text:
Papp Mónika. A gazdasági szabadságok és a közös piaci verseny jogának egyes összefüggései az Európai Bíróság esetjogában. Ph. - PDF
Download "Papp Mónika. A gazdasági szabadságok és a közös piaci verseny jogának egyes összefüggései az Európai Bíróság esetjogában. Ph."
1 Papp Mónika A gazdasági szabadságok és a közös piaci verseny jogának egyes összefüggései az Európai Bíróság esetjogában Ph.D dolgozat Budapest, december2 Papp Mónika: A gazdasági szabadságok és a közös piaci verseny jogának egyes összefüggései az Európai Bíróság esetjogában Ph.D dolgozat Témavezető: dr. Király Miklós tanszékvezető egyetemi docens Budapest, december EÖTVÖS LORÁND TUDOMÁNYEGYETEM ÁLLAM-ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR NEMZETKÖZI MAGÁNJOGI ÉS EURÓPAI GAZDASÁGI JOGI TANSZÉK3 TARTALOMJEGYZÉK I. FEJEZET: BEVEZETÉS... 4 II. FEJEZET: A GAZDASÁGI SZABADSÁGOK ÉS A VERSENYPOLITIKA CÉLJAI A négy gazdasági szabadság céljai Az Európai Közösség versenyjoga Az Európai Közösség versenypolitikája A fogyasztói jólét növelése Egészséges piaci struktúra kialakítása és fenntartása A közös piaci integráció létrejöttének elősegítése és védelme Versenyen kívüli szempontok hatása a versenypolitikára A közösségi versenypolitikai célok változása, a gazdasági szabadságok és a versenypolitika egymásra hatása Az első időszak (a 60-as évek) A második időszak (70-es évektől a belső piaci program kidolgozásáig) A piacegyesítés időszaka (80-as évek közepétől a 90-es évek közepéig) A negyedik szakasz- modernizáció a 90-es évek második felétől Összefoglalás, amit ez a fejezet mondani kívánt III. FEJEZET: A VÁLLALKOZÁS FOGALMA A VERSENYJOGBAN ÉS A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTI KERESKEDELEM ÉRINTETTSÉGE Bevezetés Az absztrakt teszt A konkrét teszt A vállalkozások társulása A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége : Alkalmasság a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására a 81. cikk alapján A tagállamok közötti kereskedelem befolyásolása a 87. cikk vonatkozásában 89 IV. FEJEZET: AZ ÁLLAMI INTÉZKEDÉS FOGALMA A GAZDASÁGI SZABADSÁGOK JOGÁBAN ÉS A NEMZETKÖZI TÉNYÁLLÁSOK Az állami politika végrehajtói Szabályalkotási hatáskör delegálása4 3. Kollektív módon szabályozó magánjogi egyesületek vagy szervezetek által kibocsátott szabályozások Magánszemélyekre róhatnak-e kötelezettséget a gazdasági szabadságokra vonatkozó alapszerződési rendelkezések? A 28. cikk kiterjesztő értelmezése a 10. cikk segítségével A 28. cikk kiterjesztett hatálya és a versenyjogi szabályok hatálya közötti kapcsolat Összegzés Nemzetközi tényállások- a tagállamok közötti kereskedelem érintettsége a szabad árumozgás kapcsán A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége a szolgáltatásnyújtás szabadsága kapcsán V. FEJEZET: A VERSENYKORLÁTOZÓ ÁLLAMI INTÉZKEDÉSEK MEGÍTÉLÉSE A 28. CIKK ÉS A HASZNOS HATÁS DOKTRÍNÁJA ALAPJÁN A 28. cikk alkalmazása a versenyt korlátozó állami intézkedésekre A kiterjesztő értelmezés időszaka A jogesetek Jogirodalmi kommentárok: A megszorító értelmezés időszaka A jogesetek Jogirodalmi kommentárok Összefoglalás a jogirodalmi kommentárokhoz Az Európai Bizottság álláspontja Konklúzió VI. FEJEZET: A VERSENYKORLÁTOZÁSOK ÉS A KERESKEDELEMKORLÁTOZÁSOK CSEKÉLY JELENTŐSÉGE Az érzékelhetőség szabálya- csekély jelentőségű megállapodások a 81. cikk értelmezésében Létezik-e de minimis szabály az állami támogatások esetében? Létezik-e de minimis szabály a négy gazdasági szabadság esetében? Az első módszer A második módszer Jacobs főtanácsnok indítványa a de minimis teszt alkalmazásáról5 3.4. A Keck utáni esetjog Összefoglalás Egy példa a gazdasági szabadságok és a versenyjogi fogalmak keveredésére: a Pavlov ügy VII. FEJEZET: AZ IMMANENS KORLÁTOZÁSOK ELMÉLETE A versenyre gyakorolt pozitív és negatív hatások közötti egyensúlyozás A járulékos korlátozások Az immanens korlátozások a gazdasági szabadságok jogában és a versenyjogban Az esetjog összegzése, elméleti alapok Konklúzió VIII. FEJEZET: A KUTATÁS EREDMÉNYEINEK ÖSSZEFOGLALÁSA A GAZDASÁGI SZABADSÁGOK ÉS A VERSENYPOLITIKA CÉLJAI A VÁLLALKOZÁS FOGALMA VÁLLALATI TÁRSULÁS DÖNTÉSE VAGY ÁLLAMI INTÉZKEDÉS ÁLLAMI INTÉZKEDÉSEK FOGALMA A GAZDASÁGI SZABADSÁGOK JOGÁBAN VERSENYKORLÁTOZÓ ÁLLAMI INTÉZKEDÉSEK A VERSENYKORLÁTOZÁSOK ÉS KERESKEDELEMKORLÁTOZÁSOK CSEKÉLY JELENTŐSÉGE AZ IMMANENS KORLÁTOZÁSOK ELMÉLETE SUMMARY IRODALOMJEGYZÉK A SZERZŐNEK A TÉMÁBAN EDDIG MEGJELENT PUBLIKÁCIÓI6 I. fejezet: Bevezetés A kutatás célja, tárgya, a dolgozat szerkezete A doktori dolgozat tárgya az Európai Közösség jogának tárgyköréből két jogterület, a négy gazdasági szabadság joga, valamint a versenyjog közötti kölcsönhatások egyes területeinek feltárása. A vizsgálat kizárólag az Európai Közösségek Bíróságának (továbbiakban Bíróság) jogértelmezésére irányul, azaz annak elemzésére, hogy az áruk és szolgáltatások szabad áramlására, valamint a közösségi versenyjogra vonatkozó egyes elsődleges jogi rendelkezések bírósági értelmezésben milyen összefüggéseket találunk. A munkának nem célja a két jogterület közötti összes kapcsolódási pont feltárása, legyen az akár konvergenciára akár divergenciára utaló összefüggés. Bemutatjuk viszont a hasonló értelmezés megjelenését néhány szűk területre szorítkozva. Ez a téma örökzöld, hiszen a közösségi jogban végbemenő lassú folyamatok miatt közösségi jogászok generációi számára adhat kutatási területet. Az Európai Bíróság ritkán hoz a Keck ítélethez hasonló nagy kijelentéseket, inkább kis lépésekben, lassan halad előre a jogértelmezés fejlődése. Jelen munkának nem célja, hogy a másodlagos közösségi jogalkotás vagy egyes speciális tárgykörök, így például a szellemi alkotások jogának szintjén is elemezze a fenti kölcsönhatásokat. Emellett a közösségi jog belső, tagállamok felé irányuló összefüggésrendszerére koncentrálunk, kihagyva a közös piac külső, harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek felé irányuló dimenzióit. Nem volt célom, hogy az összes elsődleges versenyjogi rendelkezés értelmezésével párhuzamot vonjak. A vizsgálat fókusza a 81. cikk tárgyi hatálya és a Bíróság által kidolgozott hasznos hatás doktrínája volt. 1 Nem tekintettem feladatomnak a tagállamoknak címzett összes versenyjogi szabály bemutatását, így a dolgozatból kihagytam a közvállalkozásokra vonatkozó 86. cikk és az állami támogatásokat tiltó 87. cikk vizsgálatát. A versenyjogi szabályok és a négy gazdasági szabadság kapcsolatában a legkézenfekvőbb párhuzamok az áruk és szolgáltatások szabad áramlását szabályozó elsődleges közösségi rendelkezések és a versenykorlátozó megállapodások tilalma között mutathatók ki. A személyek és a tőke szabad áramlásának témája így csak érintőlegesen szerepelhet a dolgozatban, azt a legtöbbször mellőzöm. A két jogterület közötti hasonlóságokat kimutatni szándékozók számára a leggazdagabb kutatási forrás az áruk szabad áramlásának körében a mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedések tilalma. A mennyiségi korlátozások tilalmának értelmezése és az antitröszt szabályok értelmezése között több esetben világos egymásrahatás mutatható ki. Ennek egyik példája lehet maga a Dassonville formula, amely szerint mennyiségi korlátozással azonos hatású intézkedésnek minősül a tagállamok minden olyan kereskedelemre vonatkozó szabálya, amely közvetlenül vagy közvetve, ténylegesen vagy potenciálisan akadályozhatja a Közösségen belüli kereskedelmet. 2 Ez a 1 Amelyben a Bíróság a közösségi jog hatályát kiterjesztette egyes, a tagállamok által hozott versenykorlátozásokra is. 2 C-8/74 Procureur du Roi kontra Benoît és Gustave Dassonville [1974] EBHT 837., 5. pont - 4 -7 meghatározás nagyban hasonlít a korábbi Grundig ítélethez, amelyben a Bíróság a versenykorlátozó megállapodások kapcsán értelmezte úgy a tagállamok közötti kereskedelem érintettségét, hogy minden olyan megállapodás alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelem szabadságára akár közvetlen vagy közvetett, akár tényleges vagy potenciális veszélyt jelentsen, amely az államok közötti egységes piac célkitűzéseinek megvalósítását akadályozhatja. 3 A két jogterület értelmezése közelít egymáshoz. A Bíróság egyre többször emeli át az egyik jogterületen kialakult értelmezését a másik jogterületre. Például a gazdasági tevékenység meghatározása során a gazdasági szabadságok jogában kialakult gyakorlatot átemeli a vállalkozásfogalom meghatározásához. Ugyanígy az antitröszt szabályok értelmezésében megjelenik az a Bosman ügyben kialakult tétel, hogy a sportversenyek integritásának megőrzése olyan jogos cél, amely a gazdasági szabadságok lehetséges korlátozásainak kimentésére szolgál. 4 A Bíróság később megállapítja, hogy ilyen alapon a versenykorlátozások is kimenthetők. A 81. cikk értelmezését is befolyásolják azok a közérdekek, amelyek a gazdasági szabadságok alóli kimentésként használhatók. Így a környezetvédelem, fogyasztóvédelem, a közegészség vagy a kultúra védelme érdekében meghozott megállapodások a 81. cikk kimentési rendszerében rögzített feltételek fennállása esetén mentesülhetnek a tilalom alól. Nem titkolom, hogy a témaválasztást a Bíróság egy-két furcsább ítélete nagyban befolyásolta. Ezek közül a legkiemelkedőbb a Wouters ítélet volt, 5 amelyben a Bíróság ugyanazon közérdek alapján mentette ki az antitröszt szabályok és a szolgáltatásnyújtás szabadságának megsértését. Ekkor merült bennem a tisztázás kényszere, az, hogy milyen esetekben lehet ugyanarra a tényállásra alkalmazni a vállalkozásoknak címzett versenykorlátozó megállapodások tilalmát és a tagállamok felé címzett, gazdasági szabadságokra vonatkozó tilalmat. Az is érdekelt, hogy hogyan minősíthet a Bíróság egy vállalati társulás által meghozott döntést közérdekű célt szolgálónak. Egy másik érdekes ügy a Pavlov ítélet volt, 6 amelyben a Bíróság a versenykorlátozás csekély jelentőségét olyan indoklással állapította meg, amely a gazdasági szabadságok jogában alakult ki. Itt merült fel bennem az a kérdés, hogy teljes mértékben helytálló-e az a tétel, hogy a gazdasági szabadságok jogában nem érvényesül az antitröszt jogban kialakult de minimis szabály. A két jogterület közötti konvergenciát tagadók egyik legjelentősebb érve, hogy a Bíróság az állami intézkedések esetében nem vizsgálja a tagállamok közötti kereskedelemkorlátozás érzékelhető voltát. A versenykorlátozó megállapodások jogában a vállalkozások által támasztott versenykorlátozások viszont kizárólag akkor tiltottak, ha érzékelhető hatással vannak a közös piaci versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. A dolgozat kiindulópontja az volt, hogy a két jogi szabályrendszer céljai kölcsönösen hatnak egymásra. A gazdasági szabadságok felfoghatók olyan szabályrendszerként is, 3 C-56 és 58/64 egyesített ügyek Établissements Consten S.á.R.L és Grundig-Verkaufs-GmbH kontra Bizottság. English special edition C-415/93 Union royale belge des sociétés de football association ASBL v Jean-Marc Bosman, Royal club liégeois SA kontra Jean- Marc Bosman és mások és Union des associations européennes de football (UEFA) v Jean-Marc Bosman [1995] EBHT I C-309/99 J.C.J. Wouters, J.W. Savelbergh and Price Waterhouse Belastingadviseurs BV v Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten [2002] ECR I C /98. egyesített ügyek Pavel Pavlov és mások kontra Stichting Pensioenfonds Mediche Specialisten [2000] EBHT I8 amely az antiröszt rendelkezések érvényesülését készítik elő, azt biztosítják. A különböző tagállamban honos vállalkozások közötti egyenlő versenyfeltételeket az állami szabályozások (például vámok, kvóták fenntartásával, hatósági termékengedélyezési eljárásokkal) nagyban torzíthatják. Ezek leépítésével a vállalkozások közös piaci működésének fontos akadályai tűnnek el. Az integráció célja tehát egy hatékonyabb gazdasági környezet megteremtése, mivel ebben a közegben működnek a legjobban a versenyerők. Az állami kereskedelmi akadályoktól mentes közös piacra a vállalkozások kiterjesztik tevékenységüket, ezáltal maguk generálják a kereskedelem volumenének növekedését. Az antitröszt szabályok kiegészítő szerepét abban látjuk, hogy a vállalkozások sem tanúsíthatnak olyan magatartást, amely a gazdasági szabadságok érvényesítésével járó előnyök elérését veszélyeztethetik. A vállalkozások így nem köthetnek például piacfelosztó megállapodásokat, nem korlátozhatják a párhuzamos importőrök munkáját, vagy nem folytathatnak diszkriminatív árpolitikát. A két jogi szabályrendszer céljaival, azok egymáshoz való viszonyával a második fejezetben foglalkozunk. A tételes jog feldolgozásának kiindulópontja az volt, hogy a két jogterület közötti alapvető különbség az alanyi és a tárgyi hatályból adódik. Az alanyi hatály kapcsán azt kutatjuk, hogy ki a kötelezett a szabályok által. Míg a gazdasági szabadságok joga az állami intézkedésekre vonatkozik, addig az antitröszt szabályok a vállalkozásokat kötelezik, a közösségi versenyjog másik ága pedig az állam által állított versenykorlátozások meghatározott fajtáit tiltja meg. 7 Ez az felosztás első ránézésre egyszerűnek tűnik, de a gyakorlatban elég nehéz ilyen alapon különbséget tenni. Az államtól egyre több esetben átveszik a szabályozás szerepét az állam alatti aktorok, közhatósági jogkörrel felruházott szervezetek, az állam által létrehozott olyan testületek, amelyek magángazdasági szereplőket is tagságukba foglalnak, azaz hibrid testületek. Az alanyi hatály meghatározásával kapcsolatos problémákat a tárgyi hatály elemzése segíti, amely arra vonatkozik, hogy mi annak az intézkedésnek, tevékenységnek a tárgya, amelyet az adott alany meghozott. Amennyiben ennek jellege közhatalmi jogkörbe tartozik, akkor az antitröszt szabályok nem alkalmazhatók. Az imperium világába tartozó feladatok, tevékenységek körülhatárolása sem egyszerű, az tagállamról tagállamra változhat. A privatizáció, a magánszféra és a közszféra együttműködése ezt a problémát tovább növelheti. Ez a harmadik és negyedik fejezetek tárgyköre, amely kiegészült annak elemzésével, hogy a közösségi jogot csak nemzetközi elemet tartalmazó tényállásban alkalmazhatjuk. A harmadik fejezetben ezért foglalkoztunk azzal, hogy a vállalkozások magatartása mely esetekben alkalmas a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, a negyedik fejezetben pedig azzal, hogy az árukereskedelmet korlátozó állami intézkedések milyen tényállásokban tiltottak. Ezzel tudatosan egy fejezet alá rendeztünk két összefüggő, de egymástól különböző tárgykört: a tilalmak személyi és tárgyi hatályát, valamint a tilalmak adott tényállásokban való alkalmazhatóságának kérdését. Ezen utóbbi témának a megközelítésekor abból indultunk ki, hogy a gazdasági szabadságok alkalmazásának előfeltétele, hogy az adott tényállás elemei ne csak egyetlen tagállamhoz kapcsolódjanak, azaz legyen a tényállásban valamilyen nemzetközi elem. A versenyjogi szabályok alkalmazásánál pedig előfeltétel, hogy a 7 A Szerződés 86. cikke a közvállalkozásokra és kizárólagos vagy különleges vállalkozásokra vonatkozó állami intézkedésekkel foglalkozik, a 87. cikk pedig az állami támogatások jogát takarja9 vállalkozás magatartása alkalmas legyen a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. A két szabálycsoport esetében tehát van egy közös nevező, a tagállamok közötti kereskedelem érintettsége, a tagállamok közötti kereskedelemre kifejtett hatás. Míg a gazdasági szabadságok esetében a jogellenességet az alapozza meg, hogy a vitatott intézkedés az áruk vagy szolgáltatások kereskedelmére gyakorole negatív hatást, addig a versenyjogi szabályok vonatkozásában ez a tényállási elem egy joghatóságot meghatározó norma, 8 amely mindig kiegészül annak vizsgálatával, hogy a vállalkozás vagy vállalkozások magatartása a közös piaci versenyt korlátozzae. 9 Az ezt követő ötödik fejezetben a két jogterület közötti konvergencia egyes, általam kiválasztott kérdésével foglalkoztam. A feltett első kérdésem az volt, hogy a közös piac megvalósítása érdekében a Bíróság a Szerződés szövegén túli esetekre is kitágította-e a tiltott állami versenykorlátozások körét. A választ először a gazdasági szabadságok jogának egy szűk metszetében, majd a versenyjogban kerestem. A mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedések tilalmában csak azon versenykorlátozások tiltottak, amelyek jogi vagy tényleges hatása korlátozóbb az importtermékekre. A főként ármeghatározásra vonatkozó ügyek esetében a Bíróság nem tekinti a 28. cikkbe ütközőnek azokat az állami intézkedéseket, amelyek ténylegesen sem terhesebbek az import termékekre. A kérdésre tovább kerestem a választ a versenyjogban. A Bíróság 1977-ben a GB-INNO-BM ügyben 10 megállapította, hogy a Szerződés kötelezettséget ró a tagállamokra, hogy ne fogadjanak el és ne tartsanak hatályban olyan intézkedéseket, amelyek az antitröszt rendelkezéseket megfoszthatnák hatékonyságuktól. Ehhez a jogértelmezéshez a Bíróság a Szerződés tagállamok felé címzett lojalitási klauzuláját használta fel. 11 A hasznos hatás doktrínájára vonatkozó korai esetek azt sejtetik, hogy a Szerződés 10. és 81. vagy 82. cikkeinek együttes értelme kizárja olyan állami intézkedések meghozatalát is, amelyek a tagállamon belül működő vállalkozások irányában korlátozzák a versenyt. Ennek a jogi konstrukciónak az értelmezése azonban igen hamar megváltozott és a Bíróság később megszorító értelmet tulajdonított a szabálynak. A Bíróság megszorító értelmezésének eredményeként a doktrína szerepe ma már arra korlátozódik, hogy az állami intézkedések körét jobban behatárolhassuk. A hatodik fejezetben azt vizsgáltam, hogy a két jogterület bírósági értelmezése egybevág-e a tekintetben, hogy a korlátozások között, azok fokát figyelembe véve, különbséget kell tenni. Az antitröszt jogban már 1969 óta úgy értelmezi a Bíróság a 81. cikket, hogy nem esnek a 81. cikk tilalma alá a piacra érzékelhető hatással nem 8 C-56/65 Société Technique Minière (L.T.M.) kontra Maschinenbau Ulm GmbH (M.B.U.) [1966] English special edition 235., 249. oldal, C-56 és 58/64 egyesített ügyek Établissements Consten S.á.R.L és Grundig-Verkaufs-GmbH kontra Bizottság. English special edition oldal 9 Tóth Tihamér ezt doktori értekezésében ezt a következőképpen fogalmazta meg: A két jogterület közötti hasonlóságot, átfedést azzal is lehet szemléltetni, hogy nem minden állami kereskedelemkorlátozó intézkedés valósít meg versenykorlátozó tényállást, de minden közösségi versenyjogi sérelemnek inherens eleme a tagállamok közötti kereskedelem korlátozása vagy legalábbis annak potenciális, közvetett érintettsége. Tóth Tihamér (1) i.m. 23. oldal 10 C-13/77. SA G.B.-INNO-B.M.kontra Association des détaillants en tabac (ATAB) [1977] EBHT 2115., 31. pont cikk: A tagállamok az e szerződésből, illetve a Közösség intézményeinek intézkedéseiből eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében megteszik a megfelelő általános vagy különös intézkedéseket. A tagállamok elősegítik a Közösség feladatainak teljesítését. A tagállamok tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e szerződés célkitűzéseinek megvalósítását10 járó versenykorlátozások. Az érzékelhető hatást ki nem fejtő, csekély jelentőségű megállapodások jogszerűek. Ez a de minimis elv. A felmerülő kérdés az, hogy a gazdasági szabadságok jogának értelmezésében is látunk-e hasonló funkciójú bírósági értelmezést. Különbséget tesz-e a Bíróság például a kereskedelemkorlátozó nemzeti intézkedések között az azok által kifejtett hatás foka alapján? Először röviden a klasszikus, antitröszt jogban kialakult de minimis elvet mutatattam be, majd azt kívántam bizonyítani, hogy a 28. cikk tilalma alá sem tartoznak olyan intézkedések, amelyek a kereskedelmet csekély mértékben korlátozzák. A hetedik fejezet a titokzatos immanens korlátozások elmélete címet kapta. A Bíróság a 90-es évek második felétől egyre több esetben mondta ki, hogy a tagállami szabályozásban benne rejlik, a szabály lényegéből ered a korlátozó hatás és ezért azt nem lehet jogszerűtlennek tekinteni. Ebben fejezetben tehát a tilalmak alóli kivételek egy sajátos változatával foglalkozom. Lényege, hogy a Szerződés egyes szabálycsoportjainak egymásra hatásából alakul ki Bíróság értelmezésében a kimentés lehetősége. A fejezet kapcsán nem volt célom, hogy a gazdasági szabadságok jogában megismert közérdekű kimentéseket feldolgozzam, röviden bemutattam viszont a 81. cikk értelmezésében megjelenő járulékos korlátozásokat és a hatékonysági alapú kimentést. Erre is csak azért került sor, hogy az immans korlátozások önálló koncepcióját érzékeltessem. Ezek után az egyes fejezetekben található konklúziókat összegzem a nyolcadik, tézisek című fejezetben. A feldolgozás módszere A kutatás módszere, eszköze a Bíróság esetjogának részletes feldolgozása. Mivel a két jogterület bírósági értelmezésében keresünk párhuzamokat, ezért ez a módszer magától is adódik. A vizsgálódás céljának megfelelően kívántam erről a tárgykörről minél többet megtudni, nem voltak prekoncepcióim, csak az előzőekben feltüntetett vizsgálati kiindulópontjaim. Az esetjogi feldolgozás módszerének helyességét az is alátámasztja, hogy ezeken a jogterületeken sok nyitott jogfogalommal találkozunk. A Szerződés nem határozza meg a vámmal és mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedések vagy a vállalkozások fogalmát, ezért csak a bírói esetjog megismerésén keresztül érthetjük meg ezek valódi tartalmát. A versenyjog területén is hasonló problémákkal szembesülhet az érdeklődő, a tagállamok közötti kereskedelem vagy a verseny jelentéstartalma szintén nem eleve adott, hanem az Európai Bizottság és az Európai Bíróság több éves jogértelmező munkájának eredményeképpen született meg és ráadásul időben változhat, módosulhat is. Emiatt a Bíróság esetjogát kronologikus sorrendben, fejlődésében láthatjuk, néhol kitérve a főtanácsnok indítványára és az Európai Bizottság álláspontjára is. Így sok helyen a jogértelmező aktorok párbeszéde is láthatóvá vált. A kronologikus feldolgozás lehetővé teszi egy átfogó kép kialakítását arról, hogy vannak-e olyan időszakok, amikor a Bíróság mindkét jogterületet kiterjesztően vagy esetleg megszorítóan értelmezte. Ez a módszer azt is megmutathatja, hogy mely időszakokban hajlott inkább a Bíróság arra, hogy a rendelkezések nyelvtani értelmezésétől elrugaszkodjon és a teleologikus értelmezési módszer alapján a - 8 -11 tilalmakat kiterjesztően értelmezze. A kronologikus feldolgozás tehát a két jogterület közötti konvergencia történeti szemléletére is lehetőséget ad. A Bíróság joggyakorlatának ilyen hosszas ismertetése leíró jelleget ad egyes részeknek. Mentségemre szolgálhat, hogy a címhez hűen próbáltam a Bíróság joggyakorlatát minél mélyebben feldolgozni és ezeket a leíró részeket igyekeztem megtörni a jogirodalomból vett jogesetelemzésekkel, vagy tanulmányokkal.. A saját észrevételeim kiindulópontja is sokszor volt a jogirodalom. Így az elemző, analitikus módszer alkalmazására is törekedtem. A témában egy átfogó munka született Julio Baquero Cruz tollából, aki alkotmányos nézőpontot választva viszonyult a szabadságok és a versenyjog közötti határterületekhez. Nem foglalkozott egyéb anyagi jogi kérdésekkel, így a nemzetközi tényállások, az érzékelhetőség problémájával, vagy az immanens korlátozásokkal. 12 Az angolszász jogirodalomban lelhetünk több olyan íróra, aki a két jogterület közötti kapcsolat létezését valamilyen szempontból felvetette vagy elemezte. Így Catherine Barnard az érzékelhetőséget, Erika Szyszczak az immanens korlátozások problámáját vetette fel. 13 Ezért a munkában a legtöbb forrás az angolszász jogirodalomból származik. Nem feledkezhetünk meg azonban az egyre bővülő magyar irodalomról sem. Két doktori munkából is merítettem, egyrészt Király Miklósnak a gazdasági szabadságokat a diszkrimináció szempontjából feldolgozó munkájából, másrészt Tóth Tihamérnek a versenykorlátozó állami szabályozásokat részletesen tárgyaló művéből. Ezen kívül a dolgozat témájának néhány tárgyköre felbukkant Blutman László belső piaci jog című egyetemi tankönyvében. 14 Az ítéleteket kommentáló jogirodalmi forrásokat a legtöbbször szöveghűen idéztem, vagy tartalmát összefoglalóan adtam vissza. Ez a módszer azok számára nem túl lebilincselő, akik ismerik a jogeseteket és a tényállás ismertetése nélkül is megértik a konklúziókat. Mivel azonban a munkám során újabb és újabb fontos ítéletek bukkantak elő, ezért feltételeztem, hogy mások számára is hasznos lehet az esetek tényállásának összefoglalása és az ítélet indoklásának szöveghű közlése. Ennek a módszernek egy nagy hátránya, hogy a dolgozat terjedelmét növeli és az olvasónak az az érzése lehet, hogy soha nem jut el a szerzőnek a fejezet végén található következtetéseihez. Ezért néhány terjedelmesebb fejezetnél vagy alfejezetnél már egyes konklúziókat is előrevetítettem, hogy a gondolatmenet követhetőbb legyen. Ezen kívül egy jogeset több témánál, több fejezetben is szerepelhet, tehát az olvasó többször kényszerül arra, hogy visszalapozzon az előző fejezetekhez. A türelmes és körültekintő olvasónak köszönet jár erőfeszítéséért. Az egyes fejezetek végén a kutatási cél szemszögéből összegeztem, szintetizáltam mondanivalómat. 12 Baquero Cruz, Julio: Between Competition and Free Movement. August 2002, Hart Publishing 13 Szyszczak, Erika: State Intervention and the Internal Market. In European Law for the Twenty-First Century. Rethinking the New Legal Order Volume 2 Internal Market and Free Movement (eds: Takis Tridimas and Paolise Nebbia) Oxford and Portland Oregon, 2004., oldal, Barnard, Catherine: The Substantive Law of the EU. The Four Freedoms. Oxford University Press, Király Miklós: A diszkrimináció tilalma az Európai Bíróság joggyakorlatában. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1998, Tóth Tihamér: Az EU tagállamok gazdasági szerepvállalásának versenyjogi korlátai és lehetőségei. PhD dolgozat SZTE/ÁJK, Szeged, 2000, Blutman László: A belső piac joga az Európai Unióban. Szeged, 2005., Szegedi Tudományegyetem Állam-és Jogtudományi Kar Nemzetközi és Európa-jogi Tanszék - 9 -12 Néhány technikai kérdés. A forráskutatást decemberében fejeztem be, de nem zárkóztam el frissebb anyagok feldolgozásától sem, ha azok később jutottak a tudomásomra. A jogeseteket az Igazságügyi Minisztérium honlapjáról töltöttem le, és az általuk fordított szövegeket használtam. 15 Saját fordítást használtam, ha az ítélet nem volt megtalálható honlapjukon vagy főtanácsnoki indítványt kívántam idézni. Erről a lábjegyzetek adnak eligazítást. A hivatkozások magyarul találhatók meg mindazon ítéleteknél, amelyeket az Igazságügyi Minisztérium fordított és angolul azoknál az ítéleteknél, amelyeket az Eur-Lex felhasználásával én készítettem. 16 A dolgozat egésze során a hatályos alapszerződési számozást használom. Ez azt jelenti, hogy minden hatálytalan számozást, még a régi ítéletekben találhatókat is hatályosítottam és ezzel tulajdonképpen átírtam a bíróság ítéleteit13 II. fejezet: A gazdasági szabadságok és a versenypolitika céljai 1. A négy gazdasági szabadság céljai Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 17 hatályos 2. cikke szerint: A Közösség feladata, hogy a közös piac, valamint a gazdasági és monetáris unió létrehozásával és a 3. és a 4. cikkben meghatározott közös politikák, illetve intézkedések végrehajtásával a Közösség egész területén előmozdítsa a gazdasági tevékenységek harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődését, a foglalkoztatottság és szociális védelem magas szintjét, a férfiak és nők egyenlőségét, a fenntartható és inflációt nem gerjesztő növekedést, a gazdasági teljesítmények nagyfokú versenyképességét és konvergenciáját, a környezet minőségének magas szintű védelmét és javítását, az életszínvonal és életminőség emelését, a tagállamok közötti gazdasági és társadalmi kohéziót és szolidaritást. Az Európai Gazdasági Közösség létrehozását előkészítő Spaak jelentés szerint a közös piac célja egy olyan széles térség megteremtése, amelyben közös a gazdaságpolitika és így egy olyan erős termelési egység formálható meg, amelynek folyamatos kiterjesztése mellett növekszik a stabilitás, az életszínvonal fokozottan emelkedik és a tagállamok közötti harmonikus kapcsolatok fejlődnek. 18 A közös piac fogalmát a Szerződés nem tartalmazza, annak rendszeréből azonban arra következtethetünk, hogy a közös piac a négy gazdasági szabadságot és az ahhoz kapcsolódó, azt kísérő gazdaságpolitikákat foglalja magában. 19 A közös piac ezek szerint a vámunión és az áruk szabad áramlásán túlmutató gazdasági integrációs forma, amelyben a többi termelési tényező (személyek, szolgáltatások és tőke) szabad áramlása is biztosított. A közös piachoz nemcsak a termelési tényezők áramlásának útjában lévő akadályok leépítése tartozik, hanem az így létrejövő piac gazdasági szabályai is, amelyeket közös politikáknak nevezünk, így a közös 17 Szerződés az Európai Közösség létrehozásáról. A konszolidált hatályos szöveg megtalálható: OJ C 325, december 24. A hiteles magyar nyelvű szöveg megtalálható a Csatlakozási Szerződést kihirdető magyar törvényben évi XXX. törvény a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés kihirdetéséről. A Csatlakozási Szerződés II. melléklete: Az Európai Unió alapját képező szerződések és a korábbi csatlakozásokkal összefüggő dokumentumok. Római Szerződések 18 Kapteyn i.m. 14. oldal 19 A hatályos alapítószerződésben a III. rész - Közösségi politikák között vannak elhelyezve a négy gazdasági szabadságról és a versenyről szóló rendelkezések is. A harmadik rész I. címe az áruk szabad mozgása, III. címe a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása, VI. címe pedig a versenyre, adózásra és a jogszabályok közelítésére vonatkozó közös szabályok Több megjelenítése
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 1/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: TARTALOMJEGYZÉK JOGI AKTUSOK ÉS Részletesebben 4. Milyen indokkal tarható fenn egy vámmal azonos hatású díjnak minősülő pénzügyi teher a közös piacon? /TK. 550 551 o./
Felkészülést orientáló kérdések Európa Jog III (A belső piac joga + EU versenyjog) tárgyhoz (Nappali és levelező tagozat; régi hálóterv) A felkészülést orientáló kérdéssor célja, hogy iránymutatást adjon Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben MELLÉKLET I. MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁGNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL. a következőhöz:
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.2.17. COM(2014) 90 final ANNEX 1 MELLÉKLET I. MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁGNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL a következőhöz: Javaslat Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben NEMZETKÖZI MAGÁNJOG 1. J1:NMJ (1)
NEMZETKÖZI MAGÁNJOG 1. J1:NMJ (1) Az előadások tematikája 1. A nemzetközi elemmel rendelkező tényállások elbírálásának különböző módszerei. Nemzeti jogok és nemzetközi jogviszonyok. 2. A nemzetközi kollíziós Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben 99 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 21 Ungarischer Vertragstext (Normativer Teil) 1 von 8
99 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 21 Ungarischer Vertragstext (Normativer Teil) 1 von 8 BELSŐ MEGÁLLAPODÁS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI KÖZÖTT AZ AKCS-EK PARTNERSÉGI Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben MEGÁLLAPODÁS A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁGNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL
MEGÁLLAPODÁS A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁGNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL EEE/BG/RO/hu 1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG A BELGA KIRÁLYSÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA. az euró Litvánia általi, 2015. január 1-jén történő bevezetéséről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.6.4. COM(2014) 324 final 2014/0170 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az euró Litvánia általi, 2015. január 1-jén történő bevezetéséről HU HU INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Részletesebben Előszó...3 Bevezetés...4 1. Az Európai Unió alapszerződései...17
TARTALOMJEGYZÉK Előszó...3 Bevezetés...4 a. Európai Gazdasági Közösséget alapító szerződés...4 b. Az Egységes Európai Okmány...6 (i) Általában...6 (ii) A belső piac...7 c. Az Európai Unióról szóló Szerződés Részletesebben 404 der Beilagen XXII. GP - Staatsvertrag - Schlussakte Ungarisch (Normativer Teil) 1 von 9 ZÁRÓOKMÁNY. AF/EEE/XPA/hu 1
404 der Beilagen XXII. GP - Staatsvertrag - Schlussakte Ungarisch (Normativer Teil) 1 von 9 ZÁRÓOKMÁNY AF/EEE/XPA/hu 1 2 von 9 404 der Beilagen XXII. GP - Staatsvertrag - Schlussakte Ungarisch (Normativer Részletesebben Fogyasztóvédelem eszközei
Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2012. ősz dr. Lattmann Tamás Az előadás vázlata 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem intézményi Részletesebben AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA
AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA MEGKÖZELÍTÉSÜNK Az Európai Unió eddigi történetének legsúlyosabb válságát éli. A 2008-ban kirobbant pénzügyi krízist követően mélyreható válság Részletesebben EU Közbeszerzési politika
EU Közbeszerzési politika 2012. szeptember 25. Jeney Petra A közbeszerzési politika célkitűzései Piaci integráció - vámjellegű kereskedelmi korlátok eltörlése közbeszerzési politika lehetséges versenykorlátozó Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
10. Elõadás A biztosítás nemzetközi jogi környezete Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék Az Európai Közösség jogi háttere EGK - Római Szerzõdés Gazdasági célok Integráció, Közös piac áruk, Részletesebben A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2012.2.27.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.2.27. C(2012) 1152 final A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2012.2.27.) a vízumkérelmezők által Egyiptomban (Kairó és Alexandria) benyújtandó igazoló dokumentumok jegyzékének Részletesebben GLOBALIZÁCIÓ NINCSENEK HATÁROK.
GLOBALIZÁCIÓ NINCSENEK HATÁROK. Repülőgép segítségével néhány óra alatt a Föld bármely pontjára eljuthatunk. A nemzetközi pénzügyi tranzakciók a számítógépek segítségével egy-két másodpercet vesznek igénybe. Részletesebben SZERZŐDÉS A GAZDASÁGI ÉS MONETÁRIS UNIÓBELI STABILITÁSRÓL, KOORDINÁCIÓRÓL ÉS KORMÁNYZÁSRÓL A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
SZERZŐDÉS A GAZDASÁGI ÉS MONETÁRIS UNIÓBELI STABILITÁSRÓL, KOORDINÁCIÓRÓL ÉS KORMÁNYZÁSRÓL A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.9.19. C(2014) 6515 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.) a 2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv a hitelközvetítők számára Részletesebben Nemzeti Pedagógus Műhely
Nemzeti Pedagógus Műhely 2009. február 28. Varga István 2007. febr. 21-i közlemény A Gazdasági és Közlekedési Minisztériumtól: - sikeres a kiigazítás: mutatóink minden várakozást felülmúlnak, - ipari Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019. Fejlesztési Bizottság VÉLEMÉNYTERVEZET. a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság részére
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Fejlesztési Bizottság 2014/0059(COD) 7.1.2015 VÉLEMÉNYTERVEZET a Fejlesztési Bizottság részéről a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság részére a konfliktusok által érintett és Részletesebben Versenyjogi megfelelés
Versenyjogi megfelelés Versenykorlátozó megállapodások Martinovic Boris Vizsgáló Főtanácsos, GVH Székesfehérvár, 2013.05.23. Disclaimer Az elhangzottak az előadó személyes véleményét tükrözik, és nem tekintendők Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Az európai integráció történeti áttekintése 137. lecke Schuman-tervezet Az Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben BEFEKTETÉSEK ÉS A KÖLTSÉGVETÉS
A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban A Policy Solutions makrogazdasági gyorselemzése 2011. szeptember Bevezetés A Policy Solutions a 27 európai uniós tagállam tavaszi konvergenciaprogramjában Részletesebben 2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/47 AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/47 AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA 2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/49 PREAMBULUM Részletesebben A kapcsolt vállalkozások nyereség-kiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás. megszüntetéséről szóló egyezmény 7. cikkére vonatkozó nyilatkozatok
ALÁÍRÁSI JEGYZŐKÖNYV A CSEH KÖZTÁRSASÁGNAK, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁGNAK, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LETT KÖZTÁRSASÁGNAK, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁGNAK, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGNAK, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LENGYEL Részletesebben Újabb versenyjogi követelmények magyar és európai fejlemények, valamint azok gyakorlati jelentősége a vállalatok számára
Újabb versenyjogi követelmények magyar és európai fejlemények, valamint azok gyakorlati jelentősége a vállalatok számára New antitrust challenges for companies recent Hungarian and European developments Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben 2014. szeptember 17. Változások a fúziók és a kartell-ügyek szabályozásában Jogi hírlevél
2014. szeptember 17. Változások a fúziók és a kartell-ügyek szabályozásában Jogi hírlevél Változások a fúziók és a kartell-ügyek szabályozásában A Deloitte Legal Szarvas, Erdős és Társai i Iroda havonta Részletesebben (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok)
2006.4.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 114/1 I (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 629/2006/EK RENDELETE (2006. április 5.) a szociális biztonsági rendszereknek Részletesebben Miért Románia? Nagyvárad, 2008.április 4.
Miért Románia? Nagyvárad, 2008.április 4. A két ország gazdasági kapcsolatainak alapjai A gazdasági kapcsolatok rendezettek: 1998-tól 2004-ig a CEFTA, azt követően az EU szabályozása hatályos, 2007 január Részletesebben 02. Tétel - Mi az etika szó jelentése, honnan származik és hol a helye a tudományok rendszerében?
VIZSGATÉTELEK 01. Tétel - Melyek az üzleti etika alapvető komponensei? 1. 02. Tétel - Mi az etika szó jelentése, honnan származik és hol a helye a tudományok rendszerében? 04-05. Mennyiben van döntési Részletesebben VI./2.2.: Hazai társfinanszírozású uniós programok, támogatások
VI./2.2.: Hazai társfinanszírozású uniós programok, támogatások VI./2.2.1.: A kohéziós és strukturális alapok felhasználása Magyarországon 2007 és 2013 között Milyen szabályok vonatkoznak az Unió kohéziós Részletesebben KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében
KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében Bevezetés Előzetes megjegyzés: Az alábbi dokumentumot Részletesebben Postai liberalizáció szakszervezeti tapasztalatok. 2011. szeptember 29. Választmány dr. Berta Gyula
Postai liberalizáció szakszervezeti tapasztalatok 2011. szeptember 29. Választmány dr. Berta Gyula 3. postai irányelv (2008/6/EK) Az EU egyik legfontosabb célkitűzése az egységes belső piac megteremtése Részletesebben Hogyan mérjük egy ország gazdasági helyzetét? Mi a piac szerepe? Kereslet-Kínálat
Bevezetés a Közgazdaságtanba Vizvári Boglárka Témák Általános gazdasági fogalmak Gazdaság és nemzetközi szervezetek Külkereskedelem Általános Gazdasági Fogalmak Mivel foglalkozik a közgazdaságtan? Hogyan Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK. Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre)
AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre) Közgazdasági, Pénzügyi és Menedzsment Tanszék: Detkiné Viola Erzsébet főiskolai docens 1. Digitális pénzügyek. Hagyományos Részletesebben Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás?
Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás? dr. Bassola Bálint, LL.M., ügyvéd Kővári Tercsák Salans Ügyvédi Iroda British Chamber of Commerce in Hungary 2010. szeptember Részletesebben AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK. Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre)
AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre) Közgazdasági, Pénzügyi és Menedzsment Tanszék: Detkiné Viola Erzsébet főiskolai docens 1. Digitális pénzügyek. Hagyományos Részletesebben 1408/71 rendelet: 12.; 72. cikk 574/72 rendelet: 10a.; 85.2. és 3. cikk
MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG Lásd az Útmutatót a 3. oldalon E 405 ( 1 ) A BIZTOSÍTÁSI, FOGLALKOZTATOTTSÁGI VAGY MUNKANÉLKÜLISÉGI IDŐSZAKOK ÖSSZESÍTÉSÉRE, Részletesebben Az Európai Üzemi Tanácsokra vonatkozó új szabályok. Betekintés a 2009/38/EK irányelvbe
Az Európai Üzemi Tanácsokra vonatkozó új szabályok Betekintés a 2009/38/EK irányelvbe Milyen célt szolgálnak az Európai Üzemi Tanácsok? Az Európai Üzemi Tanácsok adott vállalat európai munkavállalóit képviselik. Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
A SZUBSZIDIARITÁS ELVE Az Unió nem kizárólagos hatáskörei vonatkozásában a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződésben foglalt elve meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az Unió rendelkezik Részletesebben IRÁNYMUTATÁSOK. tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,
2015.2.20. L 47/29 IRÁNYMUTATÁSOK AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/280 IRÁNYMUTATÁSA (2014. november 13.) az eurorendszer előállítási és beszerzési rendszerének létrehozásáról (EKB/2014/44) AZ EURÓPAI Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére
IFJÚSÁGI, CSALÁDÜGYI, SZOCIÁLIS ÉS ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVEZET MINISZTER Szám: 2690-3/2006. E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az ezzel kapcsolatos Részletesebben 11217/10 ZSFJ/md DG G 2B
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben A Beszédcélú hívásvégződtetés egyedi mobil rádiótelefon-hálózatban nagykereskedelmi piacról a 2. piacelemzési körben hozott határozat összefoglalása
16/2003. számú piac 1 A Beszédcélú hívásvégződtetés egyedi mobil rádiótelefon-hálózatban nagykereskedelmi piacról a 2. piacelemzési körben hozott határozat összefoglalása A határozat száma: DH-9549-54/2006. Részletesebben Európai uniós jogi ismeretek Jogforrások. 2013. szeptember 4.
Európai uniós jogi ismeretek Jogforrások 2013. szeptember 4. 1. Közösségi jogforrás rendszere 1.1. Elsődleges jogforrások 1.2. Másodlagos jogforrások: a./ Kötelező b./ Nem kötelező 1.3. Egyéb jogforrások Részletesebben Láncos Petra Lea: A kötelező hallgatói szerződések értékelése az uniós jog szemszögéből
Pázmány Law Working Papers 2011/39 Láncos Petra Lea: A kötelező hallgatói szerződések értékelése az uniós jog szemszögéből Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben A TANÁCS 1998. július 17-i 1572/98/EK RENDELETE az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet módosításáról
A TANÁCS 1998. július 17-i 1572/98/EK RENDELETE az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Részletesebben A Bíróság érvénytelennek nyilvánítja az adatok megőrzéséről szóló irányelvet
Az Európai Unió Bírósága 54/14. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2014. április 8. Sajtó és Tájékoztatás A C-293/12. és C-594/12. sz., Digital Rights Ireland, valamint Seitlinger és társai egyesített ügyekben Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, Részletesebben Gazdasági szabályozás 13. hét A szabályozás hatékonysága
Gazdasági szabályozás 13. hét A szabályozás hatékonysága ELTE TáTK Közgazdaságtudományi Tanszék Készítette: Valentiny Pál A tananyag a Gazdasági Versenyhivatal Versenykultúra Központja és a Tudás-Ökonómia Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EKB)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EKB) Az Európai Központi Bank (EKB) a gazdasági és monetáris unió központi intézménye, és 1999. január 1. óta feladata az euróövezet monetáris politikájának irányítása. Az EKB Részletesebben Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén
Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén RSM DTM Hungary Adótanácsadó és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. A téma Részletesebben Az Európai Unió kohéziós politikája. Pelle Anita Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Kar
Az Európai Unió kohéziós politikája Pelle Anita Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Kar Kohéziós politika az elnevezés néhány év óta használatos korábban: regionális politika, strukturális politika Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben Optimistább jövőkép, de visszafogott beruházási szándék jellemzi a vállalkozásokat
Optimistább jövőkép, de visszafogott beruházási szándék jellemzi a vállalkozásokat 404 milliárd forinttól esett el a hazai kkv-szektor tavaly az elavult eszközök miatt Továbbra is visszafogott a magyar Részletesebben L 342/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005.12.24.
L 342/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005.12.24. A BIZOTTSÁG 2150/2005/EK RENDELETE (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT vonatkozású Részletesebben 2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG
2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG EU SVÁJCI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2006 HATÁROZATA (2006. július 6.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ MUNKAVÉDELMI STRATÉGIÁJA A HAZAI MUNKAVÉDELMI NEMZETI POLITIKA MEGALKOTÁSA
TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése AZ EURÓPAI UNIÓ MUNKAVÉDELMI STRATÉGIÁJA A HAZAI MUNKAVÉDELMI NEMZETI POLITIKA MEGALKOTÁSA Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben EURÓPAI UNIÓ TÖRTÉNET ÉS RÉSZBEN TÖRTÉNELEM
EURÓPAI UNIÓ TÖRTÉNET ÉS RÉSZBEN TÖRTÉNELEM (Csíkszereda 2006. május 7.) INTEGRÁCIÓ ELMÉLETBEN PREFERENCIÁLIS VÁMÖVEZET: a résztvevők vám- és egyéb kereskedelempolitikai kedvezményeket nyújtanak. Lehet Részletesebben A Magyar EU elnökség a halászatban, a Közös Halászati Politika változásának lehetséges hatásai a haltermelésre
A Magyar EU elnökség a halászatban, a Közös Halászati Politika változásának lehetséges hatásai a haltermelésre Bardócz Tamás halászati osztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium Az előadás tartalma: Magyar Részletesebben SZOCIÁLIS GAZDASÁG / SZOLIDÁRIS GAZDASÁG A szociális gazdaság, mint egy lehetséges válasz..
A szociális gazdaság jelentősége Európában SZOCIÁLIS GAZDASÁG / SZOLIDÁRIS GAZDASÁG A szociális gazdaság, mint egy lehetséges válasz.. Európa az 1990 es években kudarcot vallott a növekedés és a foglalkoztatás Részletesebben LUXEMBURG. I. Az ország társadalmi-gazdasági helyzete, bilaterális kapcsolatok
LUXEMBURG I. Az ország társadalmi-gazdasági helyzete, bilaterális kapcsolatok 1. Általános információk Hivatalos megnevezés Államforma Főváros Luxemburgi Nagyhercegség (franciául: Grand Duché de Luxembourg, Részletesebben Dr. Halm Tamás. 2014. május 8. Források: dr. Ferkelt Balázs (Budapesti Gazdasági Főiskola) és dr. Hetényi Géza (Külügyminisztérium) prezentációi
Az Európai Unió pénzügyei Dr. Halm Tamás 2014. május 8. Források: dr. Ferkelt Balázs (Budapesti Gazdasági Főiskola) és dr. Hetényi Géza (Külügyminisztérium) prezentációi Éves költségvetések és több éves Részletesebben Állami támogatások szabályozása
Állami támogatások szabályozása Az Európai Unió politikája A versenypolitika területei Kartellpolitika Monopóliumok (meghatározó befolyás) Fúziópolitika Állami támogatás Közüzemek Közbeszerzések A versenypolitika Részletesebben Új EU-s és hazai regionális fejlesztési programok
Új EU-s és hazai regionális fejlesztési programok EU: Kohéziós és regionális politika 2014-2020 Alapelvek: cél a munkahely-teremtés, a versenyképesség, a gazdasági növekedés, az életminőség javítása és Részletesebben SI.nergy a szlovén munkaprogram lényege a szinergia. A 18 hónapos vagy trojka-program főbb témái. A szlovén elnökség kulturális prioritásai
35. A 2008-as szlovén EU-elnökség kulturális programja 1 Az Európai Unió 2008-as szlovén elnökségének kulturális programja A 2008. január 1-jén kezdődött hat hónapos szlovén EU-elnökség elsősorban a kultúrák Részletesebben Aktuális témák a nemzetközi statisztikai fórumokon. Bagó Eszter
Aktuális témák a nemzetközi statisztikai fórumokon Bagó Eszter SNA 2008 Külkereskedelmi statisztika A Stiglitz jelentés utóélete Európa 2020 SNA 2008 Az ENSZ Statisztikai Bizottsága februári ülésén elfogadta Részletesebben Melyik vállalatok nőnek gyorsan békés időkben és válságban? Muraközy Balázs MTA KRTK KTI Közgazdász Vándorgyűlés, Gyula, 2013
Melyik vállalatok nőnek gyorsan békés időkben és válságban? Muraközy Balázs MTA KRTK KTI Közgazdász Vándorgyűlés, Gyula, 2013 1 Munkatermelékenység és GDP/fő, 2011 Forrás: OECD 2 Vállalati sokféleség és Részletesebben Tájékoztató a Széchenyi Tőkebefektetési Alapról
Tájékoztató a Széchenyi Tőkebefektetési Alapról 1. Az Alap célkitűzése A Széchenyi Tőkebefektetési Alap program célkitűzése a növekedési potenciállal rendelkező mikro-, kis- és középvállalkozások támogatása Részletesebben Önéletrajz. Személyi adatok. Cím 1061 Budapest, Andrassy u. 11. E-mail mail@andrastoth.hu. Szakmai tapasztalat
Dr. Tóth András PhD egyetemi adjunktus ügyvéd Önéletrajz Személyi adatok Cím 1061 Budapest, Andrassy u. 11. E-mail mail@andrastoth.hu Web Állampolgárság www.andrastoth.hu Magyar Születési dátum 1979.03.11 Részletesebben Az elektronikai hulladékok hasznosítása, változások az elektromos és elektronikai hulladékok szabályozásában
Az elektronikai hulladékok hasznosítása, változások az elektromos és elektronikai hulladékok szabályozásában Palotai Zoltán osztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium Környezeti Fejlesztéspolitikai Főosztály Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.4.23. C(2015) 2583 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2015.4.23.) a közlekedésben használható alternatív üzemanyagokkal foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról ( a Fenntartható Részletesebben Eredmények 2009 2014 között
Eredmények 2009 2014 között Kik vagyunk? Mi vagyunk a legnagyobb politikai család Európában. Jobbközép politikai nézeteket vallunk. Mi vagyunk az Európai Néppárt képviselőcsoportja az Európai Parlamentben. Részletesebben Az Unió helye a globalizálódó gazdasági rendben
Az Unió helye a globalizálódó gazdasági rendben Az Eu létrejöttének oka: a széthúzó európai népek összefogása, és nem a világhatalmi pozíció elfoglalása, mégis időközben a globalizálódó világ versenyre Részletesebben Euróválság, válságkezelés bankunió? Dr. Losoncz Miklós kutató professzor, BME GTK
Euróválság, válságkezelés bankunió? Dr. Losoncz Miklós kutató professzor, BME GTK Tartalomjegyzék A GMU szerkezeti hiányosságai A felügyelés erősítése 2010-ben Az integrált pénzügyi keret (bankunió) terve Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS *
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS * amely létrejött egyrészről a Gazdasági Versenyhivatal (továbbiakban: GVH, 1054 Budapest, Alkotmány u. 5.; képviseli: Dr. Juhász Miklós elnök), másrészről a Pénzügyi Szervezetek Részletesebben EU AGRÁR JOGSZABÁLY VÁLTOZÁSOK, BIOSZÉN JOGHARMÓNIZÁCIÓ
Bioszén, a mezőgazdaság új csodafegyvere EU agrár jogszabály változások a bioszén és komposzt termékek vonatkozásában EU AGRÁR JOGSZABÁLY VÁLTOZÁSOK, BIOSZÉN JOGHARMÓNIZÁCIÓ A REFERTIL projekt az Európai Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben 1968.10.19. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 257. szám
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben VERSENYJOG. Vállalkozási alapismeretek II. Sportszervező II. évfolyam Onyestyák Nikoletta
VERSENYJOG Vállalkozási alapismeretek II. Sportszervező II. évfolyam Onyestyák Nikoletta "A verseny a gazdasági tevékenységek legjobb serkentője, mivel mindenki számára garantálja a lehető legszélesebb Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben A KÖZÚTI FUVAROZÁS: NEMZETKÖZI ÉS KABOTÁZS
A KÖZÚTI FUVAROZÁS: NEMZETKÖZI ÉS KABOTÁZS Számos európai jogi aktus elfogadása nyomán fokozatosan liberalizálásra került úgy a nemzetközi közúti fuvarozás, mint az áruk és személyek kabotázsa. JOGALAP Részletesebben VILÁGKERESKEDELMI ÁTTEKINTÉS
Nemzetközi gazdaságtan VILÁGKERESKEDELMI ÁTTEKINTÉS Forrás: Krugman-Obstfeld-Melitz: International Economics Theory & Policy, 9th ed., Addison-Wesley, 2012 2-1 Ki kivel kereskedik? A magyar külkereskedelem Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 29.9.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Marianne van Eck holland állampolgár által benyújtott 0564/2012. számú petíció egy holland gyermek nevelőszülői Részletesebben Tájékoztató az EKP 1 vizsgához (2013-2014. tanév őszi szemeszter)
Tájékoztató az EKP 1 vizsgához (2013-2014. tanév őszi szemeszter) A tájékoztató tételsor csupán indikatív jellegű! Célja, hogy a hatékonyabb tanuláshoz és az eredményesebb vizsgázáshoz segítséget nyújtson. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Kaphat életfogytigot egy 20 és fél éves? - Szakma - Jogászvilág
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Kaphat életfogytigot egy 20 és fél éves?
2016. 01. 18. 7:30
életfogytiglan, életkor, Kúria Tweet
Életfogytig tartó szabadságvesztés azzal szemben szabható ki, aki a bűncselekmény elkövetésekor a huszadik életévét betöltötte. A fiatal felnőtt – 18 és 21 év közötti – életkori kategóriát az ítélkezési gyakorlat alakított ki, amelyet az eset körülményeitől függően enyhítő körülményként értékel. Ugyanakkor az életfogytig tartó szabadságvesztés törvényi korlátait tágító hatása nincs – a Kúria eseti döntése. Ami a tényállást illeti, az elkövetéskor 21 évnél fiatalabb terhelt különös kegyetlenséggel követett el emberölést.A megyei bíróság eljárásaA megyei bíróság bűnösnek mondta ki a terheltet nyereségvágyból, különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntettében, ezért őt, mint visszaesőt életfogytig tartó fegyházbüntetésre ítélte azzal, hogy legkorábban 30 év után bocsátható feltételes szabadságra.A felülvizsgálati kérelem tartalmaA terhelt arra hivatkozott az indítványában, hogy mivel a cselekmény elkövetésekor (még nem töltötte be a huszonegyedik életévét) „fiatal nagykorúnak” számított. A terhelt szerint a régi Btk. értelmében fiatal nagykorú esetében a kiszabható szabadságvesztés felső határa 15, illetve halmazati büntetésnél 20 év volt, így az eljárt bíróságok ennek megszegésével alkalmaztak vele szemben életfogytig tartó fegyházbüntetést.A Kúria megállapításaiA Kúria álláspontja szerint a terhelt egy valóságban nem létező büntető anyagi jogi rendelkezés megsértésére alapozta indítványát. Hangsúlyozta, hogy a régi Btk. rendszerében fiatalkorú az, aki a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be. A tizennyolcadik életévének betöltését követően bűncselekményt megvalósító elkövetőre a felnőttekre vonatkozó rendelkezések az irányadók.A terhelt terhére rótt emberölés bűntette vonatkozásában a törvény lehetővé teszi az életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabását, ami azzal szemben alkalmazható, aki a bűncselekmény elkövetésekor a 20. életévét betöltötte. A terhelt az elkövetés idején betöltötte ezt az életkort (1979. december 17-én született, a cselekményt 2000. július 15-én követte el), így az életfogytiglant kizáró rendelkezés már nem vonatkozott rá.II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia2016. május 11-12. között kerül megrendezés a II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia, melynek fő témái között az új Ptk. gyakorlata, valamint az új polgári perrendtartás szerepel.Előjelentkezési akciónk keretében 2015. december 31-ig 149 990 Ft (+ áfa) helyett 128 990 Ft-ért (+ áfa) jelenkezhet.Részletes program és jelentkezés >>A terhelt által megjelölt „fiatal nagykorú” fogalmát sem a régi, sem az új Btk. nem ismeri. Ezt az életkori kategóriát az ítélkezési gyakorlat alakította ki, amelyet az eset körülményeitől függően enyhítő körülményként értékelt. A Kúria hangsúlyozta, hogy ez az életkor ugyanakkor nem jelentheti azt, hogy a törvényben nem szereplő új korlátozó kategóriát jelentsen az életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabása során. Ráadásul ezt a tényezőt az eljárt bíróságok figyelembe vették a büntetés kiszabása során, de a cselekmény kiemelkedő tárgyi súlyára, valamint a terhelt többszörös büntetettségére figyelemmel nem tulajdonítottak büntetést mérséklő hatást.Mindezek alapján a Kúria a felülvizsgálati indítványt, mint törvényben kizártat elutasította. Az ismertetett döntés (Kúria Bfv. X. 745/2015.) a Kúriai Döntések 2015/11. számában B.28. szám alatt jelent meg. Tweet
Fővárosi Ítélőtábla új Ptk. mediáció Új Jogtár büntetőjog Szegedi Ítélőtábla Országos Bírósági Hivatal Kúria OBH Emberi Jogok Európai Bírósága Alkotmánybíróság Európai Bíróság jogeset Fővárosi Törvényszék bíróság új Ptk adatvédelem Handó Tünde Olvasta már?
A gyermeki jogok kialakulása és fejlődése a nemzetközi jogban »

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság


text:
"Utált, törvénytelen és erkölcssértő viszony" - Egy budai orvos kettős élete az 1880-as években - A hétköznapi élet története
"Komolyarcú ősapák és méltóságteljes ősanyák"...
2018. szeptember 12. - Fónagy Zoltán
A hagyományos társadalom családja általában idealizálva, szülők és gyermekeik biztonságos, meghitt közösségeként jelenik meg a közbeszédben, szembeállítva a jelenkor állítólagos válságával. Pedig a nagy halandóság miatt a mostoha- vagy mozaikcsalád legalább olyan gyakori volt a modern kor előtt is, mint ma a válások következtében!
Az MTA BTK Történettudományi Intézetének Lendület Családtörténeti kutatócsoportja ezt a minden-naposnak számító családtípust teszi tudományos vizsgálat tárgyává a 16-19. századi Magyarországon.
A csoport tagjai havonta egy-egy posztban mesélnek a népmesék nagyon is valóságos szereplői, a mostohák és gyerekeik mindennapi életéről.
Nagy Sándor (Budapest Főváros Levéltára) posztjában egyszerre találkozunk "hagyományosan" - a szülők halála miatt - és "modern módon" - válás következtében - létrejött mozaikcsaládokkal.
A szerző hamarosan megjelenő könyvében számos érdekes történeten keresztül tudhatjuk meg, hogyan kezdett a válás a hétköznapi gyakorlat részévé válni Budapesten a 19. században.
A 19. századi családokkal és családi élettel kapcsolatban mindmáig számos sztereotípia, tévhit él. Nosztalgiával gondolunk vissza a „viktoriánus” korszak többgenerációs, sokgyermekes, kifelé erőt, tiszteletreméltóságot és stabilitást sugárzó polgári családjaira, amelyeket az élet viharait elhárító, kenyérkereső férjek és az otthon melegéről gondoskodó feleségek – idővel tisztességben megőszült urak és matrónák – tartottak össze. Ezzel a képpel összeférhetetlen a házasságok zátonyra futása, a házasságtörés, a különválás és a vadházasság jelensége: a házasélet eme „deviáns” viselkedésformáit még a történészek is hajlamosak a korabeli munkásosztálybeli párokhoz társítani. (A kor kettős moráljáról bővebben a blogon: "A botrányt kerülni kellett" - Szexualitás és prüdéria a boldog békeidőkben)
A budai orvos, dr. Vörös Richárd esete azonban megmutathatja, hogy a vadházasság annak idején korántsem a kortársak által morálisan alsóbbrendűnek ítélt társadalmi rétegek „privilégiuma” volt. A Szent János kórház orvosa az 1880-as években, miközben vízivárosi otthonában a mintaférj szerepét játszotta, a pesti oldalon titokban egy másik, boldogabb életet épített fel magának, amelyben nemcsak szerető, de egyúttal gondoskodó apa is lehetett. Csupán évekkel később leplezte le egy pár soros levél, amely véletlenül felesége kezébe jutott, és lehetetlenné tette, hogy kettős életét tovább folytassa. A törvényes hitves válaszút elé állította: vagy ő, vagy a „másik” család. Vörös Richárd döntése nehéz lehetett: hitehagyáshoz, ádáz pereskedéshez, végül pedig házassága felbontásához vezetett.
Vörös doktor munkahelye, a Szent János kórház a 19. század végéig a Széna téren állt. Forrás: Egykor.hu
Vörös Richárd és Popovics Mária
Vörös Richárd házassága, amelyet 1874-ben kötött Popovics Máriával, egy volt a kor számtalan hasonló, nem feltétlenül kölcsönös vonzalmon alapuló, de a felek számára kölcsönös előnyökkel kecsegtető házassága között. A vőlegénynek ez már a második esküvője volt, hisz családi állapotát a budavári evangélikus egyház matrikulájába „özvegyként” adták meg. A maga 29 évével persze férfiként még elég fiatalnak számított, s mind nemesi származása és családi háttere – vagyonos győri evangélikus kereskedő családból származott –, mind orvosi diplomája vonzó partnerré tette.
A mennyasszony, Popovics Mária ugyan hajadonként járult az oltár elé, de a kor már jócskán benne volt a korban, hiszen 30. életévét is betöltötte. (Ezt vélhetően restellte is, mivel a lelkipásztornak csak 25 évet vallott be.) Mégis, a budai ortodox, szerb származású „kiskalmár”, Popovics György és a római katolikus Lastschok Katalin házasságából született nő, aki a Vízivárosban a Fő utca 14. szám alatti ház harmadrészének tulajdonosa volt, megfelelő választás lehetett a Budán letelepedő, kezdő orvos számára (ezt majd a későbbi válóper során a feleség hangsúlyozza is).
(A korabeli párválasztási szokásokról bővebben a blogon: "Szerelem nélkül is köttethetők boldog házasságok" - Párválasztás a polgárosodás korában)
Habár a házaspárnak évek után sem született gyermeke, a frigy működőképesnek tűnt. Legalábbis az 1878 végén, Rupp Zsigmond budai közjegyző előtt kelt, német nyelven íródott közös végrendelet harmóniáról tanúskodik:
Mi alulírott házastársak, Dr. Vörös Richard és Mária, született Popovics, kölcsönös, feltétlen bizalmunktól és odaadásunktól – másrészt pedig azon törekvésünktől is vezetve, hogy életközösségünknek halálunk után is, vagyonunk tekintetében kifejezést adjunk, érett megfontolás után, szabad akaratunkból, halál esetére a következőképpen rendelkezünk:
A testamentum tartalma sem hagy kétséget a bizalom felől: a házastársak minden létező, szerzett és öröklött vagyonuk tekintetében egymást tették meg örökösükké.
Esküvői fotó a 19. század végéről. Forrás: Fortepan
A végintézkedés majdnem egy évtizedig érvényben maradt – egészen addig, ameddig 1888. január 17-én Popovics Mária a közjegyző vízivárosi irodájába járulva ki nem jelentette, miszerint
azon okok, amelyek arra indítottak, hogy […] férjemet, Dr. Vörös Richard urat általános örökösömmé tegyem, ma már nem állnak fenn, illetőleg akkori rendelkezésem mostani akaratomnak többé meg nem felel, ezért én, alulírott Vörös, született Popovits Mária a kérdéses végrendeletet érett megfontolás után, teljes terjedelmében visszavonom, azzal a joghatállyal, mintha a kérdéses végrendelet soha meg nem született volna; úgyhogy ennek folytán az ezen testamentum alapján nevezett férjem elhalálozásom esetén hagyatékomra nézve magának semmiféle jogot nem származtathat.
Mi történhetett időközben, amely a feleséget erre a drasztikus lépésre késztette?
Vörös doktor esküvőjének és gyermekei keresztelőjének helyszíne: a régi budai evangélikus templom a Dísz téren, a későbbi Honvédelmi Minisztérium helyén állt.
Emma Breitzner története
Nos, Vörös Richárd 1880 körül megismerkedett egy osztrák katonatiszt, Wilhelm Lendl von Murgthal lovag, császári-királyi mérnökkari százados feleségével, Emma Breitznerrel, aki rövidesen az orvos szeretője lett. A szerelmi történet kezdetének részleteit nem ismerjük, csak az vehető biztosra, hogy amikor a férjétől különváltan élő, kétgyermekes nő 1881 elején válópert indított Lendl százados ellen, a viszony már javában tartott.
Ki volt ez a nő és hogyan vetődött a magyar fővárosba? Emma Breitzner 1855-ben született Bécsben. Féléves sem volt, amikor elvesztette apját. Talán a család bizonytalan anyagi helyzete is szerepet játszott abban, hogy alig 17 évesen feleségül ment Rudolf Redl hadbíró főhadnagyhoz, két évvel később, mindössze 35 évesen belehalt szívbajába. Vagyon aligha, csak egy közös gyermek, az 1872 novemberében született Rudolf maradt a katonatiszt után. A még mindig csupán 21 esztendős özvegy a gyászév leteltével, hozzáment Wilhelm Lendl hadnagyhoz, akitől 1877 márciusában egy leány, Emma született. Ezután, férjét követve költözött annak magyarországi állomáshelyére.
A hadmérnök férj tiszti karrierje kezdetben ígéretesen ívelt felfelé, pár év múlva azonban csúnya véget ért. Lendl százados 1881 nyarán azzal keltett feltűnést, hogy egy vendéglői szóváltás alkalmával kiprovokálta magyar tiszttársa, Göczel István hadnagy hazafias nyilatkozatát, aminek nyomán a hadnagyot a tiszti becsületbíróság megfosztotta rangjától. A dualizmus idején sportszerűen űzött osztrák-magyar kakaskodások újabb fordulója, amit a sajtó a Lajtán innen és túl egyaránt felkapott, Wilhelm Lendl katonatiszti pályafutásának is véget vetett: a férfi a politikailag kényessé vált ügy következtében októberben kénytelen volt lemondani tiszti rangjáról.
A császári és királyi hadsereg műszaki alakulatainak egyenruhái. Lendl hadmérnök százados olyan egyenruhát viselhetett, mint balról a 3. katona
A nevezetes affért a korabeli sajtó összefüggésbe hozta a Lendlné által a Budapesti Királyi Törvényszéken indított válóperrel. A Fővárosi Lapok október elején hírül adta:
Az ex-századosnak nem csak Göczel Istvánnal volt baja, hanem volt és van a tulajdon nejével is. Több éve már, hogy külön válva élnek, most meg Lendlné asszony nem is akarja többé viselni e csúful meghurcolt nevet s válópört indít.
A házassági konfliktust azonban nem a botrány mérgesítette el, hiszen a válóper még valamikor az év elején kezdődött. A viszony megromlásában a férj adósságai nagyobb szerepet játszhattak, mint óvatlansága. 1880 elején például egy Auspitz Mór nevű hitelező 2300 forintos követelését peresítette be: egyedül ez az összeg kétszeresen haladta meg a százados éves fizetését.
Wilhelm Lendl von Murgthal lovag lemondását követően elhagyta Magyarországot, s elszegődött vasúti tisztviselőnek. (1912-ben bekövetkezett haláláig a sziléziai Teplitzben élt). A folyamatban lévő budapesti válóperben, amelyet felesége 1883 elején újított meg, úgy tűnik, együttműködött a házassági kötelék felbontása érdekében.
A válás annak idején komplikált dolog volt. Az osztrák házaspár - szerencséjükre - Magyarországon is lefolytathatta a válópert, mivel a közös hadsereg tisztjei kettős, tehát magyar állampolgároknak is számítottak. Sőt, Ausztriával ellentétben, a Lajtán innen katolikus létükre is felbontathatták házasságukat; igaz, ehhez előbb olyan felekezetre kellett áttérni, amely engedélyezte a válást. Az a tény, hogy nemcsak Emma Breitzner, hanem Wilhelm Lendl is megtette ezt a lépést (római katolikusról mindketten evangélikus vallásra tértek), arra utal, hogy az alperes végső soron nem kívánt akadályt gördíteni a válás útjába. Ily módon a Budapesti Királyi Törvényszék viszonylag gyorsan, már 1883 végén helyt adott az „engesztelhetetlen gyűlöletre” hivatkozó válókeresetnek, s a házassági kötelék felbontását a Kúria 1884 elején jogerőre emelte.
Válóperes tárgyalás a viktoriánus Angliában.
Vörös Richárd és Emma Breitzner „vadházassága”
A válóperes iratok közül csak a kevés érdemi információval szolgáló ítéletek maradtak fenn, ezért nem tudjuk, hogy a házastársak mit vetettek tulajdonképpen egymás szemére. Az 1881-es válóper félbeszakadása, majd 1883-as megújítása arra utal, hogy a Lendl-házaspár együttműködése kezdetben korántsem volt zökkenőmentes. A gyanút közvetve az ítélőtáblai verdikt is megerősítheti:
Az engesztelhetetlen gyűlöletet peres feleknek a per folyamán egymás ellenében felhozott kölcsönös vádaskodása, a már előzetesen folytatott válóper, valamint a több éven át tartó különválás eléggé indokolja.
Más forrásból tudjuk, hogy Wilhelm Lendl lovag házasságtöréssel vádolta feleségét, s valószínűnek tartható, hogy az első válóper éppen ennek "gyümölcse" miatt szakadt félbe. Emma Breitzner 1882 kora tavaszán ugyanis egy Elemér nevű törvénytelen fiúgyermeknek adott életet. Terhessége indíthatta arra, hogy félbeszakítsa a válópert, amelyet aztán csak 1883 januárjában folytatott tovább. A keresztelőt a budavári evangélikus templomban mindenesetre a legnagyobb csendben rendezték meg: a lelkészen kívül csak ketten voltak jelen: az anya, valamint a hivatalosan a gyerek kremsi keresztszüleit helyettesítő „Dr. Veöreös gyakorló orvos”. Az egyedülálló nő elhallgatta férjezett családi állapotát, az anyakönyvben özvegyként tüntették fel. A titkolózás érthető, hiszen, ha az igazságra fény derült volna, nemcsak a válóper üthetett volna ki az anya számára balul, de a vér szerinti apa házassága is veszélybe került volna.
Wilhelm Lendl külföldre távozása, majd a válás kimondása egyelőre elhárította a lelepleződés veszélyét, s Vörös Richárd nyugodtabb körülmények között folytathatta viszonyát Emmával. Ezt természetesen továbbra sem verték nagydobra, bár idővel – amint Popovics Mária később keserűen panaszolta – városszerte elterjedt a szóbeszéd. Kapcsolatuknak a budavári evangélikus matrikulában maradtak árulkodó nyomai. Így az említett Elemért Tibor, majd még legalább három törvénytelen gyerek követte. A válás évében Elemér (az azonos nevű első fiú közben elhalálozott), 1888 elején Gabriella, végül 1892 tavaszán Edit jött világra. Érdekes egyébként, hogy a viszonyról Vörös Richárd szűkebb családja is elég hamar tudomást szerzett: a második Elemért 1884 novemberében már a nagyszülők, „Veöreös Márton földbirtokos” és „Tüske Zsuzsanna” tartották keresztvíz alá.
Hogy miként telhettek Vörös Richárd mindennapjai, arról csupán a későbbi erdélyi válóper Kolozsváron fennmaradt iratai alapján alkothatunk töredékes képet magunknak. Popovics Mária utóbb azt állította, hogy miközben vele mindvégig gyengéden és szeretetteljesen bánt,
férjem állandóan és egészen egy családapai minőségben szerepelt ágyasának lakásán, azt és gyermekeit naponta felkereste, konyháját mindennel ellátta és annak részére évek óta megrendeléseket tett.
Ennek bizonyítására a "pár" közös otthonának, a józsefvárosi Vas utca 15. házmesterét, Lettner Ferencet és feleségét kérte fel tanúként. (A válóper idején Emma egyébként már nem itt, hanem az Erzsébetvárosban, a Dohány utca 74. első emeletén lakott.)
Vörös doktor titkos családi élete a pesti oldalon zajlott:
a Dohány utca és az Erzsébet körút kereszteződése 1890 körül.
Forrás: Fortepan/Budapest Főváros Levéltára
További részletekre is fény derült a viszony lelepleződését követően, amikor Popovics Mária nyomozni kezdett az ismeretlen nő után. Történt ugyanis, hogy 1887 végén, a Veszprém megyei Gergelyi községben elhunyt Vörös Richárd édesanyja, Tüske (Dorn) Zsuzsanna, s a doktor a temetésre elutazott Budapestről. Miután visszatért, egy Gergelyiből Budára, Vörös Richárd lakására irányított levelet hozott a posta, amit 1888. január 16-án az éppen a kórházban dolgozó orvos helyett a mit sem sejtő feleség vett kézhez és bontott fel. A következő, eredetileg német nyelven íródott részvétnyilvánítás tárult a szeme elé:
Szeretett Richárdom! Mélységes fájdalommal olvastam soraidat, amelyekkel velem jó anyád halálát tudattad. Bármennyire el voltam készülve a hírre, az mégis mélyen megrendített. Oly szívesen oldaladon álltam volna az élet eme nehéz pillanatában, hogy fájdalmamat és könnyeimet a tiédével egyesítsem, de sajnos távol kellett lennem tőled. Kíméld magad, kedves Richárd, ne add át magad teljesen a fájdalomnak, gondolj rám és gyermekeidre. Bármennyire sajnálom apádat, s ő ezúttal valószínűleg csak nehezen fog elengedni, a legforróbban kívánom és remélem, hogy téged hamarosan körünkben látlak. A gyermekek már nagyon gyakran kérdezősködnek utánad. Add át apádnak szívből jövő kézcsókom és a legjobbakat kívánom neki, amint én is mindannyiótokkal együtt mélyen és bensőleg osztozom a drága anya elvesztése feletti fájdalomban; hisz anyád volt ő és az én gyermekeim nagyanyja. És most, szeretett drága Richárdom, élj boldogul, a mihamarabbi viszontlátásig csókollak és üdvözöllek számtalanszor, a te örökké, hőn szerető Emmád.
Popovics Mária természetesen azon nyomban kérdezősködni kezdett, ki lehet a levél írója, aki férjével ilyen bizalmas hangot üt meg. Ismerősei révén el is jutott a pár lakásáig. A különös téli este történetét a feleség így idézte fel válóperes beadványában:
Ezen levél kézhez vétele után, akárhányszor történt, hogy férjem, midőn úgy este 10 óra felé hazavetődött, panaszkodott, hogy mennyire zaklatják betegei, nyugalma nincs, holott én saját szememmel láttam őt hazajövetele előtt 2 órával az ablakon keresztül Braitzner Emma Dohány utcai lakásán fényes étvággyal elkölteni vacsoráját, úgy viselte magát a vacsoránál, mint valóságos házigazda, mint a férj szokott nejével szemben, és midőn ő nevetve, örvendezve ült ágyasa és törvénytelen magzatai körében, nem is sejtette, hogy felesége az egész jelenetnek szemtanúja.
Vörös doktor "hivatalos" családi életének színtere: a Víziváros látképe a Várból 1890 körül.
„Vigyen az ördög!”
Állítólag így reagált Vörös Richárd, miután felesége kérdőre vonta, és tagadását követően sarokba szorította. Az orvos ezután elhagyta a nő tulajdonát képező vízivárosi házat és többé vissza sem tért. Másnap az asszony első dolga volt, hogy Rupp Zsigmond közjegyzőnél visszavonja a férj számára előnyös végrendelkezését, később pedig nőtartási keresetet adott be a budai járásbíróságon.
Vörös Richárd kényelmes kettős életének egyszeriben vége szakadt, s a férfi válaszút elé került. Felesége visszafogadta volna, ha „megjavul”, vagyis lemond szeretőjéről és családjáról: Popovics Mária a későbbi válóper során nem csupán taktikai megfontolásból hangoztathatta békülékenységét a bíróság előtt. A doktor dönthetett volna amellett is, hogy folytatja megszokott életét Emmával, ám ez a megoldás, úgy tűnik, a megváltozott körülmények között már nem elégítette ki a párt. Az a tény, hogy Vörös végül a nehezebb és költségesebb jogi megoldást választotta, arra enged következtetni, hogy a férfi számára az illegitim állapot csak addig volt tartható, ameddig a külvilág előtt a törvényes házasság fennállása biztosította társadalmi presztízsét. Választásában befolyásolhatta még Emma Breitzner óhaja is, de az a körülmény, hogy a férfi a viszony törvényesítésére nyolc éven keresztül nem tett lépést, arra utal, hogy a nő érdeke alárendelt szerepet játszott. A gyerekek törvényesítése viszont tényleg fontos szempont lehetett: ennek újabb nyomatékot adhatott, hogy az orvos Gabriella nevű leánya nem egészen egy héttel a botrányt követően született meg.
A kapcsolat törvényesítéséhez és a gyermekek jogi státusának rendezéséhez egyetlen út vezetett: a válóper és az újraházasodás. A házassági kötelék felbontása Budapesten a 19. század második felében kezdett terjedni, elsősorban a középosztálybeli házaspárok körében, Vörös Richárd is több válást látott már szűkebb és tágabb környezetében. Azt se feledjük, hogy az 1880-as évek elején Vörös „testközelből” tapasztalhatta meg a procedúra fordulatait saját kedvese válópere során.
A válás az 1870-es években sokkal könnyebb lett, de igencsak megnehezítette a dolgot, ha a házastársak nem egyeztek meg egymással, s viszályukat a bíróság színe előtt folytatták. Popovics Máriának természetesen esze ágában sem volt férje dolgát megkönnyíteni, így ebben az esetben évekig húzódó pereskedésre lehetett számítani, ráadásul a processzus kimenetele is kétséges volt, hiszen a feleség, a férj házasságtörésével szemben, betartotta a házasélet korabeli normáit.
A válóperek kötelezően a legfelsőbb bíróságon végződtek az 1890-es évekig:
a királyi kúria épülete a Ferenciek terén.
A nehézségeket tovább fokozta a felekezeti vegyes házasság, pontosabban Popovics Mária katolikus vallása. Vörös Richárd evangélikus volt, s a protestánsok annak idején, II. József házassági pátense értelmében elválhattak, de a katolikusok nem. Az ilyen kötelékek sokáig ugyanúgy felbonthatatlanoknak számítottak, mint a tisztán katolikus házasságok, ám egy két évtizeddel korábban hozott törvény (1868: XLVIII. tc.) a protestáns fél számára megengedte a válást. Ez az áttérések liberális szabályozásával együtt nemcsak a protestáns férjek és feleségek, hanem valamennyi hitehagyásra kapható katolikus házas számára lehetővé tette a válást (Emma Breitzner is így szabadulhatott meg Wilhelm Lendl kapitánytól). Abban az esetben viszont, ha az alperes fél katolikusként nem volt hajlandó áttérni, a válópert az ő vallása szerint illetékes szentszéki bíróságon kellett kezdeni, s csak annak jogerős végzése után kerülhetett át a processzus a felperes bíróságára, a magyarországi protestánsok esetében a területileg illetékes királyi törvényszékre.
Vörös Richárd és jogi tanácsadói mindezen nehézségek mérlegelésével egy különleges megoldás mellett döntöttek, amelyet a kortársak csak „erdélyi házasságként” emlegettek. A válópereket a Királyhágón túli országrészben nem a királyi törvényszékek, hanem az egyes protestáns felekezetek évszázadok óta fennálló bíróságai tárgyalták, a magyarországi viszonyokhoz képest sokkal lazább eljárás keretében. Ennek köszönhetően az 1870-es évektől az egész országból, sőt az egész Monarchiából jöttek Erdélybe az új házasságra való gyors felszabadításban reménykedő házasok.
A protestáns bíróságok közül is kiemelkedett „liberalizmusával” az unitáriusok fóruma, a Kolozs-Doboka-köri Alpapi Törvényszék, amelynek területi illetékessége sajátos módon a Királyhágón inneni országra is kiterjedt. Az orvosnak így nem kellett mást tennie, mint unitárius vallásra térnie – ez január végén történt meg –, s bevárnia az esztergomi szentszék szokásos elutasító végzését, amiben a házassági kötelék felbontására irányzott kérvényeket részeltette: 1888 tavaszán válókeresete már Kolozsváron volt.
Popovics Mária azonban, amint az várható volt, a végsőkig ellenállt:
Megvallom, hogy felperes kedvéért hitemet magamtól el nem dobtam, hogy ő, felperes annál jobban boldogulhasson. Megvallom, hogy nem csaptam fel talmi unitáriusnak, mint ezt Dr. Vörös Richárd tette, hogy annál gyorsabban ketté téphesse Isten és világ előtt szentesített köteléket, hogy annál gyorsabban szentesíthessen egy utált, törvénytelen és erkölcssértő viszonyt
– tette világossá a téteket beadványában. Elleniratában a válókereset elutasítását, ellenkező esetben pedig felperes „ligába vetését” („bűntársával” való házasságkötéstől való eltiltását) követelte.
Az unitáriusok Vörös doktor válópere idején, 1888-1890 között építettek templomot Budapesten a Nagy Ignác utcában.
Az unitárius bíróság előtt az efféle érvek rendszerint nem hatottak, mivel a felperesnek elegendő volt a házasság feldúltságának tényét bizonyítania, amit Vörös Richárd kétséget kizáróan megtett. A nagy port kavaró ügyben azonban – különös tekintettel arra, hogy Magyarországon és Ausztriában az évtized derekán számos támadás és kritika érte az egyházi fórum eljárását – a másodfokon eljáró Főpapi Törvényszék óvatosabb volt, s 1888 végén eljárásjogi szabálytalanságra hivatkozva nem hagyta jóvá az eljáró alpapi fórum szokásos bontó ítéletét. Az orvosnak a szentszéken kellett újrakezdenie a pert.
Vörös Richárd ezzel szorult helyzetbe került, hiszen a szentszéken Popovics Máriának alkalma nyílt volna a házasságtörés perrendszerű bizonyítására, ami akár a tervezett új házasság meghiúsulását, sőt büntető eljárást is maga után vonhatott. Végül egyévi huzavona után, 1889 tavaszán mindkét fél belátta, hogy a jogi viszály eszkalációja nem vezet sehová, s megegyeztek a további lépéseket illetően. A Zimány Alajos közjegyző előtt kötött szerződésben a férj kötelezte magát Popovics Mária vagyoni igényei kielégítésére 2000, a perköltségekre további 200 forint kifizetésére. Ez hatalmas összeg volt, hiszen orvosi fizetése ekkoriban évente mindössze 1500 forintra rúgott. A feleség viszont megígérte, hogy nem gördít akadályt a válás útjába: a szentszék elé nem állít tanúkat, s nem hivatkozik a férfi házasságtörésére, valamint nem él jogorvoslattal sem.
A szentszéki per így is további egy évig tartott, s csak a feleséget érintő ágytól-asztaltól elválasztó ítélet megszületését követően, 1890 tavaszán került ismét az unitárius bíróság elé. A Főpapi Törvényszék ezután már nem támasztott nehézséget, s a nyár folyamán felbontotta Vörös Richárd és Popovics Mária házasságát. (A vegyes házassági válóperek korabeli magyar sajátosságaként a bontó ítélet csak a protestáns félre vonatkozott, a katolikus fél jogilag élete végéig (vagy volt házastársa haláláig) házasnak számított.)
Ezzel a „vadházasság” és az abból született gyermekek törvényesítése előtt minden jogi akadály elhárult. Mégis (ismeretlen okból) több mint másfél évig tartott, amíg a pár tényleg egybekelt. Az biztos, hogy Vörös Richárd visszatért az evangélikus vallásra, majd az ősszel kérvényezte vér szerinti gyermekei, Breitzner Elemér, Tibor és Gabriella örökbefogadását. Ugyanakkor a Deák téri magyar evangélikus templomban már a tervezett esküvő időpontját is kitűzték, hiszen a fővárosi polgármesteri hivatal október elején megadta a házasság hirdetése alóli felmentvényt, hivatkozva arra, hogy „nevezettek a házasságnak feltűnés nélkül való megkötésére vannak utalva”. Az esküvő azonban ekkor elmaradt.
Vörös Richárd és Emma Breitzner kapcsolatát talán megsínylette az évekig tartó bizonytalanság és a válóperrel járó anyagi veszteség. Ha így történt, legkésőbb 1891 nyaráig kibékültek, hiszen a következő év tavaszán megszületett második leányuk, Edit. 1892 elején mindenesetre ismét terítékre került a gyerekek örökbefogadása, majd márciusban a házasságkötés ügye. A házasodási terv mögött azonban ekkor már más megfontolások húzódtak meg, mint 1890 októberében: a terhes Emma halálos kórban, rákban szenvedett. Az új esküvő ekként számára immár nem a boldog házasélet ígéretét, csupán azt a vígaszt nyújthatta, hogy nem ágyasként, hanem törvényes feleségként távozhat az élők sorából. Edit születése után alig egy héttel, március 19-én rendezték meg a szertartást – április 1-én a nő már halott volt. Így végződött Vörös Richárd és Emma Breitzner 12 évig tartó kapcsolata.
James Gillray 1805-ben készítette karikatúrasorozatát
a városi középosztályi párok házaséletének "harmóniájáról"
Családi mozaik
Mi lehet a tanulság? A korabeli „vadházasságok” elterjedtsége nem feltétlenül a házasság intézményének megrendülését tükrözte. A jogi és társadalmi tényezők, mint a fennálló házassági kötelék felbonthatatlansága, a válás és a házasságkötés szabályozása és költségei, a felek közötti szociális különbség, a nők hátrányos helyzete, a gyermekek törvényesítésének nehézségei ugyanúgy táplálhatták vagy visszafoghatták az efféle párkapcsolatok formálódását, mint a szekularizáció, azaz a vallásosság meggyengülése, vagy a századvégen bevezetett polgári házasság iránti bizalmatlanság, ellenszenv. A jelenség ezért üthette fel a fejét középosztálybeli párok körében is, akik pedig általánosságban igazán nem vádolhatók a házasságon kívüli együttélés preferálásával.
Azt persze nem lehet megmondani, hogy a középosztálybeli férfiak és nők milyen mértékben léptek életük során, futólag vagy tartósan házasságon kívüli szerelmi kapcsolatra. A Vörös Richárdéhoz hasonló, tartós „vadházasságra” valószínűleg ritkán, és a századforduló után egyre ritkábban kerülhetett sor, ellentétben a szeretőtartással, és a házasságon kívüli, többnyire szexuális tartalmú viszonyok egyéb formáival. Ebben alighanem fontos szerepet játszott a házassági akadályok szerepének csökkenése, s az a fejlemény, hogy a házassági kötelék felbontása jogilag lehetségessé, és társadalmilag egyre inkább elfogadottá vált. Visszatartó erőként hatottak viszont a vagyon átörökítése körüli komplikációk.
Vörös Richárd és Emma Breitzner gyerekeinek esete jól példázza, hogy még egy szerető és gondoskodó apa sem lehetett képes mindvégig összetartani „sokszínű” családját. Az orvos nem sokkal azután, hogy sokéves kedvese, alig kéthetes felesége elhunyt, megismerkedett Mezey János csákvári jegyző leányával, Erzsébettel, akit aztán az év végén el is vett. A magára maradó férfinak nyilvánvalóan olyan nőre volt szüksége, aki háztartását vezeti és Emma Breitzner hat árváját gondozza, neveli. Az esküvőre váró leány készült is erre a szerepre: Vöröshöz írott leveleiben többször felbukkan a gyermekek témája.
Miután a doktornak a Mezey Erzsébettel kötött házasságból még két gyermeke született (1893 őszén egy Andor nevű fia, majd a következő év végén egy leánya, aki az Ilona nevet kapta), a házaspárnak négy különböző kapcsolatból származó összesen nyolc gyermekről kellett gondoskodnia. 1895-ben a legidősebb, Rudolf már 23 éves volt, a legfiatalabb Ilona viszont még csak első életévét töltötte be. Emma Breitzner halála után a nő két korábbi házasságából származó gyermek megkapta (anyai) örökrészét, és pár éven belül önállósult. Redl Rudolf, aki hamar összerúgta a port apjával, eltávozott a családi körből. Lendl Emma néhány év múlva, 1897-ben egy Bereg megyei református lelkész, Pap János felesége lett. A többi gyerek, Tibor, Elemér, Gabriella és Edit még számíthatott Vörös Richárd támogatására, de lassan ők is felnőttek és önálló életet kezdtek.
A Vörös-család fennmaradt irathagyatékán keresztül jól megragadhatók a változások, amelyek a családtagok közötti viszonyban beálltak. A férj és feleség századeleji levelezése már szinte kizárólag a két közös gyermek, Andor („Bandi”) és Ilonka körül forgott. Jellemző, hogy Emma Breitzner alakja korábban is csak a csákvári esküvő előtti levelekben, két alkalommal tűnt fel: egyszer a házasságkötéshez szükséges bizonyítványok beszerzése kapcsán („az elhalt feleséged halotti bizonyítványát”), másodszor emlékének ápolására utalva („Rosszkor ért oda a levelem, mert gondolom, éppen azon a délután voltál feleséged sírján gyermekeitekkel”). A következő két évtizedben sem róla, sem a pár szomszédságában élő feleségről, Popovics Máriáról, sem pedig a válási históriáról nem esik többé szó. A tabusítás és kizárás, úgy tűnik, idővel Vörös Richárd Emma Breitznerrel nemzett gyermekeit is elérte: a századelőn négyük közül már csak Tibort említik meg azután, hogy apja halálát követően anyagi igénnyel mert fellépni a szűkebb családdal szemben.
Vörös Tiborról a két mostohatestvér 1913 nyarán, a megözvegyült anyához, Mezey Erzsébethez intézett levelekben indulatos hangon ír. „Örültem nagyon a Tiborka viccének,” – jegyzi meg epésen Ilonka Besztercebányáról – „azt hiszem, rövidesen ki fogják rúgni azt a féljellemet a bíróságról.” Fivére, Bandi öt nappal később, Városlődről már azt is elárulja, miért foglalkozik a család hirtelenjében Tiborral:
A Tibor pimaszkodása nem új dolog. Egész életében piszok fráter volt és kutyából sohsem lesz szalonna. Ő egyébként nem tudom, milyen jogcímen követelhet itt bármit is. Kikapta mindenből a részét még szegény jó Apánk életében, most újra előáll mindenféle követelésekkel? Jó, hogy a nyugdíjból nem követel részt. Ha olyankor jön, amikor én otthon leszek, úgy kipenderítem, hogy olyat még nem látott. Különben ilyen szemét népségről szinte undorral emlékezem csak meg. Mocskos hiéna és inkább egy eb viselné azt [a] nevet, amit én, mint ő.
A két levél összecsengése nyilván nem véletlen: mindketten nyilván az anya panaszára reagáltak a maguk módján, ki-ki vérmérséklete szerint.
Polgári családi idill a századfordulón. Forrás: Fortepan
Vörös Richárd két nőtől született gyermekeinek további sorsa élesen elüt egymástól. A „tékozló fiúról”, Tiborról nincs több hír, Gabrielláról pedig csak annyit tudunk, hogy 1918-ban a kontinensen végigsöprő influenzajárvány áldozata lett. Elemér foglalkozásából ítélve nem tudta megtartani a polgári életnívót: az 1908-as házasságkötésekor „villamszerelőként”, negyedszázaddal később pedig gépkocsivezetőként fordul elő (három ismert házassága közül egyébként kettő válással végződött). Így járt Edit is, aki későn, 1926-ban ment férjhez egy cipészsegédhez. Maga ugyancsak kétkezi munkából tartotta fenn magát: a házassági anyakönyvben hímzőnőként szerepelt. Mezey Erzsébet fia, Andor ezzel szemben katonatiszt lett, a világháború után főhadnagyi rangban szerelt le, majd nyugalmazása után, 1923-ban magántisztviselőként nősült meg. 1928-ban hivatalosan is felvette a „Veöreös-Kovács” családnevet, amit a nemességét hangsúlyozó szűkebb család tagjai elvétve korábban is használtak. A másik Mezey Erzsébettől származó gyerek, Ilona tanítóképzőt végzett, majd 1918-ban egy banktisztviselőhöz ment feleségül.
Talán nem véletlen, hogy a szűkebb Vörös-család a századelőn már csak azzal a Breitzner-gyerekkel tartotta a kapcsolatot, akihez nem fűzték vérségi szálak: a családi levelezésben a legtöbbször „Rudi”, vagyis Redl Rudolf fordul elő, aki az említésekből ítélve népszerű figurája lehetett a rokoni összejöveteleknek. A jó viszonyt, az anyagi érdektelenségen kívül, az a bocsánatkérő levél alapozta meg, amellyel 1894 nyarán követte meg megbántott mostohaapját:
Ha ifjú éveim távol messzeségébe nézek vissza, addig vissza, ameddig bírok, meddig emlékezetem gyökerei hatolnak, mindig látom a „Doctor bácsit”, ki tett értem, ki szeretett engem, gyengéd apai szeretettel évek során át. Láttam szeretetteljes aggódással betegágyamon, láttam küzdeni sikereimért, láttam örülni azoknak. Ott állt felettem hosszú 12 éven át jóságosan mosolyogva mindig, ritkán elkomolyodott arcvonásokkal, óvva-intve rossztól, de akkor is gyengéd, ha haragos.
A fiú, aki vezetéknevét utóbb „Rédei”-re magyarosította, persze sikeresebb is volt mostohatestvéreinél: doktorált, majd 1905-ben a debreceni iparkamara segédtitkáraként nősült meg.
A családi önérdek zsarnokságát, a hallgatás és felejtés szándékát a legjobban talán Emma Breitzner magányos síremléke szemléltetheti, amely ma is megtalálható a Fiumei úti Nemzeti Sírkertben. A temető átalakítása alkalmával, 1922 nyarán sírját felszámolták, földi maradványait exhumálták és a századelőn épült árkádsor csontkamráiban helyezték el. A temetői nyilvántartásokból nem derül ki, kicsoda és milyen okból kérelmezte a kihantolást. Az árkádsorban egyszerű tábla hirdeti: „Dr. Vörös Richárdné 1856-1892”. (A születési évszám egyébként téves, valószínűleg a halotti anyakönyvben szereplő életkorból lett megállapítva.) Az 1913-ban elhunyt Vörös Richárd és az őt a rákövetkező évben követő harmadik feleség, Mezey Erzsébet viszont együtt, a gyömrői temetőben alussza örök álmát.
család szerelem nők gyermek házasság válás érzelmek középosztály dualizmus párválasztás Budapest Buda társadalmi presztízs mostohacsaládok kettős morál
"A szelíd, okos lélek" - Fény- és árnyképek az anyaság történetéből
"Szerelem nélkül is köttethetők boldog házasságok" - Párválasztás a polgárosodás korában
https://mindennapoktortenete.blog.hu/api/trackback/id/tr1814234167
Aquincum 2018.09.13. 06:49:06
Köszönöm, nagyon érdekes és szép írás!
pangea 2018.09.13. 06:49:13
Ez nagyon erdekes volt, koszi! Máriával mi lett?
Gézabá 2018.09.13. 09:45:22
Köszönet az írásért!
Piszkos Freud 2018.09.13. 14:34:09
Gratula az íráshoz.
hujegyerek 2018.09.13. 14:34:16
Végre valaki tud írni is!
aranea 2018.09.13. 14:34:19
Nagyon tartalmas, jó írás. Köszönjük.
Mancilla Pectoralis 2018.09.13. 14:34:21
Nagyon jó,alapos írás volt.Köszi
Sándor Nagy73 2018.09.13. 16:57:58
@pangea: Popovics Mária 1919 júliusában halt meg a Vizivárosban, vagyis minden szereplőt túlélt. Maga soha nem vált el - katolikus volt - és ment újra férjhez (talán ezért ért meg 75 évet). Volt egy nővére, s ha jól emlékszek, ő örökölt.
Burgermeister 2018.09.13. 17:51:40
Belga Proliné 2018.09.15. 07:22:18
Ez egyszerűen szuper volt. Ha a patreon.com-on regisztrálnád a blogot, én - és szerintem mások is - szívesen fizetnénk is azért, hogy ilyeneket olvassunk.
Fónagy Zoltán · http://mindennapoktortenete.blog.hu 2018.09.15. 07:53:59
@Belga Proliné: Az elismerést köszönöm - a poszt szerzője nevében is -, de morális megfontolásból marad az ingyenes hozzáférhetőség. Legalábbis amíg létezik a közpénzből finanszírozott munkahelyem, az akadémiai intézet...
Fónagy Zoltán: @Belga Proliné: Az elismerést köszönöm - a poszt szerzője nevében is -, de morális megfontolásból ...	(2018.09.15. 07:53) "Utált, törvénytelen és erkölcssértő viszony" - Egy budai orvos kettős élete az 1880-as években
Belga Proliné: Ez egyszerűen szuper volt. Ha a patreon.com-on regisztrálnád a blogot, én - és szerintem mások is...	(2018.09.15. 07:22) "Utált, törvénytelen és erkölcssértő viszony" - Egy budai orvos kettős élete az 1880-as években
Burgermeister: +1	(2018.09.13. 17:51) "Utált, törvénytelen és erkölcssértő viszony" - Egy budai orvos kettős élete az 1880-as években
Sándor Nagy73: @pangea: Popovics Mária 1919 júliusában halt meg a Vizivárosban, vagyis minden szereplőt túlélt. M...	(2018.09.13. 16:57) "Utált, törvénytelen és erkölcssértő viszony" - Egy budai orvos kettős élete az 1880-as években
Mancilla Pectoralis: Nagyon jó,alapos írás volt.Köszi	(2018.09.13. 14:34) "Utált, törvénytelen és erkölcssértő viszony" - Egy budai orvos kettős élete az 1880-as években

matches: Kúria bíróság bíróság kúria bíróság bíróság