisztérium képviseletében bellyei Rickl Gyula és Kun Béla miniszteri tanácsosok, valamint Rottenbiller Fülöp táblabíró. A belügyminisztérium képviseletében Bosnyák Zoltán és Ruffy Pál miniszteri tanácsosok. Képviselve voltak a pesti, a budai, az óbudai hitközségek és szentegyletek, az V., VI. és IX. Izraelita Községkerületek. Az alakuló közgyűlést báró Kohner Adolf nyitotta meg, mely után Balogh Jena v. b. t, t., akkori közokt. államtitkár és Hevesi Simon főrabbi mondottak nagyhatású beszédet. A jelenlévők kitörő lelkesedéssel határozták el az Országos Izraelita Patronázs Egyesület megalakulását, melynek elnökévé Székely Ferenc üdv. tanácsost választották meg, társelnökévé pedig dr. Hevesi Simon főrabbit. A jelenlévők nagyösszegű alapítványaikkal lehetővé tették, hogy az Egyesület azonnal megkezdje működését. Már ezen az alakuló gyűlésen a Pesti ÍZT. Hitközség megbízásából bejelentették, hogy a 45 ezer koronát kitevő Glück Bernát-féle alapítvány kamatait a Hitközség az Egyesület rendelkezésére bocsájtja egyszer s mindenkorra. Töhben beléplek ezer koronával az Egyesület örökös tagjai sorába, va la mint nagyszámú 200 koronás alapító tag is jelentkezett. Az ünnepélyes megalakulás e fényes miliőben és díszes közönség jelenlétében méltó kezdete volt az Egyesület további létének. Az alapszabályokat z1910. sz. rendeletével évi október hó 28-án hagyta helyben a m. kir. belügyminisztérium. Hallatlan lendülettel indult meg a munka. A fiatal egyesület programmja a legmodernebb elveken épült föl és ennek megfelelően működésében is modern igyekszik maradni.,.a célunk az mondja az első évi beszámoló hogy a gyermekekkel foglalkozzunk, azokat ne-11 12 veljuk, ruházzuk, istápoljuk és kenyeretadó foglalkozásra tanítsuk, hogy így őket egész életükre biztosítsuk. Ennélfogva szakítottunk a segélyezési elvvel. Egyesületünk minden gyermeket pártfogása alá vesz, azonban segélyeket nem ad. E tekintetben ragaszkodunk az állami gyermekvédelem szabályzataiban lefektetett elvekhez: a gyermekeket eddigi környezetükből eltávolítjuk és vidékre, friss levegőre, más miliőbe, új és jobb életkörülmények közé hozzuk. Minthogy pedig Egyesületünk magát a társadalmat közvetlenül óhajtotta tevékenységébe belevonni, olyképen, hogy minden egyes gyermek mellé külön-külön patrónust kér fel, aki a gyermekek feletti felügyeletet közvetlenül végzi,?ki élelmezését, neveltetését, tanulmányait saját maga ellenőrzi, gyermekeinket pedig vidékre helyeztük ki: mihamarább szükségesnek mutatkozott, hogy Egyesületünk a vidéken fiókokat alapítson. Ha már az Egyesület eszméje és működési módja maga is újszerű volt, szervezete is sok újat mutathat föl, amennyiben tényleg ama kevés országos egyesület sorába tartozik, amelyiknek nemcsak a címében van az országos szó, hanem tényleg is országos. Amellett az első az egyesületek közt, mely az annyira kívánatos jótékonysági centralizációt kekeszlülviszi, amennyiben összes fiókjait akként szervezi meg, hogy azokban minden helybeli felekezeti testület és jótékonysági egyesület képviselve van és együttesen működik. És még egy érdekes eredmény. Ez az egyesület volt az első, amely közelebb hozta egymáshoz az egyes felekezeti árnyalatokat: az orthodox zsidóság, habár hivatalosan nem is, de tényleg mindenütt éppen olyan jólelkűséggel, éppen olyan nemes áldozatkészséggel működik közre, mint a kongresszusi zsidóság és nem egy olyan helyi bizottság (fiók) alakul, melynek tagjai tisztára orthodoxok. De nemcsak a felekezet tagjai és testületei támogatják az egyesületet páratlan lelkesedéssel és önfeláldozással. Az állami hatóságok sem zárkóznak el az egyesület istápolásától. Ügy az állami gyermekmenhelyek igazgatói, mini a fiatalkorúak bírósága és a dunai kapitányság, valamint egyéb városi és állami hatóságok készségesen támogatják a fiatal egyesületet. Az igazságügyminiszterium pedig háromezer korona évi szubvenciót engedélyez az egyesület részére. Megalakulásakor a MIKÉFE nagylelkűsége nyújtott az egyesület számára otthont mintegy két hónapon át. Majd a Dohány-utcai templom toronyépületébe költözött kb. félévre. De innen is távoznia kellett már csak azért is, mert szüksége volt az Egyesületnek olyan otthonra, ahol gyermekeit ideiglenesen elhelyezhette. E célra az irodával kapcsolatosan a Hajós-utca 31, sz. a. bérelt helyiséget, ahol az eg\ik szobát, amely fürdőszobával volt kapcsolatos, ágyakkal rendezték be. Ilyen módon lehetővé vált, hogy az Egyesület védencei mind-12 13 addig, míg állandó elhelyezésükről nem történt gondoskodás, mégis az Egyesület tényleges pártfogása és felügyelete alatt lehessenek. Az átmeneti otthon kérdése ezzel nem nyert természetesen végleges megoldást, már csak azért sem, mert mindjárt az első télen szűknek bizonyult. Később kibővítette az Egyesület az átmeneti otthont, melynek szükségességét mindenkor érezték és amelynek a hiánya ma is a legégetőbb problémák egyike, amelyet föltétlenül meg kell oldani. II. A gyermekmenhelyi patronázs Az Egyesület gondozására szorult zsidó gyermekek az ország minden vidékén elhelyezett állami gyermekmenhelyek kötelékébe tartoznak. Arra kellett tehát törekedni, hogy mindenütt, ahová az állami gyermekmenhely felekezetbeli gyermekeket helyezett ki, fiókok alakuljanak. Szükség volt e fiókokra azért, mert gyermekeket csak oda lehetett elhelyezni, ahol a fiókok révén megfelelő felügyeletről és vallási gondozásról lehetett gondoskodni, de másrészt azért is, mert az Egyesületre váró feladat olyan óriási összeget igényelt, amelyet előteremteni csak az egész hazai zsidóság együttesen volt képes. Az Egyesálét tehát országszerte szervezte a helyi bizottságait és az első év végén már 28 fiókja volt a következő helyeken: Abonyban, Aszódon. Balassagyarmaton, Csáktornyán, Baján, Cegléden, Debrecenben, Dómbovárott, Érsekújvár ott, Hevesen, Jászarokszálláson, Jászberényben, Kaposvárt, Kisújszálláson, Kolozsvárt, Komáromban, Mátészalkán, Mindszenten, Monoron, Nagykanizsán, Nagykárolyban, Nádudvaron, Pécsett, Szatmáron, Szombathelyen, Temesvárt és Zentán. A helyi bizottságok mindenütt nagy lelkesedéssel alakultak meg. A megalakulás rendszerint felekezeti társadalmi ünneppé terebélyesedett és az anyagi áldozatkészség is igen szép eredményeket mulatott föl. A működés második évében 6 nagy vidéki városban sikerült új fiókokat alapítani, még pedig Besztercebányán, Egerben, Kassán, Törökszentmiklóson, Nyitrán és Kecskeméten új tagot nyert ilyen módon az Egyesület, mely a második működési év végén 4843 tagot regisztrál. Külön meg kell említeni a kassai fiók megalakulását, mely a harmadik Országos Patronázs Kongresszus egyik programmpontja gyanánt szerepelt a kongresszus vezetőségének és az azon résztvevő hatósági és tásadalmi előkelőségeknek a jelenlétében. A városháza nagytermében tartott alakuló ülésen megjelent bellyei Rickl Gyula miniszteri tanácsos? a kongresszus elnöke, berczelli Berczelly Jenő v. b. t. t., ítélőtáblái elnök, valamint Székely Ferenc., Hevesi Simon dr. és mások.13 ben új fiókok: Óbecse, Nagyszombat, Szekszárd, Kalocsa, Vágszered, Sátoraljaújhely, 1913-ban: Miskolc, Arad, Hatvan, Szentes, Pásztó ben: Pozsony, Szabadka, Békéscsaba, Hódmezővásárhely, 1916-ban: Szolnok. Ha valamely vidéki fiókot megszerveztek és működését megindították, korántsem tekintették ottani missziójukat befejezettnek. Továbbra sem hagyták magára, munkásságát állandóan figyelemmel kísérték, időről-idő^e ellátták direktívákkal, útbaigazításokkal és gondoskodtak az érdeklődés folytonos ébrentartásáról. A látogatásokkal kapcsolatosan mindenütt telepinspekciót is tartottak. Sorra felkeresték az ápoltakat, mindannyit a maga otthoni környezetében. Az alapszabályok értelmében csak a 6 12 éves korú gyermekekért fizettek tartásdíjat. E rendelkezésnél az Egyesület vezetőségét az az intenció vezette, hogy a gyermekek értelmi fejlődésének irányítása csak az iskolaköteles kor elérésével kezdődik és így mindaddig, míg az Egyesület anyagilag annyira meg nem erősödik, hogy minden segélyre szoruló gyermeket pártfogása alá vehet, elégségesnek látszott, már valláserkölcsi szempontból is, ha csupán az iskolaköteles gyermekekről történik gondoskodás. Mindazonáltal nem zárkózott el az Egyesület, hogy kisebb gyermekek után is fizessen tartásdíjat, ha a körülmények ezt szükségesnek mutatták. Ilyenek azok az esetek, amikor több testvér egy családnál van nevelőben, nehogy a hat éven aluli gyermek más családnál nevelkedve, testvéreitől elszakíttassék. Ilyenkor pótolta az Egyesület az állam által fizetett tartásdíjat. A nevelőcsaládok kiválasztása a helyi bizottságok kijelölése alapján az állami gyermekmenhelyek dolga és az évi jelentések megállapítják, hogy a családok mennyire tiszták, intelligensek, milyen jól táplálják a gyermekeket és milyen jó nevelésben részesítik őket. A központi elnökség a helyszínen tartott telep vizsgál átok alkalmával személyesen győződött meg arról, hogy védenceink ellenkezése az adott körülmények között a legmegfelelőbb. A gyermekeket kizárólag a vidéken helyezik el, csak átmenetileg maradnak egy-egy esetben rövid ideig Budapesten. Minden egyes gyermek mellé patrónust rendel az Egyesület és az évi jelentések örömmel állapítják meg, hogy a pártfogásra felkért hölgyek és urak tevékenysége messze túlhaladta a jótékonyság határát és nem egy esetben szinte szülői szeretetre emlékeztetett. A patrónusok és patronesszek állandóan fölügyeltek védenceikre, ellenőrizték iskolai tanulmányaikat, vagy amenynyiben mint tanoncok voltak elhelyezve, védenceik magaviseletét. Heten-14 15 ként legalább egyszer meglátogatták őket, újévkor és parimkor apróbbnagyobb ajándékokat osztottak szét közöttük. A gyermekek mindenütt a zsidó iskolát, illetve ennek elvégzése után az állami középiskolát látogatták. Amennyiben szükség volt, az Egyesület iskolakönyvvel is ellátta a gyermekeket, sőt az állam által adott ruházatot is kiegészítette, ha szükség mutatkozott. Már az első évi jelentés felpanaszolja azt az anomáliát, amelyet «ajnos még a mai napig sem tudtunk teljesen kiküszöbölni, Voltak olyan helyi bizottságok, amelyek az Egyesület működését arra kívánták feíhesználni, hogy a helység szegényeinek adják oda tartásra védenceinket s így az általunk fizetendő tartásdíjak révén segítsenek a szegény családokon. Ennek a helytelenségét mindjárt látta az Egyesület vezetősége és tudomására hozta a fiókoknak, hogy a cél, miszerint védenceik a lehető legjobb ellátásban részesüljenek, hogy részük legyen a családi élet melegében és olyan környezetben n ő j jenek fel, melynek hatása későbbi életfolyamatuk alatt is érezteti a maga befolyását. Sajnos ezek a hatások aligha érhetők el, ha védenceinket ilyen faluszegényeinél helyezzük el. Az Egyesület erélyes kézzel iparkodott meghiúsítani az ilyen nem helyes alapból induló szociális segítést. Amenyiben a védencek a 12. életévüket betöltötték, nem jártak el sablonosán velük szemben. A kiváló szellemi képességűeket továbblaníttatták, a többit testi fejlettségük és egyéb hajlandóságuk szerint tanoncokként, vagy a leányokat háztartásokban helyezték el. A fiúkat lehetőleg iparosnak és csak amennyiben akár testi fejlettségük nem engedte meg, akár mert kellő számban nem állt rendelkezésre tanonckérő iparos, helyezték el kereskedőknél. Tanoncot csak olyan helyre közvetít az Egyesület, melyről előlegesen információt szerzett be. Ha az információ megfelelt, a mester beküldte előre az útiköltséget és vállalta azt a föltételt, hogy a szerződés tartama alatt a tanonc teljes sllátásáról és ruházatáról gondoskodik, csak akkor küldi el az Egyesület a fiút a mesterhez és egyúttal megkeresi az ottani hitközségi elnökséget, rendeljen ki patrónust a f i ú mellé. A patrónusokkal az Egyesület közvetlen érintkezésbe lép, kioktatja őket leendőikre, és a patrónus, miután a szerződést a védenc mesterével megkötötte, öt továbbra is Állandó figyelemmel kíséri és védencéről időnként jelentést tesz az Egyesületnek. A leányok elhelyezésénél az Egyesület abból a meggondolásból kiindulva, hogy nem akarja a szellemi proletariátust gyarapítani, nem képeztette védenceit magasabb szellemi foglalkozásokra, hanem azon igyekezett, hogy olyképen helyezze el őket, hogy jövőjükről kielégítően gondoskodás történjék. E célra olyan elhelyezkedést iparkodott nekik lehetővé tenni, ahol jövőjük szerződésszerűen biztosíttatott. Ezt úgy15 16 érték el, hogy a háztartásba adott leánynak a munkaadója 22 éves kora elérésére koronáig terjedő összeget deponált, vagy pedig olyan értelmű szerződést kötöttek a leányok javára, amely szerint az őket befogadó család tartozik javukra havonként az Egyesületnél koronát befizetni, vagy tartozik az illető leányt egy bizonyos kor elérésének esetére nagyobb összeg erejéig biztosítani. (Érdekes adat 1913-ból. A leányok font említett szerződéses elhelyezése folyamatban van és 1913 végén 4876 korona gyűlt össze a Belvárosi Takarékban, mint részükre deponált összeg.) Alkalomadtán a legmodernebb segítőmódszereket használta fel az Egyesület, amikor például sokgyermekes családoknál nem úgy segít hogy egy-két gyereket pártfogásába vesz, hanem az illető családot igyekszik talpraállítani és olyan keresetforrást megnyitni számára, amely lehetővé teszi, hogy önmaga tartsa el gyermekeit. Ilyen esetekben ígyek szik belevonni a társegyesületeket és sokszor fordul elő, hogy másj egyesületekkel együtt valóságos konzorciumot létesít, hogy egy csaláq existenciájának az alapföltételeit megteremtse. Sok szó esik arról is a jelentések során, hogv az Egyesület adminisztratív kiadásai rendkívül módon szaporodnak és igen nagy budgei tételt tesznek ki. De nem szabad elfelejteni, hogy ez az adminisztráció jelenti az Egyesület egész tevékenységéi nem szabad elfelejteni, hogy az Egyesület élő emberekkel dolgozik, akiket nem lehet aktaszerűen kezelni, hanem a velük való bánásmódban a legmesszebbmenő individualízálást kell követni ben például 1292 gyermeket pártfogolt az Egyesület. Ezek közül azonban mindössze csak 524 gyermek után fizetett tartásdíjat, vagyis épen a nagy adminisztrációnak köszönhető hogy a többi 768 gyermeket sikerült ingyentartásba elhelyezni, s így nem kellett értük tartásdíjat fizetni. Ez az elhelyezés, amely magában véve csak egy szó, mondja a beszámoló tényleg rendkívüli munkásságot igényel. Magábanfoglalja azt, hogy a hozzánkkerülő gyermekeket mindenekelőtt néhány napig ideiglenes menhelyünkön kell tartanunk, mindaddig, amíg egyrészt megfürösztjük, megnyiratjuk, fölruházzuk másrészt megállapítjuk személyi adatait, életpályájáról, történetéről, személyi és családi viszonyairól hiteles információkat szerzünk és azzal kapcsolatban állapítjuk meg azt a helyet és foglalkozást, ahová s amelyre az illető gyermeket el akarjuk helyezni. Természetesen ez rend kívüli utánjárással jár. hosszas levelezést igényel, aminek végeredménye bizony sokszor még mindig csak egy ideiglenes elhelyezés. A gyermekek vidéken való elhelyezése a legtöbb esetben célravezető Patriarchális családi élet körébe kerül s így otthont talál az a gyermeke aki eddig megfelelő lakás, szerető családtagok és a legprimitívebb ké-16 17 nyelmi berendezések hiánya folytán a legtöbb esetben az utcán keresett szórakozást. Szükség volna egy pszichológiai laboratóriumra, amelyben bizonyos ideig a vidékre való kihelyezés előtt meg lehetne figyelni a védenceket. Az elhelyezéseket nem egy esetben kénytelenek vagyunk nem «a saját legjobb lelátásunk szerint, hanem gyakran a kényszerítő körülményeknek megfelelően eszközölni. Általános baj az, hogy a vagyonos ÉS jómódú vidékeken kevés a zsidó család, ahol pedig hitsorsosaink fiellő számban volnának, ezek olyan szegények, hogy a gyermeket náluk fjlhelyezni már ezen okból sem tanácsos, mert közelfekszik annak a valószínűsége, hogy a gyermekek nevelésére tisztán üzleti szempontból vállalkoznak. Máshol viszont, ahol az egyes családoknál megfelelők volnának az előfeltételek, ott például nincsen iskola ban rendezik az első országos zsidó gyermeknapot, amely koronát eredményezett ben új anyaga van a Patronázsnak: a hadiárvák. Az Országos Gyermekvédő Liga közvetítésére az állam az Egyesületnek adja át gondozás végett az elárvult zsidó gyermekeket. Ugyancsak az Egyesület gondoskodik az ellenséges államokból hazainternált kis gyerekek elelnézéséről is. Az évi jelentés szerint miután ezeknek ittléte nagyrészben átmeneti jellegű, őket jobbmódú családok játszótársként vették magokhoz gyermekeik mellé. A hadi meneküli gyermekek közül sokat elhelyezett az Egyesület menhelyén, másokat vidéki hittestvéreknél, a serdültebb lányokat háztartási munkára, a fiúkat pedig tanoncokul szerződtette. Öt évi működés alatt valóságos tanoncelhelyező intézményt létesített az iroda és 1914-ben már több ezerre rúg a központilag nyilvánartott tanonckérők száma ben 71 hadiárva van az Egyesület gondozásában. Ebben az évben kezdi meg a pénzbeli segélyezést is. melyet ivételesen és kellően megindokolt esetekben adtak és ez sohasem bírt alamizsna jellegével. A gyermekek száma annyira megszaporodott, hogy az eddig f o l y t a t o t t gyakorlattól eltérően olyan helyekre s küldenek gyermekeket, ahol h e l y i bizottság nem alakult meg még A háborús viszonyok következtében tetemesen megnövekedett az elhagyott gyermekek száma. Az egyesület nemcsak a menhelyek kötelékébe fölvett gyermekeket fogadta gondozásába., de a viszonyok kényszerítő hatása alatt magától a szülőtől, vagy hozzátartozótól is átveszi gyermekeket, ha nem tudnak róluk gondoskodni. A társadalom nagy alapítványokkal és bőkezű adományokkal teszi lehetővé a kiterjesztett munkát. Hadiárva alapítvány korona.17 18 Ez évben veszi meg az Egyesület a Bimbó-u. 12. sz. házat, hogy idehelyezze el hadiárva otthonát, valamint központi irodáját. Tervbevette az Egyesület, hogy a vidéki nagyobb telepek székhelyén kisebb családi otthonokat állít fel, gyermek befogadására. A kolozsvári, nagyszombati és szentesi fiókok már hozzá is fogtak a terv megvalósításához. A központ a legmesszebbmenő anyagi támogatást helyezte kilátásba. A házimenhelyen 320 gyermeket 1985 napon át gondozott. Ma 115 gyermek áll az Egyesület pártfogása alatt. A menhelyek kötelékében 400 zsidó gvermek van, tehát még 300 gyermek elhelyezéséről kellene gondoskodnunk. Most van újjászervezés alatt a vidékre kihelyezett gyermekek szorosabb és eredményesebb ellenőrzése. Minden telephelyet személyesen keresünk fel. Ott a felekezet néhány megértő, szociális érzésű tagját megszervezzük és kioktatjuk a gyermekkel való törődés mikéntjére. Személyes ügyévé tesszük a gyermek ügyét, előre elkészített kérdőlappal segítjük az adminisztráció egyszerűsítését s szeretnénk oda eljutni, amiről az évi beszámoló írja a következő szavakat:,a mi nagy hivatásunk az, hogy ne maradjon széles e hazában egyetlen egy a maga sorsára hagyott olyan gyermek sem, aki elsenyved, aki nélkülöz, mert gondviselő szülője nincsen, aki elzüllik, mivel a társadalomnak nincsen számára résztvevő szíve, fölsegítő karja, biztató szava és akinek minden egyes hulló könnye, vagy szomorú vétkezése vádolná a mi társadalmunkat. III. A bírósági patronázs Másik nagy munkaterülete az Egyesületnek az úgynevezett bírósági patronázs. Itt is két korszakot különböztethetünk meg a Patronázs történetében, mely részben a hatósági intézkedések, eljárások mikéntjével, részben pedig az Egyesület munkavállaló készségével és lehetőségeivel függ össze. A fiatalkorúak bírósága eredetileg úgy rendezkedett be, hogy az eléje kerülő vádlottakról a Patronázs Egyesületek önkéntes munkásaiadjanak környezettanulmányt. Az évi első jelentés igen plasztikusan domborítja ki a környezettanulmány jelentőségét. E környezettanulmányoknak mondja a jelentés óriási jelentősége van, mert hiszen a büntetőnovella intenciói szerint a bíróság a fiatalkorúakat most már nem bünteti, hanem javítja, még pedig azzal az eszközzel, amelyik a fiatalkorú viselkedésének, jó és rossz tulajdonságainak, környezetének és viszonyainak tekintetbevételével a legmeg-18 19 felelőbb. Minthogy pedig a bíróságnak a tárgyalás rövid folyama alatt alig van alkalma bármiféle irányban is teljesen kiismerni a fiatalkori bűnözést és ez csakis olykép történhetik meg, hogy ha a bíróság a fiatalkorú bűnös egész életfolyamatát ítéli meg, környezettanulmányaink a fiatalkorú egész életfolyamatát tükröztetik vissza. E környezettanulmányokban a fiatalkorú egész élettörténete megtalálható születésétől kezdve, benne vannak szüleinek viszonyai, foglalkozása, gyermekeinek száma, az hogy az illető' fiatalkorú minő iskolai tanulmányokat, minő eredménnyel végzett, mivel foglalkozik, keres-e egyáltalában és ha igen, keresetét mire fordítja, szülei hogy vannak viselkedésével megelégedve, továbbá mindazok akik a fiatalkorúval érintkeznek, tehát munkaadója, a szomszédjai, a házmester. E környezettanulmányok kidolgozásánál a való viszonyokon és a történeti hűségen kívül a legkülönbözőbb, főleg erkölcsi, de jogi és orvosi szempontok is szerepet játszanak. Az erkölcsi szempontok úgyszólván számtalanok, meri azonkívül, hogy véleményt adunk a fiatalkorú összes jó és rossz tulajdonságai mérlegelésével arról, hogy vele szemben minő intézkedést és a büntetés mily fokát tartjuk alkalmazhatónak, akárhányszor tekintetbe kell vennünk olyan szempontokat, mint aminő például az, hogy a fiatalkorú a családnak egyetlen kenyérkeresője stb. Az évek során a fiatalkorúak bírósága éltéit attól a gyakorlattól. hogy a környezettanulmányok beszerzését társadalmi szervezetekre bízza. Az első felbuzdulás lehiggadt s nem állott rendelkezésre elegendő és főként megfelelően képzett önkéntes szociális munkás. Az időtájt sajnos, sok tekintetben ma sem tartották meg az önkéntes munkások magukra nézve fontosnak, hogy megfelelő szociológiai, pszichológiai stb. ismereteket szerezzenek, ha hivatásuknak komolyan eleget akarnak tenni. A bíróság okulva a tapasztalatokon ma hivatásos pártfogó tisztviselőkkel végezteti a környezettanulmányozás nehéz és felelősségteljes munkáját, a Patronázs nevében megjelenő pártfogó hölgyek csak a tárgyalásánál vannak jelen és inkább csak az ítélet végrehajtását szolgáló intézkedések kérészi ül vitelében (elhelyezés, visszahelyezés a munkahelyre, föl ügyelet, szülőkkel való megbékítés stb.) vesznek tevékeny részt. Hosszú éveken át úgyszólván szünetelt az Egyesület ilyen irányú tevékenysége. Csak a hölgybizottság újjászervezése után vette komolyan programjába és tartja annak ma is a bírósági tárgyalásokon való részvételt. Érdemes tevékenységet fejt ki az Egyesület, amikor a bíróság megbízásából pártfogót rendel ki a próbára bocsájtott fiatalkorú mellé. Ezek a fiatalkorúak korántsem romlottak, vagy a társadalomra nézve egyének és a velük való komoly, megértő, szeretettel teljes19 20 foglalkozás szép eredményeket mutat fel. Akárhányszor elég, ha számukra munkát közvetítettünk úgy, hogy az Egyesületet valósággal munkaközvetítő intézménnyé kellett fejleszteni, ami szomorúan illusztrálja a társadalmi berendezkedés hiányos voltát, mert ezek a példák azt mutatják, hogy más gazdasági berendezés mellett ezek a fiatalkorúak soha semmiféle hatósággal nem kerültek volna összeütközésbe. Lehetőleg vidékre iparkodik az Egyesület a munkakeresőket elhelyezni mondja egy régebbi jelentés. mert a fiatalkorú erkölcsi. de fizikai és szellemi szempontjából is ezt az elhelyezést találja előnyösnek. Föltételezi, hogy a vidéken a gazda és alkalmazottja között nagyobb a közvetlenség, könnyebb egy bizonyos bensőbb viszonyt teremteni, a megélhetés is olcsóbb és így a fiatalkorúak ellátása is jobb. Már pedig az, aki valaha kriminológiával és az ezzel összefüggő patronázs tevékenységgel foglalkozott, tudja csak, hogy milyen nagv szerepe van itt a gyomor kérdésnek. Panaszolják a beszámolók, hogy nincsen elegendő ipari munkahely, ahol a fiúkat el tudnák helyezni. Már pedig kereskedőinasnak csak végső ecetben akarják adni. Érdekes kísérlet volt az Atlantica Tenger hajózási r. t.-gal való megállapodás, ahová sikerült is néhány fiatalkorút hajóinasnak bejuttatni. Hátránya az volt ennek, hogy a nagy távolság miatt kellő felügyeletet nem tudtak gyakorolni. Fölmerül a kívánság, hogy mezőgazdasági munkákkal kellene foglalkoztatni a javítónevelésre szoruló fiatalkorúakat. Mindez azonban pénzkérdés. Az Egyesület összeköttetésben áll az országnak majdnem összes letartóztatási intézetével és az innen szabaduló fiatalkorúakat is iparkodik elhelyezni. A letartóztatási intézetekben évenként rendezni szokott Chanuka-ünnepély nemcsak a letartóztatott fiatalkorúak, hanem az ottlevő felnőttek részére is nagy lelkiépülést jelent. Dr. Hevesi Simon főrabbinak vannak ezen a téren is elévülhetetlen érdemei a fiatalkorúak patronázs munkájában ben Székely Ferenc elnök az Egyenlőség hasábjain fölhívással gyűjtést indított meg szeretetház alapja javára. Érzi az Egyesület, hogy e nélkül nem tud megfelelni a rábízott feladatoknak. Azt remélik, hogy ez évben együtt is lesz a szükséges összeg, az igazságügyminisztérium pedig kilátásba helyezi az állandó évi szubvenciót erre az esetre. Az évi közgyűlés az Egyesület vagyonából 30 ezer koronát elkülönít, hogy azt mint sjeretetházi alapot kezelje. Ugyanez évben a három (kath., prot. és izr.) patronázs egyesület között barátságos megállapodás jön létre, hogy a züllésnek induló fiatalkorúak részére ideiglenes otthonul szolgáló nagy közös menhelyet építsen a fővárosban, amely menhely egy később kifejlesztendő gyer-20 21 mekvédelmi központnak a magját képezhetné. A terv tulajdonképpen az igazságügyminisztériumból indult ki és azt célozta, hogy a székesfővárostól kérendő ingyentelken egy nagyobbméretű olyan menhely építtessék, melyet a három patronázs egyesület részben á l l a m i segélylyel tartana fenn s amely arra szolgálna, hogy a rendőrségtől én egyéb hatóságoktól átvett fiatalkorúak végleges elhelyezésükig e menhelyben ideiglenesen otthont nyerjenek. A kormány 4 éven átévi koronát bocsát erre a célra az Egyesület rendelkezésére. Maga az Egyesület külön 15 ezer korona rendkívüli segélyt kap az igazságügyminisztériumtól. Ezért a pénzért a Béla király-úton 3000 négyszögölnyi telket vásárolnak. Az a terv, hogy ide egy 40 leány nevelésére alkalmas intézetet fognak fölépíteni. Ugyanez évben a főváros korona szubvenciót ad. Nagy munkát okoz az Egyesületnek a letartóztatási intézetekből kikerült felnőttek elhelyezése. Hirdetésekkel, utazásokkal és minden elképzelhető módon igyekeztek ezeknek a szegény embereknek állást szerezni, ami sok esetben sikerült. Noha köztudomású állapítja meg az egyik jelentés, hogy az ezekkel szemben való patronázs-működést az alapszabályok nem vették fel az Egyesület működési körébe, mégis az összes hatóságok az Egyesületet keresik meg a felnőttek ügyeiben is, nem szólva a büntetésüket kitöltött felnőttek önkéntes jelentkezéséről. Örömmel jelenti a 1911-es beszámoló, hogy különösen a fizikai munkálok elhelyezésénél Igen szép eredményeket sikerült elérni. Ma is felkeresik Egyesületünk irodáját büntetést elszenvedett felnőttek is. Amit lehet, megteszünk érdekükben, de erőnket és összeköttetéseinket inkább a fiatalkorúak elhelyezésére, életviszonyaik rendezésére használjuk fel. Fontos volna a fiatalkorúak állásközvetítését megszervezni; történtek is már ilyen irányban kísérletek s a jelentés évében készül már felekezeti intézményekkel karöltve öl v an intézkedés, mely ezt az életbevágó kérdést messzeágazó szervezéssel akarja közel vinni az eredményes megoldáshoz. IV. Családgondozás (A Hölgybizottság munkája.) A társadalom nagy megértéssel, sok gondoskodó szeretettel istápolja az Egyesület nemzet- és társadalommentő munkáját. De jönnek a forradalmak., a kommün és az azt követő zavaros idők. A kommün alatt feloszlatják az Egyesületet, helyiségét lefoglalják, Több megjelenítése
A Kolozsvári Tízes Szervezet TRAGIKUS VELEJÁRÓJA történelmünknek, hogy valahányszor új eszmék változtatták meg a világ rendjét, nekünk sohasem maradt időnk nyugodtan átszervezni belső életünket, hanem Részletesebben SZEGÉNYSÉG SZEGÉNYGONDOZÁS
SZEGÉNYSÉG SZEGÉNYGONDOZÁS DR. PÁLOS KÁROLY A SZERZŐ KIADÁSA SZOMBATHELY MARTINEUM KÖNYVNYOMDA RT. 1934 A könyv megrendelhető a szerzőnél, Szombathely, Vörösmarty-u. 35., és a Martmeuim Rt. könyvkereskedésében Részletesebben A SZOCIÁLIS GYERMEKVÉDELEM RENDSZERE
A SZOCIÁLIS GYERMEKVÉDELEM RENDSZERE ÍRTA: CSORNA KÁLMÁN ÜGYVÉD, SZÉKESFŐVÁROSI ÁRVASZÉKt ÜLNÖK FŐBIZOMÁNYOS: EGGENBERGER-KÖNYVKERESKEDÉS (RÉNYI KÁROLY) IV., KOSSUTH LAJOS-UTCA 2. SZÁM BUDAPEST, 1929 ELŐSZÓ. Részletesebben SZEGÉNYSÉG ÉS BŰNÖZÉS /A két jelenség összefüggésének eszmetörténeti vázlata a polgári Magyarországon/
GÖNCZŐL KATALIN SZEGÉNYSÉG ÉS BŰNÖZÉS /A két jelenség összefüggésének eszmetörténeti vázlata a polgári Magyarországon/ "... ki évekig gonoszok társaságában élve a bün képzetével megbarátkozott, kit e világhoz Részletesebben Az élet beszél. I. évfolyam Budapest, 1914 július 5. 13. szám. Az antik világ femnizmusa
I. évfolyam Budapest, 1914 július 5. 13. szám Az élet beszél. Mi újság? Sarajevo piacán történelmet csinált két golyó. Politikai okokból elárvult három gyermek. A gyilkos és az áldozatak politikájának Részletesebben A Magyar Gazdasszonyok Országos Egyesületének rövid története (1861 1932) és Alapszabályai 1932
PPEK 719 A Magyar Gazdasszonyok Országos Egyesületének rövid története és alapszabályai A Magyar Gazdasszonyok Országos Egyesületének rövid története (1861 1932) és Alapszabályai 1932 mű a Pázmány Péter Részletesebben VÁLASZTÓJOGI KARÁCSONY. VASÁRNAPI MUNKASZÜNET.
1908. október 1. II. évf., 10. sz. TARTALOM: Választójogi karácsony. Grosszmann Janka: Vasárnapi munkaszünet. Glosszák. Marfa Alexandrowna: Mit várhat a nőmozgalom a Tolstoizmustól? Égid von Filek: A férfi Részletesebben 1913. szeptember 20. VII. évf., 3. szám.
1913. szeptember 20. VII. évf., 3. szám. TARTALOM: Bédy-Schwimmer Rózsa: A kongresszus. Charlotte Perkins-Gilman: Egy nemzetközi nőkongresszus csodái. A kongresszus sikere A kongresszus néhány határozata Részletesebben Walter Ilona. Hittudományi Főiskola Hittanárképző Tagozatán.
Walter Ilona A Megszentelő Szeretet szolgálatában * A Szociális testvérek Társasága Romániai Kerületének munkatörténete a szerzetesrendek működésének betiltásáig A Társaság legsajátosabb feladataként a Részletesebben TARTALOM: CLUJ-KOLOZSVÁR, 1939 X. ÉVFOLYAM, 3 4. SZÁM. Inregistrat sub Nrul, curent 31 1938. Erdélyi Magyar Adatbank
A ROMÁNIAI ÚJ MAGYAR NEMZEDÉK FOLYÓIRATA. Móricz Zsigmond SZERKESZTI: LÁSZLÓ DEZSŐ LAPTULAJDONOSOK: Biró Sándor, Debreczeni László, Dr. Jancsó Béla, László Dezső, Dr. László Ferenc. TARTALOM: Móricz Zsigmond. Részletesebben Rónai Zoltán: Szociális jog és választói reform*)
Rónai Zoltán: Szociális jog és választói reform*) A törvényhozás szervezete, a választójog terjedelme igen szorosan függ össze a törvényhozás termelésével, a hozott törvények tartalmával, szellemével. Részletesebben A MAGYARORSZÁGI KATHOLIKUS GYERMEKVÉDELMI INTÉZMÉNYEK
A MAGYARORSZÁGI KATHOLIKUS GYERMEKVÉDELMI INTÉZMÉNYEK ÖSSZEÁLLÍTOTTA ÉS KIADJA A KATHOLIKUS GYERMEKVÉDELMI KÖZPONT (BUDAPEST, VI. ANDRÁSSY-ÚT 65). BUDAPEST, 1924, Dunántúl-nyomda Rt. grafikai műíntézet, Részletesebben MAGYAR SZOCIÁLIS MISSZIÓ
A LONDONI MAGYAR SZOCIÁLIS MISSZIÓ Tavaly májusban még csak kb. 800 magyar munkásnő élt itt Angliában, ma már számuk, az angol belügyminisztérium legutóbbi megállapítása szerint, 3150 körül van. Miért Részletesebben Menedék Alapítvány. Egy baptista kapcsolatú szociális szervezet bemutatása: Bevezető
Egy baptista kapcsolatú szociális szervezet bemutatása: Menedék Alapítvány Témavezetõ tanár: Kovács Géza Készítette: Huszár Orsolya Baptista Teológiai Akadémia missziói szak, levelezõ tagozat 1999. április Részletesebben Dr. Székely Ottokár O.Cist. A SZENT IMRE-GIMNÁZIUM HUSZONÖT ESZTENDEJE
Dr. Székely Ottokár O.Cist. A SZENT IMRE-GIMNÁZIUM HUSZONÖT ESZTENDEJE A Ciszterci Rend budapesti Szent Imre Gimnáziumának 1936/37. évi Értesítőjében, az iskola fennállásának 25-ik évében, a 4 76. oldalon Részletesebben IRATOK A KŐRÖSMEZEI ZSIDÓDEPORTÁLÁS TÖRTÉNETÉHEZ
IRATOK A KŐRÖSMEZEI ZSIDÓDEPORTÁLÁS TÖRTÉNETÉHEZ 1941 Közli: Majsai Tamás In: Ráday Gűjtemény Évkönyve IV-V. 1984-1985. (Szerk.: Benda Kálmán, Beliczay Angéla, Erdős György, Nagy Edit, Szabó Julianna.) Részletesebben Λ biztosítás monopóliuma.
I. évfolyam Budapest, 1911. július 20. 9. szám. Λ biztosítás monopóliuma. Írta: Dr. Kadosa Marcel. Valóban Kolumbusz tojását találta meg az olasz kormány, amikor a biztosítási üzlet állami monopóliummá Részletesebben GYAKORLATI SZOCIÁLPOLITIKA
GYAKORLATI SZOCIÁLPOLITIKA PÉCS SZ. KIR. VÁROS SZOCIÁLPOLITIKAI BESZÁMOLÓJA Dr. ESZTERGÁR LAJOS PÉCS SZ KIR. VÁROS TANÁCSNOKA 1933 KULTÚRA KÖNYVNYOMDAI MÜINTÉZET NYOHÁSA P É C S BEVEZETŐ. A közigazgatásra Részletesebben A MAGYAR FILANTRÓPIA KÖNYVE
A MAGYAR FILANTRÓPIA KÖNYVE SZERKESZTETTE BÉRY LÁSZLÓ 1-9 - 2-9 A MAGYAR FILANTRÓPIA KÖNYVÉT ÍRTÁK DRÉHR KOVRIG BAGYÓ JÁNOS dr. BAKOS ÁKOS BALASSA IMRE BALLA ANTAL dr. BERECZ SÁNDOR dr. BÉRY LÁSZLÓ BORBÉLY Részletesebben 1. Az ifjú Raffay Sándor
Bevezetés "Szolgálatának jelentőségét néhány mondatban érzékeltetni lehetetlenség. Evangélikus egyházunknak tartozunk azzal, hogy Raffay Sándornak - ennek a valóban nagy püspökünknek - az emlékét legalább Részletesebben EGY MAGYAR KÖNYVKIADÓ EMLÉKIRATAI IRTA RÉVAY MÓR JÁNOS 68 SZÖVEGKÉPPEL ÉS 17 KÉPMELLÉKLETTEL
IRÓK KÖNYVEK KIADÓK EGY MAGYAR KÖNYVKIADÓ EMLÉKIRATAI IRTA RÉVAY MÓR JÁNOS 68 SZÖVEGKÉPPEL ÉS 17 KÉPMELLÉKLETTEL BUDAPEST 1920 RÉVAI TESTVÉREK IRODALMI INTÉZET RÉSZVÉNYTÁRSASÁG KIADÁSA TARTALOM ELSŐ KÖTET Részletesebben A család minden tagja számára
NOE Levelek A család minden tagja számára 193-194. 2007. december Nagycsalád 2007. december 1 Tartalomjegyzék 20 éve a családok szolgálatában.................... 3 Így ünnepeltünk............................. Részletesebben BEVEZETÉS A SZOCIÁLPOLITIKÁBA
HILSCHER REZSŐ DR. BEVEZETÉS A SZOCIÁLPOLITIKÁBA MEKDSz SZ Ö VÉTNE K-K I ADÁ S BUDAPEST, 1928. Mert a test sem egy tag, hanem sok. Ha ezt mondaná a láb: mivelhogy nem kéz vagyok, nem vagyok a testből való, Részletesebben Budapest székesfőváros közgazdasági tevékenysége.
Budapest székesfőváros közgazdasági tevékenysége. Írta: Dr. Bolgár Elek. Annál a központi helyzeténél fogva, melyet Budapest főváros országos közgazdasági szempontból elfoglal, elkerülhetetlenül szükséges, Részletesebben A VESZPRÉMI ZSIDÓISKOLA TÖRTÉNETE
A VESZPRÉMI ZSIDÓISKOLA TÖRTÉNETE A MAOIH által meghirdetett pályázatra készítette: Mann Lotti A Veszprémi Dózsa György Német Nemzetiségi Nyelvoktató Általános Iskola 8.a osztályos tanulója (A Veszprémi Részletesebben IX. AZ EGYHÁZAK SZEREPE A ZSIDÓMENTÉSBEN MAGYARORSZÁGON
IX. AZ EGYHÁZAK SZEREPE A ZSIDÓMENTÉSBEN MAGYARORSZÁGON 9.1 A zsidótörvények A magyarországi zsidók tragédiáját mások már részletesen megírták. 1 A jelen tanulmány e téren csupán a keresztény egyházaknak Részletesebben TARTALOM 1 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
TARTALOM 1 ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- TÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK 3 ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Részletesebben BÖRTÖNÜGYI KALEIDOSZKÓP ÜNNEPI KÖTET DR. LŐRINCZ JÓZSEF 70. SZÜLETÉSNAPJA TISZTELETÉRE
BÖRTÖNÜGYI KALEIDOSZKÓP ÜNNEPI KÖTET DR. LŐRINCZ JÓZSEF 70. SZÜLETÉSNAPJA TISZTELETÉRE Börtönügyi tanulmányok 1. A Büntetés-végrehajtás Tudományos Tanácsa kiadványai BÖRTÖNÜGYI KALEIDOSZKÓP ÜNNEPI KÖTET Részletesebben Az úton. Beszámoló a májusi küldöttértekezletrõl BELMISSZIÓ BELMISSZIÓ ÉLETUTAK
BELMISSZIÓ BELMISSZIÓ ÉLETUTAK Beszámoló a májusi küldöttértekezletrõl A Keresztény Advent Közösség 2009. május 23 24-én tartotta szokásos évi küldöttértekezletét. A küldöttértekezlet elsõ napja konferenciai Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Sajtóközlemények | EMMA Egyesület - Part 2
Sajtóközlemények kategória bejegyzései
2012. május 8. kedd Események, SajtóközleményekAIMS, nemzetközi támogatókpfazakas
Néhány héten belül az ötödik nemzetközi szervezet fordul Áder Jánoshoz Geréb Ágnes kegyelmi kérelme ügyében bővebben… →
2012. május 4. péntek Események, Sajtóközleményekpfazakas
Hétszáz magyar orvos, egészségügyi és mentálhigiénés szakember kéri dr. Geréb Ágnes kegyelmi kérelmének támogatását bővebben… →
2012. május 2. szerda Sajtóközleményeknemzetközi támogatók, RCM, szülészeti ellátó rendszerpfazakas
Április 27-én a Királyi Bábakollégium (Royal College of Midwives, UK, elnöke Lesley Page professzor) nyilatkozatot adott ki dr. Geréb Ágnes támogatásáról. Felkérték Magyarország leendő köztársasági elnökét, Áder Jánost, hogy adjon kegyelmet dr. Geréb Ágnesnek. Page professzor ez ügyben 2012. április 20-án személyesen is írt a leendő elnöknek.
A Királyi Bábakollégium (UK) közleményben áll ki Dr. Geréb Ágnes mellett bővebben… →
2012. március 22. csütörtök Sajtóközleményeknemzetközi támogatókpfazakas
Az ICM[1] és a FIGO[2] fölszólítja az Európai Közösséget, hogy tegyen eleget a nők alapvető emberi jogainak védelmében vállalt kötelezettségének, és állítsa le a bábaság kriminalizációját minden európai országban, ahol a jelenség létezik.
Frances Day-Stirk, a Nemzetközi Bábaszövetség (ICM) elnöke, valamint prof. Gamal I. Serour, a Szülészek és Nőgyógyászok Nemzetközi Szövetségének (FIGO) elnöke egy magyar bába bebörtönzése kapcsán – aki egyébként szülész-nőgyógyász szakorvos is -, így nyilatkozott:
Az IMC és a FIGO közös sajtóközleménye bővebben… →
Nőnap – 2012.március.8.
2012. március 8. csütörtök Események, Sajtóközlemények, Szülési jogokbábai modell, háborítatlanság, intézményi reform, női jogok, nők elleni erőszakpfazakas
Nőnap alkalmából a Születésház Egyesület fontosnak tartja ismételten kihangsúlyozni, hogy az egészségügyi rendszer, és ezen belül a szülészet-nőgyógyászat, olyan szemléletmódot kellene képviseljen, aminek nem alárendeltje a páciens. Az anyáknak nincsen felkínálva a választási lehetőség a gondozásukat illetően, nincsenek birtokában azoknak az információknak, amelyek elengedhetetlenek a tudatos döntés meghozatalához.
A szülés a nők életének egyik legfontosabb mozzanata, melyet évszázadokon keresztül nők kísértek. Ők a bábák. A férfiaknak egy feladata van ebben a folyamatban, biztosítani a békés, biztonságos és háborítatlan környezetet a nők számára. A mai szülészeti rendszer nem biztosítja mindezt. Nem teremti meg azt az egyenrangúságot, amely keretein belül a nők kontrollálhatják a saját testüket.
A nőknek tudniuk kell, hogy milyen lehetőségeik, jogaik vannak kórházon belül, és hogyan tudnak ezekkel tudatos állampolgárként élni. Ne áldozatai legyenek a patriarchális szülészeti rendszernek, hanem aktív formálói, részesei. A Születésház Egyesület a nők aktív felvilágosításának és a testükkel való önrendelkezési jog valódi megélésének kezdeményezője, előmozdítója kíván lenni.
Ezért tartjuk fontosnak a szülés bábai modelljének meghonosítását a magyar szülészeteken. E folyamatban az orvosokra együttműködő partnerként tekintünk, akiknek megvan a megfelelő helye az új rendszerben is.
Aster Delgado rajza
2012. február 11. szombat Események, Sajtóközleményekpfazakas
Az Igazságot Geréb Ágnesnek Mozgalom és a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) megdöbbenve fogadta az ítéletet. Álláspontjuk továbbra is az, hogy a tárgyaláson a bábák nem kaptak lehetőséget az érdemi védekezésre. Habár nemzetközi szaktekintélyek sora, köztük az Egészségügyi Világszervezet (WHO) volt igazgatója igazolták, hogy a magyar bábák nem hibáztak, a bíróság nem vette figyelembe véleményüket, és elutasította tanúként való meghallgatásukat is.
Más országokban a bábák ügyeiben főként szülészekből, bábákból álló szakmai testület vizsgálódik és ítélkezik, nálunk kizárólag kórházi orvosok adnak véleményt, akik nem rendelkeznek semmilyen tapasztalattal az otthonszülés terén.
A bíróság mai döntésével továbbra is fenntartja az otthonszülés kriminalizációját.
A TASZ és a Mozgalom bízik abban, hogy a köztársasági elnök pozitívan bírálja el a dr. Geréb ügyében benyújtani kívánt kegyelmi kérvényt és véget vet a bábák üldözésének.
Igazságot Geréb Ágnesnek Mozgalom
igam2012@gmail.com
A Születésház Egyesület (SZE) és az Igazságot Geréb Ágnesnek Mozgalom (IGÁM) Sajtóközleménye
2012. február 3. péntek Sajtóközleményekpfazakas
Továbbra sem hajlandó a bíróság a Geréb perben meghallgatni a védelmükben fellépő tekintélyes hazai és nemzetközi szakértőket. A bábák szempontjából lényeges bizonyítás lefolytatása helyett a mai napon a vád és perbeszédre került sor.
A mai napon megkezdődött dr. Geréb Ágnes és további négy bábatársa ellen indult büntetőeljárás másodfokú tárgyalása a Fővárosi Ítélőtábla előtt. A tárgyaláson a bábák védelmét ellátó ügyvédek két olyan hazai orvos szakértő meghallgatását és bevonását indítványozták, akik az eddigi szakértőkhöz képest az egyik ügy lényeges kérdéseiben eltérő, szakmai álláspontot képviselnek. Az ügyvédek szerint ezért rendkívül fontos, hogy az ügy lezárása helyett folytatódjon az eljárás és az új bizonyítékok figyelembe vételével születhessen meg a jogerős ítélet az ügyekben.
Mindemellett az ügyvédek ismételten indítványozták, hogy a Bíróság hallgassa meg azokat a nemzetközi szakértőket is, akik – a hazai orvos szakértőkkel ellentétben – nem csak a kórházi szülés, hanem az otthonszülés vonatkozásában is kiemelkedő tudással és tapasztalattal rendelkeznek. A szakértők között szerepel többek között a szülész-neonatológus Marsden Wagner is, aki az Egészségügyi Világszervezet Női- és Gyermekegészség Központjának volt 15 évig az igazgatója. A világhírű orvosprofesszor mellett még másik két nemzetközi szakember készített az ügyekben szakvéleményt, amelyeket az elsőfokú bíróság teljesen figyelmen kívül hagyott, és elutasította a tanúként való meghallgatásukat is.
A Bíróság az ügyvédek indítványát a mai napon elutasította.
A Születésház Egyesület és az Igazságot Geréb Ágnesnek Mozgalom ismételten felhívja a figyelmet arra a szomorú és igazságtalan helyzetre, hogy a közel két évtizedes jogszabályi mulasztás miatt az otthonszülések kísérésében kiemelkedő tapasztalattal és tudással bíró bábák többsége jelenleg büntetőbíróság előtt áll. Bár az ügyek kivizsgálása fontos szakmai és társadalmi érdek, a bábák felelősségének kizárólag büntetőjogi rendszerben történő vizsgálata és ezzel az otthonszülés kriminalizálása komoly emberi jogi problémákat vet fel.
Elérhetőség: Fazakas Pálma
+36-20-3950556
fazakas.palma@szuleteshaz.hu
Igazságot Geréb Ágnesnek! – sajtóközlemény
2011. december 20. kedd Események, Sajtóközleményekbábai modell, törvényi szabályozáspfazakas
A mai napon, dr. Geréb Ágnes egyéves házi őrizetének évfordulóján számos hazai és külföldi magánszemély és emberi jogi jogvédő, valamint szakmai szervezet létrehozta az „Igazságot Geréb Ágnesnek” mozgalmat. A mozgalom célja, hogy igazságot és egyenlő bánásmódot követeljen az orvosnő számára. A nemzetközileg is elismert bába, szülész-nőgyógyász orvos, és pszichológussal szemben kettős mércét alkalmaz az igazságszolgáltatás, koncepciós perek folynak ellene. Igazságot Geréb Ágnesnek! – sajtóközlemény bővebben… →
2011. december 6. kedd SajtóközleményekIna May Gaskin, nemzetközi támogatókpfazakas
Az amerikai bába a magyar kormány beavatkozását sürgette Geréb ügyében

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
OIT - Az ítélkezés színvonalát nem érinti a gazdasági megszorítás | hírek | Jogi Fórum
OIT - Az ítélkezés színvonalát nem érinti a gazdasági megszorítás
2009.04.20. MTI
Az ítélkezés színvonalát nem fogja érinteni a gazdasági megszorítás - jelentette ki Fazekas Sándor, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökhelyettese, a Pesti Központi Kerületi Bíróság elnöke hétfőn.
Az elnökhelyettes a Fővárosi Bíróság összbírói értekezletének szünetében tartott sajtótájékoztatón azt mondta, már a jelenlegi kompenzációs rendszer is okoz bérfeszültséget a bírók és a többi igazságszolgáltatási dolgozó között.
Gatter László, a Fővárosi Bíróság elnöke ehhez hozzátette: a bírák 13. havi járandóságának megvonása kétharmados törvény módosítását igényelné.
Fazekas Sándor elmondta: a májusi büntetőeljárási kodifikáció várhatóan számos olyan intézkedést vezet be, amely az eljárásokat felgyorsítja. Ilyen például, hogy kiszélesítik a bíróság elé állítás időtartamát. Az ügyészi indítványtól függetlenné tennék a tárgyalás mellőzésével zajló eljárások körét. A jövőben a bíróság önálló döntése alapján lehetne tárgyalás mellőzésével ügydöntő határozatot hozni. Az is szerepel a javaslatban, hogy a vádlotti jelenlét jog legyen az eljárás során, ne pedig kötelezettség, vagyis a tárgyaláson jelenlét nélkül is lehessen ügydöntő határozatot hozni.
A polgári ügyek területén az illetékességi szabályok megváltozásától várják elsősorban, hogy csökken az ügyek alapvetően Pest megyében és a fővárosban tapasztalt elhúzódása.
Gatter László ezzel kapcsolatban megjegyezte: a kodifikáció során időnként nem veszik figyelembe az OIT és a bírósági szakma véleményét. Így például fontosabb, a bíróságokra vonatkozó részletszabályok ügyében nem tárgyalt a miniszteri rendeletről, törvénymódosításról az OIT-tal a szaktárca.
A háttéranyag szerint az FB-n úgy vélik, feltétlenül javítani kell a bíróságok jogalkotásban történő közreműködésének eredményességén, az OIT-nak jeleznie kellene a jogalkotásért felelős minisztériumoknak - elsősorban az IRM-nek - hogy a jövőben a bíróságok jogalkotási észrevételeit nagyobb súllyal kezeljék.
Fazekas Sándor egy kérdésre válaszolva elmondta: Nyugat-Európában 3 kisegítő jut egy bírói tanácsra, Magyarországon körülbelül 2, az egyes szervezeti egységektől függően. Az ítélőtáblákon biztosított a kisegítők létszáma, de a megyei bíróságokon nem. Kiemelte: szükség lenne a bírák munkaterhének csökkentésére, hogy az adminisztrációs feladatokat ne a bíráknak kelljen elvégezniük.
Gatter László beszámolt arról, hogy a felszámolási, csődeljárási, cégalapítási ügyek száma nő a bíróságon, és nő a hátralék is. A parkolási bírságok két év alatt százezres nagyságrendben növelték az FB-re érkezett ügyek számát.
Fazekas Sándor felhívta a figyelmet arra: 2000 óta folyamatosan nő a bíróságokra érkezett ügyek száma, egyedül 2003-ban volt csökkenés. 2008-ban 1,6 millió ügy érkezett a magyar bíróságokra, 8 százalékkal több, mint 2007-ben. A Fővárosi Bíróságra tavaly 566 ezer ügy érkezett.
Mint mondta, a munka minőségét jól mutatja, hogy a PKKB-n a befejezett ügyek 80 százaléka első fokon fejeződik be, vagyis csak a meghozott határozatok 20 százaléka ellen jelentenek be fellebbezést, A megfellebbezett ügyek alig 5 százalékában helyezi hatályon kívül a másodfokú bíróság az elsőfokú határozatát.
A háttéranyag szerint a helyi bírák a fővárosban havonta több mint 20 ügyet fejeznek be, miközben az országos átlag 16 ügy.
A bíróságok fantomja (2012.02.22.)
2012: közjogi origó, parttalan jogalkotás (2012.01.18.)
Szervezeti és szakmai változások a bíróságoknál (2012.01.13.)
Baka András: jogellenesen mozdítottak el (2011.12.27.)
Új bírósági vezetők - A Kúria elnöke egységes, gyors ítélkezést remél (2011.12.13.)
OIT bővebben

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria