A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 36. §-ában, valamint 110. §-ának (7) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvénnyel összhangban – a Kormány a következőket rendeli el:
e)1 helyes mezőgazdasági gyakorlat: a vizek nitrátszennyezésének megelőzése, csökkentése érdekében a mezőgazdasági tevékenység folytatására vonatkozó előírások összessége, amelyek kiterjednek különösen az állattartó telepek trágyatárolására és a trágya mezőgazdasági felhasználására, valamint egyéb agrotechnikai műveletek vízvédelmi szabályaira;
d)2 azon mezőgazdasági tevékenységeket, amelyek folytatása során az e rendelet 3. § h) pontjában foglalt vizekre hatással lehetnek;
e)3 a felszíni vizek eutrofizációs állapotát.
a)4 a felszíni vizek tekintetében
be) belterület, kivéve, ha a felszín alatti víz nitrát tartalma bizonyítottan nem haladja meg az 50 mg/l értéket, és ahol a települési rendezési terv alapján állattartás folytatható,
bf)5 olyan terület, amely esetében a felszín alatti víz nitrátkoncentrációja meghaladja, illetve a helyes mezőgazdasági gyakorlat alkalmazása nélkül meghaladhatja az 50 mg/l értéket;
d)6 a külön jogszabály7 szerint egységes környezethasználati engedélyezési eljárás alá tartozó állattartó telepek, valamint az állattartó telephez tartozó trágyatárolók területe,
e)8 a külön jogszabály9 szerinti nagy létszámú állattartó telepek, valamint az állattartó telephez tartozó trágyatárolók területe, illetve
f)10 a külön jogszabály szerinti trágyafeldolgozás területe.
(2)11 Az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott nitrátérzékeny területeket – amelyek a MePAR rendszer tematikus fedvényeként a blokkok szintjén, blokkazonosítók által kerülnek meghatározásra – a Kvt. 110. § (14) bekezdésében foglaltak alapján az agrárpolitikáért felelős miniszter a vízvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben, rendeletben teszi közzé.12 Nitrátérzékeny területnek kell tekinteni az (1) bekezdésben meghatározottakon túl azokat a területeket is, amelyeket önkormányzati rendelet vagy hatósági határozat a közzétételt követően nyilvánított az (1) bekezdés bb), bc) pontban meghatározott területté. Ezen területek MePAR rendszer szerinti meghatározását a MePAR évenkénti felülvizsgálata során kell közzétenni.
(4) Az (1) bekezdés be) pontjában a felszín alatti víz nitrát tartalmára vonatkozó bizonyítási kötelezettség a mezőgazdasági tevékenységet folytatót, azt folytatni kívánót terheli.
7. § (1)14 Az országosan egységes, összehangolt cselekvési programot, amely tartalmazza a helyes mezőgazdasági gyakorlat kötelező elemeit, az agrárpolitikáért felelős miniszter a vízvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben, jogszabályban hirdeti ki. A cselekvési program négyéves szakaszokra tagolódik. A cselekvési program készítése és értékelése során figyelembe kell venni a környezeti feltételeket, a hozzáférhető tudományos és műszaki adatokat, főként a mezőgazdasági és egyéb eredetű nitrogénterhelés vonatkozásában, valamint az intézkedések hatékonyságát és költségeit.
(4)15 A vízvédelmi hatóság a (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a helyi adottságok alapján kisebb védőtávolságot is megállapíthat.
9. § (1)16 A mezőgazdasági tevékenységet folytatók részére a tájékoztatásról, így különösen a helyes mezőgazdasági gyakorlat szabályairól, az azt segítő műszaki, illetve agrotechnikai megoldásokról, támogatási lehetőségekről az agrárpolitikáért felelős miniszter a vízvédelemért felelős miniszter bevonásával gondoskodik.
10. § (1)17 A 6–8. §-ban és a 15–17. §-ban foglalt előírások végrehajtását, megtartását a vizek nitrát szennyezésének veszélyével járó tevékenységek esetében az állattartó telepen a vízvédelmi hatóság, termőföldön a talajvédelmi hatóság ellenőrzi. A 9. § (2) bekezdésében foglalt, a külön jogszabály szerinti adatszolgáltatást és nyilvántartást a talajvédelmi hatóság ellenőrzi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatóságok – a 9. § (2) bekezdés kivételével – az (1) bekezdésben foglalt előírásokat megsértő tevékenységet a kötelezettségszegés és az előidézett veszély súlyától függően határozatban
11. § (1) A mezőgazdasági tevékenység folytatója 6–8. §-ban, a 9. § (2) bekezdésében, valamint a 15–17. §-ban foglalt előírások nem vagy nem megfelelő teljesítése esetén bírságot köteles fizetni.
a)18 állattartó telepen a vízvédelmi hatóság, termőföldön a talajvédelmi hatóság a 6–8. §-ban, valamint a 15–17. §-ban meghatározott esetekben nitrátszennyezési bírság,
b) a talajvédelmi hatóság a 9. § (2) bekezdése alapján a külön jogszabály szerinti adatszolgáltatás és nyilvántartás esetében nitrát adatszolgáltatási bírság
(3) A nitrátszennyezési bírság mértéke a mulasztás, illetve az előírások megszegésének mértékétől függően 50 000–500 000 forint közötti összeg.
(4) A nitrát adatszolgáltatási bírság mértéke a mulasztás, illetve az előírások megszegésének mértékétől függően 10 000–100 000 forint közötti összeg.
(5) A (2) bekezdés alapján kiadott határozatban megállapított határidő letelte után – a kötelezettség teljesítéséig – ismételhető a (2) bekezdésben meghatározott bírság.
(6)19 A vízvédelmi hatóság, illetőleg a talajvédelmi hatóság a bírságot elrendelő hatósági határozatban a bírság megfizetésére legfeljebb 30 napos határidőt állapít meg.
12. § (1) A vizekben a nitrát szennyezettséget, továbbá a felszíni vizek eutrofizációs állapotát – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a (2)–(4) bekezdésekben meghatározott gyakorisággal ellenőrizni kell.
(5)20 Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott ellenőrzési feladatokról – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a környezet állapotértékeléséhez szükséges monitoring rendszert működtető környezetvédelmi igazgatási szerv gondoskodik, amely az ellenőrzés eredményéről tájékoztatja a vízvédelmi hatóságot.
(6) A mintavételt és a laboratóriumi vizsgálatot arra akkreditált laboratóriumok az EK-műtrágyák, az ivóvízkivételre használt vagy ivóvízbázisnak kijelölt felszíni vizek, valamint a felszín alatti vizek vizsgálatára a külön jogszabályban meghatározott referencia módszerek alkalmazásával végezhetik.
13. § (1)21 Az Európai Bizottság részére a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: tanácsi irányelv) 3. cikk (4) bekezdése, 4. cikk (2) bekezdése, 5. cikk (7) bekezdése, valamint 10. cikke szerinti tájékoztatásról az agrárpolitikáért felelős miniszter a vízvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben gondoskodik.
d) a cselekvési programról szóló összefoglalót, amely tartalmazza a 6–11. §, valamint a 15–18. § szerinti előírások alkalmazását,
e) a vizek állapotának – a cselekvési program intézkedéseinek hatására kialakuló – várható változását.
14. § (1)22 E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba
15. § (1) E rendelet hatálybalépésekor már üzemelő, vagy engedéllyel rendelkező, a külön jogszabálynak nem megfelelő állattartó telepek trágyatárolóit a 16–17. § szerinti határidők lejárta után
16. §26 (1) Nitrátérzékeny területeken üzemelő vagy engedéllyel rendelkező állattartó telepek trágyatároló, feldolgozó műtárgyainak kialakítására a cselekvési programban meghatározott helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó követelmények végrehajtásának határideje:
a) az egységes környezethasználati engedélyhez kötött tevékenységek esetében a külön jogszabályban27 előírt határidő,
b)28 az a) pont hatálya alá nem tartozó esetekben a 2011. december 31-i határidőt elmulasztók részére 2014. december 31.
16/A. §29 (1) A 2013. szeptember 1-jétől kijelölt nitrátérzékeny területeken üzemelő vagy engedéllyel rendelkező állattartó telepek trágyatároló, feldolgozó műtárgyai kialakításának határideje:
(2) A 2013. szeptember 1-jétől kijelölt nitrátérzékeny területeken a cselekvési programot, valamint a helyes mezőgazdasági gyakorlatnak a cselekvési programban meghatározott kötelező előírásait – az (1) bekezdésben meghatározottak kivételével – 2014. szeptember 1-jétől kell végrehajtani.
17. §30 Nem nitrátérzékeny területeken fekvő, a 16. § (1) bekezdésének a) pontja alá nem tartozó állattartó telepek trágyatároló, feldolgozó műtárgyait a leghatékonyabb megoldást kielégítő műszaki védelemmel kell ellátni:
a)31 az állattartó telepek hígtrágyatárolóira legkésőbb 2014. december 31-ig,
19. §32 (1)33 A hígtrágya hasznosítására szolgáló, valamint öntözött területek felszín alatti vizeinek minőségére vonatkozó, a hatósági eljárásokat megalapozó talajtani szakvéleményekben szereplő vízvizsgálati adatokat a talajvédelmi hatóság évente megküldi a tevékenység helye szerint illetékes vízvédelmi hatóság részére a tárgyévet követő év április 30-ig.
21. § E rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
Melléklet a 27/2006. (II. 7.) Korm. rendelethez36
1 A 3. § e) pontja a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A 4. § (2) bekezdésének d) pontját a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
3 A 4. § (2) bekezdés e) pontját a 171/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
4 Az 5. § (1) bekezdés a) pontja a 171/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
5 Az 5. § (1) bekezdés b) pont bf) alpontját a 171/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
6 Az 5. § (1) bekezdésének d) pontját a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be.
7 A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet.
8 Az 5. § (1) bekezdésének e) pontját a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be.
9 41/1997. (V. 28.) FM rendelet az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról.
10 Az 5. § (1) bekezdésének f) pontját a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be.
11 Az 5. § (2) bekezdése a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított, a 171/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 5. §-a, a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 314. § a) pontja szerint módosított szöveg.
12 Lásd a 43/2007. (VI. 1.) FVM rendeletet.
13 Az 5. § (3) bekezdését a 171/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte.
14 A 7. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 314. § b) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 8. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 9. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 314. § c) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 10. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
18 Alkalmazására lásd a 19/2009. (XII. 22.) KvVM rendelet 1. § g) pontját. A 11. § (2) bekezdés a) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 11. § (6) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 12. § (5) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 312. §-ával megállapított szöveg.
21 A 13. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 313. §-ával megállapított szöveg.
22 A 14. § (1) bekezdése a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 371. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 14. § a)–b) pontját a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 371. pontja hatályon kívül helyezte.
24 A 14. § (2) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 371. pontja hatályon kívül helyezte.
25 A 15. § (2)–(3) bekezdését a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 8. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 16. § a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
27 A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet.
28 A 16. § (1) bekezdés b) pontja a 311/2013. (VIII. 21.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
29 A 16/A. §-t a 171/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
30 A 17. § a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
31 A 17. § a) pontja a 311/2013. (VIII. 21.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
32 A 19. § a 81/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
33 A 19. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 19. § (2)–(3) bekezdését a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 24. pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 20. §-t a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 371. pontja hatályon kívül helyezte.
36 A mellékletet a 171/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte.


text:
• Devizahitelekről 1.
Vállalkozókért Vállalkozásokért Érdekvédő Mozgalom
Csak az az ügy elveszett, amit feladunk. Érdekvédelem, követeléskezelés egyéni módszerekkel.
Devizahitelekről 1.
Devizahitelekről 2.
Lombard Lízing
Fordítva a lovon – avagy a devizahitelesek kálváriája.
Mint már oly sokszor, most is fordítva ülünk a lovon, de nézzük csak miért is.
Adott egy helyzet, amely szerint egy felpörgetett hitelezés kapcsán a bankok egyszer csak úgy döntöttek, hogy a hiteleket – amelyeket forintban folyósítottak – a visszafizetéskor deviza alapon számolják el az adósokkal, a mindenkori árfolyamon. Ebben az időszakban reklámok tucatjai foglalkoztak azzal, hogy milyen egyszerűen és gyorsan lehet hitelekhez jutni, elég csak a Raiffeisen Bank reklámjára gondolni, amelyik gyakorlatilag az közvetítette az ügyfelek felé, hogy munkahely és jövedelem nélkül is kaphatnak hitelt. (A prudens banki magatartás… no persze.)
Az ügyfelek általában úgy érkeztek a bankba, hogy ott megfelelő szakemberek adnak majd részükre felvilágosítást a hitellel kapcsolatban, mert valljuk be; az emberek jelentős része nem ért a banki ügyletekhez. Nincs ezzel semmi baj, a bankár sem ért a disznó felbontásához. Viszont ha a hentesnél szűzpecsenyét kér, és azt fizeti, de tarját kap, akkor joggal mérges a hentesre. Ha veszi a fáradtságot és visszamegy, jó eséllyel kicserélik neki, és elnézést kérnek.
Azt tapasztaljuk viszont, hogy a bankoknál ez nem így van.
Az történt ugyanis, hogy különféle jogi stiklikkel, apró betűs szövegekkel, a bankok a devizahitelek kapcsán kifosztották, földönfutóvá tették családok tíz- és százezreit. És most azt mondják, hogy hát sajnos ez van, miért nem voltak körültekintőbbek az ügyfelek. Az ügyletek jogszerűek – legalábbis jelenleg még azok, reméljük nem sokáig, bár illúzióim nincsenek, végül úgy is a bankok fogják a jobb ügyvédeket fizetni.
Minden jogszerű, ők a hatályos törvények szerint jártak el.
Ne csűrjük-csavarjuk, ha ez így van, akkor a törvények rosszak. Hogyan lehet olyan törvényeket hozni, amelyekkel családok százezreit lehet nyomorba taszítani, kifosztani, és elvenni tőlük a kapott hitelösszeg sokszor két-háromszorosát, és azon felül még a biztosítékként adott ingatlanát is? Milyen törvények ezek, ki hozta ezeket?
Persze, mindannyian tudjuk; a parlament. Vagyis az állam az, aki asszisztált a magyar emberek kifosztásához. Az az állam, amelyet mi, adófizetők tartunk el azért, hogy működtesse a rendszert, ha kell, védjen meg minket rablóktól, gyilkosoktól, fosztogatóktól. És most ez az állam meghúzza a vállát, és azt mondja nekünk, hogy ha nem tetszik, hogy kifosztott a bank, menj pereskedni. Menjünk mi pereskedni, fizessük előre a perköltséget, ügyvédi díjat azért, mert az állam rossz törvényeket hozott, és ezzel tönkretett sok százezer embert. Aztán a per lezárulta előtt a Kúria egyszer csak azt mondja, hogy bocsánat, nem tudom mi a teendő, kérdezzük meg az Európai Unió bíróságát.
Komolyan mondom, kész röhej. Egy Magyarországon történt jogi „esemény” amelynek magyar résztvevői vannak, magyar jog szerint köttetett a szerződés, és a legfőbb magyar bíróság nem tud dönteni benne! Érti ezt valaki?
Ez kb. olyan, mint amikor megy a vonat, elérkezik a szemaforhoz. A mozdonyvezető megállítja a szerelvényt, és felhívja az állomásfőnököt, hogy tényleg zöld- e a jelzés? Az állomásfőnök közli, hogy nem tudja, lehet, hogy zöld, de felhívja a MÁV igazgatót, döntsön ő. Az igazgató közli, hogy fogalma sincs róla, meg egyébként is lehet zöld is, meg piros is, kérdezzük meg Brüsszelt. Brüsszel gondolkodik pár hónapot, majd kijelenti, hogy minden lehet, meg annak ellenkezője is, de a kérdés eldöntésére a helyi vasutasok az illetékesek. Itt tartunk most.
Igen ám, csak közben meg áll a vonat!
(És persze ez alatt senki nem rúgta még ki a vasutast se, az állomásfőnököt se, az igazgatót se…pedig rájuk férne.)
Azaz a bankok ugyan úgy nyúzzák az embereket, préselik ki belőlük az utolsó fillérjeiket is, árverezik el a házaikat, azaz teszik őket tönkre, mint eddig.
Mindenki mutogat mindenkire, csak a szegény emberek döglenek bele. Ám a legfőbb illetékes, az állam csak olyan megoldásokat vázolt eddig, amelyek a bankoknak kedveztek. Pl. az árfolyamgát, amelynek lényege, hogy mindent az utolsó fillérig meg kell fizetni az adósnak a deviza alapon kiszámolt kölcsönével kapcsolatban, csak egy kicsit később. Ellenben nem lehet a futamidő alatt elmaradása a fizetéssel, és a további jogi eljárásokról is lemond.
A minap még az is elhangzott Csányi Sándor szájából, hogy kötelezővé kellene tenni a devizahitelesek részére az árfolyamgátba való belépést. Bravó! Már csak ez hiányozna! Ezzel gyakorlatilag a bankok bebetonoznák, hogy végül is az általuk kiszámolt horribilis tartozásokat az utolsó fillérig behajthatnák. Vagy fizet a kedves ügyfél, vagy árverezik a házát.
Pontosan tudom, hogy a felvett hitelt vissza kell fizetni. Ez így korrekt.
Csak hát egyáltalán nem mindegy, hogy a hitelt kell visszafizetni tisztességes (mondom; tisztességes) kamatokkal, vagy a hitel összegének két- három- vagy négyszeresét.
Érdekes, hogy számos országban meg tudta oldani az állam a problémát, mert rájött, hogy ő maga is hibázott, és az is kiderült, hogy a bankok átvertek mindenkit. Általában az lett a megoldás, hogy az adott ország valutájában kellett a bankoknak a felvételkori árfolyamon visszaszámolniuk a hitelt. Így aztán nagyon sokan nem hogy tartoznának a bankoknak, hanem még nekik kellene visszafizetni, túltörlesztés miatt.
Van, ahol ez így oldották meg, nem roppant bele az állam, nem csődöltek be a bankok, -. mint ahogyan azt nálunk vizionálják egyesek - csak mérgesek lettek a bankok, az elmaradt az extra-extra profit miatt. Aztán az élet ment tovább.
Mindegy, hogy hogyan jogászkodnak az illetékesek, egy tény; az embereket becsapták, átverték, és kisemmizték kapzsi és mohó bankok. Lehet ezt magyarázni bárhogyan, lehet bíróságokra szaladgálni, de ez attól még így van, és meg sem fog oldódni magától a probléma.
Egy legutóbbi példa, ami igen jól szemlélteti az előre tervezett és kitalált átverést; egyes bankok kikötötték a szerződés végén – amit általában már senki nem olvas el – hogy jogvita esetén egyedül és kizárólagosan a Pénz és Tőkepiaci Állandó Választott Bíróság az illetékes a vita eldöntésére. Ezzel három súlyos probléma van; az egyik, hogy sokkal költségesebb, mint a „rendes” bíróság, (Szegény devizahiteles! Előbb jól lenyúlják, kiforgatják mindenéből, aztán ha ez esetleg nem tetszik neki, és rászánja magát egy bírósági eljárásra, még jó sokat fizettetnek is vele mindezért.) A következő baj az, hogy a választott bíróság a bankszövetség tagjaiból áll. Olyan ez, mint amikor én szerződést kötök a szomszédommal, de beleírom, hogy ha vita van köztünk, akkor annak rendezéséért jó sokat kell fizetnie, a bírák az én rokonaim lesznek, és nem lehet ellene fellebbezni sehova. Ugyanis a harmadik legnagyobb gond pontosan ez; a választott bíróság döntése a felekre kötelező, ellene fellebbezésnek helye nincs.
Ki van/volt ez találva kérem!
És még mondja valaki, hogy ezt nem így tervezték előre. Ugyanis ha nekem tisztességes szándékaim vannak, és meg vagyok győződve az ügylet korrektségéről, állok én bármelyik bíróság elé az igazamat bizonyítani, és nem bújok el egy ilyen abszolút inkorrekt és aljas szerződési pont mögé. A bankok már a szerződések megkötésekor tudták, hogy sok lesz a baj, de majd egy ilyen ponttal elvesszük a kedvüket a pereskedéstől a tisztelt ügyfeleknek, - gondolták, és sajnos nem is rosszul.
Vagy az államnak kell megoldást találnia, vagy a devizahiteleseknek kell végre aktívan a kezükbe venni a megoldást. Én jelenleg az elsőre szavaznék.
De előre szólok, hogy ha más megoldást próbálnak erőltetni, mint azt, hogy a felvételkori forint árfolyamon kell elszámolni – ugyanis ez a korrekt megoldás – abból semmi jó nem fog kisülni. Minden más, csak a bankoknak kedvez, vagy kicsit, vagy nagyon.
Sok-sok nagyon jól fizetett ügyvéd, jogász követeléskezelő, behajtó és végrehajtó dolgozik a bankok oldalán azon, hogy még több pénzt szedhessenek be, még jobban kizsigerelhessék a népet. Sok-sok ügyvéd viszont azon fáradozik, hogy ettől megóvja az ügyfeleit, és bebizonyítsa, hogy az évszázad csalásával, átverésével, a bankok eddig soha nem látott galádságával állunk szemben. És ezt a szélhámosságot olyan társaságok követtek el, akikben eddig vakon kellett megbíznunk.
(Egy közelmúltban publikált felmérés szerint a bankok benne vannak abban a három megnevezettben, akikben az emberek a legkevésbé bíznak meg. Előkelő helyezés, gratulálok. Azokról a bankokról beszélünk, akikben maximálisan bíznunk kellene, elvégre adott esetben a pénzünket bízzuk rájuk. Valószínűleg egyáltalán nem véletlen, hogy a bankokban elhelyezett betétek nagysága drasztikusan csökkent az elmúlt években. Ez az ára az átverésnek, a szélhámosságnak.)
Szóval lehet itt jogászkodni, pereskedni kilakoltatással fenyegetni, a lényeg mégis csak az, hogy az embereket a bankok előre kitervelten, előre megkomponáltan becsapták, átverték, tönkre tették, kisemmizték. Lehet ezt magyarázni, de az igazság ez. Lehet, hogy „jogszerűen” tették, de becstelenül, aljasul és tisztességtelenül. És ezt érzi is mindenki, főleg az emberek, de az állam is. Kérdés az, hogy neki mer- e menni a bankoknak, vagy ismét zsarolással és pénzzel a bankok győznek, mint már annyiszor. Ha így lesz, sötét jövő vár ránk.
Vagy a lakosság egy jelentős részének a kisemmizése, tönkre tétele, vagy káosz, mert az emberek saját kezükbe veszik a sorsukat.
Megoldás lehetne az érdekvédelmi szervezetek a mainál sokkal aktívabb fellépése.
A legnagyobb baj viszont a devizahiteles érdekvédelemben, a széthúzás. Persze ki van ez találva, retteg attól minden bank, hogy a károsultak egyszer csak összefognak, meg is tesznek annak érdekében mindent, hogy ez be ne következzen.
Ha egyszer megértenék ezek a szervezetek, hogy az erejük az összefogásban van, hamar tele lehetne a bankok gatyája.
Mert mit látunk most? Hol az egyik, hol a másik devizahiteles szervezet, vagy mozgalom szervez akciót, vagy demonstrációt, ahol alkalmanként megjelenik 50-100 ember, nagyon jó esetben pár száz. Az állam meg hol az egyikkel, hol a másikkal, vagy egyikkel sem tárgyal, kijátszva ezzel is őket egymás ellen is. No, ettől nem fog remegni a lábuk a bankoknak…
(Igen érdekes fejlemény volt pár hónapja, amikor a devizahitelesek ügyéről tartott a kormány egyeztetést, amelyen jelen voltak a Bakszövetség és a bankok képviselői is. Érdekes módon, csak a károsultak képviselőit felejtették el meghívni…)
Ha létrejönne egy megállapodás közöttük, egyeztetnék programjaikat, akcióikat és közösen lépnének fel, több ezer ember részvételére számíthatnának.
És végül egy jó tanács azon devizahiteleseknek, akiknek még nem mondta fel a bank a szerződését:
Azonnal írjanak egy levelet a szerződést hitelesítő közjegyzőnek, - és egy példányt küldjenek el belőle a bankjuk részére is - amelyben felhívják a figyelmét azokra a jogsértésekre, amelyek a szerződésben találhatóak, és kérik, vizsgálja meg az ügyet.
Ne feledjék; Önök fizettek a közjegyzőnek, hogy a felek részére pártatlan jogi szolgáltatást nyújtson, és az ő illetékessége ez ügyben a szerződés megszűnéséig szól. Írják le azt is, hogy mit kifogásolnak a szerződésben. Pl. az un. árfolyamrés, ami ugye azt jelenti, hogy Önöknek a bank a devizát, amikor folyósította – amit soha nem kaptak meg, mert forintot írtak jóvá a számlájukon – eladási árfolyamon számolta. Amikor viszont Önök fizették a bank részére a törlesztést, azt a vételi árfolyamon számolta el – úgy aranyos-kedvesen, „deviza-alapon”. A bankok jelentős részénél a két árfolyam közötti különbözet sokszor eléri a 5-10 %-ot! Csak ez az egy apró kis trükk máris jelentősen növelte a bank részére a kasszírozott pénzt!
Az is jogellenes, ha minden költséget nem tüntettek fel a szerződésben, - már pedig nem tüntettek fel.
Olyan extra esetről is tudok, amikor a lízingszerződés egyik melléklete a tartozáselismerő nyilatkozat volt. A kettő kizárja egymást.
A közjegyző nagy valószínűséggel semmi érdemlegeset nem fog válaszolni a levélre, de ez nem is baj. Ha így lenne, hogy csak egy sablon levelet ír vissza, akkor büntető feljelentést kell tenni ellene az illetékes rendőrkapitányságon, bűnpártolás miatt.
A lényeg ugyanis az, hogy ebben az esetben, mivel jogvita alakult ki Ön és a közjegyző, ill. a bank között, így ő nem állíthat ki a bank részére végrehajtási záradékot abban az esetben, ha a bank felmondaná a szerződését. Végrehajtási záradékot viszont csak az a közjegyző állíthat ki, aki a szerződést hitelesítette, más nem. Tehát a bank hiába mondja fel a szerződést, nem tud annak érvényt szerezni, csak ha polgári pert indít. Hát indítson, inkább ő, mint mi. Előlegezze ő a perköltséget, ne mi.
A devizahiteleseket igen jól kitalált és kifinomult eszközökkel átverték, és tönkre tették, vagy teszik tönkre jelenleg is a bankok.
A kérdés az; meddig még?
Gondolatok a devizahitelekről
Sokan és sok szemszögből vizsgálták már a magyarországi devizahitelezés alakulását, én most megpróbálom egy egészen új oldaláról bemutatni a probléma kialakulását, és lehetséges kezelését. Hangsúlyozom, hogy nem vagyok pénzügyi szakember, sem banki ügyletekben járatos személy, csupán megpróbáltam „józan paraszti ésszel” vizsgálni az eseményeket.
Az első érdekes momentum az, hogy a 2004 évtől kezdődően igen dinamikusan nőtt a folyósított devizahitelek száma, és az adatok szerint 2008 év második felére érte el a csúcspontját, akkor az összes hitelállomány 70 %-a devizahitel volt. 2010-ben a lakossági devizahitel állomány 7300 Mrd. forintot tett ki.
Ettől az időponttól kezdve már lefelé megy a devizahitelek száma, gyakorlatilag átbillen a holtponton. Az adatok szerint 4 év kellett ahhoz a bankoknak, hogy az ország egy jelentős részét adósrabszolgaságba hajtsák, amelyből csak nagyon keveseknek van szabadulás.
Van itt egy igen érdekes egybeesés: pont ettől az időponttól kezdődően – mármint 2008 év második felétől – szorgalmasan elindul felfelé a devizák árfolyama. Folyamatosan és megállíthatatlanul, majd 2011 év végére eléri és meg is haladja időnként pl. a CHF esetében a 250 forintot. Ne felejtsük el, hogy 2008 év második felében még 150 forint alatt bukdácsolt.
Van ilyen véletlen? Szerintem nincs. Ilyen véletlenek – főleg a bankvilágban! – nincsenek. Ez egy tudatosan tervezett szabadrablás volt, amelyhez szemlesütve asszisztált az állami vezetés, és amely napjainkban is gőzerővel folyik.
De nézzük tovább.
Gyakran hallom azt a megjegyzést banki vezetőktől, hogy a devizahitelezésben az is benne volt, hogy esetleg lefelé megy a devizák árfolyama… no persze. Valóban, ez is benne volt.
De vizsgáljuk meg, hogy nagy valószínűséggel, akkor mi történt volna.
Az első reakció a bankok részéről várhatóan az egyoldalú szerződésmódosítás lett volna. Ugye, mint tudjuk, a bankoknak erre lehetősége van, nehogy véletlenül csődbe menjen szegény. Ha az ügyfél megy csődbe, az nem gond, az az ügyfél baja. A szerződésmódosítással elérhették volna, hogy semmilyen veszteség ne érje őket, és garantált maradjon a nagy nyereség.
A második variáció lehetett volna, hogy a csökkenő nyereségük és a csődveszély miatt kérik az állam segítségét. Az állam egy kis kardcsörtetés és látszatcirkusz után gálánsan a zsebébe nyúl és kisegíti a bankokat. Majd az így a bankok megsegítésére kiadott pénzt különféle adók formájában beszedi az emberektől, ez által egy kicsit szétterítve közöttük a tartozást. Azaz nem csak a devizahitelesekkel fizette volna meg az ilyen irányú hitelezés veszteségeit, hanem szétterítette volna az egész lakosságon. A bankoknak végül is mindegy, ők így is, úgy is jól járnak, akkor is, ha a hitelesektől kasszíroznak be uzsora kamatokat, és akkor is, ha az állam segíti ki őket.
Nos, akkor most nézzük meg a fentiek függvényében, hogy hol a megoldás a devizahitelesek problémájára.
Nagyon egyszerű a megoldás; az első variációban vázolt szerződésmódosítás lehetőségét meg kell adni visszamenőleg a hitelfelvevők részére is, ugyan úgy, mint ahogyan azt a bankok tehették volna, és tehetnék ma is. Visszamenőleg a hitelfolyósítás napjától forintban kell kiszámolni a tartozás összegét, az aktuális forintkamatokkal, és ezt kell megfizettetni az adósokkal. Ők ugyanis egy fillér devizát sem láttak, minden folyósítás forintban történt. Ne felejtsük el, hogy a devizahitel attól devizahitel, hogy a tartozás összegét valamelyik devizában tartják nyilván! Nem abban folyósítottak, csak abban tartják nyilván! Micsoda különbség!
Ez kb. olyan, mintha adnék valakinek 5 db. almát, de azt görögdinnyében kellene visszaadni. Az öt almáért pl. 6 görögdinnyét. (Mert ugye, a kamatok…) Hogy közben esetleg a görögdinnye ára kétszeresére emelkedik, az az adós baja. Természetesen az nem történhet meg, hogy az áremelkedésre tekintettel 4 görögdinnyét adunk vissza, mert jön az egyoldalú szerződésmódosítás. (Már csak hab a tortán, – hogy maradjunk a görögdinnye példánál – hogy a visszaadott 6 görögdinnyét aztán majd a bank adja el a magasabb áron, ezzel is extraprofitra szert téve.)
A jelenlegi „megoldás”, az árfolyamgát gyakorlatilag semmit nem ér, sőt, bizonyos szempontok szerint rosszabb, mint az eredeti állapot. Az igaz, hogy pillanatnyilag egy kis levegőhöz jut az adós, de végül is behajtják rajta az uzsorakamatokkal növelt, szinte kifizethetetlen hitelt, csak egy kicsit később. A bank ráér…
És ami rosszabb, mint az eredeti konstrukcióban, az az, hogy eddig a 90 napos vagy nagyobb elmaradás esetén a bank mérlegelhetett, hogy felmondja- e a szerződést vagy sem, addig a mostani konstrukcióban – mármint az árfolyamgát esetében – nincs mérlegelési lehetősége, ha a tartozás elérte a 91. napot, kötelezően fel kell mondania a szerződést. (Ez által a teljes összeg megfizetése – az uzsorakamatokkal együtt – azonnal esedékessé válik, de mivel az adós garantáltan nem tudja azt azonnal megfizetni, viszik fillérekért a házat, lakást, így juttatva a „csókosokat” olcsón megszerezhető ingatlanokhoz. Majd aztán még örök adósrabszolgaságban tartják az ügyfelet, mert a lakás/ház eladásából befolyt összeg csak töredékét fedezi a hatalmasra duzzadt tartozásnak, és a bank ugye a további fennmaradt összegre is igényt tart, amit jó eséllyel az ügyfél soha az életben nem fog tudni kifizetni. Jönnek hozzá a különféle díjak, büntetések, büntető kamatok, az adósságbehajtó cég díja, végrehajtási díj és illeték, stb.)
Sajnos ma az emberek egy része ott tart, hogy a havonta befolyó bevételeinek egy igen szerény részét éli fel, vagy fordítja saját magára, ill. a gyerekeire – sokszor a rezsi megfizetését is elcsúsztatva – a nagy részét viszont a bankoknak fizeti, mert azok könyörtelenül és azonnal behajtják a tartozást, vagy kilakoltatnak. A vízmű/elmü/gázmű max. csak kikapcsolja a szolgáltatást, a nélkül még úgy ahogy lehet élni, de lakás nélkül…?
A második variáció alapján is van megoldás; az állam ugyan úgy siessen a segítségére saját állampolgárainak, mint ahogyan azt tette volna egy bankcsőd veszély esetén, a bankok irányába. (Mert ne legyenek kétségeink, ha a bankok megfelelő hangerővel sikítottak volna, hogy mindjárt csődbe mennek, és jaj, most mi lesz, összedől minden, az állam mélyen a zsebébe nyúlt volna.)
Nos akkor rajta, tessék segíteni a devizahiteleseket is. Vagy ők nem ordítanak elég hangosan? Ezen könnyen lehet változtatni.
De van egy alternatív megoldás is; a bankok elállnak a további rablástól, megelégszenek azzal a hatalmas haszonnal, amit eddig kasszíroztak, és törlik a 2010 előtti devizahiteleket. Belátják, hogy ennyi volt, nem mehet tovább a szabadrablás. Tudom, hogy ez nagyon nehéz döntés lenne, de én azt gondolom, érdemes lenne rajta elgondolkodniuk. Érdemes már csak azért is, mert olyan indulatok kezdenek elszabadulni a bankok rablásával szemben, ami nem hiszem, hogy jóra vezet.
Persze most azt gondolják, hogy majd csak megússzák, de én úgy gondolom, hogy nem fogják. Nem lehet egy országot és annak polgárait a végtelenségig kizsigerelni, lerabolni. Elég csak egy kis szikra, hogy kezelhetetlenné váljanak az események.
Nem ijesztgetésnek szánom, hanem gondolatébresztőnek. Könnyen eljöhet egy olyan pillanat, amikor már nem fogják az emberek meghallgatni a javaslatokat, nem fogja őket érdekelni az újabb ígérgetés, mentőcsomag, meg árfolyamgát.
Igen, tudom, ez egy kicsit utópia, hogy majd a bankok belátják, hogy vége. Még soha nem látták be. Még mindig megúszták, és addig sulykolták a fejekbe a saját igazukat, amíg elhitték nekik, ha néha csak látszólag is, de elhitték, hogy bankok nélkül nincs élet, ha a bank összedől, akkor összedől minden stb. Pedig nem.
Hányszor hallottuk már, hogy ha a bank csődbe megy, akkor a betétesek pénze elveszik. Igen, ez valószínűleg így van. De akkor is elveszik, ha egyszer csak a pénzügyi hatalom úgy gondolja, hogy kell neki a betétesek pénze, legalábbis annak egy része. (Lásd Görögország, és rövidesen a teljes Európai Unió bankjai.) Elég csak hangosan mondogatni, hogy mindjárt csődbe megyünk és máris lehet hozzányúlni a betétek egy részéhez. És hogy valóban csődhelyzet volt- e a banknál? Ember nincs ma, aki ebbe a bank vezetőin kívül belelátna, illetve csak azt lehet látni, amit a bank vezetői velünk láttatni akarnak.
De nem maradhat ez így az idők végezetéig.
A valutaalap éppen a napokban ismerte be, hogy hibázott egy válságkezelésben. Ilyen beismerés bankok részéről eddig teljesen ismeretlen volt. Ők mindig mindent jól csináltak.
Vajon új idők jönnek, új szelek fújnak?
Szeretném remélni, hogy igen.
Olvasgatom a híreket…
Olvasgatom a híreket, és az olvasom, hogy a kormány újabb devizahiteleseket mentő intézkedésre készül.
Maga Navracsics Tibor miniszterelnök-helyettes jelentette be, hogy a kormány általános érvénnyel rendezni szeretné a devizahitelek helyzetét. Konkrétum nem hangzott el, de a nyilatkozatból kiderül: valószínűleg a bankok által alkalmazott árfolyamrés újraszabályozását szeretnék elérni a Kúria ezzel kapcsolatos július eleji döntését követően.
„Most annak a lehetőségeit nézzük, annak az alkotmányossági kereteit nézzük, hogy van-e arra mód, hogy adott esetben, az őszi ülésszakban mondjuk egy törvénnyel, egy jogszabállyal devizahitelek feltételeit általános érvénnyel módosítsuk. Ez akkor fordulhat elő, ha valamilyen szerződéskötéskor fennállt körülmény előre nem látható módon alapvetően megváltozik, és nem róható fel ebből adódóan a félnek, hogy lehetetlenné válik a teljesítés. Ez a már megkötött szerződésekre is vonatkozna.”
A szabályozás a régi, még élő szerződésekre is kiterjedne.(?!)
Igazán méltányolandó, hogy a kormány a nyári szabadságok alatt is foglalkozik a devizahitelesek problémájával, de sajnos – ha figyelmesen olvassuk el a fentieket – azt kell megállapítanunk, hogy a nagy igyekezet több sebből vérzik.
Nézzük sorjában;
- Úgy tűnik, hogy a kormány, majd esetleg a törvényhozás, a július 4-i kúriai döntés nyomvonalán kíván intézkedést hozni. Ennek lényege az lenne, hogy a döntés nem csak az egy adott ügyre vonatkozna, hanem általánosan kellene alkalmazni az összes devizahitelre.
Ez egy klasszikus „nesze semmi, fogd meg jól” megoldás lenne, ugyanis a devizahiteleseken nem igazán segítene, mert a Kúria döntése alapján a devizahiteleseknek a bank pár tízezer forintot térítene vissza, ami ugye valljuk be, nem igazán segítség egy sokmilliósra duzzadt devizahitel esetében. De menjünk tovább…
- Ha a kormány komolyan gondolja, hogy azokat az eseteket mérlegeli, amelyek a „szerződéskötéskor fennállt körülmény előre nem látható módon alapvetően megváltozik, és nem róható fel ebből adódóan a félnek, hogy lehetetlenné válik a teljesítés” akkor rendben van. Ugyanis a szerződéskötéskor fennálló körülmény pl. a svájci frank akkori árfolyama előre nem volt látható, – hacsak a bank nem látta előre, de erről meg elfelejtette az ügyfelét tájékoztatni – hogy alapvetően meg fog változni, vagyis meredeken elindul felfelé, és ez nem is róható fel a félnek. Így aztán ha a kormány úgy döntene, hogy a feleknek a folyósítás időpontjában érvényes árfolyamon kell elszámolniuk egymással, akkor azzal a legmesszebbmenőkig egyet értek, és ez az, ami valójában segítség lenne a devizahiteleseknek. Ez történt egyébként Horvátországban, az ottani bíróság pontosan ezt mondta ki általános jelleggel. És ezt ott ki merték mondani az ítéletben és nem féltek attól, hogy csődbe mennek a bankok és összedől a gazdaság.
- Ezt nem igazán értem, de majd biztosan elmagyarázza valaki: „Ez a már megkötött szerződésekre is vonatkozna.” – Hát mi a fenére vonatkozna a megkötött szerződéseken kívül? Van még olyan nem normális, akit a bankok rá tudnak beszélni devizahitel felvételére, hogy most kössön szerződést?
- Ezt se nagyon értem ám: „A szabályozás a régi, még élő szerződésekre is kiterjedne” – Megint csak az a kérdés, hogy mi a fenére terjedne még ki a már meglévő devizahiteleken kívül?
De van ennek egy nagyon rossz üzenete is; jelesül a kutya ott van eltemetve, hogy a „még élő szerződésekre”… Vagyis, a bankok kaptak két hónapot, hogy a lehető legtöbb szerződést mondják fel az őszi ülésszak kezdetéig! – Nos, ezt nem kellett volna!
A korrekt most már az lenne, hogy ha Navracsics Úr azonnal bejelentené, hogy természetesen a mai naptól felmondott szerződésekre is vonatkozni fog a törvénytervezet, hogy ezzel a bankok két hónapig ne tudjanak manipulálni.
Sajnos azt látom, hogy a devizahiteleseket valójában senki nem akarja megmenteni, csak néha-néha kiszúrják a szemüket valami látszatintézkedéssel. Ettől kicsit ideig-óráig csendben maradnak, vagy halkabban kiabálnak, a bankok meg elmondhatják, hogy már megint velük lett kitolva, és ez már tényleg nem mehet így tovább, és szörnyű, meg stb. A kormány meg hetekig kommunikálhatja a sajtó és a nyilvánosság felé, hogy ismét megmentett sok-sok devizahitelest. Közben meg kiszúrta a szemüket pár tízezer forinttal, de ami ettől sokkal rosszabb, erre előre figyelmeztette a bankokat, hogy alaposan felkészülhessenek rá.
No de várjuk meg, mi is lesz valójában a jogszabály szövege. Bár arra sajnos még hónapokat kell várnunk, és addig még nagyon sokan elveszíthetik a fejük felül a fedelet.
Igaz is;
Nem lehetne esetleg itt is azt a már bevált gyakorlatot követni, hogy pl. ma valaki beadna egy módosító indítványt a parlamentnek, az éjszaka megtárgyalnák a bizottságok, reggel meg megszavazná a parlament, mint azt már láttuk nagyon sok törvénnyel kapcsolatban a közelmúltban?
Vagy, pár millió ember sorsa nem ennyire sürgős és fontos a kormánynak?
Egy mai gyorshír:
Szakadék szélén az európai bankrendszer?
Nos pont erről írtam a fentiekben. A bankok étvágya kielégíthetetlen. Mintha egy feneketlen kútba dobálnánk a pénzt, a bankárok viszont e közben milliór fizetéseket és sokmilliós bónuszokat kapnak. A bakszektol, a pénzügyi szolgáltatás az, amelyikben Magyarországon a legmagasabbak a fizetések, persze más országokban is. Akkor miért is kellene őket megmenteni?
Az elmúlt években az unio GDP-ének 37 %-a – azaz 4500 milliárd euro ment bankmentésre!!
(Csak megjegyzem, hogy ez 1.350.000 milliárd forint!!! Kimondhatatlan szám!)
És egy újabb gyorshír:
Tömeges fizetésemelés készülődik a bankszektorban
*Amíg az emberek az uzsorakölcsönök alatt nyögnek, addig a bankárok fizetése az egekbe emelkedik!
Meddig tűrjük még a pénzvilág zsarolását?
Heti: 383
Havi: 1 286
Össz.: 198 113
Oldal: Devizahitelekről 1.
Vállalkozókért Vállalkozásokért Érdekvédő Mozgalom - © 2008 - 2018 - vvmozgalom.hupont.hu

matches: Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság


text:
⭐ALAPÍTÓ OKIRAT M Ó D O S Í T Á S A I V A L E G Y S É G E S S Z E R K E Z E T B E N. I. Általános rendelkezések
Download "ALAPÍTÓ OKIRAT M Ó D O S Í T Á S A I V A L E G Y S É G E S S Z E R K E Z E T B E N. I. Általános rendelkezések"
1 1 ALAPÍTÓ OKIRAT M Ó D O S Í T Á S A I V A L E G Y S É G E S S Z E R K E Z E T B E N A jelen okiratban meghatározott alapító tag, mint alapítványtevő alapítvány létrehozását határozza el az ezen okiratban meghatározott tartós közérdekű cél megvalósítása érdekében az itt meghatározott feltételekkel az évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről és az évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről rendelkezései alapján. I. Általános rendelkezések Az alapítvány neve: Muszka János Alapítvány Az alapítvány székhelye: Püspökladány, Zrínyi Miklós utca 14. szám Az Alapító: Csontos János (szül.: Debrecen, an.: Péli Mária) Debrecen, Varga utca 39. szám alatti lakos. II. Az alapítvány célja: Az alapítvány - a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítése végett - a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. Törvény 26 c., pont alapján az alábbi közhasznú tevékenységet végzi: 3. tudományos tevékenység, kutatás 4. nevelés, oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés, 5. kulturális tevékenység 6. kulturális örökség megóvása Az alapítvány céljainak megfelelően elsősorban: ápolja a néphagyományokat, feltárja és vizsgálja Püspökladány és kistérség folklórját, bővíti a püspökladányi néptánc mozgalmakat, közreműködik a néptánc és a népzene megismertetésében, megszerettetésében, évenként népzenei és néptánc fesztivált szervez, néptánc oktatásokat, továbbképzést szervez, néptánc táborokat szervez, cserekapcsolatokat létesít, bővít és ápol, bel és külföldi tanulmányutakat szervez, elősegíti a bel-és külföldi szakmai megmérettetéseken és bemutatókon való részvételt, eredeti népdalokat, néptáncokat, népviseletet gyűjt. Az alapítvány országos hatáskörű fesztiválok, találkozók, szakmai napok szervezése esetén, valamint a kutatás ismeretterjesztés terén tevékenysége kiterjed a határokon túli magyarság kulturális örökségének ápolására, valamint az Európai Unió tagállamai folklórjának népszerűsítése is.2 2 Az alapítvány nyitott, ahhoz magyar és külföldi természetes és jogi személyek egyaránt csatlakozhatnak, ha a fentebb megfogalmazott célok eléréséhez vagyonrendeléssel hozzájárulnak és jelen okirat rendelkezéseit elfogadják. Csatlakozási szándékot írásban kell bejelenteni, melynek elfogadásáról a kuratórium dönt. Az induló vagyon III. Az alapítvány vagyona Alapító ezen okirattal létesített alapítvány javára- a II. pontban meghatározott célok elérése érdekében- összesen Ft azaz Ötvenezer 00/100 forint alapító vagyont biztosít. Az alapító vagyon befizetése ezen okirat aláírásától számított tizenöt napon belül esedékes a megnyitandó bankszámlára. Az alapítványi vagyon működtetése Az alapítvány vagyonával való rendelkezés a kezelő szervet (kuratórium) illeti meg, amely azt kamatozó banki betétbe helyezheti, részvényekbe fektetheti, körvényt, kincstár-vagy letéti jegyet vásárolhat, azzal az alapítvány céljait szolgáló jövedelmező vállalkozásban vehet részt. Az alapítvány vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végezhet. Az alapítványi vagyon felhasználása Az alapítvány céljainak megvalósítására az alapítvány induló vagyont meghaladó vagyona (az induló vagyon hozadéka-kamat, osztalék, stb.) valamint a később csatlakozók vagyoni hozzájárulása (és ennek hozadéka) használható fel. Az alapítvány számláján rendelkezésre álló, kamatokkal növelt számlaérték forintot meghaladó részének felosztásáról a kuratórium dönt. Az alapítvány a gazdálkodása során elért eredményt nem osztja fel, azt a létesítő okiratban meghatározott tevékenységre fordítja. A kuratórium az alapítvány működéséhez szükséges költségek fedezésére minden évben az alaptőke 10 % -nak megfelelő összeget, maximum forintot használ fel. Amennyiben emiatt az alaptőke forint alá csökken, az alaptőke hozadékából köteles pótolni azt forintig. Az alapítvány céljainak elérése érdekében az alapítvány céljaira rendelt vagyonból pályázat útján ösztöndíjat, támogatást nyújthat, alapítványi díjat alapíthat, dönthet annak odaítéléséről, anyagi támogatást nyújthat minden olyan megoldás, tevékenység vagy szervezet részére, amely az alapítvány céljainak eléréséhez jelentősen hozzájárul. A kuratórium IV. A kezelő szervezet Az alapítványi vagyont az Alapító által létrehozott kuratórium kezeli. A kuratórium öt tagból áll. A kuratórium tagjainak megbízatása június 05. napjától kezdődően június 05. napjáig, öt évre szól. A megbízás lejárta után új kuratóriumot az Alapító választ.3 3 A kuratórium elnöke: Koloszár Erzsébet Zita (szül.: Polgár, an.: Martyin Erzsébet) 4150 Püspökladány, Zrínyi utca 14. szám alatti lakos A kuratórium tagjai: Csontos János (szül.: Debrecen, an.: Péli Mária) Debrecen, Varga utca 39. szám alatti lakos, Iványi István (szül.: Püspökladány, an.: Darai Erzsébet) Püspökladány, Kaán Károly utca 56. szám alatti lakos, Muszka Máté (szül.: Püspökladány, an.: Koloszár Erzsébet Zita) Püspökladány, Zrínyi utca 14. szám alatti lakos és Szabó Imre (szül.: Püspökladány, an.: Hegedűs Ilona) Püspökladány, Toldi utca 36. szám alatti lakos. A kuratórium elnöke, és tagjai megbízatásuknak anyagi ellenszolgáltatás nélkül - társadalmi munkában - tesznek eleget, esetlegesen felmerülő költségeik megtérítésére azonban igényt tarthatnak. A kezelő szerv vagy annak tisztségviselője által feladatkörének ellátása során harmadik személynek okozott kárért az alapítvány felel. A kuratórium jogköre: A kuratórium jogkörébe az alábbi döntések tartoznak: az alapítványi vagyon kezelése és gyarapítása, döntés az alapítványi vagyon és annak hozadéka cél szerinti felhasználásáról, döntés az alapítvány céljaira adott további vagyoni hozzájárulások elfogadásáról vagy visszautasításáról, az éves beszámoló jóváhagyása, közhasznúsági jelentés elfogadása, tevékenységről és a közhasznúsági jelentés főbb megállapításairól évente tájékoztatja az Alapítót és a csatlakozókat. A kuratórium eljárása, ügyvitele: A kuratóriumot az elnök hívja össze, az alapítvány céljainak megvalósítása érdekében évente legalább két alkalommal. A meghívót amelynek az ülés napirendi pontjait is tartalmaznia kell az ülés előtt legalább hét nappal el kell küldeni a kuratórium tagjainak. A kuratórium ülései nyilvánosak. A kuratórium akkor határozatképes, ha az ülésen legalább három tag jelen van. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A kuratórium minden kérdésben egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással dönt. Minden tag egy szavazattal rendelkezik. A határozathozatalban nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk. 685 b. pont) élettársa a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek az alapítvány cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az alapítvány tagjainak a tagsági jogviszony alapján nyújtott, alapító okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás.4 4 A kuratórium egyik erre, az ülésen megválasztott tagja ülésekről rövid jegyzőkönyvet vezet. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a jelenlévő és a hiányzó tagok nevét, az ülés tárgyát, a tagok véleményét, a szavazatok arányát és a döntések végeredményét. A kuratórium döntéseiről az elnök nyilvántartást vezet, melyben rögzíti a döntés tartalmát, időpontját, hatályát, illetve a támogatók és az ellenzők körét. A meghozott döntést az ülésen szóban, valamint az ülést követő öt napon belül írásban is közölni kell az érintett(ekkel)el. A kuratórium működésével kapcsolatban keletkezett iratok nyilvánosak, azokba bárki betekinthet, azokról saját költségén másolatot készíthet. A kuratóriumi tagság megszűnése: A kuratóriumi tagság megszűnik: a megbízás 5 éves időtartamának, lemondással, halállal. Képviselet A alapítvány képviselője a kuratórium. A kuratórium nevében annak elnöke jogosult az alapítvány képviseletében eljárni. Az alapítvány bankszámlája felett való rendelkezésre a kuratórium elnöke önállóan, egyedül jogosult. Felügyelet Mivel az alapítvány éves bevétele az öt millió forintot nem haladja meg, ezért elkülönült felügyelő szerv létrehozására nem kerül sor. V. Az Alapítvány időtartama, megszűnése Az alapítvány határozatlan időre jön létre. Az alapítvány a nyilvántartásból való törléssel szűnik meg. Megszűnése esetén az alapítványi vagyont a fennálló fizetési kötelezettségek teljesítése után a kuratórium döntése szerinti célra, amennyiben ilyen nincs, vagy döntés nem születik, úgy hasonló célú alapítvány támogatására kell fordítani. VI. Vegyes és záró rendelkezések Az alapítvány jogi személy. Alapítónak tudomása van arról, hogy az alapítvány érvényes létrejöttéhez és a jogi személyiség elnyeréséhez annak székhelye szerinti Bíróság nyilvántartásba vétele szükséges. Az alapítvány közvetlen politikai tevékenységet nem folytathat, szervezete pártoktól független, azoknak anyagi támogatást nem nyújt.5 5 Az alapítvány nyilvántartásba vétele után az alapítvány nem szüntethető meg, az alapítványt Alapító nem vonhatja vissza. Alapító az Alapító Okiratot név, cél és vagyon sérelme nélkül indokolt esetben módosíthatja. Az alapítvány köteles éves beszámolót és évenként közhasznúsági jelentést készíteni. A beszámolók nyilvánosak. Az Alapító Okiratban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (1959. évi IV. törvény), valamint az alapítványra vonatkozó egyéb jogszabályok rendelkezéseit, és a közhasznú szervezetekről szóló évi CLIV. Törvény kell alkalmazni. Püspökladány, október 20. Hasonló dokumentumok
A Segíts!" Önkéntesek a Gyulai Kórház Gyermek Osztályáért Alapítvány Alapító Okirata Adószám: 18221479-1-24 Bankszámlaszám: 11600006-00000000-50160116 2 Alapító Okirat, amelyben az 1./ alapító a Polgári Részletesebben KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA
Kapolcs Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRAT A 2011. július 18-i módosítással egységes szerkezetbe foglalva. Az alapító okirat módosítását a Kapolcs-Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
ALAPÍTÓ OKIRAT (MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) mely létrejött: Mátrai Károlyné (3580 Tiszaújváros, Bolyai J. köz 13. fsz. 3.), mint alapító által elkülönített vagyon terhére az alábbiak szerint: 1. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
A L A P Í T Ó O K I R A T Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata mint alapító (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/A. -a alapján jogi személyiséggel rendelkező, Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban)
ALAPÍTÓ OKIRAT (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban) Alulírott, Borka Gyula (8000 Székesfehérvár, Gyár u. 4.) számítva természetes és jogi személyek csatlakozására Székesfehérvár Részletesebben KÉT KERÉKKEL AZ IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
KÉT KERÉKKEL AZ IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (a 2007. július 9. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) PREAMBULUM Alulírott Alapítók, attól a felismeréstől vezérelve, hogy a Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT MARTONYI FEJLŐDÉSÉÉRT ALAPÍTVÁNY
ALAPÍTÓ OKIRAT MARTONYI FEJLŐDÉSÉÉRT ALAPÍTVÁNY Az Alapító Okirat kelte: 2009. december 21. Egységes szerkezetbe foglalás időpontja: 2010. március 12. 1 ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT amely abból a célból készült, Részletesebben Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED
Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED Alapító Okirat Ezen Alapító Okirat a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi törvény IV.74/A paragrafusa alapján, önálló jogi személyként működő alapítvány létrehozása Részletesebben A BÍRÓ KÁROLY ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A BÍRÓ KÁROLY ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA módosított, egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata Preambulum Alulírott Alapítók 1989. január2-án létrehozták a Bíró Károly Alapítványt, amelyet a Fővárosi Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan.
ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan. Kovács Gábor Személyi szám: 1 591020 1141 Lakcím: 2854 Dad, Badacsonyi utca 14. Fülöp Pál Személyi szám: 1 610920 Részletesebben KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) Kapuvár Lakosainak Egészségért Közalapítvány jogi személyiséggel rendelkező, közfeladatok biztosítása céljából határozatlan időre létrehozott Részletesebben Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesterétől
Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesterétől Postacím: 5601 Pf. 112. Telefax: (66) 523-804 Telefon: (66) 523-801 E-mail:papj@bekescsaba.hu Ikt.sz.: I. 236/2004. NYILVÁNOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal Részletesebben A Stromfeld Aurél Általános Iskola a Diákokért 50 éve Alapítvány alapító okirata egységes szerkezetben az 1. számú módosítással
PÉCSI TENISZÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT I. Az Alapítvány neve, székhelye Az Alapítvány neve: PÉCSI TENISZÉRT Közhasznú Alapítvány Az Alapítvány székhelye: 7635 Pécs Kisszkókó dűlő 7. II. Az Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (a módosítással egységes szerkezetben)
ALAPÍTÓ OKIRAT (a módosítással egységes szerkezetben) amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt alapítók a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. 74/A. - 74/F. -ai és a közhasznú Részletesebben Alapító okirat (módosításokkal egységes szerkezetben)
Alapító okirat (módosításokkal egységes szerkezetben) A módosítások kerettel kiemelten szerepelnek. Az Alapító okirat módosításának időpontja: 2011.08.15. amely alapján az első pontban meghatározott alapítok Részletesebben Dr. Horváthné Farkas Ibolya, Kraft László, Móricz Ivánné a jelen alapító okirattal a Ptk. 74/A-F. -ban foglaltak szerint tartós közérdekű célra
1 RUMI RAJKI ISTVÁN ALAPÍVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Dr. Horváthné Farkas Ibolya, Kraft László, Móricz Ivánné a jelen alapító okirattal a Ptk. 74/A-F. -ban foglaltak szerint tartós közérdekű célra ALAPÍTVÁNY Részletesebben I. A KURATÓRIUM TAGJAINAK ADATAI II. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI. 2./ Az alapítvány székhely: 4400 Nyíregyháza Fazekas János tér 23 3/29.
A GÖRÖGTŰZ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA I. A KURATÓRIUM TAGJAINAK ADATAI (Személyes jogokra, való hivatkozásra, a kuratórium tagjainak személyes adatait nem áll módunkban közölni.) II. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI Részletesebben MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről. A Széchenyi István Általános Iskola dányi iskolásokért alapítványt hoz létre.
MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről A 2008. január 03-i keltű alapító okiratot a következőképpen módosítom. A módosítás dőlt betűvel. A Széchenyi István Általános Iskola Részletesebben A MAI MŰ Alapítvány. egységes szerkezetbe foglalt Alapító okirata. Általános rendelkezések
A MAI MŰ Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt Alapító okirata Az eredeti Alapító okirat kelte: 2010. szeptember 30. Módosítva és kiegészítve: 2010. november 3. amely abból a célból jött létre, hogy Részletesebben ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT
1 ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT Amely abból a célból készült, hogy a Szombathelyi Vívóakadémia Sport Egyesület a szombathelyi régió utánpótlás sportjának fejlesztésére létrehozott Szombathelyi Vívóakadémia Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben Mészáros Károly Erdészeti Felsőoktatási Emlékalapítvány Alapító Okirata (egységes szerkezetben)
Mészáros Károly Erdészeti Felsőoktatási Emlékalapítvány Alapító Okirata (egységes szerkezetben) Az alapítók Prof. Dr. Mészáros Károly emlékére, az erdészeti felsőoktatás, az erdészeti politika és az erdészeti Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Kardhordó Kálmán (a volt 508-as Szakmunkásképző és Szakközépiskola 1958-tól 1996-ig tanára) ( új név: Simonyi Károly Szakközépiskola és Szakiskola) ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek Részletesebben Alapító okirat. A Marcali Városi Önkormányzat (8700 Marcali, Rákóczi u. 11.) mint alapító közalapítványt hoz létre az alábbiak szerint.
Alapító okirat A Marcali Városi Önkormányzat (8700 Marcali, Rákóczi u. 11.) mint alapító közalapítványt hoz létre az alábbiak szerint. 1./ A Közalapítvány neve: Családokért Közalapítvány 2./ A Közalapítvány Részletesebben VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben a Képviselő-testület 2014. november 28-i nyilvános ülésére TISZTELT KÉPVISELŐ-TESTÜLET!
19. NAPIREND Ügyiratszám: 1/314-8/2014. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. november 28-i nyilvános ülésére Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Megtárgyalja: Meghívott: A dr. Burján Imre Részletesebben A Heves Megyei Bíróság Pk. 60.145/1990/4.számú végzésével nyilvántartásba vett. VÉRADÓ MOZGALOMÉRT Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
A Heves Megyei Bíróság Pk. 60.145/1990/4.számú végzésével nyilvántartásba vett VÉRADÓ MOZGALOMÉRT Alapítvány 2014. május 14-i módosításokkal (dőlt) egységes szerkezetbe foglalta ALAPÍTÓ OKIRATA A Polgári Részletesebben 1. Az alapítók: Dr. Aubert Antal 7668 Keszü, Kinizsi P. u. 16.
MODERN GEOGRÁFUS ALAPÍTVÁNY EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA Jelen okiratban az alapítók arra vállalnak kötelezettséget, hogy a felhasználási cél megjelölésével önálló vagyont hoznak létre Részletesebben Alapító okirat. A Pusztasomorja Templomáért Alapítvány. Alapító Okiratának a 2015...-ei módosításával egységes. szerkezetbe foglalt hatályos szövege
Alapító okirat A Pusztasomorja Templomáért Alapítvány Alapító Okiratának a 2015....-ei módosításával egységes szerkezetbe foglalt hatályos szövege Nyilvántartási száma: 08-01-0000302 1 Az 1./ pontban megjelölt Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben A CSÁNY KÖZGAZDASÁGI SZKI PÁRTOLÓI KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A CSÁNY KÖZGAZDASÁGI SZKI PÁRTOLÓI KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA 2009. március 27. A Csány Közgazdasági SZKI Pártolói Közhasznú Alapítvány Alapító Okirata I. Alulírott Alapítók tartós közérdekű Részletesebben Alapító Okirat 2012.
Kékes Kutató-Mentő Alapítvány Alapító Okirat 2012. ALAPÍTÓ OKIRAT Alapító Okirat 2 amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt Alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint: 1. Az alapítvány neve: Simonyi Károly Szakközépiskola és Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
A L A P Í T Ó O K I R A T Alapító által alapított, a 2013. évi V. tv. (Ptk.), valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. Részletesebben Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg
A ROMNET-MÉDIA ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg 2003. május 4. A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló többször módosított 1959. évi IV. Törvény Részletesebben Alapító Okirat. 1 Az Alapítvány neve, székhelye
A Magyar Nemzeti Szívalapítvány alapító okiratának az alapítás által bekövetkezett módosításokkal, kiegészítésekkel és a jogi szabályozás aktualitásaiból eredő változásokkal egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben AZ EGYESÜLET ADATAI. 2. Az Egyesület székhelye: 6800 Hódmezővásárhely, Medgyessy Ferenc u. 6/C fsz. 6.
Gyógyulás az STI-vel Egyesület Alapszabálya egységes szerkezetbe foglalva a 2006. január 31. napján kelt Alapszabály Módosítással azzal, hogy a módosításra kerülő rendelkezések dőlt betűvel kerültek feltüntetésre. Részletesebben 6. Az alapítványi vagyon működtetése és felhasználása
Az alapítói vagyont az alapító jelen okirat aláírásától számított tizenöt (15) napon belül nyitandó bankszámlán helyezi el és bocsátja az Alapítvány rendelkezésére egyösszegben, készpénzben. b. I Az Alapítvány Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (egységes szerkezetbe foglalva)
ALAPÍTÓ OKIRAT (egységes szerkezetbe foglalva) Amely abból az okból készült, hogy az 1./ pontban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló többször módosított 1959. évi IV. törvény 74/G -a alapján, Részletesebben KI DERGARTE ALAPÍTVÁ Y MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA. Budapest, 2008-06-27.
A KI DERGARTE ALAPÍTVÁ Y MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA Budapest, 2008-06-27. KI DERGARTE ALAPÍTVÁ Y ALAPÍTÓ OKIRAT amely módosításokkal egységes szerkezetben tartalmazza a Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt módosított Alapító Okirat
Egységes szerkezetbe foglalt módosított Alapító Okirat Gállné Rabatin Edit Anyja neve: Gazdag Ilona Lakcím: 1183 Budapest, Őrs utca 5. fsz: 11. mint alapító (továbbiakban: Alapító), jelen Alapító okiratban Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1.2. Székhelye: 6044. Kecskemét-Hetényegyháza, Belsőnyír 202.
ALAPÍTÓ OKIRAT a VACKOR VÁR ALAPÍTVÁNYRÓL, (a továbbiakban: Alapítvány) amelynek alaprendelkezéseit, szervezeti és működési rendjét a jelen okirat 2. pontjában megjelölt Alapító a Polgári Törvénykönyvről Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1. Az Alapító neve, címe: Dr. Dobrik István 3533. Miskolc, Topiczer János u. 23. 2. Az Alapítvány neve: Múzsák Kertje Alapítvány
ALAPÍTÓ OKIRAT Dr. Dobrik István 3533 Miskolc, Topiczer János u. 23. szám alatti lakos, mint alapító a Múzsák Kertje Alapítvány alapításáról szóló Miskolcon 2010. április 14. napján kelt egységes szerkezetű Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT KÖZALAPÍTVÁNY
ALAPÍTÓ OKIRAT Gödöllő Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. alapján, határozatlan időre a törvényben előírt követelményeknek is megfelelő KÖZALAPÍTVÁNY Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
ÜGYREND Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12. Tartalomjegyzék 1. A Felügyelő Bizottság működése...3 1.1. Részletesebben Vilonyai Iskoláért Közhasznú Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetbe foglalva) Preambulum
Vilonyai Iskoláért Közhasznú Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetbe foglalva) Preambulum Alulírott Alapító(k) a Ptk. 74/A F. -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T Püspökladány Város Önkormányzata az 1990. évi LXV. törvény 88. -ában megfogalmazott jogosultságával élve közérdekű alapítványt hozott létre a város sportfeladatai ellátásának Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT PANNONHALMI ÓVODÁT ÉS BÖLCSŐDÉT TÁMOGATÓ ALAPÍTVÁNY I. AZ ALAPÍTVÁNY NEVE, SZÉKHELYE, ALAPÍTÓI
ALAPÍTÓ OKIRAT PANNONHALMI ÓVODÁT ÉS BÖLCSŐDÉT TÁMOGATÓ ALAPÍTVÁNY Az1. pontban megjelölt alapítók elhatározzák, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/A- 74F -ai, valamint a Közhasznú Részletesebben NETPUBILCA ALAPÍTVÁNY
NETPUBILCA ALAPÍTVÁNY Alapító Okirata Alulírott Sarmasági Pál alapító (továbbiakban Alapító), a Magyarországon folyó internet kapcsolatok fejlesztése érdekében a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi Részletesebben Balatonakarattya Fejlődéséért Alapítvány Alapító Okirat (módosításokkal egységes szerkezetben)
Balatonakarattya Fejlődéséért Alapítvány Alapító Okirat (módosításokkal egységes szerkezetben) Az 1. pontban megjelölt Alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) Részletesebben Duna Charta Egyesület. Alapszabálya
A Duna Charta Egyesület Módosított és egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya A Duna Charta Egyesület (bírósági lajstromszáma: Pk.60830/2002) 2009. évi rendes Közgyűlésén 2009. január 21-én és a közhasznú Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/12/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 1-jei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Alapítvány Részletesebben A LOGOS-HUNGARY Alapítvány. ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetben a 2006. december 8. napján és 2007. március 5. napján elfogadott módosításokkal)
A LOGOS-HUNGARY Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetben a 2006. december 8. napján és 2007. március 5. napján elfogadott módosításokkal) Az alapító okiratban nevezett alapító tagok a Polgári Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT
Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT amely alapján az 1. pontban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. Tv. 74/A-74/F -a alapján jogi személyiséggel rendelkező alapítványt Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT módosítás
ALAPSZABÁLY melyet a tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján 1994. szeptember 30. napján elfogadtak, majd többször módosítottak, legutoljára 2013. február 16. napján, Részletesebben "HARMATCSEPP" SZOCIÁLIS KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA
"HARMATCSEPP" SZOCIÁLIS KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés (továbbiakban: alapító) a szociális gondoskodás színvonalának emelésére Részletesebben A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA A jelen Alapító Okirat I. pontjában megjelölt Alapító a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben EMLA ALAPÍTVÁNY. a Környezeti Oktatás Támogatására. 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
EMLA ALAPÍTVÁNY a Környezeti Oktatás Támogatására 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT LEGUTÓBBI MÓDOSÍTÁS IDŐPONTJA: 2012. MÁJUS 7. Alapító Okirat Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Polgári Törvénykönyv 74/A -a alapján az 1. pontban megjelölt alapítók jogi személyiséggel rendelkező alapítványt hoznak létre.
ALAPÍTÓ OKIRAT A Polgári Törvénykönyv 74/A -a alapján az 1. pontban megjelölt alapítók jogi személyiséggel rendelkező alapítványt hoznak létre. 1./ Az alapítók neve és címe: Gróf Sándor 8319 Lesenceistvánd, Részletesebben TÓTH ANTAL ALAPÍTVÁNY A HALLÁSSÉRÜLT GYERMEKEKÉRT EGYSÉGES SZERKEZETŰ ALAPÍTÓ OKIRAT
TÓTH ANTAL ALAPÍTVÁNY A HALLÁSSÉRÜLT GYERMEKEKÉRT EGYSÉGES SZERKEZETŰ ALAPÍTÓ OKIRAT 1 TÓTH ANTAL ALAPÍTVÁNY A HALLÁSSÉRÜLT GYERMEKEKÉRT ALAPÍTÓ OKIRAT (módosításokkal egységes szerkezetben) Alulírott Részletesebben Alapító Okirat. alapítványt
Alapító Okirat Alapító, a Polgári Törvénykönyv 74/A -a, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény alapján, közhasznú szervezetként működő, nyílt alapítványt hoz létre határozatlan Részletesebben JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MŰVÉSZETI KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA
JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MŰVÉSZETI KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Művészeti Közalapítványt," Részletesebben 14. NAPIREND Ügyiratszám: 1/314-2/2014. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. szeptember 26-i nyilvános ülésére
14. NAPIREND Ügyiratszám: 1/314-2/2014. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. szeptember 26-i nyilvános ülésére Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Megtárgyalja: Meghívott: A dr. Burján Részletesebben - 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben)
"NYÁRIDŐ" KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés (továbbiakban: alapító) a munkanélküli szülő gyermeke üdültetésére, valamint Részletesebben Krisztinavárosi Szent Gellért Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
Krisztinavárosi Szent Gellért Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA AZ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓJA Krisztinavárosi Római Katolikus Plébánia 1016 Budapest, Mészáros u. 1. ALAPÍTVÁNY NEVE, SZÉKHELYE Krisztinavárosi Szent Részletesebben MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOLGLALT PREAMBULUM ALAPÍTÓ OKIRAT
A DUNABOGDÁNY ISKOLÁÉRT ALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOLGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA PREAMBULUM Az alapító 2010. november 22-én írta alá a Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány alapító okiratát, Részletesebben Az Openmaps Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata
Az Openmaps Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Székesfehérvár, 2012. junius 05. TARTALOM JEGYZÉK: 1. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI 3 2. AZ ALAPÍTVÁNY SZERVEZETE 4 2.1 A kuratórium 4 2.2 A kuratórium Részletesebben A GYÖNGYÖSI OKTATÁSÉRT ÉS KULTÚRÁÉRT A L A P Í T V Á N Y ALAPÍTÓ OKIRATA
A GYÖNGYÖSI OKTATÁSÉRT ÉS KULTÚRÁÉRT A L A P Í T V Á N Y ALAPÍTÓ OKIRATA I. Általános rendelkezések Alulírott.. alapítók attól a felismeréstől vezérelve, hogy a Gyöngyösön és környékén működő oktatási Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT - a módosításokkal egységes szerkezetben -
ALAPÍTÓ OKIRAT - a módosításokkal egységes szerkezetben - Sióagárd Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi közművelődés és sport jelenlegi hátrányos helyzetének megszüntetése, e tevékenységek Részletesebben SZENT MÁRTON PLÉBÁNIA 5440 Kunszentmárton, Köztársaság tér 3. Telefon: 56/461 012 Bank: OTP 11745042-20057743 Adószám: 19865278-1-16
Ikt.sz.: 20/2009 Bejegyzési határozat száma: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság Pk.61.716/1994/4. Nyilvántartási szám: 475 Adó szám: 18824924 1 16 Számlaszáma: Kunszentmárton és Vidéke Tak. Szöv. 69800016-15102878 Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
A L A P Í T Ó O K I R A T Az alapítók közérdekből közhasznú alapítványként kívánják az alábbi alapítványt működtetni, ezért az alapító okiratot egyező akarattal módosítják és egységes szerkezetbe foglalják, Részletesebben A Napkereszt Hagyományorzo Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
A Napkereszt Hagyományorzo Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA Alulírott alapító a Polgári Törvénykönyv vonatkozó eloírásaira figyelemmel, tartós közérdeku célok megvalósítására, jelen alapító okirattal, az alább Részletesebben Az Apátfalva Község Óvodásaiért Közhasznú Közalapítvány Alapító Okirata (egysége szerkezetbe)
Az Apátfalva Község Óvodásaiért Közhasznú Közalapítvány Alapító Okirata (egysége szerkezetbe) amely létrejött a Csongrád megyei Bíróság által PK.60.161/1995/1. számú bírósági végzéssel nyilvántartásba Részletesebben SÁSD KUL TÚRÁJÁÉRT KÖZALAPÍTVÁNY módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
SÁSD KUL TÚRÁJÁÉRT KÖZALAPÍTVÁNY módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA Sásd Város Önkormányzat Képviselő-testülete, mint Alapító ezen Alapító Okirattal, a Magyar Köztársaság Polgári Részletesebben Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT. Komáromi Jókai Mór Gimnázium Kincs-tár a Tehetségért Alapítvány
Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT A Kincs-tár a Tehetségért Alapítvány -t az alapítók 1995. október 31. napján hozták létre, amelyet a Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 546. sorszám Részletesebben A MAGYAR KÖZLEKEDÉSI MÉRNÖKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY
A MAGYAR KÖZLEKEDÉSI MÉRNÖKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT (Módosított) Dr.Zobory István, 1042 Budapest, Árpád út 167. Dr.Bokor József, 1112 Budapest, Beregszász u. 48/B Dr.Győri József, 1111 Budapest, Részletesebben ALAPSZABÁLY. (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.)
ALAPSZABÁLY (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.) Az Egyesület neve: Az Egyesület székhelye: Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület 2890 Tata, Váralja Részletesebben A VASÚTI ERŐSÁRAMÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A VASÚTI ERŐSÁRAMÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Az Alapítvány i: 1. Csapó Imre 2. Földházi Pál 3. Füle Antal 4. Lipka József 5. Siliga Ervin 6. Takács Imre 7. Tóth Kálmán Az Alapítók az általuk vállalt kötelezettségnek Részletesebben Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. /1/ bekezdése alapján
Egységes szerkezet Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. /1/ bekezdése alapján Községi Szociális Otthont Létesítő Alapítványt hozott létre az alábbi Részletesebben 3.2 Az oktatás, tájékoztatás eszközrendszerének felhasználásával bemutatni:
A L A P Í T Ó O K I R A T A Honvédségi Dolgozók Szakszervezete (székhely: 1134 Budapest, Lehel út 41.) (továbbiakban HODOSZ, mint alapító) által létrehozott, HODOSZ Európáért Alapítvány egységes szerkezetbe Részletesebben ALAPÍTVÁNYI ALAPÍTÓ OKIRAT (A 2011.augusztus 22.-i módosításokkal egységes szerkezetben)
ALAPÍTVÁNYI ALAPÍTÓ OKIRAT (A 2011.augusztus 22.-i módosításokkal egységes szerkezetben) A jelen okiratban az Alapító arra vállal kötelezettséget, hogy a felhasználási cél megjelölésével önálló vagyont Részletesebben Alapszabálya. I. Általános rendelkezések
Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1./ Az egyesület neve: Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület 2./ Az egyesület székhelye: 2131 Göd, Pázmány Péter u. 24. Részletesebben alapító okirat (egységes szerkezetben)
1.) Az alapítvány neve és székhelye: TÁMOGATÁSI KÖZALAPÍTVÁNY alapító okirat (egységes szerkezetben) 1.1 Az alapítvány neve: Támogatási Közalapítvány 1.2 Az alapítvány székhelye: Pécs Megyei Jogú Város Részletesebben A Munkácsy-trilógiáért Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA. I. Általános rendelkezések
A Munkácsy-trilógiáért Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése, valamint Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyűlése, mint alapítók úgy határoznak, hogy a Részletesebben PRO PSYCHOLOGIA A PSZICHOLÓGIA TUDOMÁNYÁNAK MŰVELÉSÉT ELŐSEGÍTŐ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
PRO PSYCHOLOGIA A PSZICHOLÓGIA TUDOMÁNYÁNAK MŰVELÉSÉT ELŐSEGÍTŐ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben (2012. szeptember) Dr. Barkóczi Ilona és Dr. Szilágyi Klára Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A NAPRA-forgó Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Győr-Moson-Sopron Megye Önkormányzatának Közgyűlése (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Pf. 112
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
1 Szegedi Ítélőtábla Bf.I.335/2003/16. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, évi április hó 27. napján és évi május hó 25. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján évi május hó 25. napján meghozta a következő Í T É L E T E T : Az emberölés bűntettének kísérlete és más bűncselekmények miatt a vádlott ellen indított büntetőügyben a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság évi május hó 21. napján kihirdetett B.38/2003/7. számú ítéletét megváltoztatja az alábbiak szerint: A vádlott az 1. sz. értett sérelmére elkövetett cselekményét maradandó fogyatékosságot okozó testi sértés bűntettének minősíti. A vádlottat az ellene védekezésre képtelen állapotban lévő személy sérelmére elkövetett súlyos testi sértés bűntettének kísérlete miatt emelt vád alól felmenti. A börtön tartamát 1 (egy) év 4 (négy) hónapra enyhíti. A közügyektől eltiltás és a kényszergyógyítás kiszabását mellőzi. A szabadságvesztés végrehajtását 3 (három) évi próbaidőre felfüggeszti. Az első fokú eljárás során felmerült és a vádlott által fizetendő bűnügyi költség összege helyesen: (negyvenhétezer-nyolcszázhetvennyolc) forint, míg (tízezer) forint első fokú eljárásban felmerült bűnügyi költség az állam terhén marad. Egyebekben az első fokú ítéletet helybenhagyja. Kötelezi a vádlott a fellebbezési eljárás során felmerült (tizenegyezerkettőszázötven) forint bűnügyi költség megfizetésére az állam javára, míg
2 (negyvenháromezer-nyolcszázhatvan) forint másodfokú bűnügyi költség az állam terhén marad.
3 3 I N D O K O L Á S : Az első fokú bíróság a vádlottat 1 rb. emberölés bűntettének kísérlete, 1 rb. védekezésre képtelen állapotban lévő személy sérelmére elkövetett súlyos testi sértés bűntettének kísérlete és 1 rb. garázdaság vétsége miatt halmazati büntetésül 4 évi börtönre és 5 évi közügyektől eltiltásra ítélte. Elrendelte a vádlott kényszergyógyítását. Rendelkezett a bűnjelről és kötelezte a vádlottat forint bűnügyi költség megfizetésére. Az első fokú bíróság ítélete ellen fellebbezést jelentettek be az ügyész, anyagi jogszabálysértés miatt, az enyhítő rendelkezés alkalmazásának mellőzéséért a vádlott terhére, a kiszabott szabadságvesztés súlyosítása végett, ugyanakkor a kényszergyógyítás elrendelésének mellőzése érdekében. A Fellebbviteli Főügyészség képviselője a fellebbezési tárgyaláson a lefolytatott részbizonyítás eredményeként az 1. sz. sértett sérelmére elkövetett cselekményt maradandó fogyatékosságot okozó testi sértés bűntettének indítványozta minősíteni, az első fokú bíróság által kiszabott szabadságvesztés helybenhagyása mellett. A vádlott és védője a tényállás téves megállapítása, a cselekmény téves minősítése miatt a kiszabott büntetés enyhítése érdekében jelentettek be fellebbezést. Az ítélőtábla a cselekmény eltérő minősítése és a büntetés enyhítése érdekében bejelentett fellebbezést alaposnak ítélte. Az iratokból nem volt egyértelműen megállapítható, hogy a tanács tagjaként eljáró Pethő Gáborné ülnök már korábban is ülnökként tevékenykedett és így ülnöki eskü hatálya alatt állt-e, ugyanis a 7. sorszámú tárgyalási jegyzőkönyvből az tűnt ki, hogy a tárgyalás megszakításával az ülnök eskütételen vett részt. Az iratokból az sem volt megállapítható, így eljárási szabályt sértett az első fokú bíróság, hogy az 1. sz. tanú, az 1. sz. sértett, a 2. sz. tanú és a 2. sz. sértett tanúkat meghallgatásuk előtt mentességi jogukra kioktatta-e. Erre figyelemmel az ítélőtábla a fentiek közlésére a Be (1) bekezdés a./ pontja alapján az első fokú bíróság tanácselnökét megkereste, mert a fentiekre adott esetleges nemleges válasz esetén olyan eljárási szabálysértés valósulna meg, amely akár az ítélet hatályon kívül helyezését is maga után vonhatja. A
4 4 Bf.I.335/2003/16. tanács elnöke írásban tájékoztatta az ítélőtáblát, hogy a fent megjelölt tanúk mentességi jogra történő kioktatása megtörtént. Ez a jegyzőkönyvvezető által kézzel írt jegyzőkönyvből akként derül ki, hogy úgy nyilatkoznak, hogy vallomást kívánnak tenni, tehát nyilvánvalóan mentességi jogukra történt kioktatás megtörtént. A megyei bíróság elnöke pedig azt a tájékoztatást adta, hogy Pethő Gáborné ülnök a megelőző ciklusban is ülnökként tevékenykedett, erre figyelemmel a tanács tagjaként törvényesen járhatott el. A fentiekre figyelemmel megállapítható, hogy az ügy érdemére kiható eljárási szabálysértés nem állapítható meg. Az ítélőtábla a Be (1) bekezdésében írtaknak megfelelően felülbírálva a megyei bíróság ítéletét azt állapította meg, osztva az ügyészi álláspontot, hogy a tényállás részben nincs felderítve, nevezetesen az első fokú bíróság nem tisztázta, hogy a vádlott jelenleg alkoholistának tekinthető-e és kényszergyógyítása indokolt-e, továbbá az orvos-szakértői vélemény kiegészítésével nem tisztázta azt sem, hogy a baltának az általa megállapított módon történt eldobásával fennállt-e az 1. sz. sértett esetében a halálos vagy az életveszélyes eredmény bekövetkezésének reális lehetősége. Ezért az első fokú ítélet a Be (2) bekezdés a./ pontja alapján részben megalapozatlan. Ezen megalapozatlanság kiküszöbölése érdekében a Be (1) és (2) bekezdése alapján felvett bizonyítás keretében az ítélőtábla a szakértői vélemények kiegészítését rendelte el, valamint az igazságügyi orvos-szakértőt a fellebbezési tárgyaláson meghallgatta. Az ítélőtábla az első fokú ítélet tényállását a Be (1) bekezdés a./ pontja alapján az iratok tartalma és a részbizonyítás eredményeként az alábbiak szerint kiegészítette, illetve helyesbítette: A Debreceni Városi Bíróság B.3010/1994/6. számú ítéletével kiszabott felfüggesztett szabadságvesztés próbaideje november 2. napján eredményesen eltelt. A vádlott alkoholhoz való kötődése jelenleg egyértelműen nem igazolható, ezt testi állapotában bekövetkezett pozitív változások is alátámasztják. Ezért kórházi osztályon történő alkoholelvonó kezelés a jelen állapotban nem szükséges. A cselekményre [település, utca]-ban 17 óra körüli nem pedig közötti időben került sor. Ez a kiegészítés azért szükséges, mert az első fokú ítélet a
5 5 cselekmény elkövetésének helyét pontosan nem tartalmazza az időponttal kapcsolatosan pedig, elírás folytán értelemzavaró a megjelölés. Az 1. sz. sértett, valamint a 2. sz. sértett a vádlott házastársának testvérei. Gyermekkorú (név) évben született. Ez az első fokú bíróság által megállapított minősítés szempontjából bír jelentőséggel. Az elkövetés eszköze, melyet az első fokú bíróság hol baltaként, hol fejszeként jelöl meg, méreteire figyelemmel balta, mely 77,5 cm hosszú, a markolatánál 4,5 cm, a másik végén 5,5 cm széles és 2 cm vastag keményfa nyélen lévő, 15 cm hosszú, a fokánál 5 cm széles és 3 cm vastag fém balta, melynek éle 10 cm széles. A balta eldobásakor a vádlott és a sértett között kb. 2-4 méter távolság lehetett. Az első fokú ítélet 3. oldal 3. bekezdésének utolsó része tévesen tartalmazza, hogy a kerítéshez az 1. sz. tanú közeledett, aki a hypós üveg tartalmának egy részét a vádlott szemébe locsolta, ez helyesen az 1. sz. sértett házastársa a 2. sz. tanú volt. Az 1. sz. sértett maradandó fogyatékossága az első fokú ítéletben meghatározotton túl a jobb alkar fájdalmassága miatt is megállapítható. A vádlott által történt elkövetési mód a balta eldobása miatt sem a halálos, sem az életveszélyes sérülés bekövetkezésének reális lehetősége nem állt fenn. A 2. sz. tanúval szemben a büntetőeljárást az ügyészség jogos védelem miatt megszüntette. Ez a kiegészítés azért szükséges, mert az ítélet tényállása a 2. sz. tanú büntetőjogi relevanciával bíró cselekvőségét is tartalmazza. A vádlottnak - az 1. sz. sértett sérelmére elkövetett cselekmény után - az utcán, a 2. sz. sértettel szemben megvalósított cselekménye kihívóan közösségellenes magatartás volt, mely alkalmas volt arra, hogy másokban riadalmat, megbotránkozást keltsen. Ezt a megállapítást az első fokú ítélet tényállása nem tartalmazza, holott a garázdaság megállapításának ez feltétele. Egyebekben az első fokú ítélet tényállása hiánytalan, az a fenti kiegészítésekkel és helyesbítésekkel a másodfokú eljárásban is irányadó volt. Az első fokú bíróság nagyobbrészt helyesen következtetett a vádlott bűnösségére, de a cselekmények jogi minősítését illetően tévedett.
6 6 Bf.I.335/2003/16. A hiánytalan és megalapozott tényállásra figyelemmel az 1. sz. sértett sérelmére elkövetett cselekmény kapcsán a vádlott ölési szándéka nem állapítható meg. Ezért a szakértői vélemény kiegészítésére figyelemmel az ítélőtábla osztotta az ügyész és a védő egyező álláspontját, mely szerint az 1. sz. sértett sérelmére elkövetett cselekmény a ténylegesen bekövetkezett eredményhez igazodva az első fokú bíróság által megállapítottól eltérően minősül. Ezért az ítélőtábla a vádlott az 1. sz. sértett sérelmére elkövetett cselekményét a Btk (1) bekezdésébe ütköző és a (4) bekezdés I. fordulata szerint minősülő és büntetendő maradandó fogyatékosságot okozó testi sértés bűntettének minősítette. Ugyanakkor az ítélőtábla álláspontja szerint a vádlott által kiskorú (név) sérelmére megvalósított magatartás nem bűncselekmény. Nem vitásan a vádlott látta, hogy a gyermekkorú ott áll az apja mellett, amikor az apa felé a kezében lévő baltát eldobta, ugyanakkor a cselekmény indító okából, az elkövetés módjából megalapozottan az a következtetés vonható le, hogy a vádlottnak még eshetőleges szándéka sem terjedt ki a gyermekkorú vonatkozásában testi sértés okozására. A vádlottnak csupán gondatlansága merül fel, hiszen kellő körültekintés mellett látnia kellett volna, hogy a közelben álló gyermek az apja felé dobott baltától megsérülhet. Tekintettel arra, hogy gyermekkorú (név) sérülése, mely gondatlan magatartás eredménye ténylegesen nyolc napon belül gyógyuló gyógytartamú, és a könnyű testi sértés vétségének gondatlanságból való elkövetését a törvény nem bünteti, a gondatlan súlyos testi sértésnél pedig, fogalmilag kizárt a kísérlet, az ítélőtábla a vádlottat a Btk (1) bekezdésébe ütköző és a (3) bekezdés 2. tétele szerint minősülő és büntetendő védekezésre képtelen állapotban lévő személy sérelmére elkövetett súlyos testi sértés bűntettének kísérlete miatt emelt vád alól a Be (1) és (3) bekezdése alapján bűncselekmény hiánya okából felmentette. Az első fokú bíróság a vádlott bűnösségét 1 rb. garázdaság vétségében a törvénynek megfelelően állapította meg. Az első fokú bíróság a vádlottal szemben helyesen szabott ki halmazati büntetést, és bár a jogszabályi hivatkozásból kitűnően helyesen a vádlottra enyhébb rendelkezéseket tartalmazó elbíráláskor hatályban lévő törvényt alkalmazta, a Btk. 2. -ára nem hivatkozott, ezért az ítélőtábla azt pótolta. A büntetés kiszabása körében az ítélőtábla további enyhítő körülményként értékelte a vádlott igazolt betegségét.
7 7 A részbeni felmentésre és az egyik cselekmény lényegesen enyhébb minősítésére figyelemmel a másodfokú bíróság úgy ítélte, hogy az első fokú bíróság által kiszabott büntetés aránytalanul súlyos. A bűncselekmény konfliktus jellege nem indokolja a közügyektől való eltiltás mellékbüntetés alkalmazását sem és az orvos-szakértői vélemény kiegészítésére figyelemmel nincs alapja kényszergyógyítás alkalmazásának sem. Mindezekre figyelemmel az ítélőtábla a súlyosabb bűncselekményre megállapított törvényi minimumot nem sokkal meghaladó 1 év 4 hónapra enyhítette a kiszabott börtön tartamát. A közügyektől eltiltás és a kényszergyógyítás kiszabását ugyanakkor mellőzte. A cselekmény elkövetésétől számítottan már hosszabb idő telt el, a vádlott rendezett körülmények között él, és megbánta a bűncselekmény elkövetését. Mindezekre figyelemmel az ítélőtábla álláspontja szerint a büntetés céljai a szabadságvesztés végrehajtása nélkül is elérhetők, ezért a kiszabott börtön végrehajtását a Btk. 89. (1), (2) és (3) bekezdése alapján 3 évi próbaidőre felfüggesztette. Az első fokú bíróság az elkövetési eszközként lefoglalt baltát a törvénynek megfelelően kobozta el. Az első fokú bíróság a bűnügyi költség összegét tévesen határozta meg, mely arra vezethető vissza, hogy a költségjegyzék 3. tétele alá az orvos-szakértői díj tévesen került forintban bevezetésre a helyes forint helyett, mely a nyomozati iratok 3. lapszáma alatti díjjegyzékből állapítható meg. Így az első fokú eljárásban felmerült bűnügyi költség összege összesen forint volt. Figyelemmel a részbeni felmentésre, az első fokú eljárásban felmerült bűnügyi költségből a vádlott és gyermekkorú (név) látleletével kiállított, összesen forint, valamint a vádlott és gyermekkorú (név) sérülésére vonatkozó orvos-szakértői díjjal felmerült összesen forint bűnügyi költség megfizetésére a vádlottat nem lehet kötelezni. Ezért az első fokú eljárás során felmerült és a vádlott által fizetendő bűnügyi költség összege helyesen forint, míg forint első fokú eljárásban felmerült bűnügyi költség a Be (1) bekezdés alapján az állam terhén marad. Az első fokú ítélet meghozatalát követően július 1. napján hatályba lépett büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvényre figyelemmel a bűnügyi költségre vonatkozó rendelkezés a Be (1) és a Be (1) bekezdésén alapszik.
8 8 Bf.I.335/2003/16. A kifejtettekből következik, hogy az ítélőtábla a fellebbezéseket részben alaposnak ítélve az első fokú bíróság ítéletét, azt hivatalból is felülbírálva, a Be (1) és (2) bekezdése alapján a rendelkező részben foglaltak szerint megváltoztatta, egyebekben pedig, a Be (1) bekezdése alapján helybenhagyta. A fellebbezési eljárás során a szakértők díjával és útiköltségével, valamint a kirendelt védő díjával összesen forint bűnügyi költség merült fel. Ebből az ítélőtábla a vádlottat a kirendelt védő díjával felmerült forint bűnügyi költség megfizetésére a Be.381. (1) bekezdésére figyelemmel a Be (1) bekezdése alapján kötelezte, míg a fellebbezés eredményességére és a részbeni felmentésre figyelemmel a szakértők díjával és útiköltségével felmerült forint bűnügyi költségről a Be (2) bekezdésére figyelemmel megállapította, hogy a Be (1) bekezdése alapján az állam terhén marad. Szeged, évi május hó 25. napján Dr. Hegedűs István sk. a tanács elnöke, Gyurisné dr. Komlóssy Éva sk. a tanács tagja, előadó, Dr. Nikula Valéria sk. a tanács tagja Ez az ítélet és a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság B.38/2003/7. számú ítéletének jelen ítélettel meg nem változtatott része évi május hó 25. napján jogerős és fel nem függesztett részében végrehajtható. Szeged, évi május hó 25. napján Dr. Hegedűs István sk. a tanács elnöke
III. A GÓMAN V. BERTA ÜGY
III. A GÓMAN V. BERTA ÜGY A BARANYA MEGYEI BÍRÓSÁG MINT MÁSODFOKÚ BÍRÓSÁG 1. BF. 698/1996/5. SZÁM A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Baranya Megyei Bíróság a Pécsett, 1997. január 22. napján megtartott nyilvános

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság


text:
MAGOK Vagyunk: A Kúria fölmentette Budaházyt az államellenes bűncselekmények elkövetésének vádja alól
A Kúria fölmentette Budaházyt az államellenes bűncselekmények elkövetésének vádja alól 2012-06-26. 17:31 Kuruc.info A budapesti Kúria büntetőtanácsa dr. Kónya István tanácselnökkel az élén kedden délután fölmentette Budaházy Györgyöt az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása előkészületének bűntette alól. Az ítélet kihirdetése után Budaházy Györgynek gratuláltak a tárgyaláson megjelent barátai, tisztelői. A Kúria dr. Kónya István vezette bírói tanácsa kedden kora délután fölmentette Budaházy Györgyöt az államellenes, az alkotmányos rend erőszakos megdöntésére, arra történő biztatás és előkészület bűntette alól. Dr. Kónya István tanácselnök az ítélet megindoklásában a többi között elmondta, hogy Budaházy semmilyen tettével nem buzdított az erőszakos cselekmények elkövetésére, s a megnyilvánulásai kizárólag verbális jellegűek voltak. A terhelt többször is kifejtette ugyan a fönnálló rend megváltoztatásának szükségességét, ám a sajtófölhívásai, megnyilatkozása nem voltak erőszakosak, erőszakra ösztökélőek. Budaházy György a fölmentés utáni pillanatokbanDr. Kónya István ezután kifejtette: Budaházy nyilatkozatainak összegzésével a másodfokú bíróság absztrakciót végzett, helytelen következtetést vont le. Budaházy a megnyilatkozásaival nem lépte túl az ellenállás fogalomkörét, s nem szólított föl az alkotmányos alapintézmények erőszakos fölforgatására. A kedvező ítélet után Budaházy Györgyöt a Kúria folyosóján még sokáig ünnepelték a tisztelői, családtagjai és hozzátartozói. Ítélet utáni öröm a Kúria folyosójánHering József - Kuruc.info Frissítés: Budaházy közleménye: Hazafiak, honleányok! Először is meg szeretném köszönni mindenkinek, aki a mai felülvizsgálati tárgyalásomra eljött és jelenlétével is támogatott. Korszakos jelentőségű ítélet született az egész nemzeti ellenállás számára. Mert ezzel az elítélésemmel annak idején az egész hazafias mozgalom 2006-7-es tevékenységére rásütötték tulajdonképpen "az államellenes felforgatók" bélyeget, és most ezt sikerült letépnünk. Nem mi voltunk, akik erőszakosan a hatalmat meg akartuk szerezni, hanem Gyurcsányék voltak, akik azt erőszakkal birtokolták, bár a felmentő ítélet ez utóbbira már nem tér ki, de a Balsai-jelentés megállapításával együtt (miszerint a rendőrség követett el lakosság megfélemlítése céljából terrorcselekményeket 2006 őszén), így most lett kerek egész az ügy. Persze csak akkor vehetnénk végleg lezártnak a gyurcsányi korszakot, ha végre a névadója és bűntársai állnának a bíróság előtt. A mai ítélet utáni jókedvemben megengedek magamnak egy kis optimizmust, hogy egyszer ez is eljön. Budaházy György *** www.nemzetihirhalo.hu *************

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság