text:
Author: Domokos Bognár
2 downloads 70 Views 574KB Size
ALAPSZABÁLY (a 2013. november 23. napján elfogadott Alapszabályhoz képest bekövetkezett változásokat az egységes szerkezetbe foglalt Alapszabály  dőlt  betűvel tünteti fel) Az NDKs Magyarok Közhasznú Egyesülete Közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról 2011. évi CLXXV. törvényben és a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben foglalt követelményeknek megfelelve – figyelemmel a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 11. § (1)(3) bekezdéseiben foglaltakra is – 2015. május 17. napján  az alábbi változásokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabályt fogadta el: A jelen alapszabályt az Egyesület céljának figyelembevételével kell értelmezni.
I. AZ EGYESÜLET ADATAI 1. Az Egyesület adatai Az Egyesület neve:  NDKs Magyarok Közhasznú Egyesülete Az Egyesület székhelye: 2132 Göd, Ősz u. 9. Az Egyesület levelezési címe: 2132 Göd, Ősz u. 9. Az Egyesület internetes honlapjának címe:  www.ndk.hu Az Egyesület statisztikai azonosítója: ………………. Az Egyesület országos nyilvántartásbeli azonosítója: 1126/2009. Az Egyesület nyilvántartásba vételéről szóló határozat száma: 60041/2009.18. Az Egyesület email címe: ……………… 2. Az Egyesület jogállása Az NDKs Magyarok Közhasznú Egyesülete olyan Magyarországon nyilvántartásba vett, közhasznú tevékenységet végző civil szervezet, amely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható és amelynek szolgáltatásai az Egyesület tagjain, munkavállalóin és önkéntesein kívül más személyek számára is hozzáférhetőek. Az Egyesület közhasznú civil szervezet, s mint ilyen, jogi személy: jogai és kötelezettségei lehetnek. 1
Az Egyesület jogképessége kiterjed minden olyan jogra és kötelezettségre, amely jellegénél fogva nem csupán az emberhez fűződhet. Az Egyesület személyhez fűződő jogaira a személyiségi jogokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, kivéve, ha a védelem jellegénél fogva csak az embert illetheti meg. Az Egyesület saját névvel, székhellyel, tagjaitól elkülönült vagyonnal, valamint az ügyvezetését és a képviseletét ellátó szervezettel rendelkezik. Az Egyesület saját maga rendelkezik nevével, logójával és minden a nevéhez kapcsolódó joggal, különös tekintettel a hirdetési, reklám és a tevékenység televíziós, rádiós, valamint egyéb elektronikus technikákkal történő közvetítésével kapcsolatos jogokra. 3. Az Egyesület alapcélja, alap és közhasznú tevékenységei Az Egyesület  alapcélja az államközi egyezmény alapján elsősorban a volt Német Demokratikus Köztársaságban (NDKban) 196783. között dolgozott több ezer egykori fiatal felkutatása, közösséggé formálása, a régi kapcsolatok újraélesztése, találkozók, nosztalgiatúrák, szabadidős és kulturális tevékenységek szervezése és lebonyolítása Magyarországon és Németországban. Az Egyesület az alapcélja megvalósítása érdekében a következő közhasznú tevékenységeket végzi az alábbi közfeladatok ellátását támogatva: ● Kapcsolattartás a határainkon túl élő magyar társainkkal és a Németországi Magyar Szervezetek Szövetségével, annak tagszervezeteivel, valamint egyéb társszervezetekkel, továbbá a Magyarországon élő volt NDKs állampolgárokkal, amellyel az Egyesület a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. tv. 115.§ a)i) pontjaiban megfogalmazott „a kulturális autonómia megerősítésére önszerveződés szervezése, működtetése támogatásának” közfeladatát közvetett módon támogatja. ● Segítségnyújtás családegyesítésben, az egykori magyar és német munkatársak, rokonok és ismerősök megkeresésében, külföldi, vagy belföldi munkalehetőségek keresésében, amellyel az Egyesület a családok védelméről szóló 2011. évi CCXI. tv. 16.§ban megfogalmazott „a családok védelme és a családok jólétének erősítésének, valamint a munkavállalás és a családi élet összeegyeztetése elősegítésének” közfeladatát közvetett módon támogatja. ● A fiatal generáció német nyelvtanulásának támogatása, a német kultúra és történelem megismerésének elősegítése cserekapcsolatok és ösztöndíjak segítségével, különös figyelemmel a vegyes házasságokból származó gyermekekre, amellyel az Egyesület a helyi önkormányzatok és szerveik feladat és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. tv. 121.§ a)b) bekezdéseiben megfogalmazott „a közösségi kulturális hagyományok, értékek ápolásának, művelődésére szerveződő közösségek tevékenységének, a lakosság életmódjának javítását szolgáló kulturális célok megvalósítása támogatásának közfeladatát támogatja közvetett módon. ● Az egyéni élmények, életutak, élettapasztalatok megfogalmazása és dokumentálása az Egyesület weboldalán, kapcsolódó kiadványok szerkesztése és terjesztése, valamint az Egyesület fenti közhasznú céljai elérése érdekében ösztöndíjat és egyszeri támogatást is nyújthat, amellyel az Egyesület a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. tv.  156. § (2) bekezdésében megfogalmazott „hagyományápolás és az ösztöndíjalapítás” közfeladatát közvetlenül támogatja. 2
II. A TAGSÁGI JOGVISZONY Az Egyesület Elnöksége köteles az egyesületi tagokról naprakész nyilvántartást vezetni. Az Egyesület tagjait  – ide nem értve az speciális egyesületi (pártoló, vagy tiszteletbeli) tagsági formából eredő, az alábbiakban rögzített különbségeket  –  egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik.  Az Egyesület tagjai a tagsági jogaikat személyesen, vagy meghatalmazott képviselőjük útján gyakorolhatják.  A tagsági jogok forgalomképtelenek és nem örökölhetők. Az Egyesület tagjai kötelesek a jogszabályokban és a jelen Alapszabályban foglalt tagi kötelezettségeiket teljesíteni. Az Egyesület tagjai nem veszélyeztethetik az Egyesület céljainak megvalósítását és az Egyesület tevékenységét. A tagok – a tagdíj, a Közgyűlés által megállapított más fizetési kötelezettség, vagy díj, illetve a vállalt egyéb vagyoni hozzájárulás megfizetésén túl – az Egyesület tartozásaiért törvényben meghatározott eseteket kivéve saját vagyonukkal nem felelnek. 3
Az Egyesület tagjai kifejezetten elfogadják, hogy a tagsági jogviszonnyal kapcsolatos valamennyi jognyilatkozat, értesítés, tájékoztatás, meghívó, stb. – ideértve a tagdíjhátralék megfizetésére vonatkozó felszólítást is – elektronikus úton, az Egyesület, vagy a tag tagfelvételkor kapcsolattartás céljából megadott – illetőleg esetlegesen a későbbiekben módosított – email címére történő megküldés útján is joghatályosan közöltnek minősül. Elektronikus elérhetőség hiányában a tagok által megadott postacímen kell kapcsolatot tartani a tagokkal. Az egyesületi tagság formái: ● rendes tagság; ● tiszteletbeli tagság; ● pártoló tagság. 4. Az Egyesület tagja Az Egyesület rendes tagja lehet – állampolgárságra, nemre, fajra, származásra, politikai, vallási, vagy nemi identitásra, illetve bármely más hovatartozásra tekintet nélkül – minden természetes és jogi személy, aki 19671983. között a Magyar Népköztársaság Munkaügyi Minisztériuma és a Német Demokratikus Köztársaság Bér és Munkaügyi Államtitkársága között érvényben volt munkaerőegyüttműködési egyezmény keretében ,  vagy más módon német, vagy magyar vállalatnál dolgozott, illetve akinek hozzátartozója ilyen vállalatnál dolgozott, vagy bárki, aki az Egyesület célkitűzéseit, vagy azok bármelyikét támogatja, és aki az Alapszabályt elfogadja és a tagsági viszonyból származó kötelezettségek teljesítését vállalja. A rendes tagsági tagfelvételt az Egyesület weboldalán is elhelyezett írásbeli tagfelvételi kérelemnek az Egyesület Elnöke részére történő benyújtásával kell kezdeményezni. A kérelemhez – amennyiben jogi személy kéri a tagfelvételt – mellékelni kell a jogi személy igazolását arról, hogy nevében ki járhat el képviselőként az Egyesület tagságában. A magánszemély által benyújtott tagfelvételi kérelemnek tartalmaznia kell  a tag nevét, anyja nevét, születési helyét és idejét, lakcímét és lehetőség szerint email címét, kereskedelmi tevékenységet végző tag esetén a működési engedély másolatát,  a tagfelvételre vonatkozó egyértelmű, kifejezett kérelmet,  az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a leendő tag az Egyesület Alapszabályának rendelkezéseit mindenre kiterjedően ismeri és azt magára nézve kötelezőnek fogadja el,  az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a tagként történő felvételét kérelmező személy a személyes adatai Egyesület általi kezeléséhez kifejezetten hozzájárul. A tagfelvételi kérelmet első fokon az Elnökség bírálja el a kérelem beérkezését követő első ülésén, ezt követően 15 (tizenöt) naptári napon belül írásban (akár emailben) értesíti a kérelmezőt döntéséről. Ha a tagfelvételi kérelem a fenti előírásoknak nem felel meg, úgy azt az Elnökség határozatával elutasítja, egyúttal tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a tagfelvételi kérelme milyen hiányokban szenved, illetve arról, hogy a kérelem elutasítása nem akadálya a tagfelvételi kérelem ismételt benyújtásának. Az Elnökség a fenti előírásoknak megfelelő tagfelvételi kérelem tárgyában is jogosult elutasító határozatot hozni, ha úgy ítéli meg, hogy a tag felvétele az Egyesületi célok megvalósítását, vagy az Egyesület tevékenységét veszélyeztetné, továbbá ha gyanú merül fel arra, hogy a tagfelvételi kérelemben megadott 4
adatok nem felelnek meg a valóságnak. Az Egyesület a tagfelvételi kérelmet elutasító határozatát indokolni köteles. A tagfelvételi kérelmet elutasító határozattal szemben a tagként történő felvételét kérelmező személy annak kézhezvételétől számított 15 (tizenöt) naptári napon belül jogosult fellebbezéssel élni. A fellebbezést írásban (akár email formájában), indokolással ellátva kell előterjeszteni az Elnökséghez. Az elkésett, vagy indokolás nélküli fellebbezést az Elnökség jogosult érdemi vizsgálat nélkül visszautasítani, köteles azonban erről a kérelmezőt írásban – a fellebbezés beérkezésétől számított 15 (tizenöt) naptári napon belül értesíteni. A szabályszerű fellebbezés tárgyában – az Elnökség előterjesztésére és az Elnökség véleményének figyelembevételével – az Egyesület Közgyűlése egyszerű többséggel dönt a soron következő ülésén, a Közgyűlés döntéséről az Elnökség 15 (tizenöt) naptári napon belül írásban tájékoztatja a kérelmezőt. Az Egyesület Közgyűlésének döntésével szemben az Egyesület szervezetén belül további jogorvoslatnak helye nincs, azonban a Közgyűlés határozatának bíróság általi felülvizsgálatát a tagként történő felvételét kérelmező személy az általános szabályok szerint kérheti. Az Egyesület rendes tagjainak jogai: ● részt vehetnek az Egyesület Közgyűlésén; ● tanácskozási, indítványozási és szavazati jogot gyakorolhatnak a Közgyűlésen; ● bármely Egyesületi tisztségre megválaszthatók; ● a testületi szervek vezetőitől, valamint a tisztségviselőktől tájékoztatást  kérhetnek ; ● megkapják az Egyesület kiadványait ● részt vehetnek az Egyesület rendezvényein; Az Egyesület rendes tagjainak kötelességei: ● kötelesek betartani az Alapszabály és egyéb egyesületi szabályzatok rendelkezéseit, illetőleg az Egyesület szerveinek határozatait; ● nem veszélyeztethetik az Egyesület céljának megvalósítását és az Egyesület tevékenységét ; ● kötelesek teljesíteni az Egyesület tevékenységével kapcsolatosan önként elvállalt feladataikat, és tőlük elvárható módon elősegíteni az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását; ● kötelesek az Egyesület Közgyűlése által megállapított összegű tagdíjat a tagsági jogviszony keletkezésével egyidejűleg, illetve ezt követően minden további évben a folyó év március 31. napjáig késedelem nélkül – az Egyesület mindenkori bankszámlájára történő átutalással, avagy az Egyesület mindenkori gazdasági vezetője, vagy az általa megbízott személy részére történő készpénzbefizetés útján – befizetni. 5. Tiszteletbeli tagság A Közgyűlés – bármely tag javaslatára – egyszerű többségi döntéssel hozott határozattal tiszteletbeli tagnak kérhet fel olyan természetes személyeket, akiket arra az egyesület tevékenysége, céljai alapján érdemesnek tart. A tiszteletbeli tagsági jogviszony a tiszteletbeli tagsági felkérés jelölt általi írásbeli elfogadásával jön létre. A tiszteletbeli tag az Egyesület Közgyűlésén tanácskozási és indítványozási joggal vehet részt, szavazati jogot nem gyakorolhat, az Egyesület tisztségviselőjévé nem választható meg. Tagdíjat a tiszteletbeli tag nem köteles fizetni, egyebekben a tiszteletbeli tagok jogai és kötelezettségei a rendes tagokéval azonosak. 5
6. Pártoló tagság Az Egyesület pártoló tagja lehet – állampolgárságra, nemre, fajra, származásra politikai, vallási, vagy nemi identitásra, illetve bármely más hovatartozásra tekintet nélkül – minden természetes és jogi személy, aki/amely készségét fejezi ki az Egyesület tevékenységének támogatására, és vagyoni hozzájárulást szolgáltat az Egyesület céljainak megvalósítása érdekében és az Alapszabályt elfogadja és a pártoló tagsági viszonyból származó kötelezettségek teljesítését vállalja. Költségvetési szerv,  párt, vagy politikai tevékenységet folytató szervezet az Egyesület pártoló tagja nem lehet. Az Egyesület pártoló tagjai a fentieken túlmenően – az Elnökséghez intézett nyilatkozatukkal – bármikor vállalhatják, hogy az Egyesület célkitűzéseit, tevékenységét egyszeri, vagy rendszeres vagyoni hozzájárulással támogatják. A pártoló tag által opcionálisan szolgáltatni vállalt vagyoni hozzájárulás tárgya pénz, értékpapír, ingó, vagy ingatlan vagyontárgy, az adós által elismert követelés és vagyoni értékkel bíró jog lehet – ideértve a vagyoni értékkel bíró szellemi alkotásokat és az ahhoz fűződő jogokat is. Nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás esetén a pártoló tag a tagfelvételi kérelemben köteles megjelölni az általa szolgáltatni vállalt nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás értékét. A pártoló tag a vagyoni hozzájárulás szolgáltatásától számított 5 (öt) éven belül felelősséggel tartozik az Egyesület felé azért, hogy a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás általa megjelölt értéke megfelel az általa a tagfelvétel kérelmezésekor megjelölt összegnek. A pártoló tagsági tagfelvételt az Egyesület weboldalán is elhelyezett írásbeli tagfelvételi kérelemnek az Egyesület Elnöke részére történő benyújtásával kell kezdeményezni. A pártoló tagsági tagfelvételi kérelemben meg kell jelölni, hogy a kérelmező milyen módon kívánja támogatni az Egyesület céljainak megvalósítását. A kérelemhez – amennyiben jogi személy kéri a tagfelvételt – mellékelni kell a jogi személy igazolását arról, hogy nevében ki járhat el képviselőként az Egyesület tagságában. A kérelemről első fokon az Egyesület Elnöksége a következő ülésén egyszerű szótöbbséggel dönt. Az Elnökség ezen döntése ellen fellebbezni az Egyesület Közgyűléséhez lehet, amely másodfokon jóváhagyhatja, vagy felülbírálhatja az Elnökség döntését. A fellebbezés tárgyában a Közgyűlés egyszerű többséggel határoz. A pártoló tag az Egyesület Közgyűlésén tanácskozási és indítványozási joggal vehet részt, szavazati jogot nem gyakorolhat, az Egyesület tisztségviselőjévé nem választható meg. Tagdíjat a pártoló tag nem kötelesek fizetni, egyebekben a pártoló tagok jogai és kötelezettségei a rendes tagokéval azonosak. 7. 8. A tagsági jogviszony megszűnik: ● a tag kilépésével, amelyet az Elnökséghez kell írásban bejelenteni; ● a tag tagdíjbefizetés tartós elmulasztása miatti kizárásával; ● a tagsági jogviszony Egyesület általi felmondásával; ● a természetes személy tag halálával; ● a jogi személy tag jogutód nélküli megszűnésével; ● az Egyesület megszűnésével. 6
A Közgyűlés – az Elnök javaslatára – a jelenlévő tagok háromnegyedes többségével meghozott határozatával kizárhatja azt a tagot az Egyesületből, aki valamely, az egyesületi tagságból eredő kötelezettségét ismételten vagy súlyosan megszegi; így különösen, ha az 1 évnél régebben lejárt esedékességű tagdíjat a titkár írásbeli felszólítása ellenére sem fizette be, illetőleg, ha az Egyesület céljával, szellemiségével vagy az Alapszabállyal össze nem egyeztethető magatartást tanúsít. A kizárásról a tagot 15 napon belül postai úton értesíteni kell. A tag a kizárás ellen jogorvoslat céljából a kizárásról szóló írásbeli értesítéstől számított 30 napon belül írásban az Elnökséghez fordulhat, amely köteles a jogorvoslati kérelmet a Közgyűlés következő ülésének napirendjére tűzni. A jogorvoslati kérelem tárgyában a Közgyűlés egyszerű többséggel határoz. A tiszteletbeli tagi címet a Közgyűlés – az Egyesület bármely tagjának javaslatára –a jelenlévő tagok háromnegyedes szavazattöbbségével jogosult megvonni abban az esetben, ha a tiszteletbeli tag az Egyesület céljával, szellemiségével, értékrendjével vagy az Alapszabállyal össze nem egyeztethető magatartást tanúsít. A tiszteletbeli tagi cím megvonásáról a tiszteletbeli tagot 15 napon belül postai úton értesíteni kell. A tiszteletbeli tag a cím megvonása ellen jogorvoslat céljából az írásbeli értesítésétől számított 30 napon belül írásban az Elnökséghez fordulhat, amely köteles a jogorvoslati kérelmet a Közgyűlés következő ülésének napirendjére tűzni. A jogorvoslati kérelem tárgyában a Közgyűlés egyszerű többséggel határoz.
III. AZ EGYESÜLET SZERVEZETE ÉS TISZTSÉGVISELŐI 8. Az Egyesület szervei Az Egyesület testületi szervei: ● a.  Közgyűlés ; ● b. Elnökség; ● c. Felügyelő Bizottság. ● Az Egyesület tisztségviselői: ● a. elnök; ● b. titkár; ● c. gazdasági vezető; ● d. elnökségi tagok; ● e. az elnökség póttagjai; ● f. felügyelő bizottsági tagok. 9. A  Közgyűlés A  Közgyűlés a tagok összessége, az Egyesület  döntéshozó szerve. A  Közgyűlés en a természetes személy tagok személyesen, vagy meghatalmazott képviselőjük útján, a jogi személy tagok pedig törvényes, vagy 7
meghatalmazott képviselőjük útján vesznek részt.  A Közgyűlés – figyelemmel az Egyesület közhasznú szervezeti jellegére, illetve az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról és a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 37.§ (1) bekezdésében foglaltakra – nyilvános, azon az Egyesület tagjain kívül bármely természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet is részt vehet, amennyiben az Egyesület alapcél szerinti tevékenysége és működése iránt érdeklődik. A  Közgyűlés rendes és rendkívüli lehet. Rendes  Közgyűlés t az Egyesület évente legalább egyszer tart. Rendkívüli  Közgyűlés t kell összehívni legalább 20 tag által aláírt, az Egyesület Elnökének, vagy titkárának címzett kérelemre, melyben megjelölik az összehívás okát és célját. Az elnök köteles rendkívüli Közgyűlést összehívni, ha az Egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi, ha az Egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásait esedékességkor teljesíteni, vagy ha az Egyesület céljainak elérése veszélybe került. Az e bekezdésben megjelölt okokra tekintettel összehívott rendkívüli Közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni, vagy az Egyesület megszüntetéséről dönteni. Rendkívüli Közgyűlést kell összehívni továbbá a Felügyelő Bizottság bármely tagja által aláírt, az Egyesület elnökének címzett és megküldött kérelemre, melyben megjelölik az összehívás okát és célját. A Felügyelő Bizottság tagjai kötelesek a Közgyűlés összehívását kezdeményezni az elnöknél, ha arról szereznek tudomást, hogy az Egyesület működése során olyan jogszabálysértés, vagy az Egyesület érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése, vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése a Közgyűlés döntését teszi szükségessé, továbbá akkor is, ha az Elnökség bármely tagja felelősségét megalapozó körülmény merült fel. Ebben az esetben az intézkedés megtételétől számított 30 (harminc) napon belül a Közgyűlést össze kell hívni. A  Közgyűlés t össze kell továbbá hívni, ha azt a Bíróság elrendeli. A  Közgyűlés t az Elnök hívja össze valamennyi regisztrált tag előzetes elektronikus – elektronikus elérhetőség hiányában postai – értesítésével. Az értesítést Egyesület honlapján hirdetmény formájában minden esetben közzé kell tenni annak minden mellékletével együtt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a Közgyűlés helyszínét, időpontját és előzetesen tervezett napirendjét is. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a tagok a rendes, illetve a rendkívüli ülésének időpontjáról – legalább 15 nappal az ülés időpontját megelőzően – értesülnek. A Közgyűlés időpontjáról szóló értesítés kézbesítésétől számított 8 (nyolc) naptári napon belül bármely tag kérheti a napirend kiegészítését – a kiegészítés indokolásával. A napirend kiegészítése tárgyában a Közgyűlés összehívására jogosult személy dönt. A kiegészítés iránti kérelemnek történő helyt adás esetén a Közgyűlés összehívására jogosult – legkésőbb a közgyűlés időpontja előtt 3 (három) naptári nappal – köteles értesíteni a meghívottakat a napirend megváltozásáról. A kiegészítés iránti kérelem elutasítása esetén, továbbá ha a kiegészítés iránti kérelem tárgyában a jogosult nem dönt, a Közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában. A fentieken túlmenően a Közgyűlés előzetesen jelzett napirendjéhez képest új tárgykör csak akkor tűzhető napirendre, illetve ilyen kérdésekben a Közgyűlés csak akkor határozhat, ha az Egyesület minden szavazásra jogosult tagja jelen van és egyhangúlag egyetértenek az adott napirendi pont napirendre tűzésével. 8
A  Közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a szavazásra jogosult tagoknak az 50 százaléka +1 fő jelen van. Ha az egyébként szabályszerűen összehívott  Közgyűlés a megjelent tagoknak az előírtnál alacsonyabb száma miatt határozatképtelen, úgy legkésőbb egy hónapon belüli, de az eredeti  Közgyűlés időpontját legalább fél órával követő időpontra ugyanazon napirenddel új – megismételt –  Közgyűlés t kell kitűzni, amely a megjelent tagok számára tekintet nélkül határozatképes. A megismételt  Közgyűlés tartásának lehetőségére, az ott érvényesülő eltérő határozatképességi szabályra, valamint a megismételt Közgyűlés tervezett időpontjára a  Közgyűlés i meghívóban a tagok figyelmét előre fel kell hívni. A  Közgyűlés en a  Közgyűlés által megválasztott levezető elnök elnököl. A  Közgyűlés ről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyből megállapítható döntéseinek tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges, személye) és amelyet a Közgyűlés levezető elnöke és a  Közgyűlés en a levezető elnök által  2 (kettő) felkért tag hitelesít. A jegyzőkönyvet és a nyilvántartást, mint a határozatok nyilvántartását szolgáló okiratot, lefűzve és sorszámozva kell az Egyesület iratai között megőrizni, azok folyamatos kezelését az Egyesület Titkára látja el, azokba bárki korlátozás nélkül betekinthet és saját költségére másolatot készíthet. A  Közgyűlés en elhangzottakról hangfelvétel készíthető, amely esetben a hangfelvételből a  Közgyűlés ülését követő 15 napon belül írásbeli jegyzőkönyvet kell készíteni és azt az Egyesület honlapján a lejegyzést követő 15 napon belül 15 napos időtartamra közzé kell tenni. A  Közgyűlés  az alábbi kérdésekben határozatait  nyílt szavazással, minősített többséggel (a jelenlévő tagok legalább  kétharmadának szavazatával)  hozza meg: ● az  Alapszabály módosítása; ● egyesülés más társadalmi szervezettel ; ● az Egyesület  feloszlásának kimondása; a vezető tisztségviselők megválasztása és visszahívása . A  Közgyűlés egyebekben a határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza – ideértve az éves beszámoló és a közhasznúsági melléklet elfogadását is. Szavazategyenlőség esetén a levezető elnök szavazata dönt. Titkos szavazást rendelhet el a  Közgyűlés az Elnök, vagy a jelenlévő tagok egyharmadának kezdeményezésére.  A vezető tisztségviselők megválasztása és visszahívása esetén a szavazás titkosan történik. ● A határozathozatalban nem vehet részt az a személy,  aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont] , vagy élettársa a határozat alapján : ● ● kötelezettség vagy felelősség alól mentesül,  vagy ● bármilyen más  előnyben részesül , illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. 9
Az ilyen személyeket a határozatképesség számítása során figyelmen kívül kell hagyni. E tekintetben nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület tagjának tagsági jogviszony alapján nyújtott, jelen Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás. A  Közgyűlés kizárólagos hatáskörei: ● a. megválasztja az Egyesület  vezető tisztségviselőit: az Elnököt, a Titkárt, Gazdasági vezető, az Elnökség és a Felügyelő Bizottság tagjait, illetve az Elnökség póttagjait ; ● b. határoz az Elnökség által előterjesztett fontos, az Egyesületet érintő ügyekben, és kialakítja az Egyesület álláspontját az aktuális kérdésekben, melyet az Elnökség köteles képviselni; ● c. jóváhagyja, vagy módosítja az alapszabályt, illetőleg az Egyesület egyéb szabályzatait; ● d. határoz a tagok kizárására, illetve a tiszteletbeli tagsági cím visszavonására irányuló indítványokról; ● e. meghatározza a következő naptári évre esedékes tagdíjak mértékét és a tagdíj befizetésének határidejét; ● f. elbírálja az Elnökség tagfelvételi kérelmet elutasító, kizárást kimondó, vagy a tiszteletbeli tagsági címet visszavonó határozata ellen benyújtott fellebbezést; ● g. megtárgyalja a tagok által előterjesztett indítványokat; ● h. elfogadja az  ügyvezető szerv által elkészített  éves beszámolót és a közhasznúsági mellékletet; ● i. megállapítja és elfogadja az éves költségvetést; ● j. visszahívja a  vezető  tisztségviselőt, amennyiben kötelezettségeit nem,  vagy nem megfelelően teljesíti, ismételten az alapszabályba ütközően vagy a  Közgyűlés határozatával ellentétesen látja el, illetőleg elfogadja lemondásukat; ● k. az Egyesület végelszámolásának elhatározása esetén dönt a végelszámoló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása tárgyában; ● l. jóváhagyja az Egyesület egyesülését (összeolvadását, beolvadását) más civil szervezettel, illetve kimondja az Egyesület feloszlását. 10. Az Elnökség Az Egyesület  ügyvezetésével kapcsolatos feladatokat az 5  (öt)  tagú Elnökség látja el. Az Elnökség tagjai az Elnök, a Titkár, a Gazdasági vezető, valamint a két elnökségi tag. Az Elnökség ülésére – annak tárgykörére figyelemmel – esetenként további tagok hívhatók meg. Az Egyesület Elnökségének tagja az lehet, ● aki legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és ● a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és aki magyar állampolgár, vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozik, és bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik. 10
Az érintett közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet az Egyesület Elnökségének tagja az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt  annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig , a) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó és vámhatóságnál nyilvántartott adó és vámtartozását nem egyenlítette ki, b) amellyel szemben az állami adó és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, c) amellyel szemben az állami adó és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, d) amelynek adószámát az állami adó és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette, illetőleg törölte. Az Elnökség tagja, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet – így az Egyesületet is – a jelölésekor előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. A fenti összeférhetetlenségi okok fennállásának hiányáról és az Elnökségi tagi megbízatás elfogadásáról az Elnökség tagjává megválasztott személy köteles teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt módon nyilatkozni. Az Elnökség üléseit szükség szerinti gyakorisággal, de legalább negyedévenként tartja. Az Elnökség üléseit az Elnök hívja össze elektronikus levél útján – az Elnökség tagjainak és póttagjainak meghívásával. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha az összehívás legalább 15 nappal az ülés időpontját megelőzően – az Elnökség ülésének napirendjéről szóló tájékoztatással együtt – megtörténik. Az Elnökségi ülés határozatképes, ha az Elnökség valamennyi tagja jelen van. Az Elnökség ülésein a póttagok tanácskozási joggal lehetnek jelen, a póttagoknak szavazati joga az Elnökség ülésein – az alábbi kivétellel – nincs. Amennyiben az Elnökség bármely tagja nem jelent meg az Elnökség ülésén, úgy az Elnökség jelenlévő tagjai – egyszerű többséggel – határoznak arról, hogy a hiányzó Elnökségi tagot mely megjelent póttag helyettesítse. Ez esetben a felkért póttag jogosult szavazni a hiányzó rendes elnökségi tag helyett. Amennyiben az Elnökség üléséről hiányzó valamennyi Elnökségi tag jelenlévő póttaggal szabályszerűen helyettesítésre került, úgy az Elnökség ülései határozatképesnek minősülnek. Határozatképtelenség esetén – legkésőbb 30 napon belüli, de az eredeti Elnökségi ülés időpontját legalább fél órával követő időpontra – az Elnökség ülését ismételten össze kell hívni. Az Elnökség ily módon megismételt ülése akkor határozatképes, ha azon a tagok több mint fele jelen van. Az Elnökségi tagok helyettesítésére vonatkozó szabály ebben az esetben is megfelelően alkalmazandó. Az Elnökség ülésének összehívására irányuló értesítésnek tartalmaznia kell a megismételt Elnökségi ülés tervezett időpontjára, illetőleg annak határozatképességére irányadó szabályokra vonatkozó tájékoztatást is. Az Elnökség a határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az Elnök szavazata dönt. Az Elnökség üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyből ki kell tűnnie a döntések tartalmának, időpontjának és hatályának, illetve a döntést támogatók és ellenzők számarányának (ha lehetséges, 11
személyének). A jegyzőkönyvet az Elnökség valamennyi jelen lévő tagja köteles aláírni. Az Elnökség üléseiről készült jegyzőkönyveket az Elnökségi ülést követő 15 (tizenöt) naptári napon belül ki kell függeszteni az Egyesület székhelyén. Az Elnökség döntéseiről az érintetteket 15 (tizenöt) naptári napon belül írásban tájékoztatni kell. A határozathozatalban nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója  [Ptk. 8:1. § 2. pont] , vagy élettársa a határozat alapján: ● kötelezettség vagy felelősség alól mentesül,  vagy ● bármilyen más  előnyben részesül , illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Az ilyen személyeket a határozatképesség számításánál figyelmen kívül kell hagyni.  E tekintetben nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület tagjának tagsági jogviszony alapján nyújtott, jelen Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás. Az Elnökségi tagi megbízatás megszűnik:  a megbízatás határozott időtartamának lejártával;  az Elnökségi tag közgyűlés általi visszahívásával;  az Elnökségi tag lemondásával;  az Elnökségi tag összeférhetetlenné válásával;  az Elnökségi tag Egyesületi tagsági jogviszonyának bármely módon történő megszűnésével;  az Elnökségi tag halálával. Az Elnökség tagjai a megbízatásuk határozott időtartamának lejártát megelőző 30 (harminc) naptári nappal kötelesek a Közgyűlés összehívását kezdeményezni, és az új Elnökségi tag megválasztásához szükséges intézkedéseket megtenni. Az Elnökség tagjai a Közgyűlés egyszerű többséggel meghozott döntésével bármikor, indokolás nélkül visszahívhatók. Az Elnökség tagjai bármikor, indokolás nélkül lemondhatnak megbízatásukról. A lemondó nyilatkozatot az Elnökség többi tagjának és a Felügyelő Bizottság tagjainak kell benyújtani, ezt követően haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Elnökségi tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. Az Elnökség tagjai bármely összeférhetetlenségi ok felmerülését kötelesek az Elnökség többi tagjának és a Felügyelő Bizottság tagjainak bejelenteni, egyúttal kötelesek az összeférhetetlenségi okot haladéktalanul megszüntetni, vagy a Közgyűlés összehívásához – és az új Elnökségi tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket haladéktalanul megtenni. Az Elnökségi tag Egyesületi tagsági jogviszonyának megszűnése, vagy az Elnökségi tag halála esetén haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Elnökségi tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. Az Elnökségi tagi megbízatás megszűnése esetén az új Elnökségi tag megválasztásáig – de legfeljebb 60 (hatvan) napig – a megszűnt megbízatással rendelkező Elnökségi tag az Egyesület tevékenysége zavartalan folytatása érdekében szükséges feladatai ellátására továbbra is köteles. 12
Az Elnökség feladatai: ● az Egyesület operatív vezetésével kapcsolatos feladatok ellátása; ● az Egyesületet érintő ügyekben, fontos kérdésekben előterjesztések megfogalmazása a  Közgyűlés számára; ● a beszámolók előkészítése és azoknak a Közgyűlés elé terjesztése; ● az éves költségvetés elkészítése és annak a Közgyűlés elé terjesztése; ● az Egyesület jogszabály és az Alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése; az Egyesület Alapszabálya módosításának előkészítése ● az Egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a Közgyűlés hatáskörébe nem tartozó, nagyobb jelentőségű döntések meghozatala; ● a Közgyűlés összehívása, a Közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása, előterjesztések készítése az Egyesületet érintő fontos ügyekben a Közgyűlés részére; ● az Egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése; ● az Egyesület tagságának nyilvántartása; ● első fokú döntéshozatal tagfelvételi kérdésekben; ● befogadja a tag írásbeli bejelentését annak kilépési szándéka esetén; ● az Elnökség két  Közgyűlés közötti időszakban végzett tevékenységéről a  Közgyűlés előtt beszámol, és intézkedéseit a  Közgyűlés hagyja jóvá. Az Elnökség döntéseiről két  Közgyűlés között a döntések tartalmának az Egyesület honlapján ( www.ndk.hu ) történő közzétételével tájékoztatja az Egyesület tagjait; ● közhasznúsági beszámoló elfogadása. Az Elnökség dönt minden olyan kérdésben, amelyet az Alapszabály a hatáskörébe utal, továbbá minden olyan kérdésben, melyet az Alapszabály nem utal a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. Az Elnökség speciális feladatok ellátására állandó, vagy ideiglenes munkacsoportokat, szekciókat hozhat létre. 11. A Felügyelő Bizottság Az Egyesület felügyelő szerve a 3 tagú Felügyelő Bizottság. A Felügyelő Bizottság tagjai indokolt esetben – az Egyesület bármely tagjának javaslatára – a  Közgyűlés által visszahívhatóak. A Felügyelő Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg. A  Közgyűlés a Felügyelő Bizottság tagjait (köztük a Felügyelő Bizottság Elnökét) három éves határozott időtartamra választja meg – fenntartva a megválasztott személyek részére a lemondás jogát. A Felügyelő Bizottság tagja csak olyan nagykorú, cselekvőképes, magyarországi lakóhellyel rendelkező magyar állampolgár lehet, aki nem áll közügyektől eltiltás, vezető tisztségviselői megbízatástól eltiltás, vagy bármely foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. Nem lehet a Felügyelő Bizottság tagja az Elnökség tagja, illetve az Elnökség tagjának közeli hozzátartozója. A Felügyelő Bizottság tagjai nem lehetnek egymás közeli hozzátartozói sem. Nem lehet a Felügyelő Bizottság tagja az, aki, vagy akinek hozzátartozója az Egyesülettel e megbízatásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik. Nem lehet a Felügyelő Bizottság tagja az sem, aki, vagy akinek hozzátartozója az Egyesület 13
cél szerinti juttatásából részesül – kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli juttatásokat és az Egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján a jelen Alapszabályban foglaltaknak megfelelően juttatott cél szerinti juttatást. A fenti összeférhetetlenségi okok fennállásának hiányáról és a Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás elfogadásáról a Felügyelő Bizottság tagjává megválasztott személy köteles teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt módon nyilatkozni. A Felügyelő Bizottság tagja, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet – így az Egyesületet is – a jelölésekor előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. A Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás a Közgyűlés általi megválasztással és a megbízatás megválasztott személy általi írásbeli elfogadásával jön létre. Ha a Felügyelő Bizottság tagjává megválasztott személy a megbízatást nem fogadja el, vagy vele szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn, úgy a Közgyűlés köteles helyette más Felügyelő Bizottsági tagot választani. A Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás megszűnik:  a megbízatás határozott időtartamának lejártával;  a Felügyelő Bizottsági tag közgyűlés általi visszahívásával;  a Felügyelő Bizottsági tag lemondásával;  a Felügyelő Bizottsági tag összeférhetetlenné válásával;  a Felügyelő Bizottsági tag Egyesületi tagsági jogviszonyának bármely módon történő megszűnésével;  a Felügyelő Bizottsági tag halálával. A Felügyelő Bizottság tagjai megbízatása határozott időtartamának lejártát megelőző 30 (harminc) naptári nappal az Elnökség köteles a Közgyűlés összehívását kezdeményezni, és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához szükséges intézkedéseket megtenni. A Felügyelő Bizottság tagjai a Közgyűlés egyszerű többséggel meghozott döntésével bármikor, indokolás nélkül visszahívhatók. A Felügyelő Bizottság tagjai bármikor, indokolás nélkül lemondhatnak megbízatásukról. A lemondó nyilatkozatot az Elnökségnek kell benyújtani, ezt követően haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. A Felügyelő Bizottság tagjai bármely összeférhetetlenségi ok felmerülését kötelesek az Elnökségnek bejelenteni. Ebben az esetben az összeférhetetlenségi ok megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, vagy a Közgyűlés összehívásához – és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket haladéktalanul meg kell tenni. A Felügyelő Bizottsági tag halála esetén haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. A Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás megszűnése esetén az új Felügyelő Bizottsági tag 14
megválasztásáig – de legfeljebb 60 (hatvan) napig – a megszűnt megbízatással rendelkező Felügyelő Bizottsági tag az Egyesület tevékenysége zavartalan folytatása érdekében szükséges feladatai ellátására továbbra is köteles. A Felügyelő Bizottság feladata és hatásköre: A Felügyelő Bizottság feladata a jogszabályok, az Alapszabály rendelkezései, valamint az Egyesület Közgyűlése és Elnöksége határozatainak végrehajtásának, betartásának ellenőrzése. E feladatkörében a Felügyelő Bizottság: ● összehívja az Egyesület legfőbb szervének rendkívüli ülését, és javaslatot tesz annak napirendjére, ha megítélése szerint a vezető tisztségviselők tevékenysége jogszabályba, az Alapszabályba, illetve az Egyesület legfőbb szervének határozataiba ütközik, vagy egyébként sérti az Egyesület, vagy a tagság érdekeit; ● ellenőrzi az Egyesület működését és gazdálkodását; ● jelentést kérhet a vezető tisztségviselőktől, illetve tájékoztatást, vagy felvilágosítást az Egyesület munkavállalóitól; ● megvizsgálhatja, illetve betekinthet az Egyesület könyveibe és irataiba. A Felügyelő Bizottság köteles az Egyesület intézkedésre jogosult szervét tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy: ● a. az Egyesület működése során olyan jogszabálysértés, vagy az Egyesület érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszűntetése, vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult szerv döntését teszi szükségessé. ● b. a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. Ha a Felügyelő Bizottság indítványára – annak megtételétől számított 30 napon belül – nem hívták össze a  Közgyűlés t , vagy az Elnökséget, úgy a határidő eredménytelen eltelte esetén erre a Felügyelő Bizottság is jogosult. A Felügyelő Bizottság egyes ellenőrzési feladatok elvégzésével bármely tagját megbízhatja, illetve az ellenőrzést állandó jelleggel is megoszthatja tagjai között. Az ellenőrzés megosztása nem érinti a Felügyelő Bizottsági tag felelősségét, sem azt a jogát, hogy az ellenőrzést más, a Felügyelő Bizottság ellenőrzési feladatkörébe tartozó tevékenységre is kiterjessze. Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében a szükséges intézkedést nem teszi meg, a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervet. A Felügyelő Bizottság működése: A Felügyelő Bizottság testületként jár el, bizottsági üléseit szükség szerint, de legalább évente tartja. A Felügyelő Bizottság határozatképes, ha mindhárom tagja jelen van, határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza meg, határozathozatala során tartózkodásnak helye nincs. 15
A határozathozatalban nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója  [Ptk. 8:1. §  2. pont] , vagy élettársa a határozat alapján: ● kötelezettség vagy felelősség alól mentesül,  vagy ● bármilyen más  előnyben részesül , illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Az ilyen személyeket a határozatképesség számításánál figyelmen kívül kell hagyni. E tekintetben nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület tagjának tagsági jogviszony alapján nyújtott, jelen Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás. A Felügyelő Bizottság tagjai személyesen kötelesek eljárni, képviseletnek nincs helye. A Felügyelő Bizottság tagját e minőségében az Egyesületből senki sem akadályozhatja, vagy utasíthatja. A Felügyelő Bizottság üléseit a Felügyelő Bizottság elnöke hívja össze és vezeti. Az ülés összehívását – az ok és a cél megjelölésével – a Felügyelő Bizottság bármely tagja írásban kérheti az elnöktől, aki a kérelem kézhezvételétől számított nyolc napon belül köteles intézkedni a Felügyelő Bizottság ülésének harminc napon belüli időpontra történő összehívásáról. Ha az elnök a kérelemnek nem tesz eleget, a tag maga jogosult az ülés összehívására, illetve ebben az esetben a tag köteles indítványozni a  Közgyűlésen a Felügyelő Bizottság elnökének visszahívását. Ha a Felügyelő Bizottság tagjainak száma az alapszabályban meghatározott létszám alá csökken, vagy, nincs, aki az ülést, összehívja, az Egyesület Elnöke a Felügyelő Bizottság rendeltetésszerű működésének helyreállítása érdekében köteles összehívni a  Közgyűlés t. 12. Az Egyesület tisztségviselői Az Egyesület tisztségviselői: ● az Elnökség tagjai:  az  Elnök ,  a  Titkár , a  Gazdasági vezető ,  az Elnökség két tagja és az Elnökség 2 póttagja , ● továbbá  a Felügyelő Bizottság tagjai . A tisztségviselőket a  Közgyűlés választja meg minősített többséggel 3 éves határozott időre. Nem lehet az Egyesület Felügyelő Bizottságának elnöke, vagy tagja, illetve az Egyesület könyvvizsgálója az a személy, ● a  Közgyűlés , illetve az Elnökség elnöke vagy tagja (ide nem értve az egyesület legfőbb szervének azon tagjait, akik tisztséget nem töltenek be), ● a közhasznú szervezettel e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik, 16
● a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül  kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján a létesítő okiratban foglaltaknak megfelelően nyújtott cél szerinti juttatást , illetve ● az a)c) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója. A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt – annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig – amely ● jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó és vámhatóságnál nyilvántartott adó és/vagy vámtartozását nem egyenlítette ki; ● amellyel szemben az állami adó és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel; ● amellyel szemben az állami adó és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy azt helyettesítő bírságot szabott ki; ● amelynek adószámát az állami adó és vámhivatal az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény szerint felfüggesztette, vagy törölte; A tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. Bármely választott tisztségviselő megbízatása megszűnik: ● a tisztségviselő lemondásával; ● a tisztségviselő visszahívásával; ● az egyesületi tagság bármely okból történő megszűnésével; ● három év elteltével; ● a tag halálával; ● az összeférhetetlenség megállapításával. Nem lehet a Felügyelő Bizottság elnöke, vagy tagja az a személy, aki ● az Egyesület Elnöke, vagy az Elnökség tagja, illetve póttagja ● az Egyesülettel megbízatásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll; ● az Egyesület cél szerinti juttatásából részesül, kivéve a bárki által igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és a jelen Alapszabályban foglaltaknak megfelelően nyújtott közhasznú szolgáltatást, juttatást; ● ezen személyek közeli hozzátartozója. A választott tisztségviselőket a  Közgyűlés hívhatja vissza abban az esetben, ha egyértelműen megállapítható, hogy a visszahívásra javasolt tisztségviselő nem, vagy nem megfelelően végezte el azokat a feladatokat, amelyek az Alapszabályban és a vonatkozó jogszabályokban részükre meghatározásra kerültek. A választott tisztségviselők lemondását a  Közgyűlés nek címzett írásbeli nyilatkozattal kell bejelenteni. Az Elnök: ● az Elnök az Egyesület vezető tisztségviselője 17
egy személyben felelős az Egyesület törvényes működéséért; képviseli az Egyesületet; kapcsolatot tart a különböző társadalmi szervezetekkel, támogatókkal; szervezi és irányítja az Egyesület rendezvényeit; összehívja a  Közgyűlés t és az Elnökség üléseit és azokon elnököl; ellenőrzi a testületi szervek határozatainak végrehajtását, őrködik az Egyesület szerveinek törvényes és alapszabályszerű tevékenysége felett; ● a költségvetés keretei között aláírási jogkört gyakorol; ● beszámol a  Közgyűlésnek az éves munkájáról; ● aláveti magát a Felügyelő Bizottság ellenőrzéseinek, a feltárt észrevételekre megteszi a szükséges intézkedéseket; ● gondoskodik az Egyesület iratainak kezeléséről, a tagok nyilvántartásáról. A Titkár: ● az Elnök elgondolása alapján összehangolja az Elnökség és a Felügyelő Bizottság, valamint a tisztségviselők munkáját; ● a tagdíjfizetést elmulasztó tagokat felszólítja a tagdíjak megfizetésére; ● előkészíti a  Közgyűlés és a vezetőség elé kerülő előterjesztéseket, gondoskodik a  Közgyűlés ek, vezetőségi ülések előkészítéséről; ● választott jegyzőkönyvvezető hiányában vezeti a  Közgyűlés üléseinek jegyzőkönyvét; ● irányítja, illetve ellátja az Egyesület és szervei írásbeli teendőit; ● szervezi az Egyesület rendezvényeit; ● segíti az Egyesület Elnökét feladatainak ellátásában, elvégzi az Elnök által írásban átruházott feladatokat; ● az Elnök írásos intézkedése alapján helyettesíti a Gazdasági vezetőt; Titkár akadályoztatása esetén, annak feladatait – az Elnök írásos intézkedése alapján – a kijelölt Elnökségi tag látja el; A Gazdasági vezető: ● intézi az Egyesület gazdasági ügyeit, rendszeresen beszámol a vezetőségnek az Egyesület vagyoni helyzetéről; a beszámolóval egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készít, melyben bemutatja az Egyesület által végzett közhasznú tevékenységeket, ezen tevékenységek fő célcsoportjait és eredményeit, valamint a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, a közhasznú cél szerinti juttatások kimutatását, a tisztségviselőknek nyújtott juttatások összegét, valamint a juttatásban részesülő tisztségviselők felsorolását; ● számadásokat vezet a pénz és vagyonkezelésről, a befolyt és megfizetni elmulasztott tagdíjakról, valamint a tagdíjfizetés elmulasztása esetén felhívja a Titkárt a szükséges lépések megtételére; ● elkészíti a zárszámadást, a vagyonmérleget, a következő évi költségvetési tervet, majd a vezetőség jóváhagyása után a  Közgyűlés elé terjeszti, a vagyonmérlegben a közhasznú tevékenységből, illetve a gazdaságivállalkozási tevékenységből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait elkülönítetten tartja nyilván; ● negyedéves rendszerességgel az Elnök elé terjeszti a gazdálkodással kapcsolatos iratokat jóváhagyásra, majd a szükséges bizonylatokat, számlákat, stb., átadja az Egyesület könyvelőjének; ● rendszeres és folyamatos információáramlást biztosít az Egyesület Elnöke és könyvelője között; ● gondoskodik az Alapszabályban meghatározott tagdíjak és egyéb díjak beszedéséről; ● ● ● ● ● ●
köteles jelezni az Egyesület Elnökének, ha az Egyesület bármely tisztségviselője megsérti az Egyesület gazdálkodására irányuló jogszabályokat, vagy az Alapszabályt; ● nyilvántartást vezet az Egyesület tárgyi eszközeiről, folyamatosan vezeti azok értékcsökkenését; ● rendszeresen ellenőrzi az Egyesület fej és körbélyegzőjének szabályszerű tárolását és használatát. A Gazdasági vezetőt távolléte, vagy akadályoztatása esetén – az Elnök írásos intézkedése alapján – a Titkár helyettesíti. Az Egyesület pénzforgalmi bankszámlája feletti rendelkezési jogot a képviseleti joggal felruházott Elnök gyakorolja. ●
IV. AZ EGYESÜLET GAZDÁLKODÁSA ÉS MŰKÖDÉSE 13. Az  Egyesület bevételei és kiadásai Az Egyesület bevételei: a. tagdíjak, pártoló tagdíjak; b. gazdaságivállalkozási tevékenységből (szolgáltatásnyújtásból) származó bevétel; c. természetes és jogi személyek felajánlásai; d. költségvetési támogatás: da. a pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás; db. az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a Kohéziós Alapból származó, a költségvetésből juttatott támogatás; dc. az Európai Unió költségvetéséből vagy más államtól, nemzetközi szervezettől származó támogatás; e. a személyi jövedelemadó meghatározott részének az Egyesület javára felajánlott összegei. f. befektetési tevékenységből származó bevétel; g. az af. pont alá nem sorolható egyéb bevételek. Az Egyesület kiadásai: a. az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; b. a gazdaságivállalkozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; c. az Egyesület szerveinek, szervezetének működési költségei, valamint a több tevékenységhez használt immateriális javak és tárgyi eszközök értékcsökkenési leírása; d. egyéb költségek. 14. Az Egyesület  gazdálkodása Az Egyesület gazdálkodására a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII.30.) Kormányrendelet szabályait kell alkalmazni. 19
Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. Az Egyesület tagjai a tagdíj, illetve a vállalt vagyoni hozzájárulás megfizetésén túl az Egyesület tartozásaiért – törvény eltérő rendelkezése hiányában – nem felelnek. Az Egyesület az Alapszabályban meghatározott alapcélja megvalósítása érdekében vagyonával önállóan gazdálkodik, elsődlegesen gazdaságivállalkozási tevékenységet nem folytat. Az Egyesület Alapszabályban meghatározott alapcél szerinti közhasznú tevékenységet folytat és – célja megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében – gazdaságivállalkozási tevékenységet kizárólag annyiban végezhet, amennyiben ez az alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyezteti. A Közhasznú Egyesület gazdaságivállalkozási tevékenységének fejlesztéséhez közhasznú tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel. Az Egyesület gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt jelen Alapszabályban meghatározott alapcélokra, illetve közhasznú tevékenységére kell fordítania. Az Egyesület pénzeszközeinek célszerű felhasználására éves költségvetést készít, amelyet az Elnök terjeszt a tárgyévet megelőző évben a  Közgyűlés elé jóváhagyás végett. Az Egyesület pénzeszközei terhére kifizetések az Elnök és a Gazdasági vezető önálló rendelkezése alapján teljesíthetők. Az Egyesület tisztségviselői feladataikat díjazás nélkül látják el. Indokolt és szükséges kiadásaikat az Egyesület megtérítheti. Az Egyesület a vezető tisztségviselőit, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját – a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az Egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, az Alapszabálynak megfelelő juttatások kivételével – cél szerinti juttatásban nem részesítheti. Az Egyesület váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki. Amennyiben az Egyesület befektetési tevékenységet kíván végezni, úgy az Egyesület Közgyűlése köteles befektetési szabályzatot elfogadni. Az Egyesület könyvvezetése és beszámolási szabályai: Az Egyesület az alapcél szerinti – ezen belül a közhasznú – tevékenységéből, illetve a gazdaságivállalkozási tevékenységéből származó bevételeit, és költségeit, illetve kiadásait elkülönítetten tartja nyilván. Az Egyesület a törvényi előírásoknak megfelelően kettős könyvvitelt vezet. Az Egyesület a működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával a jogszabályokban meghatározottak szerint beszámolót készít. Az üzleti év a naptári évhez igazodik. Az Egyesület a beszámolóval egyidejűleg – a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII.30.) Kormányrendelet mellékletét képező minta felhasználásával – közhasznúsági jelentést készít, amely a beszámoló mellékletét képezi. 20
A beszámoló a következőket tartalmazza: a. mérleg; b. eredménykimutatás; c. kiegészítő melléklet; d. közhasznúsági jelentés. Az Egyesület Elnöke a beszámolót és a közhasznúsági mellékletet a Közgyűlés elé terjeszti jóváhagyás végett. Az Egyesület köteles a jóváhagyott beszámolót és közhasznúsági mellékletet az adott üzleti év mérlegfordulóját követő május 31. napjáig letétbe helyezni és közzé tenni az illetékes bíróságnál, az Országos Bírósági Hivatalnál, továbbá Civil Információs Portál számára elérhetővé tenni. Az Egyesület beszámolójába és közhasznúsági mellékletébe az Egyesület székhelyén bárki betekinthet, amelyet az Egyesület a saját honlapján ( www.ndk.hu ) közzé, és elérhetővé tesz legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig. Az Egyesület beszámolójába és közhasznúsági mellékletébe bárki betekinthet, és arról saját költségére másolatot készíthet. Az egyesület megszűnése esetén az Egyesület – hitelezői igények kielégítése után – megmaradt vagyonát az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvényben meghatározott célra kell fordítani és a vagyon felhasználására vonatkozó adatokat az ott megjelölt módon kell nyilvánosságra hozni. Az Egyesület megszűnése esetén a fennmaradó vagyont úgy kell felhasználni, hogy az megfeleljen az Egyesület által a jelen Alapszabályban meghatározott céloknak és feladatoknak. 14. Az Egyesület Közgyűlése, Elnöksége és Felügyelő Bizottsága határozatainak bírósági felülvizsgálata Az Egyesület tagja – tiszteletbeli és pártoló tagok csak érintettségük esetén –, az Egyesület Elnökségének tagja, illetve a Felügyelő Bizottság bármely tagja, továbbá tagsági jogviszonnyal kapcsolatos ügyekben a határozattal érintett személy kérheti a bíróságtól a Közgyűlés, az Elnökség, vagy a Felügyelő Bizottság által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértő vagy a jelen Alapszabályba ütközik. Nem jogosult perindításra az, aki a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult, kivéve, ha tévedés, megtévesztés vagy jogellenes fenyegetés miatt szavazott a határozat mellett. A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az időponttól számított harminc napon belül lehet keresetet indítani az Egyesület ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható. Ha határozat jogszabályt sért vagy a jelen Alapszabály rendelkezéseibe ütközik, a bíróság a határozatot hatályon kívül helyezi és szükség esetén új határozat meghozatalát rendeli el. A határozat hatályon kívül helyezését kimondó bírósági ítélet hatálya a határozat felülvizsgálatának kezdeményezésére jogosult, de perben nem álló más személyekre is kiterjed. Ha a jogszabálysértés vagy az Alapszabályba ütközés nem jelentős és nem veszélyezteti az Egyesület jogszerű működését, a bíróság csak a jogsértés tényét állapítja meg. 21
15. Az Egyesület működésével kapcsolatos egyéb szabályok Az Egyesület a működésével kapcsolatos adatokat, az Egyesület szolgáltatásai igénybevételének módját, a támogatási lehetőségeket, illetve azok mértékét és feltételeit, illetve az Egyesület tevékenységével kapcsolatos egyéb információkat a honlapján teszi közzé:  www.ndk.hu Az Egyesület szervei által hozott jog vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránt bármely tag – az Egyesület tiszteletbeli tagjai és pártoló tagjai csak érintettségük esetén –, a határozat tudomására jutásától számított 30 (harminc) napos jogvesztő határidőn belül pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben – a tag kérelmére – a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A per törvényszéki hatáskörbe tartozik.
Az Egyesület megszűnik, amennyiben a  Közgyűlés minősített többséggel az Egyesület feloszlásáról , vagy  más társadalmi szervezettel való egyesüléséről (összeolvadásról, beolvadásról) határoz. A Közgyűlés nem dönthet  az Egyesület  feloszlásáról, ha az Egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt , vagy ha az Egyesület  fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. Az Egyesület megszűnik akkor is, ha a Bíróság feloszlatja, törvényességi felügyeleti eljárás, vagy az Egyesület  fizetésképtelensége miatt indult eljárás eredményeként megszünteti, vagy a megszűnését megállapítja és  az Egyesületet a nyilvántartásból  törlik.
V. AZ EGYESÜLET FELÜGYELETE Az Egyesület feletti általános törvényességi felügyeletet az Egyesületet nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat az Egyesület döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára. Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti az Egyesületet Az Egyesület feletti adóügyi ellenőrzést az adóhatóság, az államháztartásból származó támogatás felhasználásának ellenőrzését az Állami Számvevőszék, a közhasznú működés feletti törvényességi felügyeletet pedig – az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 47. § alapján – az ügyészség gyakorolja. Az ügyész a határozat meghozatalától számított 1 éven belül támadhatja meg az Egyesület sérelmes határozatát, amely a határozat végrehajtását nem gátolja meg. A bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti. Ezt az alapszabályt a  Közgyűlés  2015.  május 17 . napján fogadta el. 22
__________________ TamásVadnai Éva elnök Záradék: Alulírott,  dr. Vadnai Bence ügyvéd (1054 Budapest, Bank u. 6. II. em . 9. ) igazolom, hogy a jelen Alapszabály a változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel az Alapszabálymódosítások alapján hatályos tartalmának. Budapest, 2015.  május 17 . __________________ dr. Vadnai Bence  ügyvéd

matches:
bíróság
Bíróság
§ 2
bíróság
§ 2
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Nem jár vasárnapi pótlék a bevásárlóközpontokban működő kereskedelmi egységek alkalmazottainak | Munkajog Portál
A Kúria ítélete az új Mt. tükrében
Címkék: Dr. Goda Mark, vasárnapi pótlék
A Kúria a napokban publikussá vált ítéletében kimondta, hogy a bevásárlóközpontokban működő kereskedelmi egységek (üzletek, kávézók, szolgáltatók) alkalmazottainak a vasárnapon rendes munkaidőben végzett munkáért nem jár vasárnapi pótlék. A Kereskedelmi Alkalmazottak Szakszervezete az új Mt. rendelkezéseit értelmezve ezt másként látja.
A Kereskedelmi Alkalmazottak Szakszervezet („KASZ”) a 2013. november 26-án kelt állásfoglalásában kifejtette, hogy a Kúria ítélete – tekintettel arra, hogy az adott munkaügyi vitában a régi Mt. szabályait kellett alkalmazni – csak a régi Mt. tükrében értelmezhető. Ennek következtében és az új Mt. rendelkezéseit értelmezve már nem lehet kérdés, hogy a bevásárlóközpontokban működő kereskedelmi egységek alkalmazottainak jár a vasárnapi pótlék. Kérdés, hogy helyesen értelmezi-e a KASZ az új Mt. rendelkezéseit és valóban jár ezek alapján a bevásárlóközpontokban vasárnap rendes munkaidőben munkát végzők számára a vasárnapi pótlék?
A Kúria ítélete olyan munkaügyi vitára vonatkozik, amely a peres felek között 2010. évben kezdődött. Értelemszerűen ezért még a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, azaz a „régi Mt.” szabályait kellett a bíróságoknak alkalmazniuk. A régi Mt. 124. § (1) bekezdése szerint vasárnapra rendes munkaidőben történő munkavégzés például a rendeltetése folytán e napon is működő munkáltatónál, illetve munkakörben rendelhető el. A törvény 149. § (2) bekezdése úgy rendelkezett továbbá, hogy nem jogosult vasárnapi pótlékra többek között a rendeltetése folytán vasárnap is működő munkáltatónál, illetve munkakörben foglalkoztatott munkavállaló.
A Kúria az ítéletében kiemelte, hogy az elmúlt években megváltoztak a társadalmi igények, illetve lényegesen átalakultak a bevásárlási szokások. Ezeket a szempontokat értékelve megállapította a Kúria, hogy a bevásárlóközpontban működő kereskedelmi egységeket rendeltetésük folytán vasárnap is működő munkáltatónak minősülnek. Ennek következtében pedig – figyelemmel a régi Mt. 149. § (2) bekezdésben foglaltakra – nem jogosultak vasárnapi pótlékra az ilyen munkáltatónál foglalkoztatott munkavállalók.
Továbbra is irányadó a Kúria ítélete az új Mt. tükrében?
A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény („új Mt.”) 101. § (1) bekezdése alapján vasárnap rendes munkaidő
i) a kereskedelemről szóló törvény hatálya alá tartozó, kereskedelmi tevékenységet, a kereskedelmet kiszolgáló szolgáltató, valamint kereskedelmi jellegű turisztikai szolgáltatási tevékenységet folytató munkáltatónál foglalkoztatott munkavállaló számára osztható be.”
Az új Mt. 140. § (1) bekezdése kimondja továbbá, hogy vasárnapi munkavégzés esetén 50% bérpótlék (vasárnapi pótlék) jár, ha a munkavállaló a rendes munkaidőben történő munkavégzésre kizárólag a 101. § (1) bekezdés d), e) vagy i) pontban meghatározott feltételek alapján kötelezhető, (….)”
A KASZ az új Mt. értelmezése során figyelmen kívül hagyott egy a 140. § (1) bekezdésében található lényeges rendelkezést. A bevásárlóközpontokban működő kereskedelmi egységek alkalmazottainak csak akkor jár a vasárnapi munkavégzés esetén 50% bérpótlék, ha a munkavállaló vasárnapi munkavégzésre kizárólag az Mt. 101. § (1) bekezdés i) pontja szerinti feltételek alapján (kereskedelmi tevékenységet folytató munkáltatónál) kerülhetne sor. Értelemszerűen nem jár a vasárnapi pótlék, ha az ilyen munkavállalók vasárnapi munkavégzése nem kizárólag az új Mt. 101. § (1) bekezdésének i) pontjában foglaltak alapján kerül elrendelésre, hanem a munkáltató rendeltetése folytán vasárnap is működő munkáltatónak is minősül.
A Kúria ítéletének értelmében megállapítható, hogy a bevásárlóközpontokban működő kereskedelmi egységek rendeltetésük folytán vasárnap is működő munkáltatónak minősülnek, tehát ezzel nem csak az új Mt. 101. § (1) bekezdés i) pontjának felelnek meg, hanem párhuzamosan megfelelnek az új Mt. 140. § (1) bekezdés a) pontjának is. Azon munkáltatóknak pedig akik rendeltetésük folytán vasárnap is működőnek minősülnek, nem kell a vasárnapi rendes munkaidőben történő munkavégzésért 50 % -os pótlékot fizetniük.
Megjegyzem viszont, a Kúria ítélete nem jogegységi döntés, ezért nem zárható ki, hogy a Kúria egy másik tanácsa ezzel ellentétes döntést hozna. Ettől függetlenül a bíróságok várhatóan irányadónak tekintik az ítéletet, legalább is addig, amíg az adott kérdésben nem születik ellentétes ítélet vagy ellentétes jogegységi döntés.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
M. C. Kft. felperes - Bp. F. Ö. alperes szerződés felmondása | Fővárosi Ítélőtábla
M. C. Kft. felperes - Bp. F. Ö. alperes szerződés felmondása
Megjelenés ideje: 2018. június 14., 12:55
2018. szeptember 4. kedd, 09:00
A felperes keresetlevelében annak megállapítását kérte, hogy az alperes 2015. október 22-én kelt, a felek között 2006. szeptember 28. napján létrejött utcabútorok telepítéséről, üzemeltetéséről és reklámcélokra történő hasznosításáról szóló szerződést felmondó alperesi jognyilatkozat érvénytelen és a felperes szerződés szerinti közterület használati jogosultsága továbbra is fennáll.
Az alperes viszontkeresetében – több jogcímen – a szerződés érvénytelenségének a megállapítását kérte.
Az elsőfokú bíróság 2016. szeptember 15. napján meghozott ítéletével megállapította, hogy az alperes 2015. október 22-én kelt, a felek között 2006. szeptember 28-án megkötött utcabútorok telepítéséről, üzemeltetéséről és reklámcélokra történő hasznosításáról szóló szerződést felmondó nyilatkozata hatálytalan, a felperes ezt meghaladó kereseti kérelmét és az alperes viszontkeresetét elutasította.
Az alperes fellebbezése alapján eljárt Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
Az ítélet ellen az alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet.
A Kúria a 2017. szeptember 6. napján meghozott részítéletével a jogerős ítélet viszontkeresetet elutasító rendelkezését hatályában fenntartotta, ezt meghaladóan a jogerős ítélet felülvizsgálattal támadott részét hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította.
A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a kereset vonatkozásában annyiban találta alaposnak, hogy az ügy érdemi elbírálására lényegesen kiható eljárási szabálysértés miatt, és mert a döntéshez szükséges tények teljes körűen nem állapíthatók meg, a jogerős ítélet hatályon kívül helyezése szükséges.
A szerződés felmondása miatt előterjesztett keresetet az eljárt bíróságok nem a tartalma szerint bírálták el, melynek következtében sérült az ítélet teljességének a követelménye.
A kereset tartalmát tekintve annak megállapítására irányult, hogy nem szüntette meg a felek szerződését az alperes felmondása, mert a felmondás egyrészt jogszerűtlen, másrészt hatályát vesztette. Az eljárt bíróságok ennek az egyetlen kereseti kérelemnek a két indokát önálló, eshetőleges kereseti kérelemnek tekintették, azokat a felperes által meghatározott sorrendet megfordítva bírálták el és mivel az elsődlegesként elbírált keresetet alaposnak találták, nem tartották szükségesnek, hogy áttérjenek a másodlagosnak tekintett kereset elbírálására és annak tárgyában ítéleti döntést hozzanak, ugyanakkor e kereseti kérelem megalapozottságának is indokát adták.
A Kúria kifejtette, hogy a felmondás nem minősül olyan szerződési nyilatkozatnak, melyre a szerződésre vonatkozó szabályok megfelelően alkalmazandók, ezért fogalmilag kizárt a vonatkozásában az érvénytelenség megállapítása.
Az eljárt bíróságok elsőként a felmondás hatálytalanságát vizsgálták a haszonbérlet megszűnésének a szabályai szerint, azonban a perbeli szerződés egyetlen elemét tekintve sem minősül haszonbérleti szerződésnek, hanem olyan atipikus szerződés, melynek a tartalmát a felek szabadon megállapíthatták.
Az alperes felmondását az indokolásában foglaltak, a felek szerződésének tartalma és a Polgári Törvénykönyv általános szabályai alapján kell megítélni, fővárosi közgyűlési rendeletnek csak abban az esetben lehet szerepe, ha a felmondás alapjául szolgáló szerződésszegés az atipikus szerződés közterület-használati elemét érinti.
A per első tárgyalásán adott bírói tájékoztatástól eltérően annak bizonyítása, hogy teljesítése szerződésszerű volt, a karbantartási hiányosságokat pedig pótolta a felperes, míg a vitatott karbantartás hiányosságok bizonyítása az alperes kötelezettsége.
A Kúria rendelkezése szerint a megismételt eljárásban az elsőfokú bíróságnak a részítélet indokolásában kifejtettek figyelembe vételével kell megvizsgálnia a felmondást, megfelelően tájékoztatnia kell a feleket és a szükséges bizonyítás lefolytatását követően olyan érdemi döntést kell hoznia, mely a kereseti kérelemre teljes körűen kiterjed.
A megismételt eljárást követően az elsőfokú bíróság a 2018. április 12. napján meghozott ítéletével megállapította, hogy az alperesnek a 2015. október 22-én kelt, a felek közötti, 2006. szeptember 28-án megkötött utcabútorok telepítéséről, üzemeltetéséről és reklámcélokra történő hasznosításáról szóló szerződését felmondó nyilatkozata a szerződést nem szüntette meg.

matches: bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság