text:
A Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának tudományos lapja. Tartalomjegyzék - PDF
A Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának tudományos lapja. Tartalomjegyzék
Download "A Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának tudományos lapja. Tartalomjegyzék"
1 A Janus Pannonius Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának tudományos lapja Tartalomjegyzék STUDIUM KAJTÁR István: Ikonográfia - ikonológia BALOGH Ágnes: A német büntetőjogi reform aktuális kérdései COLLOQIUIUM HERKE Csongor: A katonai büntetőeljárás KOMANOVICS Adrienne: Az emberi jogok európai védelmi mechanizmusának reformja BÉRCESI Zoltán: A magyar reklámjog rendszere JURISPRUDENTIA BANKÓ Zoltán: Az "üzemi igazságszolgáltatás" elmélete és gyakorlata SZÉCSÉNYI László: A Német Labdarúgó Szövetség (DFB) európai kupa-mérkőzésekre vonatkozó hasznosítási jogai HISTORIA KIRÁLY Eszter: Az állam és az egyház kapcsolata az Amerikai Egyesült Államok történetében NAGY Zoltán: 120 éves a Csemegi-kódex PROSPECTUS NOCHTA Tibor: Recenzió Lábady Tamás: A magyar magánjog (polgári jog) általános része című tankönyvéről SZLOVÁK Tibor: Tudósportré és korlenyomat a XIX. sz. második felének politikai hullámveréseinek tükrében CURRICULUM KUPA László: Somló Bódog!, v. évfolyam l. szám május
2 JURA A Janus Pannonius Tudományegyetem Állam és Jogtudományi Karának tudományos lapja 1998/2. szám Tartalomjegyzék: STUDIUM Kaj t á r I s t V á n: I k o n o g r á f i a i k o n o I ó g i a... 1 Balogh Ágnes: A német büntetőjogi reform aktuális kérdései... 5 COLLOQIUIUM Herke Csongor: A katonai büntetőeljárás Komanovics Adrienne: Az emberi jogok európai védelmi mechanizmusának reformja Bércesi Zoltán: A magyar reklámjog rendszere JURISPRUDENTIA Bankó Zoltán: Az "üzemi igazságszolgáltatás" elmélete és gyakorlata Szécsényi László: A Német Labdarúgó Szövetség (DFB) európai kupamérkőzésekre vonatkozó hasznosítási jogai HISTORIA Király Eszter: Az állam és az egyház kapcsolata az Amerikai Egyesült Államok történetében Nagy Zoltán: 120 éves a Csemegi-kódex PROSPECTUS Nochta Tibor: Recenzió Lábady Tamás: A magyar magánjog (polgári jog) általános része című tankönyvéről Szlovák Tibor:Tudósportré és korlenyomat a XIX. sz. második felének politikai hullámveréseinek tükrében CURRICULUM Kupa László: Somló Bódog JURA - a JPTE Állam- és Jogtudományi Karának tudományos lapja HU-ISSN Postacím: 7601 Pécs, pf.: 9., PolgáriJogi Tanszék; Tel/Fax: (72) /3216 Felelős kiadó: Dr. Kengyel Miklós dékán Szerkesztőbizottság: Dr. Benedek Ferenc főszerkesztő, Dr. Szécsényi László főszerkesztő-helyettes, Dr. Maczonkai Mihály, Dr. Petrétei József. A megjelentetésre szánt kéziratokat kérjük a szerkesztőbizottsághoz eljuttatni. Önként be küldött kéziratokért a szerkesztőbizottság felelősséget nem vállal. A lap a Studium rovatba másodközlésre nem fogad el tanulmányokat. Tipográfia: Martin & Tsa. Bt. Nyomdai munkálatok: Kódex Gmk. A lap, valamint a benne szereprő valamennyi cikk szerzői jogilag védett, ezeknek a szerzői jogi törvény keretein kívül történő bármilyen felhasználása jogellenes és büntetendő. Ez kü lönösen a soksorosításra, fordításra valamint elektronikus rendszereken keresztül történő feldolgozásra és tárolásra vonatkozik. Fénymásolatok személyes használatra készíthetők az egyes tanulmányokról, vagy azok részleteiről. Üzletszerűen készített, illetve felhasznált má solatok díjkötelesek.
3 Kajtár István egyetemi tanár STUDIUM Ikonográfia - ikonológia C,Előéterjövendőjogászok ésjogtörténészek számára.) l. A jog és a hatalom világa legalább annyira összefonódik az emberiség kultúrtörténetével, mint amennyire kapcsolódik a történelmi események véres valóságához. Amikor alkotmány- és jogtörténeti vizsgálódásokat végzünk, a következtetések ritkán választhatók el a politikatörténettől és szinte mindig öszszekapcsolódnak kulturális jelenségekkel: ekkor jogi kultúrtörténettel állunk szemben, hatások metszéspontjában - interdiszciplinális jelleggel. A mindenképpen szükséges 1. kép körvonalakat öltő jogi kultúrtörténet azután vizsgálati körébe vonja a tárgyiasult jogi világot és a reáliákban megtestesült hatalmat, figyelme kiterjed a jog és a hatalom jelképeire, viselkedéskultúrájára, és természetesen irodalmi teljesítményeire, "szent szövegeire" és ugyanakkor "profán firkálmányaira" hogya lehetséges érvényesülési területeket letapogató felsorolást egyáltalán ne tekintsük teljesnek. Maradjunk azonban jog- és hatalom képi világánál és annál a tudományos módszernél, amely képelemzésként nyörködünk a régi festményekben, szobrokban, ikonográfiaként vagy ikonoló másrészgiakénf - vállalkozik arra, sok alapján szinte megrajzolható az, hogy milyen (ami legalább ennyire izgalmas) a leírá hogy - a tárgy, a jog és a hatalom lévén - jogintézménye vagy például Romagna tartomány, s bony?'ulta~b az aranykor, az ékesszólás, a szerelem öröme, ket, jogi nyilatkozatokat, jogi jelképekként képpé formálódhat a munkalkodas jelképeket, hatalmi aktusokat ra való nap, az engedelmesség, a hiú gyönyörű és szimbólumokat deriváljon ség. A kulcsot jelentő könyvet először 1593-ban a vizuálisan megjelenő doku jelentette meg Cesare Ripa a Szent Mór és Lázár mentumokból. Ez a tanulmány erre az útra kívánja meghívni az ifjú jurátusokat, 2. kép és hogyha gasztronómiai hasonlattal kívánunk élni, étvágygerjesztőként, azaz.. előételként" kedvet kíván csinálni a joghistóriai - ikonográfiai kalandozáshoz. Ennek irodalmát könyvtárakban mérhetjük, szerény válogatás lehet csak: H., Fehr. Das Recht in Bilde, 1923., G. Kocher. Zeichen und Symbole des Rechts. Eine historische Ikonographie. München 1992., G. Köbler.,Bilder a~s der deutschen Rechtsgeschichte von den Anfangen bis zur Gegenwart. München 1988., Kengyel M.: Az igazságszolgáltatás szimbólumai. Adalékok a jogi kultúrtörténethez. Tudományos Dialóg sz. J és Kajtár I.: Egy hatalmi jelkép kultúrtörténeti gyökerei - a sas. JURA 1994/ A cikk további részében más lehetséges forrásokat is az olvasó figyelmébe kívánunk ajánlani. 2. Fejtegetéseink révén rögtön megállapítható, hogy az igazságszolgáltatás mennyei jelképeként ábrázolt figura már az ókori egyiptomiaknál megjelent Ma'at istennő alakjában (l. kép). A görög Themisz és főképpen a római Justitia (2. kép) kimeríthetetlen forrásává vált ennek az ábrázolási 3. kép törekvésnek. Ennek a motívumnak a gazdagságát jogi ikonográfiai munkák mutatják be, többek között O. R. Kissel tavaly a C. H. Beck Kiadónál megjelent könyve 2 több mint száz ábrázolást felsorakoztatva, amelyek a XVI. századtól kezdve (3., 4. kép) egész napjainkig vonulnak szemünk előtt A kronologikus és geográfiai kitekintést to vábbfolytatva konstatál nunk kell, hogy az antik világból, de a rene szánsz és a barokk kor szakából is ezrével ma radtak fenn olyan allego rikus ábrázolások, ame lyek tulajdonságokat je lenítettek meg, erényeket, bűnöket, érzelmeket 4. kép és szenvedélyeket ábrázoltak, földrészeket, folyókat, városokat jelk~pező fé,rfi és ~ő ala~o~ tűntek fel rajtuk. A kepelemzes, az Ikonolog/a szabályainak segítségével egyrészt behatolha tunk ezekbe a rejtett tartalmakba, amikor gyö rend lovagja ben Sajó Tamás fordításában, jegyzeteivel ellátva és utószavával a Balassi Könyvkiadó magyarul is közrebocsátotta. 4 Természetesen rengeteg ábrázolás értelmezhető jogtörténeti szempontból is, és kapcsolatba hozható az igazságszolgáltatás és a hatalom históriájával, a jogélet évszázadaival. Ezen jelképeknek már csak egy töredékét bemutatva sajátos asszociációkra utalhatunk. O.R. Kissel. Die Justitia. Reflexionen über ein Symbol und seine Darstellung in der bildenden Kunst. München Az I-4. kép ebből a kötetből. lconologia, azaz különféle képek leírása, amelyeket az antikvitásból feltalált vagy tulajdon leleményével megalkotott és magyarázatokkal ellátott a perugiai Cesare Ripa Szent Mór és Lázár lovagja. Balassi Kiadó, Bp I. A könyv kardinális jellegű az ikonológia, így a jogi ikonológia tanulmányozása során a fordító és sajtó alá rendezése kíváló. Minden művelt jogász könyvespolcára ajánlhatjuk! A S-9. ábrát ez alapján a kiváló kötet alapján közöljük.
4 2 Ugyanis az á/lamérdek a következőképpen jelenik meg (5. kép): páncélingbe és sisakba öltözött nő, oldalán szablyával. Páncélinge alatt kék színű alsóruhát visel, telehímezve szemekkel és fülekkel. Jobb kezében botot tart, s lássék, S kép hogy hátrafelé sújt vele,. ahol mákgubók nőnek. A legnagyobbak fejei a bot csapása alatt már a földön hevernek, úgyhogy csak a szár áll magában. Balját egy oroszlán fején nyugtatja, s jobb lába alatt egy könyv legyen IUS felirattal. 5 A fejedelmek dicsőségét a következőképpen lehet megjeleníteni: gyönyörű nő, akinek homlokát küiönféle nagy értékű gyöngyökkel kirakott aranyabroncs övezze. Göndör fürtjei szőkék legyenek. Ezek a fejedelmek elméjét foglalkoztató magasztos és dicsőséges gondolatokat jelképezik, minthogy ezek eredményeiben tündöklik legfőképpen dicsőségük. Baljával piramist tartson, amely azon fejedelmek fényes és magasan szárnyaló dicsőségét jelenti, akik nagy bőkezűséggel fényűző és hatalmas épületeket emeltek, hogy ezek tanúskodjanak dicsőségükről. A szabadság (6. kép) fehérbe öltözött nő, jobbjában jogarral, baljában pedig süveggel. Lábánál macska látható 6, a zsarnokság viszont páncélba öltözött sápadt nő, gőgös és kegyetlen külsővel, páncélja alatt bíbor alsóruhát visel, s fején vaskorona. Jobbjában meztelen kardot tart, baljában pedig jármot/ 6. kép Az állam hatalma nem csak szárazföldön nyilvánulhatott meg, hanem a vizeken is. Erre utal a tengeri győzelem allegóriája, amikor a Győzelem az ellenség hajójának orrán állt, vagy diadalmi jelként tengeri eszközök. kormánylapát, horgony, evezők vannak mellette. Az igazsággal kapcsolatos jelképes ábrázolások köre is igen gazdag. justitia lehet szép szűz aranyos ruhában, fején aranykoronával. Tiszteletreméltóan áll. becsületes őszinteséggel, tekintete éles, nyakában láncot visel, amelyen faragott szem található. Másik változat szerint ez a széparcú igen ékes nő az igazságtalanságot jelképező Az ábrázolás magyarázata szerint az államérdek szükségképpen fegyveres. hiszen ilyen eszközzel ls mindent uralni akar. Mindenütt szemeket és füleket, azaz kémeket akar elhelyezni. hogy jobban megvalósítsa saját terveit. másokét pedig meghiúsíthassa. A bot értelmében az államérdek olyanok sajátja. akik uralkodóvá válnak. A levágott mákfejek a római mondavilágból erednek, Tarquinius király így intette fiát, hogy leüsse a klemelkedők fejét, hiszen az államérdek mások kellemetlenné váló nagyranövését nem türhetik. Az oroszlánhoz viszont az államérdekre törekvők természete hasonló. A ius mottó a közhaszon, polgári érdekek és a fejedelem kapcsolatát jelzik. C. Ripa A gazdag eszköztárból a süveg a rómaiak rabszolga felszabadítására utal. A macskánál kiemelhető az, hogy szabad ságszerető lények. C. Ripa A páncél örökös éberségére utal: mindig készen kell állnia maga védelmére, mások letiporására. Sápadtsága az őt kínzó örökös rettegés és aggodalom. Kegyetlen és kevély külseje a pestiséhez hasonló. Bíbora, vaskoronája, barbá~ és kegyetlen. Mezítelen kardja jelképezi a csak rettegés altal kicsikarható engedelmességet. Az iga magáért beszél. C. Ripa csúf öregasszonyt fojtogatja és bottal veri. Az Isteni igazságosság természetesen különleges szépségű nő, aranyos öltözékben, arany koronával a fején, amely felett ragyogó fénnyel körülvett galamb látható. A nő haja a vállára hull, s szemeivel úgy tekint a világra, mint valamely mé Iyebben fekvő dologra. A jobb kézben kard, a balba mérleg kerül. A jogalkalmazás mércéje azonban veszélyes határterületekkel rendelkezik, hiszen lehet egyenes igazság, amely nem tekint sem barátságra sem gyűlőletre: ekkor olyan nő, akinek fején királyi korona van, felemelt karddal és mérleggel ábrázolva, az 7. kép egyik oldalán a barátságot jelentő kutya, a másikon a gyűlöletet szimbolizáló kígyó van. A szigorú igazság látványa rettenetes, egy olyan csontváz, melynek fehér köpenye alól arca, kezei és lábai kilátszanak és mezítelen kardot, valamint mérleget tart a kezében. Az igazságtalanság (7. kép) ugyancsak elborzasztó. Csúf termetű nő, kinek fehér ruhája vértől foltos, fején turbán van. Tekintetét bal kezében található nagy arany tálra függeszti, jobb kezében szablya, mellette a földön törött mérleg. Más változatban e rémítő nőalak baljában varangyot tart, mellette a törvény darabokra tört táblái, lábai alatt mérleg, jobb szemére pedig vak. 8 Az igazságszolgáltatás világában a szegény bűnöst büntetés sújtja, és penitenciát kell gyakorolnia. A szankciót 9 kiáltó szájú csúf nő jelképezi, akinek több helyen elrongyolódott öltözéke. Egyik kezében ostor, egyik lába faláb. Úgy ereszkedik le egy nagy barlangba, 8. kép hogy kitűnjön, csak nagy fáradtsággal képes megkapaszkodni a sziklákon. Az elégtételadás másik szimbolikus képel o ugyancsak összetett, megtestesítője kimerült és gyötrött külsejű nő, aki búskomor és szegényes ruhában jár. Az égre tekint nagy figyelemmel, két kezével rostélyt fog, hiszen az az igazi bűnbánat jele: a tűz és az azon sütött étel közé helyezik, úgy közvetít a bűnbánat a bűnös fájdalmai és lsten szeretete között. Másfajta ábrázolás az, hogy legyen tépett, rongyos, szürke ruhájú nő, álljon szomorúan és sírva, egyik kezében egy köteg tövissel, a másikban pedig hallal, hiszen a bűnbánatot böjt és lelki töredelem kell, hogy kísér je. (8. kép) Az igazságtalanság rút foszlott ruhája a lélek romlottsága és foltja. Természetes, hogy lábbal tiporja a törvényt. A varangy a fösvénység jele. az Igazságtalanság oka az önérdek és a földi kényelem vágya. Az Igazságtalan és kapzsi bíró csak az aranyra tekint, az Igazság mérlegét csekély értékű dolgokként a földre tapossa. C. Ripa !. I. 9 A szerteágazó magyarázatból kiemelhető. hogy falába és az ostor arra utal, hogy nem képes saját akaratából előrehaladni. Az hogy rút és hogy kiált, úgy magyarázható, hogy az ellenállásra és az igazsággal szembeni erőszakos bosszúállásra törekszik. C. Ripa A penitencia hármas összetevőjéből az elsőt a töredelmességet a búskomor és fájdalmas külső mutatja, a bűnök megvallására az égre fordított tekintet utal, az elégtétel jelképe a rostély, mint a világi büntetés hez mért eszköz. C Ripa JU RA 1998/1.
5 3 I A rendszerváltó és integrációs törekvések közepette nem érdektelen, hogy például a reformot 1 méltóságteljes idős matróna testesíti meg egyszerű dísztelen ruhában. Jobbjában metszőkést tartva, baljában pedig nyitott könyv van. a követ 9. kép kező szavakkal: "vész a megunt törvény, és senki sem szólana érte". Európa (9. kép) pedig igen csak fenséges, gazdag dekórumokkal. Pompás, sokszínű királyi ruhába van öltözve, koronával a fején. Két keresztbe tett bőségszarú között ül. amely tele van a természet adományaival. Gyönyörű templom van jobbjában, baljával egyik oldalán földön elhelyezkedő uralkodói koronákra, jogarokra, koszorúkra, hasonló jelvényekre mutat. Másik oldalán paripa található trófeákkal és sokféle fegyverrel. Kellékei még a könyv bagolylyai, zeneszerszámok, ecset, véső, paletták. 12 C. Ripa könyve alapján azért lehet tudásra szert tenni ezeknek az allegóriáknak a faggatásával. mert a szimbólumok leírása után a klasszikus auktorokra visszamenő részletes magyarázat is található, hogy melyik tulajdonsággal miért éppen az az ábrázolás, képi megjelenítés felel meg. 10. kép 4. A jogtörténet évezredeiben a jogkereső közönség számára az égi és a profán szféra gyakorta öszszeolvadt. A keresztény liturgia és az egyháztörténet keretei között számtalan jogtörténeti vonatkozású képi anyagot találunk. A Megváltónak az evangéliumok szerint Pilátus által elítélve feltámadása előtt kegyetlen kivégzést kellett elszenvednie. 13 A szentek életében ugyancsak gyakori a mártírum. 14 Az oltárképek, szobrok kellékei között egy-egy szentnek a sajátos jelképei is feltűnnek és ebből a képelemzés során (vagyis az ikonográfia segítségével) jogtörténeti következtetések is levonhatók. A XIX. század végén keletkezett az a kézikönyv,15 amely biztosan eligazít II Ripa szerint az öregkor a legalkalmasabb a reformra, ami nála az eredeti formában történő visszaállítása a jó szokásoknak. A metsző kés lenyesi az emberek ros sz szokásait azokról a dolgokról, amelyekben túlléptek a törvény előírásain. Ebből és a további fejtegetésekből kitűnik, hogy a szerző, Szent Mór és Lázár lovagja korántsem volt radikális, inkább organikusan gondolkodó konzervatív. C. Ripa A túldíszített ábrázolás magyarázatának elemei ből kiemel hető, hogy e kontinens a legváltozatosabb a földkerekségen, mindig feje és királynője volt az egész világnak. Itt lakozik a tökéletes és legigazibb vallás. Az éghajlat igen mérsékelt és jóindulatú, itt székelnek a legnagyobb és leghatalmasabb fejedelmei a glóbusnak. A kontinens mindig fölötte állt a világ más részeinek, a hadművészetben, mindenfajta szabad művészetben és a tudományokban. c. Ripa Máté: fej., Márk fej.. Lukács: fej. és János: l fej. 14 A szentek élete. Szent István Társulat, Bp egyik újabb kötete ennek a virágzó egyházi műfajnak. s minket, így akár "szentek határozó-könyvénef(' nevezhetnénk egy botanikai műfajt kölcsönözve. Ezeken az ábrázolásokon feltűnik a kínpad, az akasztófa, a szurkos üst, a lefejezésnél használt kard, vagy bárd, a máglya. az izzó szék. a tüzes rostély, a kínzásnál igénybe vett fogók, vagy a hóhér eszköze a kerék, mint pid. Alexandriai ll. kép Szent Katalin esetében. Van olyan mártír, aki levágott fejét tartja kezében, a másik előtt pedig az elevenen eltemettetés eszköze, a gödör tátong. Máshol a mártírum egyben csodának is színhelye, hiszen a képen ábrázolt kutyák azt jelzik, hogy az állatok nem voltak hajlandók felfalni a szent testét. Ugyanakkor a szenteknek méltóságát, rangját is jelezni kívánják a képek. Császári, királyi fejedelmi jelképeket alkalmaznak, igen sokszor keresztény lovagok tűn 12. kép nek fel az ábrázoláson. Ennél jóval gyakoribban azok a kellékek, amelyek arra utalnak, hogya kérdéses szent pápaként, püspökként, apátként, apátnőként szerepet kapott az egyházi hierarchiában. IG Sajátos azonban, hogy közel félszáz esetben a szent remete jámborságát és életszentségét éppen azzal szerezte meg, hogy kívül maradt ezen a szervezeten. Az egyházi szimbólumok (kelyhek, szentségtartók és a kereszt) mellett gyakoriak az oroszlánok, a sasok, sárkányok, és az igen tiszteletreméltó személyek tudását nagyon sok esetben 13. kép könyvvel kívántak megjeleníteni. A képek hordozta jelentéstartalmak tehát egyszerre szakrálisak és a világi hatalomhoz és igazságszolgáltatáshoz is kapcsolódnak. Ez a kettősség jól megfigyelhető Szent Ivó (Szent Yves) ( ) esetében, aki a szegények ügyvédjeként a római és a kánoni jog ismeretében vált jogászszentté. Ivó már tanulmányai idején is igen jámbor 14. kép életet folytatott, a papi Rudolf Pfleickrer. Die Attribute der Heiligen. Ein alphabe tisches Nachschlagewerk zum Verstandnis kirchlicher Kunst 16 Különösen gyakoriak a szent életű püspökök. közel 140 werke. Ulm Reprint Leipzig, esetben találhatók ilyenek a kézikönyvben.
6 4 rendbe belépve igazságszolgáltatási tevékenységgel bízták meg püspökei. Jelentős jogi ismereteit felhasználta, hogy árvák, özvegyek és személyek védelmében nem csak az egyházi fórumokon, hanem a világi bíróságok előtt is eljárjon. Élete végén plébánoskodott, kórházat épített és nagy sikerrel prédi 1S. kép kált. Halála után hamarosan megkezdődött szentté avatási pere. Védőszentként tisztelik a jogászok, a Nantes-i Egyetem, de tisztelete országhatárokon túl is terjedt, így például az Innsbrucki Jogi Kar is tart évente egy Ivó napot. 17 S. Mindenképpen igazolható azonban, hogy hatalom és jog minden ízében, akár égi legitimációjával szemben is, evilági jelenség. Ez tárul elénk, ha képzeletbeli gasztronómiai körutunk alkalmával újabb fogást kínálunk joghallgatóink figyelmébe. amely így szerepel az étlapon:,jogtörténeti tárgyak és gesztusok, a'la Kocher".lB jeles könyve ugyanis 19 értekezik a képek nyelvéről és értelmezéséről, a jogi ikonográfia lehetséges körvonalairól, majd részletezve ezeket, 257 kép segítségével bemutatja az alkotmányjog, a magánjog, a büntetőjog és a perjog szereplőinek, jogcselekményeinek és jelképeinek képi világát. 20 Az illusztrációk 21 a szuverenitást megtestesítő uralkodók államjogi aktusai mellett bűnperekről tudósítanak, tanúkat, vádlottakat vonultatnak fel, megismertetnek a judikatúra gesztusainak és kosztümjeinek világával. Magán 18. kép jogi értelemben a születés, a jogállapotváltás, az atyai ha 17 Kirchenlexikon, 6. Bd. Freiburg in Br , J. Kocher. leichen und Symbole des Rechts. Eine historische Ikonographie. Verlag CH. Beck München : Lásd a képet. 18 Gernot Kocher (1942) honoris causa doktora a janus Pannonius Tudományegyetemen, ezidő szerint a Grázi Egyetem Jogtudományi Karának dékánja, hét év óta közös szemináriumokat rendez tanszékével a pécsi jogtörténeti Tanszékkel. több tízezerre terjedő, számítógépbe táplált jogtörténeti képe alapján az európai jogtörténeti ikonográfia kuta tóinak elismerten az élcsapatában szerepel. 19 A "leichen und Symbole des Rechts". München A Kocher professzor által rendelkezésre bocsátott diaanyag törzsanyagát képezi annak a szemináriumnak, amelyet a tanulmány szerzője évek óta tart a jogi kultúrtörténet évezredeiről a joghallgatóknak. 21 Az illusztrációk Kocher professzor könyvében 48., , 92., 274. számon szerepelnek. talom, a házasság, a károkozások és a szomszédjogok, a testamentum és a gyümölcsszedés egyaránt vizuálissá válik. A képek közül természetesen csak nagyon apró mintát tudunk adni. A 10. kép a világi és egyházi hatalom közötti viszonyra utal, a ll. kép egy ősi mesterség kísérő személyzetére vonatkozi k, 19. kép amikor a kerítést ábrázolja, magánjogi viszont amikor a 12. képen a kezesség "életveszélyes" mivolta tűnik ki. A litiscontestatiora asszociál a 13. ábra, végül a 14. ábra bemutatja a jogászság védőszentjét, Szent Ivót személyesen,22 másik ábrázolása a 15. képen található. 6. A jog és hatalom evilági nyüzsgése mögött azonban az elmúlt évszázadokban komoran előbukkan a haláltáncokban a "nagy kaszás", aki egyformán lesújt a pápára, a császárra, avagy a bíróra, ahogy az Holbein ábrázolásán jól látható (16,-18. kép),23 A jogi szakirodalom borítóján az elmúlt századokban természetesen voltak jelen jogi szimbólumok (19., 20. ké~ Természetesen nem kíván nánk olvasónkat egyetlen konyha étrendjére szorítani, hiszen ahogy a magyaros receptek mellett a francia, az angol, az olasz és a kínai szakácsművészet is felvonultathat ínyencségeket, a jogi iko 20. kép nográfia csemegéi mellett a jogi architektúra. a stílus. és a viselkedéskultúra históriája egyaránt kínál meglepetéseket és élvezeteket a fogékonyan közeledő, szakmájuk kultúráját elsajátítani kívánó fiatal és öreg jogászok számára Calendarium Academicum antiquissimae et celeberrimae Universitatis Viennensis. Viennae P. Lacroix: Vie militaire et religieuse au moyen age et a I'époque de la renaissance, 24 Zoesius. Henricus: Commentarius in Codicem justínianeum. Köln 1697; Spaun. Franz Anton: Praecognita juris. Pozsony 1731.: 25 Arany. Mikszáth. jókai, Ady művészete kiemelkedő forrás lehet. A szerződések, hatósági határozatok. jogszabályok stílusa kihívás nyelvünk fennmaradt archaikus vonásait kutató és modernitását vizsgáló nyelvészek számára. A német irodalomban már régóta foglalkoznak e kérdésekkel. mint például H. Fehr ikerkönyvében (Das Recht in der Dichtung Die Díchtung im Recht vagy hogy az architektúra időtálló művészetére és tudományára utaljunk meg" emlékezhetünk Kál/ilY I. - Pusztai L. - Stipta I.: Bírósági épületek Magyarországon Bp. képes albumáról. avagy a Benedek Ferenc professzor tiszteletére megjelent emlékkönyvben (Pécs, 1996.) közölt tanulmányunkra: Jogi stílusunk kultúrtörténeti gyökerei ről, vagy Kengyel M.: Perkultúra, Pécs, c. könyve.
7 5 Balogh Ágnes egyetemi tanársegéd A német büntetőjogi reform aktuális kérdései büntető-törvénykezés ben is hasznosíthatók lesznek. Érdemi vizsgálat nélkül előre leszögezhetjük, hogya reform egyetlen törvényben történő rendszeres megvalósítása kétségtelenül haladóbb módszer, mint a kódex jog bizonytalanságba torkolló rendszertelen és részleges módosítgatása. I. Bevezetés Az április l-jén hatályba lépett 6. büntetőjogi reformtörvény (6. Gesetz zur Reform des Strafrechts, 6. StrRG)l lényeges változásokat hozott a német büntetőtörvénykönyv (StGB) különös részében. A CDU;CSU és F.D.P. frakciók, továbbá a szövetségi kormány javasiatán alapuló törvényt a Bundestag november 14-én fogadta el. Indokolása szerint a törvény szervesen kapcsolódik a '60-as, 70-es évek büntetőjogi reformtörekvéseihez, melyek az előző öt reformtörvény megszületéséhez vezettek ( ). Amíg az átfogó reformokat követően a különös rész rendelkezéseit számtalan önálló jogszabály módosította, addig a 6. novella több mint húsz év után újra a különös rész átfogó, rendszeres felülvizsgálatát kívánja megvalósítani a büntetőjogi reform lezárásának szándékával. A jelenlegi reform egyik alapvető célja a büntetési keretek arányosítása. Az ipari társadalom kialakulásának korában gyökerező StGB a módosítás előtt egyenlőtlenül rendelte büntetni a személyes javak (élet, testi épség, szexuális önrendelkezés és szabadság) elleni és a tulajdon illetve vagyon elleni cselekményeket, ez utóbbiak fokozottabb büntetőjogi védelemben részesültek. A 6. StrRG egyik súlypontja tehát a jogkövetkezmények módosítása az alkotmányos értékrendnek megfelelően. 2 Ezzel egyidejűleg a különös rész átfogó felülvizsgálatára is sor került: tényállási elemek módosultak és új tényállások készültek, időszerűtlen tényállásokat pedig hatályon kívül helyeztek. A reform során felszámolták a nem-specifikus személymegjelöléseket. A hímnemű - "einen anderen" (mást) kifejezést az "eine andere Person" (más személyt) vagy az "einen anderen Menschen" (más embert) kifejezés váltotta fel. 3 A 6. StrRG-vel egyidőben került elfogadásra a szexuális és más veszélyes bűncselekmények leküzdéséről szóló törvény is,4 mely azonban a kü lönös részt nem érinti; szabályai a szankciórend szerre és büntetés-végrehajtásra terjednek ki. A következőkben a 6. StrRG fontosabb rendelkezéseit tekintjük át. A német büntetőjogi reform tapasztalati feltehetően a magyarországi Lásd Bundesgesetzblatt I, 164. old. vö. Hörnle, Tatjana: Die wíchtigsten Anderungen des Besonderen Teils des StGB durch das 6. Gesetz zur Reform des Strafrechts, JURA [Walter de Gruyter]1988/4, 169. old. A nemspecifikus személy jelölése k használata azonban nem tekinthetö következetesnek, hiszen pl. a 242. és a 253. okban megmaradt az.einen anderen" kifejezés. Az eltérő jelölés módok használata semmiféle logikát nem tükröz. Hörnle, 6. sz. lj. Gesetz zur Bekampfung von Sexualdelikten und anderen gefahrlichen Straftaten. II. Az egyes módosított tényállások 2.1. A tulajdon- és vagyon ellem' bűncselekmények Az StGB 242. (1) bekezdésének szövege az alábbiak szerint módosult: "aki idegen ingó dolgot mástól azzal a szándékkal vesz el, hogya dolgot maga vagy harmadik személy javára jogtalanul eltulajdonítsa, öt évig terjedő szabadságvesztéssei vagy pénzbüntetéssel büntetendő". s A módosított szöveg annyiban tér el a törvény régi szövegétől, hogy a harmadik személy javára történő eltulajdonítást is kifejezetten büntetni rendeli. A korábbi szövegváltozat szerint a tolvaj akkor volt büntethető, ha azzal a szándékkal cselekedett, hogya dolgot saját maga számára tulajdonítsa el. A bírói gyakorlatban ezért pro b lémaként jelentkezett, hogy miként kell elbírálni azt az esetet, ha az elvéteit megvalósító személy szándéka arra irányult, hogya dolgot harmadik személy javára szerezze meg. Az eltulajdonított dolog ellenszolgáltatás fejében történő továbbadása nem okozott minősítési problémát, hiszen ez esetben legalább a dolog ellenértéke a tettes vagyonában maradt. Elhatárolási kérdések a dolog ingyenes továbbadása esetén jelentkeztek. 6 Az ítélkezési gyakorlatban az eltulajdonított tárgy ingyenes továbbadása esetén eddig is megállapításra került a tettes büntetőjogi felelőssége, ha az elvétel és az ingyenes továbbadás által a tettes legalább közvetett gazdasági előnyt vagy hasznot élvezett. A régi törvényszöveg alapján a Bundesgerichtshof (szövetségi bíróság, továbbiakban BGH) azonban nem tekintette büntethetőnek azokat az eseteket, ahol a jogi személyiséggel rendelkező szervezetek tisztségviselői vagy alkalmazottai a szervezet javára tulajdonítottak el idegen dolgot. Meg kell jegyezni, hogy a jogirodalomban számos nézet vitatta a harmadik személy javára történő eltulajdonítássai kapcsolatos bírói gyakorlatot.? Ez a helyzet a törvénymódosítással egyértelművé vált, hiszen a szabályozás most már kifejezetten átfogja a harmadik személy javára történő eltulajdonítás esetét is. A 6. StrRG módosította a sikkasztás (246. ), a fegyveres és a betöréses lopás [244. (l)l, a súlyos rablás (250. ), a halált okozó rablás (251. ) gépjárművezetőkkel szembeni rablótámadás (316a ) és a biztosítási csalás (265. ) tényállását. s A 6. 5trRG a 242. szövegéhez hasonlóan módosította mindazon tényállásokat melyek eltulajdonítási szándékot [áramlopás 248. (l) cl; rablás 249. (l)] vagy eltulajdonítási cselekményt [sikkasztás 246. (1); orwadászat, orvhalászat 292. (l), 293. ] feltételeztek, így most ezek a tényállások is egyértelmüen átfogják a harmadik személy javára történő eltulajdonítás esetét. 6 Vö. Es er in 5chönke/5chröder, Strafgesetzbuch. Kommentar [5tGBl, München 1991, 242. Rdnr. 56. Otto, Harro: JZ 1996, 584. old.; Tröndle, 5tGB Rdn. 13 a. JU RA 1998/1.
8 6 Említést érdemel ezek közül a 251. módosítása. A régi törvényszöveg úgy szólt, hogy ha a tettes a rablás által könnyelműen (leichtfertig) a sértett halálát okozza, úgy életfogytig tartó vagy legalább 10 évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Az új szöveg szerint a tettes a 251. vagy gondozására élethivatásánál fogva kö vagy alapján akkor büntethető, ha a rablás által leg telesalább (wenigstens) könnyelműen (leichtfertig) 2. cselekménye az áldozat súlyos egészségromlását okozza. okozza a sértett halálát. A legalább szócska beillesztése eldöntötte a 251. szóhasználatának (3) Ha a tettes az áldozat halálát okozza, akkor értelmezése körében kialakult tudományos vitát. a büntetés legalább három évig terjedő szabadságvesztés. " A régi szöveg alapján kérdéses volt, hogya 251. alkalmazható-e akkor, ha a rablás elkövetője a sértett halálát szándékos magatartásával okozza. A BGH ezt a kérdést igenlően válaszolta meg, amit a jogirodalom kritikával fogadott arra hivatkozással, hogya 251. ilyen kiterjesztő értel: mezése az alaptörvénybe ütközik. 8 A nyelvtani értelmezés körében kialakult vita a módosítással lezárultnak tekinthető, mivel a legalább könynyelműen kifejezés a szubjektív elkövetési oldal súlyosabb alakzatait is átfogja Élet elleni bűncselekmények Az 5tGB 16. fejezetében található élet elleni bűncselekmények alig módosultak. A tudományos vitákban egyre erősebben jelentkező vélemények ellenére. melyek szerint a 211. (gyilkosság) szövege változtatásra szorul, a jogalkotó a gyilkosság tényállását nem módosította. Hatályon kívül helyezte azonban a t, mely az emberölés büntetési tételénél enyhébb büntetéssel rendelte büntetni azt az anyát, aki házasságon kívül született gyermekét a születés alatt vagy röviddel azután megölte. A törvény indokolása egyrészt a tényállás csekély gyakorlati jelentőségére, másrészt történelmi meghaladottságára utal. Az anya szülés utáni pszichikai állapotának értékelésére a ban szabályozott "enyhébb emberölés" (minder schwerer Fali des Totschlags) tényállása keretében kerülhet sor mulasztása (passzív magatartás) nem volt elegendő a büntetőjogi felelősségrevonáshoz. Az új anélkül, hogya gyermek házasságon kívüliségének jelentősége lenne. szövegben az "önsegélyre képtelen állapotban Módosításra került ellenben a 221. (kitétel) hagyás" a..cserbenhagyás" kifejezéssel egészült tényállása. Az (l) bekezdés régi szövege szerint ki ami egyértelművé teszi, hogy az minden olyan aki fiatal kora, testi fogyatékossága vagy beteg e;etet átfog, melyben a tettes segítségnyújtási ~ége miatt önsegélyre képtelen személyt kite~z, kötelezettségét nem teljesíti; így pl. a kórházi vagy aki az ilyen személyt, ha az oltalma alatt ali, nővér korábban vitatott esetét. aki a beteg szobájában marad ugyan, de nem nyújt segítséget. vagyelszállásolására vagy befogadására kötele~, önsegélyre képtelen állapotban hagy, három honaptól öt évig terjedő szabadságvesztéssel bünban súlyosabban minősüit, ha a tettes cselekmé Jelentősen változott a minősített eset is. Korábtetendő". A (2) bekezdés alapján súlyosabban nyét saját gyermekével szemben követte ~1. Az új volt büntetendő, ha a cselekményt a szülő a szöveg szerint minősített eset, ha valaki a cselekményt saját gyerekével, vagy olyan személlyel gyermeke ellen követte el. A módosított szöveg így szól: szemben követi el, akinek nevelésére, gondozására életvitelénél fogva köteles, vagy ha cselek,,221. (l) Aki egy embert ménye az áldozat súlyos egészségromlását 1. önsegélyre képtelen állapotba helyez vagy okozza. A módosított szöveg alapján immár a 2. önsegélyre képtelen állapotban cserben mostoha- vagy a nevelt gyerek sérelmére elköve hagy, jóllehet az oltalma alatt áll vagy támogatására egyébként köteles rint büntethető az élethivatása alapján korlátotett cselekmény is súlyosabban minősül. és esze és ezáltal életveszélynek, vagy súlyos egész zotségromlásnak teszi ki, három hónaptól öt évig kolai csapat edzője) is. 10 ideig felelősséggel tartozó gondozó (pl. is terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. vö. KOhlin Lackner/ KOhl StGB, 22. kiadás, 2S 1. Rdnr. 4.: Otto, Harro: Grundkurs Strafrecht, Besonderer Teil, 191. I. (2) A büntetés egy évtől tíz évig terjed, ha a tettes 1. a cselekményt saját gyermeke, vagy olyan személy ellen követi el, akinek nevelésére, A törvényhely új szövege alapján egyértelművé vált, hogy veszélyeztetési tényállásról van szó. Másrészt kifejezetten rögzítés re került, hogy az életveszély mellett elegendő a súlyos egészségromlás veszélye is, ami a korábbi megfogalmazás alapján vitatott volt. A "veszélynek kitétel" tényállási elem akkor is megvalósul, ha a tettes magatartása következtében a már fennálló veszély fokozódik. Tartalmi változás történt a védett személyi kör tekintetében is. Amíg a korábbi szöveg a fiatal kora, testi fogyatékossága vagy betegsége miatt önsegélyre képtelen személyeket védte, addig az új szöveg szerint az egészséges, felnőtt ember is védelemben részesül, ha önsegélyre képtelen állapotban van. 9 A módosítás kitágította az elkövetési cselekmények körét is. A régi szöveg szerinti kitétel az áldozat tartózkodási helyének megváltozását tételezte fel, míg a módosított szöveg elkövetési magatartásként az "önsegélyre képtelen állapotba helyezést" határozza meg. Egyértelművé vált a 221. (1) bekezdésének 2. pontjában szabályozott elkövetési magatartás értelmezése is. A korábbi szöveg szerinti "önsegélyre képtelen állapotban hagyás" csak akkor valósult meg, ha a tettes áldozatától földrajzilag eltávolodott. A sértettel azonos helyen tartózkodó személy 9 A törvény indokolása a hegyet nem ismerő turistát említi példaként, akit a hegyi vezető magára hagy. 10 Hörnle: 177. old.
9 2.3. A testi épség elleni bűncselekmények Változások történtek a különös rész testi épség elleni bűncselekményekre vonatkozó szabályai körében is. A reform elsősorban a jogkövetkezmények szempontjából jelentős. A testi sértés (223. ), a gondatlan testi sértés (229. ) és a verekedésben való részvétel (231. ) kivételével valamennyi tényállás büntetési tételét felemelték; vagy az alsó, vagy a felső határt vagy egyszerre mindkettőt változtatták meg. Hatályon kívül került a mérgezés (229. ) tényállása. A 223. új (2) bekezdése büntetni rendeli a testi sértés kísérletét is. A veszélyes testi sértés (224. ) tényállása tartalmilag változott. Új szövege:,,224. (7) Aki a testi sértést 7. méreg vagy más egészségkárosító anyag bevitelével, 2. fegyverrel vagy más veszélyes eszközzel, 3. orvtámadással, 4. egy másik résztvevővel közösen, vagy vagy fogyatékosságot szenved el, egy évtől öt évig tetjedő szabadságvesztéssel büntetendő. (2) Ha az (7) bekezdésen meghatározott következményeket a tettes tudatosan idézi elő, a büntetés legalább három évig terjedő szabadság vesztés. (3) Az (7) bekezdés kevésbé súlyos eseteiben a büntetés hat hónapt6ól öt évig terjedő, a (2) bekezdés kevésbé súlyos eseteiben egy évtől tíz 5. az életet veszélyeztető bánásmóddal követi el, hat hónaptól tíz évig terjedő, közepe évisen súlyos esetekben három hónaptól öt évig terjedő szabadságvesztés. " terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Lényeges változásként értékelhető a valamely (2) A kísérlet büntetendő. " A veszélyes testi sértés korábbi (223a jelölést viselő) szabálya szerint súlyosabban volt büntetendő, aki a testi sértést fegyverrel, különösen késsel vagy más veszélyes eszközzel, illetve orvtámadással vagy többek által közösen, vagy életet veszélyeztető cselekménnyel követte el. Az új szabályozás nem tartalmazza a késre, mint veszélyes eszközre történő utalást, tekintettel arra, hogy az a fegyver fogalmába amúgy is beletartozik. A korábban ban szabályozott és önálló tényállásként hatályon kívül helyezett mérgezés új el követési magatartásként a veszélyes testi sértés (224. ) tényállásába került át. Mivel a "más egészségkárosító anyag" kifejezés tartaimát az új szabály nem határozza meg, ezért azt a 229. (1) bekezdésének régi szövege alapján kell értelmezni. 11 Eszerint más egészségkárosító anyag alatt betegségokozó, mechanikus vagy termikus hatóanyagokat kell érteni azzal a különbséggel, hogy míg a korábbi 229. (mérgezés) alkalmazásához egészségrombolásra (Gesundheitszerstörung) való alkalmasságra volt szükség, addig a 224. (1) bekezdése alkalmazásában elegendő, ha az anyag az egészség károsítására alkalmas. Változott a többes elkövetés esetének megfogalmazása is. A korábbi szöveg alapján ("többen közösen") vitatott volt, hogy az egy tettes és egy bűnsegéd részvétele megalapozza-e a többes elkövetést. Az "egy másik résztvevővel közösen" kifejezés egyértelművé teszi a kérdés eldöntését. I 2 Módosult a súlyos testi sértés tényállása is. A StrRG a 224. és 225. tényállását egy szakaszban foglalta össze (226. ), a halált okozó testi sértés számozása pedig ra módosult.,,226. (7) Ha a testi sértés következtében a sértett személy 7 1. egy vagy mindkét szemére látását, hallását, beszélőképességét vagy nemzőképességét elveszti, 2. testének fontos részét elveszti vagy azt tartósan használni nem tudja vagy 3. jelentős mértékben tartósan torzul vagy sorvadást, bénulást vagy lelki betegséget testrész elvesztésére vonatkozó szabályozás átfogai mazása. A korábbi törvényszöveg alapján a bírói gyakorlat megkövetelte az adott testrésznek a testtől való elválását, és annak tartós használhatatlanságát (pl. lebénulását) nem tekintette elvesztésnek. 13 Az új szabály egyértelművé teszi, hogy súlyos testi sértés valósul meg, ha a sértett valamely testrészét elveszíti, vagy azt tartósan nem tudja használni. Az elkövetői oldal vonatkozásában az új szövegváltozat egyszerűsítést jelent. A bűnösség mértékéhez igazodó három fokozatú büntetési tételrendszert kétfokozatú büntetési tétel váltotta fel. A módosítás hiányosságának tekinthető, hogy nem tisztázta a jogirodalomban a fontos testrészek elvesztése körül kialakult vitát. Egyes nézetek szerint ugyanis a törvényhely alkalmazásában csak a külső testrészek elvesztését lehet tényállásszerűnek tekinteni, míg a belső szervek elveszítését nem. 14 Ezt a vitát a tényállás kiegészítésévei egyértelműen le lehetett volna zárni A személyes szabadság el/eni bűncselekmények A személyes szabadságtól megfosztás (239. ) tényállása a jogilag nem különösebben jelentős fogalmazási változtatásokon túl kiegészült a kísérlet büntethetőségével. Ezáltal a mozgás szabadsága ugyanolyan büntetőjogi védelemben részesül, mint a tulajdon és a vagyon. IS Átfogalmazásra kerültek a minősítő körülmények is, ez azonban nem célzott tartalmi változtatást. Az új II Hörnle: l A 28. (2) bekezdése a tettesek (Tater) és a részesek (feilnehmer) együttes elnevezésére használja a Beteiligten (résztvevők) kifejezést vö. Stree in Schönke/Schröder, Strafgesetzbuch. Kommentar [StGB), München 1991, 224. Rdnr. 2. VÖ. Stree: uo. Ezzel ellentétesen Otto; Grundkurs Strafrecht, Berlin NewYork, old. Hörnle; 179. old.
10 8 szöveg alapján egyértelmű, hogy az áldozat halálát a tettes magatartásának kell okoznia; bűn 2.5. A szexuális bűncselekmények segédje magatartásáért a tettes a bekövetkezett A szexuális bűncselekmények körében még a 6. eredmény tekintetében nem felel (pl. a StrRG-t megelőzően is sor került jelentős módosításokra. Az 1997, július l-jén elfogadott 33. bün bűnsegéd szívinfarktusig kínozza az áldozatot). tetőjogi módosító törvény (Strafrechtsanderungsgesetz, StrÁndG)19 alapvetően megváltoztatta a A 6. StrRG lényeges változást hozott a gyerekrablás (235. ) és a gyermekkereskedelem (236. szexuális cselekmények házasságon belüli kikényszerítésének büntetőjogi megítélését. 2D A 6. StrRG ) szabályozásában.,,235. (I) Öt évig terjedő szabadságvesztéssel ezt követően a 33. StrÁndG által módosított szöveget változtatta meg. Módosult a gyermekkel tör vagy pénzbüntetéssel büntetendő, aki ténő szexuális visszaélések köre ( b ), és év alatti személyt erőszakkal, súlyos hátránnyal jelentősen megváltozott a kényszerítés és a nemi történő fenyegetéssel vagy fondor erőszak (1 77. ) tényállása. lattal vagy 2. gyermeket, anélkül, hogy hozzátartozója A StrÁndG általi módosítása lenne Eredeti (1997. július 5-e előtti) változatában a StGB a szülőktől, az egyik szülőtől, a gyám tól vagy a ai csak házasságon kívüli szexuális gondozótól elvesz vagy visszatart. kényszercselekményekre vonatkoztak. A házastársak közötti szexuális erőszakot csak a 223. (ve (2) Ugyanígy büntetendő, aki a gyermeket a szülőktől, az egyik szülőtől, a gyám tól vagy a szélyes testi sértés) és a 240. (kényszerítés) alapján lehetett - lényegesen enyhébben - büntetni. 21 gondozótól 1. külföldre vitel céljából elvesz, vagy A l 77. régi változata az erőszakos közösülést büntette Vergewaltigung cím alatt. Az erőszakos 2. külföldön visszatart, miután a gyermeket közösülésnek az erőszakos szexuális cselekmények közül történő kiemelését nemcsak a bűn oda magával vitte, vagy a gyermek oda vele tartott. cselekménnyel kikényszerített és így nyilván nem (3) Az (I) bekezdés 2. pontjában és a (2) bekezdés l. pontjában a kísérlet is büntetendő. " A korábbi szabályozás nem terjedt ki arra az esetre, ha az elkövető egy csecsemőt vagy kisgyermeket vett magához, például a szülők házából vagy egy babakocsiból, mert a csecsemő elvétele nem minősült fondorlatos, erőszakos vagy fenyegető cselekménynek. IG Az elkövetési magatartás ezért új esettel egészült ki: megvalósul a bűncselekmény akkor is, ha valaki a gyermeket anélkül rabolja el vagy tartja vissza, hogy annak hozzátartozója lenne. Az új szabályozás a kísérlet büntethetőségének megteremtésével megszünteti azt az ellentmondást is, hogy amíg korábban ababakocsi lopásának kísérlete büntetendő volt, addig a benne fekvő csecsemő elvételének megkísérlése nem. A gyermekrablás legtipikusabb esetei a különélő szülők vitája kapcsán fordultak elő. A büntethetőség ebben a körben is kibővült. Egyrészt nemcsak a gyermek elrablása, hanem annak visszatartása is büntethetővé vált. Másrészt megvalósul a bűncselekmény erőszak, fenyegetés és fondorlat hiányában is, ha az egyik szülő a gyermeket külföldre viszi. A probléma eddig az volt, hogy fondorlatra utaló bizonyíték hiányában nem volt büntethető a szülő, ha arra hivatkozott, hogy csak a külföldre utazás után jutott arra az elhatározásra, hogya gyermeket külföldön hagyjay Új tényállásként került bevezetésre a gyermekkereskedelem intézménye (236. ). A tényállás a saját gyermek eladását, illetve ellenérték fejében a családba történő felvételét rendeli büntetni. 18 kívánatos terhesség veszélye, hanem a nő szexuális önrendelkezési jogának különösen súlyos megsértése is indokoltay A törvényhozó új kriminológiai ismeretek birtokában abból indult ki, hogy más szexuális cselekmények is az áldozat szexuális önrendelkezési jogának súlyos sérelmévei járhatnak, azokat a sértett az erőszakos közösüléssel azonos módon ítéli el. Ez utóbbi magatartások a 178. (szemérem elleni erőszak) alapján voltak enyhébben - büntethetők. A fenti ellentmondás kiküszöbölése érdekében a StrÁndG a 17B. és a t egységes, differenciált tényállásként vonta össze. Mivel szexuális kényszercselekmények férfiakkal szemben is elkövethetők, ezért a jogalkotó a tényállást nemsemlegesen fogalmazta újra. A július 5-e után hatályos szövege a következőképpen szólt:,,177 (I) Aki más személyt erőszakkal, élet vagy testi épség ellen irányuló fenyegetéssel, vagy a tettes behatásával szemben védtelenül kiszolgáltatott helyzetének kihasználásával az áldozatot arra kényszeríti, hogy l. a tettes vagy 2. harmadik személy szexuális cselekményeit. eltűrje vagy 3. a tettes vagy 4. harmadik személy részére ilyen cselekményeket véghezvigyen legalább egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Enyhébb esetben a büntetés hat hónaptól S évig terjedő szabadságvesztés. IG vö. Eser, in Schönke/Schröder, Strafgesetzbuch. Kommentar [StGB). München 1991, 235. Rdnr Hörnle: 180. old. 18 Uo. 19 BGBI. I, old. Hatályba lépett július 5-én. 20 Vö. Frommel, Monika: Zaghafte Versuche einer Reform der sexuellen Gewaltdelikte, Kritische Justiz 1996/ kk. old. 21 Lencker in Schönke/Schröder. Strafgesetzbuch. Kommentar [StGB1. München 1991, 177. Rdnr. l. 22 Uo.
11 Különösen súlyos esetekben a büntetés leg 2alább két évig terjedő szabadságvesztés. Különö (3) Legalább három évig terjedő szabadság a cselekményt többen közösen követik el. sen súlyos esetnek minősül általában, ha vesztéssel büntetendő, ha a tettes l. a tettes a sértettel közösül vagy a sértetten ha sonló, különösen megalázó szexuális cselekménye 7ket követ el, különösen, ha azok a testbe fegyvert vagy más veszélyes eszközt tart magánál, történő behatolássa/járnak együtt (megerőszakolás), 2. más eszközt vagy anyagot azért tart magánál, hogya másik személy ellenállását erő 2. a cselekményt többen közösen követik el, vagy 3. a tettes áldozatát testileg súlyosan bántal szakkal vagy ezzel fenyegetve megakadá mazza vagy tettével az áldozat halálának vagy súlyos egészségromlásának veszélyét idézi elő. (4) Ha a tettes gondatlanságból a sértett halálát okozza, úgy a büntetés legalább S évig terjedő szabadságvesztés," A tényállás tehát nem különböztet házasságon kívül és a házasságon belül elkövetett erőszak között. 23 A gyakorlatban számos olyan eset fordult elő, mely erőszak és fenyegetés hiányában is alkalmas volt a szexuális önrendelkezés megsértésére. Ez indokolta a tettes behatásával szembeni kiszolgáltatott helyzet kihasználásának tényállás i elemként történő szabályozását. 24 A minősített eset első fordulata a korábbi erőszakos közösülés tényállását foglalja magában. A közös elkövetés minősítő körülményként történő értékelését az indokolta, hogy a többes elkövetés esetén a sértett védekezési esélyei lecsökkennek és ez különösen súlyos szexuális visszaélést tesz lehetővé. A harmadik fordulatban minősítő körülményként értékelt súlyos testi bántalmazás akkor valósul meg, ha az a 224. szerinti eredménnyel jár. A halál vagy a súlyos egészségromlás vonatkozásában a halál konkrét veszélyének vagy súlyos egészségkárosodás veszélyének kell fennállnia, mely alatt elhúzódó, fájdalmas vagy a teljesítőképességet lényegesen korlátozó fizikai vagy pszichikai betegséget kell érteni. 25 (oder an sich von ihm vornehmen /ast) szavakkal A 177. szövege a 6. StrRG után Ez a módosítás annak egyértelmű rendezését célozta, hogy a tényállást akkor is megvalósultnak lehessen tekinteni, ha a felsorolt tevékeny A 6. StrRG hatályba/épését követően a 177. szövege az alábbiak szerint szól: ségek vonatkozásában nem a tettes, hanem az (1) Aki más személyt áldozat fejt ki aktív magatartást. A (3) bekezdés 7, erőszakkal, 3. pontja most a súlyos egészségromlás veszélyét szabályozza minősítő körülményként, míg a 2. élet vagy testi épség ellen irányuló fenyegetéssel, vagy (3) bekezdés 1. és 2. pontjai a cselekményt minősítő kényszerítő eszközöket neveznek meg: az 3. a tettes behatásával szemben védtelenül ki 1szolgáltatott helyzetének kihasználásával pont pedig egyéb eszközt vagy anyagot. Ez a pont fegyvert vagy más veszélyes eszközt, a 2. arra kényszerít, hogy az a tettes vagy harmadik megoldás egyértelművé teszi, hogy az álfegyverek a 2. pont alá esnek. 26 személy szexuális cselekményeit eltűrje vagy a tettes vagy harmadik személy részére ilyen cse Jelentőlekményeket véghezvigyen legalább egy évig újítás, hogy a halált okozó szexuális erőszak önálló tényállásként került szabályozásra. A formainál lényegesebb azonban az a tar terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. (2) Különösen súlyos esetekben a büntetés legalább két évig terjedő szabadságvesztés. Különötalmi változás, hogy a tényállás szövegébe a sen súlyos esetnek minősül általában, ha hoz hasonlóan a gondatlansághoz kapcsolódóan bekerült a legalább (wenigstens) l. a tettes a sértettel közösül vagy a sértetten hasonló, különösen megaiázó szexuális cselek szócska. Ezzel ugyanis egyértelművé vált, hogya ményeket követ el, vagy vele magán elkövettet, különösen, ha azok a testbe történő behatolással járnak együtt (megerőszakolás), 9 lyozza vagy leküzdje, vagy 3. áldozatát tettével súlyos egészségromlás veszélyének teszi ki, (4) Legalább öt évig terjedő szabadság vesztéssel büntetendő. ha a tettes l. tettéhez fegyvert vagy más veszélyes eszközt használ, vagy 2. áldozatát a) testileg súlyosan bántalmazza vagy b) halálának veszélyét okozza. Az (!) bekezdés eseteiben a büntetés hat hónaptól öt évig terjedő szabadságvesztés, a (3) és (4) bekezdés eseteiben egy évtől tíz évig terjedő szabadságvesztés. " A ban ezzel párhuzamosan új tényállásként került megfogalmazásra a halált okozó szexuális kényszerítés és erőszak.,,178 Ha a tettes szexuális kényszerítés vagy erőszak (!77 ) által legalább gondatlanságból az áldozat halálát okozza, úgy a büntetés életfogytig tartó szabadságvesztés vagy legalább tíz évig terjedő szabadságvesztés... A korábbi és az új törvényszöveg egymásra vetítéséből az alábbiak következnek. A jogalkotó a 177. (2) bekezdésének 1. pontjában található elkövetési magatartás leírását kiegészítette a "vagy vele magán elkövettet" tényállás nemcsak a gondatlan, de a szándékos elkövetésre is kiterjed. Ezzel együtt a büntetési keretek is lényegesen kitágultak. 23 vő. Otto: 212. old. 24 Uo. 25 Otto: 213. old. 26 Otto: 214. old.
12 10 Herke Csongor egyetemi tanársegéd COLLOQUIUM A katonai büntetőeljárás 1. A katonai büntetőeljárás hatálya A bcmtetőeljárási kódex korábbi szabályozása alapján a katonai büntetőeljárás lefolytatására külön katonai bíróságoknak volt hatásköre és illetékessége. Mivel azonban a bíróságokról szóló évi IV. törvény módosítása megszüntette a katonai bíróságokat és a katonai büntetőeljárá~ra tartozó ügyek elbírálására az Országgyűlés által kijelölt megyei bíróságokon katonai tanácsokat hozott létre, a Be. katonai bíróságokra és katonai büntetőeljárásra vonatkozó egyes rendelkezéseinek hatályon kívül helyezésére és módosítására került sor. A katonai bíróságokat - melyek az ún. különbíróságok (pl. népbíróság) közül utolsónak maradt fenn 1 - az évi LVII. törvény szüntette meg január l-i hatállyal és egyben létrehozta a megyei bíróságok katonai tanácsát, melyek az illetékességi területükön rendelkeznek hatáskörrel a katonai büntetőeljárás alá tartozó bűncselekmények elbírálására. 2 A katonai tanácsok felállítása óta a bírósági szervezeti törvény is újrakodifikálásra került. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló új, évi LXVI. törvény 20. -ának (5) bekezdése szerint törvény által meghatározott ügyekben elsőfokon - a kijelölt megyei bíróságokon és sajátos illetékességi területtel - katonai tanácsok járnak el. Ezen bíróságok elnevezését és az azokhoz tartozó illetékességi területet ugyanezen törvény mellékletének II. része tartalmazza. Eszerint jelenleg öt katonai tanács működik az országban, mégpedig Budapest, Szeged, Győr, Debrecen és Kaposvár székhellyel, 3-4 (Budapest esetén 7) megyére kiterjedő illetékességgel. 3 Az öt katonai Részletesen ld. Tremmel Flórián: Büntető eljárásjog, Különös rész. Pécs, o. Érdekes, hogy Pap János szerint a katonai bíróságok éppen az 1989-es módosítás előtt nem voltak a szó szoros értelmében vett különbíróságok (a többi bíróságéval egységes jogi szabályozás és egységes elvi irányítás, ugyanazon anyagi és alaki jogszabályok alkalmazása), hiszen az Alkotmány 45. (2) bekezdése szerint "a törvény az ügyek meghatározott csoportjaira külön bíróságok létesítését is elrendel heti". Márpedig az előtti jogi szabályozás nem az ügyek, hanem az elkövetők meghatározott csoportjára nézve határozta meg a katonai bíróságok hatáskörét, mig ezt követően került csak bizonyos ügycsoport a katonai tanácsok elé (s váltak ezután az Alkotmány értelmében vett különbíróságokká). In: Pap János: Az egységes igazságszolgáltatási rendszer és a katonai igazságszolgáltatás viszonya. Ügyészek lapja, 1994/1. sz o. A megyei bíróságok katonai tanácsai és illetékességi területük a következőek: I. A Fővárosi Bíróság Katonai Tanácsa (Budapest): Budapest főv.áros, Fejér, Heves, Jász-Nagykun Szolnok, Komárom-Esztergom, Nógrád és Pest megye. 2. A Csongrád Megyei Bíróság Katonai Tanácsa (Szeged): Bács Kiskun, Békés és Csongrád megye. 3. A Győr Moson-Sopron Megyei Bíróság Katonai Tanácsa (Győr): Győr-Moson Sopron, Vas és Veszprém megye. 4. A Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Katonai Tanácsa (Debrecen): Borsod-Abaúj Zemplén, Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye. S. A Somogy Megyeí Bíróság Katonai Tanácsa (Kaposvár): Baranya, Somogy, Tolna és Zala megye. tanács elsősorban a területükön elkövetett bűncselekmények esetén jár el, de az a bíróság is jogosult a büntetőeljárás lefolytatására, melynek területén a terhelt illetékes parancsnokának állomáshelye van, ha az ügyész ott emel vádat. 4 A katonai bíróságok megszüntetésével tehát nem szűntek meg teljesen az eltérő szabályok sem. Mind az anyagi jog (Btk. VIII. és XX. fejezet), mind pedig az eljárási jog (Be. XV. fejezet) továbbra is tartalmaz külön rendelkezéseket, melyekre a civil élettől eltérő életviszonyok miatt a jövőben sem lehet eltekinteni. s Annak tisztázása, hogy mely személyek és milyen bűncselekmények tartoznak illetőleg tartozhatnak katonai büntetőeljárás alá, igen fontos kérdés. 6 A Be II. pont a) és b) alpont jának szabályainak megsértése ugyanis abszolút eljárási szabálysértés. így, ha a bíróság nem volt törvényesen megalakítva illetőleg törvény szerint kizárt bíró vett részt a tárgyaláson, akkor hiába születik esetleg tartalmilag mindenben megfelelő ügydöntő határozat elsőfokon, azt a másodfokú bíróság mindig mérlegelés nélkül el kell, hogy utasítsa. A bíróság nem törvényes megalakítása a bírói gyakorlat szerint négy fő esetcsoportba sorolható: speciális tanács szabályainak megsértése, a terhelt kóros el meállapotából fakadó eljárási szabálysértés, a vétségi eljárásra illetőleg a perújításra vonatkozó szabályok törvénytelen alkalmazása. Ezen eljárási szabálysértések közül a téma szempontjából az első okcsoportnak van jelentősége, tehát amikor egyes külön eljárásokban meghatározott különleges összetétel ű bíróság helyett az általános szabályok szerinti bíróság jár el, illetőleg ha a felállás ezen szabályait valamilyen módon megsértik. Ez mind a fiatalkorúak elleni, mind pedig a katonai büntetőeljárás során könnyen előfordulhat, ha az azokra vonatkozó szabályokat nem veszik figyelembe és általános felállású bíróság dönt az adott ügyben (a katonai bíróság speciális felállásáról ld. a 2) pontban). A katonai bíróság hatáskörének a meghatározása tehát elvi jelentőségű és központi probléma a katonai büntetőeljárásra vonatkozó rendelkezések vizsgálatakor.? 4 A katonai bíróság illetékességének megállapítása néha - a katonai bűncselekmények jellegéből következően is problémás lehet. Igy pl. az 1988/58. sz. Bírósági Határozat kimondja, hogy az önkényes eltávozás elkövetési helyének az a szolgálati hely tekinthető, amelyről a katona engedély nélkül eltávozott illetőleg ahová vissza kellett volna térnie vagy ahol - útbaindítás esetén - jelentkeznie kellett volna. Egyes vélemények szerint a jogfejlődés a katonai külön igazságszolgáltatás megszüntetéséhez vezet. Ez azonban az európai kódexek vizsgálatával erősen megkérdőjelezhető, hisz mind Nyugat-Európában, mind a tengerentúlon az országok többségében létezik külön katonai biráskodás. Ezen belül a katonai ügyészi szervek a magyar szabályozáshoz hasonlóan a katonai hierarchiába tartoznak ugyan. de szakmailag függetlenek (a legfőbb ügyész irányítja őket, a hadseregtől elváló, külön költségvetéssel rendelkeznek stb.). In: Pap János: A katonai ügyészi szervezet helye és szerepe az egységes ügyészi szervezetben. Ügyészségi Értesítő 1995/ o. ld. Tremmel Flórián i. m o. A katonai büntető eljárásban még a bizonyítás tárgyaláson kívül történő felvételére is csak katonai bíróság kereshető meg (BH I 990/39.)! JU RA 1998/1.
13 A katonai büntetőeljárás általános hatálya A katonai büntetőeljárás általános hatályát a Be a szabályozza. E rendelkezés szerint főszabályként kétféle bűncselekmény tartozhat katonai büntetőeljárás alá: a) katonai illetőleg b) egyéb bűncselekmények. 8 ad a) A Btk. XX. fejezetében szabályozott katonai bűncselekmények katonai büntetőeljárásban történő elbírálásának feltétele, hogy azt katona, éspedig tényleges szolgálati viszonyának tartalma alatt kövesse el. Azt, hogy e rendelkezés vonatkozásában ki minősül katonának, a Btk. szabályozza. Eszerint katona a fegyveres erők tényleges, továbbá a rendőrség, a büntetés-végrehajtási szervezet és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja. 9 ad b) Nem katonai bűncselekményesetén akkor kerülhet sor katonai büntetőeljárás lefolytatására, ha azt a fegyveres erők tényleges állományú tagja illetőleg a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja követi el. Ezen bűncselekmények esetén azonban a törvény két további, alternatív feltételt is megállapít: az adott (nem katonai) bűncselekményt vagy a szolgálati helyen, vagy a szolgálattal összefüggésben kell elkövetni (különben hagyományos eljárásra kerül sor).io Az elmúlt évek módosításaínak következtében három féle szabályozás érvényesült a katonai bíróságok hatáskörének meghatározásában: a) a rendszerváltás előtt a katona minden bűncselekménye és emellett még a fegyveres erők stb. tagjainak egyes bűncselekményei is katonai bíróság elé tartoztak: b) az évi XXVI. törvény ezzel gyökeresen ellentétesen csak a katonának és csak a katonai bűncselekményeire rendelte el a katonai büntetőeljárás lefolytatását; c) végül óta ismét tágítottak a katonai eljárás körén, végső soron az előző két pontban szabályozott esetek közötti átmenetet képez a jelenleg is hatályos törvényi rendelkezés. Egyébként a katonai eljárás körének 1989-es szűkítése a katonai ügyészség szempontjából azt a bonyolult és furcsa helyzetet eredményezte, hogy a szolgálati helyen illetve azzal összefüggésben elkövetett nem katonai bűncselekmények esetén az ügyészi törvény mellékiete alapján a katonai ügyészségek végezték a nyomozást. ugyanakkor a vádemelésre az elkövetés helye szerint Illetékes általános ügyész volt jogosult. In: Pap János i. m o. Emellett a szabályozás változtatása sem volt túl logikus. hiszen ha a katonai bíróságok megszüntetésének az volt a célja, hogya katonai tanácsok az egységes igazságszolgáltatási rendszer részeként - s ne állítólagos különbíróságként működjenek, akkor a katona összes bűncselekményének katonai tanács elé utalása esetén nem beszélhetünk arról, hogyelvonjuk a katona elkövetőt az illetékes bíróságuk elől. hiszen lényegében a katonai tanácsok is hagyományos bíróságokká váltak. In: Pap János i. m o. 9 A Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumának 132. sz. állásfoglalása szerint az előzetes letartóztatásban levő. valamint katonai fogdában szabadságvesztését töltő katona is a katonákra vonatkozó büntetőjogi rendelkezések hatálya alá tartozik, mivel a szabadságvesztés katonai fogdában történő végrehajtására csak annál a katonánál kerülhet sor, aki megtartható a tényleges szolgálatban. Tehát a szolgálati viszonyt önmagában az előzetes letartóztatás nem szünteti meg (ugyanez vonatkozik a jogerős büntetését a fegyelmező zászlóaljban töltő katonára. Id. BH 1991/422.). Ugyanakkor a Legfelsőbb Bíróság a 1993/211. sz. BH ban kifejti, hogy a Magyar Köztársaság Nemzetbiztonsági Hivatalában a Nemzetbiztonsági Szolgálat illetőleg az Információs Szolgálat állományában szolgálatot teljesítő személyek nem a fegyveres erők tagjai, nem is rendőrök, így nem tekinthetők katonának, és nem tartoznak a katonai büntetőeljárás hatálya alá. Ugyanez irányadó a köztársasági őrezred tagja (kormányőr) cselekményének elbírálásakor (BH 1992/668.). 10 igy pl. nincs helye a katonai büntetőeljárásnak és katonai bűncselekmény megállapításának. amennyiben a rendőr 1.2. A katonai büntetőeljárás különös hatálya (konnexitásj A Be ának (2) és (3) bekezdése kibővíti a katonai büntetőeljárás általános hatályára vonatkozó esetkört. Ezáltal a konnexitásra (összefüggésre) alapozva az egyébként katonai büntetőeljárás hatálya alá nem tartozó személyekkel illetőleg bűncselekményekkel kapocslatosan is megalapozza a katonai tanács hatáskörét. A konnexitásnak két esete létezik: a) személyi konnexitás és b) tárgyi konnexitás. ad a) Személyi konnexitásról akkor beszélhetünk, amikor ugyanazon terhelt valamelyik bűncselekménye miatt katonai büntetőeljárásnak van helye és a terhelt elkövetett egy másik, egyébként nem katonai büntetőeljárás hatálya alá tartozó bűncselekményt is Od. pl. az általános hatály első esetkörét: katona elkövet egy katonai bűncselekményt és emellett egy másik, nem katonai bűncselekményt is, pl. önkényes eltávozása során jármű önkéntes elvételének bűncselekményét is megvalósítja). Személyi konnexitásnál tehát a több bűncselekmény között az elkövető személye az, ami kapcsolatot teremt és ezáltal lehetővé teszi az egy (katonai) eljárásban való elbírálást. 11 Ennek további feltétele, hogy az eljárás elkülönítése ne legyen indokolt. Indokoltnak kell tekinteni az elkülönítést a Büntető Kollégium 140. sz. állásfoglalásának I. pontja szerint, ha a nem katonai büntetőeljárás hatálya alá tartozó bűncselekmény tárgyi súlya, bonyolultsága, a bizonyítás terjedelme az eljárás gyors befejezését hátráltatná vagy az elkülönítést más katonai érdek indokolja. 12 vádlott szolgálaton kívül és nem is hivatali működésével összefüggésben követ el vagyon elleni bűncselekményt (FBK 1996/12.), sőt, a rendőrök által elkövetett mindennemű nem katonai bűncselekmény - a Legfelsőbb Bíróság több döntése (pl. BH 1992/751., BH 1992/449) értelmében - a rendes civil bíróság hatáskörébe tartozik. Hasonlóképpen döntött a legfelsőbb Bíróság az emberiség elleni bűntettel vádolt volt karhatalmisták elleni ügyben. Eszerint velük szemben akkor lehet csak helye katonai büntetőeljárásnak, ha a vádlottaknak vagy közülük egyeseknek az elkövetés kor a katonai szolgálati viszonya fennállott és a szolgálati helyen illetőleg a szolgálattal összefüggésben történt elkövetésről van szó. Ugyanakkor a katonai büntetőeljárás hatálya alá tartozó egyéb bűncselekményeknél elegendő, ha a terhelt az adott bűncselekmény elkövetés i magatartásai közül csak egyeseket valósít meg a szolgálati helyen illetőleg azzal összefüggésben (pl. kábítószerrel visszaélés katonai büntetőeljárás hatálya alá tartozik, ha a kábítószer tartása a terhelt lakásán, míg annak átadása már a szolgálati helyen történik BH 1992/75,). II Az egységes, katonai bíróságok előtti elbírálás mellett fel hozható érvek többek között a honvédség tagjai által elkö' vetett bűncselekmények alapos értékelésének lehetővé té tele a további megelőzés céljából, a katonai szolgálat körülményeit jól ismerő igazságügyi szerv eljárásának nagyobb hatékonysága stb., nem is beszélve arról, hogya büntetés célja mennyivel jobban érvényesül a lényegesen gyorsabb felelősségre vonás esetén (míg a katonai szervek az ügyek %-át 60 napon belül befejezik, addig a civil hatóságok ügymenete 6 8 hónapig is eltart). In: Pap János i. m o. 12 Ezen állásfoglalás indokolása kimondja. hogy az egyesítés illetve elkülönítés eldöntésénél ezért a katonai tanácsnak azt kell vizsgálnia, célszerű-e az együttes elbírálás. Ennek körében figyelembe kell venni a katonai büntetóeljárásra egyébként nem tartozó bűncselekmény tárgyi súlyát. Általában indokolt elkülöníteni a katonai büntetőeljárásra tartozó kis súlyú cselekmény től a kiemelkedő jelentőségű, na-
14 12 ad b) Tárgyi összefüggés akkor áll fenn, ha az adott bűncselekmény és a terheltek valamelyike katonai büntetőeljárás hatálya alá tartoznak, ugyanakkor a társtettesek valamelyikét (a bűnpártolót) az általános szabályok szerint rendes bíróságok előtt kellene felelősségre vonni. A törvény ezen személyekkel kapcsolatosan is lehetővé teszi a katonai eljárás lefolytatását, azonban mivel általános elv, hogy rendes bíróságától senkit sem lehet elvonni, illetőleg nem katona személyekkel szemben lehetőleg civil bíróságok járjanak el (ezt mind a katonaság ld. katonai titkok, zárt életviszonyok, hierarchikus rend stb. -, mind a nem katona személy érdeke megkívánja), az ilyetén való együttes elbírálást a törvény a személyi konnexitásnál tárgyaltnál SZigorúbb feltételhez köti. Eszerint ilyen esetben a tényállás közvetlen és szoros összefüggését kívánja meg a törvényhozó ahhoz, hogy egy eljárásban vonják felelősségre a terheiteket. Tehát míg a személyi konnexitásnál az együttes elbírálást tekinthetjük a főszabálynál, addig tárgyi konnexitásnál a katonával együtt bűncselekményt elkövető nem katona személy ügyének elbírálását a katonai bíróság csak akkor vonhatja hatáskörébe, ha az elkülönítés gátolná az ügy elbírálását (BH 1979/108), tehát itt általában lehetővé kell tenni az elkülönítést illetőleg mellőzni kell az egyesítést. 13 gyobb társadalomra veszélyességet hordozó nem katonai bűncselekményt. Az egyaránt kisebb tárgyi súlyú bűncselekményeknél az elkülönítést szükségessé teheti a katonai eljárásra egyébként nem tartozó cselekmény terjedelme vagy bonyolultsága. A nagy terjedelmű bizonyítást igénylő cselekmény katonai eljárásban történő elbírálása nem lehet célszerű, mert jelentősen késleltetheti a katonai eljárásra tartozó cselekmény elbírálását. Ilyen esetekben ezért az ügyeknek a katonai eljárás ra tartozó üggyel történő egyesítését mellőzni kell, illetőleg ez ügytől el kell azt különíteni, és az eljárás ra egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz kell áttenni. A katonai büntetőeljárásban ugyanis az ügyek gyors befejezése az időszerűség általános követelménye mellett katonai fegyelmi okok miatt is indokolt. Erre tekintettel a katonai büntetőeljárásra egyébként nem tartozó cselekményekkel kapcsolatos eljárás az ügy gyors befejezését hátráltatná, így az elkülönítés szükséges. Értelemszerűen níncs mód azonban az elkülönítés re olyan esetben, amikor az elkövetőnek a katonai büntetőeljárás hatálya alá eső cselekménye az oda egyébként nem tartozó bűncselekményekkel természetes vagy törvényi egységet képez. 13 Az említett állásfoglalás indokolása szerint tárgyi összefüggés alapján az egyesítés illetve az elkülönítés eldöntésénél a katonai tanácsnak azt kell vizsgálnia, hogya terheltek cselekményei ténylegesen milyen mértékben függenek össze, a közvetlen és szoros kapcsolódás megállapítható-e. Biztosítani kell ugyanis, hogy - lehetőség szerint minden elkövető az általános szabályoknak megfelelően vele szemben hatáskörrel rendelkező bíróság előtt feleljen tettéért. Nem katona személy katonai büntetőeljárás alá vonására tehát csak akkor kerülhet sor, amikor a katonával közösen elkövetett cselekmény elbírálása ezt feltétlenül indokolja, pl. amikor az elkövetők társtettesek vagy egyébként közösen követték el a bűncselekményt. Indokolhatja az együttes elbírálást az is, hogy az elkülönítés folytán külön tárgyalandó ügyekben eltérő ténymegállapítás veszélye merül fel. Ha azonban a katonai büntetőeljárás hatálya alá tartozó terhelttel együtt bűncselekményt elkövetőhöz - tárgyi összefüggés folytán - további terheltek is kapcsolódnak ezek cselekményének elbírálása céljából az elkülönítés rendszerint indokolt. Ennek megfelelően azoknak a terhelteknek az ügyét, akiknek cselekménye közvetlenül nem függ össze a katonai büntetőeljárásra tartozó terheltek által elkövetett bűncselekménnyel, el kell különíteni, és az általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz kell áttenni illetőleg az ilyen ügyek egyesítését mellőzni kell. Érdekes problémát vet fel az az eset, amikor a tárgyi összefüggés folytán nem katona fiatalkorú terhelttel'kapcsolatosan katonai büntetőeljárást folytatnak le. Ilyenkor ugyanis a 2. Személyi (alanyi) rendelkezések 2. I. A bíróság összetétele A katonai büntetőeljárásban elsőfokon annak jellegéből következően a bíróság tagjai (mind az elnök, mind az ülnökök) katonák. A katonai tanács elnöke hivatásos katonai bíró (egyesbíróként is ő jár el), az ülnökökre vonatkozóan pedig a Be. mindössze annyi rendelkezést tartalmaz, hogy az ülnökök rendfokozatának el kell érnie aterheltét (ez a szabály néha nehézkessé teheti és tette is a bíróság összeállítását, különösen magas rangú tisztek pl. (rendőr) tábornokok büntetőjogi felelősségre vonása esetén). A katonai büntetőeljárásban közreműködő népi ülnökök azonban csak annak a katonai tanácsnak az illetékességi területén járhatnak el, amelyhez megválasztották őket (BH 1995/144.).14 A rendfokozatnak nemcsak a bírósági tanács összetételére, hanem a szavazási rendre is hatása van. Eszerint az alacsonyabb rendfokozatú bíró (helyesebben ülnök) a magasabb rendfokozatú tanácstagot megelőzően adja le voksát (azonos rendfokozat esetén az szavaz először, aki később lépett a rendfokozatba). Utolsónak a tanácselnök szavaz A katonai ügyész és a katonai nyomozó hatóságok A katonai büntetőeljárás során az ügyészi feladatokat (mind a törvényességi ellenőrzés, mind a vádképviselet, mind pedig az ügyészi nyomozás tekintetében) a megyei ügyészségi jogkörben eljáró katonai ügyész látja el. 15 Ezek a katonai ügyészségek a korábban említett öt katonai tanács illetékességi területén járnak el. Mivel a katonával szemben nemcsak a fiatalkorúak elleni büntetőeljárás szabályainak alkalmazását zárja ki a Be., hanem a katonai büntetőeljárásban magánvádnak sincs helye, így a magánvádas bűncselekmények Be. szabályai szerint a fiatalkorúra a fiatalkorúak elleni büntetőeljárás speciális szabályait mindenkor alkalmazni kell. ugyanakkor katonával szemben a fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók (Be. 344., BH 1996/14.). E két szabály együttes alkalmazásának tehát az lesz a következménye, hogy ha az eljárás elkülönítése a tényállás közvetlen és szoros összefüggése miatt nem indokolt mindkét terheltet egyazon. katonai eljárásban vonják felelősségre. ugyanakkor a fiatalkorú terhelttel szemben a fiatalkorúkra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni (ez értelemszerűen kihat pl. a tanács összetételére vonatkozó szabályok esetén a katon;r terheltre is, de pl. a védelem csak a fiatalkorú tekintetében lesz kötelező stb.) 14 Természetesen a rendfokozatra vonatkozó szabály megsértése esetén is irányadóak a korábban elmondottak, tehát ha a másodfokú bíróság észleli, hogy a terhelt rendfokozata akár csak az egyik ülnökét meghaladja, a Be II. pont a) alpontja alapjáfl (a bíróság nem volt törvényesen megalakítva) az elsőfokú határozatot hatályon kívül helyezi és az elsőfokú bíróságot mindenképpen új eljárásra kell, hogy utasítsa (BH 1989/174.). 15 Az 1990-től bevezetett módosítások eredményeképpen a katonai ügyészségek hatásköre szűkült, hiszen ettől fogva csak katonai bűncselekmények 09n-től a szolgálati helyen vagy azzal összefüggésben elkövetett egyéb bűncselekmények) esetén járhatnak el. Mivel ezzel párhuzamosan ma már összesen nyolc féle hatóság rendelkezik hatáskörrel katona bűncselekménye esetén, a korábbi 5 katonai ügyészség és 5 katonai bíróság helyett több mint 350 igazságügyi szerv vehet részt ilyen ügyekben. Ez aztán egyes vélemények szerint a katonai bíráskodás egységességének rovására is ment. In: Pap János i. m és 50. o.
15 13 esetén is a katonai ügyész látja el a civil eljárásban ilyen esetekben magánvádlói feladatokat. A katonai büntetőeljárásban nyomozó hatóságként a katonai ügyész, külön jogszabályban meghatározott körben pedig az illetékes parancsnok l6 és a rendőrség (halaszthatatlan nyomozási cselekményként bármely nyomozó hatóság) jár el. Ez a külön jogszabály a 6/1993. (VII. 2.) HM rendelet a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról, mely az illetékes parancsnok hatáskörét három körben határozza meg: a) a katonai vétségekben mindenképpen nyomoz(hat), egyéb bűncselekményeknél pedig, b) ha az ügyész felkéri, vagy c) az engedély nélkül távollevő katonák fel kutatásával és körözésével kapcsolatos feladatokról szóló külön rendelkezés szerint nyomoz. Az illetékes parancsnok mint nyomozó hatóság a bűncselekmények nyomozásának törvényessége feletti felügyeletet gyakorló katonai ügyész intézkedéseit, valamint a folyamatban levő nyomozás során adott utasításait köteles végrehajtaniy Az illetékes parancsnok hármas jogköre egyébként a rendszerváltást követően jelentősen beszűkült. Míg korábban kizárólagos nyomozó hatóságként járt el a katonai ügyészség mellett (a rendőrség csak halaszthatatlan nyomozási cselekményeknél járhatott el), addig ma már a katonai ügyészség mint fő katonai nyomozószerv mellett több lehetőség van arra, hogy nem katonai szerv végezzen nyomozási cselekményt katonai büntetőeljárásban. ls Az illetékes parancsnok feljelentési monopóliumát az évi XVII. törvény 103. (1) bekezdése helyezte hatályon kívül. Végezetül ugyanezen törvényhely semmisítette meg azt a korábbi Btk. rendelkezést (125. ), mely alapján az illetékes parancsnok elterelhette az ügyet a büntető útról és fegyelmi fenyítést alkalmazhatott a katona terhelttel szemben. A fegyelmi hatósági jogkör megsemmisítésével kapcsolatos rendelkezés indokolásában a törvényhozó rámutatott arra, hogya Btk ának hatályon kívül helyezésével a törvény azért szüntette meg a katonával szemben a bűncselekmény fegyelmi jogkörben való elbírálásának 16 A parancsnok ezt a nyomozati hatáskört a határőrség és a rendőrség fegyelmi vizsgálói (előadói) és a honvédség igazgatási főtisztjei, társadalmi megbízatású nyomozó tisztjei (vagy önmaga) által gyakorolja. Ezen szerveknél azonban szakmai szempontból -- különösen a honvédségnél - igen nagy hiányosságok tapasztalhatók. Ld.: Csiha Gábor: A katonai nyomozótiszti rendszer negatívumairól. Ügyészek Lapja 1996/2. sz. 83. O. 17 A 2/1995. (II. 10,) BM rendelet a katonai vétségek parancsnoki nyomozásáról érdekes módon nem ilyen tágan szabja meg a parancsnok hatáskörét, kivéve a fentebb cl pontban említett jogkört, ezáltal a katonai vétségekre és a katonai ügyész felkérése általlefolytatott nyomozás ra szűkítve azt. Ugyanígy ellentmondás található a két rendelet egyéb rendelkezései között is: pl. a jogorvoslat tekintetében a HM rendelet 16, (I) bekezdése kimondja, hogy a parancsnoki nyomozás során hozott határozatok, intézkedések ellen bejelentett panaszok elbírálás ára a katonai ügyész jogosult. Ehhez képes t a BM rendelet 12. (1) bekezdése szerint a Be, rendelkezéseivel összhangban - erre csak akkor kerül sor, ha a parancsnok a panasznak nem ad helyt, 18 A parancsnoki nyomozások kis hányadát képezik csak a katonai nyomozóhatósiígok által folytatott büntetőeljárásnak, inkább csak a katonai ügyészek nyomozás-felügyeleti tevékenységét növelő hatásuk van, Ld,: Csiha Gábor í. m, 83. o. lehetőségét, mert a korábbi szabályozás nem volt összhangban az Alkotmány azon rendelkezéseivel, melyek szerint az igazságszolgáltatást csak a bíróságok gyakorolják, illetőleg mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt vádat bíróság bírálja el A katonai védő, katonai szakértő A rendszerváltást megelőzően a védővel kapcsolatosan is tartalmazott speciális rendelkezést a Be. Eszerint védőként katonai büntetőeljárásban csak ügyvéd és csak olyan ügyvéd járhatott el, akit az igazságügyminiszter az általa összeállított jegyzékbe felvett. Ezt a szabályt az évi XXVI. törvény január 1-; hatállyal hatályon kívül helyezte, így ma már a katonai eljárásban felelősségre vont terheltet is megilleti a szabad védőválasztás joga. 19 A katonai büntetőeljárásban lehetőleg katonai szakértőt kell igénybe venni (ez a katonai bűncselekmények sajátos jellegéből is következhet), természetesen azonban indokolt esetben hagyományos (pl. tárgy-, igazságügyi orvos- stb.) szakértő is igénybe vehető. 3. A kényszerintézkedések és a bűnügyi költség speciális szabályai a katonai eljárásban Az évi LVII. törvény hatályon kívül helyezte a Be-nek az őrizetbe vétellel kapcsolatos, katonai büntetőeljárásra vonatkozó külön rendelkezését - miszerint katonát tettenérés, szökés vagy szökés veszélye esetén kívül csak katonai nyomozó hatóság illetőleg katonai bíróság vehetett őrizetbe -, így a hatályos Be-ben csak az előzetes letartóztatással kapcsolatosan találunk speciális szabályokat. Eszerint katonával szemben előzetes letartóztatást abban az esetben is el lehet rendelni, ha a terhelt szolgálati vagy fegyelmi okból nem hagyható szabadlábon (Be ). Ez a szabály tehát csak a katonára vonatkozik (fegyveres erők tényleges állományú tagja, polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja stb. tekintetében nem al 19 A Büntető Kollégium 141. sz. állásfoglalása szerint a sorkatona ellen folyamatban levő bü ntetőeljárásban tárgyalásra általában szükséges védő kirendelése. Ezt a rendelkezést a legfelsőbb Bíróság a Be. 6. és 47. -ára, valamint a 49. (2) bekezdésére alapította. Természetszerűleg ez az állásfoglalás nem bővíti a kötelező védelem körét, de egységes iránymutatást kiván adni a sorkatonával szemben lefoly tatott eljárások tekintetében, A Be. 49, -ának (2) bekezdése ugyanakkor akként rendelkezik, hogy a hatóság hivatalból vagy kérelem re védőt rendel ki, ha ezt a terhelt érdekében szükségesnek tartja, Nem teljesen egységes azonban a gyakorlat annak megítélésénél, hogy melyek azok a körolmények, amelyek a sorkatonáknál a kötelező védelem keretein túl is védő kirendelését indokolják, Ennek alapja, hogy a sorkatonák szigorúan szabályozott körülmények között teljesítik szolgálatukat, az elhelyezési. körletet is csak az elöljárójuk engedélyével hagyhat ják el. Igya védelemre való felkészülésük akkor is segítséget igényelhet, amikor ilyen kötöttségek hiányában arra nem lenne szükség. Különösen indokoltnak tekinti a Legfelsőbb Bíróság védő kirendelését az alakulat előtti helyszíni nyilvános tárgyaláson, ahol az ügyész részvétele kötelező, valamint ha az ügy ténybeli vagy jogi megítélése nehezebb (hiszen a sorkatona anyagi lehetőségei sokszor ügyvéd meghatalmazását nem teszik lehetövé). Ugyancsak indokolt védő kirendelése a sorkatona érdekében akkor is, ha a cselekmény kapcsán mások (elöljárók, szolgálati közegek, felbujtó stb.) felelőssége vagy érdekeltsége is felmerül, avagy az ügy sértett jei, illetve a vádlott-társ érdekében ügyvéd. illetve védő működik közre stb. JU RA 1998/1.
16 14 kalmazható) és a letartóztatás különös feltételeinek (szökés, kollúzió, bűnismétlés) körét növeli, szemben a fiatalkorúakkal szembeni eljárásnál található feltétellel, mely plusz általános feltételt jelent. Természetszerűleg ez a rendelkezés kihat az őrizetbe vétel esetkörére is, hiszen az őrizetbe vételre vonatkozó rendelkezések szerint az a személy is őrizetbe vehető. akivel kapcsolatban letartóztatási ok merül fel.2 Az előzetes letartóztatás vádirat benyújtása előtti elrendelésére nem az általában erre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező (fogvatartás helye szerinti helyi) bíróság jogosult. hanem a megyei bíróság katonai bírája, akinek a határozata elleni fellebbezést a Legfelsőbb Bíróság bírálja et. Végül meg kell említeni a Be. bűnügyi költségre vonatkozó át, miszerint sorállományú katonával szemben katonai bűncselekmény miatt indult büntetőeljárásban a bűnügyi költséget - a meghatalmazott védőnek, továbbá a sértett képviselőjének készkiadása és díja. valamint a büntetésvégrehajtási intézetben végrehajtott szabadságvesztéssel felmerült költség kivételével az állam viseli. Ez a rendelkezés tehát egyrészt csak a sorállományú katonára vonatkozik (pl. tartalékos katonára nem, ld. BH 1983/104.), másrészt csak annak katonai (s nem egyéb, katonai büntetőeljárásban elbírált) bűncselekménye tekintetében érvényesül Az új Be. katonai büntetöeljárással kapcsolatos rendelkezései Az Országgyűlés március 10-i ülésnapján elfogadta az új büntetőeljárási kódex szövegét, amelyet a Magyar Közlöny ezévi 23. számában ki is hirdettek. Az új Be. (1998. évi XIX. törvény) rendelkezéseinek részletes ismertetésére és esetleges kritikájára ezen cikk keretében nincs mód, ezért az alábbiakban csak a katonai eljárássai kapcsolatos szabályváltozásokat tekintem át. A január l-től hatályos Be. a XXI. fejezetében, a ban szabályozza a katonai büntetőeljárásra vonatkozó eltérő rendelkezéseket. Ezek közül a legfontosabb módosult illetőleg részben új -ok a következők: 20 A katonának ez a szolgálati vagy fegyelmi okból történő előzetes letartóztatása nem korlátozható a büntetőeljárás nyomozati szakaszára, az később is indokolt lehet (BH 1994/527.). Ugyanakkor a Legfelsőbb Bíróság eseti döntésében azt is megállapította, hogy a katona szolgálati és fegyelmi okból történő előzetes letartóztatása nem mellőzhető, ha alapos gyanú merült fel arra, hogy rövid időn belül ismételten, jelentős súlyú katonai bűncselekményt valósí tott meg (BH 1992/53.), hiszen ezen magatartás közvetlenül sérti a katonai rendet és fegyelmet. 21 A BH 1992/628. kimondja, hogy ha a bíróság a sorállományú katona bűnösségét nem katonai bűncselekményben is megállapítja, az ezzel kapcsolatban felmerült bűnügyi költ ség viselésére kötelezni kell, vizsgálandó azonban, hogy nem indokolt-e e költségek viselése alóli mentesítése. Ugyanígy, ha a sorkatonai szolgálatát töltő terhelt által elkövetett nem katonai bűncselekményt a bíróság nem a katonai, hanem a rendes büntetőeljárásban bírálja el, bűnösségének kimondása vagy szabálysértésért való felelősségének megállapítása esetén őt kötelezni kell a bűnügyi költség megfizetésére (BH 1992/89.). Az okozott kár megtérítésére kötelezett sorkatona az e miatt felmerült illetéket még akkor is köteles megtériteni, ha a bűnügyi költséget az állam viseli helyette (BH 1978/158.). a) a katonai büntetőeljárás hatályával kapcsolatosan: - a fegyveres erők tényleges állományú tagja által elkövetett minden bűncselekmény miatt kato lesz helye (tehát nem ka nai büntetőeljárásnak tonai bűncselekmények esetén nem csak a szolgálati helyen vagy azzal összefüggésben történő elkövetés esetén); - konnexitásnál csak akkor kerül sor együttes elbírálásra, ha az elkülönítés nem lehetséges (szemben a jelenlegi szabállyal, mely szerint akkor, ha nem indokolt); b) személyi (alanyi) rendelkezések: - a másodfokú bírósági eljárásra a Fővárosi hélőtáblának van egész országra kiterjedő illetékessége; - magasabb rendfokozatú tábornoknál (a korábban már említett probléma miatt) az ülnökök rendfokozatának nem kell elérni aterheltét; a törvény külön meghatározza, hogy mely esetekben jár el tanácsban és mikor egyesbíróként az elsőfokú bíróság; - külföldön elkövetett bűncselekményesetén az illetékes parancsnok állomáshelye alapozza meg a bíróság illetékességét; a Be. kimondja, hogy négy esetben csak a katonai ügyész nyomozhat (katonai bűntettek miatt: katonai vétségnél: ha más bűncselekményt is elkövetett a terhelt vagy több terhelt esetén nem lehetséges az elkülönítés; nem katonai bűncselekmény miatt; ha időközben megszűnt a terhelt szolgálati viszonya); az ítélőtábla mellett a Katonai Fellebbviteli Ügyészség, a Legfelsőbb Bíróság mellett pedig a Katonai Főügyészség jár majd el; - katonai büntetőeljárásban a vádat ügyészségi fogalmazó vagy titkár nem képviselheti; a nyomozási bíró (mint egészében új hatóság) feladatát a megyei bíróság katonai birája látja el, a határozata elleni fellebbezést a Fővárosi Itélőtábla orvosolja; - külön tanúvédelmi rendelkezést is találunk: a tanú más szolgálati helyre történő átvezénylését vagy áthelyezését kérheti (a katonai ügyész dönt a kérelem ről); c) végül a kényszerintézkedések tárgyában: - ha nem katonai nyomozó hatóság rendeli el a terhelt őrizetét: 24 órán belül át kell adni a terheltet az illetékes katonai ügyésznek: - maga a törvény is részletezi, hogy mikor lehet szolgálati vagy fegyelmi okból (mint speciális különös feltétel) elrendelni az előzetes letartóztatást (katonai bűncselekmény vagy szolgálati helyen illetőleg azzal összefüggésben elkövetett bűncselekmény miatt büntetőeljárás folyik a terheit ellen); az ez okból elrendelt előzetes letartóztatás a szolgálati viszony megszűnésével megszűnik; - rendőrségi fogda helyett helyőrségi fogdában lehet esetleg az előzetes letartóztatást végrehajtani; - új kényszerintézkedésként szabályozza az új Be. a szoros felügyelet alá helyezést, mely az előzetes letartóztatás egyetlen szurrogátuma
17 15 sorállományú katona esetén (lakhelyelhagyási tjlalomra, óvadék engedélyezésére nincs mód). látható tehát, hogy az új büntetőeljárási kódex egyrészt az általános új jogintézményekből (nyomozási bíró bevezetése, fellebbviteli rendszer módosítása, óvadék szabályozása stb.) fakadóan, másrészt a jelenlegi szabályok modernizálása, a nyugat-európai eljárási törvényekhez igazítása céljából elég sok változást tartalmaz. Az már más kérdés, hogy ezen rendelkezések közül hány fogja megélni a hatálybalépést és hányat fognak módosítani (esetleg megszüntetni) az alatt a közel két év alatt, ami még a törvény "életre keléséig" hátra van. Komanovics Adrienne egyetemi adjunktus Az emberi jogok európai védelmi mechanizmusának reformja október l-én az olasz kormány képviselője átadta az Európa Tanács Főtitkárának az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez (továbbiakban Egyezmény) fűzött Tizenegyedik jegyzőkönyv megerősítéséről szóló okiratot. I Ennek folyományaként - a Tizenegyedik jegyzőkönyv 2 3. cikkének megfelelően november l-étől már az új eljárás szerint folyik az egyéni és állami kérelmek vizsgálata: az eddigi Bizottság és Bíróság helyét egy egységes Bíróság veszi át. A jelen Bíróság október 31-étől megszűnik, a Bizottság pedig október végéig még tovább működik az elfogadhatónak ítélt panaszok vizsgálatának lezárása céljából. A magyar folyóiratok hasábjain korábban már számos kiváló tanulmány jelent meg az európai védelmi mechanizmus kialakulásáról, jellegéről és működéséről,3 ezért a továbbiakban a Tizenegyedik jegyzőkönyv főbb rendelkezéseinek Council of Europe Press Release, 1997, okt. 1. L. Az Európa Tanács emberi jogi dokumentumai (szerk.: Mavi ViktofJ, Budapest, A Kommentár szövegét L Council of Europe, Explanatory Report and Protocol No. II to the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, Restructuring the Control Machinery Established Thereby. 331lM (1994) 943. Többek közótt: Bán Tamás: Előkészületek az Európai Emberi Jogi Egyezmény megerősítésére, Acta Humana No. 2 (4 18), Bokorné Szegő Hanna: Az Emberi Jogok Európai Egyezményében biztosított jogok és az államok kötelezettségei. Acta Humana No. 5 (3-13), Kevín Boyle: Az Emberi Jogok Európai Egyezménye: Az egyéni kérelmekkel kapcsolatos eljárás és gyakorlat. Acta Humana No ( ), Mavi Viktor. Az Emberi Jogok Európai Egyezménye: a jogvédelmi mechanizmus működésének gyakorlati kérdései, Acta Humana 199/. No. I (15-33), Taubner ZoltiÍn: Az európai emberi jogi jogvédelmi mechanizmus továbbfejlesztésének lehetséges irányai. Acta Humana 199/. NO.3 (64-69). ismertetésére szorítkozom. Tanulmányomban először röviden utalok az Egyezmény jelenlegi sajátos jogvédelmi mechanizmusára, bemutatom az eljárás megreformálását szükségessé tevő tényezőket és a konkrét reform-javaslatokat. A Jegyzőkönyv bővebb ismertetése után pedig röviden összefoglalom a Jegyzőkönyvvel kapcsolatos fontosabb szakmai kritikákat. 1. A jelenlegi eljárási rend és annak hiányosságai Az emberi jogok védelme a belső jogban jóval korábban megjelent, mint a nemzetközi jogban. 4 Az emberi jogok nemzetközi védelme ugyan nem tekinthet vissza hosszú múltra, azonban századunk második felében látványos fejlődésen ment keresztül, amelyben kiemelkedő szerepet játszottak az univerzális és a regionális szervezetek, mint pl. az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európa Tanács, az Amerikai Államok Szervezete és az Afrikai Egységszervezet. Habár az ENSZ-bens már 1948-ban megkezdődött a munka egy emberi jogi tárgyú egyezmény kidolgozására, csak 1966-ban sikerült elfogadni a két Egyezségokmányt.6 Ezzel szemben az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt jóval hamarabb elfogadták, és jóval hamarabb életbe is lépett.' A szerződés és a későbbi jegyzőkönyvek a legfontosabb polgári és politikai jogokat kötik csokorba, amelyeket a későbbiekben az Egyezmény által létrehozott szervek jelentős mértékben továbbfejlesztettek. 8 Európában pl. az angol Magna Charta (1215), Habeas Corpus Act, Bill of Rights (1689), francia Nyilatkozat az Em ber és Polgár Jogairól (1789). Illetve a Gazdasági és Szociális Tanács 1946-ban létreho zott Emberi Jogi Bizottságában. A Gazdasági, szociális és kulturális jogok Nemzetközi Egyezségokmánya. és a Polgári és politikai jogok Nemzet közi Egyezségokmánya. Az Egyezményt november 4-én Rómában írták alá és szeptember 3-án lépett hatályba. Magyarország november 5-én fogadta el az Egyezményt, annak El ső, Második, Harmadik, Negyedik, Ötödik, Hatodik, Hete dik, Nyolcadik és Kilencedik Jegyzőkönyvét (1993, évi XXXI. tv.). A Tizenegyedik Jegyzőkönyvet április 26-án rati fikáltuk. PI. szükség volt az Egyezményben előforduló olyan általá nos fogalmak mint "egy demokratikus társadalomban elen-
18 16 A strasbourgi szervek rugalmasan kezelik az Egyezmény rendelkezéseit, és a teleologikus értelmezés módszere révén biztosítják az Egyezmény naprakészségét, időtállóságát. Bár a rendelkezések tartalmával kapcsolatban is ki lehetne térni néhány hiányosságra,9 a jelen tanulmány csak az eljárási kérdésekre összpontosít. Az Európai Egyezmény sajátos jogvédelmi mechanizmussal rendelkezik. Az eredeti célkitűzés elég szerény volt: létrehoztak egy Bizottságot (Emberi Jogok Európai Bizottsága), amit kezdetben főként politikai szervnek tekintettek. Ezt igazolja az eredeti összetétele is: az akkor még 13 tagból öt korábban miniszterként szolgált vagy minisztériumi tisztviselő volt; további öt személy (választása idején vagy azt megelőzően) parlamenti képviselőként funkcionált, és csak három dolgozott ügyvédként illetve bíróként. lo A döntések végrehajtása felett őrködő szerv, a Miniszteri Bizottság egyértelműen politikai tipikus kormányközi - szerv, ahol a tagállamok mindegyike képviselteti magát. A Bíróság (Emberi Jogok Európai Bírósága) hatáskörének elfogadása külön állami nyilatkozattal történik. A későbbiekben fokozatosan háttérbe szorult az Egyezmény védelmi mechanizmusának politikai jellege, és előtérbe kerültek a jogi elemek. A Bizottság jelentései egyre inkább quasi-ítél e teknek tekinthetők, a Miniszteri Bizottság pedig az Egyezmény 32. cikke alatti hatáskörében az esetek túlnyomó többségében elfogadja a Bizottság megállapításait. ll Jelenleg az Egyezmény jogvédelmi mechanizmusának teljes elfogadása de facto feltétele az Európa Tanácsba való felvétel nek, 12 mivel ez a legfőbb bizonyíték és biztosíték arra, hogy a tagállam komolyan veszi az Európa Tanács (ET) Alapokmányának 3. cikkében foglalt kötelezettséget: Az Európa Tanács minden tagállamának el kell fogadnia a jogállamiság alapelveit, továbbá minden joghatósága alatt élő személy számára biztosítania kell az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat. Jelenlegi problémák. Az európai rendszer az évek során rendkívül hatékonynak bizonyult, de ez egyben a jelenlegi problémák fő oka is. Az európai szervek munkaterhe egyre nő, és mind nagyobb a lemaradás: jelenleg átlag S év alatt gedhetetlen korlátozások", 'ésszerű határidő stb. értelmezésére. 9 Igy pl. a diszkrimináció tilalma (Egyezmény J4. cikke) az Egyezményben található egyéb alapjogok kiegészítője; nem tilt általános jelleggel minden megkülönböztetést. Másik fontos negatívum, hogya kisebbségi jogok hiányoznak az Egyezményből. Ebben a témában a kilencvenes években két egyezmény is született: A regionális vagy kisebbségi nyelvek Európai Kartája, ETS No. J 48, valamint A nemzeti kisebbségek védelmének Keretegyezménye, ETS No Magyarország mindkettőt ratifikálta, az elsőt J995. április 26-án, a másodikat szeptember 25-én. 10 Schermers: The Eleventh Protocol to the European Convention on Human Rights, 19 European Law Review (/994) O., 367. O. II 5chermers, ibid., 368. o. 12 L. pl. a Tizenegyedik Jegyzőkőnyvhöz fűzött Kommentár (továbbiakban Kommentár) 85. pontját: illetve Bernhardt Reform of the Control Machinery under the European Convention on Human Rights, 89 American Journal of InternationalLaw(199S) [ o" 147. o. születnek meg az ítéletek. 13 Ha ehhez hozzátesszük, hogy némely panaszos az "ésszerű időn" belül történő tárgyalás követelményének megsértése miatt fordul az európai emberi jogi szervekhez, akkor egy ügy belsö jogi és nemzetközi jogi vizsgálata 8-10 évig is eltarthat. '4 Elég megdöbbentő adat, hogy az összes kérelemnek csak nagyon kis százalékáról (kb. 5%) határoznak érdemben. IS Az Európa Tanács tagjainak számával párhuzamosan együtt nő az Egyezményben részes tagállamok száma. Ez önmagában is növeli a beérkező panaszok, kérelmek mennyiségét, amihez hozzáadódik, hogy az új tagállamok fiatal demokráciák, és így feltehetőleg jóval több visszássággal és problémával kell megküzdeniük, mint a többi, régebbi tagállam nak. 16 Időközben bevezettek bizonyos szervezeti változtatásokat a nagyszám ú bejelentésekkel való hatékonyabb foglalkozás érdekében. A Bizottság és a Bíróság nem állandó szervek, de mivel maguk állapítják meg, hogy milyen gyakorisággal üléseznek, így egyre hosszabb üléseket tartanak. A Bíróság az Egyezmény 43. cikke szerint kilenc bíróból álló tanácsokban jár el. A Nyolcadik Jegyzőkönyv lehetövé tette, hogya Bizottság háromtagú bizottságokat hozzon létre az olyan egyéni panaszok elutasítására, melyek nyilvánvalóan alaptalanok, illetve kamarákat is felállíthat, melyek minden olyan feladatot elláthatnak, ami eddig a teljes Bizottság hatáskörébe tartozott. A Titkársá~ dolgozóinak számát többször is növelték. Am a munkafeltételek ilyen javulása ellenére is a Bizottság és a Bíróság egyre kevésbé tud megbirkózni a hatalmas feladattal. Mindezek egyértelműen jelzik, hogy szükségessé vált a jogvédelmi rendszer újragondolása és átalakítása. A fő célkitűzés a hatékonyság növelése, a bírói jelleg erősítése valamint az volt, hogy az egyéni kéreimeket rövidebb idő alatt lehessen elbírální. Ezt az igényt a Tizenegyedik Jegyzőkönyv Preambuluma így fogalmazza meg: "Az Európa Tanács tagállam ai [... l figyelembe véve az Egyezményben megállapított ellenőrzési rendszer sürgős átalakításának igényét abból a célból, hogy elsősorban a kérelmek növekvő számára és az Európa Tanács gyarapodó létszámára tekintettel fenntartsák és javítsák az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének hatékonyságát [... l az alábbiakban álla podtak meg... " II Kommentár, 21. pont. 14 L. van Díjk és van Hoof Theory and Practice of the European Convention on Human Rights, 1990, 332. oldaltól, ahol olyan esetekre is példát találhatunk, melyekben a nemzeti eljárás hat, tizenhárom vagy akár tizenhét évig is eltartott. Az "ésszerű idő' követelményének megsértésében főleg Olaszországnak rossz a bizonyítványa. Az Adiletta v. Olaszország esetben pl. az eljárás 13 év 5 hónapig tartott. /2 Human Rights Law Journal (l99!), [. o. IS Nowak, Manfred: Egyéni panaszeljárások az ENSZ emberi jogi egyezményei alapján: Acta Humana 1994 No , 112-/25. oldal oldal. 16 Az ideiglenese n nyilvántartás ba vett bejelentések száma J976-ban 2000 volt, 1993-ban már A nyilvántartásba vett esetek száma 1981-ben 400 volt, míg 1993-ban 2037 re nőtt. 5urvey ofactívities and Statistics of the European Commission ofhuman Rights 1993, Council of Europe.
19 2. A Tizenegyedik Jegyzőkönyv által kiala ve a listáról való törlésről döntenek. Általában a kított új eljárás hét bíróból álló Kamarák döntenek az ügyekben (véglegesen döntenek az elfogadhatóságról, valamint az érdemi kérdésekben is); a Nagykamara csak kivételes esetekben jár el. A bírói taná Viszonylag régen, már 1982-ben felmerült az a gondolat, hogya Bizottságot és a Bíróságot összeolvasszák, ám politikai szinten csak 1985 ben foglalkoztak először e lehetőséggel. 17 Mivel a reform kidolgozására irányuló munka elég lassan haladt, októberében Hollandia és Svédország is benyújtott egy-egy javaslatot, amelyek - habár két külön indítványról van szó - nagyon hasonló tartalmúak. Ez a holland-svéd javaslat más megoldással állt elő: az egyéni panaszok esetében a jelen rendszer helyett kétszintű bírói eljárást kellene bevezetni: a Bizottság lenne az első fok, amelynek (jogilag kötelező) döntése ellen az egyének és az államok a másodfokhoz, a Bírósághoz fellebbezhetnének. IB A Miniszteri Bizottság végül is az elsőként említett fúziós tervet fogadta el. A Bíróság hatásköre, összetétele és szervezete. A Tizenegyedik Jegyzőkönyv szerint egyetlenegy szerv lép az eddigi kettő helyébe: a Bíróság, amely a jelenlegi helyzettől eltérően állandó szerv lesz. 19 A bírák megbízatása az eddigi kilenc évről hat évre csökken, háromévenkénti rotációval. A Bíróság hatáskörrel rendelkezik mind az államok, mind az egyének által benyújtott kérelmek elbírálása felett. (A korábbi szóhasználattal ellentétben a panasz, a petíció elnevezés helyett a Tizenegyedik Jegyzőkönyv a kérelem kifejezést preferálja.) Ezenkívül a Miniszteri Bizottság kérésére tanácsadó véleményt is nyújt. Míg eddig a bírák száma az Európa Tanács tagjainak számával egyezett meg, a Jegyzőkönyv alapján az Egyezményben részes államok száma az irányadó, tehát csak ezek az államok jelölhetnek bírákat. Meg kell jegyezni, hogy ez a gyakorlatban nem jelent lényeges változást, hiszen az ET tagjainak és az Egyezményben részes államoknak a köre szinte teljesen lefedi egymást. A bírákat a Parlamenti Közgyűlés választja meg. 20 Újdonság. hogya bírák életkorát maximálták, hivatali idejük 70. életévük betöltésekor lejár.2 1 A Bíróság munkáját háromtagú bírói tanácsokban, hét bírából álló Kamarákban és a tizenhét tagból álló Nagykamarában végzi. A három bíróból álló tanácsok az elfogadhatóság kérdésével foglalkoznak: az elfogadhatóság megtagadásáról, illet 17 Kommentár. 10. pont. 18 FelmerüIt egy harmadik változat is, miszerint megtartanák a jelenlegi rendszert. ám a Bizottság és Bíróság állandó szervként funkcionálna, valamint biztosítanák a munkához szükséges megfelelő technikai és személyi feltételeket is. Ezen változat előnye, hogy az Egyezmény formai módosítása nélkül be lehetne vezetni a fent említett szervezeti és finanszírozási változtatásokat. 19 Új 19. cikk. - A Jegyzőkönyv l. cikke hatályon kívül helyezi az Egyezmény II., III. és IV. Fejezetét ( Cikk), valamint a Második Jegyzőkönyvet, és ezek helyébe lép az új 19-5 l. cikk, az Egyezmény új II. Fejezete. 20 Új 20. és 22.cikk. Ez utóbbi rendelkezés a Bíróság tagjainak kiválasztására vonatkozó korábbi szabályokat veszi át, I. az Egyezmény 39. cikkét. A választási eljárás (új 22. cikk) egyébként lényegében teljesen azonos az Egyezmény 39. cikkének 1. és 2. bekezdésével, bár már nem feltétel az, hogy a jelöltek közül legalább kettőnek az őt jelölő állam állampolgárának kell lennie. 21 Új 23. cikk 6. bekezdése. 17 csokat és a Kamarákat meghatározott időre hozzák létre,22 Az érdekelt állam tekintetében választott bíró hivatalból tagja az üggyel foglalkozó Kamarának illetve a Nagykamarának. A Jegyzőkönyv nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy egy bíró két Kamarának is tagja legyen. Szervezeti kérdésekben teljes (plenáris) ülés dönt. 2l Részletes rendelkezések találhatók a Kamarák és a Nagykamara ex officio tagjairól. Az előbb már említettem, hogy mind a Kamarának, mind a Nagykamarának ex officio tagja az érdekelt állam tekintetében választott bíró; valamint a Nagykamarának hivatalból tagja még a Bíróság elnöke, alelnökei és a Kamarák elnökei. 24 ANagykamara többi tagjának kiválasztásáról a Bíróság eljárási szabályai ban rendelkezik; így például úgy is rendelkezhet, hogy a többi tagot minden alkalommal külön sorshúzással választják ki, vagy úgy, hogy egy meghatározott időre állandó öszszetételű legyen. 25 Annak biztosítása végett, hogy minden elfogultság nélkül vizsgálhassák meg az ügyet, nem lehetnek anagykamara tagjai - az eljáró Kamara elnökét és az érdekelt állam tekintetében eljárt bírót kivéve - az eredeti ítéletet hozó Kamara bírái. 26 A Bíróság előtti eljárás. A jelenlegi fakultatív megoldás helyett a Jegyzőkönyv hatályba lépése után mind a részes államok, mind természetes személyek, nem kormányközi szervek (NGO-k) illetve egyének csoportjai is a Bírósághoz fordulhatnak, mindenféle külön állami elfogadó nyilatkozat nélküly Eddig az egyének panaszjoga, a Bíróság joghatósága, illetve az egyének Bírósághoz való fellebbviteli joga fakultatív volt/b habár a részes államok jelentős többsége elfogadta ezeket a rendelkezéseket. Miután a kérelmet regisztrálták,29 és azt az egyik Kamarának szignálták, a Kamara kijelöl egy előadót, aki tagja a háromtagú bírói tanácsnak. Ha a tanács szerint a kérelem nem tekinthető elfogadhatatlannak, az ügy a Kamara elé kerül, amely dönt mind az elfogadhatóságról, mind az érdemi részről. Az előadó bíró feladata az ügy előkészítése, és a felekkel való kapcsolattartás, 22 Kommentár, 34. és 35. pont. 23 Új 26. cikk; pl. a Bíróság elnökének és alelnökeinek megválasztása, Kamarák létrehozása, azok bíráinak megválasz tása, eljárási szabályok megalkotása. 24 A Kamarák elnökeinek részvétele az ítélkezési gyakorlat következetességének biztosítása miatt szükséges. Kommentár, 74. pont. 25 Kommentár, 37. pont 26 Új 27. cikk. 27 Új 33. és 34. cikk. 28 Az Egyezmény 25. és 46. cikke, valamint a Kilencedik Jegyzőkönyv. 29 Nem minden bejelentést regisztrálnak; az eddigi gyakorlat szerint a Bizottság Titkársága a bejelentéseket kezdetben még csak Ideiglenes aktaként kezeli, és megpróbál minél teljesebb képet kapni az ügyről már ebben a korai stádiumban. A Titkárság elviekben minden panaszt regisztrál, ha a panaszos ehhez ragaszkodik; ám a statisztikák szerint a bejelentéseknek csak kis részét veszik ténylegesen nyilvántartásba. így pl ban a beérkezett 4108 bejelentésbői csak 1009-et regisztráltak. Survey of Activities and Statistics, 1988, 2. oldal.
20 18 illetve ha az ügyet a Kamara elfogadhatónak nyilvánította, lépéseket tesz az ügy békés rendezése érdekében. A békés rendezésre egyébként az eljárás bármely szakaszában sor kerülhet, és a sikerét biztosítandó, ez az eljárás bizalmas. 30 Az egyéni kéreimeket és az államok közötti ügyeket általános jelleggel a Kamarák döntik el eltekintve a Nagykamara sajátos hatáskörétől. Az eljárás írásbeli és szóbeli szakaszból áll. A Kamara külön dönt az elfogadhatóságról és az ügy érdemi részéről, ám kivételes esetekben ettől eltérhet, például ha az érintett állam nem tiltakozik a kérelem elfogadása ellen. 31 A Kamara a felekkel együttműködve állapítja meg a tényeket és vizsgálatot is folytathat. 32 Az eljárás részleteiről a Bíróság eljárási szabályaiban külön rendelkezik. Az elfogadhatóság kritériumai nem változtak, a cél is ugyanaz maradt; a bejelentések hatékony szűrésére, amit jelenleg a Bizottság végez, a későbbiekben is szükség lesz. 33 Bizonyos rendkívüli esetekben még ítéletho - a Kamara úgy dönthet, hogy lemond zatal előtt hatásköréről a Nagykamara javára, amennyiben ez ellen egyik fél sem tiltakozik. (Az ítélet megszületése után már csak a felek fordulhatnak a Nagykamarához.) Ilyen rendkívüli körülmény, ha az ügy az Egyezmény vagy Jegyzőkönyveinek értelmezésével kapcsolatos komoly kérdést vet fel, vagy ha a Kamara döntése ellentmondana a Bíróság egy korábbi ítéletének. 34 A Bíróság jelenleg még hatályos eljárási szabályai szerint fontosabb ügyekben a plenáris ülés jár el, így biztosítva. hogya kamarák döntése az egész Bíróság nézeteit tükrözze. 35 E tekintetben a Tizenegyedik Jegyzőkönyv többek közt annyi változást jelent, hogy nem a teljes ülés elé kerülnek az ilyen nagyobb horderejű ügyek, hanem a Nagykamara elé. A létszámkorlátozás indoka, hogy közel negyven taggal rendkívül nehézkes lenne a munka, ezért tizenhét bíró kellően reprezentatívnak látszik. Az összetételnél, amennyire lehetséges, figyelemmel kell lenni arra, hogya Kamarák és az eltérő jogrendszerek megfelelően képviseltetve legyenek. 36 Mi tartozik a Nagykamara hatáskörébe? 30 Új 38. cikk. 31 Új 29. Cikk; Kommentár. 78. pont. 32 Új 38. cikk, 1. bekezdés, a pont. 33 Új 35. cikk. 34 Új 30. cikk. Ezen rendelkezés közvetlen előzménye a Bíróság jelenlegi eljárási szabályzatának (A) 51. szabálya. A szabályzat 1993-as módosítása után a kamara lemondhat, bízonyos esetekben pedig kötelező lemondania hatásköréről egy 19 tagú Nagykamara javára, amit ad hoc alapon hoznak létre. A korábbi, 1982-es változatban még nem szerepeit a Nagykamara, a kamarák egyenesen a teljes üléshez fordulhattak. - Fontos különbség a még hatályos szabályok és az Egyezmény új 30. cikke között, hogy a Kamara számára a hatáskör átadása csak lehetőség. és sohasem kötelező. 35 A Bíróság eljárási szabályzatának (A) 51. szabálya szerint kivételes esetben a Nagykamara az ügyet a plenáris ülés elé terjesztheti, ha rendkivüli komoly kérdéseket vet fel az ügy, avagy az esetjogot jelentősen megváltoztathatja. 36 Kommentár, 80. pont. (1) Az állami kérelmek, valamint az olyan egyéni kérelmek elbírálása, melyekben az illetékes Kamara hatáskörét átadta (I. fent). (2) A Kamara ítéletétől számított három hónapon belül bármely fél kivételes esetben kérheti, hogy az ügyet terjesszék a Nagykamara elé (az ügy felülvizsgálata), (a) ha az az Egyezmény vagy a Jegyzőkönyvek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos komoly kérdéseket vet fel; (b) illetve általános jelentőségű komoly ügyek esetében. - A rendelkezés célja a bíráskodás minőségének javítása, valamint az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása. A felül Vizsgálat nem automatikus: a Nagykamara öt bíróból álló kollégiuma dönt a feltételek meglétérőly (3) Tanácsadó vélemény nyújtása a Miniszteri Bizottság kérelmére. 38 A Kommentár szerint az Egyezmény értelmezése szempontjából komoly kérdés, ha az olyan kiemelkedő jelentőségű problémát vet fel. amiről eddig még nem született ítélet, vagy ha a döntésnek fontos szerepe van jövőbeni esetek elbírálásában avagy az esetjog fejlesztésében. Az Egyezmény alkalmazása szempontjából komoly kérdésnek számít, ha az ítélet szükségessé teszi a nemzeti jog vagy joggyakorlat lényeges megváltoztatását, de az ügy nem vet fel az értelmezés szempontjából fontos kérdést. Általános jelentőségű komoly kérdésnek minősülnek a lényeges politikai kérdéseket érintő ügyek. 39 A tanácsadó véleményre vonatkozó rendelkezések lényegében megegyeznek a Második Jegyzőkönyv szabályaival, s mivel így ugyanolyan korlátozott maradt a feltehető kérdések tartalma, mint korábban volt, valószínűsíthető, hogy ezután sem fog a Miniszteri Bizottság ehhez az eszközhöz folyamodni. 40 A Bíróság eljárása nyilvános, kivéve az ügy barátságos rendezésére irányuló tevékenységeket, és ha a Bíróság rendkívüli körülmények esetén másképpen határoz. 41 Az ítélet. A Nagykamara döntése végleges. A Kamara döntése akkor válik véglegessé, (a) ha a felek úgy nyilatkoztak, hogy nem kívánják az ügyet a Nagykamara elé terjeszteni; (b) ha a Kamara döntésétől számított három hónapon belül nem kérték, hogy az ügyet terjesszék a Nagykamara elé; (c) vagy ha a Nagykamara öttagú kollégiuma nem fogadja el a felülvizsgálati kérelmety Természetesen a Kamara ítélete úgy is végérvényessé válhat, hogyanagykamara egyetért a Kamara döntésével, de feltehetőleg ebben az esetben az öttagú kollégium - valószínűsítve a helybenhagyó döntést - nem fogadja el az ügyet felülvizsgálatra. 37 Új 43. cikk. 38 Új 47. cikk. Habár erre jelenleg is lehetőség van a Második Jegyzőkönyv alapján. eddig még sohasem vették igénybe. 39 Kommentár, pont. 40 Új 47. cikk. A tanácsadó vélemény például nem foglalkozhat az Egyezmény első fejezetében és a Jegyzőkönyvekben meghatározott jogok és szabadságok tartalmával vagy terjedelmével. 41 Új 40. cikk, illetve a 38. cikk 2. bekezdése. Emlékeztetőül. jelenleg a Bizottság zárt ülés ben tanácskozik cikk. 42 Új 44. cikk.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság