text:
Zita Vörösné
1 2014. február szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3010/2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés bírói kezdeményezés visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2014. (II. 11.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 1572 116 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG TELJES ÜLÉSÉNEK A MAGYAR KÖZLÖNYBEN KÖZZÉ NEM TETT HATÁROZATAI ÉS VÉGZÉSEI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3010/2014. (II. 11.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz alapján indult eljárásban meghozta a következő v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.I /2014/3. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt viszszautasítja. I n d o k o l á s [1] 1. Az indítványozó mint választási eljárásban kérelmező január hó 29. napján alkotmányjogi panaszt nyújtott be a Kúriához. [2] A Kúria Kvk.I /2014/3. számú, január 23-án kelt végzése a személyesen eljárt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság 5/2014. NVB. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét a kötelező ügyvédi képviselet hiánya miatt érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A végzést a kérelmező január 28-án vette át. [3] Az ügy előzményéhez tartozik, hogy a kérelmező fellebbezésére a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) 5/2014. számú határozatával a Budapest 07. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság (továbbiakban: OEVB) 1/2014. számú határozatát helybenhagyta. A kérelmező az NVB határozata ellen bírósági felülvizsgálati kérelmet, valamint költségmentesség engedélyezése és pártfogó ügyvéd kirendelése iránti kérelmet nyújtott be. A Kúria az alkotmányjogi panasszal megtámadott végzésében arra hivatkozott, hogy a választási eljárásról szóló évi XXXVI. törvény (továbbiakban: Ve.) 224. (5) bekezdése értelmében a bírósági felülvizsgálati eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A Ve (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy a bírósági felülvizsgálati kérelemről a bíróság legkésőbb a beérkezésétől számított három napon belül dönt. A végzés szerint a Ve (2) bekezdése és 229. (2) bekezdései alapján a nemperes eljárásban a 105/1952. (XII. 28.) MT rendelet (a továbbiakban: MT r.) 13. -a alapján a Pp. szabályai csak akkor alkalmazhatók, amennyiben azok a Ve. szabályaival annak jellege miatt összhangban állnak. A Kúria megállapította, hogy a pártfogó ügyvéd kirendelése iránti eljárás lefolytatására a Ve. rövid, de kötelező eljárási határidőket megállapító szabályai következtében nincs lehetőség. Megállapította azt is, hogy a kérelmező a felülvizsgálati kérelméhez nem csatolta azt a nyilatkozatot és igazolást jövedelmi és vagyoni viszonyairól, amely a költségmentességi kérelme elbírálásának előfeltétele. Utalt arra is, hogy a pártfogó ügyvédi képviselet iránti kérelemről a Kúria egyébként sem jogosult dönteni, a jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. törvényben foglalt feltételek fennállása esetén arról a kormányhivatalok szakigazgatási szerveként működő Jogi Segítségnyújtó Szolgálat határoz, a kérelem előterjesztésének formájától függően 5 vagy 15 napon belül. [4] Az alkotmányjogi panaszból kitűnik, hogy az indítványozónak a választási bizottsághoz benyújtott kifogása annak megállapítására irányult, hogy az általa megnevezett személy és párt megsértette a Ve ának (3) bekezdését azzal, hogy kampányidőszakon kívül helyezett el szórólapot a postaládájába; kérte a további jogsértéstől való eltiltást. A Ve-nek ez a szabálya arról szól, hogy plakát a kampányidőszakban meghatározott kivételekkel korlátozás nélkül elhelyezhető.3 szám 117 [5] 2. Az indítványozónak az Alkotmánybírósághoz január 31-én érkezett alkotmányjogi panasza szerint a végzés sérti az Alaptörvény XV. cikkének (1) bekezdésében biztosított törvény előtti egyenlőséghez fűződő alapjogát, a (2) bekezdésében biztosított diszkrimináció tilalmához fűződő alapjogát, a XXVIII. cikkének (1) bekezdésében biztosított bírósághoz forduláshoz való és tisztességes eljáráshoz való alapjogát. [6] Érvelése lényege az, hogy a jelen esetben vagyoni helyzet szerinti megkülönböztetés áll fenn, mert az ügyvédkényszer másként érinti azokat, akik az ügyvédi munkadíj megfizetésére képesek, és akik erre nem képesek. A Kúria végzése nyomán az indítványozó nem tud bírósághoz fordulni, mert anyagi lehetőségei ezt nem teremtik meg. [7] Az alkotmányjogi panaszban vitatta az illeték mértékének a kiszámítását, amelyre nézve állítása szerint nincs indokolás a végzésben, így nem érvényesült a tisztességes eljáráshoz való alapjoga. [8] Állította, hogy a Kúria ténylegesen első fokon utasította el költségmentesség iránti kérelmét, így e döntés ellen nincs jogorvoslati lehetőség; ez az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdését sérti. [9] Hivatkozott továbbá az Alkotmánybíróság 42/2012. (XII. 20.) AB határozatára (ABH 2012, 279.). [10] 3. Az indítványozó február 3-án érkezett beadványában úgy nyilatkozott, hogy alkotmányjogi panasza azon részét, amely az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) bekezdésében biztosított tisztességes eljáráshoz való alapjoga megsértésére vonatkozott, visszavonja, mivel a Kúria e rész vonatkozásában kijavította a támadott végzést (Kvk.I /2014/5. számú kijavító végzés). [11] Nyilatkozott arról is, hogy alkotmányjogi panaszát fenntartja. [12] A beadványban szerepel továbbá, hogy a módosított kérelme a következő: a Alkotmánybíróság állapítsa meg, hogy a Kúria végzése sérti az Alaptörvény XV. cikkének (1) bekezdésében biztosított törvény előtti egyenlőséghez fűződő alapjogát, a (2) bekezdésében biztosított diszkrimináció tilalmához fűződő alapjogát, a XXVIII. cikkének (1) bekezdésében biztosított bírósághoz forduláshoz való és tisztességes eljáráshoz való alapjogát. [13] 4. A Ve (1) bekezdése szerint az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz a sérelmezett döntés közlésétől számított három napon belül nyújtható be az Alkotmánybírósághoz. [14] A (2) bekezdés kimondja, hogy az Alkotmánybíróság az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panaszról az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény 56. -a szerint a beérkezésétől számított három munkanapon belül, a befogadott alkotmányjogi panaszról további három munkanapon belül dönt. [15] A (3) bekezdés úgy szól, hogy az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panasszal kapcsolatos eljárás során az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény 30. (2), (3) és (5) bekezdése, 55. (3) bekezdése, 57. (1) (1f) és (7) bekezdése, 58. (1) bekezdése és 60. -a nem alkalmazható. [16] Az ügyvédi képviselet a bírósági felülvizsgálati eljárásban a választási eljárást illetően július 16-tól kötelező. [17] A jelen ügyben az alkotmányjogi panasz az NVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzést támadja. Az alkotmányjogi panaszra az idézett szabályok értelmében bizonyos kivételekkel az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) rendelkezései irányadók. Vagyis az Alkotmánybíróság csak annyiban része a választási eljárásnak, amennyiben Alaptörvényben biztosított jogok sérelméről van szó rendes bíróság döntését követően. [18] 5. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság formai feltételeinek megfelel. Habár a felülvizsgálatot mint a Ve. szerinti jogorvoslati lehetőséget a jelen ügyben nem merítették ki érdemben, a panasz közvetve a felülvizsgálati eljárás szabályaira, ezek alapján közvetlenül a felülvizsgálati döntésben foglalt jogértelmezésre irányul; e döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye. [19] Az Alkotmánybíróság ugyanakkor az Abtv. 56. (2) bekezdése alapján mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz törvényben előírt, tartalmi feltételeit, különösen a szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a ok szerinti feltételeket. [20] Az Abtv a szerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadhatja be, azonban az indítványozó alkotmányjogi panasza egyik feltételnek sem felel meg, a következők miatt.4 118 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [21] Az Abtv a szerinti panasz érdemben akkor bírálható el, ha az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogai sérelmét állítja. Habár ez az előírás formálisan teljesül a jelen esetben az alkotmányjogi panaszban, tartalmi szempontból, a panasz befogadása körében, vizsgálni kell a hivatkozást abból a szempontból, hogy az az Abtv ának megfelel-e. [22] A választási bíráskodás fórumrendszere az Alaptörvényben nem szerepel. Ezt a Ve. határozza meg. A Kúria az indítványra okot adó ügyben a Ve. alapján járt el. [23] A Kúriának a jelen esetben az NVB határozata törvényességének felülvizsgálatára van hatásköre. Ez az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdés b) pontján alapul, és nem az Alaptörvény XXVIII. cikke (1) bekezdésén. A kifogással érintett ügyben nem alanyi jog érvényesítése a vita tárgya, a fellebbezés, a felülvizsgálati kérelem és az alkotmányjogi panasz közvetlenül nem erre irányul. Ezért nem lehet megállapítani, hogy a jelen esetben és tényállás mellett az alkotmányjogi panasz az Abtv a szerinti alapvető jelentőségű alkotmányjogi kérdést vetne fel. [24] Az Alkotmánybíróság a fentiekre figyelemmel az Ügyrend 30. (2) bekezdés a) pontja alapján, az Abtv. 56. (3) bekezdése alkalmazásával az alkotmányjogi panaszt visszautasította. [25] 6. A Ve. alapján bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz a sérelmezett döntés közlésétől számított három napon belül nyújtható be az Alkotmánybírósághoz. [26] A végzést a kérelmező január 28-án vette át. A Ve aiban és a Ve ában nincs kifejezett szabály arra, hogy a határidőbe beleszámít-e a közlés napja; a jelen esetben az Alkotmánybíróság úgy értelmezi az alkotmányjogi panasz beadására irányadó határidőt, hogy abba a közlés napja nem számít bele, ezért a panasz előterjesztésére nyitva álló határidő január 31. napján 16 órakor járt le. A bírói döntés elleni alkotmányjogi panasszal kapcsolatos eljárás során az Abtv. 30. (2), (3) és (5) bekezdése, 55. (3) bekezdése, 57. (1) (1f) és (7) bekezdése, 58. (1) bekezdése és 60. -a nem alkalmazható. A Ve. szerinti határidő lejártát követően az alkotmányjogi panaszt nem lehet kiegészíteni. Ezért a február 3-án érkezett beadványban foglalt nyilatkozatokkal az Alkotmánybíróság nem foglalkozott érdemben. Budapest, február 4. Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke, előadó alkotmánybíró Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Balsai István s. k., Dr. Bragyova András s. k., alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Kovács Péter s. k., alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Pokol Béla s. k., alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Dr. Salamon László s. k., Dr. Stumpf István s. k., Dr. Szalay Péter s. k., alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Alkotmánybírósági ügyszám: IV/224/2014. Dr. Szívós Mária s. k., alkotmánybíró5 szám 119 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG TANÁCSAINAK A MAGYAR KÖZLÖNYBEN KÖZZÉ NEM TETT HATÁROZATAI ÉS VÉGZÉSEI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3011/2014. (II. 11.) AB HATÁROZATA bírói kezdeményezés elutasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság a víziközmű-szolgáltatásról szóló évi CCIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 58/2013. (II. 27.) Korm. rendelet 62. (5) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és a Békéscsabai Járásbíróság előtt folyamatban levő 3.P /2013. számú ügyben való alkalmazásának a kizárására irányuló bírói kezdeményezést elutasítja. I n d o k o l á s [1] Az indítványozó Békéscsabai Járásbíróság az előtte 3.P /2013. szám alatt folyamatban lévő per tárgyalását felfüggesztette és az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. -a alapján bírói kezdeményezéssel fordult az Alkotmánybírósághoz. A bíróság indítványában kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg, hogy a víziközmű-szolgáltatásról szóló évi CCIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 58/2013. (II. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormr.) 62. (5) bekezdése ellentétes a víziközmű-szolgáltatásról szóló évi CCIX. törvény (a továbbiakban: Vksztv.) 52. (2) bekezdésével. [2] A konkrét ügyben per van folyamatban egy vízszolgáltató és egy lakásszövetkezet között közműtartozás megfizetése iránt abban a tekintetben, hogy a bekötési vízmérő és a mellékvízmérők közötti különbözet ellenértékét a szolgáltató kizárólag a bekötési vízmérő szerinti felhasználótól vagy a mellékvízmérőkkel rendelkező felhasználóktól is követelheti-e. [3] A Vksztv. 52. (2) bekezdése szerint a bekötési vízmérő és a mellékvízmérők mérési különbözeteként megállapított vízfogyasztás utáni víziközmű-szolgáltatási díjat a bekötési vízmérő szerinti felhasználó fizeti meg a víziközmű-szolgáltatónak. [4] Az indítványozó bíró szerint a Kormr. 62. (5) bekezdése, mely szerint ez a rendelkezés nem vonatkozik arra az esetre, ahol a bekötési vízmérő mellett az elkülönített vízhasználatok kizárólag hitelesített vízmérőkkel rendelkeznek, olyan, a törvényből nem következő, azzal ellentétes rendelkezés, melyre a Kormr. kibocsátójának nem volt felhatalmazása. Az indítványozó arra hivatkozott, hogy egy alacsonyabb szintű jogszabály (jelen esetben a támadott Kormr.) törvénnyel ellentétes szabályt tartalmaz, mely az Alaptörvény 15. cikk (4) bekezdését sérti. Erre tekintettel az indítványozó bíró kérte a rendelkezés megsemmisítését, és a folyamatban levő ügyben való alkalmazhatóságának a kizárását. I.6 120 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [5] 1. Az Alaptörvény bírói kezdeményezéssel érintett rendelkezése: 15. cikk (4) A Kormány rendelete törvénnyel nem lehet ellentétes. [6] 2. A Vksztv. bírói kezdeményezéssel érintett rendelkezései: II. 52. (2) A bekötési vízmérő és a mellékvízmérők mérési különbözeteként megállapított vízfogyasztás utáni víziközmű-szolgáltatási díjat a bekötési vízmérő szerinti felhasználó fizeti meg a víziközmű-szolgáltatónak. (2a) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően a víziközmű-szolgáltatási díj elszámolásának alapja a mellékvízmérőkön mért fogyasztás, ha a) a bekötési vízmérő mellett az elkülönített vízhasználók elkülönített vízhasználati helye és más vízvételi helyek kizárólag hiteles, plombával vagy záró bélyeggel ellátott mellékvízmérőkkel és hatályos mellékszolgáltatási szerződéssel rendelkeznek, és b) a mellékvízmérőkön és a bekötési vízmérőn mért fogyasztási adatok, valamint a helyszíni ellenőrzés alapján a csatlakozó hálózati szakaszon a karbantartás elmaradására visszavezethető vízveszteség vagy az elszámolatlan vízvétel lehetősége kizárható. [7] 3. A Kormr. bírói kezdeményezéssel érintett és támadott rendelkezései: 62. (4) Az ingatlanon fogyasztott víz mennyisége szempontjából a bekötési vízmérő az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékvízmérők mérési különbözetéből megállapított fogyasztási különbözet esetén a bekötési vízmérő szerinti felhasználó köteles a fogyasztási különbözetet a víziközmű-szolgáltatónak megfizetni. (5) A (4) bekezdés nem vonatkozik arra az esetre, ahol a bekötési vízmérő mellett az elkülönített vízhasználatok kizárólag hitelesített vízmérőkkel rendelkeznek. [8] A bírói kezdeményezés nem megalapozott. [9] 1. Jelen ügyben az alkotmányossági kérdés az volt, hogy a bíróságnak a folyamatban levő ügyben olyan jogszabályt kell-e alkalmaznia, amely magasabb szintű jogszabállyal (törvénnyel) ellentétes. [10] Az Alkotmánybíróság áttekintette a vizsgálni kért jogszabályi rendelkezéseket és ezzel összefüggésben az alábbiakat állapította meg. [11] A Vksztv. 52. (2) bekezdése kimondja, hogy a bekötési vízmérő és a mellékvízmérők mérési különbözeteként megállapított vízfogyasztás utáni víziközmű-szolgáltatási díjat a bekötési vízmérő szerinti felhasználó fizeti meg a víziközmű-szolgáltatónak. [12] Ezzel összhangban rendelkezik a Kormr. 62. (4) bekezdése, ugyanis az kimondja, az ingatlanon fogyasztott víz mennyisége szempontjából a bekötési vízmérő az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékvízmérők mérési különbözetéből megállapított fogyasztási különbözet esetén a bekötési vízmérő szerinti felhasználó köteles a fogyasztási különbözetet a víziközmű-szolgáltatónak megfizetni. [13] Ugyanakkor a Kormr. 62. (5) bekezdése alapján a (4) bekezdés nem vonatkozik arra az esetre, ahol a bekötési vízmérő mellett az elkülönített vízhasználatok kizárólag hitelesített vízmérőkkel rendelkeznek. E kivételi szabályt vélte az eljáró bíró alaptörvény-ellenesnek a magasabb szintű jogszabályba ütközése miatt. [14] 2. Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a Vksztv át az egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló évi CCXXVII. törvény 21. (2) bekezdése január elsejétől egy új (2a) bekezdéssel egészítette ki. [15] Ennek a módosításnak az értelmében a Vksztv ának (1) és (2) bekezdésétől eltérően a víziközmű-szolgáltatási díj elszámolásának alapja a mellékvízmérőkön mért fogyasztás, ha III.7 szám 121 a) a bekötési vízmérő mellett az elkülönített vízhasználók elkülönített vízhasználati helye és más vízvételi helyek kizárólag hiteles, plombával vagy záró bélyeggel ellátott mellékvízmérőkkel és hatályos mellékszolgáltatási szerződéssel rendelkeznek, és b) a mellékvízmérőkön és a bekötési vízmérőn mért fogyasztási adatok, valamint a helyszíni ellenőrzés alapján a csatlakozó hálózati szakaszon a karbantartás elmaradására visszavezethető vízveszteség vagy az elszámolatlan vízvétel lehetősége kizárható. Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapította, hogy a törvényi rendelkezés módosítása során a Vksztv. érintett és a Kormr. érintett és támadott szabályai között tartalmi azonosság van, a Kormr. a törvénnyel nem ellentétes. [16] 3. Mivel az Alkotmánybíróság a vizsgálat során megállapította, hogy a bírói kezdeményezés szerint alkalmazásra kerülő kormányrendelet már a törvénnyel annak módosítása következtében nem ellentétes, a kormányrendelet a kezdeményezésben hivatkozott okokra alapítva nem alaptörvényellenes. [17] Erre tekintettel az alaptörvény-ellenesség megállapítására és a konkrét ügyben való alkalmazhatóság kizárására irányuló bírói kezdeményezést az Abtv a alapján elutasította. Budapest, február 3. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., tanácsvezető, előadó alkotmánybíró Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Salamon László s. k., alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Alkotmánybírósági ügyszám: III/1545/2013. Dr. Szalay Péter s. k., alkotmánybíró AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3012/2014. (II. 11.) AB VÉGZÉSE bírói kezdeményezés visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a villamosvezetékekre vonatkozó vezetékjogról szóló 1/1967. (IV. 28.) NIM rendelet 1. (3) bekezdése alaptörvénybe ütközésének, valamint alkalmazhatóságának kizárása tárgyában előterjesztett bírói kezdeményezést visszautasítja. I n d o k o l á s [1] 1. A Győri Járásbíróság bírája az előtte P /2012. számon folyamatban lévő, birtokháborítás megszüntetése és tartozás megfizetése iránt indított perében a pert felfüggesztette, és a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 155/B. -a alapján az Alkotmánybírósághoz fordult a perben alkalmazandó, december 31. napjáig hatályos, a villamosvezetékekre vonatkozó vezetékjogról szóló 1/1967. (IV. 28.) NIM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. (3) bekezdésében írt rendelkezések alaptörvénybe ütközésének vizsgálata és alkalmazhatóságának kizárása céljából.8 122 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [2] 2. Az indítványban előadott tényállás szerint a felperes 1976-ban hozzájárult ahhoz, hogy hátsó telekszomszédja részére az áramszolgáltató az ő telkén keresztül egy magánvezetéket létesítsen. A vezetéklétesítéskor a telekhatár helytelenül kijelölt volta miatt az áramot bevezető légkábel tartóoszlopai a felperes telkére kerültek. A felperes telkére május 31-én az alperes áramszolgáltató munkatársai bementek, és a vezeték körül a felperes telkén és tulajdonában álló diófa ágait gyérítették annak érdekében, hogy az ágak a felső vezetékhez ne érjenek hozzá. A felperes keresetében kérte a birtokháborítás megszüntetését, az alperesek kötelezését a vezetékek és a tartóoszlopok eltávolítására, a diófában okozott kára megtérítését, valamint az alperesek használati díj fizetésére való kötelezését. A felperes hivatkozott a vezetékek létesítésére adott hozzájárulásának visszavonására, valamint arra, hogy az ő telkéről történő áramellátás megoldása műszakilag már nem indokolt. [3] Az oszlopok eltávolításával kapcsolatos jogvitában az alperesek arra hivatkoztak, hogy a felperes által megadott hozzájárulás az annak megadásakor hatályban volt az R. 1. (3) bekezdése alapján nem vonható vissza. [4] 3. Az indítványt előterjesztő bíróság álláspontja szerint az R. már nem hatályos, de a perben alkalmazandó rendelkezése sérti Magyarország Alaptörvénye XIII. cikkének a tulajdonhoz való jogra vonatkozó rendelkezését, és így a felperes tulajdonhoz való jogát. Emellett a bíróság fontosnak tartja azt is rögzíteni, hogy a korábban hatályos rendelkezés a clausula rebus sic stantibus általános jogelvét is sérti, mivel a körülmények lényeges körben történő megváltoztatása esetén is kizárja a hozzájárulás visszavonásának lehetőségét. [5] 4. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a bírói kezdeményezés nem felel meg az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 52. -ában meghatározott tartalmi követelményeknek, amelyek szerint az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Abtv. 52. (1b) bekezdése szerint a kérelem többek között akkor határozott, ha egyértelműen megjelöli az indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett jogszabály, jogszabályi rendelkezés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével, vagyis nem elegendő az Alaptörvény egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alaptörvény egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti. {3201/2013. (X. 31.) AB határozat, Indokolás [35]} Az indítvány nem indokolja meg az R. alanyi jogosultak egymásközti viszonyát rendező támadott rendelkezésére vonatkozóan azt, hogy miért sérti az Alaptörvény XIII. cikkében foglalt alapjogot, a calusula rebus sic stantibus elvére való utalása pedig nem tartalmaz alaptörvényi hivatkozást. Mindemellett az indítvány nem tartalmaz kifejezett kérelmet az Alkotmánybíróság döntésének tartalmára vonatkozóan sem [Abtv. 52. (1b) bekezdés f) pont]. A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány nem felel meg az Abtv. 52. (1b) bekezdésében foglalt feltételnek. [6] 5. Az Abtv. 52. (4) bekezdése értelmében az alkotmánybírósági eljárás feltételeinek fennállását az indítványozónak kell igazolnia. Az Abtv. 52. (2) bekezdése szerint a vizsgálat kizárólag a megjelölt alkotmányossági kérelemre korlátozódik. Mivel a bírói indítvány a fentiekben kifejtett okokból nem felel meg az Abtv. 52. (1b) bekezdés e) és f) pontjaiban foglalt feltételnek, az Alkotmánybíróság megállapította, hogy e tartalmi követelmény hiányában az indítvány érdemben nem bírálható el, ezért azt az Abtv. 64. d) pontja alapján visszautasította. Budapest, február 3. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., tanácsvezető, előadó alkotmánybíró Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Salamon László s. k., alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Alkotmánybírósági ügyszám: III/1491/2013. Dr. Szalay Péter s. k., alkotmánybíró9 szám 123 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3013/2014. (II. 11.) AB VÉGZÉSE jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa jogszabály alaptörvény-ellenességének utólagos vizsgálatára irányuló eljárásban Dr. Kiss László alkotmánybíró különvéleményével meghozta a következő v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló évi LXVI. törvény 35. (8) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja. I n d o k o l á s [1] 1. Az alapvető jogok biztosáról szóló évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 2. (3) bekezdésében biztosított jogkörénél fogva az alapvető jogok biztosa indítványozta, hogy az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 24. (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság vizsgálja meg és az Abtv. 41. (1) bekezdésében biztosított jogkörében semmisítse meg a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 35. (8) bekezdését, mert ez a törvényi rendelkezés álláspontja szerint ellentétes az Alaptörvény XIII. cikk (1) és (2) bekezdéseiben, valamint X. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal. [2] Az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló évi III. törvény módosításáról szóló évi LXI. törvény módosította az Ltv.-t, amelynek következtében az között működött Magyar Dolgozók Pártja (MDP) és jogelődei, Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP), ezek társadalmi szervezetei (Magyar Partizánszövetség, Magyar Ellenállók és Antifasiszták Szövetsége, Magyar Nők Demokratikus Szövetsége, Magyar Nők Országos Tanácsa), ifjúsági szervezetei (Magyar Demokratikus Ifjúsági Szövetség, Dolgozó Ifjúság Szövetsége, Kommunista Ifjúsági Szövetség, Népi Kollégiumok Országos Szövetsége, Magyar Úttörők Szövetsége), valamint a Szakszervezetek Országos Tanácsa, a szakszervezeti tanácsok és ágazati szakszervezetek iratai az állam tulajdonát képezik. E módosítást megelőzően az érintett iratanyag egy része szakszervezeti tulajdonban volt amelynek kezelését letéti szerződés alapján a Politikatörténeti Intézet Közhasznú Nonprofit Kft. (a továbbiakban: PTI) látta el, másik része a PTI tulajdonát képezte. Az indítványozó hivatkozik többek között a 34/1994. (VI. 24.) AB határozatra is, amelyben az Alkotmánybíróság a levéltári anyaggal összefüggésben értelmezte a tudományos élet szabadságához fűződő jogot, a személyes adatok védelméhez való jog, valamint az információszabadság jogát. [3] Az indítványozó az Alaptörvény XIII. cikk (1) és (2) bekezdéseinek vélt sérelmének bemutatásánál abból indul ki, hogy kisajátítás csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehetséges. [4] Mivel az Alaptörvény fenntartotta az Alkotmányban is már meglévő, fent ismertetett követelményeket, az indítványozó számos Alkotmánybírósági határozatra hivatkozik, amelyekben a kisajátítás egyes feltételeit értelmezte a testület [64/1993. (XII. 22.) AB határozat; 21/1990. (X. 4.) AB határozat; 27/1991. (V. 20.) AB határozat; 479/B/1993. AB határozat; 35/2005. (IX. 29.) AB határozat]. Az indítványozó álláspontja szerint az alkotmányos tulajdonvédelem a jelen ügyben érintett tárgyakra is kiterjed, ugyanis vagyoni értékkel rendelkeznek. Az indítvány érvelése arra épít, hogy az érintett iratok kisajátítás útján kerültek állami tulajdonba, e körben felhívja az indítványozó a figyelmet arra, hogy kétséges a közérdek fennállása, hiszen az iratok kutathatósága állami tulajdonba kerülésük előtt is megfelelően biztosított volt. Ha létezne is közérdekű cél, a jogalkotó kötelessége akkor is az lenne, hogy ennek elérésére a legenyhébb eszközt válassza, a tulajdonjog elvonásával csak kivételesen élhetett volna. [5] Felveti az indítványozó azt is, hogy a jogalkotó az Ltv. módosítása során nem rendelkezett a tulajdonos kártalanításáról sem.10 124 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [6] Az Alaptörvény X. cikk (1) bekezdése vélt sérelmének indokaként az indítványozó előadta, hogy a PTI tevékenysége maradéktalanul eleget tett az Ltv. előírásainak: bárki számára biztosították az érintett iratok kutatását, közlevéltárban történő elhelyezésük nem teszi hozzáférhetőbbé szélesebb kutatói kör számára, és nem könnyíti a kutatás feltételeit sem. Kitér az indítványozó arra is, hogy az Ltv. említett módosítása aggályos a tudományos kutatás szabadsága szempontjából is, fentiek alapján nem látható alkotmányos indoka, legitim célja, és a PTI tevékenysége alapján sem állítható, hogy szükséges lett volna. [7] Az indítványozó hivatkozik arra is, hogy nincs olyan sarkalatos törvény, amely az indítvánnyal érintett iratokat kizárólagos állami tulajdonként definiálná, ezért az Alaptörvény 38. cikk (2) bekezdése jelen ügyben nem alkalmazható. [8] 2. Az Alkotmánybíróságnak az indítvánnyal összefüggésben fentiek alapján azt is vizsgálnia kellett, hogy az indítvány tárgya nem minősül-e ítélt dolognak. [9] Az Alkotmánybíróság 29/2013. (X. 17.) AB határozatában már vizsgálta az indítványozó által felvetett alkotmányossági problémát, és a következő megállapításokat tette: [a]z alkotmányossági vizsgálat során az Alkotmánybíróságnak figyelemmel kellett lennie az indítványozók által megjelölt Alaptörvényi rendelkezéseken kívül az Alaptörvény U) cikk (10) bekezdésére is. Az Alaptörvény U) cikk (10) bekezdésének beiktatásával az indítvány elbírálásának jogi lehetőségei jelentősen megváltoztak, mivel az Alaptörvény említett bekezdése közvetlenül érinti az Ltv. panasszal támadott 35. (8) bekezdését. Az Alkotmánybíróság a panaszt ennek alapján bírálta el és megállapította, hogy az Ltv. 35. (8) bekezdése az U) cikk (10) bekezdése alapján az Alaptörvénnyel nem ellentétes. Az Alaptörvény negyedik módosítása indokolásából kiderül ugyanis, hogy az U) cikk (10) bekezdésének beiktatása éppen a támadott Ltv. rendelkezés Alaptörvénynek való megfelelését kívánta biztosítani:»[a] törvény értelmében a mindenkori kommunista állampártnak, valamint az annak közreműködésével létrehozott, illetve a közvetlen befolyása alatt álló társadalmi és ifjúsági szervezeteknek, valamint szakszervezeteknek a kommunista diktatúrában keletkezett iratai állami tulajdont képeznek és azokat a közfeladatot ellátó szervek irattári anyagához tartozó iratokkal azonos módon, közlevéltárban kell elhelyezni, tekintettel arra, hogy e szervezetek a kommunista diktatúrában közfeladatot láttak el, és indokolt az iratanyaguk egységes kezelése«. Mivel az Alaptörvény U) cikk (10) bekezdése rendelkezik úgy, hogy az érintett iratanyag az állam tulajdonát képezi mint közirat, és közlevéltárban kell elhelyezni, az Ltv. 35. (8) bekezdésének alkotmányellenessége nem állapítható meg az Alaptörvény XIII. cikk (2) bekezdése, B) cikke, valamint VI. cikk (2) bekezdése alapján. Az Ltv. vitatott rendelkezésének Alaptörvénybe ütközése akkor sem lenne megállapítható, ha az indítványozó álláspontját elfogadva az Alkotmánybíróság az Alaptörvény eredeti indítványban felsorolt cikkeibe [XII. cikk, B) cikk (2) bekezdés, 38. cikk (2) bekezdés, VI. cikk (2) bekezdés] ütközőnek találná. Az Alaptörvény U) cikkének (10) bekezdése ugyanis (mint lex specialis) ekkor is kizárná az Alaptörvénybe ütközés kimondását. Ezért az Ltv. támadott 35. (8) bekezdése vizsgálatára irányuló indítványt az Alkotmánybíróság elutasította. [10] Az Ltv. támadott 35. (8) bekezdése tekintetében fennáll mind a formai, mind a tartalmi azonosság. Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében a vizsgálat tárgyát képező egyes rendelkezések alkotmányossága is általában értékelhetetlen a jogszabály kontextusából kiragadva, továbbá az elszigetelt vizsgálat eredménye más összefüggésbe helyezve érvényét vesztheti [így foglalt állást az Alkotmánybíróság a 16/1991. (IV. 20.) AB határozatban, ABH 1991, 58, 60.], jelen esetben nem változott meg a szabályozási környezet olyan módon vagy mértékben, amely új, érdemi vizsgálódást indokolna [3353/2012. (XII. 5.) AB határozat ABH 2012, 750, 60.]. [11] A fentiek alapján megállapítható, hogy az Ltv. 35. (8) bekezdése tekintetében ítélt dologról van szó. Az Abtv. 24. (3) bekezdése alapján [n]incs helye az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll eljárásának, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés vizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alaptörvénynek ugyanarra a rendelkezésére, illetve elvére (értékére), és azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alaptörvény-ellenességet megállapítani (ítélt dolog), kivéve, ha az Alkotmánybíróság döntése óta a körülmények alapvetően megváltoztak. [12] Az Abtv. 31. (1) bekezdése értelmében, ha alkotmányjogi panasz alapján az alkalmazott jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés Alaptörvénnyel való összhangjáról az Alkotmánybíróság már döntött, ugyanazon jogszabályra, illetve jogszabályi rendelkezésre és ugyanazon Alaptörvényben biztosított jogra, valamint azonos alkotmányjogi összefüggésre hivatkozással ha a körülmények alapvetően nem változtak meg nincs helye az alaptörvény-ellenesség megállapítására irányuló alkotmányjogi panasznak. Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján az indítványt az Abtv. 64. f) pontjában foglaltak szerint az Alaptörvény XIII. cikk (1) és (2) bekezdései vonatkozásában visszautasította.11 szám 125 [13] 3. Az indítványozó hivatkozott az Alaptörvény X. cikk (1) bekezdésének sérelmére is, e tekintetben azonban az indítvány nem tartalmaz érdemi alkotmányjogi érvet, csupán arra hívja fel a figyelmet, hogy a PTI a jogszabályoknak megfelelően biztosította az iratokhoz való kutatói hozzáférést, azt azonban nem fejti miért és milyen módon sérült a tudományos kutatáshoz való jog az Ltv. támadott bekezdésének módosítása révén. [14] Az Abtv. 52. (1a) bekezdése alapján az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia: A 23/A. és a 24/A. szerinti hatáskörök gyakorlására irányuló indítványban foglalt kérelem akkor határozott, ha egyértelműen megjelöli [ ] e) az indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett jogszabály, jogszabályi rendelkezés, bírói döntés vagy a 33. -ban meghatározott eljárás indítványozása esetén az Országgyűlés határozata miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével vagy a nemzetközi szerződéssel, továbbá a ban meghatározott eljárás indítványozása esetén az indítványban foglalt kérelem részletes indokolását. [15] Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az indítványt az Abtv. 64. d) pontja alapján az Alaptörvény X. cikk (1) bekezdése vonatkozásában visszautasította. Budapest, február 3. Dr. Kovács Péter s. k., tanácsvezető alkotmánybíró Dr. Balsai István s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Juhász Imre s. k., alkotmánybíró előadó alkotmánybíró alkotmánybíró Dr. Kiss László s. k., alkotmánybíró Dr. Kiss László alkotmánybíró különvéleménye [16] Fenntartva a 29/2013. (X. 17.) AB határozathoz fűzött különvéleményemben foglaltakat nézetem szerint a támadott rendelkezés alaptörvény-ellenessége megállapításának és megsemmisítésének lett volna helye. Budapest, február 3. Alkotmánybírósági ügyszám: II/3650/2012. Dr. Kiss László s. k., alkotmánybíró AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3014/2014. (II. 11.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz alapján indult eljárásban meghozta az alábbi v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló évi CXCI. törvény 33. -a, 103. i) pontja, valamint a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.55/2013/4. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránti alkotmányjogi panaszt visszautasítja.12 126 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI I n d o k o l á s: [1] Az indítványozó csatolt meghatalmazással igazolt jogi képviselője útján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő. [2] Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. (1) bekezdése szerint alkotmányjogi panasszal élt a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló évi CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.) 33. -a, 103. i) pontja, valamint az Abtv a alapján a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.55/2013/4. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt. [3] Az indítványozó előadta, hogy július 1. napjától a Mecseki Szénbányáknál földalatti munkakörben dolgozott, míg az október 25. napján bekövetkezett munkahelyi balesetben megrokkant. A Dél-Dunántúli Regionális Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság augusztus 4-én kelt határozatában az indítványozó III. csoport szerinti baleseti nyugdíjának megállapításáról rendelkezett, majd külön határozatban a munkaképesség-csökkenést véglegesnek minősítette, és ugyanezen eljárásban külön határozatban azt is rögzítette, hogy az indítványozó nem rehabilitálható, további felülvizsgálata csak állapotrosszabbodás esetén szükséges. [4] Az indítványozó december 31-ig III. csoportos baleseti rokkantsági nyugdíjban részesült, melyet az Mmtv. 33. (1) bekezdése alapján január elsejétől rehabilitációs ellátásként folyósítottak részére. Az indítványozó az Mmtv. 33. (3) bekezdése szerinti felhívás ellenére március 31-ig nem kérte az új minősítéshez szükséges komplex felülvizsgálatot, ezért a Baranya Megyei Kormányhivatal Nyugdíjbiztosítási Igazgatósága április 23-án kelt határozatában a rehabilitációs ellátást május 1. napjával megszüntette. Az indítványozó a határozat ellen fellebbezéssel élt, a másodfokon eljáró Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Jogorvoslati Főosztálya az első fokú határozatot helybenhagyta. A jogerős közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt az indítványozó közigazgatási pert kezdeményezett a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt, amely a keresetét, a március 8-án kelt, és március 20-án kézbesített 5.M.55/2013/4. sorszámú ítéletével elutasította. A jogerős ítélettel szemben az indítványozó felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Kúriához. [5] Az indítványozó emellett alkotmányjogi panasszal is élt, melyben egyrészről az alkalmazott jogszabályok, másrészről a jogerős bírósági döntés alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezte. Álláspontja szerint az Mmtv a, 33. -a, és 103. i) pontja, valamint az ezek alapján meghozott közigazgatási határozatok és a jogerős bírósági ítélet sértik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében, a XIII. cikkében és a XIX. cikkében foglaltakat. [6] Indítvány-kiegészítésében az indítványozó utalt a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 3. (1) bekezdésére, valamint arra, hogy a sérelmezett jogszabályi rendelkezések alapot adnak korábban hatályos jogszabály alapján már jogerősen megállapított juttatás elvételére, mely a jogbiztonság súlyos sérelmét eredményezi. [7] Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. (2) bekezdése értelmében mérlegelési jogkörében megvizsgálta, hogy fennállnak-e az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényi feltételei. [8] Az Abtv. 26. (1) bekezdése értelmében az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz eljárását az kezdeményezheti, aki egyedi ügyben érintett, és az ügyben folytatott bírósági eljárásban alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása folytán az Alaptörvényben biztosított jogának sérelme következett be, és jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az indítványozó beadványában jelezte, hogy a jogerős ítélet ellen felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Kúriához. Az Abtv a szerinti jogorvoslat alatt a rendes jogorvoslat igénybevétele értendő, így a felülvizsgálat mint rendkívüli jogorvoslat igénybevétele nem feltétele az alkotmányjogi panasz benyújtásának. Az Ügyrend 30. (3) bekezdése, valamint 32. (1) bekezdése értelmében a befogadási eljárást az alkotmányjogi panasz alapján akkor is le kell folytatni, ha az alkotmányjogi panasz benyújtása mellett az indítványozó felülvizsgálatot is kezdeményezett. [9] Az indítványozó a saját ügyében hozott közigazgatási határozatot megtámadta, az ügyben keresetét elutasító jogerős döntés született, és ez ellen élt alkotmányjogi panasszal, az indítványozó tehát az Abtv. 26. (1) bekezdése szerint egyedi ügyben érintettnek tekintendő. [10] Az Abtv. 30. (1) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panasz benyújtására a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül van lehetőség. A jogerős bírósági ítéletet a tértivevény tanúsága szerint március 20-án kézbesítették. Az alkotmányjogi panaszt az indítványozó telefax útján nyújtotta be, melyet a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon május 21-én érkeztettek. Az Ügyrend 28. -a értelmében a beadvány távközlési eszköz útján történő benyújtásának az Alkotmánybíróság eljárásában nincs helye. Az indítványozó azonban alkotmányjogi panaszát postai úton ismételten benyújtotta, mely a borítékon szereplő bélyegző szerint május 21-én került feladásra és május 23-án érkeztetésre a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi13 szám 127 Bíróságon. Az Abtv. szerint a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított 60 napon belül van lehetőség az alkotmányjogi panasz beterjesztésére. Jelen ügyben ez a határidő május 19-én járt le, azonban ez munkaszüneti napra esett. Az Ügyrend 28. (2) bekezdése értelmében amennyiben a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, a határidő lejárta az azt követő első munkanap, jelen esetben május 21., azonban az Ügyrend 28. -a az érkeztetésre jogosulthoz történő személyes benyújtás mellett elfogadhatónak tartja a határidő utolsó napján történő postára adást is. Ez alapján a május 21-én postára adott, az érkeztetésre jogosulthoz május 23-án (a kézbesítéstől számított 64. napon) érkezett beadvány határidőben benyújtottnak tekintendő. [11] Az Abtv a értelmében az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az indítványozó megjelölte az Abtv. 26. (1) bekezdését, amely megalapozza az indítványozói jogosultságot, valamint az Mmtv át, 33. -át, és 103. i) pontját, mint sérelmezett jogszabályi rendelkezéseket. Ezen túlmenően megjelölte az Abtv át, valamint a konkrét alaptörvény-ellenesnek vélt bírósági ítéletet, és feltüntette az Alaptörvény azon rendelkezéseit, melyekbe álláspontja szerint a sérelmezett jogszabályi rendelkezések, valamint a bíróság ítélete ütköznek. Előadta az eljárás megindításának indokait, ismertette az alapul fekvő ügyet, melyben személyét érintően született az ellátás iránti igényt elutasító döntés, valamint kifejezett kérelmet terjesztett elő, melyben kérte a jogerős ítélet, valamint az Mmtv a és 103. i) pontja megsemmisítését. (Az Mmtv a tekintetében bár az alkotmányjogi panasz indokolásában, mint szerinte alaptörvény-ellenes jogszabályi rendelkezés feltüntetésre került nem kérte a vizsgálat lefolytatását és a megsemmisítést.) [12] A jogerős ítélet indokolása szerint az indítványozó a március 26. napján átvett MM /2012. számú értesítésben tájékoztatást kapott a január 1-jével hatályba lépett jogszabályi változásokról, valamint az ellátás további folyósításának feltételeiről. Ezen belül tájékoztatták az indítványozót arról is, hogy március 31. napjáig nyilatkoznia kell, kéri-e a komplex minősítést, és egyben arról is, hogy amennyiben nem kéri a komplex minősítés elvégzését, úgy ellátását május 1. napjával a törvény erejénél fogva meg kell szüntetni. Az indítványozó azonban február 22. napján kelt nyilatkozatával közölte, hogy semmiféle eljárásban részt venni nem hajlandó. Ezen nyilatkozatra tekintettel a Baranya Megyei Kormányhivatal Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Igényelbírálási Osztálya az MM /2012. számú határozatával a rehabilitációs ellátást május 1. napjával megszüntette. [13] Az indítványozó ezt a határozatot megfellebbezte, majd keresetében a közigazgatási határozat megváltoztatásával annak megállapítását kérte, hogy a baleseti rokkantsági nyugdíjra szerzett joga alapján jogosult. A bíróság keresetét azzal utasította el, hogy az indítványozó kifejezetten úgy nyilatkozott, hogy a komplex minősítés elvégzését nem kéri. [14] Az Alkotmánybíróság a rendelkezésre álló iratokból megállapította, hogy az indítványozó ellátását azért szüntették meg, mert úgy nyilatkozott, hogy semmiféle eljárásban részt venni nem hajlandó. Az Abtv a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Az alapul szolgáló üggyel összefüggésben benyújtott alkotmányjogi panaszában azonban az indítványozó a megjelölt alaptörvényi rendelkezésekkel releváns kapcsolatba hozható, a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, illetve alapvető alkotmányjogi kérdést nem vetett fel. [15] Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadását az Abtv. 56. (2) bekezdése alapján, figyelemmel a 29. -ra, az Ügyrend 30. (2) bekezdés a) pontja értelmében visszautasította. Budapest, február 3. Dr. Kovács Péter s. k., tanácsvezető alkotmánybíró Dr. Balsai István s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Juhász Imre s. k., előadó alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Alkotmánybírósági ügyszám: IV/788/2013. Dr. Kiss László s. k., alkotmánybíró14 128 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3015/2014. (II. 11.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz alapján indult eljárásban meghozta az alábbi v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Kúria Bfv.III.868/2012/14. számú ítélete, a Győri Ítélőtábla Bf.98/2011/76. számú ítélete és a Veszprém Megyei Bíróság 1.B.287/2010/440. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja. I n d o k o l á s: [1] 1. Az indítványozó csatolt meghatalmazással igazolt jogi képviselője útján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő. [2] Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. -a alapján alkotmányjogi panasszal élt a Kúria Bfv.III.868/2012/14. számú ítélete, a Győri Ítélőtábla Bf.98/2011/76. számú ítélete és a Veszprém Megyei Bíróság 1.B.287/2010/440. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt. [3] 2. Az indítványozót a panasz alapjául szolgáló büntetőügy III. rendű terheltjeként a Veszprém Megyei Bíróság 1.B.287/2010/440. számú ítéletében emberölés bűntettének kísérletében mint társtettest, továbbá testi sértés bűntettének kísérletében mint bűnsegédet találta bűnösnek, ezért halmazati büntetésül húsz év fegyházbüntetésre, illetve mellékbüntetésként tíz év közügyektől eltiltásra ítélte. [4] A Győri Ítélőtábla Bf.98/2011/76. számú ítélete többek között az indítványozó tekintetében is megváltoztatta az elsőfokú döntést, amelyben a terhére rótt bűncselekményeket három rendbeli két esetben társtettesként, egy esetben bűnsegédként elkövetett testi sértés bűntette kísérletének minősítette, és a halmazati büntetést nyolc év börtönre és tíz év közügyektől eltiltásra módosította. [5] A Kúria Bfv.III.868/2012/14. számú ítéletében a Legfőbb Ügyészség által benyújtott felülvizsgálati indítványt elbírálva a másodfokú ítéletet az indítványozó III. rendű vádlott tekintetében megváltoztatta. A Kúria döntése a terhelt cselekményeit kétrendbeli bűnsegédként elkövetett egy esetben kísérletként megvalósított emberölés bűntettének [Btk (1) bekezdés] és bűnsegédként elkövetett testi sértés kísérletének [Btk (1) bekezdés, (6) bekezdés I. fordulat] minősítette, és ezért tizenhárom évi börtönbüntetésre, valamint tíz év közügyektől eltiltásra ítélte. [6] Az indítványozó tehát panaszában mindhárom ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. [7] 3. A panaszos álláspontja szerint a megtámadott határozatok sértik a bíróság függetlenségéhez és pártatlanságához való jogát, az ártatlanság vélelmét, valamint a védelem alaptörvényi jogát. [8] Az indítványozó a bíróság függetlenségéhez és pártatlanságához való jog sérelmét elsősorban egy országgyűlési plenáris ülésen elhangzott, a konkrét büntetőügyben született jogerős ítélet elfogadhatóságát megkérdőjelező képviselői azonnali kérdésre adott miniszterelnöki válaszban, valamint ezt követően az igazságügyért felelős miniszter által a Kúriának írt levél tartalmában és annak vélt következményeiben látja megvalósulni. Az indítvány szerint az általa ismertetett események láncolata, egyfajta külső nyomásgyakorlás vezethetett a másodfokú, jogerős ítélet a kúriai felülvizsgálati eljárásban történt súlyosításához. [9] Az indítványozó hivatkozott a Kúria Büntető Kollégiumvezetőjének, a Veszprém Megyei Bíróság akkori elnökének, illetve az egykori országos rendőrfőkapitány egyes nyilatkozataira is, melyek nézete szerint mind prejudikáló tartalmúak voltak és az ártatlanság vélelmének megsértéseként értékelhetők. [10] A panaszos érvelése alátámasztására megjelölt több alkotmánybírósági határozatot és hivatkozott az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteire is.15 szám 129 [11] Az indítványozó előadta, hogy a Győri Ítélőtáblát a Kúria kizárta egy a jelen ügyhöz szorosan kapcsolódó, ugyanazon eseményeket érintő perben az eljáró törvényszék kijelöléséből, ami álláspontja szerint tényszerűen bizonyítja az első- és másodfokon eljárt bíróságok pártatlanságának hiányát. [12] Az ártatlanság vélelmének sérelmével összefüggésben az indítványozó előadta, hogy az ügyészség őt már a nyomozás kezdeti szakaszában, az őrizetbe vétel és a gyanúsítottként történő felelősségre vonás ellen bejelentett panaszok elbírálásáról szóló határozatban a bűncselekmények társtettesének minősítette. [13] A védelemhez való jog és egyben a fegyverek egyenlősége elvének sérelmeként értékeli a panaszos azt, hogy a nyomozó hatóság megtagadta egyes szakvélemények másolatban történő kiadását, holott az a Be. szerint kötelező. Ezen felül a DNS- és szagminta vételre vonatkozó, valamint a poligráfos vizsgálatra irányuló védői indítványokat is elutasították, amely által az indítványozó megítélése alapján hátrányos helyzetbe került a vádhatósággal szemben a bizonyítási eljárás során. Az indítványozó e vonatkozásban is idézett több alkotmánybírósági határozatot és hivatkozott az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteire is. [14] A megjelölt sérelmek az indítvány szerint az Alaptörvény XXVIII. cikkébe ütközve alapozzák meg a megjelölt ítéletek alaptörvény-ellenességét. [15] A Kúria ítélete alaptörvény-ellenességének alátámasztására irányuló indokolás elmaradását észlelve az Alkotmánybíróság hiánypótlási felhívást küldött az indítványozónak, aki válaszában kifejtette, hogy a Kúria még az indokolásban sem foglalkozott azokkal a védői érvekkel, amelyek lényegében az alkotmányjogi panasz tárgyát is képzik. [16] Az indítvány-kiegészítés arra az esetre, ha az Alkotmánybíróság az ártatlanság vélelmével összefüggésben kérelmének nem adna helyt, indítványozza, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv a alapján a jogi szabályozás alkotmányosságát is vizsgálja. [17] 4. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy fennállnak-e az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényi feltételei. [18] Az Abtv a értelmében az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. [19] A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy az indítványozó az indítvány alapjául szolgáló büntetőügy terheltje, így az Abtv. alapján az egyedi ügyben érintettnek tekinthető. [20] Az indítványozó az elsőfokú ítélet ellen fellebbezéssel élt, majd az ezt követően született jogerős ítélettel szemben kúriai felülvizsgálatra is sor került, az indítványozó pedig mindhárom ítélet tekintetében terjesztette elő alkotmányjogi panaszát. Az indítvány tehát a jogorvoslat kimerítésére vonatkozó törvényi feltételeknek is megfelel. [21] Az Abtv. 30. (1) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panasz benyújtására a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül van lehetőség. A Kúria Bfv.III.868/2012/14. számú ítélete kézbesítésre december 28. napján került sor, az alkotmányjogi panaszt február 25. napján érkeztették az első fokon eljárt Veszprém Megyei Bíróság jogutódjaként működő Veszprémi Törvényszéken. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésére tehát a törvényes határidőn belül került sor. [22] Az Abtv a értelmében az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az indítványozó megjelölte az Abtv át, melyre alapozva nyújtotta be alkotmányjogi panaszát, valamint kifejezett kérelmet terjesztett elő a sérelmezett bírósági döntések alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozóan. Megjelölte az Alaptörvény feljebb ismertetett cikkét, amellyel szemben aggályait megfogalmazta. Az alkotmányjogi panasz e tekintetben a törvényi feltételeknek megfelel. [23] 5. Az Abtv a az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának további, alternatív jellegű tartalmi feltételeiként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. [24] Az Alkotmánybíróság e feltételekkel összefüggésben arra emlékeztet, hogy az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdésének értelmében az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján a bírói döntéseket az alkotmányosság szempontjából ellenőrizheti, és jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség16 130 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik, ezért a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének, illetve a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára már nem rendelkezik hatáskörrel {elsőként lásd: 3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]; ezt követően megerősítette: 3392/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [6]; 3017/2013. (I. 28.) AB végzés, Indokolás [3]}. Az Alkotmánybíróság az Abtv ában szabályozott hatáskörében eljárva a bírói döntés és az Alaptörvény összhangját biztosítja. Ebből következően a bírói döntés alaptörvény-ellenességének vizsgálata során az Alkotmánybíróság attól is tartózkodik, hogy a bíróságok felülbírálati jogköréhez tartozó, szakjogi vagy kizárólag törvényértelmezési kérdésekben állást foglaljon {elsőként lásd: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]; ezt követően megerősítette: 3065/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [5]; 3391/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [25]; 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]}. Az Abtv a úgy rendelkezik, hogy alkotmányjogi panasszal az egyedi ügyben érintett személy, vagy szervezet akkor fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségét már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A bírói döntéssel szemben benyújtott alkotmányjogi panasz így nem tekinthető hagyományos értelemben vett jogorvoslatnak, ugyanis az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz intézményén keresztül is kizárólag az Alaptörvényt és az abban elismert jogokat oltalmazza {erről lásd: 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]}. [25] Az indítványozó elsősorban arra alapozta panaszát, hogy a parlamentben elhangzottak, valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter a Kúria elnökének címzett, a konkrét ügy érintésével a bíróságok ítélkezési gyakorlatának felülvizsgálatára vonatkozó levele sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében garantált független és pártatlan bírósághoz való jogot. [26] Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése mindenkinek jogot biztosít ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül elbírálja. A bíróság függetlensége és pártatlansága kizárólag egymásra tekintettel nyerhet értelmezést. A bírói függetlenség alkotmányos szabályát az Alaptörvény 26. cikk (1) bekezdése tartalmazza, amelynek értelmében a bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alárendelve, ítélkezési tevékenységükben pedig nem utasíthatók. A történeti alkotmány vívmányai közé számító bírói függetlenség a bíróság Alaptörvényben meghatározott feladatának teljesítése, illetve a bírói hatalmi ág önállóságának megőrzése érdekében működő alkotmányos garancia. A bírói hatalom pedig döntő részt az ítélkezésben ölt testet. Éppen ezért a bírói függetlenség lényegi eleme, hogy az ítélkező bíró döntését akár a bírói szervezeten kívülről, akár a szervezeten belülről érkező befolyástól mentesen, kizárólag a jogszabályoknak, valamint belső meggyőződésének megfelelően hozza meg. Az ítélkezés függetlenségét pedig személyi, státusbeli és szervezeti garanciáknak szükséges szolgálniuk {erről lásd részletesen: 33/2012. (VII. 17.) AB határozat, Indokolás [72] [81]}. Ehhez képest a pártatlanság követelménye azt hivatott elősegíteni, hogy az ítélkező bíró az ügyben résztvevő felekkel szembeni elfogultságtól vagy előítéletektől mentesen bírálja el az ügyet és hozza meg döntését. A pártatlanság követelménye egyfelől a bíró magatartásával és hozzáállásával szembeni elvárásként jelentkezik. Másfelől azonban mércét állít a jogszabályi környezettel szemben is. E mérce szerint az eljárási szabályoknak törekedniük szükséges minden olyan helyzet elkerülésére, amely a bíró pártatlanságát illetően jogos kétségeket ébreszthet. Ebből fakad, hogy a konkrét ügyben a bírónak nemcsak tárgyilagosan szükséges ítélkeznie, de a pártatlan ítélkezés látszatának megőrzése is feladata. [27] A jogerős ítélet után született, az azt bíráló parlamenti és miniszteri reakciók tekintetében veti fel tehát az indítvány a független és pártatlan bírósághoz való jog sérelmét, ezért a panaszban foglalt állítások csak az utóbb meghozott kúriai ítéletre vonatkozóan bírhatnak relevanciával. [28] Az aggályosnak tartott eseménysorral kapcsolatban az Alkotmánybíróság rámutat arra az indítványban is szereplő tényre, hogy a Kúria elnöke nyilvánosságra hozott viszontválaszában a miniszteri levélben foglaltakat egyértelműen visszautasította. [29] A rendelkezésre álló iratok alapján továbbá megállapítható, hogy a Kúria a másodfokú döntésnél az indítványozó tekintetében súlyosabb ítélete azon alapult, hogy az eljáró bírói tanács a megállapított tényállás alapján bizonyos cselekményeket a Győri Ítélőtáblától eltérően minősített, az indítványozó terheltet ezáltal más, súlyosabb bűncselekmény elkövetésében találta bűnösnek. Az eltérő anyagi jogi minősítés okait a Kúria ítélete részletes indokolásban vezette le. [30] Az indítványozó önmagában a Kúria független ítélkezését szolgáló személyi, státusbeli és szervezeti garanciákat nem illette kritikával, hanem egy a bírósági szervezetrendszeren kívüli eseménysort álláspontja szerint17 szám 131 befolyási kísérletet hoz ok-okozati összefüggésbe a Kúria súlyosabb jogkövetkezményeket megállapító ítéletével. [31] Az indítványozó viszont a külső nyomásgyakorlásként feltüntetett eseményeken túl nem mutatott rá olyan összefüggésekre és nem fogalmazott meg egyértelmű, jól körülírt érveket abban a tekintetben, hogy az adott ügyben eljáró kúriai tanács döntését nem külső vagy belső befolyástól mentesen, illetve nem kizárólag a jogszabályoknak, valamint belső meggyőződésének megfelelően hozta volna meg. [32] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint ugyanis az adott ügy kapcsán sem a Kúria kollégiumvezetőjének a rendkívüli jogorvoslat tényszerű lehetőségére vonatkozó, illetve más, a panaszban megjelölt nyilatkozata, sem a felülvizsgálati eljárás megindulása, sem a másodfokú döntésnél súlyosabb ítélet meghozatala nem tekinthető olyan érvnek, amely önmagában indokolttá tenné a független és pártatlan bírósághoz való jog sérelmének vizsgálatát. [33] Az indítványban leírt jelen ügyhöz szorosan kapcsolódó, ugyanazon eseményeket érintő perben történt bírói kizárásra vonatkozó észrevételeket az ügyek konkrét összefüggések feltárása és pontosan körülírt alkotmányjogi érvek hiányában az Alkotmánybíróság nem tudta értékelni. [34] Az indítványozó pedig ezen túlmenően nem hivatkozott a független és pártatlan bírósághoz való jog sérelmével összefüggésbe hozható, alkotmányjogi jelentőségű kérdésként értékelhető, vagy a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét támasztó tényre, az Alkotmánybíróság az indítványt az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése sérelme tekintetében visszautasította. [35] A továbbiakban az indítványozó az ártatlanság vélelmének sérelmére vonatkozó aggályait adta elő. [36] Az ártatlanság vélelme elsősorban a büntetőjogi felelősség elbírálása során a döntésre jogosított részéről az elfogulatlan, pártatlan megközelítés követelményét szolgálja, ehhez kapcsolódóan a megalapozott bizonyítás kötelezettségét, továbbá a prejudikáció tilalmát. Mindez egyben garanciális jelentőségű akadályát képezi annak, hogy az eljárás alá vont személy a felelősség megállapításával járó hátrányos jogkövetkezményeket a felelősségének megállapítása nélkül szenvedje el. [37] Az indítványozó ugyanakkor nem nevezett meg az általa sérelmesnek talált kijelentésekkel kapcsolatosan olyan konkrét, a felelősség megállapításával járó hátrányos jogkövetkezményt, amelyet a felelősségének megállapítása nélkül szenvedett volna el. [38] A panaszos az általa aggályosnak tekintett idézeteken túl nem mutatott rá olyan összefüggésekre sem, hogy e megnyilvánulások érdemben befolyásolták volna a bírói döntéseket. Mindemellett az indítványozó által idézett kijelentések ugyancsak nem tekinthetők olyan alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek, amely a döntések megsemmisítésére irányuló vizsgálatot indokolttá tennék. Alkotmánybíróság tehát az indítványt az Alaptörvény XXVIII. cikk (2) bekezdése sérelme tekintetében is visszautasította. [39] Az indítvány kiegészítésében a panaszos arra az esetre, ha az Alkotmánybíróság az ártatlanság vélelmével öszszefüggésben kérelmének nem adna helyt, az Abtv a alapján is kérte, hogy az Alkotmánybíróság a jogi szabályozás alkotmányosságát is tegye a vizsgálata tárgyává. E körben azonban nem jelölte meg sem a támadott konkrét jogszabályi rendelkezéseket, sem alaptörvény-ellenességet megalapozó érvelést. Az Alkotmánybíróság a felsoroltak hiányában az indítvány-kiegészítés erre vonatkozó része tekintetében érdemi vizsgálatot sem folytatott le. [40] Az indítványozó a védelemhez való jog és a fegyverek egyenlőségének elve sérelmeként értékeli azt, hogy a nyomozó hatóság megtagadta egyes szakvélemények és más iratok, kamerafelvételek másolatának kiadását, amellyel a vád viszont rendelkezett. Az indítványozó hivatkozott arra is, hogy a nyomozó hatóság elutasította a DNS- vagy szagminta, valamint poligráfos hazugságvizsgálatra irányuló védői indítványokat. E vizsgálatok eredményei a büntetőeljárásban bizonyítási eszközökként való felhasználása álláspontja szerint akár perdöntőek lehettek volna. [41] A felvetett problémák szempontjából az indítvány azonban nem tartalmaz alapos indokolást és alkotmányjogi érvelést abban a tekintetben, hogy e körülmények mennyiben befolyásolták érdemben a bírói ítéleteket. Ugyanakkor az indítványozó általa alapjogsérelemként ismertetett aggályok alapján megállapítható, hogy azok valódi célja a büntetőeljárás során figyelembe vett bizonyítékok körén keresztül magának a bizonyítási eljárásnak bírálata, végső soron a bíróság által megállapított tényállás helyességének megkérdőjelezése. [42] Az Alkotmánybíróság fentiekben ismertetett, következetes álláspontja értelmében azonban önmagában mind a bizonyítási eljárás, mind az alapügy tényállásának ellenőrzése és értékelése az Alkotmánybíróság Alaptörvényben biztosított alkotmányossági szempontú vizsgálati jogkörén kívül esik.18 132 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [43] Figyelemmel tehát arra, hogy az indítványozó e vonatkozásban sem adott elő olyan pontosan körülírt, alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként értékelhető problémát, amely felvetné a bírói döntéseket érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, a panasz a védelemhez való jog sérelmére vonatkozóan sem tekinthető megalapozottnak. A fentiek értelmében az Alkotmánybíróság az indítványt az Alaptörvény XXVIII. cikk (3) bekezdésével összefüggésben is visszautasította. [44] 6. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként így arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz az Abtv ában megfogalmazott befogadhatósági akadályban szenved. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. (1) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította. Budapest, február 3. Dr. Kovács Péter s. k., tanácsvezető alkotmánybíró Dr. Balsai István s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Juhász Imre s. k., előadó alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Alkotmánybírósági ügyszám: IV/470/2013. Dr. Kiss László s. k. alkotmánybíró AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3016/2014. (II. 11.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K /2013/20. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja. I n d o k o l á s [1] 1. Az indítványozók az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. -a szerinti alkotmányjogi panasszal fordultak az Alkotmánybírósághoz, kérve a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K /2013/20. számú ítélete vizsgálatát és megsemmisítését. [2] Az indítványozók mint felperesek közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indítottak pert a jogerős, másodfokú közigazgatási határozatot hozó alperes, a Vas Megyei Kormányhivatal ellen. Az indítványozók építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be az elsőfokú építésügyi hatósághoz, de a jogerős építési engedély kézhezvételét megelőzően az építkezést már megkezdték. Az engedélyezési eljárás során az elsőfokú építési hatóság a augusztus 18-án megtartott helyszíni szemlén megállapította, hogy az ingatlanon az indítványozók engedély nélküli építési tevékenységet folytatnak, az épület kb. 50 %-os készültségi fokban van. Ezért az elsőfokú építési hatóság a további kivitelezést megtiltotta, egyben tájékoztatta az indítványozókat az engedély nélküli építés jogkövetkezményeiről és a 85-13/2010/Jp. számú közigazgatási határozatában kötelezte az indítványozókat határidő tűzésével fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására. Az elsőfokú építési19 szám 133 hatóság a október 28-án megtartott új helyszíni szemlén megállapította, hogy a további kivitelezésre vonatkozó tilalom ellenére a lakóépületet az indítványozók tovább építették, majd a május 26-án megtartott helyszíni szemlén az engedélyezési eljárás tárgyát képező engedély nélkül épült lakóház 95 %-os készültségű volt már. Ezt követően az elsőfokú építési hatóság a augusztus 3-án kelt 23-17/2011/Jp. számú közigazgatási határozatával az indítványozók által épített családi ház vonatkozásában végleges fennmaradási és ideiglenes használatbavételi engedélyt adott ki, továbbá építési bírság megfizetésére kötelezte az indítványozókat. Az indítványozók az elsőfokú közigazgatási határozat felülvizsgálatát kérték az illetékes kormányhivatalnál, amelyet fellebbezésként bíráltak el. A Vas Megyei Kormányhivatal a XVIII-B-040/472-21/2012. számú másodfokú jogerős határozatával az engedélyeket kiadó elsőfokú határozatot megváltoztatta és az építési engedély nélkül épített családi házra vonatkozó végleges fennmaradási és ideiglenes használatbavételi engedély iránti kérelmet elutasította, mivel az építéssel érintett telek álláspontja szerint nem volt rendezett, mert annak a Velemér Község Önkormányzat Képviselő-testületének Velemér Község Szabályozási Terve, valamint Helyi Építési Szabályzata jóváhagyásáról szóló 7/2006. (XII. 7.) számú rendeletével (a továbbiakban: HÉSZ) érintett útszélesítés miatti telekalakítása az ingatlan-nyilvántartásba nem került bejegyzésre, és rendezetlen telekre építési engedély és fennmaradási engedély sem adható ki. Az indítványozók felperesekként ezt követően a jogerős közigazgatási határozatot törvényes határidőn belül a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon keresettel megtámadták, kérve annak bírósági felülvizsgálatát, és ennek eredményeként elsődlegesen megváltoztatását, és a fennmaradási, valamint lakhatási engedély kiadását, másodlagosan hatályon kívül helyezését, és az alperes új eljárásra kötelezését. A Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K /2013/20. számú ítéletével a keresetet elutasította, mivel a telekalakítás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzéssel nem került elvégzésre, és ezért az érintett építési ingatlan nem minősül teleknek, így az arra épített lakóházra fennmaradási engedély, használatbavételi engedély nem adható. A bíróság megállapította továbbá, hogy az építéssel érintett telek rendezettségének biztosítása nem az építési hatóság, hanem az építtető érdekkörébe és kötelezettségei közé tartozik. Erre figyelemmel a telekalakítási eljárás, illetve a hozzá kapcsolódó ingatlan-nyilvántarási eljárás kérelmezése az építtetők érdeke, amennyiben ezen jogi lehetőséggel nem élnek, az az ő terhükre értékelendő. [3] A felperesek ezt követően alkotmányjogi panaszt terjesztettek elő az Alkotmánybíróságnál kérve a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K /2013/20. számú ítéletének alaptörvény-ellenesség miatti vizsgálatát és megsemmisítését. Az indítványozók álláspontja szerint azért nem kaphatták meg a fennmaradási engedélyt, mert az eljáró önkormányzat közhatalmi jogkörben eljárva a jogvitában érintett ingatlanokat érintően az utak területének HÉSZ szerinti kibővítésével, az útszélesítés szabályozásával a tulajdonuk egy részének elvonásáról döntött. Ez véleményük szerint korlátozta az Alaptörvény XIII. cikke szerinti tulajdonhoz való jogukat, valamint alaptörvény-ellenes diszkriminációt (XV. cikk) is megvalósított, mivel az épített környezet alakításáról és védelméről szóló évi LXXVIII. törvény szerinti további feltételeknek megfelelő ingatlantulajdonosok összességén belül mások számára nyitva hagyott fennmaradási engedély megkérésének lehetőségétől önkényesen zárta ki az indítványozókat. [4] 2. Az Abtv. 56. (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság jelen ügyben ezért mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az Abtv aiban és az Abtv aiban foglalt feltételeknek az alkotmányjogi panasz megfelel-e. [5] Az alkotmányjogi panasz az Abtv.-ben meghatározott befogadhatósági formai feltételeknek megfelelt. [6] Az indítvány az Abtv ben foglalt feltételeket nem teljesíti. Az Abtv a a befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. Az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, illetve az Abtv a alapján a bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálata tartozik hatáskörébe. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok mérlegelése, értékelése és ennek alapján a következtetések levonása a rendes bíróságok feladata, az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre a rendes bíróságok jogalkalmazásának felülbírálatára. [7] Ezen túlmenően az Alkotmánybíróság ismételten hangsúlyozza, hogy ahogy a korábbi Alkotmányból, úgy az Alaptörvényből sem következik a jogerős építési engedélyhez való alanyi jog [lásd például az 50/2007. (VII. 10.) AB határozatot, ABH 2007, 984, ].20 134 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [8] Emellett az indítványozók az egyenlő bánásmód megsértésével (az Alaptörvény XV. cikkével) összefüggésben nem jelöltek meg olyan más, összehasonlítható helyzetben levő (homogén) csoportot, amelyek összehasonlítása lehetővé tenné az indítvány ez irányú, érdemi elbírálását. A fentiek alapján az indítványozók sem a bíróság eljárásával, sem az ügyében hozott határozat érdemével összefüggésben nem állítottak olyan pontosan körülírt alaptörvény-ellenességet, amelyet alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként lehetne értékelni, vagy amely alapján a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség merülne fel. [9] Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság tanácsa megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz sem alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, sem bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet nem vetett fel, ezért azt az Abtv. 56. (2) és (3) bekezdése valamint az Ügyrend 30. (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította. Budapest, február 3. Dr. Kovács Péter s. k., tanácsvezető alkotmánybíró Dr. Balsai István s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Juhász Imre s. k., alkotmánybíró alkotmánybíró alkotmánybíró Alkotmánybírósági ügyszám: IV/1357/2013. Dr. Kiss László s. k., előadó alkotmánybíró AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3017/2014. (II. 11.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény 292. (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja. 2. Az Alkotmánybíróság a Budapest Környéki Törvényszék mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság Fgy.Vh.1/2013/10. számú határozata, és a Kúria mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság Vh.Fgyf.5/2013/4. számú határozata alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránti alkotmányjogi panaszt visszautasítja. I n d o k o l á s [1] Az indítványozó önálló bírósági végrehajtó jogi képviselői útján alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz. [2] 1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. (1) bekezdése és 27. -a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, egyrészről kérve, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 292. (3) bekezdése alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg azt. Több megjelenítése
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. december 10. 2014. 31. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3321/2014. (XII. 10.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 1748 3322/2014. (XII. Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2016. március 3. 2016. 5. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 4/2016. (III. 1.) AB határozat a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi 200 Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
2016. április 18. 2016. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3073/2016. (IV. 18.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 442 3074/2016. (IV. Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. január 24. 2014. 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 1/2014. (I. 21.) AB határozat a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése és az Országos Választási Részletesebben M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 84. szám 8105 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai, teljes ülési állásfoglalásai és végzései
2013. május 17. 2013. 11. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3103/2013. (V. 17.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 520 3104/2013. (V. 17.) Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. március 26. 2014. 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3064/2014. (III. 26.) AB határozat a Kúria Pfv.VI.20.460/2012/10. számú ítélete alaptörvényellenességének Részletesebben Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. november 28. 2014. 30. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3318/2014. (XI. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 1734 3319/2014. (XI. Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. március 13. 2015. 6. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3051/2015. (III. 13.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 344 3052/2015. (III. Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. október 20. 2014. 26. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3260/2014. (X. 20.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 1414 3261/2014. (X. 20.) Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. február 12. 2013. 4. szám HATÁROZATAI HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3025/2013. (II. 12.) AB végzés... 142 3026/2013. (II. 12.) AB határozat jogszabály alkalmazásának folyamatban lévõ ügyben történõ kizárásáról... Részletesebben Tájékoztató. az önkormányzat peres ügyeinek állásáról
Szentmiklósi és Társa Ügyvédi Iroda Budapest Szám: 1-38 / 2012. Tájékoztató az önkormányzat peres ügyeinek állásáról Készült: A Képviselő-testület 2012. márciusi ülésére Előterjesztő: Szentmiklósi és Társa Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 4.Mf.20.048/2000/7. szám A Magyar Köztársaság nevében! A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság B. L. felperesnek Jász-Nagykun- Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 212/B/2001 Budapest, 2010.03.02 12:00:00 de. Holló András Dr. 23/2010. (III. 4.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2010. évi 31. számában Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. június 27. 2014. 19. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3182/2014. (VI. 27.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 886 3183/2014. (VI. 27.) Részletesebben Jogorvoslati rendszer
Jogorvoslati rendszer Jogorvoslati eszközök: kifogás fellebbezés bírósági felülvizsgálati kérelem alkotmányjogi panasz Az országgyűlési képviselők választásában eljáró választási bizottságok: Szavazatszámláló Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. július 2. 2015. 15. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3116/2015. (VII. 2.) AB végzés bírói kezdeményezés visszautasításáról... 892 3117/2015. (VII. Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 301/2014.(X.17.) számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 13.Pk.50.052/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dr. Gera Annamária Ügyvédi Iroda (székhelycíme) által képviselt Kiss Róbert (lakcím) kérelmezőnek a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Részletesebben Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben [Az érintetteknek kérelmet benyújtani nem kell, a nyugdíjfolyósító szerv hivatalból jár el, de a továbbfolyósításról nem hoz külön döntést.
TÁJÉKOZTATÓ az egészségkárosodáson alapuló nyugellátásban és egyéb nyugdíjszerű szociális ellátásban részesülő személyek, valamint azok részére, akiknek az ügyében folyamatban van a hatósági eljárás Az Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. február 9. 2015. 3. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 2/2015. (II. 2.) AB határozat a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2016. június 3. 2016. 13. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3108/2016. (VI. 3.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 668 3109/2016. (VI. 3.) Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. szeptember 22. 2014. 23. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3215/2014. (IX. 22.) AB határozat jogszabály folyamatban lévő ügyben történő alkalmazásának Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. március 27. 2013. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3076/2013. (III. 27.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 434 3077/2013. (III. Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Alkotmányjog Alapjogok
TARTALOMJEGYZÉK Döntések... 8 Alkotmányjog Alapjogok 988/B/2009. AB határozat Az állam ha a saját név viselésének alkotmányos alapjogát biztosította eldöntheti, hogy mit tekint az egyes személyek nevének, Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben TARTALOM. 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának
XIX. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának helybenhagyásáról... Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit. IZSÁK-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató Nonprofit. Korlátolt Felelősségű Társaság. Cll.
,.. OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Az okirat sorszáma: A-..~2j../2014. Ügyiratszám: 1713-... 6.../2014. HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI MINŐsíTŐ KÖZSZOLGÁLTATÁS Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben DEBRECEN MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZŐJE HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY Igazgatási Osztály Vállalkozási Csoport 4026 Debrecen, Kálvin tér 11.
DEBRECEN MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZŐJE HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY Igazgatási Osztály Vállalkozási Csoport 4026 Debrecen, Kálvin tér 11. Tel: 52/517-700 Fax: 52/517-832 Ügyiratszám: 8276/27/2012. Ügyintéző: Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 7100 Szekszárd, Béla király tér 8. Tel.: 74/504-100; Fax: 74/510-251
Ikt.szám: IV.315/2014. SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS HELYI VÁLASZTÁSI IRODA Szekszárd Megyei Jogú Város Helyi Választási Irodájának vezetője a Szekszárd Megyei Jogú Város közigazgatási területén lévő választókerületek Részletesebben alkotmányjogi panaszt Indítványunkban mindenekelőtt az indítványozói jogosultságunkat kell alátámasztanunk.
Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott INDEX.HU Zrt. ( ) meghatalmazott jogi képviselőnk, Dr. Majtényi László (Dr. Majtényi László Ügyvédi Iroda ) útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény Részletesebben Vincze Attila. Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem
JeMa 2014/1 alkotmányjog Vincze Attila Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem Hivatalos hivatkozás: 26/2013. (X. 4.) AB határozat, ABK Részletesebben V É G Z É S - t. I N D O K O L Á S
KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1024 Budapest, Margit krt. 85. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/336-7776, fax: 06-1/336-7778 E-mail: dontobizottsag@kt.hu Ikt.sz.: D.301/2/2011. A Közbeszerzési Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben A megváltozott munkaképességű személyek ellátásai
A megváltozott munkaképességű személyek ellátásai A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény rendelkezik az új ellátási formákról. Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
1. oldal, összesen: 5 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSBB BÍRÓSÁGA 3/2006. KJE szám A Magyar Köztársaság nevében! A Magyar Köztársaság Legfelsbb Bíróságának közigazgatási jogegységi tanácsa a 2006. március Részletesebben ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI
F3 ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI FOGYASZTÓI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 25. (2) BEK. C) PONT) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen X-el jelölni, Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 35. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 35. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2016. március 11., péntek Tartalomjegyzék 50/2016. (III. 11.) Korm. rendelet A Debrecenben megvalósuló ipari telephely kialakításával összefüggő közigazgatási Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. június 9. 2015. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 14/2015. (V. 26.) AB határozat a Debreceni Járásbíróság 44.B.2111/2013/6. számú végzése és a Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben Előadó: dr. Herke Miklós Az eljárás megindítása A panaszos aki jelenleg fehérgyarmati állandó lakos azt kifogásolta, hogy a lakcímnyilvántartásba Részletesebben A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA. h a t á r o z a t o t :
KÚRIA Köf.5013/2012/7.szám A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Dr. Bagosi Mária jogtanácsosa által képviselt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (4025 Debrecen, Piac utca 54.), Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás kölcsön, hitelt érdemlő bizonyíték Kfv.I.35.496/2006/4.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Lampé Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Lampé Zoltán ügyvéd) által képviselt felperes Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. december 21. 2013. 24. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3229/2013. (XII. 21.) AB határozat Putnok Város Önkormányzata Képviselõ-testületének az egyes Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. április 17. 2014. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3105/2014. (IV. 17.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról... 546 3106/2014. (IV. Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM. Igazságügyi szakértők jogi oktatása
KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM Igazságügyi szakértők jogi oktatása Tisztelt Érdeklődő! Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 18. (1) Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben Tájékoztató. 1 A jogszabály 2. -a értelmében további jogosultsági feltétel: a kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül legalább 1095
Tájékoztató A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvényben, valamint a végrehajtása tárgyában kiadott, a megváltozott munkaképességű Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. október 14. 2014. 25. szám (Javított kiadás) AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 31/2014. (X. 9.) AB határozat a Szegedi Ítélőtábla Pk.I.20.821/2014/2. számú Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben A Nyíregyházi Főiskola Elismerési Bizottságának ügyrendje
A Nyíregyházi Főiskola Elismerési Bizottságának ügyrendje 1. A Nyíregyházi Főiskola Elismerési Bizottsága a Szenátus által létrehozott, jogi személyiséggel nem rendelkező, döntéshozó testület. 2. Az ügyviteli-ügyintézési Részletesebben Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz. I. A tényállás leírása
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz Alulírott.. [név] (születési hely, idő:.., lakcím:..) alkotmányjogi panasszal fordulok a T. Alkotmánybírósághoz Részletesebben Az ellátás formái: rehabilitációs ellátás: rokkantsági ellátás: A rehabilitációs ellátás: rehabilitációs szolgáltatásokra
Megváltozott munkaképességűek ellátásai A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. tv. (Megjelent a Magyar Közlöny 162. számában) 2011. Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben A Debreceni Ítélőtábla Pk.I.20.750/2014/2. számú végzésének meghozatalára az Alaptörvény rendelkezéseinek megsértésével került sor:
A Debreceni Ítélőtábla Pk.I.20.750/2014/2. számú végzésének meghozatalára az Alaptörvény rendelkezéseinek megsértésével került sor: I. Előadom, hogy a TVB határozata jogszabálysértő voltát kérelmem alapján Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 82/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.458/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Kfv. III. 37. 965/2009/6. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a dr. Pataki András ügyvéd által Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. október 3. 2014. 24. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 28/2014. (IX. 29.) AB határozat a Fővárosi Ítélőtábla Pf.20.656/2012/7. számú ítélete alaptörvény-ellenességének Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben Szomor Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2015. (XI.5.) önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól
Szomor Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2015. (XI.5.) önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól Szomor Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben Nógrád Megyei Kormányhivatal Nyugdíjbiztosítási Igazgatósága
Nógrád Megyei Kormányhivatal Nyugdíjbiztosítási Igazgatósága Az elmúlt két évet meghatározó feladatok 2011. január 01-től a nők kedvezményes nyugdíja: 2011-ben országosan 49154 fő, megyei szinten 1245 Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (A módosítással egységes szerkezetbe foglalva.) Nyékládháza Város Részletesebben Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete
BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ TESTÜLETE Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi és ifjúsági támogatások Részletesebben A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria Dr. Bencze Péter és Társa Ügyvédi Iroda (ügyintéző:... ügyvéd, 1053 Budapest, Veres Pálné utca 14.) által képviselt Magyar Szocialista Párt (1066 Budapest, Részletesebben ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENN NEM ÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS
P3 ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENN NEM ÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 26. (2) BEK. C) PONT) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. február 20. 2015. 4. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 4/2015. (II. 13.) AB határozat mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról, Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
Bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Kúria
Bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
KÚRIA
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Pf. 211
Kúria
KÚRIA
Kúria
Kúria
KÚRIA
Kúria
Pf. 773
Pf. 773
Kúria
KÚRIA
Kúria
bíróság
bíróság
Pf.20
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Kúria