text:
Strasbourg: a munkavállaló munkahelyi chatelése és levelezése megfigyelhető - Munkahely - HR / Munkajog
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Strasbourg: a munkavállaló munkahelyi chatelése és levelezése megfigyelhető
dr. Dabrónaki Ágnes
2016. 04. 27. 12:31
Emberi Jogok Európai Bírósága, munkahelyi levelezés, munkahelyi chatelés, EJEB Tweet
Az Emberi Jogok Európai Bírósága egy romániai ügyben úgy határozott, hogy a munkavállaló munkahelyi levelezése megfigyelhető, és nem jogellenes a munkáltatói felmondás, ha annak indoka a munkavállaló munkahelyen történő magáncélú levelezése és chatelése, ha azt a munkáltató belső szabályzata kifejezetten tiltja. A strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: EJEB) Bogdan Barbulescu román mérnök által Románia ellen indított perben döntött a fentiek szerint. Az alapügy 2007-ben indult a romániai bíróságon, amikor Barbulescu munkaviszonyát a munkáltatója arra hivatkozással szüntette meg, hogy munkaidőben, a munkahelyén, a munkáltató utasítására létrehozott Yahoo Messenger fiókot magán célra is használta. A munkáltatónál szigorú szabályok voltak érvényben, a belső szabályzat kifejezetten tiltotta a számítógépek munkaidőben történő magáncélú használatát.Barbulescut értékesítési feladatokért felelős mérnök munkakörben foglalkoztatta a munkáltató, aki egy napon közölte vele, hogy egy héten keresztül megfigyelte azt a postafiókot, amit abból a célból kellett létrehoznia, hogy az ügyfél-megkeresésekre válaszoljon. A megfigyelés során fény derült arra, hogy a belső szabályzatal ellentétesen, magán célra is használta a postafiókot. Barbulescu írásban tagadta ezt az állítás, mire a munkáltató egy 54 oldalas iratot prezentált, amiben a munkavállaló mennyasszonyával és testvérével folytatott privát beszélgetések voltak olvashatóak, és a munkavállaló munkaviszonyát megszüntette.Barbulescu pert indított a volt munkáltatója ellen, mert szerinte a cég megsértette a magánélethez és a levéltitkohoz való jogát.A munkáltató azzal érvelt a bíróságon, hogy a Yahoo Messenger fiók létrehozását célhoz kötötten követelte meg a munkavállalótól, annak egyedüli rendeltetése az ügyfelekkel való kommunikáció biztosítása volt, továbbá a cég belső szabályzata egyértelműen megtiltotta a munkahelyen található számítógépek magáncélú használatát. A munkavállaló által is ismert belső szabályzat értelmében, a munkáltató joggal bízhatott abban, hogy a munkahelyi eszközök használatának ellenőrzése során csak szakmai tartalmat fog találni, a szakmai tartalom ellenőrzése pedig jogszerű. Ráadásul a megfigyelés célhoz kötötten, határozott időtartamban történt, és a munkavállaló előtt is ismert volt, hogy a munkáltató bármikor végezhet ilyen ellenőrzést.Az EJEB helyben hagyta a román bíróság döntését, szerinte a cég jogszerűen szerezte meg a munkaválló üzenetváltásait, így azt a bíróság bizonyítékként felhasználhatta. Az EJEB szerint a magánélet tág fogalom, és nem lehet annak minden egyes aspektusát védelem alá helyezni, így a munkavállaló sem várhatta el, hogy a munkavégzés céljából létesített postafiók tartalma olyan védelemben részesül, mintha az az Ő magánéletéhez tartozna. Mindig meg kell találni a helyes egyensúlyt a munkavállaló privát szférájának és a munkáltató érdekének védelme között. Az EJEB rámutatott arra is, hogy a munkaviszony megszüntetésére nem a magánbeszélgetések konkrét tartalma miatt került sor, hanem pusztán arra a tényre alapozva, hogy magánbeszélgetéseket találtak a munkahelyi gépen. Az ellenőrzés időtartama mindösszesen 7 nap volt, de ez az időtartam is elegendő volt arra, hogy a munkáltató a célhoz kötött megfigyelés során meggyőzödjön arról, hogy a munkavállaló nyilvánvalóan elfecsérli a munkaidejét. Nem ésszerűtlen továbbá a munkáltató azon szándéka, miszerint ellenőrizni akarja azt, hogy a munkavállalók a munkaidejűkben valóban a munkájukkal foglalkoznak.Konferencia ajánló2016.03.10. A munkaviszony megszűnése és megszüntetése; a jogellenes megszüntetés jogkövetkezményeiDr. Lőrincz György előadása a Danubius Zrt. Hotel Hungaria City CenterbenRészletek és jelentkezés >>>Magyarország 1992-ben írta alá az Emberi Jogok Európai Egyezményét, ezért az EJEB döntése Magyarországra nézve is érvényes, ugyanakkor az EJEB döntése mindig csak az adott egyedi ügyben kötelező a peres felekre nézve. A döntésből ugyanakkor az is következik, hogy ha hasonló ügyben Magyarországon fordulna valaki bírósághoz, akkor nagy valószínűséggel a magyar bíróság is elutasítaná a munkavállaló keresetét. Amennyiben nem így történne, és a munkavállaló Strasbourgig menne, akkor az EJEB bizonyára a Barbulescu ügyhöz hasonló ítéletet hozna és az már kötelező lenne Magyarországra nézve.Mit mond a magyar Munka Törvénykönyve, és miért kell ismerni a Ptk.-t?Az Mt. 9. §-a szerint, a munkavállaló személyiségi joga akkor korlátozható, ha a korlátozás a munkaviszony rendeltetésével közvetlenül összefüggő okból feltétlenül szükséges és a cél elérésével arányos. A személyiségi jog korlátozásának módjáról, feltételeiről és várható tartamáról a munkavállalót előzetesen tájékoztatni kell, ezt vagy egyedi tájékoztatás útján, vagy általános utasításban, illetve belső szabályzatban szükséges megtenni. A munkavállaló ugyanakkor személyiségi jogáról általános jelleggel előre nem mondhat le, és személyiségi jogáról rendelkező jognyilatkozatot érvényesen csak írásban tehet.Hangsúlyozandó, hogy a személyhez fűződő jogok védelme nem abszolút jellegű. A munkáltató a rendeltetésszerű működése biztosítása érdekében számos olyan intézkedést tehet, illetve olyan belső szabályzatot alkothat, amely a munkavállaló személyhez fűződő jogának valamely szegmensét érinti. A törvény a személyhez fűződő jogok védelme érdekében a munkáltató eljárásával összefüggésben két szigorú feltételt állapít meg. Az egyik, hogy ennek az eljárásnak kizárólag és közvetlenül a munkáltató rendeltetésszerű működésével kell összefüggésben lennie, ezen a körön nem terjeszkedhet túl, tehát az intézkedésnek feltétlenül, azaz objektíve szükségesnek kell lennie. A másik általános követelmény az arányosság, a munkáltató intézkedésének tehát arányban kell állnia a munkavállaló személyiségi jogának korlátozásával. Végezetül a munkáltatónak az eljárás alkalmazását megelőzően ki kell kérnie az üzemi tanács véleményét – amennyiben ilyen működik a munkáltatónál. A személyhez fűződő jogok megsértésének jogkövetkezménye igen összetett, ugyanis ha a munkáltató eljárása a munkavállaló munkaviszonyból származó jogának megsértése mellett egyben sérti a személyhez fűződő jogát is, akkor kérheti a Ptk. szerinti jogkövetkezmények alkalmazását is, tehát párhuzamosan érvényesülhet a munkajogi és a polgári jogi szankciórendszer. Erre azért van lehetőség, mert a munkaviszony alanyainak személyiségi jogai a Ptk. védelme alatt állnak. A személyiség-védelem középpontjában az emberi méltósághoz való jog áll, amely minden nevesített és nem nevesített személyiségi jog anyajoga.A Ptk. értelmében a személyiségi jogok sérelmét jelenti különösen a magánélet, a becsület és a jóhírnév, a magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog megsértése. Nem sért ugyanakkor személyiségi jogot az a magatartás, amelyhez az érintett hozzájárult. Akit személyiségi jogában megsértenek, a Ptk. alapján követelheti például a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását, a jogsértés abbahagyását és a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől, és azt, hogy a jogsértő adjon megfelelő elégtételt.A Ptk. a személyiségi jogok szankciói körében szabályozza a sérelemdíj jogintézményét (korábban nem vagyoni kártérítés), amelynek összege adott esetben igen magas lehet. Akit személyiségi jogában megsértenek, sérelemdíjat követelhet az őt ért nem vagyoni sérelemért. A sérelemdíjra való jogosultsághoz a jogsértés tényén kívül további hátrány bekövetkeztének bizonyítása nem szükséges. A sérelemdíj mértékét a bíróság az eset körülményeire tekintettel, egy összegben határozza meg. Ezen túlmenően, aki személyiségi jogainak megsértéséből eredően kárt szenved, követelheti a jogsértőtől a kárának megtérítését. Mit tehet a munkáltató?Látható, hogy a munkáltató jogosult ugyan a munkavállaló ellenőrzésére, azonban ha ezt nem a megfelelő módon teszi, akkor annak súlyos erkölcsi és anyagi következményei lehetnek.Először is azt kell mérlegelnie a munkáltatónak, hogy érdemes-e monitorozia a munkavállalót. Amenniyben a válasz igen, úgy a következő lépésben ki kell dolgoznia az ellenőrzés jogszerű kereteit. A munkavállalóval írásban kell tudatnia, hogy a munkahelyi eszközein történő kommunikációt a munkáltató megfigyelheti, és a munkavállalónak szintén írásban kell ehhez hozzájárulnia, ellenkező esetben a munkáltató eljárása jogsértő lesz. Az ellenőrzési eljárásra vonatkozó szabályokat igen körültekintően kell megalkotnia a munkáltatónak annak érdekében, hogy megfeleljenek a szükségesség és az arányosság követlményének. A szabályzat részét képezheti a munkaszerződésnek is, így azt akár – az egyes munkakörökhöz igazítva – személyre is lehet szabni, azonban ebben az esetben a szabályzat módosítása egyben a munkaszerződés módosításával is jár, így ez a munkáltató számára nem feltétlenül célszerű. A munkáltató saját belső szabályzatot is alkothat, melynek természetesen összhangban kell lennie az Mt. és a Ptk. vonatkozó rendelkezéseivel. A munkaszerződésben utalni kell arra, hogy ezek a szabályzatok vagy annak egyes pontjai a munkaszerződés részét képezik, és azokat tartalmát a munkáltató a munkavállaló rendelkezésére bocsátotta, a munkavállaló pedig megismerte azok tartalmát és magára nézve kötelezőnek fogadja el azt.Mindazonáltal az cégkultúra függő, hogy a meglévő szabályzatok mellett a munkáltató mennyire „elnéző” a munkavállalóval szemben. Adódhat ugyanis olyan kivételes vészhelyzet, amikor a munkavállaló magáncélú levelzése elfogadható, de ezek általában egyszeri üzenetváltások és semmiképpen sem állandó jellegű jelenség, ami a hátráltatná a munkavégzést (a Barbulescu ügyben nem tudott a munkavállaló olyan indokot mondani, ami elfogadható érvként szolgálhatott volna a nagyszámú magáncélú üzenetváltásaira). A munkavállalónak is tudatában kell lennie annak, hogy a munkáltató jogosan várja el, hogy munkaidőben teljesítse a munkaköri kötelezettségeit, és ezt jogosult ellenőrizni.A munkaviszony, mint kétpólusú, sokszor bizalmi jogviszony csak akkor működhet jól, ha a felek megtalálják az egészséges egyensúlyt a kötelezettségek teljesítése valamint az ellenőrzés mértéke és mélysége között. Tweet
Ennyit kapnak a népszavazás dolgozói
A közelgő népszavazáson közreműködő választási bizottsági tagok mentesülnek a szavazást követő napon a munkavégzés alól. Az ABT Treuhand cikkéből azt is megtudhatja, kapnak-e fizetést a kimaradt napra. Változatlan a munkanélküliség az euróövezetben
Augusztusban nem változott a munkanélküliségi ráta az euróövezetben és az Európai Unióban a szervezet statisztikai hivatala, az Eurostat pénteken közzétett kimutatása szerint. Egészségfejlesztés az ELMŰ-ÉMÁSZ-nál (1.)
Hogyan indult el az egészségfejlesztési program az energiaipari vállalatnál? Miként sikerült a dolgozókat megnyerni ehhez? Milyen elemekből áll? Ezekre a kérdésekre is válaszol Stevanyik Tamás az ELMŰ-ÉMÁSZ HR-igazgatója. Aki őt kérdezi: Horváth Emil, a Personal Hungary Emberierőforrás-menedzsment Szakkiállítás corporate health szekciójának szakértője. Az interjút két részletben közöljük. A készenlét és a pihenőidő
A készenlét teljes időtartama alatt a munkavállalónak munkaképes állapotban a munkáltató rendelkezésére kell állnia. Egy munkafolyamat elvégzése után a munkavállalót automatikusan nem illeti meg pihenőidő – a Kúria eseti döntése. A duális képzést méltatták
A kormány erősítette a szakképzéshez való hozzáférést és hatékony intézményeket hozott létre – mondta a területért felelős helyettes államtitkár. Kérdés-válasz
Munkába járás közigazgatási határon belül
Kirendelés, kiküldetés, külföldi munkavégzés
Munkajogi és szja szerinti belföldi kiküldetés közti összefüggés
Versenytilalmi megállapodás ellenértékének megfizetése a munkaviszony fennállása alatt
Versenytilalmi megállapodásban foglaltak jogszerű ellenőrzése
új Mt munkabér új Mt. munkavállaló nyugdíj közalkalmazotti jogviszony betegszabadság rendes felmondás munkaidő felmondás munkanélküliség gyes cafeteria végkielégítés pótlékok szabadság Kúria munkaerő-kölcsönzés a hét kérdése HR Olvasta már?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
ELŐTERJESZTÉS. a bíróságok hatékony működését és a bírósági eljárások gyorsítását szolgáló törvényjavaslatokról - PDF
Download "ELŐTERJESZTÉS. a bíróságok hatékony működését és a bírósági eljárások gyorsítását szolgáló törvényjavaslatokról"
1 KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM ELŐTERJESZTÉS a bíróságok hatékony működését és a bírósági eljárások gyorsítását szolgáló törvényjavaslatokról
2 A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium a bíróságok hatékony működésének elősegítésére, a bírósági eljárások gyorsításának céljával a mellékletben szereplő törvényjavaslatokat késztette elő: a bíróságok hatékony működését és a bírósági eljárások gyorsítását szolgáló egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, valamint a bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló törvényjavaslatot. A tervezet előterjesztője 2
3 2010. évi törvény 1. számú melléklet a bíróságok hatékony működését és a bírósági eljárások gyorsítását szolgáló egyes törvények módosításáról A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény módosítása 1. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény (továbbiakban: Bszi.) 5. (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) Az ülnököt az igazságszolgáltatásban való részvételével összefüggő cselekmény tekintetében az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló évi LV. törvény 4. -ában meghatározott tartalommal mentelmi jog illeti meg. A mentelmi jog felfüggesztésére és a mentelmi jog megsértése esetén szükséges intézkedés megtételére a (3) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. 2. A Bszi. 11. (3)-(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) Az ügyelosztási rendet a bírói tanács és a kollégiumok véleményének ismeretében a bíróság elnöke határozza meg, legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 10. napjáig. Az ügyelosztási rend a tárgyévben szolgálati érdekből vagy a bíróság működését érintő fontos okból módosítható. (4) Az ügyelosztási rend tartalmazza, hogy az adott bíróságon milyen összetételű és számú tanácsok működnek, a bírák, a tanácsok és a 15. (2) bekezdése alapján eljáró bírósági titkárok melyik ügycsoportba tartozó ügyeket intézik, akadályoztatásuk esetén ki jár el helyettük, az ügyek elosztására melyik bírósági vezető jogosult, továbbá, hogy az ügyek elosztása milyen módon történik. Az ügyelosztási rendnek a tárgyalási tevékenységet folytató bírósági vezetők által tárgyalt ügyek körét és az ezekre vonatkozó elosztási módot is tartalmaznia kell. (5) Az OIT az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben az általa meghatározott, a bírói munkateher mérésére szolgáló adatlapok és módszerek figyelembe vételével kidolgozza és szabályozza az ügyek elosztásának olyan, országosan egységes módszerét, amely lehetővé teszi az ügyek csoportosítását, azoknak a beérkezésükkor várható és befejezésükkor megállapítható tényleges munkaigényessége és jelentősége alapján. Az így kidolgozott ügyelosztási rendnek és az azon alapuló statisztikai kimutatásnak alkalmasnak kell lennie a teljesítmény és hatékonyság összehasonlító mérésére, az arányos munkateher megteremtésére. (6) Az ügyelosztási rendet és annak módosítását az érintettekkel haladéktalanul ismertetni kell és a bíróságon, a felek által is hozzáférhető helyen ki kell függeszteni, továbbá 3
4 a bíróságok központi internetes honlapján (a továbbiakban: központi honlap), valamint ha a bíróság azzal rendelkezik az érintett bíróság internetes honlapján közzé kell tenni. 3. A Bszi. 15. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Egyesbíróként és a tanács elnökeként csak hivatásos bíró járhat el. Helyi bíróság hatáskörébe tartozó, törvény által meghatározott ügyben, egyesbíró hatáskörében bírósági titkár is eljárhat. 4. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 17. (1) Bíróság létesítéséről, összevonásáról, megszüntetéséről, elnevezéséről, székhelyéről, illetékességi területének meghatározásáról, valamint a katonai tanácsokkal rendelkező bíróságok kijelöléséről a (2) bekezdésben foglalt kivétellel külön törvény rendelkezik. (2) Ha a bíróság illetékességi területe a közigazgatási területi beosztáshoz igazodik, a közigazgatási határok megváltozása következtében a bíróság illetékességi területét az OIT javaslatára a köztársasági elnök határozatban módosítja. 5. A Bszi a a következő (7) bekezdéssel egészül ki: (7) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a helyi bíróságon a munkaügyi bíróságot, helyi bíróság elnökén a munkaügyi bíróság elnökét is érteni kell. 6. A Bszi. 23. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Az ítélőtáblán tanácsok, valamint az ítélőtábla illetékességébe utalt ügyektől függően büntető, polgári és közigazgatási kollégiumok működnek. A kollégiumok összevontan is működhetnek. 7. A Bszi. 25. a következő új d) ponttal egészül ki és a jelenlegi d) pont jelölése e) pontra változik: [A Legfelsőbb Bíróság] d) tudományos elemzést folytat a jogerősen befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát, 4
5 8. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 26. A Legfelsőbb Bíróságon ítélkező és jogegységi tanácsok, büntető, polgári és közigazgatási kollégiumok, valamint bírósági joggyakorlat-elemző csoportok működnek. 9. A Bszi t megelőző Jogegységi eljárás alcíme helyébe az A bíróságok feladatai az ítélkezés egységének biztosítása érdekében alcím lép. 10. A Bszi. 27. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A Legfelsőbb Bíróság az (1) bekezdésben meghatározott feladatának ellátása körében jogegységi határozatokat hoz, tudományos elemzést folytat jogerősen befejezett ügyekben, valamint elvi bírósági határozatokat és elvi döntéseket tesz közzé. 11. A Bszi. 28. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Az ítélőtábla és a megyei bíróság elnöke, kollégiumvezetője, valamint a helyi bíróság elnöke köteles a vezetése alatt álló bíróságok ítélkezését folyamatosan figyelemmel kísérni. Ha a bíróság elnöke vagy kollégiumvezetője az (1) bekezdés szerinti határozatból, a bíróság által elintézett ügyekből, a bíróságokon lefolytatott vizsgálat alkalmával vagy más módon arról szerzett tudomást, hogy a vezetése, illetve a felügyelete alatt álló bíróságon elvi jelentőségű döntés született, elvi kérdésben ellentétes gyakorlat alakult ki vagy ellentétes elvi alapokon nyugvó jogerős határozatokat hoztak, erről köteles a magasabb szintű bíróság elnökét a határozatok és a szükséghez képest az egyéb iratok felterjesztésével tájékoztatni. 12. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 29. (1) A kollégium az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében figyelemmel kíséri a bíróságok gyakorlatát, és véleményt nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben. (2) Ha a jogalkalmazás egysége érdekében szükséges, az ítélőtábla és a megyei bíróság kollégiumának vezetője a Legfelsőbb Bíróság kollégiumvezetőjének vagy az ítélőtábla elnökének jogegységi eljárás indítványozására, a Legfelsőbb Bíróság elnökének vagy kollégiumvezetőjének elvi döntés közzétételére tesz javaslatot. (3) A Legfelsőbb Bíróság képviselője útján részt vesz az ítélőtábla és a megyei bíróság kollégiumának ülésein. 5
6 (4) Az ítélőtábla képviselője útján részt vesz az illetékességi területéhez tartozó megyei bíróság kollégiumi ülésén. 13. A Bszi. a 29. -t követően a következő alcímmel és 29/A. -sal egészül ki: A bírósági joggyakorlat-elemző csoport 29/A. (1) A bírósági joggyakorlat-elemző csoportok feladata az ítélkezési gyakorlat tudományos igényű vizsgálata. A vizsgálati tárgyköröket a Legfelsőbb Bíróság elnöke a Legfelsőbb Bíróság kollégiumai véleményének beszerzését követően évente meghatározza. A vizsgálati tárgykörökre az ítélőtábla, a megyei bíróság kollégiumvezetője és a legfőbb ügyész (a továbbiakban együtt: kezdeményező) is indítványt tehet. (2) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport vezetőjét és tagjait a Legfelsőbb Bíróság elnöke vizsgálati tárgykörönként a Legfelsőbb Bíróság bírái közül, a Legfelsőbb Bíróság kollégiumvezetőinek javaslatai alapján jelöli ki. A csoport vezetője a csoport munkájába a kezdeményező javaslatára vagy ha azt a vizsgálati tárgykör indokolja alsóbb fokú bíróságra beosztott bírót és a vizsgált területen működő elméleti vagy gyakorlati szakembert is bevonhat. (3) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport a vizsgálat eredményéről összefoglaló véleményt készít. Az elkészült összefoglaló véleményt a Legfelsőbb Bíróság tárgykör szerint illetékes kollégiuma megvitatja, és egyetértése esetén annak megállapításait a csoport vezetője a Legfelsőbb Bíróság honlapján közzéteszi. Ezzel egyidejűleg a teljes összefoglaló véleményt a csoport elnöke a bíróságok belső informatikai hálózatán (a továbbiakban: intranet) is közzéteszi. (4) Amennyiben annak feltételei fennállnak, a (3) bekezdés szerinti összefoglaló vélemény alapján a Legfelsőbb Bíróság kollégiumvezetője jogegységi eljárást indítványozhat vagy jogalkotás kezdeményezése érdekében a Legfelsőbb Bíróság elnökén keresztül az OIThoz fordulhat. (5) A vizsgálat során a csoport és a bírósági vezetők együttműködni kötelesek. (6) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport eljárására vonatkozó ügyviteli rendelkezéseket a Legfelsőbb Bíróság ügyviteli szabályzata állapítja meg; a rendelkezéseket a Legfelsőbb Bíróság honlapján közzé kell tenni. 14. A Bszi a és az azt megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés lép: Az elvi bírósági határozat és az elvi döntés 30. (1) Ha a Legfelsőbb Bíróság ítélkező tanácsa valamely, a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő jelentőségű ügyben elvi kérdésekre is kiterjedő határozatot hozott, a tanács elnöke a határozat írásba foglalását követően haladéktalanul köteles arról az érintett szakág szerint illetékes kollégiumvezetőt tájékoztatni. 6
7 A kollégiumvezető a határozatot a soron következő kollégiumi ülés elé terjeszti, amely indokolt esetben dönt annak elvi bírósági határozatként történő közzétételéről. (2) Ha a Legfelsőbb Bíróság elnöke vagy kollégiumvezetője a 28. (2) bekezdése szerinti tájékoztatás vagy a 29. (2) bekezdése szerinti javaslat alapján, illetve más módon tudomást szerez arról, hogy az alsóbb fokú bíróság az (1) bekezdésben foglalt szempontoknak megfelelő határozatot hozott, és jogegységi eljárás lefolytatásának vagy elvi bírósági határozat közzétételének feltételei nem állnak fenn, javaslatot tesz a Legfelsőbb Bíróság érintett szakág szerint illetékes kollégiumának a határozat elvi döntésként történő közzétételére. A közzététel kérdésében a kollégium a soron következő ülésén határoz. 15. A Bszi. a 30. -t követően a következő alcímmel egészül ki, egyidejűleg a 31. és 32. -a helyébe a következő rendelkezés lép: A jogegységi indítvány 31. (1) Jogegységi eljárásnak van helye, ha a) a joggyakorlat továbbfejlesztése vagy az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében elvi kérdésben jogegységi határozat meghozatala, korábban meghozott jogegységi határozat megváltoztatása vagy hatályon kívül helyezése szükséges, b) a Legfelsőbb Bíróság valamely ítélkező tanácsa jogkérdésben el kíván térni a Legfelsőbb Bíróság másik ítélkező tanácsának elvi bírósági határozatként közzétett határozatától vagy közzétett elvi döntéstől. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a Legfelsőbb Bíróság tanácsa a jogegységi eljárás indítványozása mellett a jogegységi határozat meghozataláig az eljárását felfüggeszti. 32. (1) Jogegységi eljárást kell lefolytatni, ha azt a) a Legfelsőbb Bíróság elnöke vagy kollégiumvezetője, az ítélőtábla elnöke, b) a 31. (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a Legfelsőbb Bíróság tanácselnöke vagy c) a (2) bekezdésben meghatározott körben a legfőbb ügyész indítványozza. (2) A legfőbb ügyész jogegységi eljárást indítványozhat büntetőeljárásban, továbbá polgári eljárásban akkor, ha az eljárás megindítására vagy az abban való részvételre külön jogszabály feljogosítja. (3) A jogegységi határozat hozatalára irányuló indítványban az indítványozónak meg kell jelölnie, hogy milyen kérdésekben és mely okokból kéri a jogegységi tanács határozatának meghozatalát, és a 31. (1) bekezdés b) pontjában említett esetben javaslatot kell tennie a jogkérdés mikénti eldöntésére. Az indítványhoz mellékelni kell az indítvánnyal érintett bírósági határozatok kiadmányát. 7
8 16. A Bszi a és az azt megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés lép: Jogegységi tanács 33. (1) A Legfelsőbb Bíróságon büntető, összevont polgári-gazdasági-munkaügyi és közigazgatási szakágú jogegységi tanács (a továbbiakban: jogegységi tanács) működik. A jogegységi tanácsot a Legfelsőbb Bíróság elnöke, elnökhelyettese, kollégiumvezetője vagy kollégiumvezető-helyettese vezeti. A jogegységi tanács 5 tagból áll, tagjait a jogegységi tanács elnöke választja ki. (2) Ha a jogegységi eljárásban hozandó döntés több szakágú jogegységi tanács ügykörét érinti, a jogegységi tanács elnöke a jogegységi tanácsot az érintett szakágban eljáró bírák közül arányosan jelöli ki. E jogegységi tanács 7 tagból áll, elnöke a Legfelsőbb Bíróság elnöke vagy elnökhelyettese. (3) A jogegységi indítvány előterjesztője (4) bekezdésben foglalt kivétellel nem lehet a jogegységi tanács elnöke, továbbá a 31. (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a jogegységi tanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy abban nem lehetnek többségben annak a tanácsnak a tagjai, amely jogkérdésben el kíván térni a Legfelsőbb Bíróság másik ítélkező tanácsának elvi bírósági határozatként közzétett határozatától vagy közzétett elvi döntéstől. (4) A jogegységi tanács a Legfelsőbb Bíróság teljes kollégiuma, ha a jogegységi eljárás célja a) korábban meghozott jogegységi határozat megváltoztatása, vagy hatályon kívül helyezése, b) korábbi elvi bírósági határozat és elvi döntés felülvizsgálata vagy c) a joggyakorlat továbbfejlesztése érdekében szükséges elvi kérdés eldöntése. (5) A (4) bekezdés szerinti jogegységi tanács elnöke a Legfelsőbb Bíróság elnöke vagy elnökhelyettese. (6) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt esetben a jogegységi tanács a határozatát egyszerű szótöbbséggel hozza. A (4) bekezdés szerinti jogegységi tanács akkor határozatképes, ha ülésén tagjainak több mint a kétharmada jelen van; a jogegységi tanács döntéséhez a jelen lévő tagok kétharmadának szavazata szükséges. 17. egészül ki: A Bszi. a 33. -át követően a következő alcímekkel és 33/A-33/E. -okkal A jogegységi eljárás 33/A. (1) A jogegységi eljárást a jogegységi tanács elnöke készíti elő, ennek során a jogegységi tanácsból egy vagy két előadó bírót jelölhet ki és az indítvánnyal kapcsolatban véleményeket szerezhet be. 8
9 (2) Ha a jogegységi eljárás a büntető szakágat érinti, a jogegységi határozat hozatalára irányuló indítványt ha azt nem a legfőbb ügyész nyújtotta be a jogegységi tanács elnöke a jogegységi indítvánnyal érintett bírósági határozat kiadmányával együtt megküldi a legfőbb ügyésznek. A legfőbb ügyész az indítvány kézbesítésétől számított tizenöt napon belül megküldi a jogegységi indítványra tett nyilatkozatát a Legfelsőbb Bíróságnak. 33/B. (1) Az indítvány alapján a jogegységi tanács elnöke kitűzi az ülés határnapját, melyről a jogegységi tanács tagjait és a törvény alapján részvételre jogosultakat értesíti. A jogegységi tanács ülése nem nyilvános, azon a jogegységi tanács tagjain kívül az indítványozó, büntető szakágat érintő indítvány esetén a legfőbb ügyész és eseti meghívott vehet részt. Az eseti meghívott személyére az indítványozó vagy a jogegységi tanács tagja tehet javaslatot, a meghívásról a jogegységi tanács elnöke dönt. (2) Az ülést a jogegységi tanács elnöke vezeti, annak megnyitása után a jogegységi tanács elnöke vagy az előadó bíró összefoglalja a jogegységi indítványt, illetve az elbírálandó elvi kérdés lényegét. Az ülésen valamennyi résztvevő felszólalhat, az indítványozó a jogegységi határozat meghozataláig az indítványt módosíthatja vagy visszavonhatja. (3) A jogegységi tanács ülésén akadályoztatása esetén a legfőbb ügyészt az általa delegált képviselő helyettesíti. (4) A felszólalások után a jogegységi tanács elnöke az ülést berekeszti. Ezt követően a jogegységi tanács a határozatát tanácskozás után, szavazással hozza meg, a tanácskozáson és a szavazásnál a jogegységi tanács elnökén és tagjain kívül csak jegyzőkönyvvezető lehet jelen. (5) Az ülést a jogegységi tanács elnöke fontos okból elnapolhatja. 33/C. (1) Az indítvány alapján a (5) bekezdésben foglalt kivétellel a jogegységi tanács a Magyar Köztársaság nevében jogegységi határozatot vagy a határozathozatalt mellőző végzést hoz. A határozatot vagy a végzést a jogegységi tanács elnöke a jogegységi tanács ülését követő tizenöt napon belül megküldi az indítvány előterjesztője és büntető szakágat érintő indítvány esetén, ha az indítványozó nem a legfőbb ügyész volt a legfőbb ügyész részére is. (2) A jogegységi indítványnak helyt adó határozat rendelkező része tartalmazza a jogegységi eljárás tárgyául szolgáló, illetve azzal szorosan összefüggő elvi kérdésben adott iránymutatást. (3) A jogegységi tanács az indítványnak nem ad helyt és a jogegységi határozat meghozatalát mellőzi, ha jogegységi határozat meghozatala nem szükséges. (4) A jogegységi határozat és a határozathozatalt mellőző végzés indokolása tartalmazza, hogy a jogegységi indítványt ki terjesztette elő, az indítvány mire irányult, és mely bírósági határozatokat érint. Ismerteti az elbírálandó elvi kérdésben kialakult eltérő álláspontokat, szükség esetén az indítvánnyal érintett bírósági határozatokban megállapított tényállás lényegét, helyt adó határozat esetében számot ad a rendelkező részben adott iránymutatás indokairól, a határozathozatalt mellőző végzés indoklása esetében annak okáról. 9
10 (5) A tanács érdemi elbírálás nélkül a) elutasítja a nem jogosulttól származó indítványt, b) megszünteti a jogegységi eljárást az indítvány visszavonása esetén, amennyiben a 31. (1) bekezdésében foglalt okok nem állnak fenn. (6) A jogegységi határozatnak ha törvény kivételt nem tesz a felekre és a terheltre kiterjedő hatálya nincs. (7) Törvény az e fejezetben nem szabályozott kérdésekben a jogegységi eljárásra vonatkozóan további szabályokat állapíthat meg. A jogegységi határozat, az elvi bírósági határozat és az elvi döntés közzététele 33/D. (1) A jogegységi tanács elnöke gondoskodik a jogegységi határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételéről. A jogegységi határozatot, valamint a kollégium által kiválasztott elvi bírósági határozatot és elvi döntést a központi honlapon és a Legfelsőbb Bíróság honlapján közzé kell tenni. A jogegységi határozat a bíróságokra a Magyar Közlönyben történő közzététel időpontjától kötelező. (2) Ha a Legfelsőbb Bíróság indokoltnak tartja, a jogegységi határozat, valamint az elvi bírósági határozat és elvi döntés egyéb módon történő közzétételéről is intézkedhet. (3) Ha a jogegységi tanács a jogegységi határozat hatályon kívül helyezéséről dönt, vagy a határozat elvi bírósági határozatként vagy elvi döntésként való fenntartását megszünteti, a Bírósági Határozatok Gyűjteményében és a honlapon ezt jelezni kell. 33/E. A jogegységi eljárásra vonatkozó ügyviteli rendelkezéseket a Legfelsőbb Bíróság ügyviteli szabályzata állapítja meg; a rendelkezéseket a Legfelsőbb Bíróság honlapján közzé kell tenni. 18. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 34. (1) Az OIT a bírói függetlenség alkotmányos elvének megtartásával ellátja a bíróságok igazgatásának központi feladatait. (2) Az OIT jogi személy. (3) Az OIT székhelye Budapest. 19. (1) A Bszi. 35. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Az OIT létszáma 16 fő. Tagjai: 9 bíró, az igazságügyért felelős miniszter, a költségvetésért felelős miniszter, a legfőbb ügyész, a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke, az Országgyűlés igazságüggyel foglalkozó bizottsága, valamint költségvetéssel foglalkozó 10
11 bizottsága által kijelölt egy-egy országgyűlési képviselő. Az OIT elnöke a Legfelsőbb Bíróság elnöke. (2) A Bszi. 35. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Az OIT létszáma 15 fő. Tagjai: 8 bíró, az igazságügyért felelős miniszter, a költségvetésért felelős miniszter, a legfőbb ügyész, a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke, az Országgyűlés igazságüggyel foglalkozó bizottsága, valamint költségvetéssel foglalkozó bizottsága által kijelölt egy-egy országgyűlési képviselő. Az OIT elnöke a Legfelsőbb Bíróság elnöke. 20. A Bszi. 35. (4)-(6) bekezdése helyébe következő rendelkezés lép, egyidejűleg a a következő (7) bekezdéssel egészül ki: (4) A küldöttértekezlet az OIT bíró tagjait akként választja meg, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettesi és kollégiumvezetői, valamint az ítélőtáblák és a megyei bíróságok elnöki, elnökhelyettesi és kollégiumvezetői tisztségét betöltő személyek (a továbbiakban együtt: bírósági felsővezető) száma az 5 főt nem haladhatja meg. (5) A küldöttértekezlet az OIT bíró tagjainak megválasztásával egyidejűleg 8 bírót a szavazatoknak megfelelő, a szavazategyenlőséget kizáró sorrend meghatározásával póttaggá választ. A bírósági felsővezető póttagok száma az 5 főt nem haladhatja meg. (6) A (4) és (5) bekezdésben megjelölt felső határnál több érvényes többségi szavazat esetén a bírósági felsővezetők közül a törvényben meghatározott számban azokat kell az OIT megválasztott tagjának (póttagjának) tekinteni, akik a szavazatok közül sorrendben a legtöbb szavazatot kapták. (7) Ha a póttagok létszáma 3 alá csökkent és az OIT zavartalan működése vagy a (4) bekezdésben meghatározott felső határok érvényesülése nem biztosítható, a póttagok létszámát új választás tartásával 8-ra kell kiegészíteni. 21. A Bszi. a 35. -t követően a következő 35/A. -sal egészül ki: 35/A. (1) A küldöttértekezlet akkor határozatképes, ha azon a küldötteknek több mint a fele megjelent. (2) Az OIT választott bíró tagjainak és póttagjainak választása során a tagok és a póttagok személyére a küldöttek közül az OIT elnöke tesz javaslatot. A küldöttértekezlet bármely tagja további javaslatot tehet. A szavazólapra azt a személyt kell felvenni, akit a jelenlévő küldötteknek legalább az egyharmada támogat. (3) A szavazólapra felvett jelöltnek nyilatkozni kell, hogy áll-e fenn vele szemben e törvényben meghatározott kizáró ok. 11
12 (4) Megválasztott tagnak, póttagnak a törvényben meghatározott számban azt kell tekinteni, aki a leadott érvényes szavazatok közül a legtöbb szavazatot, de legalább ötven százalékot meghaladó szavazatot (szavazattöbbség) kapott. A szavazást mindaddig folytatni kell, amíg a 35. (4) bekezdésében meghatározottak szerinti számban, póttagok esetében a 35. (5) bekezdésében meghatározottak szerint a szükséges számú jelölt az előírt számú szavazatot meg nem kapja. (5) A szavazatokat a Legfelsőbb Bíróság 3 legidősebb küldötté nem választott bírájából álló szavazatszámláló bizottság összesíti. 22. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 36. (1) A küldötteket a Legfelsőbb Bíróság teljes ülésén, az ítélőtábla és a megyei bíróság összbírói értekezletén a jelenlévők többségének szavazatával választják. (2) A Legfelsőbb Bíróság teljes ülése, valamint az ítélőtábla és a megyei bíróság összbírói értekezlete a bíróság engedélyezett bírói létszáma alapján minden 40 bírói létszám után titkosan egy-egy küldöttet választ. Ha a töredék létszám a 20 főt meghaladja, további egy küldöttet kell választani. A megválasztott küldöttek száma a tíz főt nem haladhatja meg és két főnél akkor sem lehet kevesebb, ha a bíróság engedélyezett bírói létszáma alapján egy vagy egy küldött sem választható. (3) Az adott bíróságon megválasztott küldöttek fele lehet bírósági felsővezető. (4) A Legfelsőbb Bíróságra, az OIT Hivatalába (továbbiakban: Hivatal), illetve az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba beosztott bírák a beosztásukat közvetlenül megelőző szolgálati helyük szerinti bíróság, ennek hiányában a Fővárosi Bíróság összbírói értekezletén választanak. (5) A küldöttválasztó összbírói értekezleteket az (1) bekezdésben említett bíróságok elnökei legkésőbb az OIT megbízatásának lejárta előtt 4 hónappal korábban kötelesek összehívni. A küldöttválasztó összbírói értekezletet határozatképtelensége esetén legkésőbb 15 napon belül ismét össze kell hívni. A megismételt összbírói értekezlet a jelenlévők számától függetlenül határozatképes. (6) A küldöttek a megválasztásukat követő 8 napon belül szakmai önéletrajzukat megküldik az OIT elnökének. (7) A küldöttértekezletet az OIT elnöke hívja össze legkésőbb az OIT megbízatásának lejártát megelőző 2 hónappal korábbi időpontra, és egyidejűleg megküldi a küldötteknek a szakmai önéletrajzokat. A küldöttértekezletet határozatképtelensége esetén legkésőbb 15 napon belül ismét össze kell hívni. A megismételt küldöttértekezlet a jelenlévők számától függetlenül határozatképes. (8) A küldöttértekezleten történt választás eredményét tartalmazó jegyzőkönyvet 3 napon belül az OIT elnökéhez kell megküldeni, aki azt haladéktalanul továbbítja a megyei bíróságok és az ítélőtáblák elnökének. 12
13 (9) Az OIT bíró tagjai és póttagjai jelölésének és választásának részletes szabályait az OIT a szervezeti és működési szabályzatában állapítja meg. 23. (1) A Bszi. 37. d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: [Nem választható az OIT tagjává az,] d) aki a törvény szerint beosztása következtében nem ítélkezhet, továbbá akinek a bírói jogviszonya a törvény alapján szünetel, (2) A Bszi. 37. a következő f) ponttal egészül ki: [Nem választható az OIT tagjává az,] f) aki már volt az OIT tagja. 24. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 38. (1) Az OIT, illetve a választott bíró tagok (póttagok) megbízatása az OIT első ülésétől számított 6 évre szól. Az OIT megbízatása az újonnan megválasztott OIT első ülésének napján szűnik meg. Az újonnan megválasztott OIT első ülését a bíró tagok megválasztásától számított 15 napon belül kell megtartani. (2) Akadályoztatása esetén az igazságügyért felelős minisztert és a költségvetésért felelős minisztert államtitkár, a legfőbb ügyészt a legfőbb ügyész helyettese, a Magyar Ügyvédi Kamara elnökét a Magyar Ügyvédi Kamara elnökének helyettese helyettesíti. (3) Az Országgyűlés igazságüggyel foglalkozó bizottsága, valamint költségvetéssel foglalkozó bizottsága az általa jelölt OIT tagot megbízólevéllel látja el. 39. Az OIT 25. A Bszi ai helyébe a következő rendelkezések lépnek: a) elfogadja és évente aktualizálja a bírósági igazgatás hosszú távú feladatait és a megvalósításuk feltételeit tartalmazó programot, és azt a program elfogadásáról döntő ülést követően megküldi a megyei bíróságok és az ítélőtáblák elnökeinek, b) összeállítja a bírósági fejezet költségvetésére és a költségvetés végrehajtására vonatkozó javaslatát, amelyet a Kormány a központi költségvetési, illetve a zárszámadási törvényjavaslat részeként előterjeszt az Országgyűlésnek, c) dönt a bírósági fejezethez tartozó intézmények kiemelt költségvetési előirányzatairól, d) irányítja a bírósági fejezet belső ellenőrzését, 13
14 e) dönt a bírósági statisztikai adatok gyűjtéséről és az adatok feldolgozásával kapcsolatos központi feladatokról, f) meghatározza és szükség esetén évente felülvizsgálja a bírói munkateher mérésére szolgáló adatlapokat és módszereket, legalább évente egy alkalommal áttekinti a munkateher és az országos ügyforgalmi adatok alakulását, valamint bírósági szintenként és ügyszakonként meghatározza a peres és nemperes eljárások átlagos országos munkaterhét, g) a bírósági fejezet engedélyezett létszáma és a peres és nemperes eljárások átlagos országos munkaterhének mutatói alapján meghatározza a bíróságok a megyei bíróságok esetében az illetékességi területükön működő helyi bíróságokkal együttes szükséges bírói létszámát, h) javaslatot tesz a köztársasági elnöknek a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben meghatározott esetekben a bírák kinevezésére és felmentésére, i) megállapítja, hogy a választó szerv melyik bírósághoz hány ülnököt választ, a kisebbségi választói jegyzékben szereplő választópolgárok száma és az érintett települések választópolgárai száma arányának figyelembe vételével akként, hogy legalább egy ülnököt minden kisebbségi önkormányzat választhasson, j) kinevezi és felmenti az ítélőtáblák és a megyei bíróságok elnökeit, elnökhelyetteseit, valamint a bíróságok kollégiumvezetőit, k) dönt a helyi bírósági elnök és elnökhelyettes újbóli kinevezéséhez való hozzájárulás kérdésében, ha a helyi bírósági elnök vagy elnökhelyettes ugyanazon tisztséget korábban már két alkalommal betöltötte, l) lefolytatja a bírák vagyonnyilatkozatával kapcsolatos ellenőrzési eljárást, m) törvényben meghatározott személyügyi és munkáltatói jogkört gyakorol, n) felügyeli a kinevezési hatáskörébe tartozó bírósági elnökök igazgatási tevékenységét, o) jóváhagyja az ítélőtáblák és a megyei bíróságok szervezeti és működési szabályzatát, p) a hatáskörébe tartozó feladatok ellátása érdekében a kollégiumok és a Legfelsőbb Bíróság bírósági joggyakorlat-elemző csoportjai által készített elemzésekből tájékozódik a bíróságok gyakorlatáról, q) dönt a központi oktatási feladatokról és felügyeli azok végrehajtását, r) a bíróságokat érintő jogszabály alkotását kezdeményezheti, s) az igazgatási feladatainak ellátása érdekében jogszabályi keretek között a bíróságokra kötelező szabályzatokat alkot, ajánlásokat és határozatokat hoz, t) a törvény keretei között megállapítja a szervezeti és működési szabályzatát, u) ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat. 40. Az OIT személyes meghallgatás alapján előzetes véleményt nyilvánít a Legfelsőbb Bíróság elnökének tisztségére jelölt személyéről. A meghallgatásról készült jegyzőkönyvet a bíróságok központi internetes honlapján közzé kell tenni. 41. (1) Az OIT a 39. g) pontjában kapott feladatkör végrehajtása érdekében a bírói munkateher és az országos ügyforgalmi adatok alakulását figyelembe véve, a bírósági fejezet engedélyezett létszámát felosztva évente egy alkalommal meghatározza a) a bíróságok következő naptári évben szükséges bírói létszámát, b) a tényleges létszám és a szükséges létszám különbségét és 14
15 c) azt a sorrendet, amely alapján az OIT elnöke dönt az üres álláshelynek olyan bíróságra történő átcsoportosításáról, melynek tényleges létszáma a szükséges létszám alatt maradt. (2) Ha a bíróság tényleges létszáma ideértve az üres álláshelyeket is az adott naptári évben meghaladja a szükséges létszámot, az OIT elnöke az adott évben megüresedő bírói álláshelyre nem ír ki pályázatot, hanem intézkedik a megüresedő álláshely OIT döntésnek megfelelő átcsoportosításáról. 26. A Bszi. 42. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Az OIT a hatáskörébe tartozó ügyekben ülésen határoz; rendkívüli vagy azonnali intézkedést igénylő esetben más módon is határozhat. 27. A Bszi. 43. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki: (2) Az OIT a határozatát a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivétellel szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. (3) Az OIT tagok többségének szavazata szükséges a 39. j) pontjában megjelölt feladatkörben hozandó határozatok elfogadásához. (4) Az OIT tagok kétharmadának a szavazata szükséges a) az OIT tagnak az 51. (1) bekezdés e) pontjában szabályozott okból történő kizárásáról szóló határozat meghozatalához, b) az ítélőtábla és a megyei bíróság elnökének és elnökhelyettesének bírósági vezetői kinevezéséhez, ha ugyanazon tisztséget korábban már két alkalommal betöltötte, c) a helyi bíróság elnökének és elnökhelyettesének bírósági vezetői kinevezéséhez való hozzájárulásához, ha ugyanazon tisztséget korábban már két alkalommal betöltötte, d) a 39. a) és b) pontjában megjelölt feladatkörben hozandó határozatok elfogadásához. 28. (1) A Bszi. 44. és 45. -a helyébe a következő rendelkezés lép: 44. (1) Az OIT részére előterjesztést, tájékoztatót és javaslatot (a továbbiakban együtt: ülésanyag) lehet benyújtani. (2) Az előterjesztés az OIT normatív vagy egyedi határozatainak írásba foglalt előkészítése. A tájékoztató az OIT feladatkörét érintő kérdésre vonatkozó információ összefoglalása. A javaslat az OIT hatáskörébe tartozó az előterjesztés és a tájékoztató fogalomkörén kívüli bármely ügyben való döntéshozatalra vonatkozó indítvány. 15
16 (3) Előterjesztés benyújtására az OIT elnöke és tagja és a Hivatal hivatalvezetője, tájékoztató és javaslat benyújtására az OIT elnöke, tagja, a Hivatal hivatalvezetője, az ítélőtábla és a megyei bíróság elnöke, valamint a bírói tanács (a továbbiakban együtt: előterjesztő) jogosult. A helyi bíróság elnöke a megyei bíróság elnökénél indítványozhatja tájékoztató és javaslat benyújtását; ha a megyei bíróság elnöke az indítványban foglaltaknak nem tesz eleget, arról a helyi bíróság elnökét tájékoztatja. (4) Az ülésanyagot napirendre kell tűzni, ha a) azt az OIT elnöke, tagja vagy a Hivatal hivatalvezetője nyújtotta be vagy b) azt az OIT tagjainak legalább egyharmada javasolja. 45. Az OIT ülése nem nyilvános, kivéve, ha az OIT nyilvános ülés tartását rendeli el. Az OIT ülésén az OIT elnökén, tagjain, a Hivatal által delegált személyen és a jegyzőkönyvvezetőn kívül az egyes ülésanyagok megtárgyalásán tanácskozási joggal részt vehet a nem OIT tag előterjesztő, valamint bármely előterjesztő által meghívott eseti szakértő. 29. A Bszi. a 45. -t követően a következő 45/A-45/C. -okkal egészül ki: 45/A. (1) Az OIT ülésen elhangzottakról a Hivatal jegyzőkönyvet, a bíróságok igazgatását és a bírák tevékenységét szélesebb körben érintő döntésekről összefoglalót, a közérdeklődésre számot tartó kérdésekről pedig a sajtó számára sajtóközleményt készít. Az összefoglalóba kerülő döntésekről és a sajtóközlemény tartalmáról az OIT az ülésen határoz. (2) A jegyzőkönyv a jelenlévők nevét, az elfogadott napirendet, a napirendre nem tűzött ülésanyagok címét és az elutasítás indokát, az egyes napirendi pontok tárgyalásának menetét, ezen belül a hozzászóló nevét, álláspontja lényegét, a szavazás tényét, módját és a szavazás eredményét, valamint a döntés szövegét tartalmazza. (3) Az összefoglaló tartalmazza az ülésanyag tömör összegzését, a döntést és indokait, valamint a döntéssel összefüggő feladatokat. (4) A sajtóközlemény a sajtó és a közvélemény tájékoztatására alkalmas módon tartalmazza az ülésanyag és a döntés lényegét és indokait. A közérdeklődésre számot tartó ülésanyaghoz az előterjesztő sajtóközlemény-tervezetet csatol. 45/B. (1) Az OIT határozatát az érintettekkel haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül írásban kell közölni. A jegyzőkönyvet és az összefoglalót az OIT tagjai részére az ülést követő 8 napon belül kell megküldeni. (2) Az OIT szabályzatát, ajánlását és a (4) bekezdésben foglalt kivétellel határozatát a bíróságok hivatalos lapjában és a bíróságok központi internetes honlapján kell közzétenni. A bíróságok központi internetes honlapján kell közzétenni továbbá az OIT ülését legalább 8 nappal megelőzően a soron következő ülés napirendi javaslatát, valamint az OIT ülést követő 8 napon belül a sajtó részére készített tájékoztató anyagokat. 16
17 (3) A központi honlapon közzé kell tenni az OIT féléves üléstervét, az OIT elnökének a bíróságok általános helyzetéről és a bírósági igazgatási tevékenységéről szóló éves tájékoztatóját, továbbá a Legfelsőbb Bíróság elnökének tisztségére jelölt személyről történő előzetes véleménynyilvánításnak és az OIT kinevezési jogkörébe tartozó vezetői állásra pályázó meghallgatásának jegyzőkönyvét. (4) Az intraneten kell közzétenni az OIT saját működése során e körben hozott határozatát és eljárási döntéseit, az összefoglalót, valamint a napirendre nem tűzött ülésanyagot. 45/C. Az OIT ülésének előkészítésére, az ülésre, az ülésanyagokra, az OIT döntéseire és azok végrehajtására, a nem OIT tag által benyújtott ülésanyag napirendre vételére vonatkozó eljárás részletes szabályaira, az elutasított ülésanyagok kezelésére, a sajtóközlemény elkészítésére, valamint a jegyzőkönyv, az összefoglaló és a sajtóközlemény őrzésére, kezelésére, megtekintésére vonatkozó részletes szabályokat az OIT szervezeti és működési szabályzata állapítja meg. 30. A Bszi. 46. és 47. -a helyébe a következő rendelkezés lép: 46. (1) Az OIT elnöke a) összehívja és vezeti az OIT üléseit, b) aláírja az OIT határozatát és az annak alapján kiadott okiratokat, c) képviseli az OIT-t, d) ellátja az államháztartásról szóló törvényben és más jogszabályokban a költségvetési fejezet irányítását ellátó szerv vezetője számára meghatározott feladatokat a bíróságok költségvetési fejezete tekintetében, e) gyakorolja a bírósági fejezet gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat, f) évente egyszer tájékoztatja az ítélőtáblák és a megyei bíróságok elnökeit, valamint az OIT-t a tevékenységéről, g) irányítja és ellenőrzi a helyi bírósági elnökök kivételével a bírósági elnökök igazgatási tevékenységét, h) a bírósági elnökök igazgatási tevékenységének irányítása és ellenőrzése során: figyelemmel kíséri a bíróságok igazgatására vonatkozó szabályok érvényesülését, az eljárási határidők és az ügyviteli szabályok megtartását, mindezek érdekében vizsgálatot rendel el, i) a vizsgálat megállapításaitól függően megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket, és ellenőrzi azok végrehajtását, fegyelmi eljárás kezdeményezését javasolhatja, j) ellátja az ítélőtáblák és a megyei bíróságok elnökeinek vagyonnyilatkozatával kapcsolatos feladatokat, k) elvégzi a 74. (3) bekezdése szerinti bírósági vezetői vizsgálatokat, és a vizsgálat eredményét az OIT elé terjeszti, l) az OIT tagjának javaslatára kivételesen indokolt esetben elrendelheti a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő jelentőségű ügyek soron kívüli intézését, m) kinevezi és felmenti a Hivatal vezetőjét és helyettesét, n) irányítja a Hivatal tevékenységét, 17
18 o) jóváhagyja a Hivatal szervezeti és működési szabályzatát, p) a bíróságok véleményét a Hivatalon keresztül beszerezve és összegezve, véleményezi a bíróságokat érintő jogszabályok tervezetét, q) kiírja a bírói álláspályázatokat, r) javaslatot tesz a köztársasági elnöknek a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben meghatározott esetekben a bírák kinevezésére, s) dönt a megyei bíróság és helyi bíróság bírájának a megyei bíróság illetékességi területén kívüli, illetve az ítélőtábla bírájának más szolgálati helyre történő kirendeléséről, t) a két ülés között megtett intézkedéseiről tájékoztatja az OIT-t, u) ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat, továbbá az OIT szervezeti és működési szabályzatában meghatározott feladatokat. (2) Az OIT elnöke a feladatkörébe tartozó kérdésekben határozattal dönt. A határozat közlésére a 45/B. (1) bekezdésében, a határozat közzétételére a 45/B. (2) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell. (3) Az OIT elnökét akadályoztatása esetén ideértve azt az esetet is, ha e tisztség nincs betöltve az OIT bíró tagjai közül három évre választott elnökhelyettes helyettesíti. Az elnökhelyettes e tisztségre nem választható újra. 47. Az OIT elnöke évente tájékoztatja az Országgyűlést a bíróságok általános helyzetéről és az OIT, valamint a bíróságok igazgatási tevékenységéről. 31. A Bszi. 51. (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki: [Az OIT választott bíró tagjának a tisztsége megszűnik:] f) ha bírósági felsővezetői kinevezést kap és ennek következtében a választott bíró tagok körében a bírósági felsővezetők száma a 35. (4) bekezdésében meghatározottak szerinti számot meghaladja. 32. (1) A Bszi. 53. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Ha az OIT valamely választott bíró tagjának megbízatása megszűnik, nem lép a helyébe OIT póttag. Ha ezt követően szűnik meg valamely OIT tag megbízatása, az OIT póttagja a kapott szavazatok sorrendjében lép a választott tag helyébe. (2) A Bszi. 53. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Az OIT póttagja a 35. (4) bekezdésében meghatározottak figyelembevételével a kapott szavatok sorrendjében lép a választott tag helyébe. 33. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 18
19 54. A Hivatal önállóan gazdálkodó, kincstári körbe tartozó központi költségvetési szerv. A Hivatal székhelye Budapest. 34. A Bszi. 55. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki: (2) A Hivatal vezeti a bírák központi személyi nyilvántartását és kezeli a bírói vagyonnyilatkozatok vagyoni részét. (3) A Hivatal meghatalmazás alapján képviseli az OIT-ot, az OIT elnökét és a bíróságokat a bírósági eljárásokban. (4) A Hivatal ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket törvény a hatáskörébe utal. 35. A Bszi. 56. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A Hivatal vezetőjét az OIT elnöke pályázat útján nevezi ki. A pályázatot nyilvánosan közzé kell tenni. A pályázatra a 72. (5)-(8) bekezdésében foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell. 36. A Bszi. 57. és 58. -ai helyébe a következő rendelkezések lépnek: 57. A Hivatal vezetőjévé nem nevezhető ki az, a) aki az OIT tagja, b) akivel szemben fegyelmi vagy a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve büntetőeljárás van folyamatban, c) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll, d) akivel szemben eljárás van folyamatban az alkalmatlanságának megállapítása iránt, e) akinek a bírói szolgálati viszonya törvény alapján szünetel, f) aki hozzátartozói kapcsolatban [Pp. 13. (2) bekezdés] áll az OIT tagjával, póttagjával vagy az OIT, illetve az OIT elnökének kinevezési hatáskörébe tartozó bírósági vezetővel. 58. (1) A Hivatal vezetőjének e tisztsége megszűnik a) lemondással, b) felmentéssel, c) a bírói tisztség megszűnésével vagy d) ha az 57. -ban meghatározott kizáró feltételek utóbb következtek be, és az összeférhetetlenségi ok 30 napon belül nem szűnt meg. 19
20 (2) A hivatalvezető lemondása esetén a lemondási idő 3 hónap. A kinevező és a vezető ennél rövidebb lemondási időben is megállapodhat. (3) A lemondás a hivatalvezető ellen folyamatban levő fegyelmi eljárás lefolytatását nem akadályozza. (4) A hivatalvezető e tisztségéből indokolás nélkül felmenthető. (5) A hivatalvezetői tisztség megszűnése esetén a 76. (1) és (3) bekezdését kell megfelelően alkalmazni. 37. A Bszi. 59. (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A Hivatal vezetője felel a Hivatal jogszabálynak, az OIT szabályzatainak és határozatainak megfelelő hatékony működéséért. (2) A Hivatal vezetője felett a munkáltatói jogkört az OIT elnöke gyakorolja. 38. A Bszi. az 59. -t követően a következő 59/A. -sal egészül ki: 59/A. (1) A Hivatal vezetőjét akadályoztatása esetén ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs betöltve a hivatalvezető-helyettes helyettesíti. (2) A hivatalvezető-helyettes kinevezésére és felmentésére az 56. (1) bekezdésében foglaltak kivételével a Hivatal vezetőjére vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni. 39. A Bszi. 61. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A bírósági vezető felel a bíróság, illetve a bírósági szervezeti egység jogszabálynak, az OIT szabályzatainak és határozatainak megfelelő hatékony működéséért. 40. (1) A Bsz. 63. (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: [A bíróság elnöke] f) az OIT által meghatározott alapelveknek megfelelően szervezeti és működési szabályzatot készít, meghatározza a vezetése alatt álló bíróság munkarendjét és munkatervét, jóváhagyja a kollégiumok munkatervét, továbbá ellenőrzi a betartásukat, (2) A Bszi. 63. (1) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: 20
21 [A bíróság elnöke] k) évente egyszer tájékoztatja az OIT-ot, valamint az összbírói értekezletet és a bíróság más dolgozóit ka) a bíróság működéséről, ügyforgalmi és gazdálkodási helyzetéről, kb) a bíróság hatékony és időszerű működtetése érdekében a következő naptári évre kitűzött célokról és azok megvalósítását szolgáló igazgatási intézkedésekről, kc) a pályázatához csatolt pályaművében szereplő az adott időszakra vonatkozó tervek megvalósulásáról, kd) a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről, (3) A Bsz. 63. (1) bekezdés m) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és ezzel egyidejűleg a bekezdés a következő n) és o) pontokkal egészül ki: [A bíróság elnöke] m) felelős az OIT és az OIT elnöke döntéseinek határidőben történő végrehajtásáért, n) gondoskodik a bíróság ügyfélfogadási idejének és rendjének a központi honlapén és amennyiben a bíróság saját honlappal nem rendelkezik a bíróság honlapján történő közzétételéről, o) ellátja azokat az egyéb feladatokat, amelyeket jogszabály vagy az OIT határozata a hatáskörébe utal. (3) A Bszi a a következő (3) bekezdéssel egészül ki: (3) Az ítélőtábla elnöke koordinálja az illetékességi területén működő bíróságokon foglalkoztatott bírósági fogalmazók regionális képzését és meghatározza a regionális képzés alapelveit, a regionális képzési terv tematikáját. 41. (1) A Bszi a a következő a következő c) ponttal egészül ki: [A helyi és munkaügyi bíróság elnöke a 63. (1) bekezdésében meghatározott feladatokat a bíróság sajátosságainak megfelelő eltérésekkel gyakorolja:] c) évente beszámol a helyi bírói karnak és a bíróság más dolgozóinak ca) a pályázatához csatolt pályaművében szereplő az adott időszakra vonatkozó tervek megvalósulásáról, cb) a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről. 42. A Bsz a helyébe a következő rendelkezés lép: 21
22 65. Az elnökhelyettes a bíróság elnökét akadályoztatása esetén ide értve azt az esetet is, ha a tisztség nincs betöltve teljes jogkörrel helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat. 43. A Bszi. 66. (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A kollégiumvezető a) szervezi a kollégium munkáját, b) évente beszámol a kollégiumnak ba) a pályázatához csatolt pályaművében szereplő az adott időszakra vonatkozó tervek megvalósulásáról, bb) a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről, c) ellátja a jogszabály és a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat. (2) A kollégiumvezető-helyettes a kollégiumvezetőt akadályoztatása esetén ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs betöltve helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat. 44. A Bszi. 68. (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A csoportvezető a) szervezi a csoport munkáját, b) évente beszámol a csoportnak ba) a pályázatához csatolt pályaművében szereplő az adott időszakra vonatkozó tervek megvalósulásáról, bb) a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről, c) ellátja a jogszabály és a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat. (2) A csoportvezető-helyettes a csoportvezetőt akadályoztatása esetén ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs betöltve helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat. 45. A Bszi a helyébe a következő rendelkezés lép: 69. (1) Bírósági vezetői állást (62. ) csak bíró tölthet be; a bírósági vezetői kinevezés a (3) bekezdésben foglalt kivétellel 6 évre szól. 22
23 (2) Bírósági vezetői állásra a kollégiumvezető-helyettesi, csoportvezetői, a csoportvezető-helyettesi és a tanácselnöki állás kivételével csak az nevezhető ki, aki vezetői pályaalkalmassági vizsgálaton vett részt. A vezetői pályaalkalmassági vizsgálatról készített részletes értékelést is tartalmazó szakmai vélemény és a vezetői alkalmasságra vonatkozó megállapítás hat évig érvényes és új pályázat benyújtása esetén felhasználható. (3) A tanácselnököt határozatlan időre kell kinevezni. (4) Az ítélőtábla és a megyei bíróság elnöke és elnökhelyettese, továbbá a helyi bíróság elnöke és elnökhelyettese ugyanazon bírósági vezetői tisztségre az (5) bekezdésben foglalt kivétellel legfeljebb két alkalommal nevezhető ki. (5) Ha ugyanazon vezetői állást korábban már két alkalommal betöltötte, ugyanarra bírósági vezetői állásra a) az ítélőtábla és a megyei bíróság elnöke és elnökhelyettese az OIT tagjai kétharmadának szavazatával, b) a helyi bíróság elnöke és elnökhelyettese az OIT hozzájárulásával nevezhető ki. 46. (1) A Bszi. 70. (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A köztársasági elnök nevezi ki a Legfelsőbb Bíróság elnökének javaslatára a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyetteseit. (2) Az OIT nevezi ki a 39. j) pontjában felsorolt bírósági vezetőket. (2) A Bszi. 70. (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (6) Ha a kinevező nem az elnök az elnöki pályázat kivételével beszerzi az érintett bíróság elnökének javaslatát. 47. A Bszi a következő (3) bekezdéssel egészül ki: (3) A benyújtott pályázatnak tanácselnöki pályázat kivételével tartalmaznia kell a pályaművet, amely a pályázónak a megpályázott tisztségtől függően a bíróság, a kollégium, illetve a csoport működésével kapcsolatos hosszú távú terveiről, és azok megvalósításának ütemezéséről szól. 48. A Bszi. a 71. -t követően a következő 71/A. és 71/B. -sal egészül ki: 71/A. A vezetői pályaalkalmassági vizsgálat célja a vezetői tisztség betöltéséhez szükséges kompetenciák vizsgálata. 23
24 (2) A vezetői pályaalkalmassági vizsgálatot és vezetői pályaalkalmassági felülvizsgálatot az igazságügyért felelős miniszter által az OIT egyetértésével kijelölt igazságügyi szakértőkből álló szakértői bizottság végzi. A vizsgálandó kompetenciák felsorolását e törvény melléklete tartalmazza. (3) A vezetői pályaalkalmassági vizsgálat és a vezetői pályaalkalmassági felülvizsgálat részletes szabályait az igazságügyért felelős miniszter rendeletben határozza meg. 71/B. (1) Ha a vezetői tisztségre pályázónak pályaalkalmassági vizsgálaton kell részt vennie, a pályázati határidő lejártát követően a kinevezésre jogosult ha a kinevezésre az OIT jogosult, az OIT elnöke kezdeményezi a pályázó vezetői pályaalkalmassági vizsgálatát. (2) A vezetői pályaalkalmassági vizsgálatról készített részletes értékelést is tartalmazó szakmai véleményt és a vezetői alkalmasságra vonatkozó megállapítást meg kell küldeni a kinevezésre jogosultnak és a pályázónak. (3) A kinevezésre jogosult ha a kinevezésre az OIT jogosult, az OIT elnöke valamennyi szakmai vélemény és a vezetői alkalmasságra vonatkozó megállapítás beérkezését követően azokat és a pályázati anyagokat haladéktalanul megküldi a véleményező szervhez. 49. A Bszi. 72. (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a a következő új (3) és (4) bekezdéssel egészül ki, egyúttal a jelenlegi (3)-(6) bekezdés számozása (5)-(8) bekezdésre változik: (1) A pályázókról véleményt nyilvánít a) a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettese, az ítélőtábla, a megyei bíróság elnöke, elnökhelyettese esetén a megfelelő szintű összbírói értekezlet, b) a Legfelsőbb Bíróság, az ítélőtábla, a megyei bíróság kollégiumvezetője, kollégiumvezető-helyettese, tanácselnöke, valamint a megyei bíróság csoportvezetője, csoportvezető-helyettese esetében a megfelelő szintű és szakirányú kollégium, c) a helyi bíróság elnöke, elnökhelyettese esetében a helyi bíróságon működő bírói kar, d) a helyi bíróság csoportvezetője, csoportvezető-helyettese esetében a helyi bíróságon az adott szakirányban működő bírói kar. (2) A kinevező a pályázókat meghallgatja. (3) A kinevező a pályázatot a pályázati anyag, a vezetői pályaalkalmassági vizsgálat, valamint a pályázó személyes meghallgatása, továbbá a véleményező szerv javaslata alapján valamely pályázó kinevezésével, vagy a pályázat eredménytelenné nyilvánításával elbírálja. A kinevezőt a véleményező szerv javaslata nem köti, a javaslattól eltérő döntését azonban írásban indokolni köteles. (4) A kinevező az OIT és az OIT elnöke kinevezési jogkörébe tartozó vezetői állás kivételével döntéséről haladéktalanul tájékoztatja az OIT elnökét. 24

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság