2003. évi XC. törvény
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról
2003. évi XC.
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról1
Az Országgyűlés, annak érdekében, hogy biztosítsa az ország versenyképességének és fenntartható fejlődésének az új ismereteken és azok alkalmazásán alapuló erősítését, ezen belül különösen a kutatás-fejlesztés és a létrehozott új tudás alkalmazásának megfelelő mértékű és kiszámítható finanszírozását, valamint az ezzel kapcsolatos társadalmi érdekek érvényre juttatását, a következő törvényt alkotja.
1. § (1) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap (a továbbiakban: Alap) a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció állami támogatását biztosító és kizárólag ezt a célt szolgáló, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény szerinti elkülönített állami pénzalap.
(2) Az Alap rendeltetése az, hogy kiszámítható és biztos forrást jelentsen a magyar gazdaság technológiai innovációjának ösztönzésére és támogatására, tegye lehetővé a gazdaságban és a társadalmi élet egyéb területein hasznosuló kutatás és fejlesztés erősítését, a hazai és külföldi kutatási eredmények hasznosítását, az innovációs infrastruktúra és annak körébe tartozó szolgáltató tevékenységek fejlesztését.
2. § Az Alap tárgyévi forrásai:
a) a 3. §-ban meghatározott gazdasági társaságok által befizetett innovációs járulék (a továbbiakban: járulék);
b) a központi költségvetésből nyújtott, az éves költségvetési törvényben meghatározott állami támogatás;
c) az Alap – tárgyévet megelőző – pénzmaradványa;
d)2 belföldi vagy külföldi természetes és jogi személyek által teljesített, önkéntes befizetések, adományok, segélyek;
e) nemzetközi szervezetektől, intézményektől származó támogatások;
f)3 visszafizetési kötelezettséggel nyújtott támogatások visszafizetései, valamint az Alapból nyújtott támogatással létrehozott gazdasági eredményből való részesedés;
3. §4 (1) E törvény hatálya alá tartozik – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a belföldi székhelyű, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény hatálya alá tartozó gazdasági társaság.
(2)5 Nem tartozik e törvény hatálya alá a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény szerint kis- vagy mikrovállalkozásnak minősülő gazdasági társaság, továbbá a Magyar Nemzeti Bank, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., továbbá a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter felügyelete alá tartozó, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság.
(3)6 Nem tartozik e törvény hatálya alá a cégbejegyzés évében a jogelőd nélkül alapított gazdasági társaság és annak előtársasága, továbbá a közhasznú nonprofit gazdasági társaság.
(4) Az (1)–(2) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásánál az üzleti év első napján fennálló állapot az irányadó.
4. § (1)7 A járulék alapja a helyi adókról szóló, többször módosított 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 39. § (1) bekezdése alapján meghatározott adóalap, csökkentve a Htv. szerint kimutatott, külföldön létesített telephelyre jutó iparűzési adóalap-rész összegével.
(2)8 A járulék mértéke (a továbbiakban: a járulék éves összege) az (1) bekezdés szerinti vetítési alap 14. §-ban meghatározott százaléka.
5. § (1)10 A járulékfizetésre kötelezett gazdasági társaság a járulék éves összegét maga állapítja meg és vallja be az állami adóhatósághoz az adóévet követő adóév ötödik hónapja utolsó napjáig.
(2)11 Az adóévben járulékfizetésre kötelezettnek háromhavonként (előlegfizetési időszak) előleget kell fizetnie az előlegfizetési időszakot követő hónap 20. napjáig. Az adóév utolsó előlegfizetési időszakára vonatkozó járulékelőleget a járulékfizetésre kötelezett az előleg-kiegészítéssel egyidejűleg köteles teljesíteni. Az előlegfizetési időszakra fizetendő járulékelőleg mértéke a (4) bekezdés alapján meghatározott járulékelőleg egynegyede.
(3) A járulékfizetésre kötelezettnek – a (6) bekezdésben foglaltak kivételével – a járulékbevallással egyidejűleg a járulékbevallás esedékességét követő második naptári hónap első napjával kezdődő 12 hónapos időszakra járulékelőleget kell bevallania az előlegfizetési időszakokra eső egyenlő részletek feltüntetésével.
(4) A járulékelőleg
b) az adóévet megelőző adóév fizetendő járulékának a működés naptári napjai alapján 12 hónapra számított összege minden más esetben.
(5)12 Az átalakulás, egyesülés, szétválás napjától számított 30 napon belül a jogutód köteles a jogelőd által bevallott járulékelőlegből számított (az átalakulás, egyesülés, szétválás formájától függően azzal egyező, összesített, megosztott) járulékelőleget bevallani, és ennek alapján köteles a bevallás esedékességének napjától az adóévet követő hatodik hónap utolsó napjáig járulékelőleget fizetni. Kiválás esetén a fennmaradó gazdasági társaság e rendelkezés alkalmazásában jogutódnak is minősül.
(6) Nem kell járulékelőleget bevallania a járulékfizetésre kötelezettnek megszűnésekor, továbbá, ha járulékbevallást a cégbejegyzési eljárás befejezése miatt ad be.
(7)13 A járulékfizetésre kötelezettnek a járulékfizetési kötelezettség keletkezésének évében az (1)–(4) bekezdés megfelelő alkalmazásával az adóévet megelőző adóév adatai alapján kell járulékelőlegét megállapítania és arról az adóév ötödik hónapjának utolsó napjáig járulékelőleg-bevallást benyújtania. A járulékfizetési kötelezettség keletkezése évének első két előlegfizetési időszakára vonatkozóan az adózó az előlegfizetéssel egyidejűleg bevallást tesz. Az előleg mértéke a járulék várható éves összegének időarányos része. Nem lehet járulékelőleget bevallani arra a negyedévre, a negyedév azon naptári hónapjára, amelyre az adózó már vallott be járulékelőleget.
(7a)14 A járulékfizetésre kötelezettnek a járulékelőleget az adóévben az adóévi várható fizetendő járulék összegére ki kell egészítenie (előleg-kiegészítés). A járulék-kiegészítésre kötelezett a várható fizetendő járulék és az adóévre már bevallott előlegek különbözetéről az adóév utolsó hónapjának 20. napjáig bevallást nyújt be és ezzel egyidejűleg tesz eleget fizetési kötelezettségének.
(8)15 A befizetett előleg, előleg-kiegészítés és a járulék éves összege közötti különbözetet az adóévet követő adóév ötödik hónapja utolsó napjáig kell befizetni, illetőleg a többletbefizetést ettől az időponttól lehet visszaigényelni.
(9) A járulékfizetésre kötelezett bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettségének e törvény által nem szabályozott kérdéseiben, valamint a kötelezettség teljesítésének ellenőrzése tekintetében az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(10) A járulékfizetésre kötelezett gazdasági társaság a járulékot az üzleti évre állapítja meg. A naptári évtől eltérő üzleti évet választó járulékfizetésre kötelezett az üzleti év első napján hatályos jogszabályok szerint állapítja meg, vallja be, teljesíti járulékfizetési kötelezettségét és fizet előleget.
6. §16 A járulékot az állami adóhatósághoz kell befizetni, amely a befizetett járulékot jogszabályban szabályozott módon utalja át az Alapnak a kincstárnál vezetett számlájára.
8. §18 (1) Az Alap pénzeszközeit a pályázati úton kiválasztott kedvezményezettek a következő jogcímeken használhatják fel:
a) a kutatás-fejlesztés kiadásainak, a kutatás-fejlesztési eredmények hasznosításának fedezetéül, valamint új tudományos és technológiai eredmények alkalmazásának elterjesztésére, beleértve az országos kutatási-fejlesztési programok, projektek finanszírozását;
b)19 a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció infrastrukturális feltételeinek fejlesztésére, beleértve a nemzetközi kutatási-fejlesztési hálózatokhoz, infrastruktúrához való kapcsolódás megteremtésében és működtetésében történő részvételt, összhangban Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásaival;
c) a kutatás-fejlesztést és a technológiai innovációt erősítő szolgáltatások, innovációs hídképző és hálózatépítő tevékenységek támogatására, beleértve konferenciák tartásának, szakkiállítások rendezésének, kiadványok készítésének költségeit;
d)20 a technológiai innováció ösztönzésére a régiókban és a megyékben; a régiók és a megyék innovációs képességének növelésére és innovációs forrásainak támogatására;
e) a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés támogatására, beleértve a nemzetközi pályázatoknál érvényesülő utófinanszírozással összefüggő likviditási problémák áthidalásának támogatását;
f) kutató-fejlesztő munkahelyek létrehozására, a kutatás és a technológiai innováció emberi erőforrásainak fejlesztésére, a kutatói utánpótlás és képzés, tehetséggondozás, a kutatói, oktatói továbbképzés támogatására; a kutatók-fejlesztők hazai és nemzetközi mobilitásának, tapasztalatcseréjének, valamint az elismert hazatérő kutatók magyarországi szakmai beilleszkedésének támogatására;
g) a hazai és külföldi tudományos és technológiai ismeretek megszerzésére, azok gyakorlati alkalmazására;
h)21 a társadalomtudományi kutatások támogatására.
(2)22 Az Alap pénzeszközei felhasználhatók továbbá jogszabályban, nemzetközi szerződésben meghatározottak szerint különösen:
a)23 az Új Széchenyi Terv végrehajtása keretében a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó intézkedések hazai társfinanszírozására;
b)24 a tudás- és technológia-intenzív kis- és középvállalkozásokba befektető magvető-, valamint kockázati tőkealapokban történő részvétel révén;
c)25 a nemzetközi – ideértve az Európai Unió keretében megvalósuló – tudományos és technológiai együttműködésből adódó feladatokra;
d) a tudományos kutatás és a technológiai innováció szakpolitikai megalapozását szolgáló műszaki, közgazdasági, társadalomtudományi elemzések, tanulmányok, koncepciók készítésére;
e) az innovációs tevékenységgel közvetlenül összefüggő konferenciák szervezésére, szakkiállítások rendezésére, kiadványok, szakkönyvek készítésére, információs- és könyvtárak fejlesztésére, innováció-ösztönzési célú díjakhoz történő hozzájárulásra;
(3)28 Az Alapból támogatás nyílt pályázati rendszerben nyerhető el. Pályázaton kívüli támogatás nyújtására, beleértve a (2) bekezdésben más jogszabályból, illetve nemzetközi szerződésből fakadó kötelezettségeket és támogatásokat – a fejlesztési célú beruházások kivételével – az Alap céljaival és felhasználásának jogcímeivel összhangban az Alap tárgyévi kiadási előirányzatának 3%-át meg nem haladó mértékben kerülhet sor.
(4)29 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül – a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott összegben – az Alap pénzeszközei terhére kell biztosítani az Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program működtetésével kapcsolatos feladatokat ellátó szervezet e feladatok ellátásával kapcsolatban felmerült kiadásainak támogatását.
(4a)30 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül
a) a tudomány-, a kutatás-fejlesztési és az innováció-politika megalapozását szolgáló elemző tudás- és adatbázisok létrehozásához és kezeléséhez,
b) az országos kutatás-fejlesztési és innovációs támogatási programok – ideértve az Alap – programstratégiájának és tervezésének megalapozását szolgáló elemzések, tanulmányok, módszertanok, értékelések, koncepciók és stratégiák elkészítéséhez, valamint a támogatási programok stratégiai monitoringjához és értékeléséhez és
c) innovációs szolgáltatás közvetlen biztosításához
források biztosíthatók.
(5)31 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül az Alapból biztosítható
a) az Új Széchenyi Terv végrehajtása keretében a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó intézkedések – ideértve K+F nagy infrastruktúrák fejlesztését célzó beruházásokat – társfinanszírozása,
b)32 a hazai – a Kormány által jóváhagyott – K+F infrastrukturális fejlesztések támogatása,
c) európai uniós együttműködés keretében megvalósuló – a Kormány által jóváhagyott – K+F infrastrukturális beruházások vissza nem térítendő támogatása,
d) a Kormány által jóváhagyott, az Alap forrásai terhére megvalósítandóként nevesített, nemzetgazdasági növekedést és a K+F kapacitás ösztönzést elősegítő projektek támogatása,
e) az Európai Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételhez kapcsolódó befizetési kötelezettség.
(5a)33 Az (5) bekezdés b) pontja szerinti támogatás visszafizetési kötelezettséggel vagy arra tekintet nélkül történő nyújtásáról a Kormány dönt.
(6)34 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül a nemzetközi European X-Ray Free-Electron Laser Facility (XFEL) GmbH-ban (a továbbiakban: GmbH) való tagi hozzájárulás és éves tagdíj a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős szerv részére az Alapból biztosítható. A GmbH-ban a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős szerv 1%-os részesedést szerezhet.
(7)35 Az Alap kezelése során felmerülő – így különösen elemzések, koncepciók, támogatási stratégiák, programok, projektek készítésével, pályázatok megismertetésével és elbírálásával, a szerződések előkészítésével, megkötésével és bonyolításával, nyilvántartásuk egyes tárgyi és személyi feltételeivel, valamint az ellenőrzéssel és értékeléssel, kapcsolatos – költségeket az Alap finanszírozza. Az Alap kezelésével kapcsolatos költségek nem haladhatják meg az Alap tárgyévi eredeti kiadási előirányzatának 4,5%-át.36
(8)37 Az Alap költségvetési befizetést teljesít a tudás-intenzív, nagy hozzáadott értéket teremtő és nemzetgazdasági növekedést ösztönző kutatás-fejlesztési tevékenységek finanszírozásának elősegítése érdekében. A befizetés összegét a központi költségvetésről szóló törvény határozza meg.
(9)38 Az (1) bekezdés f) pontja szerinti kutatói tehetséggondozás, kutatói, oktatói továbbképzés, továbbá a (4) bekezdésben meghatározott jogcímek, feladatok éves támogatására együttesen a 2. § b) pontja szerinti tárgyévi központi költségvetési támogatás 8%-át meg nem haladó mértékben kerülhet sor.
(10)39 Az Alap kiadási előirányzatairól a tárgyévi költségvetési törvény rendelkezik. Az Alap költségvetési címei között a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) – amennyiben a felhasználás, illetve a kötelezettségállomány alakulása indokolja – előirányzat-átcsoportosítást hajthat végre.
(11)40 Az Alapból nyújtott támogatások igénybevételének feltételeiről a kedvezményezettel szerződésben kell megállapodni.
9. § Az Alap a magyar gazdaság versenyképességének és innovációs teljesítményének javítását szolgálja. Az Alap pénzeszközeit a gazdasági társaságok által közvetve vagy közvetlenül megvalósított kutatási és technológiai innovációs tevékenységekre kell fordítani.
Az Alap kezelése és ellenőrzése
10. § (1)41 Az Alap feletti rendelkezési jogot a miniszter gyakorolja, és felelős annak felhasználásáért.
(2)42 A Kormány az Alap programstratégiáját valamint éves felhasználási tervét a miniszter előterjesztésére nyilvános határozatban hagyja jóvá.
11. §44
12. § E törvény alkalmazásában
a)45 alapkutatás: az Innovációs tv. 4. § 1. a) pontjában meghatározott alapkutatás;
b)46 kutatás-fejlesztés: az Innovációs tv. 4. § 1. d) pontjában meghatározott kutatás-fejlesztés;
c)47 alkalmazott kutatás: az Innovációs tv. 4. § 1. b) pontjában meghatározott alkalmazott kutatás;
d)48 kísérleti fejlesztés: az Innovációs tv. 4. § 1. c) pontjában meghatározott kísérleti fejlesztés;
e)49 technológiai innováció: az Innovációs tv. 4. § 2. pontjában meghatározott technológiai innováció.
f)50 TéT: tudomány- és technológiapolitika.
g)51 saját tevékenységi körben végzett kutatás-fejlesztési tevékenység: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4. § 32. pontja szerinti saját tevékenységi körben végzett kutatás-fejlesztési tevékenység;
h)52 kutatás-fejlesztési megállapodás: az Innovációs törvény 4. § 10. pont szerinti kutatás-fejlesztési megállapodás.
13. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) E törvény 15. §-a a kihirdetést követő 15. napon lép hatályba.
(3)53 A 7. §-ban előírt kötelezettséget először a 2007. évi költségvetési törvényben kell érvényesíteni.
(4)54 E törvénynek az egészségügy többletforráshoz juttatása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2012. évi törvénnyel módosított 5. § (7a) bekezdését a 2012-ben kezdődő adóév (ideértve a naptári évtől eltérő üzleti évet alkalmazó járulékfizetésre kötelezett adóévét is) járulékkötelezettségének megállapítására is alkalmazni kell.
14. § (1)55 A járulék éves összege a 4. § (1) bekezdésében meghatározott vetítési alap
a) 0,2 százaléka 2004-ben,
b) 0,25 százaléka 2005-ben,
c) 0,3 százaléka 2006-tól.
15. §57 Az egészségügy többletforráshoz jutása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2012. évi CLIV. törvény 16. §-ával megállapított 4. § (1) bekezdését a 2012-ben kezdődő adóévben is lehet alkalmazni.
16. §58 E törvénynek az egyes törvényeknek a távolléti díj számításával és a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CIII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított 8. § (5) bekezdés b) pontját és (5a) bekezdését a Módtv. hatálybalépését59 megelőzően nyújtott támogatásokra is alkalmazni kell.
17. § A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben határozza meg
a) az Alap működtetésére és felhasználására, valamint a járulékfizetési kötelezettségre irányuló részletes szabályokat és eljárásokat;60
1 A törvényt az Országgyűlés a 2003. november 10-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2003. november 14. A törvényt a 2014: LXXVI. törvény 51. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte 2015. január 1. napjával.
2 A 2. § d) pontja a 2013: CCLII. törvény 30. §-a szerint módosított szöveg.
3 A 2. § f) pontja a 2013: CIII. törvény 11. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
4 A 3. § a 2004: CXXXV. törvény 115. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 3. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 171. § (1) bekezdésének e) pontja, a 2007: CVI. törvény 56. § (2) bekezdésének d) pontja és az 58. § (2) bekezdésének d) pontja, a 2011: CLVI. törvény 388. §-a szerint módosított szöveg.
6 A 3. § (3) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 144. §-ával megállapított szöveg. A közhasznú társasági formában tevékenységet végző adózó 2009. évi adókötelezettségének teljesítésére lásd e módosító törvény 275. §-át. A (3) bekezdés a 2011: CLXXV. törvény 203. §-a szerint módosított szöveg.
7 A 4. § (1) bekezdése a 2012: CLIV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
8 A 4. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 388. §-a szerint módosított szöveg.
9 A 4. § (3) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 388. §-a hatályon kívül helyezte. A 4. § (3) bekezdésének a 2011: CLVI. törvény 387. §-ával elrendelt módosítása, amely szerint a „kutatás-fejlesztésről és technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény” szövegrész helyébe a „kutatás-fejlesztésről és technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény (a továbbiakban: Innovációs tv.)” szöveg lép, nem vezethető át.
10 Az 5. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 385. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 428. §-ával megállapított szöveg.
12 Az 5. § (5) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 156. §-a szerint módosított szöveg.
13 Az 5. § (7) bekezdése a 2005: LXXXV. törvény 58. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 388. §-a szerint módosított szöveg.
14 Az 5. § (7a) bekezdését a 2012: CLIV. törvény 17. §-a iktatta be.
15 Az 5. § (8) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 388. §-a, a 2012: CLIV. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg.
16 A 6. § a 2006: CIX. törvény 125. § (3) bekezdésének m) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
17 A 7. §-t a 2011: CLXVI. törvény 84. § 32. pontja hatályon kívül helyezte.
18 A 8. § a 2005: CLIII. törvény 99. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 8. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 235. §-a szerint módosított szöveg.
20 A 8. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CCX. törvény 9. §-a szerint módosított szöveg.
21 A 8. § (1) bekezdésének h) pontját a 2007: LXXXII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 8. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg
23 A 8. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CCVIII. törvény 18. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 A 8. § (2) bekezdés b) pontja a 2010: CXLVIII. törvény 184. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 8. § (2) bekezdés c) pontja a 2010: CXLVIII. törvény 184. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 8. § (2) bekezdésének f) pontját a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 624. pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 8. § (2) bekezdésének g) pontját a 2006: CXXI. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 624. pontja.
28 A 8. § (3) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg
29 A 8. § (4) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 32. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXCVI. törvény 7. §-a iktatta be.
30 A 8. § (4a) bekezdését a 2010: CXLVIII. törvény 184. § (2) bekezdése iktatta be.
31 A 8. § (5) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 8. § (5) bekezdés b) pontja a 2013: CIII. törvény 11. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
33 A 8. § (5a) bekezdését a 2013: CIII. törvény 11. § (1) bekezdése iktatta be.
34 A 8. § új (6) bekezdését a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6)–(10) bekezdés számozását (7)–(11) bekezdésre változtatta.
35 A 8. § (6) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 281. §-ával megállapított szöveg. A 8. § (6) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (7) bekezdésre változtatta, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg
36 A 8. § (7) bekezdésében szereplő számítási mód – a 2009: CXXX. törvény 19. § (2) bekezdése alapján – 2010-ben nem alkalmazható. A 2009: CXXX. törvény 19. § (3) bekezdése alapján a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésével kapcsolatos költségek 2010. évi kiadási előirányzata 2219,0 millió forint.
37 A 8. § (7) bekezdése a 2006: CIX. törvény 16. § (3) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg. A 8. § (7) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (8) bekezdésre változtatta, hatályon kívül helyezte a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése. Újonnan a 2012: CCVIII. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be.
38 A 8. § (8) bekezdés számozását (9) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése, szövege a 2009: CIX. törvény 28. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 8. § (9) bekezdését a 2006: CXXI. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be. A 8. § (9) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (10) bekezdésre változtatta, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 185. § (2) bekezdése, a 2013: CCIII. törvény 19. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
40 A 8. § (10) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 12. § (3) bekezdése iktatta be. A 8. § (10) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (11) bekezdésre változtatta.
41 A 10. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 171. § (1) bekezdésének e) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 185. § – a 2010: CLXXIX. törvény 12. § (2) bekezdése szerint módosított – (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
42 A 10. § (2) bekezdését a 2006: CIX. törvény 17. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 282. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCIII. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 10. § (3) bekezdését a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
44 A 11. §-t a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
45 A 12. § a) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 12. § b) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 12. § (c) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 12. § d) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 12. § e) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 12. § f) pontját a 2005: CLIII. törvény 99. § (2) bekezdése iktatta be.
51 A 12. § g) pontját a 2011: CLVI. törvény 386. §-a iktatta be.
52 A 12. § h) pontját a 2011: CLVI. törvény 386. §-a iktatta be.
53 A 13. § (3) bekezdése a 2005: CLIII. törvény 99. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 13. § (4) bekezdését a 2012: CLIV. törvény 19. §-a iktatta be.
55 A 14. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2004: CXXXV. törvény 119. § (3) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 388. §-a szerint módosított szöveg.
56 A 14. § (2) bekezdését a 2004: CXXXV. törvény 119. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
57 A 15. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 624. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLXXVIII. törvény 429. §-a iktatta be.
58 A 16. §-t a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CIII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A hatálybalépés időpontja 2013. június 30.
60 Lásd a 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendeletet, a 146/2007. (VI. 26.) Korm. rendeletet, a 146/2010. (IV. 29.) Korm. rendeletet.
61 A 17. § b) pontját a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
Téli hétköznapok - Batthyány Kúria Akciós hétköznapok Akciók, ajánlatok - Batthyány Wellness Kastélyszálló és Kúria**** | ÚtiSúgó.hu
Téli hétköznapok - Batthyány Kúria
Téli hétköznapok - Batthyány Kúria Akciós hétköznapok akciók, ajánlatok
Akciós hétköznapok - Téli hétköznapok - Batthyány Kúria
Wellness használattal Zalacsányon
2 éjszaka, félpanzióval 2017. 11. 20 - 2018. 03. 01 között, 2 fős szoba elhelyezéssel hosszabbítható, ünnepi hosszúhétvégére nem foglalható, hétvégére nem foglalható
-45% akciós kedvezménnyel: 11 900 Ft /fő/éj
Min.2 éj félpanzióval, welcome drink, Batthyány Wellness központ és a kastély wellness részlegének korlátlan használata
Batthyány Kúria 11.900,-Ft/ fő/ éj
Batthyány Kastély 13.100,-Ft / fő/ éj
Batthyány Kúria 13.100,-Ft/ fő/ éj
Batthyány Kastély 14.300,-Ft/ fő/ éj
Batthyány Kúria 15.500,-Ft/ fő/ éj
Batthyány Kastély 16.900-Ft/ fő/ éj
2017-11-20 - 2018-03-01 (Érvényesség: hétfő, kedd, szerda, vasárnap)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A szerződéses örökös hozzátartozója, mint az öröklési szerződés tanúja - Jogászvilág - Jogászvilág
A szerződéses örökös hozzátartozója, mint az öröklési szerződés tanúja - Jogászvilág
Kezdőlap » A szerződéses örökös hozzátartozója, mint az öröklési szerződés tanúja
Ami a tényállást illeti, az ügy peres felei az örökhagyó gyermekei. Az örökhagyó és az alperese között ügyvéd által ellenjegyzett okiratba foglalt öröklési szerződés jött létre. Az okiratot az örökhagyón és az alperesen kívül két tanú, köztük az alperes házastársa írta alá. Az örökhagyó halálát követően a felperes annak megállapítását kérte a bíróságtól, hogy az örökhagyó és az alperes között létrejött öröklési szerződés alaki okból érvénytelen, mivel a szerződés egyik tanúja az alperes házastársa volt, és így mint az örökös…
Ami a tényállást illeti, az ügy peres felei az örökhagyó gyermekei. Az örökhagyó és az alperese között ügyvéd által ellenjegyzett okiratba foglalt öröklési szerződés jött létre. Az okiratot az örökhagyón és az alperesen kívül két tanú, köztük az alperes házastársa írta alá.
Az örökhagyó halálát követően a felperes annak megállapítását kérte a bíróságtól, hogy az örökhagyó és az alperes között létrejött öröklési szerződés alaki okból érvénytelen, mivel a szerződés egyik tanúja az alperes házastársa volt, és így mint az örökös hozzátartozójának közreműködése miatt a szerződés érvénytelen.
Az elsőfokú bíróság a keresetet elutasító döntésében hangsúlyozta, hogy a régi Ptk. szerint az öröklési szerződésre a más által írt végrendelet alakiságai az irányadóak, kivéve a régi Ptk. 632. §-át. Ez a szakasz mondja ki egyrészt, hogy az írásbeli magánvégrendelet tanúja vagy más közreműködő személy, illetőleg ezek hozzátartozója javára szóló juttatás érvénytelen, kivéve ha a végrendeletnek ezt a részét az örökhagyó sajátkezűleg írta és aláírta. Másrészt, hogy a tanú, illetőleg a hozzátartozója részére szóló juttatás akkor sem érvénytelen, ha a végrendelkezésnél – rajta kívül – két tanú működött közre. Ennek alkalmazása ellentétben állna az öröklési szerződés tartalmára vonatkozó rendelkezésekkel.
Az öröklési szerződés az örökhagyó és a szerződéses örökös egybehangzó akaratnyilvánításával jön létre, a szerződő felek mindkettőjük érdekeit érvényesítve határozzák meg a szerződés tartalmát és annak megkötésekor együttműködni kötelesek. Emiatt a bíróság meglátása szerint a közreműködés mint érvénytelenségi ok szóba sem jöhet, mivel ha a szerződéses örökös mint juttatásban részesülő személy a szerződés megkötésénél nemcsak jogosult, de köteles is a szerződés tartalmának meghatározásában részt venni, ennél többet az ő érdekében közreműködő hozzátartozó sem valósíthat meg. A szerződéses örökös hozzátartozójának közreműködése a juttatást nem teszi érvénytelenné, ezért az a tény, hogy az öröklési szerződést az alperes mint szerződő fél házastársa írta alá – egyik – tanúként, az öröklési szerződést alaki okból nem teszi érvénytelenné.
A másodfokon eljárt bíróság megváltoztatta az elsőfokú ítéletet és megállapította az öröklési szerződés érvénytelenségét. Szintén a régi Ptk. 632. §-át értelmezve jutott ellentétes következtetésre. Hangsúlyozta, hogy mivel a törvény a közreműködő személy fogalmát nem határozza meg, az ítélkezési gyakorlat szerint az eset összes körülménye alapján kell megállapítani, hogy a végrendelet tételével kapcsolatban milyen magatartás minősül közreműködésnek. Így közreműködő az, akinek a végrendelet tartalma tekintetében meghatározó szerepe van, továbbá kimeríti a közreműködés fogalmát, a végrendelet megfogalmazása, szerkesztése, leírása attól függetlenül, hogy az így közreműködő személynek a végrendelet tartalmának kialakításában volt-e szerepe vagy sem.
Kifejtette, hogy az öröklési szerződés alanyai az örökhagyó és a vele szerződő fél, aki szükségképpen közreműködik az öröklési szerződés tartalmának kialakításában. A szerződéses örökös ilyen fajta közreműködése, és ebből következően a hozzátartozója esetleges közreműködése sem teszi az öröklési szerződést érvénytelenné. Másrészről ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a végrendeleti tanú, illetőleg hozzátartozója javára szóló juttatás érvénytelen. Meglátása szerint a tanú fogalma nem azonos a közreműködő fogalmával, hiszen a tanúnak a végrendelkező személyazonosságát kell igazolnia, a végintézkedés tartalmát nem is kell ismernie, nem is kell tudnia arról, hogy végintézkedés tételénél működött közre. Ez a bírósági meglátása szerint ezért ez a fajta közreműködés csupán a tanúkénti “közreműködést” jelent.
Az alperes szerint a másodfokú bíróság az irányadó jogszabályokból helytelen jogi következtetést vont le. A régi Ptk. 632. §-a szerint az írásbeli magánvégrendelet tanúja, vagy “más” közreműködő javára szóló juttatás érvénytelen. Álláspontja szerint a tanú vagy más közreműködő szövegrész helyes nyelvtani és logikai értelme ugyanis az, hogy a tanú maga is közreműködő. Miután az örökös közreműködése nem teszi érvénytelenné az öröklési szerződést, így nincs kellő jogi indoka annak sem, hogy a hozzátartozójának bármilyen közreműködése – tanúkénti aláírása – a szerződés érvénytelenségéhez vezessen.
A Kúria alaposnak találta a kérelmet. Döntésében kiemelte, hogy az öröklési szerződés esetében, annak kettős jogi természete folytán jogalkalmazási bizonytalanságot okoz a végrendelet és a szerződés érvénytelenségére vonatkozó szabályok összeegyeztethetősége.
Az öröklési szerződés érvényességére – a jogszabályban írt kivételekkel – a végrendelet alaki kellékeire vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. A Kúria elismerte, hogy az írásbeli magánvégrendeletre vonatkozó szabályok nem állnak összhangban az öröklési szerződésre vonatkozó szabályokkal. Ellentét áll fenn a régi Ptk. 632. §-ának a végrendelet tételénél való közreműködésre vonatkozó rendelkezése és az öröklési szerződés tartalmát meghatározó rendelkezése [655. § (1) bekezdés] között. A 632. §-nak az öröklési szerződésre történő alkalmazása azt jelentené, hogy magának a szerződéses örökösnek mint juttatásban részesülő személynek a szerződéskötésnél való szükségszerű közreműködése minden esetben az öröklési szerződés érvénytelenségét eredményezné.
Az öröklési szerződés esetén nemcsak az örökhagyó akaratának érvényre juttatását kell védeni, mert a szerződés az örökhagyó és a szerződéses örökös egybehangzó akaratnyilvánításával jön létre, akik mindkettőjük érdekeit érvényesítve határozzák meg a szerződés tartalmát. Így a szerződéses örökös mint juttatásban részesülő személy közreműködő voltának megállapítása szóba sem jöhet, mivel a szerződés megkötésénél köteles a szerződés tartalmának meghatározásában részt venni. Így pedig az ő érdekkörében közreműködő hozzátartozótól sem várható el több. A Kúria meglátása szerint az öröklési szerződés érvénytelensége körében a 632. §-t figyelmen kívül kell hagyni. Mindezek alapján a Kúria a másodfokú döntése hatályon kívül helyezte és az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. I. 20.681/2018.) a Kúriai Döntések 2019/7. számában 203. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 1959. évi IV. törvény 217. § (1) bekezdés, 632. §, 656. §.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


Kedvtelésből tartott állatok tartásáról és forgalmazásáról - Pilis Budai Kutyamentők Közhasznú Egyesülete
Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2014.VII.1. )
(3)4 Az állatmenhelyről, ebrendészeti telepről, vagy állatvédelmi szervezettől örökbeadott eb és macska transzponderrel történő megjelölésének költségei az állat örökbefogadóját terhelik.
(4)5 Az állatkereskedés tevékenységi engedélyét a kereskedés helye szerint illetékes járási állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal (a továbbiakban: járási állat-egészségügyi hivatal) adja ki. A járási állat-egészségügyi hivatal az állatkereskedés működési szabályzatának jóváhagyásáról az engedélyben dönt.
(5)6 Az állatkereskedés naprakész nyilvántartást vezet a beszerzett, készleten lévő, eladott és elhullott
(6)7 Elhullás esetén – amennyiben ismert – annak okát is rögzíteni kell.
5. §8 A járási állat-egészségügyi hivatal szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal az állatkereskedésben hatósági ellenőrzést végez.
6. § (1) Forgalmazni egészséges, vagy az ellátó állatorvos által felvett helyszíni jegyzőkönyvben – az állategészségügyre vonatkozó jogszabályok alapján – forgalmazhatónak nyilvánított állatot lehet. A forgalmazó köteles tájékoztatni a vevőt a helyszíni jegyzőkönyvben foglalt állatorvosi leletről és véleményről.
b)9 melynek utóda nem képes önálló életre,
9. § (1)10 A forgalmazásra szánt állat fajának magyar és tudományos megnevezését, a fajta megjelölését, gerinctelen állatok és halak kivételével – ha ismert vagy megállapítható – az egyed nemét és korát, valamint az eladási árat, továbbá veszélyes állat, illetve a 338/97/EK rendelet hatálya alá tartozó faj egyede esetében a tartáshoz, illetve vásárláshoz szükséges engedélyekről, bizonyítványokról, illetve egyéb dokumentumokról szóló tájékoztatást az állatkereskedésben vagy állatvásáron történő forgalmazásakor jól látható helyen ki kell függeszteni.
(3)11 Egyedi dokumentációval nem rendelkező állatok forgalmazásakor elegendő fajonként egy darab írásos tájékoztatót az új tulajdonos rendelkezésére bocsátani, mely történhet elektronikus úton is.
(2)12 A veszélyes állat forgalmazója, illetve átruházója az állat új tulajdonosának nevére szóló, az állat tartására vonatkozó engedély egy másolatát, valamint a forgalmazást, illetve átruházást rögzítő dokumentum másolatát köteles a forgalmazást, valamint átruházást követően 15 napon belül a forgalmazó, valamint átruházó tartási engedélyét kiállító hatóság részére megküldeni, valamint egy másik példányát 5 évig megőrizni.
(6)13 Tilos az állaton olyan maradandó küllemjavító beavatkozást – így különösen az állatba történő festékanyag injektálást, ide nem értve a jogszabály által egyedi azonosításra kötelezett állat megjelölését – végezni, amely kizárólag annak kedvezőbb értékesíthetőségét szolgálja.
12. §14 A 2. § (1) bekezdésében, a 3. §-ban, a 6-8. §-ban, a 10. § (1) bekezdésében, a 11. §-ban, valamint a 13-16. §-ban foglalt előírásokat a kedvtelésből tartott állatnak a határon átnyúló szolgáltatási tevékenység keretében történő forgalmazására is alkalmazni kell.
(3)15 A kedvtelésből tartott állatot és az állat tartási helyét az állat tartójának naponta legalább egy alkalommal ellenőrizni kell. Az állattartónak gondoskodnia kell arról, hogy az állatok tartási helyén a környezeti viszonyok megfeleljenek az állatok szükségleteinek, valamint hogy a tartási helyük úgy legyen kialakítva, hogy az ne okozhasson sérülést az állatoknak. Állandó fényben vagy állandó sötétségben, valamint állandó zajban állatot tartani nem szabad.
(6)17 Tartósan csoportosan tartott ebek esetén számukra egyedenként legalább 6 m2 akadálytalanul használható területet kell biztosítani. Nem minősül csoportos tartásnak a szuka együtt tartása a kölykeivel, azok hathetes koráig.
(7)18 Amennyiben ebet futólánccal – vagy ahhoz hasonló elven működő szerkezettel – kikötve tartanak, a feszített és futó részek hosszának összege nem lehet kevesebb 8 m-nél, valamint a futó rész nem lehet rövidebb 3 m-nél.
(8)19 A csoportosan tartott állatok esetében – hacsak az adott fajra vonatkozó tudományosan elfogadott ismeretekből más nem következik – a tartási helyet úgy kell kialakítani, hogy mindegyik egyed versengés és agresszió nélkül egy időben hozzáférjen az etető-, itató-, fürdő-, pihenő-, és búvóhelyhez.
(9)20 A talajszinten élő állatok hálós aljzaton nem tarthatók, kivéve, ha füves területen, vagy közvetlenül a talajon helyezik el a ketrecet.
(10)21 A nem kizárólag talajon vagy vízben lakó fajok esetében legalább két olyan polcot vagy ágat, ülőrudat kell elhelyezni, amelyek mérete és kialakítása olyan, hogy az állat biztonságban és természetes testhelyzetben tud rajtuk ülni, pihenni.
(11)22 Az akváriumot, amelyben halat tartanak, üveglappal, hálóval vagy más arra alkalmas tárggyal kell lefedni, vagy az akvárium olyan mértékben tölthető fel vízzel, hogy a vízszint és az akvárium felső pereme közti távolság alkalmas legyen a hal kiugrásának megakadályozására.
(12)23 Patás állat és eb kivételével kedvtelésből tartott állatot kikötni tilos. Patás állatot és ebet állandó jelleggel, hat hónaposnál fiatalabb ebet tartósan kikötve tartani tilos.
(14)24 Az (5) bekezdés a) pontjában, valamint a (6) bekezdésben foglalt rendelkezés nem terjed ki az állatmenhelyekre, valamint a hatósági megfigyelés alá vont ebek tartására.
(15)25 Az eb, macska és görény kölyköket nyolchetes korukig anyjukkal kell tartani.
(16)26 Hím sziámi harcoshalakat úgy kell tartani, hogy azok egymást, illetve tükörképüket ne láthassák.
(5)27 Eb küllemének megváltoztatása érdekében farok kurtítás végezhető, az eb hét napos koráig.
(3)28 Szájkosarat használni a (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében – ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet a szájkosár használatát nem írja elő – kizárólag az egyed jellemzően agresszív magatartásának ismerete esetén kell.
17/A. §29 Az állatban félelmet keltő, erős fény- vagy hanghatással járó tevékenységek, időjárási jelenségek teljes időtartama alatt, különösen az év azon szakában, amikor a polgári célú pirotechnikai tevékenységek felügyeletéről szóló jogszabály szerinti pirotechnikai termékek engedély, bejelentés nélkül is felhasználhatók, az állat tartójának gondoskodnia kell az állat félelmében történő elszökésének megakadályozásáról és törekednie kell az állat megnyugtatására.
17/B. §30 (1) A magánállatorvos az eb vizsgálata, kezelése előtt köteles ellenőrizni, hogy az állat transzponderrel jelölt-e.
(10)31 Négy hónaposnál idősebb eb csak transzponderrel megjelölve tartható.
(11)32 A (10) bekezdésekben foglaltak betartását a jegyző és a járási állat-egészségügyi hivatal ellenőrzi.
(12)33 A négy hónaposnál idősebb transzponderrel nem jelölt ebről a jegyző és a magánállatorvos köteles jelentést tenni a járási állat-egészségügyi hivatal felé.
17/C. §35 (1)36 Amennyiben a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat jegyzője arról értesül, hogy eb a 4. számú melléklet szerinti sérülést okozott, arról köteles írásban értesíteni a sérülés keletkezésének helye szerint illetékes járási állat-egészségügyi hivatalt.
(2)37 Eb okozta sérülés esetén a járási állat-egészségügyi hivatal a (3) és (4) bekezdések szerinti jogkövetkezményeket alkalmazhatja a 4. számú melléklet alapján.
(3)38 A járási állat-egészségügyi hivatal az ebtartót
(4)39 A járási állat-egészségügyi hivatal
(7)40 Amennyiben az eb ismételten nyolc napon túl gyógyuló, vagy annál súlyosabb sérülést okozott embernek, a sérülés keletkezésének vizsgálatába minden esetben be kell vonni az ebek viselkedésének megítélésében jártas szakértőt, és a járási állat-egészségügyi hivatal a (3) bekezdés b), c), d) pontja és a (4) bekezdés a), b) vagy c) pontja szerinti jogkövetkezménnyel élhet.
17/D. §41 (1)42 Állatorvos vagy települési, fővárosban a kerületi önkormányzat állatvédelmi őrszolgálata köteles figyelmet fordítani arra, hogy a feladatainak ellátása során vizsgált eb viselkedése indokolja-e a veszélyesnek minősítési eljárás megindítását. Amennyiben úgy ítéli meg, hogy az eb viselkedése, illetve fizikai vagy pszichikai állapota alapján feltételezhető, hogy az embernek sérülést okozhat, és ez a veszélyhelyzet kizárólag az eb veszélyesnek minősítésével hárítható el, arról köteles írásban értesíteni az ebtartás helye szerint illetékes járási állat-egészségügyi hivatalt.
(2)43 Az (1) bekezdés szerint bejelentett ebet a járási állat-egészségügyi hivatal veszélyesnek nyilváníthatja.
17/E. §44 (1)45 A veszélyes eb – a (2) bekezdésben foglaltakra való tekintettel – a veszélyesnek minősítést követő 45 nap elteltével kizárólag a járási állat-egészségügyi hivatal által kiadott engedéllyel, az abban előírt tartási feltételek betartása mellett, ivartalanítva és transzponderrel megjelölve tartható.
17/F. §46 (1)47 A tartást engedélyező határozat jogerőre emelkedését követően a járási állat-egészségügyi hivatal az 5. számú melléklet A. pontjában meghatározott adattartalmú tartási engedélyt (a továbbiakban: engedély) állít ki az eb tulajdonosa részére.
17/G. §48 (1) A 3. § (2) bekezdése szerinti esetben a tulajdonosnak vagy az ebtartónak biztosítania kell a transzponder leolvasásához szükséges eszközt.
17/H. §49 (1) A veszélyes eb nyakörvén jól látható jelzést kell elhelyezni. A jelzés legalább öt centiméter átmérőjű korong, egyik oldalán az ebtartó neve, lakcíme, telefonszáma, a másik oldalán az eb hívóneve és a „Veszélyes!” felirat szerepel. A korong beszerzésének költségei az állat tulajdonosát terhelik.
17/I. §50 (1) Veszélyes ebet közterületen vezetni, tömegközlekedési eszközön szállítani csak a harapás lehetőségét megakadályozó, biztonságos szájkosárral és a kibújást megakadályozó nyakörvvel, két méternél nem hosszabb, nem kihúzható pórázon, a tartási engedélyben megjelölt személy felügyeletével szabad. E helyeken az ebet a pórázról elengedni és a szájkosarat levenni tilos.
17/J. §51 (1) Veszélyes eb tulajdonjogának átruházásakor az új tulajdonosnak új tartási engedélyt kell kérnie.
(2)52 Veszélyes eb tulajdonjogának átruházását, az állat elhullását, elvesztését huszonnégy órán belül – munkaszüneti nap esetén a következő munkanapon – a járási állat-egészségügyi hivatalnál be kell jelenteni.
17/K. §53 (1)54 Aki veszélyes ebet talál, illetve befog, köteles azt huszonnégy órán belül a járási állat-egészségügyi hivatalnak bejelenteni, és a befogott ebet a járási állat-egészségügyi hivatalnak átadni.
(4)56 Veszélyes eb leadásáról, befogásáról a járási állat-egészségügyi hivatal jegyzőkönyvet vesz fel, melyet az eb pusztulásáig vagy tulajdonosváltásáig meg kell őrizni és gondoskodni kell a nyilvántartásáról.
17/L. §57 (1)58 A járási állat-egészségügyi hivatal a tartási engedélyben előírt biztonságos tartási feltételek teljesülését az engedélyben megjelölt határidő lejártával, de legkésőbb a tartási engedély kiadásától számított 30 nap elteltével, az eb ivartalanításának és egyedi megjelölésének megtörténtét a tartási engedély kiadásától számított 30 nap elteltével ellenőrzi.
(2)59 A veszélyes eb tartási feltételeinek megtartását a járási állat-egészségügyi hivatal ellenőrzi.
17/M. §60 (1) Az ebek viselkedésének megítélésével kapcsolatos szakértői tevékenységet a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) kérelemre engedélyezheti.
(3)61 E rendelet 1. számú melléklete E pontjának az egyes állatvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 115/2012. (VI. 11.) Korm. rendelettel beiktatott 9-11. pontja szerinti állatfajok kapcsán az Ávtv. 48/B. §-a szerinti mentesség érdekében az Ávtv. 48/B. §-a szerinti adatokat 2012. október 1-jéig kell bejelenteni a tartás helye szerint illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek.
21. § (1)65
25. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8-10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
9.69 Amerikai rókamókus (Sciurus niger)
10.70 Csinos tarkamókus (Callosciurus erythraeus)
11.71 Japán mókus (Sciurus lis)
A.72 Madárpókok
– fán lakó fajok Hosszúság: 2× az állat lábfesztávolsága,
– talajlakó fajok Hosszúság: 2× az állat lábfesztávolsága,
B.73 Halak
Állat hossza – farkos
cm Állat hossza – farkatlan
cm Állat hossza – farkatlan kétéltűek
cm Minimális terület74
O.75 Görény
4. számú melléklet a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelethez76
5. számú melléklet a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelethez77
Forrás: Complex Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye


text:
Rosszhiszemű engedményezés - Jogászvilág - Jogászvilág
Rosszhiszemű engedményezés - Jogászvilág
Kezdőlap » Rosszhiszemű engedményezés
Dátum: 2019. június 14.
Címkék: engedményezés, engedményezési szerződés, jogeset, Kúria, rosszhiszeműség
Ami a tényállást illeti, a felek alvállalkozási szerződést kötöttek egymással, amely alapján a felperes 4 199 958 forint vállalkozói díjról bocsátott ki végszámlát. Ezt követően az egyik Kft. vezetője 2015. január közepén arról tájékoztatta az alperest, hogy ő a felperes alvállalkozója volt, és a felperes az alperessel szemben fennálló követelését rá fogja engedményezni. Az alperes ezt követően egy engedményezési szerződésmintát és a felperes által kiállított végszámla másolatát is megküldte neki. Az alperesnek bemutatott engedményezési szerződés tartalmazta, hogy a felperes az…
Ami a tényállást illeti, a felek alvállalkozási szerződést kötöttek egymással, amely alapján a felperes 4 199 958 forint vállalkozói díjról bocsátott ki végszámlát. Ezt követően az egyik Kft. vezetője 2015. január közepén arról tájékoztatta az alperest, hogy ő a felperes alvállalkozója volt, és a felperes az alperessel szemben fennálló követelését rá fogja engedményezni. Az alperes ezt követően egy engedményezési szerződésmintát és a felperes által kiállított végszámla másolatát is megküldte neki. Az alperesnek bemutatott engedményezési szerződés tartalmazta, hogy a felperes az alperessel szemben fennálló követeléséből 3 750 000 forintot engedményez egy Kft.-re, míg a fennmaradó részt az alperes bankszámlájára kell átutalni. A felperes ügyvezetője még 2015. január 28-án telefonon és e-mailben is közölte az alperes projektmenedzserével, hogy a felperes által kiállított végszámla illetéktelen kezekbe kerülhetett, és annak alapján az alperes csak a felperesnek fizethet, mert a követelést nem engedményezte. Ennek ellenére az alperes mégis az engedményezési szerződés szerint teljesített.
A felperes a fennmaradó összeg megfizetését követelte, mivel álláspontja szerint a követelést nem engedményezte, az engedményezési szerződést nem a törvényes képviselője írta alá, s így az létre sem jött. Az alperest rosszhiszeműségét is kiemelte, mivel a teljesítést megelőzően tájékoztatta őt az engedményezés hiányáról.
Az első-és másodfokú eljárás
Az elsőfokú bíróság elutasította a keresetet. Kiemelte, hogy az engedményezés a követelés átruházása, amely a kötelezett jogállását csak annyiban érinti, hogy kinek köteles teljesíteni, amelyet az engedményezés vele szembeni hatályosulásának (közlésének) ténye, illetve időpontja dönt el. Az ügyben az engedményezésről az alperest nem az engedményező értesítette, az engedményezés tényét az engedményes engedményezési szerződéssel igazolta. Az engedményezési szerződés a Ptk.-nak megfelelően tartalmazta az engedményes megnevezését, székhelyét és számlaszámát, nem tartalmazta azonban az engedményes kezéhez történő teljesítésre vonatkozó teljesítési utasítást. Ebben az esetben teljesítési utasítást csak az engedményes adhat, és az eredeti jogosult részére már akkor sem lehet kötelmet megszüntető hatállyal teljesíteni, ha a kötelezett az engedményezést egyébként aggályosnak, érvénytelennek vagy meg nem történtnek tartja.
Az engedményezési szerződés érvénytelenségének vagy létre nem jöttének jogkövetkezményei csak az engedményező és az engedményes jogviszonyában alkalmazhatóak. A rosszhiszeműség kapcsán kifejtette, hogy az alperestől a gondos eljárás körében az volt elvárható, hogy a szerződésbeli adatokat ellenőrizze, amit meg is tett, és annak alapján eltérés nem merült fel. A felperes az engedményezés hiányáról nem az alperes döntésre jogosult gazdasági vezetőjét értesítette, de az alperes egyébként sem lett volna jogosult kétségbe vonni az okiraton szereplő aláírások valódiságát, és az engedményezési szerződés bemutatása után a felperesnek már nem teljesíthetett.
A másodfokú bíróság megváltoztatta az elsőfokú ítéletet és elmarasztalta az alperest. Hangsúlyozta, hogy a Ptk. alapján a követelések átruházására két lépcsőben kerülhet sor: a követelés átszállásához szükséges az engedményezésre vonatkozó kötelezettségvállalás és maga az engedményezés, amely a jogváltozást kiváltó kötelmi rendelkező ügylet. Úgy ítélte meg, hogy az ügyben sem a kötelező ügylet, sem a rendelkező ügylet nem jött létre.
Az engedményezési szerződést nem a felperes ügyvezetője írta alá, az írásban létre sem jött, és az alperes nem hivatkozott szóbeli engedményezési szerződés létrejöttére. Az alperes volt továbbá az, aki az engedményesként fellépő személynek megküldte a felek közötti vállalkozási szerződéssel és a vállalkozói díjról kiállított számlával kapcsolatos adatokat, valamint az általa használt szerződéstervezetet is. Ezzel szemben a felperes ügyvezetője az engedményezés hiányáról az alperes projektmenedzserét értesítette, aki erről még az átutalás előtt tájékoztatta az alperes gazdasági vezetőjét. Az engedményezési szerződés alaki szempontból is aggályos volt, mivel arról hiányzott a felperes adószámának utolsó két számjegye. Emiatt az aláírás valódiságát illetően legalább a kételynek fel kellett volna merülnie, és elvárható lett volna az, hogy az alperes a kifizetés engedélyezését megelőzően a felperessel egyeztessen. Mindezek alapján úgy ítélte meg a bíróság, hogy az alperes nem az adott helyzetben tőle elvárható módon járt el, és önhibájából teljesített egy olyan szerződés alapján, amelyet az engedményező cégszerű aláírásának hamisításával készítettek.
Az alperes arra hivatkozott, hogy az adós nem köteles az engedményes és az engedményező közötti jogviszony vizsgálatára, erre lehetősége sincsen, és nem viselheti az ezzel járó kockázatot sem. Emiatt az engedményezési szerződés esetleges érvénytelensége az engedményezési szerződés alanyainak jogviszonyára hat ki, az érvénytelenség jogkövetkezményeit a közöttük fennálló jogviszonyban kell alkalmazni.
A Kúria hangsúlyozta, hogy nincs akadálya, hogy az engedményezéskor már létező követelés esetén a kötelező és a rendelkező ügylet megkötése egyidejűleg, akár egy okiratba foglaltan történjen. Bármelyik létre nem jötte vagy érvénytelensége esetén azonban a kötelem jogosultjának személyében nem következik be változás, az engedményes nem lép az engedményező helyébe. Jelen ügyben az okirat szerint a felperes az engedményessel szemben fennálló tartozására tekintettel vállalta az alperessel kötött alvállalkozási szerződésből fakadó, az említett tartozással azonos összegű követelésének engedményezését. Tény volt ugyanakkor, hogy az okiratot nem a felperes ügyvezetője írta alá, és az engedményezési szerződés szóban vagy ráutaló magatartással való létrejöttét az alperes sem állította. A Ptk. által megkövetelt kölcsönös és egybehangzó akaratnyilvánítás hiányában pedig a szerződés nem jött létre.
A Kúria egyetértett azzal, hogy az alperestől kötelezettként nem volt elvárható az engedményezési szerződésen található névaláírás valódiságának vizsgálata, mint ahogy önmagában az engedményezőként megjelölt felperes adószámának hiányos feltüntetése sem kellett, hogy kételyt ébresszen benne a szerződés létrejöttét illetően. Ugyanakkor mégsem hivatkozhat arra, hogy a létre nem jött engedményezés jogkövetkezményeit a felperesnek az engedményesként fellépő személlyel szemben kell érvényesítenie, és a felperes felé fennálló fizetési kötelezettsége a teljesítéssel megszűnt. Ennek oka, hogy az adósnak az engedményes felé történt teljesítése nem tekinthető joghatályosnak, ha rosszhiszemű volt és tudnia kellett az engedményezés hiányáról. Mivel az alperes volt az, aki kötelezettként az engedményesként fellépő személlyel közölte az engedményezett követelés meghatározásához szükséges adatokat, a követelés alapjául szolgáló, a felperes által kiállított számlát, és az engedményezési szerződés tervezetét. Ráadásul a felperes előzetesen, az engedményezési szerződés benyújtása előtt tájékoztatta arról, hogy a követelést nem engedményezte, és az engedményes részére történő kifizetéshez nem járul hozzá. Mindezek alapján az alperesnek tudnia kellett az engedményezés hiányáról, ezért a kötelmet megszüntető hatállyal csak az eredeti jogosult, vagyis a felperes felé teljesíthetett. Így a Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. V. 22.454/2017.) a Kúriai Döntések 2019/5. számában 133. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 2013. évi V. törvény 6:63. § (1) bekezdés 6:193. § (2) 2013. évi V. törvény 6:63. § (1) bekezdés
A betegek részletes és egyéniesített tájékoztatásának elmaradása kártérítési kötelezettséget alapoz meg
A betegnek a műtét előtt részletes és egyéniesített tájékoztatást kell kapnia a beavatkozás vagy elmaradásának lehetséges előnyeiről, kockázatairól, a műtét szövődményeiről, a lehetséges alternatív eljárásokról, módszerekről és a beavatkozás folyamatáról, annak várható kimeneteléről. Ennek a követelménynek nem felel meg, ha a betegen évekkel korábban hasonló műtétet hajtottak végre, és a kezelőorvos csak utal az akkor adott tájékoztatásra és annak tartalmára – a Kúria eseti döntése.
Pártfogó ügyvédi képviselet nem jár automatikusan a személyes költségmentességben részesülő félnek
Önmagában a személyes költségmentesség engedélyezése vagy a kötelező jogi képviselethez kötött eljárás nem teremt alanyi jogot a pártfogó ügyvédi támogatásra, a hatóságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a támogatás igénybevételének feltételei fennállnak-e és nem áll-e fenn kizáró ok – a Kúria eseti döntése.
Varga Judit: jövőre megkezdődhet a bírák bérének rendezéseDátum: július 16
Jogegységi határozat keresetlevelek visszautasításárólDátum: július 16

matches: bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Emlékeztető 2014. július 14-én és 16-án az OBH, a Kúria, a Fővárosi Ítélőtábla és a Fővárosi Törvényszék képviselői által megtartott devizahiteles szakmai megbeszéléseken kialakult álláspontokról | K Ú R I A
Emlékeztető 2014. július 14-én és 16-án az OBH, a Kúria, a Fővárosi Ítélőtábla és a Fővárosi Törvényszék képviselői által megtartott devizahiteles szakmai megbeszéléseken kialakult álláspontokról
amely készült az OBH, a Kúria, a Fővárosi Ítélőtábla és a Fővárosi Törvényszék képviselőinek részvételével a 2014. évi XXXVIII. törvény egyes rendelkezéseinek értelmezésével kapcsolatban 2014. július 14-én és 16-án megtartott szakmai megbeszéléseken kialakult álláspontokról
I. A peres eljárások felfüggesztésével kapcsolatos kérdések
1. A 2014. évi XXXVIII. törvény 16. §-a alapján tárgyaláson kívül meghozandó felfüggesztő végzés fejrészének a Pp. 222. § (1) bekezdése folytán irányadó Pp. 220. § (1) bekezdés b) pontja értelmében valamennyi peres fél és képviselőinek nevét és perbeli állását tartalmaznia kell. Ugyanakkor nem, [illetve a Pp. 222. § (1) bekezdése értelmében csak a szükséghez képest] kell feltüntetni a felek és képviselőik lakóhelyét.
2. A felek megfelelő tájékoztatása érdekében – bár a Pp. ezt nem írja elő – a végzés a 2014. évi XXXVIII. törvény vonatkozó rendelkezéseire utaló rövid indokolást is tartalmazzon.
3. Az 1. és 2. pontoknak megfelelő felfüggesztő végzés ajánlott szövegét az emlékeztető melléklete tartalmazza.
4. A törvény 16. §-a alapján felfüggesztendők mindazok a perek, melyeknek tárgya részben vagy egészben az egyoldalú szerződésmódosítások jogszabályba ütközése (Hpt. 213. § (1) bekezdés d) pont), illetve tisztességtelensége, az árfolyamrés alkalmazását előíró szerződéses rendelkezések jogszabályba ütközése (Hpt. 213. § (1) bekezdés c) pont), illetve tisztességtelensége.
5. Az előbbiek szerinti keresetlevél, fellebbezés, felülvizsgálati kérelem kapcsán hiánypótló végzés kiadása nélkül kell az eljárás felfüggesztéséről rendelkezni. Ugyanez a helyzet akkor, ha a keresetlevél hiánypótlás mellőzésével, idézés kibocsátása nélküli elutasításának vagy a fellebbezés, illetve felülvizsgálati kérelem hivatalbóli elutasításának lenne helye.
6. Ha a keresetlevélből nem lehet megállapítani, hogy a per a törvény hatálya alá tartozik-e, az ügyet addig kell tárgyalni, amíg ez egyértelműen megállapíthatóvá nem válik, a törvény 16. §-a szerinti felfüggesztésre pedig csak ezt követően kerülhet sor.
7. Amennyiben az első fokon folyó eljárás felfüggesztésre kerül, de részkérdés eldöntése másodfokon folyik (pl. költségmentesség tárgyában) a másodfokú bíróságnak is fel kell függesztenie az előtte folyó eljárást. Ugyanez a helyzet akkor is, ha az elsőfokú bíróság előtt már nincs folyamatban az eljárás, pl. mert áttételről rendelkezett vagy a Pp. 130. §-a alapján elutasította a keresetlevelet és ezen végzések elleni fellebbezés folytán van az eljárás folyamatban a másodfokú bíróság előtt.
8. Nincs helye a törvény 16. §-a szerinti felfüggesztésnek akkor, ha az eljárás más okból már nincs folyamatban (pl. felfüggesztés, szünetelés, félbeszakadás); ha azonban ez a más ok megszűnik – és a per a törvény hatálya alá tartozik – a törvény 16. §-a szerinti felfüggesztésről rendelkezni kell.
9. Nincs helye az eljárás felfüggesztésének, ha a keresetnek (viszontkeresetnek) nem tárgya a törvény 3. § (1) bekezdése vagy 4. § (1) bekezdése szerinti kikötés érvénytelenségének megállapítása, mert a bíróság ezt nem észlelheti hivatalból.
10. Ha a kereset tárgya részben vagy egészben a törvény 3. § (1) bekezdése vagy 4. § (1) bekezdése szerinti kikötés érvénytelenségének megállapítása, de a keresetlevélből kitűnik, hogy az ügy más bíróság hatáskörébe tartozik, vagy a perre más bíróság illetékes, a keresetlevél áttételének akkor sincs helye, ha ez a bíróság az iratokból megállapítható, hanem annak a bíróságnak kell az eljárást felfüggeszteni, amelyhez a keresetlevelet benyújtották.
11. Az elsőfokú bíróság érdemi döntése elleni fellebbezés benyújtását követően az eljárás felfüggesztéséről már a másodfokú bíróság dönt. Az elsőfokú bíróságnak ezért le kell folytatnia az esetleges hiánypótlási eljárást, és ha ez eredményes a fellebbezést a Pp. 238. §-ában foglaltaknak megfelelően fel kell terjesztenie a másodfokú bírósághoz. Ellenkező esetben a fellebbezést hivatalból el kell utasítania.
12. Fel kell függeszteni a perújítási eljárást is, ha annak tárgya részben vagy egészben a törvény 3. § (1) bekezdése vagy 4. § (1) bekezdése szerinti szerződéses kikötés érvénytelenségének megállapítása.
II. A törvény 17. §-ával kapcsolatos egyes értelmezési kérdések
1. A törvény 3. § (1) bekezdésének vagy 4. § (1) bekezdésének hatálya alá tartozó ügyekben a törvény hatálybalépése előtt vagy azt követően érkezett végrehajtás elrendelése iránti kérelem alapján a törvény hatálybalépése után a végrehajtás elrendelésének nincs helye tekintettel arra, hogy a kérelem benyújtásával a törvény 17. § (3) bekezdése szerinti végrehajtási eljárás „folyamatban lévőnek” minősül.
2. A törvény hatálybalépésekor a végrehajtást foganatosító bíróság előtt döntésre váró ügyekben nem kell intézkedni, mert a végrehajtás a Vht. 52. § g) pont analóg alkalmazásával – figyelemmel a törvény 17. § (3) bekezdés második mondatának szóhasználatára is – szünetel. Az ilyen ügyeket nyilvántartásba kell helyezni. Az eljárásban már felmerült szakértői díj megállapításáról és kiutalásáról azonban a végrehajtást foganatosító bíróságnak rendelkeznie kell, mivel ez nem a követelés behajtásához kapcsolódó intézkedés.
3. A törvény 17. § (7) bekezdésében írt 120 napos határidőt a jogalkotó nem minősítette jogvesztőnek, ebből következően a határidő elmulasztása igazolási kérelemmel kimenthető.
4. A törvény 17. § (7) bekezdése szerinti „nemleges megállapításra” irányuló eljárás illetéke – a (7) bekezdés utolsó mondatából is következően az alábbi:
- az elsőfokú eljárás illetéke – a végrehajtási kifogáséval egyezően – 15.000 Ft [Itv. 43. § (8) bek.]
- a fellebbezés illetéke meg nem határozható ügyérték alapulvételével – a végrehajtási kifogások körében kialakult bírói gyakorlatra is figyelemmel – az Itv. 47. § (1) bekezdése szerint alakul
- ezekben a perekben illeték-visszatérítésnek is helye van az Itv. kifogásra vonatkozó szabályai szerint [Itv. 43. § (8) bekezdés második mondat].
III. A törvény 6. §-a alapján induló perek érdemi elbírálásával kapcsolatos kérdések
1. Az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő ÁSZF rendelkezések akkor tisztességesek, és így érvényesek, ha a 4. § (1) bekezdés a)-g) pontja szerinti elveknek maradéktalanul megfelelnek. Ha ezek közül a fenti elvárások közül akárcsak egy nem teljesül, a kereset elutasítható és nem szükséges valamennyi elv megvalósulását külön-külön vizsgálni.
2. Szakértő kirendelésére – a törvény 10. §-ának (3) és (4) bekezdéseire figyelemmel – hagyományos módon nem kerülhet sor. A keresetlevélhez csatolt szakértői véleményben foglaltak azonban figyelembe veendők. Szakértő meghallgatására a törvény 10. § (3) és (4) bekezdéseiben meghatározottak betartásával kerülhet sor.
3. Ha a felmondási jogot az ÁSZF nem tartalmazza és hatályossága idején ezt a jogot a fogyasztónak jogszabály sem biztosította, az adott egyoldalú szerződésmódosítást biztosító ÁSZF rendelkezés tisztességtelen. Azon időszak alatt, amikor már törvény mondta ki, hogy a fogyasztót a felmondás joga megilleti, a felmondás jogát nem szabályozó ÁSZF rendelkezés nem tisztességtelen, mivel a törvény kógens rendelkezését az ÁSZF-nek nem kellett megismételnie. Ha az ÁSZF-ben a törvény felmondásra vonatkozó szabályaival ellentétes rendelkezés található, az ÁSZF nem tisztességtelen, hanem jogszabálysértő.
4. Amennyiben az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő ÁSZF rendelkezés világos, érthető, és a 2/2012.PJE határozat 2. pontjában kifejtettek szerint átlátható, vizsgálni szükséges, hogy az oklista megfelel-e a 4. § (1) bekezdés a)-g) pontjaiban foglaltaknak. Előfordulhat, hogy az oklistában szereplő egy vagy több rendelkezés a fenti követelményeknek megfelel, ez esetben a bíróságnak ítéletében arról kell rendelkezni, hogy a rendelkező részben tételesen felsorolt feltételek tisztességesek, míg a többi tekintetében a keresetet el kell utasítani.
A felfüggesztő végzés ajánlott szövege

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A bíróság szerint is vége van Török Márk uralmának | Átlátszó Oktatás
Első fokon úgy döntött a bíróság, hogy Török Márk nem lehet a Szegedi Tudományegyetem hallgatói önkormányzatának elnöke. A bíróság szerint a 2015-ben törvénybe iktatott négyéves felső korlát vonatkozik a tizenkét éve HÖK-öző Törökre is.
Az Átlátszó Oktatás kérdésére válaszolt a Fővárosi Törvényszék sajtóosztálya, eszerint a 2015 szeptemberében hatályba lépett négyéves felső korlát Török Márk megválasztására is vonatkozott. A felsőoktatási törvény módosítása szerint a hallgatói önkormányzat tisztségviselőjének megbízatási ideje legfeljebb négy év lehet, vagyis legfeljebb négy évig lehet HÖK-ös tisztséget betölteni. Török Márk ezzel szemben már tizenkét éve tölt be vezető pozíciót a szegedi hallgatói önkormányzatban, 2007 óta egy év kihagyással folyamatosan a HÖK elnöke.
Miután az Átlátszó Oktatás tavaly nyáron megírta, hogy a négyéves korlát Török Márkra is vonatkozhat, júniusban az egyetem rektora megsemmisítette a HÖK-elnök megválasztását. A rektornak ezt a döntését támadta meg Török, ebben az ügyben született most ítélet.
A sajtóközlemény szerint a bíróság elutasította Török keresetét és az egyetemnek adott igazat. A bíróság szerint a négyéves korlátot Török 2015 szeptemberi megválasztásakor is figyelembe kellett venni, a bíróság tehát elutasította azt az érvelést, hogy visszaható hatályú jogalkotásról lenne szó. Korábban felmerült, hogy a négyéves maximum számítását csak a törvény 2015-ös hatálybalépésétől kezdve kellene számítani, mert ellenkező esetben a hatálybalépés előtti időben HÖK-özéssel töltött idő is beleszámít a négy évbe, ami esetleg visszaható hatályú jogalkotás lehet. Ezt az érvelést korábban már az Emberi Erőforrások Minisztériuma is elutasította egy jogilag nem kötelező állásfoglalásában. A minisztérium szerint nincs szó visszamenőleges jogalkotásról, mert csak egy új feltételt állapítottak meg és aki a törvénymódosítás hatálybalépésekor HÖK-ös tisztségviselő volt, kitölthette mandátumát, a szabályokat csak az új választásokra kell alkalmazni. A bíróság pontos érvelését nem ismerjük egyelőre.
A bíróság közleménye szerint: “a tárgybeli elnökválasztáson [a HÖK-nek] már figyelemmel kellett lennie arra, hogy csak olyan elnököt (tisztségviselőt) választhat meg, akivel szemben az új megbízatási feltétel [vagyis a négyéves korlát] nem jelent kizáró okot. A választásnál ezért téves jogértelmezést fogadott el.” A bíróság szerint ezért “az egyetem rektora jogszerűen határozott a jogszabálysértő aktus megsemmisítése mellett.” A törvény szerint az ügyben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság volt illetékes.
Ehhez hasonló ítélet korábban még nem született, ez az első eset, hogy kimondta a bíróság: a négyéves korlátot 2015 őszétől azonnal alkalmazni kell.
Török megtámadta a rektor megsemmisítő határozatát a bíróságon, ezért az ítélet meghozataláig elnök maradhatott, mert a bírósághoz fordulásnak halasztó hatálya volt. Ez az ügy csak a 2015-ös elnökké választásról szól, Törököt viszont 2016-ban is elnökké választották, ami egy külön eljárásban lesz csak megsemmisíthető. A bíróság döntése nem jogerős.
FRISSÍTÉS 2017. február 21, 12:58: Török Márk az írta az Átlátszó Oktatásnak, hogy fellebbezni fog a döntés ellen és a megbízatása nem szűnt meg az elsőfokú ítélet következtében.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság