2005. évi CXXXV.
a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről1
Annak érdekében, hogy a bűncselekményt elszenvedett és emiatt életminőségükben veszélybe került személyek társadalmi, erkölcsi és anyagi sérelmei enyhüljenek – a társadalmi szolidaritás és méltányosság elvei alapján –, az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. §2 (1)3 E törvény alkalmazásában áldozat a Magyarország területén elkövetett bűncselekmény és a Magyarország területén elkövetett tulajdon elleni szabálysértés természetes személy sértettje, valamint az a természetes személy, aki a Magyarország területén elkövetett bűncselekmény vagy a Magyarország területén elkövetett tulajdon elleni szabálysértés közvetlen következményeként hátrányt, így különösen testi vagy lelki sérülést, érzelmi megrázkódtatást, illetve vagyoni kárt szenvedett el, ha
b) az Európai Unió bármely tagállamának állampolgára,
c) az Európai Unión kívüli államnak az Európai Unióban jogszerűen tartózkodó állampolgára,
d) Magyarország területén jogszerűen tartózkodó hontalan személy,
e)4 emberkereskedelem áldozataként azonosított személy, valamint
f) az állampolgársága szerinti államnak Magyarországgal kötött nemzetközi megállapodása vagy viszonosság alapján erre jogosult.
(2) A viszonosság fennállása tekintetében az igazságügyért felelős miniszter nyilatkozata az irányadó.
(3) Az e törvény szerinti áldozatsegítő szolgáltatás és állami kárenyhítés (a továbbiakban együtt: támogatás) az áldozatot akkor is megilleti, ha
a) bűncselekmény esetén
aa) a feljelentés elutasítására, a nyomozás megszüntetésére, az eljárás megszüntetésére, illetve a vádlott felmentésére gyermekkor, kóros elmeállapot, kényszer vagy fenyegetés, tévedés, jogos védelem, végszükség vagy elöljáró parancsa,
ab)5 a feljelentés elutasítására, illetve az eljárás megszüntetésére a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 25. §-ában – illetve a 2013. június 30-ig hatályban volt, a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: 1978. évi IV. törvény) 32. §-ában – meghatározott büntethetőséget megszüntető ok,
b) tulajdon elleni szabálysértés esetén a feljelentés elutasítására, illetve a szabálysértési eljárás megszüntetésére a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 83. § (1) bekezdés bb) és bc) alpontjában, c)–e) és h)–i) pontjában meghatározott ok
miatt került sor.
2. § (1)6 E törvény szerinti áldozatsegítő szolgáltatás (a továbbiakban: szolgáltatás) igénybevételére – az (1a) bekezdésben foglalt eltéréssel – jogosult az Európai Unió bármely tagállamának Magyarországon életvitelszerűen élő állampolgára vagy az a Magyarországon életvitelszerűen élő magyar állampolgár is, aki jogszerű külföldi tartózkodása alatt bűncselekmény áldozatává vált.
(1a)7 Az (1) bekezdésben meghatározott személyek esetén azonnali pénzügyi segély kizárólag akkor adható, ha az elszenvedett bűncselekmény szándékos, személy elleni erőszakos jellegű.
(2) E törvény szerinti állami kárenyhítésre (a továbbiakban: kárenyhítés) az áldozat az 1. § (1) bekezdésének c) pontja alapján akkor jogosult, ha az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel vagy szokásos és jogszerű tartózkodási hellyel rendelkezik. Kárenyhítésben részesíthető az áldozat akkor is, ha Magyarországon tartózkodási vagy bevándorlási engedéllyel rendelkezik.
(3) E törvény VI. fejezete szerinti támogatási eljárás igénybevételére jogosult az a Magyarországon szokásos tartózkodási hellyel rendelkező személy, aki az Európai Unió más tagállamában vált szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekmény áldozatává.
3. §8 E törvény hatálya nem terjed ki a büntetőeljárás terheltjére és a szabálysértési eljárás alá vont személyre.
4. § (1)9 Az állam az áldozat számára, szükségleteinek felmérését követően, azokhoz igazodóan szolgáltatást nyújt. E törvény alapján a szolgáltatások az alábbiak:
a) érdekérvényesítés elősegítése,
b) azonnali pénzügyi segély,
c) áldozati státusz igazolása,
d) tanúgondozás,
e) védett szálláshely biztosítása.
(2)10 Az érdekérvényesítés elősegítése keretében az áldozatsegítő szolgálat az áldozatot a szükségletének megfelelő módon és mértékben hozzásegíti alapvető jogai érvényesítéséhez, az egészségügyi, egészségbiztosítási ellátások és a szociális ellátások, valamint más állami támogatások igénybevételéhez, ennek érdekében különösen:
a) tájékoztatást,
b) jogi tanácsot,
c) érzelmi segítséget és
d) egyéb segítséget
nyújt a sérelem rendezéséhez.
(3)11 Azonnali pénzügyi segélyként az áldozatsegítő szolgálat fedezi az áldozat lakhatással, ruházkodással, élelmezéssel és utazással kapcsolatos, valamint a gyógyászati és kegyeleti jellegű rendkívüli kiadásait akkor, ha a bűncselekmény vagy a tulajdon elleni szabálysértés következtében az áldozat ezen kiadások megfizetésére nem képes. A segély legmagasabb összege az alapösszeggel egyezik meg. Az alapösszeg mértéke a tárgyévet megelőző második év – a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett – nemzetgazdasági bruttó havi átlagkeresetének 43 százaléka.
(4)12 Ha valamely hatóság vagy más szerv az általa nyújtott ellátás, szolgáltatás vagy támogatás igénybevételét attól teszi függővé, hogy az ellátást, szolgáltatást vagy támogatást igénylő személy az e törvény hatálya alá tartozó áldozat, továbbá ha ez egyéb okból szükséges, az áldozatsegítő szolgálat e tény igazolására az áldozat kérelmére vagy hivatalból hatósági bizonyítványt állít ki (a továbbiakban: áldozati státusz igazolása).
(5)13 A bírósági tárgyalásra idézett tanú a megfelelő tájékoztatás érdekében bírósági tanúgondozóhoz fordulhat. A bírósági tanúgondozó a bíróság olyan ügyintézője, aki a tanú részére külön jogszabályban meghatározott módon felvilágosítást ad a tanúvallomás megtétele, az ehhez szükséges bírósági megjelenés elősegítése érdekében. A tanúgondozás nem terjed ki az ügyről való tájékoztatásra, és nem járhat a tanú befolyásolásával.
(6)14 Az állam az emberkereskedelem áldozataként azonosított, magyar állampolgárságú vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy számára tekintet nélkül arra, hogy az 1. § (1) bekezdésében és a 2. §-ban meghatározott bűncselekmény miatt büntetőeljárás indult-e, szükség szerint védett szálláshelyet biztosít. Védett szálláshely az emberkereskedelem áldozataként azonosított személyt befogadó és számára jogszabályban meghatározott ellátásokat nyújtó létesítmény.
(7)15 A szolgáltatások a rászorultság vizsgálata nélkül, térítésmentesen járnak az áldozatnak.
(8)16 Amennyiben az áldozat az (1) bekezdés a) vagy e) pontjában foglalt szolgáltatás iránt fordul az áldozatsegítő szolgálathoz, az áldozatsegítő szolgálat nevében eljáró hivatalos személy mentesül a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 171. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettség alól.
A szolgáltatásokból kizárt áldozat
5. § Nem kaphat szolgáltatást az az áldozat, aki
a)17 a kért támogatást az ügyben korábban már megkapta, kivéve a tanúgondozást és a védett szálláshelyet,
b)18 korábbi támogatás iránti ügyében valótlan adatot szolgáltatott, az ezt megállapító határozat véglegessé válásától vagy jogerőre emelkedésétől számított 2 évig,
c)19 a támogatás iránti ügyében akadályozza az ellenőrzésre irányuló vizsgálat elvégzését,
d)20 a korábbi támogatás iránti ügyében megakadályozta az ellenőrzésre irányuló vizsgálatot, az ezt megállapító határozat véglegessé válásától vagy jogerőre emelkedéséről számított 2 évig,
e) a korábban igénybe vett, e törvény szerinti, pénzben nyújtott támogatást, illetve a jogi segítségnyújtás díját – bár arra köteles lett volna – nem térítette vissza az államnak.
A KÁRENYHÍTÉS
A kárenyhítés igénybevételére jogosult áldozat
6. § (1) Kárenyhítésre az a rászoruló áldozat jogosult,
a) akinek sérelmére szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekményt követtek el, s ennek következményeként testi épsége, egészsége súlyosan károsodott,
b) aki az a) pontban meghatározott bűncselekmény következtében károsodott vagy meghalt sértettnek az elkövetés időpontjában egy háztartásban élő egyenes ági rokona, örökbefogadója vagy nevelőszülője, örökbefogadott vagy nevelt gyermeke, házastársa, élettársa,
c) akinek eltartására az a) pontban meghatározott bűncselekmény következtében károsodott vagy meghalt sértett jogszabály, végrehajtható bírósági, illetőleg hatósági határozat vagy érvényes szerződés alapján köteles vagy köteles volt,
d)21 aki a szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekmény következtében meghalt sértett eltemettetéséről gondoskodott.
(2) Rászorulónak tekintendő az áldozat, ha havi nettó jövedelme – közös háztartásban élők esetén az egy főre eső jövedelem – nem haladja meg az alapösszeg kétszeresét (a továbbiakban: rászoruló).
(3) Jövedelmi helyzetére tekintet nélkül rászorulónak tekintendő az az áldozat, aki
a)22 aktív korúak ellátására jogosult, vagy időskorúak járadékában részesül,
b) adósságkezelési szolgáltatás, lakásfenntartási támogatás jogosultja,
c) a családjában olyan gyermeket gondoz, akinek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságát megállapították,
d)23 számára egészségügyi szolgáltatás igénybevétele céljából a szociális rászorultságot megállapították,
e) ápolási díjban, közgyógyellátásban, rokkantsági járadékban részesül,
f) fogyatékossági támogatásra, vakok személyi járadékára vagy magasabb összegű családi pótlékra jogosult,
g) átmeneti szállást vagy éjjeli menedékhelyet igénybe vevő hajléktalan személy,
h) családok, gyermekek átmeneti otthonát igénybe vevő személy,
i) Magyarország területén menekültügyi eljárás alatt álló személy,
j)24 terrorcselekmény áldozatává vált.
A kárenyhítés formái és mértéke
7. § (1) A kárenyhítést egy összegben vagy havi járadékként kell fizetni.
(2) Egyösszegű kárenyhítésként az áldozat a bűncselekmény miatt bekövetkezett vagyoni kárának teljes vagy részbeni megtérítését igényelheti. Az egyösszegű kárenyhítés mértéke:
a) az alapösszeg ötszörösét meg nem haladó kár 100 százaléka,
b) az alapösszeg ötszöröse és tízszerese közötti kár esetén az alapösszeg 5-szöröse, és az alapösszeg ötszöröse feletti rész 75 százaléka,
c) az alapösszeg tízszeresét meghaladó kár esetén az alapösszeg 8,75-szöröse, és az alapösszeg tízszerese feletti rész 50 százaléka, de legfeljebb az alapösszeg tizenötszöröse.
(3) A sértett bűncselekmény miatt bekövetkezett keresőképtelensége esetén – ha a keresőképtelenség várhatóan a 6 hónapot meghaladja – az áldozat járadék formájú kárenyhítésként a rendszeres jövedelmében bekövetkezett csökkenés részbeni enyhítését igényelheti. A járadék havi mértéke:
a) az igazolt jövedelemcsökkenés 75 százaléka, ha az áldozat 18 év alatti személy vagy mások gondozására szorul,
b) az igazolt jövedelemcsökkenés 50 százaléka, ha az áldozat mások gondozására nem szorul.
(4) A járadék legmagasabb összege havonta az alapösszeggel egyezik meg. A járadék legfeljebb három évig adható.
(5) A járadék folyósítását meg kell szüntetni, ha
a) a bűncselekményre tekintettel az áldozat rendszeres szociális vagy nyugdíj-biztosítási ellátásra való jogosultságát megállapították, és az ellátás folyósítását megkezdték,
b) jogerős bírósági határozat az áldozat részére kártérítésként járadékot állapított meg, és annak folyósítását megkezdték,
c) a biztosító az áldozat részére járadék folyósítását kezdi meg,
d) az áldozat keresőképtelensége megszűnik,
e) az áldozat a kötelezően előírt orvosi, szakértői vizsgálatról igazolatlanul távol maradt.
A kárenyhítésből kizárt áldozat
8. § Nem kaphat kárenyhítést az áldozat, ha
a) az 5. §-ban foglalt kizáró ok áll fenn,
b) a bűncselekményből eredő társadalombiztosítási, egyéb biztosítási igényét nem érvényesítette, illetve kárigényét, biztosítási igényét érvényesítette, és kára a kárenyhítési kérelem benyújtásáig megtérült (ideértve a külföldi államtól, biztosítótól vagy nem kormányzati áldozatvédő szervezettől kapott juttatást is),
c) magatartása a bűncselekmény kiváltó oka volt, vagy a bűncselekmény elkövetésében közrehatott, és azt a bíróság jogerős határozatában megállapította,
d) felróható magatartása okozta a kárt, vagy az közrehatott a kár bekövetkeztében, és azt a bíróság jogerős határozatában megállapította,
e) a kárenyhítésre okot adó bűncselekmény miatt indult büntetőeljárásban a tanúvallomást jogosulatlanul megtagadta, vagy a szakértői vizsgálatban a közreműködési kötelezettségét nem teljesítette, illetőleg az idézéssel szembeni mulasztása miatt vele szemben jogerősen rendbírságot szabtak ki,
f) a kárenyhítési eljárásban az orvosi, szakértői vizsgálatban történő közreműködési kötelezettségét nem teljesíti, a kért kiegészítő adatokat nem szolgáltatja, a meghallgatásról indokolatlanul távol marad,
g) a büntetőeljárás lefolytatásához szükséges magánindítványt nem tette meg,
h)25 a kárenyhítésre okot adó bűncselekmény miatt indult büntetőeljárásban, illetve a bűncselekménnyel összefüggésben
1. hamis vád (a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény 233–236. §, illetve Btk. 268–270. §),
2. hatóság félrevezetése (a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény 237. §, illetve Btk. 271. §),
3. hamis tanúzás (a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény 238–241. §, illetve Btk. 272–275. §),
4. hamis tanúzásra felhívás (a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény 242. §, illetve Btk. 276. §),
5. a 2013. június 30-ig hatályban volt hatósági eljárás akadályozása (1978. évi IV. törvény 242/A. §), illetve kényszerítés hatósági eljárásban (Btk. 278. §),
6. mentő körülmény elhallgatása (a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény 243. §, illetve Btk. 281. §),
7. bűnpártolás (a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény 244. §, illetve Btk. 282. §),
8. zártörés (a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény 249. §, illetve Btk. 287. §),
9. az elkövető, illetve az elkövető hozzátartozója sérelmére személy elleni erőszakos vagy közveszélyt okozó
bűncselekményt követett el, és azt a bíróság jogerős határozatában megállapította.
9. §26
9/A. §27
Az engedélyezés iránti kérelem28
10. § (1)29 Az áldozat érdekérvényesítése elősegítéséért bármely áldozatsegítő szolgálathoz fordulhat.
(1a)30 Az áldozat azonnali pénzügyi segély, áldozati státusz igazolása és kárenyhítés iránti kérelmét bármely áldozatsegítő szolgálatnál előterjesztheti.
(2)31 Az azonnali pénzügyi segély, az áldozati státusz igazolása és a kárenyhítés iránti kérelmet egy példányban, az erre a célra rendszeresített nyomtatvány (a továbbiakban: nyomtatvány) kitöltésével kell benyújtani. A nyomtatvány kitöltéséhez az áldozatsegítő szolgálat segítséget nyújt.
(3)32 A kérelemben meg kell jelölni
a) az áldozat természetes személyazonosító adatait, lakcímét és állampolgárságát,
b) a kérelem benyújtásának alapjául szolgáló bűncselekményre, illetve szabálysértésre vonatkozó adatokat (a bűncselekmény, illetve a szabálysértés megnevezése, elkövetésének helye, időpontja és lényeges körülményei),
c) azt, hogy a b) pontban megjelölt bűncselekmény, illetve szabálysértés az áldozat számára milyen hátránnyal, így különösen testi vagy lelki sérüléssel, érzelmi megrázkódtatással, illetve vagyoni kárral járt,
d) az igényelt támogatás fajtáját,
e) azt, hogy a korábban igénybe vett támogatásokkal kapcsolatban terheli-e az áldozatot az állammal szemben visszafizetési kötelezettség,
f) azt, hogy az áldozattal szemben az igényelt támogatás nyújtását kizáró ok fennáll-e, és
g) az áldozat szükségleteihez igazodó támogatás nyújtásához szükséges személyes adatot.
(4)33 A kárenyhítés iránti kérelemben a (3) bekezdés g) pontja, az áldozati státusz igazolása iránti kérelemben a (3) bekezdés c) és g) pontja szerinti adatot nem kell megjelölni.
(5)34 A feljelentés, illetve a feljelentés megtételét igazoló irat másolatát, a 11. § szerinti igazolást, az 1. § (3) bekezdésében meghatározott okból a feljelentést elutasító, a nyomozást megszüntető vagy az eljárást megszüntető döntés másolatát, továbbá az ítéletet az áldozat a kérelemhez csatolhatja, ha azzal rendelkezik.
(6)35 Kárenyhítés iránti kérelem esetén a 11. § szerinti igazolás hiányában minden esetben, az azonnali pénzügyi segély vagy az áldozati státusz igazolása iránti kérelem esetén pedig akkor, ha az áldozat a kérelméhez nem csatolja az (5) bekezdésben felsorolt iratok valamelyikét, illetve ha azokból nem állapítható meg, hogy a kérelmező az 1. § szerint áldozatnak minősül-e, az áldozatsegítő szolgálat a kérelem benyújtását követően haladéktalanul beszerzi a 11. § szerinti igazolást. A 2. § (1) és (1a) bekezdése esetén az azonnali pénzügyi segély vagy az áldozati státusz igazolása iránt benyújtott kérelemben az áldozatnak – a megfelelő dokumentumokat csatolva – igazolnia kell azt, hogy bűncselekmény áldozatává vált.
11. § (1)36 A büntetőeljárás adott szakaszában eljáró nyomozó hatóság, ügyész vagy bíróság a támogatás igénybevételéhez igazolást állít ki az áldozat vagy az áldozatsegítő szolgálat kérelme alapján. Az igazolás tartalmazza
a) az áldozat 10. § (3) bekezdésének a) pontja szerinti adatait,
b) a büntetőeljárás tárgyát képező cselekményre vonatkozó adatokat (a tényállás és annak Btk. szerinti minősítése),
c) a büntetőeljárásra vonatkozó adatokat (eljáró hatóság megnevezése, ügyszám, a foganatosított büntetőeljárási intézkedések, vádemelés megtörténte, elhalasztása, mellőzése, a kérelmező büntetőeljárási pozíciója, az ügyben volt-e/van-e folyamatban közvetítői eljárás).
(1a)37 Ha a kárenyhítés iránti kérelmet a bűncselekmény sértettjének halálára tekintettel a 6. § (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti személy nyújtja be, a bűncselekmény sértettjének halálát a büntetőeljárás adott szakaszában eljáró nyomozó hatóság, ügyész vagy bíróság az (1) bekezdés szerinti igazolásban igazolja.
(2) Ha az áldozat ellen a 8. § h) pontjában megjelölt bűncselekmény miatt, a kárenyhítésre okot adó bűncselekménnyel összefüggésben büntetőeljárás indult, az igazolás ennek tényét is rögzíti.
(3) A nyomozó hatóság, az ügyész, illetve a bíróság köteles az igazolást a kérelem kézhezvételét követő munkanapon a hivatali idő végéig kiállítani.
(4)38 Az igazolás hatályát veszti, ha
a) az igazolásban szereplő cselekmény miatt indított büntetőeljárásban az eljáró hatóság a feljelentést bűncselekmény vagy bűncselekmény gyanújának hiánya miatt jogerősen elutasítja, valamint a nyomozást bűncselekmény vagy bűncselekmény bizonyítottságának hiányában jogerősen megszünteti, vagy
b) az igazolásban szereplő cselekmény miatt indult szabálysértési eljárásban az eljáró hatóság a szabálysértési eljárást a Szabs. tv. 83. § (1) bekezdés a), f) vagy g) pontjai alapján megszünteti, vagy
c) az áldozat kérelmére került kiállításra és azt az áldozat a támogatás iránti kérelmének mellékleteként a kiállítást követő 15 napon túl nyújtja be az áldozatsegítő szolgálathoz.
(5)39 A büntetőeljárás befejezéséről határozatot hozó nyomozó hatóság, ügyész vagy bíróság – ha az ügyben korábban igazolást állítottak ki – 3 napon belül tájékoztatja az áldozatsegítő szolgálatot az eljárás eredményéről.
(5a)40 Az (5) bekezdés szerinti tájékoztatás tartalmazza
a) a büntetőeljárás befejezéséről határozatot hozó nyomozó hatóság, ügyészség vagy bíróság megnevezését és határozatának számát, keltét, jogerőre emelkedésének napját,
b) a támogatás igénybevételéhez kiállított igazolás számát és az abban szereplő áldozat 10. § (3) bekezdés a) pontja szerinti adatait,
c) a büntetőeljárásra vonatkozó adatok közül
ca) a büntetőeljárás befejezésének az eredményét (büntetőeljárás megszüntetése, felmentés vagy büntetőjogi felelősség megállapítása),
cb)41 a büntetőeljárás megszüntetése esetén a megszüntetés a Be. 190. § (1) bekezdésében, 192. § (1)–(2) bekezdésében, 192/A. § (1) bekezdésében vagy 267. § (1) bekezdésében meghatározott indokát a törvényhely pontos megjelölésével,
cc) ítélet és tárgyalás mellőzésével hozott végzés esetén a bűncselekménynek a Be. 258. § (2) bekezdés d) pontja szerinti megjelölését, felmentő ítélet esetén továbbá azt, ha a vádlott kényszergyógykezelését a bíróság elrendelte,
cd) az áldozat eljárásjogi helyzetének megjelölését, vagy azt, hogy nem vett részt a büntetőeljárásban,
ce) ha az áldozat magánfélként polgári jogi igényt terjesztett elő, az arról szóló döntést,
cf) ha az ügyben folytattak le közvetítői eljárást, akkor ennek eredményét, megállapodás esetén, ha kár megtérítésére került sor, annak összegét,
d) ha a 8. § c)–e) pontjaiban foglalt feltételek valamelyike bekövetkezett, az erre vonatkozó adatokat, a 8. § h) pontja esetén azt, ha hamis vád, hamis tanúzás miatt az eljáró hatóság feljelentéssel élt vagy az ügyben büntetőeljárás indult.
(6)42 A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság az eljárást lezáró határozatát – ha az ügyben igazolást állítottak ki – közli az áldozatsegítő szolgálattal.
(7)43 Az (1) és (3) bekezdésben foglaltakat a tulajdon elleni szabálysértés miatt indult szabálysértési eljárásban és az ott eljáró szabálysértési hatóságra vonatkozóan is értelemszerűen alkalmazni kell.
12. §44 Ha e törvény másként nem rendelkezik, az áldozat a kérelemben közölt adatokban bekövetkező változást – a kérelmet érdemben elbíráló döntés véglegessé válásáig vagy jogerőre emelkedéséig – annak megtörténtétől számított 8 napon belül köteles az áldozatsegítő szolgálatnak bejelenteni.
A kérelemben foglaltak valódiságának ellenőrzése
13. §45 (1) A támogatás feltételeinek vizsgálata céljából, megkeresésre
a) az adóhatóság az adótitokról,
b) a pénzügyi intézmény a banktitokról,
c) a kezelést végző orvos az orvosi titokról,
d) a nyomozó hatóság, az ügyész, illetve a bíróság a büntetőeljárás állásáról,
e) a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a szabálysértési eljárás állásáról,
f) az erre hatáskörrel rendelkező hatóság a 6. § (3) bekezdésében megjelölt jogosultságokról
tájékoztatja az áldozatsegítő szolgálatot.
(2) Az (1) bekezdés körében a támogatás feltételeinek vizsgálata alatt
a) azonnali pénzügyi segély iránti kérelem esetén a 4. § (3) bekezdésében és a 27. § (1) bekezdésében,
b) kárenyhítés iránti kérelem esetén a 6. §-ban, a 8. §-ban és a 32. §-ban
meghatározott feltételek vizsgálatát kell érteni.
14. §46
15. § (1)47 Az áldozat a támogatás iránti kérelmet érdemben elbíráló határozat véglegessé válását vagy jogerőre emelkedését követő 3 évig köteles visszatéríteni a pénzben nyújtott támogatást, ha
a)48 az e törvény szerinti támogatás iránti kérelmet az áldozat bűncselekmény áldozataként nyújtotta be és az eljáró hatóság jogerősen megállapította, hogy a támogatás alapjául szolgáló cselekmény nem bűncselekmény,
b)49 az áldozat a támogatás iránti ügyében valótlan adatot szolgáltatott,
c)50 a kár vagy a rendkívüli kiadás más forrásból részben vagy egészben megtérült, de legfeljebb a megtérülés mértékéig,
d) a támogatás igénybevételét kizáró ok a támogatást követően következett be,
e)51 az e törvény szerinti szolgáltatás iránti kérelmet az áldozat tulajdon elleni szabálysértés áldozataként nyújtotta be és a szabálysértési ügyben eljáró hatóság jogerősen megállapította, hogy a támogatás alapjául szolgáló cselekmény nem tulajdon elleni szabálysértés, kivéve, ha a cselekmény miatt indult szabálysértési eljárást a Szabs. tv. 83. § b)–e) vagy h)–i) pontja alapján szüntették meg.
(2)52 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben sem köteles visszafizetni az áldozat a pénzben nyújtott támogatást
a) az 1. § (3) bekezdés a) pontja szerinti esetekben, vagy
b) ha a cselekmény tulajdon elleni szabálysértés és ezt az erre hatáskörrel rendelkező szabálysértési hatóság, illetve bíróság jogerősen megállapította, vagy a cselekmény miatt indult szabálysértési eljárást a Szabs. tv. 83. § b)–e) vagy h)–i) pontja alapján szüntették meg.
(2a)53 A biztosító a támogatás iránti kérelmet érdemben elbíráló határozat véglegessé válását vagy jogerőre emelkedését követő 3 éven belül, az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel meglétének vizsgálata érdekében megküldött megkeresésre tájékoztatja az áldozatsegítő szolgálatot a biztosítási titokról.
(3)54 Az áldozat köteles a támogatást egy összegben, a visszafizetésre kötelező végleges vagy jogerős határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül a felülről nyitott „bűncselekmények áldozatainak kárenyhítése” elnevezésű célelőirányzat (a továbbiakban: célelőirányzat) javára megfizetni.
(4)55 Az áldozatsegítő szolgálat a visszatérítendő összeg megfizetésére kérelemre, indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb hat hónap halasztást vagy részletfizetést engedélyezhet.
(4a)56 Az áldozatsegítő szolgálat visszatérítés tárgyában hozott döntése ellen fellebbezésnek van helye.
(5)57
15/A. §58 (1)59 A 15. § (1) bekezdés b) és d) pontjaiban meghatározott eseteket kivéve az áldozatsegítő szolgálat az áldozatnak a visszatérítési kötelezettséget előíró határozat véglegessé válásától vagy jogerőre emelkedésétől a visszafizetési határidő lejártáig előterjesztett kérelmére a visszafizetendő összeget méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti, ha az áldozat havi nettó jövedelme – közös háztartásban élők esetén az egy főre eső jövedelem – nem haladja meg az alapösszeget, vagy a visszafizetés az áldozat vagy a vele közös háztartásban élők számára méltánytalanul súlyos hátrányt okozna.
(2) A méltányosság iránti kérelemhez csatolni kell az áldozat és a vele közös háztartásban élők jövedelmére vonatkozó igazolásokat.
16. § (1)61 Az áldozatsegítő szolgálat a támogatásokról – a kérelmek elbírálása, a visszatérítési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése, valamint megyei és országos statisztikai adatgyűjtés érdekében – nyilvántartást vezet.
a) az áldozatnak a 10. § (3) bekezdésének a) pontja szerinti adatait,
b)62 a 10. § (3) bekezdés b) és c) pontja szerinti adatokat,
c) a 11. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti adatokat,
d) a támogatásra vonatkozó adatokat:
1.63 az eljáró áldozatsegítő szolgálat neve,
2. az igényelt támogatás formája,
3. a határozat tartalma,
4. a határozathozatal helye és időpontja,
5.64 a jogorvoslati kérelem elbírálása, véglegessé válás vagy jogerőre emelkedés időpontja,
6. a megismételt eljárás adatai,
7. a támogatás ellenőrzésére vonatkozó adatok,
8. a közreműködő szervezetek nevei.
(3)65 Az áldozatsegítő szolgálat a nyilvántartásban rögzített adatokat az áldozatsegítő szolgálathoz fordulás napjától vagy a kérelem előterjesztésétől számított 10 évig tartja nyilván és kezeli.
(4)66 Az áldozatsegítő szolgálat a nyilvántartás adatairól megkeresésre tájékoztatást ad a büntető-, szabálysértési, közigazgatási vagy polgári ügyben eljáró bíróság, a büntetőügyben eljáró ügyész vagy nyomozó hatóság, a szabálysértési ügyben eljáró szabálysértési hatóság, valamint a jogi segítő számára.
(5)67 Az áldozatsegítő szolgálat a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése, megszüntetése céljából a nyilvántartásban szereplő adatokról, az áldozattá válás körülményeire, illetve a kiskorú veszélyeztetettségére utaló adatokról a gyermekjóléti szolgálatoknak, illetve az eljáró gyámhatóságnak tájékoztatást ad.
(6)68 Az áldozatsegítő szolgálat által vezetett nyilvántartások országos adatbázist alkotnak. Az adatbázis felhasználásával az áldozatsegítő szolgálat évente statisztikai kimutatást készít.
(7)69 A nyilvántartásban kezelt adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére – a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben – statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, térítésmentesen át kell adni, és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
Illeték-, díj- és költségmentesség70
17. §71 Az áldozatsegítő eljárások illeték- és díjmentesek. A magyar nyelvet nem ismerő vagy fogyatékossága miatt jelnyelvi tolmácsolásra szoruló ügyfél helyett a fordítás és tolmácsolás költségét a célelőirányzat terhére az áldozatsegítő szolgálat viseli.
18. §72 Az áldozatsegítő szolgálat 40. § szerinti eljárása során, a nyomtatvány kitöltésével kapcsolatban felmerülő fordítás költségét az adott tagállam döntő hatósága előtti eljárásban használható nyelvet nem ismerő ügyfél helyett a célelőirányzat terhére az áldozatsegítő szolgálat viseli.
A pénzbeli támogatás fedezete
19. §73 Az áldozat részére az azonnali pénzügyi segélyt, illetve a kárenyhítést a célelőirányzat terhére kell kifizetni.
20. §74 (1)75 Az áldozatsegítő szolgálat az érdekérvényesítés elősegítéséről nem hoz döntést.
(2) Az eljárás irataiba a 16. § (4) és (5) bekezdésében megjelölt személyek és hatóságok is betekinthetnek.
(3)76 Az áldozatsegítő szolgálat eljárásában írásbelinek nem minősíthető elektronikus úton nem tart kapcsolatot az ügyféllel.
(4)77 Az ügyfél nyilatkozatával a hiányzó bizonyíték nem pótolható.
A SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
21. §78
Az igényérvényesítés határideje
22. § (1)79
(2)80 Azonnali pénzügyi segély iránti kérelmet a bűncselekmény, illetve a tulajdon elleni szabálysértés elkövetését követő öt napon belül lehet előterjeszteni.
Elintézési határidő
23. §81 (1) Az áldozatsegítő szolgálat a kérelemről – ha a támogatás igénybevételének feltételei annak alapján megállapíthatóak – a 10. § (5) bekezdésében felsorolt iratok beérkezését követő naptól számított nyolc napon belül dönt. Ha az áldozat a személyesen benyújtott kérelméhez a 10. § (5) bekezdésében foglalt iratok valamelyikét csatolja és a 10. § (6) bekezdése alkalmazására nincsen ok, az áldozatsegítő szolgálat a kérelemről soron kívül dönt.
(2) Az áldozatsegítő szolgálat az érdekérvényesítés elősegítése esetén az áldozatnak az áldozatsegítő szolgálathoz fordulását követően haladéktalanul felméri az áldozat szükségleteit és felajánlja az ahhoz igazodó szolgáltatásokat. A szükségletek felmérése érdekében a személyesen jelen lévő ügyfelet szóban, a távollévő ügyfelet a leggyorsabb válaszadást lehetővé tevő módon – különösen telefonon, e-mailben – nyilatkoztatja. A szükségletek felmérésében közérdekű önkéntes segítő közreműködése vehető igénybe. A felajánlott szolgáltatások közül az áldozat által kiválasztott szolgáltatás nyújtásához szükséges első intézkedést az áldozatsegítő szolgálat soron kívül megteszi.
Az érdekérvényesítés elősegítése
24. §82 (1) Tájékoztatás keretében az áldozatsegítő szolgálat a hozzá forduló áldozatot a szükségletei felmérését követően tájékoztatja
a) a büntető-, illetve szabálysértési eljárásbeli jogairól és kötelezettségeiről,
b) a számára elérhető támogatások fajtáiról és az igénylés feltételeiről,
c) az e törvényben biztosított támogatásokon kívül igénybe vehető egyéb ellátásokról, juttatásokról, jogérvényesítési lehetőségekről,
d) az áldozatsegítésben részt vevő állami, önkormányzati, civil szervezetek és a vallási közösségek elérhetőségéről,
e) a bűncselekmény, illetve tulajdon elleni szabálysértés típusára figyelemmel az ismételt áldozattá válás elkerülésének lehetőségeiről.
(2) Ha az áldozatsegítő szolgálat más hatóságtól, szervtől vagy szervezettől, illetve az áldozatsegítő szolgálathoz benyújtott támogatás iránti kérelemből természetes személy áldozattá válásáról szerez tudomást, soron kívül (az áldozat szükségleteire vonatkozóan a rendelkezésére álló adatok alapján, azokhoz igazodóan) írásban tájékoztatja az ügyfelet arról, hogy támogatás jogosultja lehet és jogosultsága esetén a támogatások iránt kérelmet terjeszthet elő.
(3) Ha az áldozatsegítő szolgálat megállapítja, hogy a hozzá forduló harmadik országbeli állampolgár emberkereskedelem áldozata, – az (1) bekezdésében foglaltakon túl – tájékoztatja arról is, hogy
a) egy hónap gondolkodási idő áll rendelkezésére annak eldöntésére, hogy a bűncselekmény felderítésében a hatóságokkal együttműködik-e;
b) a gondolkodási idő tartamára ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolásra, a hatóságokkal való együttműködés időtartamára pedig tartózkodási engedélyre jogosult.
(4) Az (1) és (3) bekezdésben foglaltakat az áldozatsegítő szolgálat telefonon megszakítás nélkül, folyamatosan biztosítja.
25. § (1)83 Az áldozatsegítő szolgálat az eset összes körülményeinek mérlegelése után köteles az áldozatot tájékoztatni:
a) az igénybe vehető egészségügyi, egészségbiztosítási ellátásokról,
b) a beutalóval, illetve beutaló nélkül igénybe vehető egészségügyi szolgáltatásokról,
c) az ellátásokat nyújtó intézmények címéről, elérhetőségéről,
d) a betegek jogairól és kötelezettségeiről,
e) a betegjogi képviselő szerepéről, nevéről és elérhetőségéről,
f) az egészségügyi közvetítői eljárás tartalmáról,
g) az e) és f) pontokon kívüli egyéb jogérvényesítési lehetőségekről.
(2)84 Az áldozat kérelmére az áldozatsegítő szolgálat segítséget nyújt
a) az egészségügyi szolgáltatás lehető leggyorsabb igénybevételéhez,
b) az egészségbiztosítási ellátással kapcsolatos panaszjog érvényesítéséhez.
(3)85 Annak érdekében, hogy az áldozat a lehető leggyorsabban tudja igénybe venni a számára legmegfelelőbb egészségügyi szolgáltatást, az áldozatsegítő szolgálat az illetékességi területén működő egészségügyi szolgáltatóval együttműködési megállapodást köthet.
(4)86 Az áldozatsegítő szolgálat az áldozatot – beleegyezése esetén – egészségügyi szolgáltatóhoz irányítja. Az áldozatsegítő szolgálat elsődlegesen ahhoz az egészségügyi szolgáltatóhoz irányítja az áldozatot, amellyel együttműködési megállapodást kötött.
26. § (1)87 Az áldozatsegítő szolgálat az eset összes körülményeinek mérlegelése után köteles az áldozatot tájékoztatni:
a) a pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátások és a szociális szolgáltatások,
b) a nyugdíj-biztosítási ellátások,
c) a munkanélküli-ellátások és a foglalkoztatást elősegítő támogatások,
d) a családtámogatási ellátások,
e) a gyermekjóléti alapellátások, a gyermekvédelmi szakellátás és a gyermekvédelmi gondoskodás
formáiról, a jogosultság feltételeiről, az igénylés módjáról, valamint az ellátásokat és szolgáltatásokat nyújtó intézmények címéről, elérhetőségéről.
(2)88 Az áldozat kérelmére az áldozatsegítő szolgálat segítséget nyújt
a) az ellátások, szolgáltatások igénybevételéhez,
b) az ellátásokkal, szolgáltatásokkal kapcsolatos panaszjog érvényesítéséhez.
26/A. §89 Az áldozatsegítő szolgálat az eset összes körülményének mérlegelése után az azt igénylő áldozatnak – a 28. § (2) bekezdésében meghatározott kivétellel – jogi tanácsot és segítséget ad a sérelem rendezéséhez.
26/B. §90 (1) Az áldozatsegítő szolgálat az áldozat szükségleteinek felmérését követően érzelmi segítséget nyújt az azt igénylő áldozat számára.
(2) Az érzelmi segítség célja az áldozat lelki egyensúlyi állapotának kialakítása. Kiterjed a bűncselekmény, illetve a tulajdon elleni szabálysértés következményeként kialakult feszültség csökkentésére, az érzelmi biztonság légkörének megteremtésére, a jelentkező feszültség vagy negatív érzelmek kiadásának, levezetésének biztosítására, a probléma tárgyilagos megfogalmazására, a valóság elfogadtatására, a megoldáshoz vezető lépések közös megkeresésére és az áldozat ezek irányába történő elmozdítására.
(3) Érzelmi segítség egyéni és csoportos formában is nyújtható.
Azonnali pénzügyi segély
27. § (1)91 Az áldozatsegítő szolgálat az áldozati státus elbírálását követően, kérelemre, méltányossági döntés alapján, az áldozatnak a bűncselekmény, illetve a tulajdon elleni szabálysértés következtében kialakult helyzetére figyelemmel, az eset összes körülményeit vizsgálva és mérlegelve azonnali pénzügyi segélyt adhat.
Áldozati státusz igazolása93
28. §94 (1) Ha az áldozat nem rendelkezik a 11. § (1) bekezdésében meghatározott igazolással, azonban a 10. § (5) bekezdésében meghatározott egyéb iratok valamelyikét az áldozatsegítő szolgálathoz benyújtott kérelméhez csatolja, és abból a hatósági bizonyítvány kiállításának feltételei megállapíthatóak, az áldozati státusz igazolása ez alapján is kiállítható.
(2) Ha a körülmények alapján bebizonyosodik, hogy a rászoruló áldozat sérelmének rendezéséhez a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvényben (a továbbiakban: Jst.) meghatározott jogi segítségnyújtásra van szükség, az áldozatsegítő szolgálat igazolja az ügyfél áldozati státuszát, és ezen igazolást, valamint – ha rendelkezésre áll – a kérelmet továbbítja a jogi segítségnyújtó szolgálatnak, amely a döntéséről és a megtett intézkedésekről haladéktalanul értesíti az áldozatsegítő szolgálatot. A jogi segítségnyújtásra az áldozat a Jst.-ben meghatározott feltételek esetén jogosult.
A KÁRENYHÍTÉSRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
29. §96 (1) A kárenyhítési eljárás támogatási és döntési eljárásból áll.
(2)97 A támogatási eljárásban a támogató hatóság segíti az áldozatot a nyomtatvány kitöltésében, útmutatást ad a kiegészítő adatok iránti megkeresés teljesítéséhez, szükség szerint beszerzi a kiegészítő adatokat, meghallgatja az áldozatot, továbbítja a kérelmet a döntő hatósághoz.
(3)98 A döntési eljárásban a döntő hatóság a kárenyhítés iránti kérelmet érdemben elbírálja.
(4) A kárenyhítés iránti kérelmet a döntő hatósághoz kell címezni. Az áldozat a kérelmét benyújthatja úgy is, hogy nem veszi igénybe a támogató hatóság segítségét.
30. § (1) A kárenyhítési kérelmet – a (2)–(4) bekezdésben, illetve a 45. § (2) bekezdésében foglalt kivételekkel – a bűncselekmény elkövetését követő 3 hónapon belül lehet benyújtani.
(2) Ha a kérelem előterjesztése elháríthatatlan akadályba ütközik, a kérelmet az akadály megszűnését követő 3 hónapon belül lehet előterjeszteni.
(3) Ha egy korábban államigazgatási eljárásban vizsgált cselekményről később derül ki, hogy az bűncselekmény, a kérelmet a büntetőeljárás megindítását követő 3 hónapon belül lehet előterjeszteni.
(4)99 Ha a bűncselekmény elkövetését követően később derül ki, hogy az áldozat testi épségének, egészségének súlyos károsodása és a bűncselekmény között ok-okozati összefüggés áll fenn, illetve ha a bűncselekmény megváltoztatott minősítése alapján szándékos, személy elleni erőszakos a bűncselekmény, a kérelmet az ok-okozati összefüggés tudomásra jutásától, illetve a minősítés megváltoztatásától számított 3 hónapon belül lehet előterjeszteni.
(5) A (2)–(4) bekezdések esetén a kérelem a bűncselekmény elkövetését követő 5 év elteltével nem nyújtható be. Ha az áldozat a (2)–(4) bekezdések alapján kéri a kárenyhítést, ennek okát megfelelően igazolnia kell.
31. § A támogató hatóság a támogatás iránti kérelem esetén haladéktalanul tájékoztatja az áldozatot a kárenyhítéssel kapcsolatos információkról, a kérelemhez szükséges dokumentumokról és arról, hogy ezeket az áldozat hogyan tudja beszerezni.
A nyomtatvány és mellékletei
32. § (1) A kárenyhítés iránti kérelemben – a 10. §-ban foglaltakon túl – meg kell jelölni
a) a rászorultság megállapításához szükséges adatokat [jövedelemre vonatkozó adatok, az áldozattal egy háztartásban élő személyek száma és a jövedelmükre vonatkozó adatok, vagy a 6. § (3) bekezdése szerinti adatok],
b) az igényelt kárenyhítés formáját,
c) egyösszegű kárenyhítés esetén az igényelt összeg nagyságát, járadék jellegű kárenyhítés esetén az igényelt járadék havi összegét és a folyósítás időtartamát,
d) azt, hogy az áldozat rendelkezik-e olyan biztosítással, amelyből kárának részbeni vagy teljes megtérülése várható,
e) azt, hogy a d) ponton túlmenően várható-e, hogy a kár vagy annak egy része más forrásból megtérül,
f) azt, hogy a bűncselekménnyel összefüggésben felmerült kár az elkövetőtől vagy más forrásból megtérült-e, ha igen, milyen mértékben,
g) azt, hogy az áldozat ellen a 8. § h) pontjában meghatározott bűncselekmény miatt eljárás van-e folyamatban.
(2) A kérelemhez az alábbi dokumentumokat kell csatolni:
a)100 a jövedelmi helyzetére tekintet nélkül rászorulónak tekintendő kérelmező kivételével a jövedelemre vonatkozó igazolást,
b)101 a testi épség, egészség súlyos károsodását igazoló szakértői véleményt vagy orvosi dokumentumokat.
(3) Egyösszegű kárenyhítés iránti igény esetén a (2) bekezdésben meghatározott dokumentumokon túl csatolni kell a kár mértékét igazoló iratokat (pl. számla, nyugta vagy más bizonylat) is.
(4) Járadék iránti igény esetén a (2) bekezdésben meghatározott dokumentumokon túl csatolni kell a keresőképtelenséget igazoló és annak várható időtartamát valószínűsítő szakértői véleményt vagy orvosi igazolást is.
(5) A 6. § (1) bekezdésének b), illetve c) pontja alapján jogosult áldozat esetén csatolni kell az együttélést, rokoni kapcsolatot, tartási kötelezettséget igazoló dokumentumokat is.
33. § (1) Az áldozat 8 napon belül köteles bejelenteni, ha
a) a 8. § c)–e) és h) pontja szerinti kizáró okok valamelyikét bíróság vagy nyomozó hatóság jogerős határozata megállapítja,
b) a bűncselekménnyel összefüggésben felmerült kár az elkövetőtől vagy más forrásból megtérült.
(2)102 A bejelentési kötelezettség az áldozatot a kárenyhítési kérelmet érdemben elbíráló határozat véglegessé válását vagy jogerőre emelkedését követő 3 évig terheli.
34. §103
A döntő hatóság intézkedése a kérelem beérkezését követően
35. §104 (1)105 A döntő hatóság a kérelem beérkezését követő naptól számított nyolc napon belül dönt arról, hogy a kérelem érdemi elbírálásához szükség van-e arra, hogy a támogató hatóság a kérelmezőt vagy más személyt meghallgasson.
36. §107
Érdemi döntés
37. § (1) A döntő hatóság az érdemi döntés meghozatala során megvizsgálja
a) az áldozat kárának vagy jövedelemcsökkenésének mértékét,
b) az áldozat rászorultságát és a kárenyhítésre való jogosultságát,
c) a kárenyhítésre okot adó bűncselekmény és a bekövetkezett kár, jövedelemcsökkenés közötti ok-okozati összefüggést.
(2) Egyösszegű kárenyhítés iránti kérelem elbírálása esetén, az (1) bekezdés szerinti eljárást követően a döntő hatóság megállapítja a kár mértékét, és ennek alapján meghatározza a kárenyhítés összegét, vagy a kérelmet elutasítja.
(3) Járadék iránti kérelem elbírálása esetén, az (1) bekezdés szerinti eljárást követően a döntő hatóság megállapítja az egy főre eső jövedelemcsökkenés mértékét, és ennek alapján meghatározza a járadék összegét és a folyósítás időtartamát, vagy a kérelmet elutasítja.
(4)108 A döntő hatóság kárenyhítés tárgyában hozott döntésével szemben fellebbezésnek van helye.
A járadék felülvizsgálata
38. § (1)109 Az áldozatsegítő szolgálat a járadékot engedélyező határozatban meghatározott időközönként ellenőrzi a járadékra való jogosultságot. Az ellenőrzés során az áldozat – a műtétet és a műtétnek minősülő vizsgálati eljárást kivéve – orvosi, szakértői vizsgálatra kötelezhető.
(2)110
A kárenyhítési összeg kifizetése, a járadék folyósítása
39. §111 A kárenyhítési összeg kifizetéséről, a járadék folyósításáról az áldozatsegítő szolgálat gondoskodik. A járadékot úgy kell folyósítani, hogy azt a jogosult minden hónap 10. napjáig megkapja.
Eljárás az Európai Unió más tagállamába irányuló, illetve onnan érkező kárenyhítési kérelmek esetén
40. § (1) Az e törvényben foglaltakat az Európai Unió más tagállamába irányuló, illetve onnan érkező kárenyhítési kérelmek esetén a (2) és (3) bekezdések szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A támogató hatóság az Európai Unió más tagállamába irányuló kérelem esetén az áldozat rendelkezésére bocsátja az adott tagállam által használt nyomtatványt, valamint segítséget nyújt a nyomtatvány kitöltésében. A támogató hatóság a kárenyhítés iránti kérelmet és az alátámasztó okmányokat a lehető legrövidebb időn belül továbbítja a bűncselekmény elkövetésének helye szerint illetékes tagállam döntő hatóságához.
AZ ÁLDOZATI JOGOK ÉRVÉNYESÍTÉSE
Az áldozati jogok érvényesülésének elősegítése
41. § (1)113 Az áldozatsegítő szolgálat gondoskodik arról, hogy az áldozatokkal kapcsolatba kerülő szervek, intézmények, hatóságok az áldozatokat megillető jogokat megismerjék és megfelelően érvényesítsék.
(2)114 Az áldozatsegítő szolgálat az áldozatok számára a legszükségesebb információkat tartalmazó tájékoztatót készít. A tájékoztatót eljuttatja az illetékességi területén működő azon szervekhez, intézményekhez, hatóságokhoz, amelyek kapcsolatba kerülnek az áldozatokkal.
Az áldozati jogok érvényesülésének figyelemmel
kísérése
42. § (1)115 Az áldozati jogok érvényesülését az áldozatsegítő szolgálat rendszeresen figyelemmel kíséri, ennek keretében tájékoztatást kér az áldozatokkal kapcsolatba kerülő hatóságoktól, intézményektől, szervezetektől. Tapasztalatairól az áldozatsegítő szolgálat évente elemző jelentést készít.
(2)–(3)116
Együttműködés és kapcsolattartás
43. § (1)117 Az áldozatsegítő szolgálat feladatai ellátása során együttműködik és kapcsolatot tart a rendőrség áldozatvédelmi hálózatával, a nyomozó hatósággal, az ügyészséggel, a bírósággal, a menekültügyi hatósággal, az idegenrendészeti hatósággal, a konzuli szolgálattal, a helyi és nemzetiségi önkormányzatokkal, az egészségügyi intézményekkel, az ifjúságvédelmi szervezetekkel, a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményekkel, a családsegítő szolgálatokkal, az alap- és szakellátást nyújtó szociális szolgáltatókkal és intézményekkel, a közoktatási intézményekkel, a polgárőrséggel, a civil szervezetekkel és a vallási közösségekkel.
(2)118 Az áldozatsegítő szolgálat abban az esetben, ha munkája során kiskorú veszélyeztetettségéről szerez tudomást, haladéktalanul jelzi azt a kiskorú tényleges tartózkodási helye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálatnak. Ha a feltárt körülmény a kiskorú életét, testi épségét súlyosan veszélyezteti, a jelzéssel egyidejűleg gyámhatósági eljárást kezdeményez.
(3)119 Az áldozatsegítő szolgálat a 24. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatás megtörténtét követően – a büntetőeljárás adott szakaszában eljáró nyomozó hatóság, ügyész vagy bíróság egyidejű értesítése mellett – haladéktalanul kezdeményezi az idegenrendészeti hatóságnál a harmadik országbeli állampolgár ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolással történő ellátását.
44. § Ez a törvény 2006. január 1-jén lép hatályba.
45. § (1) Az egyes erőszakos bűncselekmények következtében sérelmet szenvedettek állam általi kárenyhítésének szabályairól szóló 209/2001. (X. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) alapján 2006. január 1-jén folyamatban levő kárenyhítés iránti kérelmek elbírálására e törvényt kell alkalmazni. A 2006. január 1-jén folyamatban maradt kárenyhítés iránti kérelmek eredeti iratait a Biztonságos Magyarországért Közalapítvány a központi áldozatsegítő szolgálatnak küldi meg.
(2) E törvényt kell alkalmazni a hatálybalépését megelőzően elkövetett bűncselekménnyel összefüggésben, ha a kárenyhítés iránti kérelem benyújtását a Korm. rendelet – mint korábbi jogszabály – lehetővé tette.
(3)120 E törvénynek a hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény 122. § (3) bekezdésével megállapított 15/A. §-át a hatálybalépését megelőzően jogerősen megállapított, de még meg nem fizetett tartozásokra is alkalmazni kell.
(4)121 E törvénynek az egyes törvényeknek a közigazgatási hatósági eljárásokkal, az egyes közhiteles hatósági nyilvántartásokkal összefüggő, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2013. évi LXXXIV. törvény 59. §-ával megállapított 11. § (5a) bekezdését e rendelkezés hatálybalépését122 követően indult, illetve a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
46. §123 (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) jelölje ki az áldozatsegítő szolgálatot vagy szolgálatokat, ezen belül a támogató hatóságot vagy hatóságokat és a döntő hatóságot vagy hatóságokat,124
b) állapítsa meg az e törvény szerinti szolgáltatások engedélyezése iránti eljárás, a pénzbeli támogatás folyósításának és visszatérítésének részletes szabályait és125
c) állapítsa meg az emberkereskedelem magyar állampolgárságú áldozatai és a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező áldozatai azonosításának rendjét, valamint az azonosításra jogosult és jelzésre kötelezett szerveket és szervezeteket, valamint a védett szálláshelyen nyújtott ellátások feltételeit és részletes szabályait.126
(2) Felhatalmazást kap az áldozatsegítésért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) az e törvény szerinti támogatások engedélyezése iránti kérelem tartalmára és kitöltésére, valamint a szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos egyes nem hatósági eljárási kérdésekre vonatkozó szabályokat,127
b) az áldozatsegítő szolgálatnál foglalkoztatottak képesítési feltételeire vonatkozó szabályokat és
c) az irányítása alá tartozó szervek áldozatsegítő feladatait, azok civil szervezetekkel való együttműködésének formáit, valamint az áldozatsegítő szolgálat által készített, az áldozatok jogairól szóló tájékoztató részletes tartalmi követelményeit.
(3) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a bírósági ügyintézők tanúgondozással kapcsolatos feladatait, valamint a tanúgondozás részletes szabályait.
(4) Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy – az áldozatsegítésért felelős miniszter egyetértésével – rendeletben állapítsa meg az irányítása alá tartozó szervek áldozatsegítő feladataira vonatkozó részletes szabályokat.
47. § (1) E törvény a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2)128 E törvény a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU parlamenti és tanácsi irányelv 8. és 9. cikkének való megfelelést szolgálja.
(3)129 E törvény 24. § (3) bekezdése és 43. § (3) bekezdése a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelv 5. és 6. cikkének való megfelelést szolgálja.
(4)130 E törvény 24. § (2) bekezdése és 46. § (4) bekezdése az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikkének történő megfelelést szolgálja.
(5)131 Ez a törvény az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(6)132 Ez a törvény a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i EU 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv 24. és 26. cikkének való megfelelést szolgálja.
48. §133 (1)–(6)134
(7)–(8)135
(9)–(13)136
49–54. §137
1 A törvényt az Országgyűlés a 2005. november 29-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2005. december 6.
2 Az 1. § a 2012: XXXI. törvény 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 Az 1. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: CLI. törvény 44. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 1. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 1. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2012: CCXXIII. törvény 296. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 2. § (1) bekezdése a 2015: CLI. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § (1a) bekezdését a 2015: CLI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
8 A 3. § a 2012: XXXI. törvény 34. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 4. § (1) bekezdése a 2015: CLI. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 4. § (2) bekezdése a 2015: CLI. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 4. § (3) bekezdésének első mondata a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja, a 2012: XXXI. törvény 34. § b) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 4. § (4) bekezdése a 2015: CLI. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 4. § (5) bekezdése a 2015: CLI. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 4. § (6) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 58. § (3) bekezdése iktatta be.
15 A 4. § (7) bekezdését a 2015: CLI. törvény 30. § (3) bekezdése iktatta be.
16 A 4. § (8) bekezdését a 2015: CLI. törvény 30. § (3) bekezdése iktatta be.
17 Az 5. § a) pontja a 2015: CLI. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
18 Az 5. § b) pontja a 2009: LXXV. törvény 118. §-ával megállapított, a 2017: L. törvény 263. § a) pontja szerint módosított szöveg.
19 Az 5. § c) pontja a 2009: LXXV. törvény 118. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
20 Az 5. § d) pontja a 2009: LXXV. törvény 118. §-ával megállapított, a 2017: L. törvény 263. § a) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 6. § (1) bekezdésének d) pontját a 2009: LXXV. törvény 119. §-a iktatta be. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
22 A 6. § (3) bekezdés a) pontja a 2008: CVII. törvény 52. § (2) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 6. § (3) bekezdés d) pontja a 2014: XCIX. törvény 110. §-ával megállapított szöveg.
24 A 6. § (3) bekezdés j) pontját a 2017: CXLIV. törvény 41. § (1) bekezdése iktatta be.
25 A 8. § h) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 296. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 9. §-t és az azt megelőző alcímet a 2015: CLI. törvény 45. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 9/A. §-t a 2007: II. törvény 119. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CLI. törvény 45. § a) pontja.
28 A 10. §-t megelőző alcím a 2009: LXXV. törvény 120. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 10. § (1) bekezdése a 2015: CLI. törvény 32. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 10. § (1a) bekezdését a 2015: CLI. törvény 32. § (2) bekezdése iktatta be.
31 A 10. § (2) bekezdése a 2009: LXXV. törvény 120. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CLI. törvény 44. § b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 10. § (3) bekezdése a 2015: CLI. törvény 32. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 10. § (4) bekezdése a 2015: CLI. törvény 32. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 10. § (5) bekezdését a 2015: CLI. törvény 32. § (4) bekezdése iktatta be.
35 A 10. § (6) bekezdését a 2015: CLI. törvény 32. § (4) bekezdése iktatta be.
36 A 11. § (1) bekezdése felvezető szövegének első mondata a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 11. § (1a) bekezdését a 2012: CCVII. törvény 78. §-a iktatta be.
38 A 11. § (4) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 14. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 11. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja, a 2009: LXXV. törvény 143. § (7) bekezdésének e) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A 11. § (5a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 59. § (1) bekezdése iktatta be.
41 A 11. § (5a) bekezdés c) pont cb) alpontja a 2015: CLI. törvény 44. § c) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 11. § (6) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 14. § (4) bekezdése iktatta be.
43 A 11. § (7) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 14. § (4) bekezdése iktatta be.
44 A 12. § a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja, a 2017: L. törvény 263. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 13. § a 2012: XXXI. törvény 14. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 14. §-t és az azt megelőző alcímet a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
47 A 15. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: L. törvény 263. § c) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 15. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: XXXI. törvény 14. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 15. § (1) bekezdésének b) pontja a 2009: LXXV. törvény 143. § (7) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
50 A 15. § (1) bekezdésének c) pontja a 2009: LXXV. törvény 121. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
51 A 15. § (1) bekezdés e) pontját a 2012: XXXI. törvény 14. § (7) bekezdése iktatta be.
52 A 15. § (2) bekezdését a 2009: LXXV. törvény 144. § (6) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: XXXI. törvény 14. § (8) bekezdése iktatta be.
53 A 15. § (2a) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 14. § (9) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 263. § c) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 15. § (3) bekezdése a 2015: CLI. törvény 33. §-ával megállapított, a 2017: L. törvény 263. § d) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 15. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 15. § (4a) bekezdését a 2016: CIV. törvény 63. § (1) bekezdése iktatta be.
57 A 15. § (5) bekezdését a 2017: CLIX. törvény 118. §-a hatályon kívül helyezte.
58 A 15/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 2010: XXXVIII. törvény 122. § (3) bekezdése iktatta be.
59 A 15/A. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 263. § a) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 15/A. § (3) bekezdését a 2016: CIV. törvény 63. § (5) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
61 A 16. § (1) bekezdése a 2009: LXXV. törvény 122. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CLI. törvény 45. § b) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 16. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: XXXI. törvény 34. § e) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 16. § (2) bekezdése d) pontjának 1. alpontja a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 16. § (2) bekezdés d) pont 5. alpontja a 2017: L. törvény 263. § e) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 16. § (3) bekezdése a 2015: CLI. törvény 34. §-ával megállapított szöveg.
66 A 16. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja, a 2012: XXXI. törvény 34. § f) pontja, a 2017: L. törvény 263. § f) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 16. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 16. § (6) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 16. § (7) bekezdését a 2017: XLIV. törvény 33. § (1) bekezdése iktatta be.
70 A 17. §-t megelőző alcím a 2006: CXXIII. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 17. § a 2015: CLI. törvény 35. §-ával megállapított szöveg.
72 A 18. §-t újonnan a 2015: CLI. törvény 36. §-a iktatta be.
73 A 19. § első mondata a 2009: LXXV. törvény 144. § (6) bekezdésének e) pontja, a 2015: CLI. törvény 44. § d) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 20. § a 2009: LXXV. törvény 123. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
75 A 20. § (1) bekezdése a 2015: CLI. törvény 37. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 20. § (3) bekezdése a 2015: CLI. törvény 37. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 20. § (4) bekezdését a 2017: L. törvény 262. § (1) bekezdése iktatta be.
78 A 21. §-t és az azt megelőző alcímet a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
79 A 22. § (1) bekezdését a 2009: LXXV. törvény 144. § (6) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
80 A 22. § (2) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (71) bekezdése, a 2012: XXXI. törvény 34. § g) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 23. § a 2015: CLI. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
82 A 24. § a 2015: CLI. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
83 A 25. § (1) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 25. § (2) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 25. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
86 A 25. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 26. § (1) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 26. § (2) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 26/A. §-t a 2015: CLI. törvény 40. §-a iktatta be.
90 A 26/B. §-t a 2015: CLI. törvény 40. §-a iktatta be.
91 A 27. § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 2009: LXXV. törvény 125. §-a, szövege a 2012: XXXI. törvény 14. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 27. § (2) bekezdését a 2009: LXXV. törvény 125. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatva. A 27. § (2) bekezdését a 2016: CIV. törvény 63. § (5) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
93 A 28. §-t megelőző alcímet újonnan a 2015: CLI. törvény 41. §-a iktatta be.
94 A 28. §-t újonnan a 2015: CLI. törvény 41. §-a iktatta be.
95 A 28. § (3) bekezdését a 2016: CIV. törvény 63. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CXXX. törvény 57. §-a.
96 A 29. §-t megelőző alcímet a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
97 A 29. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 149. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 29. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 149. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
99 A 30. § (4) bekezdése a 2009: LXXV. törvény 126. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
100 A 32. § (2) bekezdésének a) pontja a 2009: LXXV. törvény 127. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
101 A 32. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: CCVII. törvény 79. §-a szerint módosított szöveg.
102 A 33. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 263. § c) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 34. §-t és az azt megelőző alcímet a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
104 A 35. § a 2009: LXXV. törvény 128. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
105 A 35. § (1) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (71) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
106 A 35. § (2) bekezdését a 2015: CLI. törvény 45. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
107 A 36. §-t és az azt megelőző alcímet a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
108 A 37. § (4) bekezdését a 2016: CIV. törvény 63. § (3) bekezdése iktatta be.
109 A 38. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 38. § (2) bekezdését a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
111 A 39. § első mondata a a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
112 A 40. § (3) bekezdését a 2006: CIX. törvény 151. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
113 A 41. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 41. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
115 A 42. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
116 A 42. § (2)–(3) bekezdését a 2009: LXXV. törvény 144. § (6) bekezdésének h) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 140. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
117 A 43. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja, a 2011: CLXXIX. törvény 214. §-a, a 2013: CXXXIII. törvény 106. § b) pontja, a 2016: CIV. törvény 63. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
118 A 43. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 150. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
119 A 43. § (3) bekezdését a 2007: II. törvény 119. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CLI. törvény 44. § e) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 45. § (3) bekezdését a 2010: XXXVIII. törvény 122. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: XXXI. törvény 34. § i) pontja szerint módosított szöveg.
121 A 45. § (4) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 59. § (2) bekezdése iktatta be.
122 A hatálybalépés időpontja 2013. július 1.
123 A 46. § a 2017: CXXXVI. törvény 55. §-ával megállapított szöveg.
124 Lásd a 322/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendeletet, a 362/2016. (XI. 29.) Korm. rendeletet.
125 Lásd a 420/2017. (XII. 19.) Korm. rendeletet.
126 Lásd a 354/2012. (XII. 13.) Korm. rendeletet.
127 Lásd a 29/2017. (XII. 27.) IM rendeletet.
128 A 47. § (2) bekezdése a 2015: CLI. törvény 43. §-ával megállapított szöveg.
129 A 47. § (3) bekezdését a 2007: II. törvény 119. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CLI. törvény 44. § f) pontja szerint módosított szöveg.
130 A 47. § (4) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 58. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CLI. törvény 44. § g) pontja szerint módosított szöveg.
131 A 47. § (5) bekezdését a 2017: XLIV. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
132 A 47. § (6) bekezdését a 2017: CXLIV. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
133 A 48. §-t a 2007: LXXXII. törvény 3. § (5) bekezdésének 8. pontja hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 5. § (5) bekezdése alapján 2008. január 2. napjával.
134 A 48. § (1)–(6) bekezdését és a 48. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. § 840. pontja hatályon kívül helyezte.
135 A 48. § (7)–(8) bekezdését a 2007: CLI. törvény 22. § (3) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
136 A 48. § (9)–(13) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. § 840. pontja hatályon kívül helyezte.
137 A 49–54. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. § 840. pontja hatályon kívül helyezte.


text:
HITELES MOZGALOM - Véleményünk, álláspontunk - Háttéranyag a sajtótájékoztatóhoz - 2019.06.27.
Háttéranyag a sajtótájékoztatóhoz - 2019.06.27.
A sajtótájékoztatót itt tudjátok megnézni:
A háttéranyagot (szó szerinti idézetek pl.) kiadtuk MTI-OS közleményben. Két részben:
http://os.mti.hu/hirek/146754/az_arany_liliom_kozhasznu_alapitvany_kozlemenye-1_resz
http://os.mti.hu/hirek/146755/az_arany_liliom_kozhasznu_alapitvany_kozlemenye-2_resz
Fordulópont a devizahitel bírói megítélésében - sok hibával! Kegyelemdöfés helyett újraszámolásra van szükség!
A Kúria Tanácsadó Testülete egy hete döntött. A Kúria végre-valahára kimondta azt, amit már évek óta várunk tőle. A bankok tudták ugyanis a devizahitelezés időszakában, hogy a deviza árfolyam tartós és jelentős emelkedése várható.
A Kúria megállapítása: „Az infláció jelenségével viszont az átlagos fogyasztó is tisztában volt, tehát annyit mindenképpen fel kellett ismernie, hogy a devizaalapúságból következően, valamint a forint és a svájci frank inflációjának különbségéből adódóan az árfolyamok elcsúszhatnak.”
A Bankszövetség legismertebb vezetője mindezt évekkel ezelőtt más szavakkal, sokkal érthetőbben így fogalmazta meg: „az alacsony kamatozású deviza folyamatosan fel fog értékelődni, és ezzel folyamatosan nőni fog a havi törlesztőrészlet, a roppant alacsony kamatokért cserébe normál esetben egy árfolyam-növekedés bekövetkeztével kell számolni”.
A Bankszövetség 2006 januárjában a lakosság számára készült tájékoztatójában azonban teljesen ellentétes állítás szerepelt. Azt mondták a bankok a devizahitel biztonságos, nem kell félni! „Mivel a devizahitelek túlnyomó többsége hosszabb lejáratú hitel, az esetleges néhány napos nagyobb árfolyam ingadozás a törlesztési terheket érdemben nem változtatja meg.” „A hosszabb lejáratú hitelt felvenni szándékozók nyugodtan választhatják a devizaalapú hitelkonstrukciókat is, a hitel futamideje alatt a hiteltörlesztési terhét jelentősen és tartósan megnövelő árfolyammozgás nem lesz”
A Kúria megállapítása teljesen igaz, azonban a következtetések hibásak. A Kúria súlyos hibái közül néhány:
az adósokat teszi felelőssé és nem a bankokat. A fogyasztóvédelem elve, hogy a termék előállítójának forgalmazójának kell minden információt megadnia.
olyan szerződést akar helyreállítani, amit az adós nem akart volna megkötni, ha ismeri a tulajdonságát
forintos szerződéssé akarja alakítani a szerződéseket. Ez a kegyelemdöfés: forint elszámolás piaci forintkamattal
nem dolgozzák át a korábbi, valótlanságokat tartalmazó jogegységi határozatokat
azt állítja kevés adóst érint a mostani döntése.
A bankok minden devizahitelest becsaptak és megtévesztettek! Akiket kilakoltattak, akiknek elvitték lakását, autóját, akik végrehajtás alá kerültek. Azok is károsultak, akik Suzukiért egy Audi árát fizetik, egy csepeli lakásért budai villa árát fizetik.
Egyetlen egy adós se szégyellje magát!
A megoldás nem a szerződések meggyógyítása, hanem forint alapú újraszámolás. Kamat és költségmentesen. Az újraszámolás nem térít meg azonban minden kárt.
További információk: Szabó József – Hiteles Mozgalom
---------- az MTI összefoglalója a sajtótájékoztatóról -------------
MSZP: új banki elszámoltatásra van szükség a devizahitelek ügyében
Budapest, 2019. június 27., csütörtök (MTI) - Az MSZP új banki elszámoltatási törvény megalkotását sürgeti a devizahitelek árfolyamkockázatát illetően, és azzal vádolja a kormányt, hogy "elvégezteti a piszkos munkát a bíróságokkal", és "kiszolgálja a bankvilágot".
Szakács László, az MSZP elnökhelyettese, csütörtöki sajtótájékoztatóján a Kúria múlt heti döntését értékelte, amelyben az Európai Bíróság árfolyamkockázatra vonatkozó határozatát értelmezték. Az MSZP politikusa rámutatott: bár maga jegybank mondta azt korábban, hogy nem tudja meghatározni a devizaárfolyamok változásának irányát és mértékét, a Kúria mostani döntése szerint ezt mégis tudni kellett volna, de nem jegybanknak, hanem az adósnak.
"Ez az egész magyarázgatás, értelmezgetés arra megy ki, hogy a NER továbbra is ki tudja szolgálni a pénzvilágot, a bankvilágot, akár annak árán is, hogy magyar családok százait, ezreit dobják ki az utcára" - értékelte a döntést Szakács László, aki szerint a "NER és a kormány elvégezteti a bírósággal a piszkos munkát", rábízza a bíróságra a családok kilakoltatását.
Az MSZP nevében ezért azt sürgette: miután az árfolyamrés és a tisztességtelen kamatemelések tekintetében törvény született, alkossanak jogszabályt az új banki elszámoltatásról az árfolyamkockázat tekintetében is, valamint azonnal állítsák meg a végrehajtásokat és mondják fel a Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD) Orbán Viktor által kötött megállapodást, mert az "kiárusítja" a magyar családokat a bankok felé.
Szabó József, a Hiteles Mozgalom vezetője arról beszélt: a Kúria döntésében több hibát is vétett, hiszen az adósokat tette felelőssé, hogy nem rendelkeztek az árfolyamkockázatra vonatkozó információval, holott a termék előállítójának, forgalmazójának kell minden szükséges információt biztosítania a vásárló, fogyasztó részére. Rámutatott: a Kúria mostani döntése szemben áll, azzal a korábbi jogegységi határozattal is, amely szerint az árfolyammozgás iránya és mértéke előre nem határozható meg, ezért erről az adóst nem kellett tájékoztatni.
Hangsúlyozta: nemcsak azok hitelkárosultak, akiket kilakoltattak, akik elveszették lakásukat vagy autójukat, hanem azok is, aki "egy csepeli panellakásért egy budai villa árát" fizették ki. A Hiteles Mozgalom szerint ezért az egyedüli megoldás az, hogy minden szerződést forint alapon újra kell számolni, mégpedig kamat és költségmentesen, mivel szándékos megtévesztés történt a bankok részéről - jelentette ki.
bGD \ bdó \ kvs
MTI 2019. június 27., csütörtök 12:56
-------------- AJÁNLÓ -------------
"Jól értsük: az izzadtságszagú tagadás ellenére a Kúria szakított korábbi, szélsőségesen bankbarát gyakorlatával az árfolyamkockázati tájékoztatás tisztességtelensége körében, de nem hajlandó felvállalni a felelősségét ezért, így nem enged teret sem a perújításoknak, sem a végrehajtások felfüggesztése, megszüntetése iránti jogos igényeknek, nem is beszélve a bíróságok elleni kártérítési követelésekről."
Szepesházi Péter elemzése:
https://merce.hu/2019/06/27/feszengos-arcmentesrol-arulkodik-a-kuria-2019-junius-19-i-devizahiteles-kozlemenye/

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE - PDF
Download "KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE"
Amanda Sára Pap
1 Európai Parlament Petíciós Bizottság KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Thierry Paquet belga állampolgár által benyújtott 1759/2013. számú petíció az önkéntes tűzoltók belgiumi helyzetéről 1. A petíció összefoglalása A petíció benyújtója úgy véli, hogy egyes belgiumi régiókban riasztó az önkéntes tűzoltók helyzete. A petíció benyújtója azzal érvel, hogy az önkéntes tűzoltók állandó szolgálatot teljesítenek otthonról, pihenőidejüket azonban nem veszik figyelembe. Ráadásul szolgálati éveiket nem tartják nyilván a nyugdíjhivatalnál. A petíció benyújtója azon jogi eljárásokra hivatkozik, amelyeket a kérdéses összegek visszatérítése céljából indított el, valamint elégedetlenségét fejezi ki a jogrendszer lassú működése és alacsony hatásfoka miatt. 2. Elfogadhatóság Elfogadhatónak nyilvánítva: június 23. Tájékoztatás kérése a Bizottságtól (az eljárási szabályzat 216. cikkének (6) bekezdése szerint) megtörtént. 3. A Bizottságtól kapott válasz: január 30. A Bizottság észrevételei Előzetes megjegyzések Mindenekelőtt hangsúlyozni kell, hogy az Európai Unió nem rendelkezik hatáskörökkel a továbbra is tagállami hatáskörbe jelen esetben pedig az illetékes belga hatóságok hatáskörébe tartozó javadalmazások és kapcsolódó nyugdíjjogosultságok tekintetében. A Bizottság továbbá nem nyújthat közvetlen segítséget egyedi bírósági eljárások során. Az ezzel kapcsolatos kérdéseket ezért a Bizottság részletes megjegyzései nem taglalják. CM\ doc PE v02-00 Egyesülve a sokféleségben
2 Mindazonáltal a petíció benyújtójának egyes kérdései nyomán meg kell jegyezni, hogy az európai szemeszternek az Unió gazdaságpolitikai koordinációjának éves ciklusának a Bizottság évi növekedési jelentésről szóló közleményében 1 kifejtett kiemelt prioritásaira való tekintettel egy sor ajánlás a tagállami államháztartások fenntarthatóságának, a nyugdíjrendszerek és szociális védelmi mechanizmusok megfelelőségének, valamint a tagállami igazságszolgáltatási rendszerek minőségének, függetlenségének és hatékonyságának ösztönzését szolgálja. A többi uniós tagállamhoz hasonlóan Belgium is részt vesz a évi európai szemeszterben, és a Bizottság nyomon követi az ország gazdaságát és igazságszolgáltatási rendszerét. A Bizottság részletesebben foglalkozik a petíció benyújtójának a belgiumi önkéntes tűzoltók munkaidejére vonatkozó kérdéseivel a vonatkozó uniós jog, nevezetesen a munkaidőszervezés egyes szempontjairól szóló november 4-i 2003/88/EK irányelv 2 (a továbbiakban: a munkaidőről szóló irányelv ) és annak az Európai Unó Bírósága általi értelmezése alapján. Ez különösen az alábbiakat érinti: - a munkaidőről szóló irányelv önkéntes tűzoltókra való alkalmazása (az uniós jog relevanciájának vizsgálata az önkéntes tűzoltók munkaideje vonatkozásában), - a munkaidő fogalma (az otthon töltött ügyeleti idő vonatkozásában), - munkaidő párhuzamos munkaszerződések esetén. A munkaidőről szóló irányelv önkéntes tűzoltókra való alkalmazása A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében a fegyveres erők, a vészhelyzeti szolgálatok és polgári védelmi szolgálatok normál tevékenységei többek között a tűzoltás és a balesetek károsultjai részére nyújtott sürgősségi egészségügyi ellátás a munkaidőről szóló irányelv hatálya alá tartoznak. 3 A munkaidőről szóló irányelv fent ismertetett tárgyi hatálya mellett a személyi hatályra vonatkozó információ is fontos annak eldöntéséhez, hogy az irányelv alkalmazandó-e az önkéntes tűzoltókra. Ugyanis míg az irányelv operatív rendelkezései a munkavállalóra utalnak (gyakran a bármely munkavállaló vagy minden munkavállaló kifejezést használva), e fogalmat az irányelv nem határozza meg. A Bíróság az Isère-ügyben hozott ítéletében 4 megjegyezte, hogy a munkaidőről szóló irányelv nem utal a munkavállaló fogalmának más uniós jogszabályokban vagy tagállami jogszabályokban és gyakorlatokban foglalt meghatározására sem, így arra a következtetésre jutott, hogy abban önálló uniós meghatározást alkalmaztak. 5 E konkrét ítélet értelmében ez azt jelenti, hogy az, hogy az önkéntes tűzoltó a munkaidőről szóló irányelv alkalmazásában munkavállalónak minősül-e, az adott munkavállaló a konkrét esetben meghatározott tényleges munkafeltételeitől függ, azaz azt olyan objektív kritériumok szerint kell meghatározni, amelyek figyelembe véve az érintett személyek jogait és kötelességeit a munkaviszonyt jellemzik, és e munkaviszony lényeges jellemzője az a körülmény, hogy az adott személy más javára és más irányítása alatt, díjazás ellenében 1 COM(2014)0902, HL L 299., , 9. o. 3 A C-52/04 sz., Feuerwehr Hamburg ügy, 52. pont. 4 C-428/09 sz. Isère-ügy, 27. pont. 5 Isère-ügy, 28. pont PE v /2 CM\ doc
3 szolgáltatásokat nyújt 1. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban a nemzeti bíróság feladata, hogy megvizsgálja a konkrét munkavállaló (például a petíció benyújtója) munkafeltételeinek részleteit, és eldöntse, hogy e fogalommeghatározás teljesül-e 2 annak eldöntéséhez, hogy a munkaidőről szóló irányelv alkalmazandó-e. A munkaidő fogalma Mivel a petíció benyújtója az önkéntes tűzoltók otthon töltött ügyeleti idejével ( heures de garde à domicile ) kapcsolatos kérdést tesz fel, ésszerűnek tűnik e konkrét helyzetet a munkaidőről szóló irányelv értelmében vett munkaidő alapján megvizsgálni. Az utóbbi 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt meghatározás szerint munkaidő: az az időtartam, amely alatt a munkavállaló dolgozik, a munkaadó rendelkezésére áll, és tevékenységét vagy feladatát végzi a nemzeti jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően. Az Európai Unió Bírósága kimondta, hogy a munkaidő fogalmának jellemzői között két feltételnek kell teljesülnie: a munkavállalók kötelesek fizikailag jelen lenni a munkáltató által meghatározott helyen, ez utóbbi rendelkezésére állni, és szükség esetén azonnal képesnek kell lenniük megfelelő szolgáltatás nyújtására 3. A Bíróság a SIMAP 4 és a Jaeger 5 ügyekben kimondta, hogy az az ügyeleti idő, amely alatt az orvosoknak a munkahelyükön kell maradniuk, a munkaidőről szóló irányelv értelmében teljes egészében munkaidőnek minősül. Meg kell jegyezni, hogy a Bíróság határozatai nem csupán a munkahelyen való jelenlétet igénylő ügyeleti időre vonatkoznak, hanem általánosabban minden olyan ügyeleti időre, amely a munkáltató által meghatározott bármely helyen való jelenlétet igényel 6. Ezzel szemben a Bíróság kimondta, hogy azt a fajta ügyeleti időt, amely alatt az orvosoknak elérhetőnek kellett maradniuk, de nem kötelesek a munkahelyükön tartózkodni, nem szükséges munkaidőnek tekinteni azon időtartamok kivételével, amelyeket az értesítésüket követően ténylegesen az orvosi ellátás nyújtásával töltöttek. Ennélfogva a készenlét azon időszakait, amelyek során a munkavállalónak elérhetőnek kell lennie annak érdekében, hogy szükség esetén munkába álljon, ám amelyek alatt a munkavállaló saját döntésének megfelelően tartózkodhat otthon vagy valamely más helyen (még abban az esetben is, ha az adott helynek elég közel kell lennie a munkahelyhez szükség esetén a gyors elérhetőség érdekében), nem kell teljes mértékben munkaidőnek tekinteni 7. Ebben a helyzetben (azaz készenléti idő esetén) csak kizárólag a szolgáltatások tényleges nyújtásához kapcsolódó időt kell munkaidőnek tekinteni. Ezért a készenléti időt teljes egészében pihenőidőnek kell tekinteni, amennyiben bevetésre nem kerül sor. A petíció benyújtója egyszerűen az önkéntes tűzoltók otthon töltött ügyeleti idejére ( heures de garde à domicile ) hivatkozik, amely a jelek szerint a készenléti időnek felel meg (szemben a munkahelyen töltendő ügyeleti idővel ). A Bizottság szervezeti egységeinek 1 Isère-ügy, 28. pont 2 Isère-ügy, 29. pont 3 Lásd a Dellas és mások ügyben hozott, december 1-jei ítélet 48. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot. 4 C-303/98. sz. ügy. 5 A C-151/02. sz. Jaeger-ügyben szeptember 9-én hozott ítélet 60. és 61. pontja. 6 Lásd pl. a Jaeger-ügyben hozott ítélet 63., 65. és 69. pontját. 7 Lásd a SIMAP-ügyben hozott ítélet 50. pontját. CM\ doc 3/3 PE v02-00
4 nincsenek információi a munkahelyen vagy ténylegesen szolgáltatások nyújtásával töltött időről (amelyet az irányelv értelmében munkaidőnek kell tekinteni). A munkaidőről szóló irányelv párhuzamos szerződések esetében való alkalmazása Sem a munkaidőről szóló irányelv, sem a Bíróság ítélkezési gyakorlata nem szól a párhuzamos szerződések kérdéséről, illetve arról sem, hogy ilyen esetekben (azaz amikor a munkavállaló egyidejűleg több munkaszerződéssel is rendelkezik) a teljes munkaidőt az irányelv alkalmazásában szerződésenként vagy munkavállalónként kell-e számítani. Ilyen körülmények között a nemzeti jogot kell alkalmazni annak eldöntésére, hogy e számításokat pontosan hogyan kell végezni. A Bizottság már jelezte, hogy az irányelvet lehetőség szerint munkavállalónként kell alkalmazni. Mivel annak célja a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme, a tagállamoknak megfelelő ellenőrzési és végrehajtási mechanizmusokat kellene bevezetniük, különösen amennyiben ugyanazon munkáltató több párhuzamos szerződést alkalmaz 1 A Bizottság rendelkezésére álló információk 2 szerint Belgium a munkaidőről szóló irányelvet munkavállalónként alkalmazza, amennyiben ugyanazon munkáltatóval több szerződés is fennáll, ugyanakkor szerződésenként, amennyiben egy munkavállalónak több munkáltatóval is van szerződése. Ennek fényében a petícióban benyújtott információk alapján a petíció benyújtójának konkrét helyzete továbbra sem világos. Következtetések A közhatóságok által alkalmazott tűzoltók a munkaidőről szóló irányelv hatálya alá tartoznak. A Bíróság Isère-ügyben hozott ítélete értelmében a nemzeti bíróság feladata annak eldöntése, hogy a például a jelen esetben érintett önkéntes tűzoltót közhatóság alkalmazza-e, illetve munkavállalónak minősül-e. E döntés során a nemzeti bíróságnak a munkavállaló uniós jog szerinti önálló fogalmát kell alkalmaznia az Isère-ügyben hozott ítéletben foglaltakkal összhangban, az ügy valamennyi körülményét figyelembe véve. A munkaidőről szóló irányelv Európai Unió Bírósága általi értelmezése szerint az az ügyeleti idő, amely alatt a munkavállalónak a munkahelyén kell maradnia, munkaidőnek minősül. Ugyanakkor az otthon töltött készenléti idő ( heures de garde à domicile ), azaz az az idő, amelyben a munkavállaló a saját döntése szerinti helyen tartózkodhat (még abban az esetben is, ha gyorsan a munkahelyére kell érnie), nem minősül munkaidőnek (azon helyzeteket kivéve, amelyekben behívják munkába, azaz a szolgáltatások tényleges nyújtásához kapcsolódó időt leszámítva). Ezért a készenléti időt teljes egészében pihenőidőnek kell tekinteni, amennyiben bevetésre nem kerül sor. A 2003/88/EK irányelv a Bíróság által adott értelmezés szerint nem határozza meg, hogy rendelkezéseit munkavállalónként vagy szerződésenként kell alkalmazni. E tekintetben a nemzeti jogszabályok eltérőek, és Belgium esetében a munkaidőről szóló irányelvet a jelek szerinti munkavállalónként alkalmazzák, amennyiben ugyanazon munkáltatóval több szerződés is fennáll, ugyanakkor szerződésenként, amennyiben egy munkavállalónak több 1 A Bizottság jelentése a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló 2003/88/EK irányelv tagállamok általi végrehajtásáról (SEC(2010)0802), 3.6. pont, 7. o. 2 Ibid. PE v /4 CM\ doc
5 munkáltatóval is van szerződése. Ezzel összefüggésben a petícióban benyújtott információk alapján a petíció benyújtójának konkrét helyzete továbbra sem világos. 4. A Bizottságtól kapott válasz (REV.): január 27. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy az Európai Unió nem rendelkezik hatáskörrel a továbbra is teljességgel tagállami hatáskörbe jelen esetben pedig az illetékes belga hatóságok hatáskörébe tartozó javadalmazások és kapcsolódó nyugdíjjogosultságok tekintetében. Az Unió továbbá nem rendelkezik hatáskörrel az öltözködési előírások vagy az egészségbiztosítás terén meghatározott szerződési feltételek tekintetében sem, melyek szintén a tagállamok hatáskörében maradnak. Az európai szemeszter az Unió gazdaságpolitikai koordinációjának éves ciklusa egyik fő prioritása a hatékony igazságügyi rendszerek kialakítása. Az eljárások gyors lefolytatásának biztosításához, a bírósági ügyhátralék ledolgozásához, az igazságszolgáltatás függetlenségét védő biztosítékok növeléséhez, valamint az igazságszolgáltatás színvonalának emeléséhez a tagállami igazságügyi rendszerek minőségének, függetlenségének és hatékonyságának fokozására van szükség. Ugyanakkor nem szabad megfeledkezni arról, hogy a Bizottság nem nyújthat közvetlen segítséget egyedi bírósági eljárások során. Következtetés A Bizottságnak nem áll módjában kivizsgálni az esetet, mivel a szóban forgó probléma nem tartozik az Unió hatáskörébe. CM\ doc 5/5 PE v02-00
EURÓPAI PARLAMENT. Petíciós Bizottság KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 12.02.2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Irini Savvidou, görög állampolgár által a Veria járásban helyi szerződéssel alkalmazott dolgozók egyesülete
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 19.02.2010 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Dominique Achispon, francia állampolgár által a Nemzeti Rendőr Szakszervezet (SNOP) nevében benyújtott, 1616/2008.
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 28.6.2013 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Dieter Werthenbach holland állampolgár által benyújtott 1385/2012. számú petíció német rokkantsági nyugdíjának
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 5.05.2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: José Camacho portugál állampolgár által a Federatie van de Portuguese Gemeenschap in Nederland egyesület nevében
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 6.5.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: D.M., olasz állampolgár által benyújtott 1278/2010. számú petíció a határozott idejű munkaszerződések újrakötéséről
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 29.9.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Marianne van Eck holland állampolgár által benyújtott 0564/2012. számú petíció egy holland gyermek nevelőszülői
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 25.11.2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Cédric Callens, luxemburgi állampolgár által benyújtott 0080/2008. számú petíció az Európai Bizottság által
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 29.8.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Paul Ryan ír állampolgár által benyújtott 1657/2013. számú petíció az Európai Iskolák rendszere megreformálásának
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 16.12.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Elena Clara Popescu román állampolgár által a gyógyszerészek romániai kollégiuma nevében benyújtott 0695/2011.
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 30.10.2013 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Eugenia Ioan, német állampolgár által benyújtott 0302/2009. számú petíció román nyugdíjának Németországban
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 25.3.2010 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Jan Bubela, német állampolgár által benyújtott 0284/2008. számú petíció a tervezett prágai körgyűrűről Hana
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 27.2.2013 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: A María Begona Baquero Orgaz spanyol állampolgár által benyújtott 1276/2007. számú petíció a 2000/4/EK és
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 27.6.2012 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: A H.K., német állampolgár által benyújtott 0334/2009. számú petíció a Spanyolországban gyógyszerekre és orvosokra
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 28.2.2015 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Manuel Altemir Mergelina spanyol állampolgár által benyújtott 1032/2010. sz. petíció a spanyol felsőoktatási
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 30.1.2015 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Samuel Martin-Sosa spanyol állampolgár által az Ecologistas en Acción környezetvédelmi mozgalom nevében benyújtott
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 18.12.2012 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Eduardo José Rodríguez Trujillo spanyol állampolgár által P. Nikiforos Diamandouros európai ombudsman közvetítésével
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 17.12.2009 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Marc Wisbey, brit állampolgár által benyújtott 1223/2007. számú petíció az Olaszországban ingatlant vásárló
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 28.02.2007 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE A Jean Noël és Gaby Hantscher, francia, illetve német állampolgárok által benyújtott 0141/2006 sz. petíció a Franciaországban
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 29.09.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Maria Elena Solís Yánez spanyol állampolgár által benyújtott 0359/2012. számú petíció Fuerteventurában és
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 16.12.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Anthony Webb brit állampolgár által benyújtott 0895/2011. számú petíció a szociális biztonsági rendszerek
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 8.10.2010 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: A Tim Gerber, német állampolgár által benyújtott 0656/2007. sz. petíció az Oroszországgal megkötött, a vízumok
EURÓPAI PARLAMENT. Petíciós Bizottság MEGJEGYZÉS A KÉPVISELŐK SZÁMÁRA
EURÓPAI PARLAMENT 2004 ««««««««««««Petíciós Bizottság 2009 2005. február 7. MEGJEGYZÉS A KÉPVISELŐK SZÁMÁRA Georges Thiébaut, (belga állampolgár) által benyújtott 815/2001. sz. petíció a szabadtéri cserépgyárak
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 3.3.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Rosa Maria Fernandez Jiménez spanyol állampolgár által a Plataforma para la defensa del agua del valle de Lecrin
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 27.2.2013 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Darányi József magyar állampolgár által benyújtott 0267/2012. számú petíció Magyarországon a korhatár előtti
Európai Parlament 2014-2019 Petíciós Bizottság 31.8.2016 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Jerzy Jankowski lengyel állampolgár által benyújtott 0662/2014. sz. petíció a gazdálkodás szövetkezeti formáival
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 26.10.2009 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: S. B., olasz állampolgár által benyújtott, 1069/2008. számú petíció a tanári képesítések elismeréséről és
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 28.2.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Catherine Le Comte francia állampolgár által benyújtott 1484/2008. számú petíció a Charles de Gaulle Roissy
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 25 November 2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: A Marion Locker, német állampolgár által az Ausztriai Állatjogi Egyesület nevében benyújtott, 0653/2005.
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 18.7.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Cristóbal Aguado Laza, spanyol állampolgár által a Mezőgazdasági Termelők Valenciai Szövetsége (ASAJA) nevében
Európai Parlament 2014-2019 Petíciós Bizottság 30.3.2016 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Hermann Ottó magyar állampolgár által benyújtott 0160/2014. számú petíció egy fogságban tenyésztett madárpár
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 27.2.2013 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: a Jamie Andrew Ewing brit állampolgár által a Finca Moyano nevében benyújtott 1378/2009. számú petíció Gaucín-völgyében
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 29.8.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Doris Mueller német állampolgár által benyújtott 0363/2008. számú petíció az Európai Unió alapjogi chartájának
EURÓPAI PARLAMENT 2004 ««««««««««««Petíciós Bizottság 2009 2005. augusztus 08. KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Kerstin Häming (német állampolgár) által benyújtott 805/2000. számú petíció a gépjárművek nyilvántartásba
EURÓPAI PARLAMENT 2009-204 Petíciós Bizottság 28.06.203 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Martin Stauns Hansen dán állampolgár által benyújtott 046/20. számú petíció az európai uniós jogszabályoknak
Európai Parlament 2014-2019 Petíciós Bizottság 30.11.2016 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Marc de Schower belga állampolgár és nyolc további aláíró által benyújtott 0169/2007. sz. petíció a Madrid-Barajas
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 6.5.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Christian Monatte francia állampolgár által benyújtott 826/2001. számú petíció egy feltehetően nemi alapon
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 7.07.2009 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: A Mathieu Wemaëre, francia állampolgár által a francia Sanichem vállalat jogászaként benyújtott, 0578/2007.
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 10.06.2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: A Zsák Ferenc Tibor, magyar állampolgár által a Kelet-magyarországi Természetvédelmi Társaság nevében, benyújtott,
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 20.03.2009 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: A Christiane Becker, német állampolgár által benyújtott 0633/2006 számú petíció a francia CAPLP tanári oklevél
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 16.11.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Anneli Manner finn állampolgár és 1 társaláíró által benyújtott 0752/2008. számú petíció a Kela nevű finn
MÓDOSÍTÁS: 1-9. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2011/0440(COD) 8.11.2012. Véleménytervezet (PE...)
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 8.11.2012 2011/0440(COD) MÓDOSÍTÁS: 1-9 Véleménytervezet (PE...) Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a demográfiára vonatkozó európai statisztikákról
2. sz. MUNKADOKUMENTUM
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 4.4.2011 2. sz. MUNKADOKUMENTUM a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és
Európai Parlament 2014-2019 Petíciós Bizottság 29.5.2015 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Paul Ryan ír állampolgár által benyújtott 1657/2013. számú petíció az Európai Iskolák rendszere megreformálásának
A KIKÜLDETÉS SZABÁLYAI
A KIKÜLDETÉS SZABÁLYAI KIKÜLDETÉS AZ EGT TERÜLETÉRE 883/2004, 987/2009.EK rendelet - Koordináció, nem harmonizáció! Alapelvek: - Egy ország joghatósága - Azonos elbírálás - Szerzett jogok megtartása -
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 8.10.2010 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Viniczay Tibor, magyar állampolgár által Szentgotthárd város önkormányzata nevében benyújtott, 1885/2008.
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 10.06.2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Christos Rinis (görög állampolgár) által benyújtott 0054/2004. sz. petíció gépjárművének a görög vámhatóságok
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 15.10.2008 COM(2008) 650 végleges 2008/0195 (COD) C6-0354/08 Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 11.2.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: María Jesus Peréx Agorreta spanyol állampolgár által a Departamento de Historia Antigua-UNED (az UNED Ókori
Munkaidő-szervezés ***I
C 92 E/292 Az Európai Unió Hivatalos Lapja A gyümölcs- és zöldségágazat részére rendelkezésre álló költségvetés teljes kihasználása 60. követeli, hogy a Közösség gyümölcs- és zöldségágazatára szánt költségvetés

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság