IV/B.44 FEJEZET
Fogyasztóvédelmi referens54
17/D. §55 (1) A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) hatálya alá tartozó, a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény hatálya alá nem tartozó vállalkozás köteles fogyasztóvédelmi referenst foglalkoztatni.
(4)56 Az (1) bekezdésben meghatározott vállalkozás legalább egy fogyasztóvédelmi referenst köteles foglalkoztatni minden olyan megyében és a fővárosban, ahol
a)57 annak igazolását, hogy a képzéshez szükséges infrastruktúra a szervező rendelkezésére áll,
b)58 annak igazolását, hogy az e törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő oktatók és vizsgáztatók a szervező rendelkezésére állnak,
(11)59 A (3) bekezdés b) pontja szerinti képzés tantervét és felkészítő anyagát, az oktatás és vizsgáztatás módját, valamint a vizsgafeladatokat a fogyasztóvédelmi hatóság hagyja jóvá.
(13)60 A fogyasztóvédelmi hatóság országos nyilvántartást vezet a szervezőkről, ellenőrzi a szervezők e törvénynek és a benyújtott dokumentumoknak megfelelő működését és a képzés feltételeit. Amennyiben a fogyasztóvédelmi hatóság a szervező nem megfelelő működését állapítja meg, törli a nyilvántartásból.
(14)61 Eredményes vizsgát követően a fogyasztóvédelmi hatóság képesítési bizonyítványt ad ki, a kiadott képesítési bizonyítványokat nyilvántartja.
a)62 a képzésre a meghatározott formában jelentkezzen, és
18. §63 (1)64 A békéltető testület hatáskörébe tartozik a fogyasztó és a vállalkozás közötti, a termék minőségével, biztonságosságával, a termékfelelősségi szabályok alkalmazásával, a szolgáltatás minőségével, továbbá a felek közötti szerződés megkötésével és teljesítésével kapcsolatos vitás ügy (a továbbiakban: fogyasztói jogvita) bírósági eljáráson kívüli rendezése: e célból egyezség létrehozásának megkísérlése, ennek eredménytelensége esetén pedig az ügyben döntés hozatala a fogyasztói jogok egyszerű, gyors, hatékony és költségkímélő érvényesítésének biztosítása érdekében. A békéltető testület a fogyasztó vagy a vállalkozás kérésére tanácsot ad a fogyasztót megillető jogokkal és a fogyasztót terhelő kötelezettségekkel kapcsolatban.
(3)65 Az állam – a költségvetési törvényben meghatározott mértékben – gondoskodik a békéltető testületek működésének ügyszámarányos támogatásáról, ide nem értve a Pénzügyi Békéltető Testületet.
19. §66 A fővárosi kereskedelmi és iparkamara mellett működő békéltető testület látja el a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti tagállami online vitarendezési kapcsolattartó pont feladatait.
20. §67 (1) Az eljárásra a fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti békéltető testület illetékes.
(3)68 Az eljárásra – a fogyasztó erre irányuló kérelme alapján – az (1) és (2) bekezdés szerint illetékes testület helyett a fogyasztó kérelmében megjelölt békéltető testület illetékes.
(5)69 A békéltető testület illetékességi területe a testületet működtető kamara szerinti megyére (fővárosra) terjed ki.
21. § (1)70 A békéltető testület elnökből, – szükség szerint – elnökhelyettesből és tagokból (a továbbiakban együtt: békéltető testületi tagok) áll.
(2)71 A békéltető testületi tagokat – a Kormány rendeletében meghatározottak szerint – egyrészről a kamara és a megyei (fővárosi) agrárkamarák, másrészről a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek egyenlő arányban jelölik ki.
(3)72 A testületi tagok száma testületenként legalább tíz fő.
(4)73 A kijelölés során biztosítani kell, hogy a testületnek mind a kamara, megyei (fővárosi) agrárkamarák, mind a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek által jelölt személyek között legyen olyan tagja, aki megfelel a 25. § (3) és (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(5)74 A békéltető testületi tagok kijelölését követően a tagok összehívásával megalakul a békéltető testület.
(6)75 A békéltető testület megbízatása négy évre szól. A békéltető testületi tagok újra kijelölhetőek.
(7)76 A békéltető testület tagjai tevékenységüket külön jogszabályban meghatározott díjazás ellenében végzik.
22. § (1)77 Békéltető testületi tag az lehet, aki felsőfokú iskolai végzettséggel és annak megfelelő szakterületen legalább kétéves igazolt szakmai gyakorlattal rendelkezik.
(2)78 Nem lehet békéltető testületi tag, aki
a)79 a polgári jog szabályai szerint cselekvőképtelen vagy cselekvőképességében bármely ügycsoportban korlátozott,
(3)80 Az (1) bekezdés szerinti alkalmassági feltétel teljesülését az érintett igazolja a békéltető testületi tagsági kijelölés feltételeként.
(4)81 Azt a tényt, hogy a (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró okok vele szemben nem állnak fenn, az érintett hatósági bizonyítvánnyal igazolja
a)82 a békéltető testületi tagsági kijelölés feltételeként,
22/A. §83 (1) A békéltető testület elnöke a békéltető testület tagját, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter a békéltető testület elnökét írásban, a mulasztás jogkövetkezményének ismertetésével felhívhatja annak igazolására, hogy az igazolásra felhívottal szemben nem áll fenn a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok.
(2)84 Ha az (1) bekezdésben meghatározott felhívásra a békéltető testületi tag, illetve a békéltető testület elnöke igazolja, hogy vele szemben nem áll fenn a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok, az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat a békéltető testület a tag, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter a testület elnöke részére megtéríti.
22/B. §85 (1)86 Az alkalmassági feltételek teljesülése és a kizáró okok vizsgálata céljából a békéltető testület elnöke kezeli a békéltető testületi tagnak jelölt személy
23. §87 (1) Az elnököt – a testületi tagok közül – a békéltető testület választja meg. A választás eredményéről a békéltető testület értesíti a fogyasztóvédelemért felelős minisztert. Ha az elnök testületi tagsági megbízatásának megszűnését követő hatvan napon belül a békéltető testület nem választ elnököt, az új elnököt a fogyasztóvédelemért felelős miniszter bízza meg a testületi tagok közül. Az elnök teljes jogkörrel képviseli a testületet.
23/A. §88 A tagokról a testület elnöke listát vezet. A lista tartalmazza a tagok nevét, felsőfokú végzettségük oklevél szerinti megnevezését, szakterületük és a tagot jelölő szervezet megjelölését. Ezek az adatok közérdekből nyilvános adatok. Az elnök a testületi tagok listáját megküldi a békéltető testület működési feltételeit biztosító kamarának, valamint a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek.
a)89 a békéltető testület megbízatása időtartamának lejártával,
b)90 ha vele szemben a 22. § (2) bekezdés a) pontja szerinti kizáró ok áll fenn,
c)91 ha bejelenti, hogy vele szemben a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok áll fenn, vagy a 22/A. § (1) bekezdésében meghatározott felhívásra nem igazolja vagy nem tudja igazolni, hogy nem áll fenn vele szemben a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok,
d)92 lemondással,
e)93 alkalmatlanná válása esetén,
f)94 halálával.
(2)95 Az (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a megbízatás megszűnését az érintett testületi tag meghallgatása után és a tagot jelölő szervezet véleményének figyelembevételével a békéltető testület elnöke, illetve – az elnök tekintetében – a békéltető testület tagjai közül választott, a kamara, megyei (fővárosi) agrárkamarák és a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek által jelölt tagokból álló háromfős testület állapítja meg.
(3)96 Ha a békéltető testületi tag megbízatása e törvényben szabályozott bármely okból megszűnik, helyette a békéltető testületi tag jelölésére vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával új testületi tagot kell kijelölni. Ha a békéltető testületi tag megbízatása az (1) bekezdés b–f) pontja alapján szűnik meg, a folyamatban lévő ügyekben a békéltető testület elnöke jelöli ki a megszűnt megbízatású tag helyett eljáró tagot.
(4)97 Ha az (1) bekezdés b)–f) pontja szerinti okból a békéltető testület elnökének megbízatása szűnik meg, a békéltető testületi elnök megválasztására vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával új elnököt kell választani, illetve megbízni.
24/A. §98 A békéltető testületi tagoknak függetlennek és pártatlannak kell lenniük, nem lehetnek képviselői a feleknek, eljárásuk során utasítást nem fogadhatnak el. Teljes titoktartásra kötelezettek a békéltető testület működése során tudomásukra jutott tények és adatok tekintetében, az eljárás megszűnése után is. Minderről kijelölésük elfogadásakor írásbeli nyilatkozatot kötelesek tenni.
25. §99 (1)100 A békéltető testület – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – háromtagú tanácsban jár el.
(2)101 Az eljáró tanács egyik tagját az eljárást megindító fogyasztó, egy másik tagját pedig az eljárással érintett vállalkozás jelöli ki a testületi tagok 23/A. §-ban meghatározott listájáról. Az eljáró tanács elnökét, továbbá ha a felek bármelyike a megadott határidőn belül nem él a jelölés lehetőségével, vagy ha más okból szükséges, az eljáró tanács hiányzó tagját a testület elnöke jelöli ki, figyelemmel a (3) bekezdés szerinti követelményekre, továbbá arra, hogy legalább egy tag a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek által jelölt, egy másik tag pedig a kamara vagy a megyei (fővárosi) agrárkamarák által kijelölt testületi tagok közül kerüljön ki, valamint minden olyan szempontra, amely nagy valószínűséggel biztosítja független és pártatlan testületi tag kijelölését. Nem jelölhető ki az eljáró tanács tagjának az a békéltető testületi tag, aki az üggyel kapcsolatban a fogyasztónak vagy a vállalkozásnak tanácsot adott. E követelmény érvényesüléséről a békéltető testület elnöke az eljáró tanács tagjainak 29. § (5) bekezdése szerinti jelölése során is gondoskodik.
(3)102 Az eljáró tanács legalább egy tagja jogi végzettséggel kell, hogy rendelkezzen.
(4)103 Ha a testület elnöke szerint a fogyasztói jogvita egyszerű megítélésű, az eljárás lefolytatására egyedül eljáró testületi tagot jelöl ki. Ha azonban mindkét fél – az általa az (1) bekezdés szerint jelölhető testületi tag megjelölésével – azt kéri, a békéltető testület ebben az esetben is háromtagú tanácsban jár el.
(5)104 A (4) bekezdésben meghatározott esetben egyedül eljáró testületi tagként csak az jelölhető ki, aki jogi végzettséggel rendelkezik, és a megelőző három évben nem állt az őt jelölő kamarával, megyei (fővárosi) agrárkamarával, illetve fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesülettel, vagy ezek tagjával munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban.
(6)105 Ahol a törvény a továbbiakban eljáró tanácsot, illetve az eljáró tanács elnökét említ, azon az egyedül eljáró testületi tagot is érteni kell.
26. § (1)106 A békéltető testületi tag az eljárásból ki van zárva, ha neki vagy a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozójának a vitás ügyhöz személyi vagy vagyoni érdekeltsége fűződik, illetve egyéb ok miatt elfogult, kivéve, ha a feleket erről tájékoztatta, és ennek ismeretében személye ellen egyik fél sem emelt kifogást.
(6)107 A kizárási kérelemről a békéltető testület elnöke dönt, az érintett testületi tag meghallgatása után. E döntés meghozataláig az eljáró tanács – a kizárással érintett testületi tagot is beleértve – folytathatja az eljárást, de kötelezést tartalmazó határozatot, illetve ajánlást nem hozhat.
26/A. §108 (1) A békéltető testület bárki kérésére köteles haladéktalanul, írásban vagy más megfelelő formában tájékoztatást adni a hatásköréről, illetékességéről, eljárásának szabályairól és költségeiről, a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás hozatalának feltételeiről, a határozatok kikényszerítésének módjáról, az ajánlás és a kötelezést tartalmazó határozat hatályon kívül helyezésének feltételeiről, és arról, hogy a békéltető testület eljárása nem érinti az igények bírósági úton való érvényesíthetőségét.
27. §109 A békéltető testület eljárása megindításának feltétele, hogy a fogyasztó az érintett vállalkozással közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését.
28. §110 (1) A békéltető testület eljárása a fogyasztó kérelmére indul.
c)111 – ha a fogyasztó az illetékességet a 20. § (3) bekezdésére kívánja alapítani – a 20. § (1) és (2) bekezdése szerint illetékes békéltető testület helyett kérelmezett testület megjelölését,
f)112 a fogyasztó nyilatkozatát arra nézve, hogy az ügyben más békéltető testület eljárását nem kezdeményezte, közvetítői eljárás nem indult, keresetlevél beadására, illetve fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem előterjesztésére nem került sor,
h)113 a fogyasztó aláírását.
(3)114 A kérelemhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a fogyasztó bizonyítékként hivatkozik, így különösen a vállalkozás írásbeli nyilatkozatát a panasz elutasításáról, ennek hiányában a fogyasztó rendelkezésére álló egyéb írásos bizonyítékot a 27. §-ban előírt egyeztetés megkísérléséről.
(5)115 Ha a kérelem nem felel meg a (2)–(4) bekezdésben foglaltaknak, a békéltető testület elnöke a hiány megjelölésével – a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül – pótlásra hívja fel a kérelmezőt.
28/A. §116 Az eljárás megindítása esetén a Polgári Törvénykönyv elévülés nyugvására vonatkozó rendelkezései irányadók.
29. §117 (1)118 Az eljárás megindulásától kezdődő határidők számításakor az eljárás megindulásának napja az a nap, amelyen a kérelem a békéltető testület elnökéhez beérkezik, hiánypótlásra történő felhívás esetén az a nap, amelyen a kérelmező a hiánypótlásnak eleget tett.
(4)119 Az elnök az eljárást megszünteti, ha megállapítható, hogy a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt korábban más békéltető testület előtt eljárást indítottak, közvetítői eljárást indítottak, per van folyamatban vagy annak tárgyában már jogerős ítéletet hoztak.
(6)120 A 25. § (4) bekezdése szerinti esetben az elnök az értesítésben közli a felekkel a kijelölt eljáró testületi tag személyét, egyben köteles felhívni a felek figyelmét arra, hogy a 25. § (4) bekezdésében meghatározottak szerint nyolc napon belül kérhetik, hogy a testület háromtagú tanácsban járjon el.
(7)121 A hozzájárulást megadottnak kell tekinteni, ha a fél – az elnök erre irányuló felhívásának kézbesítésétől számított – tizenöt napon belül nem nyilatkozik.
29/A. §122 (1) A békéltető testület eljárása során az iratokat a feleknek postai szolgáltató útján, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó rendelkezések szerint kell kézbesíteni.
29/B. §123 A felek meghatalmazott útján is eljárhatnak. Meghatalmazott lehet bármely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet.
29/C. §124 A békéltető testület eljárása során az eljáró tanács vagy annak tagja nem adhat tanácsot a fogyasztót megillető jogokról és kötelezettségekről.
30. §125 (1) Az eljárás során a tanács elnöke egyezséget kísérel meg létrehozni a felek között. Ha az egyezség megfelel a jogszabályoknak, a tanács azt határozattal jóváhagyja, ellenkező esetben, illetve egyezség hiányában az eljárást folytatja.
31. §126 (1) A kérelem, illetve a válaszirat az eljárás során szabadon módosítható vagy kiegészíthető, kivéve, ha az eljáró tanács ennek lehetőségét az ezzel okozott késedelemre tekintettel kizárja, vagy a vállalkozás az alávetésre hivatkozva a kérelem módosítása, illetőleg kiegészítése ellen tiltakozik.
d)127 az eljárás folytatására a tanács megítélése szerint bármely okból – ideértve azt az esetet is, ha a kérelem megalapozatlansága meghallgatás tartása nélkül megállapítható – nincs szükség.
32. §128 Egyezség hiányában a tanács az ügy érdemében
32/A. §129 A tanács a fogyasztó kérelmének elutasításáról dönt, ha a meghallgatást követően a kérelmet megalapozatlannak találja.
33. §130 (1) A kötelezést tartalmazó határozatnak, illetve az ajánlásnak ki kell terjednie a kérelemben előterjesztett valamennyi indítványra és a döntés alapjául szolgáló indokokra. A kötelezést tartalmazó határozatban rendelkezni kell az eljárás költségének összegéről és annak viseléséről.
(2)131 Az eljárás költségének tekintendő mindaz a költség, ami a felek oldalán a békéltető testület eljárása igénybevételével összefüggésben – a célszerű és jóhiszemű eljárás követelményére figyelemmel – igazoltan felmerült (előzetes tudakozódás, egyeztetés és levelezés költsége, a felek személyes megjelenésével összefüggő útiköltség és keresetkiesés stb.). A jogi képviselettel összefüggésben felmerülő költség nem tekinthető az eljárás költségének.
(5)132 A tanács határozatát, illetve ajánlását annak meghozatala napján hirdeti ki. A kihirdetett határozat, illetve ajánlás írásba foglalt egy-egy példányát legkésőbb harminc napon belül meg kell küldeni a feleknek.
(6)133 A kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás kézbesítése esetén a békéltető testület elnöke a 29/A. § (2) bekezdés szerinti kézbesítési vélelem beálltáról a vélelem beálltát követő nyolc napon belül – a kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás egyidejű csatolásával – értesíti a felet, és gondoskodik a kézbesítési vélelem beállta tényének, valamint a vállalkozás nevének, székhelyének a békéltető testületek honlapján – az ügyszám megjelölésével – történő közzétételéről.
(7)134 A kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás kézbesítése esetén kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet
(8)135 A kérelemben elő kell adni azokat a tényeket, körülményeket, amelyek a kézbesítés szabálytalanságát igazolják vagy az önhiba hiányát valószínűsítik.
(9)136 A kérelmet tizenöt napon belül annak a békéltető testületnek az elnöke bírálja el, amelynek tagja, tanácsa a kötelezést tartalmazó határozatot vagy az ajánlást hozta. Ha a békéltető testület elnöke a kérelemnek helyt ad, a vélelmezett kézbesítéshez fűződő jogkövetkezmények hatálytalanok, és a kötelezést tartalmazó határozatot vagy ajánlást öt napon belül meg kell küldeni a feleknek.
34. §137 (1) A tanács határozata, illetve ajánlása nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy igényét bírósági eljárás keretében érvényesítse.
(3)138 A fél a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül keresettel annak hatályon kívül helyezését kérheti a békéltető testület székhelye szerint illetékes törvényszéktől, ha
(4)139 A vállalkozás az ajánlás hatályon kívül helyezését a (3) bekezdésben foglaltakon túl – az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül – akkor is kérheti a békéltető testület székhelye szerint illetékes törvényszéktől, ha az ajánlás tartalma nem felel meg a jogszabályoknak.
35. §140 (1) A határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a fél kérheti a tanácstól, hogy a határozatban, illetve az ajánlásban előforduló bármely névcserét, névelírást, szám- vagy számítási hibát vagy más hasonló elírást javítson ki, vagy a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás meghatározott része tekintetében adjon értelmezést.
36. §141 (1)142 Ha a vállalkozás a tanács ajánlásának nem tesz eleget, a békéltető testület – a fogyasztó nevének megjelölése nélkül – a jogvita tartalmának rövid leírását és az eljárás eredményét – legkorábban az ajánlásnak a vállalkozás részére történt kézbesítésétől számított hatvan nap elteltével – nyilvánosságra hozza. A kézbesítési vélelemre tekintettel nyilvánosságra hozott ajánlások esetén, ha a kézbesítési vélelmet megdöntik, a békéltető testület haladéktalanul intézkedik a nyilvánosságra hozatal megszüntetéséről.
(3)143 Ha a vállalkozás a tanács kötelezést tartalmazó határozatát vagy a határozattal jóváhagyott egyezséget a teljesítési határidőn belül nem hajtja végre, a fogyasztó kérheti a bíróságtól a tanács határozatának végrehajtási záradékkal történő ellátását, a békéltető testület elnökének egyidejű értesítése mellett.
(6)144 Ha a kézbesítési vélelemre tekintettel végrehajtási záradékkal ellátott kötelezést tartalmazó határozat alapján végrehajtási eljárás indult, és a címzett a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet terjeszt elő, a kérelemnek a végrehajtásra nincs halasztó hatálya. Ha azonban a kérelemben foglalt tények fennállása valószínűnek mutatkozik, erről a kérelmet elbíráló békéltető testület elnöke – a valószínűségre vonatkozó álláspontja és a kérelem megküldésével – haladéktalanul értesíti a bíróságot. A vállalkozás a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmében kérheti a végrehajtás felfüggesztését, amit a bíróság a fogyasztó meghallgatása nélkül is elrendelhet.
36/A. §145 (1) A békéltető testület tevékenységéről évente összefoglaló tájékoztatót készít, és azt a tárgyévet követő év január 31-éig megküldi a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek.
36/B. §147 A békéltető testület közzéteszi annak a vállalkozásnak a nevét, székhelyét és az eljárással érintett tevékenysége megjelölését, amely a 29. § (8) bekezdése szerinti felszólítás ellenére nem tett az ügy érdemére vonatkozó – a 29. § (8) bekezdésében foglaltaknak megfelelő tartalmú – nyilatkozatot és a kitűzött meghallgatáson nem jelent meg, ilyen módon megakadályozva az egyezség létrehozását. Erre az értesítésben a vállalkozás figyelmét fel kell hívni.
36/C. §148 (1) A vállalkozás a székhelye szerinti békéltető testületnél vagy – valamennyi békéltető testületre kiterjedő hatállyal – a Magyar Kereskedelmi és Iparkamaránál írásban, visszavonásig érvényes általános alávetési nyilatkozatot tehet, amelyben vállalja, hogy a békéltető testületi eljárásnak és egyezség hiányában az ilyen eljárásban hozott határozatnak aláveti magát. Az alávetési nyilatkozatban a vállalkozás kötelezettségvállalásának mértékét, illetve hatályát a jogvita tárgyának általa meghatározott értékében vagy más módon is korlátozhatja.
37. §149 (1) A békéltető testület az eljárására vonatkozó részletes szabályokat a törvény keretei között szabadon állapíthatja meg. A békéltető testület eljárási szabályzata nem lehet ellentétes a (2) bekezdés szerinti országos eljárási szabályzat rendelkezéseivel.
37/A. §150 (1) A fogyasztóvédelemért felelős miniszter – a békéltető testületek által megküldött adatok alapján – az általa vezetett minisztérium honlapján gondoskodik a következők közzétételéről:
Fogyasztóvédelmi rezsipont151
37/B. §152 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság szervezetében fogyasztóvédelmi rezsipont működik.
Közérdekű igényérvényesítés153
38. §154 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság vagy a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesület pert indíthat a fogyasztók polgári jogi igényeinek érvényesítése iránt az ellen, akinek a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezésekbe ütköző tevékenységét a fogyasztóvédelmi hatóság jogerősen megállapította, ha a jogsértő tevékenység a fogyasztók széles, személyében nem ismert, de a jogsértés körülményei alapján meghatározható körét érinti.
38/A–38/C. §155
Közérdekű keresetindítás156
39. §157 (1) Ha a vállalkozás jogszabálysértő tevékenysége a fogyasztók széles, személyében nem ismert, de a jogsértés körülményei alapján meghatározható körét érinti vagy jelentős nagyságú hátrányt okoz, és az eljárás a bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyészt vagy a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületet keresetindítási jog illeti meg.
(3)158 Az (1)–(2) bekezdés szerinti szervezetek által indított keresetekre a 38. § (2)–(6) bekezdése megfelelően alkalmazandó. Az (1)–(2) bekezdés szerint keresetindításra jogosultak keresetükben a következőket is követelhetik:
39/A. §159
40. § (1)160 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter
41–42. §161
42/A. §162
43. §163
Együttműködés az Európai Gazdasági Térség államainak fogyasztóvédelmi hatóságaival164
43/A. §165 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság látja el a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a következő irányelveket átültető tagállami jogszabályokba ütköző Európai Közösségen belüli jogsértések tekintetében:
k)166 a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.
(3)167 A fogyasztóvédelmi hatóság végzi Magyarországon – összekötő hivatalként – a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának összehangolását.
(4)168 A kölcsönös jogsegély során a fogyasztóvédelmi hatóság a – 2008/282/EK bizottsági határozattal módosított – 2007/76/EK bizottsági határozatnak megfelelően jár el.
43/B. §169 A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése, 16. cikkének (1) bekezdése, valamint 17. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítési kötelezettségek, továbbá a 21. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentéstételi kötelezettség végrehajtásáról a fogyasztóvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
a)170 segíthetik a fogyasztók önszerveződéseit, támogathatják a fogyasztóvédelmi egyesületek helyi érdekérvényesítő tevékenységét,
A fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek173
45. § (1)174 Az állam és a helyi önkormányzatok előmozdítják és támogatják a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek arra irányuló tevékenységét, hogy
d)175 közérdekű keresetet indítsanak, eljárást, vizsgálatot, intézkedést kezdeményezzenek a fogyasztói jogok vagy fogyasztói érdekek védelme érdekében,
h)176 a tudatos fogyasztói magatartás elősegítése és a fogyasztók tájékozottságának javítása érdekében fogyasztóvédelmi oktatást és tájékoztatást szervezzenek, illetve végezzenek,
(3)178 Az állam a mindenkori éves költségvetésről szóló törvényben gondoskodik a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek támogatásáról.
A fogyasztóvédelmi hatóság eljárása179
45/A. §180 (1)181 A fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi – a szerződés létrejöttére, érvényességére, joghatásaira és megszűnésére vonatkozó rendelkezések kivételével –
b)182 a fogyasztóknak forgalmazott termék minőségére, összetételére, csomagolására,,
45/B. §183 A fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi a fogyasztói szerződés megkötésénél alkalmazott vagy e célból nyilvánosan megismerhetővé tett általános szerződési feltételeket abban a tekintetben, hogy azok nem tartalmaznak-e a jóhiszeműség és tisztesség követelményébe ütközően a szerződéses jogokat és kötelezettségeket egyoldalúan és indokolatlanul a fogyasztó hátrányára megállapító feltételt.
46. §184 (1)185 A fogyasztóvédelmi hatóság eljárása során – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény186 rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2)187 A fogyasztóvédelmi hatóság eljárásában az általuk védett fogyasztói érdekek védelme körében az ügyfél jogai illetik meg
a)188 a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeket, illetve
b)189 a 43/A. § (1) bekezdés a)–c), e) és f), valamint h)–k) pontjában említett irányelveket, továbbá a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető jogszabályi rendelkezések megsértésére hivatkozással az Európai Gazdasági Térség bármely más államának joga alapján létrejött azon feljogosított egységeket is, amelyek a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett jegyzéken szerepelnek.
(2a)190 A (2) bekezdés a) pontjától eltérően a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeket a más által kezdeményezett eljárásban az ügyfél jogai csak akkor illetik meg, ha az eljárásban vizsgált jogsértés a fogyasztók széles körét érinti.
(4)191 A fogyasztóvédelmi hatóság a termék biztonságosságával és megfelelőségével kapcsolatos piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e törvény, a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény, valamint külön jogszabály alapján gyakorolja.
(5)192 A fogyasztóvédelmi hatóság közszolgáltatással kapcsolatos eljárásában az ügyintézési határidő 90 nap.
46/A. §193 A fogyasztó fogyasztóvédelmi hatóság részére benyújtott kérelmének – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben előírtakon túl – tartalmaznia kell
47. §194 (1) Ha a fogyasztóvédelmi hatóság eljárása során megállapítja a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértését, az eset lényeges körülményeinek – így különösen a jogsértés súlyának, a jogsértő állapot időtartamának, a jogsértő magatartás ismételt tanúsításának, illetve a jogsértéssel elért előny – figyelembevételével és az arányosság követelményének szem előtt tartásával az alábbi jogkövetkezményeket állapíthatja meg:
f)196
(3)197 Jogszabály az abban meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezés megsértése esetére további jogkövetkezményeket határozhat meg.
(9a)198 Az ügyfélszolgálati ügyintéző élőhangos bejelentkezésére vonatkozó, a 17/B. § (3) bekezdésében előírt kötelezettség ellenőrzése érdekében az az elektronikus hírközlési szolgáltató, akinek hálózatából a hívást kezdeményezték, a fogyasztóvédelmi hatóság felhívására köteles közölni a hívás kezdő időpontjára és időtartamára vonatkozó, általa kezelt adatokat.
(10)199 A fogyasztóvédelmi hatóság – jegyzőkönyv felvétele mellett – jogosult minta és ellenminta vételére a termék, minőségének vagy összetételének vizsgálata céljából. A minta költségét is tartalmazó mintavételi költség, továbbá a laboratóriumi vagy az egyéb vizsgálatok költsége eljárási költség.
47/A. §200 (1)201 A próbavásárláshoz a fogyasztóvédelmi hatóság közreműködő személyt vehet igénybe. A közreműködő személlyel megbízási szerződés köthető, amely alapján megbízási díjra jogosult.
47/B. §202
47/B. §203
47/C. §204 (1) A bírság összege 15 ezer forinttól
a)205 az Szt. hatálya alá tartozó, 100 millió forintot meghaladó éves nettó árbevétellel rendelkező, a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény hatálya alá nem tartozó vállalkozás esetében a vállalkozás éves nettó árbevételének 5%-áig, de legfeljebb 500 millió forintig, illetve a fogyasztók széles körének testi épségét, egészségét sértő vagy veszélyeztető, továbbá a fogyasztók széles körének jelentős vagyoni hátrányt okozó jogsértés esetén legfeljebb 2 milliárd forintig,
(3)206 Az (1) bekezdés alkalmazásában a nettó árbevétel meghatározása során
(5)207 A fogyasztóvédelmi hatóság – ha a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény eltérően nem rendelkezik – minden esetben bírságot szab ki, ha
b)208 a jogsértés a fogyasztók széles körét érinti,
c)209 a tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek védelmét célzó jogszabályi rendelkezés megsértésére került sor, továbbá
d)210 a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezés megsértésére a fogyasztóknak koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatkozásuk miatt különösen kiszolgáltatott, egyértelműen azonosítható csoportjához tartozó fogyasztóval szemben került sor.
48. § (1)–(2)211
(3)212 A bírságot a fogyasztóvédelmi hatóság kincstárnál vezetett számlájára kell befizetni.
(4)213
(6)215 A jogerősen kiszabott bírság meg nem fizetése esetén a kiszabott összeget késedelmi pótlék terheli, amelynek mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része.
(7)216 A fogyasztóvédelmi hatóság eljárása során kiszabott eljárási bírság adók módjára behajtandó köztartozás.
48/A. §217 A fogyasztóvédelmi hatóság döntése ellen fellebbezni csak a megtámadott döntésre vonatkozóan, tartalmilag közvetlenül összefüggő okból, illetve csak a döntésből közvetlenül adódó jog- vagy érdeksérelemre hivatkozva lehet. A fellebbezésben részletesen elő kell adni annak indokait.
49. §218 (1)219 A fogyasztóvédelmi hatóság az ügydöntő határozatának meghozataláig terjedő időtartamra fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható végzésében elrendelheti a 47. § (1) bekezdésének a), b), illetve g) pontjában foglaltakat, ha arra a (2) bekezdésben meghatározott feltételek fennállásának valószínűsíthetősége miatt halaszthatatlanul szükség van. E végzését a fogyasztóvédelmi hatóság soron kívül hozza meg.
(2)220 A fogyasztóvédelmi hatóság első fokú határozatát az alábbi esetekben, illetve okokból is fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatónak nyilváníthatja
c)221
d)222
e)223 a fiatalkorúak fizikai, szellemi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődésének védelme érdekében, továbbá
f)224 jogsértő tartalmú kereskedelmi kommunikáció vagy internetes honlap esetén.
(3)225 Az (1) bekezdés szerinti végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye.
50. §226 A bíróság a fogyasztóvédelmi hatóság határozatát megváltoztathatja.
51. §227 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság határozatát – jogorvoslatra tekintet nélkül – közzéteszi, ha
(4)230 A döntés közzététele a fogyasztóvédelmi hatóság honlapján, továbbá – amennyiben szükséges – a fogyasztóvédelmi hatóság által célszerűnek tartott egyéb módon történik. A közzétett döntésről a fogyasztóvédelmi hatóság a nemzeti hírügynökséget is tájékoztathatja.
i)231 a döntés rendelkező részét, ide nem értve jogerős döntés esetén a jogorvoslatról szóló rendelkezést, valamint
j)232 a döntéssel szembeni jogorvoslati eljárás tényét.
(6)233 A fogyasztóvédelmi hatóság a jogorvoslat során hozott és a közzétett döntés érdemében változást eredményező hatósági döntés vagy bírósági határozat tudomására jutásakor – a határozat, illetve végzés közzétételével megegyező módon – közzéteszi:
a)234 a jogorvoslattal érintett döntésre vonatkozó (5) bekezdés szerinti információkat,
b)235 a jogorvoslat során hozott hatósági döntést vagy bírósági határozatot, annak rövid indokolását, valamint
(8)236 A hatóság biztosítja, hogy a honlapon közzétett hatósági döntések és bírósági határozatok között a dokumentumok szövegére, a jogorvoslati eljárás tényére és a megsértettként megjelölt jogszabályi rendelkezésre keresni lehessen.
51/A. §237 (1)238 A fogyasztóvédelmi hatóság az általa a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása keretében kötött hatósági szerződésről közleményt tesz közzé honlapján, továbbá – amennyiben szükséges –, az általa célszerűnek tartott egyéb módon.
a)239 az 51. § (5) bekezdésének a)–b) és d)–f) pontjaiban foglaltakat,
53. §240 A 2016. január 1-jét követően felálló békéltető testületek tagjainak kijelölése során figyelemmel kell lenni arra, hogy a testületi tagok legfeljebb fele lehet olyan személy, aki az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte. A békéltető testületi tagnak jelölt személy életkorát hatósági igazolvánnyal igazolja. A békéltető testület elnöke az életkor vizsgálata céljából történt adatszolgáltatásban foglalt személyes adatokat a kijelölési eljárás befejezéséig kezeli.
54. §241 A 17/D. § (3) bekezdésében előírt képzettség nélkül fogyasztóvédelmi referens legkésőbb 2014. július 31-éig foglalkoztatható.
55. § (1)242 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
b)244 a mintavételi költség, továbbá a laboratóriumi, illetve az egyéb vizsgálatok költségének mértékére és megfizetésére,245
c)–e)246
f)247 a fogyasztóvédelmi hatóság által kiszabott bírságok befizetésére és a jogszabály alapján az eljáró hatóságot megillető eljárási költség felhasználására,248
g) a békéltető testületi tagok díjazására,249
h)250 a fogyasztóvédelmi hatóság vagy hatóságok kijelölésére, feladat- és hatáskörére,251
i)252 a békéltető testületi tagok kijelölésére,253
j)254 a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (2) bekezdésének végrehajtása céljából a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeknek az irányelv 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott jegyzékre való felkerülése céljából lefolytatandó eljárásra,255
k)256 az Európai Fogyasztói Központok Hálózatában való részvételre,
l)257 a 2012. január 1-je előtt létrehozott fogyasztói csoportok bejelentésére, működésére, a fogyasztói csoportot működtető vállalkozás által ellátandó feladatokra, az általa teljesítendő adatszolgáltatásra, a fogyasztók befizetéseinek kezelésére, a fogyasztókkal való elszámolásra és a szerződés megszüntetésére
vonatkozó részletes szabályokat rendelettel meghatározza.258
(2)259 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a polgári célú pirotechnikai termékek forgalmazására alkalmazandó követelményeket, biztonságossági előírásokat, címkézésre vonatkozó külön előírásokat, az egyes termékek megfelelőség-értékelésének módját, valamint a megfelelőségi tanúsítványokat kiadó szervezetek körét vagy az ilyen szervezetek köre meghatározásának szabályait rendelettel meghatározza.
56. §260
56/A. §261 (1)262
(4)265
(5)266 Felhatalmazást kap a kereskedelemért felelős miniszter, hogy a fogyasztóvédelemért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg a fogyasztóknak megvételre kínált termékek ára és egységára, illetve szolgáltatások díja feltüntetésére, valamint az egységár meghatározásának alapjául szolgáló mértékegységre vonatkozó részletes szabályokat.267
56/B. §268 Az igazságügyért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján tájékoztató jelleggel közli a 39. § (2) bekezdésében említett irányelv mellékletében felsorolt, valamint a 43/A. § (1) bekezdésében, illetve a 46. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott uniós jogi rendelkezéseket átültető jogszabályi rendelkezések felsorolását.
56/C. §269
Az Európai Unió jogának való megfelelés270
57. §271 (1)272 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a)273
c)274 az Európai Parlament és a Tanács 2009/22/EK irányelve (2009. április 23.) a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról [a 38. § (6) és (8) bekezdése, a 39. § (2) és (3) bekezdése, a 46. § (2) bekezdés b) pontja, a 47. § (1) bekezdés a) és b) pontja, a 49. § (1) bekezdése, az 51. § (2)–(4) bekezdése, a fogyasztóvédelmi hatóság eljárásában];
f)276 az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról
g–h)277
a)278 az Európai Parlament és a Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről, 4. cikk (1) és (6) bekezdés, 5. cikk (1) bekezdés, 16. cikk (1) bekezdés, 17. cikk (1) bekezdés, 21. cikk (2) bekezdés [a 43/A. §, a 43/B. §, a 47. § (6) bek., a 47. § (14) bek., valamint az 51. § (2)–(4) bek.];
c)279 a Bizottság 2008/282/EK határozata (2008. március 17.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról szóló 2007/76/EK határozat módosításáról [a 43/A. § (4) bek.].
(4)281 A 19. § a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezést állapít meg.
58. §282 A 16/B. § tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 39. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
1. melléklet az 1997. évi CLV. törvényhez283
1. 1. A képzés tárgykörei:
1. 1. 2. 1. Elektronikus hírközlés szakirány
1. 1. 2. 2. Idegenforgalmi szakirány:
1. 1. 2. 3. Közszolgáltatások szakirány:
1. 1. 2. 4. Kereskedelmi szakirány:
1. 2. A képzés során a fogyasztóvédelmi alapismeretek témaköreinek felvétele kötelező, mely mellé kötelezően választandó legalább egy szakirány.
A fogyasztóvédelmi alapismeretek képzés időtartama 50 óra, amely 90% elméleti, 10% gyakorlati részből áll.
Az elektronikus hírközlés szakirány képzésének időtartama 20 óra, amely 90% elméleti, 10% gyakorlati részből áll.
Az idegenforgalmi szakirány képzésének időtartama 30 óra, amely 90% elméleti, 10% gyakorlati részből áll.
A közszolgáltatások szakirány képzésének időtartama 50 óra, amely 90% elméleti, 10% gyakorlati részből áll.
A kereskedelmi szakirány képzésének időtartama 50 óra, amely 90% elméleti, 10% gyakorlati részből áll.
a) szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkezik, vagy
A vizsga eredményét a pontérték alapján, %-ban kell meghatározni és azt kiválóan megfelelt, megfelelt vagy eredménytelen minősítéssel kell ellátni. A megfelelt minősítéshez legalább
60%-os, a kiválóan megfelelt minősítéshez legalább 90%-os eredmény szükséges.
53 A 17/C. §-t a 2008: XLII. törvény 16. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
54 A 17/D. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított – 4. §-a iktatta be.
55 A 17/D. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított – 4. §-a iktatta be.
56 A 17/D. § (4) bekezdése a 2014: XI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
57 A 17/D. § (10) bekezdés a) pontja a 2014: XI. törvény 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 17/D. § (10) bekezdés b) pontja a 2014: XI. törvény 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 17/D. § (11) bekezdése a 2014: XI. törvény 3. § c) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 17/D. § (13) bekezdése a 2014: XI. törvény 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
61 A 17/D. § (14) bekezdése a 2014: XI. törvény 3. § e) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 17/D. § (15) bekezdés a) pontja a 2014: XI. törvény 3. § f) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 18. § a 2008: XLII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének a) pontját.
64 A 18. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 9. §-a, a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 18. § (3) bekezdése a 2010: CLVIII. törvény 127. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 119. § (5)–(6) bekezdését.
66 A 19. §-t a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CLXXXIII. törvény 5. §-a iktatta be.
67 A 20. § a 2008: XLII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének b) pontját.
68 A 20. § (3) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
69 A 20. § (5) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
70 A 21. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
71 A 21. § (2) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 26. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 21. § új (3) bekezdését a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (3)–(6) bekezdések számozását (4)–(7) bekezdésre változtatva. A 21. § (3) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLVIII. törvény 26. §-a iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
73 A 21. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (4) bekezdésre változtatta. A 21. § (4) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLVIII. törvény 26. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 21. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (5) bekezdésre változtatta. A 21. § (5) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LV. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be.
75 A 21. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (6) bekezdésre változtatta, szövege a 2012: LV. törvény 10. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 21. § eredeti (6) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (7) bekezdésre változtatta.
77 A 22. § (1) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
78 A 22. § (2) bekezdése a 2012: CCXXIII. törvény 275. §-ával megállapított szöveg.
79 A 22. § (2) bekezdés a) pontja a 2013: CCLII. törvény 149. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
80 A 22. § (3) bekezdését a 2009: CLXIX. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 22. § (4) bekezdését a 2009: CLXIX. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be.
82 A 22. § (4) bekezdés a) pontja a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 22/A. §-t a 2009: CLXIX. törvény 64. § (3) bekezdése iktatta be.
84 A 22/A. § (2) bekezdése a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 22/B. §-t a 2009: CLXIX. törvény 64. § (3) bekezdése iktatta be.
86 A 22/B. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 23. § a 2008: XLII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
88 A 23/A. §-t a 2008: XLII. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
89 A 24. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: LV. törvény 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 24. § (1) bekezdés b) pontja a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 24. § (1) bekezdés új c) pontját a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti c)–e) pont megjelölését d)–f) pontra változtatta.
92 A 24. § (1) bekezdés eredeti c) pontjának megjelölését d) pontra változtatta a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése.
93 A 24. § (1) bekezdés eredeti d) pontjának megjelölését e) pontra változtatta a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése.
94 A 24. § (1) bekezdés eredeti e) pontjának megjelölését f) pontra változtatta a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése.
95 A 24. § (2) bekezdése a 2008: XLII. törvény 22. §-ával megállapított, a 2009: CXLIX. törvény 65. §-a, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 24. § (3) bekezdése a 2012: LV. törvény 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 24. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 64. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 24/A. §-t a 2008: XLII. törvény 23. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
99 A 25. § a 2008: XLII. törvény 24. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
100 A 25. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 25. § (2) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (2) bekezdésének d) pontja, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja, a 2012: LV. törvény 15. §-a és 37. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 25. § új (3) bekezdését a 2008: XLII. törvény 25. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(5) bekezdés számozását (4)–(6) bekezdésre változtatta. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
103 A 25. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2008: XLII. törvény 25. §-a.
104 A 25. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2008: XLII. törvény 25. §-a, szövege a 2011: CLXXV. törvény 126. § e) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 25. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2008: XLII. törvény 25. §-a.
106 A 26. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 149. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 26. § (6) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
108 A 26/A. §-t a 2002: XXXVI. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
109 A 27. § a 2008: XLII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
110 A 28. § a 2008: XLII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
111 A 28. § (2) bekezdés c) pontja a 2014: XI. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
112 A 28. § (2) bekezdés f) pontja a 2012: LV. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
113 A 28. § (2) bekezdés h) pontját a 2012: LV. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be.
114 A 28. § (3) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
115 A 28. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 17. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 28/A. §-t a 2004: XVI. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 149. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
117 A 29. § a 2008: XLII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének c) pontját.
118 A 29. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
119 A 29. § (4) bekezdése a 2012: LV. törvény 18. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 29. § (6) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
121 A 29. § (7) bekezdése a 2012: LV. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
122 A 29/A. §-t a 2008: XLII. törvény 30. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 19. §-ával megállaptott szöveg.
123 A 29/B. §-t a 2008: XLII. törvény 30. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének d) pontját.
124 A 29/C. §-t a 2012: LV. törvény 20. §-a iktatta be.
125 A 30. § a 2008: XLII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének e) pontját.
126 A 31. § a 2008: XLII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének f) pontját.
127 A 31. § (3) bekezdés d) pontja a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
128 A 32. § a 2008: XLII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének g) pontját.
129 A 32/A. §-t a 2012: LV. törvény 21. §-a iktatta be.
130 A 33. § a 2008: XLII. törvény 34. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének h) pontját.
131 A 33. § (2) bekezdése a 2012: LV. törvény 22. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
132 A 33. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 33. § (6) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
134 A 33. § (7) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
135 A 33. § (8) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
136 A 33. § (9) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
137 A 34. § a 2008: XLII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének i) pontját.
138 A 34. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 157. § b) pontja szerint módosított szöveg.
139 A 34. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 157. § b) pontja szerint módosított szöveg.
140 A 35. § a 2008: XLII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének j) pontját.
141 A 36. § a 2008: XLII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének k) pontját.
142 A 36. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
143 A 36. § (3) bekezdése a 2012: LV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
144 A 36. § (6) bekezdését a 2012: LV. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be.
145 A 36/A. §-t a 2002: XXXVI. törvény 20. §-a iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 30. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést – a 36/A. § (2) bekezdése kivételével – a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
146 A 36/A. § (2) bekezdését a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
147 A 36/B. §-t a 2008: XLII. törvény 39. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
148 A 36/C. §-t a 2008: XLII. törvény 39. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének l) pontját.
149 A 37. § a 2008: XLII. törvény 40. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
150 A 37/A. §-t a 2008: XLII. törvény 41. §-a iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
151 A 37/B. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXXXIII. törvény 7. §-a iktatta be.
152 A 37/B. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 7. §-a iktatta be.
153 A 38. §-t megelőző alcímet a 2012: LV. törvény 24. §-a iktatta be.
154 A 38. §-t a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LV. törvény 24. §-a iktatta be.
155 A 38/A–38/C. §-t a 2009: CXLVIII. törvény 32. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése. 38/A. § (5) bekezdésének a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (3) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „25. § (3) bekezdésében” szövegrész helyébe a „25. § (4) bekezdésében” szöveg, a „25. § (4) bekezdésében” szövegrész helyébe a „25. § (5) bekezdésében” szöveg lép, nem vezethető át.
156 A 39. §-t megelőző alcím a 2012: LV.törvény 25. §-a szerint megállapított szöveg.
157 A 39. § a 2012: LV. törvény 25. §-a szerint megállapított szöveg.
158 A 39. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
159 A 39/A. §-t a 2008: XLII. törvény 42. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LV. törvény 38. § (1) bekezdése.
160 A 40. § (1) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének j) pontjával megállapított szöveg.
161 A 41–42. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
162 A 42/A. §-t a 2012: CLXXXVI. törvény 2. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
163 A 43. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
164 A 43/A. §-t megelőző alcímet a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be.
165 A 43/A. §-t a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be. E módosító törvény 18. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. június 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
166 A 43/A. § (1) bekezdésének k) pontját a 2008: XLII. törvény 44. § (1) bekezdése iktatta be.
167 A 43/A. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 157. § c) pontja szerint módosított szöveg.
168 A 43/A. § (4) bekezdése a 2008: XLII. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
169 A 43/B. §-t a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
170 A 44. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
171 A 44. § (1) bekezdésének b) pontját a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének j) pontja hatályon kívül helyezte.
172 A 44. § (2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének j) pontja hatályon kívül helyezte.
173 A IX. Fejezet címe a 2008: XLII. törvény 45. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
174 A 45. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
175 A 45. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: LV. törvény 26. §-a szerint megállapított szöveg.
176 A 45. § (1) bekezdésének h) pontja a 2008: XLII. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
177 A 45. § (2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének l) pontja hatályon kívül helyezte.
178 A 45. § (3) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
179 A 46. §-t megelőző alcím a 2006: CIX. törvény 102. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
180 A 45/A. §-t a 2008: XLII. törvény 47. §-a iktatta be.
181 A 45/A. § (1) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (2) bekezdésével megállapított – 8. §-ával megállapított szöveg.
182 A 45/A. § (3) bekezdés b) pontja a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § f) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
183 A 45/B. §-t a 2008: XLII. törvény 47. §-a iktatta be.
184 A 46. § a 2008: XLII. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
185 A 46. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 195. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
186 Lásd a 2004: CXL. törvényt.
187 A 46. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
188 A 46. § (2) bekezdésének a) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a, a 2011: CLXXV. törvény 126. § f) pontja szerint módosított szöveg.
189 A 46. § (2) bekezdés b) pontja a 2009: CXLVIII. törvény 34. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
190 A 46. § (2a) bekezdését a 2012: LV. törvény 27. §-a iktatta be.
191 A 46. § (4) bekezdését a 2012: LXXXVIII. törvény 35. § (4) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
192 A 46. § (5) bekezdését a 2013: CLXXXVIII. törvény 17. §-a iktatta be. E módosító törvény 13. §-a alapján a 2013. december 31-ét követő elszámolási időszakot is tartalmazó számlákra kell alkalmazni.
193 A 46/A. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 9. §-a iktatta be.
194 A 47. § a 2012: LV. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
195 A 47. § (1) bekezdés e) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § g) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
196 A 47. § (1) bekezdés f) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § g) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
197 A 47. § (3) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
198 A 47. § (9a) bekezdését a 2013: CLXXXIII. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
199 A 47. § (10) bekezdése a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § h) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
200 A 47/A. §-t a 2004: XVI. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2008: XLII. törvény 50. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 65. § (2) bekezdésének b) pontját.
201 A 47/A. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 29. §-a szerint módosított szöveg.
202 A 47/B. §-t a 2007: XXII. törvény 11. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének m) pontja.
203 Az újabb 47/B. §-t a 2007: XLIV. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének m) pontja.
204 A 47/C. §-t a 2008: XLII. törvény 51. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (2) bekezdésének c) pontját.
205 A 47/C. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CLXXXIII. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
206 A 47/C. § (3) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
207 A 47/C. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
208 A 47/C. § (5) bekezdés b) pontja a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § i) pontja, a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
209 A 47/C. § (5) bekezdés c) pontja a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
210 A 47/C. § (5) bekezdés d) pontját a 2013: CLXXXIII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be.
211 A 48. § (1)–(2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének n) pontja hatályon kívül helyezte.
212 A 48. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
213 A 48. § (4) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 23. pontja hatályon kívül helyezte.
214 A 48. § (5) bekezdését a 2007: CXLVI. törvény 16. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 84. § 23. pontja.
215 A 48. § (6) bekezdését a 2007: CXLVI. törvény 16. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
216 A 48. § (7) bekezdését újonnan a 2012: LV. törvény 31. §-a iktatta be.
217 A 48/A. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 12. §-a iktatta be.
218 A 49. § a 2008: XLII. törvény 52. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (2) bekezdésének d) pontját.
219 A 49. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
220 A 49. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 194–195. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
221 A 49. § (2) bekezdés c) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § j) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
222 A 49. § (2) bekezdés d) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § j) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
223 A 49. § (2) bekezdés e) pontját a 2012: LV. törvény 32. §-a iktatta be.
224 A 49. § (2) bekezdés f) pontját a 2012: LV. törvény 32. §-a iktatta be.
225 A 49. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 193. §-a iktatta be. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
226 Az 50. § a 2006: CIX. törvény 102. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
227 Az 51. § a 2008: XLII. törvény 53. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (2) bekezdésének e) pontját.
228 Az 51. § (1) bekezdés b) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § k) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
229 Az 51. § (1) bekezdés c) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § k) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
230 Az 51. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
231 Az 51. § (5) bekezdésének i) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
232 Az 51. § (5) bekezdésének j) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
233 Az 51. § (6) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
234 Az 51. § (6) bekezdésének a) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
235 Az 51. § (6) bekezdésének b) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
236 Az 51. § (8) bekezdését a 2008: XLII. törvény 54. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
237 Az 51/A. §-t a 2007: XXII. törvény 14. §-a iktatta be. E módosító törvény 18. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. június 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
238 Az 51/A. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének l) pontja szerint módosított szöveg.
239 Az 51/A. § (2) bekezdésének a) pontja a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
240 Az 53. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 350. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LV. törvény 33. §-a iktatta be.
241 Az 54. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. § 350. pontja hatályon kívül helyezte, az 54. §-t újonnan a 2013: CCXXXI. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
242 Az 55. § eredeti szövegének jelölését a 2002: XXXVI. törvény 23. § (2) bekezdése (1) bekezdésre változtatta.
243 Az 55. § (1) bekezdés a) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § l) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
244 Az 55. § (1) bekezdésének b) pontja a 2008: XLII. törvény 55. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
245 Lásd a 212/2008. (VIII. 29.) Korm. rendeletet.
246 Az 55. § (1) bekezdés c)–e) pontját a 2013: CCLII. törvény 149. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
247 Az 55. § (1) bekezdés f) pontja a 2011: CLXVI. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
248 Lásd a 307/2012. (X. 29.) Korm. rendeletet.
249 Lásd a 211/1998. (XII. 24.) Korm. rendeletet, a 336/2007. (XII. 13.) Korm. rendeletet.
250 Az 55. § (1) bekezdésének h) pontja a 2006: CIX. törvény 102. § (5) bekezdésének g) pontja szerint módosított szöveg.
251 Lásd a 89/1998. (V. 8.) Korm. rendeletet, a 225/2007. (VIII. 31.) Korm. rendeletet, a 336/2007. (XII. 13.) Korm. rendeletet, a 153/2009. (VII. 23.) Korm. rendeletet, a 442/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 443/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 445/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
252 Az 55. § (1) bekezdésének i) pontját a 2004: XVI. törvény 27. §-ának (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: LXXXII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 34. §-ával megállaptott szöveg.
253 Lásd a 215/2008. (VIII. 29.) Korm. rendeletet.
254 Az 55. § j) pontját a 2002: XXXVI. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 36. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 126. § g) pontja szerint módosított szöveg.
255 Lásd a 329/2009. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
256 Az 55. § (1) bekezdésének k) pontját a 2004: XVI. törvény 23. §-a iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
257 Az 55. § (1) bekezdés l) pontját újonnan a 2011: CXCIII. törvény 162. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CLXXXIII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
258 Lásd az 530/2013. (XII. 30.) Korm. rendeletet.
259 Az 55. § (2) bekezdését a 2002: XXXVI. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatva. Az 55. § (2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének o) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: XXIV. törvény 39. §-a iktatta be.
260 Az 56. §-t a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § m) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
261 Az 56/A. §-t a 2004: XVI. törvény 25. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2004: CXX. törvény 13. §-a állapította meg.
262 Az 56/A. § (1) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének p) pontja hatályon kívül helyezte.
263 Az 56/A. § (2) bekezdését a 2011: XLI. törvény 18. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
264 Az 56/A. § (3) bekezdését a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § n) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
265 Az 56/A. § (4) bekezdését a 2005: CLXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § n) pontja. E hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
266 Az 56/A. § (5) bekezdését a 2005: CLXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 35. §-a szerint megállapított szöveg.
267 Lásd a 4/2009. (I. 30.) NFGM–SZMM együttes rendeletet.
268 Az 56/B. §-t a 2008: XLII. törvény 58. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
269 Az 56/C. §-t a 2012: CLXXXVI. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
270 Az 57. §-t megelőző alcímet a 2007: XXII. törvény 15. §-a iktatta be.
271 Az 57. § a 2007: XXII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
272 Az 57. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 59. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
273 Az 57. § (1) bekezdés a) pontját a 2009: CLXII. törvény 31. § (5) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
274 Az 57. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: LV. törvény 36. §-ával megállapított, a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
275 Az 57. § (1) bekezdés d) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § o) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
276 Az 57. § (1) bekezdés f) pontját a 2009: CXLVIII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése, újonnan a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (3) bekezdésével megállapított – 14. § (1) bekezdése iktatta be.
277 Az 57. § (1) bekezdés g)–h) pontját a 2009: CXLVIII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése.
278 Az 57. § (2) bekezdésének a) pontja a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének p) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
279 Az 57. § (2) bekezdésének c) pontját a 2008: XLII. törvény 59. § (2) bekezdése iktatta be.
280 Az 57. § (3) bekezdését a 2009: CXLVIII. törvény 37. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
281 Az 57. § (4) bekezdését a 2013: CLXXXIII. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
282 Az 58. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 15. §-a iktatta be.
283 Az 1. mellékletet a a 2013: CCXXXI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XI. törvény 3. § g)–l) pontja szerint módosított szöveg.


text:
Pest Megyei Munkaügyi Bíróság - PDF
Download "Pest Megyei Munkaügyi Bíróság"
1 Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 1.M.1000/2002/10. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) felperesnek a Független Rendőr Szakszervezet Központi Koordinációs Iroda Jogsegélyszolgálata (1388 Budapest, Pf.: 52.; ügyintéző: dr. Csányi Éva jogtanácsos) által képviselt K.K. alperes ellen jogalap nélküli illetmény visszafizetése iránt indított perében meghozta az alábbi í t é l e t e t : A bíróság a felperes keresetét elutasítja. Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 (tizenöt) napon belül fellebbezésnek van helye, melyet a Pest Megyei Munkaügyi Bíróságon 3 (három) példányban kell benyújtani a Pest Megyei Bíróságnak címezve. A felek közösen kérhetik, hogy a fellebbezést a másodfokú bíróság tárgyaláson kívül bírálja el. Ha a fellebbezés csak a kamatfizetésre, a perköltség viselésére vagy összegére, illetve a meg nem fizetett illeték megfizetésére vonatkozik, vagy csak a teljesítési határidővel kapcsolatos, illetve a fellebbezés csak az ítélet indokolása ellen irányul és a felek tárgyalás tartását nem kérték a másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson kívül bírálhatja el. I n d o k o l á s :
2 A bíróság a tárgyalás anyag alapján az alábbi tényállást állapította meg: Az alperes a felperes hivatásos állományának tagja, a D-i Rendőrkapitányságon teljesít szolgálatot. A felperesnél a december havi illetmény számfejtésnél programhiba történt, amelynek következtében december 28. napján tévesen a tényleges illetményénél ,- forinttal többet utaltak át az alperes bankszámlájára. Az alperes december 27. napján pénzt vett fel egy bank-automatából és ekkor észlelte, hogy jóval több pénz van a számláján a szokásosnál. Az alperes röviddel ezután a december 27. és december 31. közötti időszakban felkereste a szolgálati helyén dolgozó gazdasági előadót, és az iránt érdeklődött, hogy mi az oka a szokásost lényegesen meghaladó összegű illetmény-átutalásnak. A gazdasági előadó ekkor telefonon felhívta a felperes Gazdasági Osztályát, ahol a bércsoport vezetőjétől azt a felvilágosítást kapta, hogy az alperes részére a tárgyévben tőle tévesen levont nyugdíj- és társadalombiztosítási járulékot utalták vissza, ezért az átutalás jogszerű volt. A gazdasági előadó közölte az alperessel a hallottakat, majd az alperes kérdésére azt is közölte, hogy a pénzt elköltheti. A felperes a részére átutalt többlet-összeget elköltötte. Az alperes a évre vonatkozóan önadózó volt. A szolgálati helyén január 20. napján vette át az adóbevallás elkészítéséhez szükséges elszámolást, amelyet átadott a bevallás elkészítésével általa megbízott könyvelőnek. Az elszámolás tartalmazta és mint munkabért tüntette fel a december 28. napján átutalt többlet-összeget. A könyvelő azzal adta át az elkészített bevallást az alperesnek, hogy probléma van a magán-nyugdíjpénztári befizetésével, és ennek okát tisztázni kell a munkáltatóval. Az alperes február 19. és február 26. közötti időszakban ismét felkereste a szolgálati helyén a gazdasági előadót a könyvelő által jelzett probléma tisztázása végett. Az előadó telefonon fordult tájékoztatásért a felperes gazdasági osztályához, majd közölte az alperessel, hogy azt a felvilágosítást kapta, hogy a decemberi többlet-átutalás tévedésből történt és azt az alperesnek valószínűleg vissza kell fizetnie. Másnap február 26. napján az előadó hivatali ügyintézés végett a felperes budapesti székhelyén, annak gazdasági osztályán járt és személyesen hozta vissza a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Gazdasági Szerve Közgazdasági Osztályának /2002. számú levelét, melyet az alperes február 27. napján vett át.
3 A felperes levelében tájékoztatta az alperest, hogy a többlet összeget tévedésből utaltak át a számlájára, ezért azt a felperes tíz havi egyenlő összegben az illetményéből levonja. Az alperes előtt levélben fejezte ki egyet nem értését a felperessel, majd az elutasító választ követően (2002. március 23. napján kelt) panasszal fordult a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjéhez azt sérelmezve, hogy a felperes jogtalanul intézkedett a december 28-i átutalás részletekben történő levonása iránt. A felperes ekkor már ,- forintot levont az alperes illetményéből. A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője április 15. napján kelt 25/2002. számú határozatában az alperes panaszának részben helyt adott, megállapította, hogy a fizetési felszólítás hatvan napon túl került kézbesítésre az alperes részére, továbbá megállapította a felperes követelésének jogosságát. Indokolásában arra hivatkozott, hogy az alperes jogalap nélkül vette fel a tévesen átutalt összeget, rosszhiszeműen járt el akkor, amikor a visszafizetést megtagadta annak ellenére, hogy a felperes tévedését már a fizetési felszólítás kézhez vételét megelőzően felismerte. Az alperes nem élt jogorvoslattal a határozat ellen. A felperes keresettel fordult a bírósághoz, melyben az alperest ,- forint jogalap nélkül kifizetett illetmény és ezen összeg után december 28. napjától a kifizetés napjáig járó 11 %-os kamat megfizetésére kérte kötelezni. A felperes elismerte, hogy a törvényes határidőn, azaz hatvan napon túl kézbesítette az írásbeli fizetési felszólítást az alperes részére, de szóbeli tájékoztatás alapján már e határidőn belül az alperes tudomására jutott, hogy a részére tévesen átutalt illetmény-összeget vissza kell fizetnie. A felperesi álláspont szerint az alperes rosszhiszeműsége nem is lehet jogvita tárgya, hiszen a panaszt elbíráló határozat megállapította az alperes rosszhiszeműségét, aki ez ellen nem élt jogorvoslattal. Az alperes érdemi ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte arra hivatkozással, hogy ő minden tőle elvárhatót megtett a helyzet tisztázása érdekében, evégett késlekedés nélkül az illetékes személyhez fordult, akitől azt a felvilágosítást kapta, hogy a pénzt elköltheti, mert az átutalás jogszerű volt. Másodízben is az alperes kezdeményezte a helyzet tisztázását. Alperesi álláspont szerint nem bizonyítja rosszhiszeműségét az a körülmény, hogy nem támadta meg a panasza folytán hozott határozatot, mert kizárólag a jogellenes illetménylevonás megszüntetése végett élt panasszal, és e vonatkozásban számára kedvező döntés született, amelyben az alperes meg is nyugodott. A felperes keresete az alábbiak miatt nem megalapozott: A bíróság tanúként hallgatta meg P.F.Lnét, a D-i Rendőrkapitányság gazdasági előadóját és Cs.J-t, aki
4 hasonló probléma miatt az alperessel együtt kereste fel első alkalommal a gazdasági előadót és az előadó által folytatott telefonos beszélgetésnek is tanúja volt. A felperesi előadó és azt alátámasztó tanúvallomások alapján a bíróság megállapította, hogy az alperes késedelem nélkül az illetékes személyhez fordult annak tisztázása végett, hogy mi volt az oka a szokásost lényegesen meghaladó illetmény-átutalásnak, és ezen alperesi kezdeményezés nyomán ugyanezen alkalommal a felperes is tudomást szerzett a többlet-átutalásról, továbbá, hogy éppen a felperes illetékes szerve tájékoztatta az alperest az átutalás jogszerűségéről. Tényként állapította meg a bíróság, hogy másodízben is az alperes kezdeményezésére vizsgálta a felperes az átutalás jogszerűségét. A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLIII. törvény (Hszt.) 106. (3) bekezdése szerint a jogalap nélkül kifizetett illetmény 60 napon belül írásbeli felszólítással visszakövetelhető a hivatásos állomány tagjától. Az általános elévülési időn belül visszakövetelhető a jogalap nélkül felvett illetmény, ha annak jogtalanságáról a hivatásos állomány tagja tudott, vagy tudnia kellett volna. A szolgálati viszony jellegéről a Hszt. 3. (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a szolgálati viszony az állam és a hivatásos állomány tagja között létrejött különleges közszolgálati jogviszony, amelyben mindkét felet a sajátos szolgálati körülményeknek megfelelő, e törvényben és más jogszabályokban meghatározott kötelezettségek terhelik és jogosultságok illetik meg. A Hszt. 5. (1) bekezdése szerint a szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket a rendeltetésüknek megfelelően kell gyakorolni, illetve teljesíteni. A bíróság álláspontja szerint az alperes az adott helyzetben tőle elvárható magatartást tanúsított, amikor a szolgálati helyén működő gazdasági előadónál kezdeményezte a helyzet tisztázását. Nem felróható az alperesnek, hogy az átutalás jogszerűségéről kapott szóbeli tájékoztatást követően, ebben megnyugodva a részére átutalt összeget felélte, miként az sem, hogy a panaszát elbíráló és részére kedvező rendelkezést tartalmazó alperesi határozat ellen annak indokolásában foglalt megállapítás miatt nem élt fellebbezéssel. A Hszt. hivatkozott rendelkezésében foglalt (60 napos) anyagi jogi8 határidő kikötésével a jogalkotó szándéka nyilvánvalóan az volt, hogy a fegyveres szerv azon jogát, hogy a jogalap nélkül kifizetett illetményt visszakövetelheti, olyan időbeli korlátok között gyakorolja, amely megfelel a Hszt. hivatkozott szakaszában kimondott rendeltetésszerű joggyakorlás elvének, és a visszafizetésben álló kötelezettség teljesítése az idő múlásával ne jelentsen méltánytalan nehézséget a hivatásos állomány egyébként jóhiszeműen eljáró tagja számára. E határidő megtartása a felperes érdekében állt, elmulasztása a már hivatkozott törvényi elvek értelmében az alperes terhére esett. Az alperes kezdeményezése folytán a felperesnek módja és lehetősége is volt, hogy a jogalap nélkül felvett illetmény visszafizetése iránti igényét a törvény erejénél fogva, írásbeli felszólítással érvényesítse. Az a körülmény, hogy a felperes saját hibájából az igényérvényesítés e módját elmulasztotta, az egyébként elvárható magatartást tanúsító alperes terhére nem róható, hanem a felperes
5 terhére esik annyiban, hogy neki kell bizonyítania az alperes rosszhiszeműségét. Mivel ezt a felperes a perben nem tudta bizonyítani, ezért a bíróság a keresetét elutasította. Budapest, március 4. Gúthy Csaba sk. ülnök Bartos János sk. ülnök dr. Székely Katalin sk. a tanács elnöke PEST MEGYEI BÍRÓSÁG mint másodfokú bíróság 8.Mf /2003/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) felperesnek a Független Rendőr Szakszervezet Központi Koordinációs Iroda Jogsegélyszolgálata (1388 Budapest, Pf.: 52., ügyintéző dr. Csányi Éva jogtanácsos) által képviselt K. K. alperes ellen jogalap nélküli illetmény visszafizetése iránt indított perében a Pest Megyei Munkaügyi Bíróság március 4. napján kelt 1.M.1000/2002/10. sorszámú ítélete ellen a felperes részéről 11. sorszám alatt előterjesztett fellebbezés folytán meghozta a következő
6 í t é l e t e t : A megyei bíróság az első fokú bíróság ítéletét helybenhagyja. Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s: A munkaügyi bíróság a felperes ,- forint jogalap nélkül felvett illetmény visszafizetése iránti keresetét elutasította. Ítéleti döntését azzal indokolta, hogy az alperes a tőle elvárható magatartást tanúsította, amikor az átutalás jogszerűségéről kapott felperesi tájékoztatás után ebbe belenyugodva a részére átutalt összeget felélte. Akkor is, amikor a szolgálati panaszának helyt adó alperesi határozat ellen, annak indokolásában rögzített azon megállapítás ellen, hogy az összeget jogalap nélkül vette fel, nem élt jogorvoslattal. A felperes 60 napon belül nem követelte vissza írásbeli felszólítással a peresített összeget, bár erre az alperes kezdeményezése folytán lehetősége lett volna. A felperest terhelte tehát az alperes rosszhiszeműségének bizonyítása, amely nem vezetett sikerre. Az ítélet ellen annak megváltoztatása iránt a felperes élt fellebbezéssel. Álláspontja szerint a kifizetés jogalap nélküliségére 60 napon belül fény derült és ezt a 60 nap lejárta előtt az alperes tudomására hozták. Mivel erről tudott és ezt nem is vitatta keresetének elutasítása nem volt jogszerű. Az alperes fellebbezési ellenkérelmében a munkaügyi bíróság ítéletének helybenhagyását kérte. A fellebbezés nem alapos. A munkaügyi bíróság helyesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetésre jutott. Az alperes tudomás szerzésének a többlet kifizetés jogtalanságáról a kifizetés első észlelésekor kell fennállnia. Ez az adott esetben nem állt fenn, sőt a későbbiekben is a gazdasági előadó és a könyvelője is úgy tájékoztatták az alperest, hogy a kifizetés jogszerű. A felperes illetékesei is csak később szereztek tudomást a kifizetés jogtalanságáról, azonban ennek akkor sincs jelentősége, ha az alperes első észlelésétől számított 60 napon belül (írásban, szóban) erről tájékoztatták. A 60 napos határidőnek nem az alperes tudomásszerzésére van kihatása, hanem a felperes intézkedésére, 60 napon belül írásbeli felszólítást ad ki, 60 nap elteltével keresettel fordul a bírósághoz. Az utóbbi esetben már nem csak a jogalap nélküliséget kell a munkáltatónak bizonyítania, hanem azt is, hogy a munkavállaló a felvételkor tudott, vagy tudnia kellett a
7 kifizetés jogtalanságáról. A kifejtettekre tekintettel a megyei bíróság a munkaügyi bíróság ítéletét a Pp ának (2) bekezdése alapján helybenhagyta. A fellebbezési eljárás illetékét a felperes személyes illetékmentessége folytán az állam viseli [6/2986. (VI.26. IM rendelet 14. ]. Budapest, június 25. dr. Benkő Ottó sk. megyei bírósági tanácselnök a tanács elnöke dr. Somné dr. Billege Margit sk. megyei bírósági bíró, előadó Mogony Józsefné dr. sk. megyei bírósági bíró, szavazó
8 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁG mint felülvizsgálati bíróság Mfv /2003/2. szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a Pest Megyei rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) felperesnek a Független Rendőr Szakszervezet Központi Koordinációs Iroda Jogsegélyszolgálata (1138 Budapest, Pf.: 52., ügyintéző: Dr. Csányi Éva jogtanácsos) által képviselt K. K. alperes ellen jogalap nélkül felvett illetmény visszakövetelése iránt a Pest Megyei Munkaügyi Bíróságon 1.M.1000/2002. szám alatt megindított és a Pest Megyei Bíróság 8.Mf /2003/4. számú ítéletével befejezett perében a jogerős ítélet ellen a felperes részéről előterjesztett felülvizsgálati kérelem előzetes vizsgálata alapján meghozta a következő v é g z é s t : A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati kérelmet elutasítja. A végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye. I n d o k o l á s A munkaügyi bíróság elutasította a felperes keresetét, amelyben az alperesnek forint jogalap nélkül felvett illetmény visszafizetésére való kötelezését kérte. A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
9 A jogerős ítélet ellen a felperes a Pp ának ba) pontjára hivatkozással felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő azzal az indokolással, hogy mindkét ítélet jogszabálysértő, mert az eljárt bíróságok a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLIII. törvény (Hszt.) XLIII. törvény (Hszt.) 106, -át tévesen értelmezték. A Pp (2) bekezdés b) ba) pontja szerint a felülvizsgálati kérelem akkor terjeszthető elő, ha a felülvizsgálni kért határozat az ügy érdemi vizsgálatára kihatóan jogszabálysértő és felülvizsgálata a joggyakorlat egysége, továbbfejlesztése érdekébe4n szükséges, mivel a határozattal kapcsolatban elvi jelentőségű jogkérdés merült fel és a Legfelsőbb Bíróság a jogsértést illetően a Legfelsőbb Bíróság határozatainak hivatalos gyűjteményében közzétett módon még nem hozott döntést. Ezen együttes feltételek fennállásának vizsgálata során a Legfelsőbb Bíróság a következőket állapította meg: A felperes az általa nem vitatott tényállás szerint a kifizetéstől számított 60 napon belül az alperestől a jogalap nélkül felvett illetményt írásbeli felszólítással nem követelte vissza. Az általános elévülési időn belül a jogalap nélkül felvett illetmény visszakövetelésének az a törvényi feltétele, hogy a kifizetés jogtalanságáról a hivatásos állomány tagja tudott, vagy tudnia kellett volna [Hszt (3) bekezdése]. A felperes állításával szemben helytálló a másodfokú bíróság jogértelmezése, miszerint a hivatásos állomány tagjának a kifizetés jogtalanságáról az illetmény felvételekor kell tudnia ahhoz, hogy tőle a felvett illetményt a fegyveres szerv az általános elévülési időn belül követelhesse vissza. A fentiekre figyelemmel a felülvizsgálattal támadott határozat az ügy érdemi elbírálására kihatóan nem jogszabálysértő, a tévesen kifizetett illetmény visszakövetelésével kapcsolatos joggyakorlat egységes, ezért a Legfelsőbb Bíróság a Pp (1) bekezdése alapján a felülvizsgálati kérelmet az elrendelés törvényi feltételeinek hiánya miatt elutasította. Az Itv. 57. (1) bekezdés a) pontja alapján az eljárás illetékmentes. A végzés elleni további jogorvoslat lehetőségét a Pp ának (5) bekezdése zárja ki. Budapest, november 12.
10 Dr. Földényi Gyuláné sk. bíró

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság