text:
január | 2012 | Fénymag | Oldal 3
Havi archívum: ‘január, 2012’
Kezdőlap » Főoldal » Havi archívum: ‘január 6th, 2012’
Az Úristen kegyelméből azonban nincsen veszedelem a megmaradás lehetősége nélkül. Ha fölismerjük a veszedelmet, és él bennünk az akarat, hogy segítsünk magunkon, az Úr is velünk lesz! S ha már egyebet vénségemnél fogva nem is tehetek: szavakba foglalhatom a törvényt, mely részben minden nemzetre egyformán vonatkozik, de különösképpen a magyarra.
És elnevezhetem ezt a törvényt A MAGYAR NEMZET HÉT PARANCSOLATÁNAK:
Reinkarnációs szerződés — Te is megkötötted.
§1.Ön kap egy testet. Ez a test új és egyszeri. Senki más nem kapja ugyanazt a testet.
§2.Ön kap egy agyat. Ajánlatos ezt értelmes módon használni, de ez nem előírás.
§3.Ön kap egy szívet. A legjobb eredményeket akkor éri el, ha agyát és szívét
kiegyensúlyozva használja.
§4.Leckéket is kap. Senki más nem kapja pontosan ugyanezeket a leckéket, és senki sem
vállalhatja át Öntől ezeket.
§5.Azt tehet, amit csak akar. Minden, amit másokkal szemben elkövet, visszatér Önhöz.
§6. Egy lecke addig ismétlődik, míg teljesen
Hiszek egy Istenben, hiszek egy Hazában….
A C-vitaminról és néhány tévhitről …
Volt nekünk egy Nobel-díjasunk, akiről olyan keveset hallani, pedig
ezekben az influenzás időkben őt kellene emlegetni, nem mást… …Ez
az írás egy kicsit hosszabb, de mert lehet, hogy valakinek a hasznára
válik és oltással vagy anélkül, de nem gyűri le ez a piszok vírus…
Ezentúl minden év január 9.-e legyen a Magyar Szent Korona ünnepnapja!
Edward Brown, angol utazó 1699-ben kelt leírása a Szent Koronáról így szól:
“… A magyarok nemcsak különös nyelvet beszélnek,
hanem a koronájukról is valami rendkívüli dolgot hisznek..
meg vannak győződve, hogy ettől függ az ország sorsa…”
Úgy gondoljuk sok igazság van e pár sorban. Az a néhány hazafi is így gondolja. akik a közelmúltban felkeresték a jelenlegi Kormányfőt, segítsen abban, hogy egy napon a Magyar Szent Korona
ünnepnapjára ébredhessünk, s hogy ezen a napon Kárpáthon bármely területéről érkezvén ingyenesen, személyi okmányok felmutatása nélkül tiszteletüket tehessék.
Túlélni az Érzelmi analfabéták világában prof Dr Bagdy Emőke
Okosnak, intelligensnek, felvilágosultnak, mondhatni mindentudónak gondoljuk magunkat, de tény: nincs olyan iskola jelenleg, ami nemcsak az értelmi tudásunkat biztosítja, hanem az érzelmit is. Belegondoltunk már abba, hogy tele vagyunk érzelmi analfabétákkal? Tudjuk vajon, hogy a ki nem mondott haragtól akár rákosak is lehetünk?
Hogyan kell legyőzni a sértettséget és megbocsátani?
Ezeket a témákat feszegetve nem kisebb névvel, mint Prof. Dr. Bagdy Emőkével zárta őszi évadát a népszerű Nyitott Akadémia Szombathelyen.
* megbocsátás, * elengedés, * újrakezdés *

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6


2004. évi LVII.
az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról1
Magyarország csatlakozása az Európai Unióhoz megköveteli, hogy az Országgyűlés megalkossa az Európai Parlamentben Magyarország képviselői részére fenntartott parlamenti helyekre jelölt személyek, illetve megválasztott képviselők jogállását szabályozó törvényt. Ezért az Országgyűlés Magyarország Európai Parlamentbe megválasztott képviselői jogállásának szabályozására az alábbi törvényt alkotja.2
1. § (1)3 A törvény hatálya kiterjed az Európai Parlament tagjainak megválasztásáról szóló törvény alapján az Európai Parlamentben Magyarország részére fenntartott képviselői helyekre megválasztott, mandátumot szerzett képviselőkre (a továbbiakban: európai parlamenti képviselő).
(2) A törvény hatálya az 5. §, valamint 11–12. § alkalmazása esetében kiterjed az európai parlamenti képviselők választásán jelölt személyekre (a továbbiakban: európai parlamenti képviselő-jelölt) is.
3. §4 Az Európai Parlamenti Képviselők Fóruma az európai parlamenti képviselők konzultatív testülete, amelynek tagja minden európai parlamenti képviselő. Feladata az Európai Parlament napirendjén szereplő, Magyarország számára különösen fontos, stratégiai jelentőségű kérdésekben történő véleménycsere biztosítása. A Fórum eredményes munkájához Magyarország Európai Unió melletti állandó képviselete tájékoztatást nyújt.
b)5 ha az európai parlamenti választáson már nem választható,
5. § (1) Az európai parlamenti képviselő-jelöltet jelöltségének nyilvántartásba vételétől a választás befejezéséig, illetve megválasztása esetén a mandátuma igazolásáig a munkáltató – kérésére – köteles fizetés nélküli szabadságban részesíteni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt az európai parlamenti képviselő-jelölt munkaviszonya a munkáltató által nem szüntethető meg.
6. § (1) Az európai parlamenti képviselő megbízatásának időtartama alatt – az e törvényben meghatározott összeférhetetlenségi eseteket kivéve – munkaviszonyban, valamint munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állhat, illetőleg kereső foglalkozást folytathat.
(2) Az európai parlamenti képviselőt mandátuma igazolásától a munkáltató – a dolgozó kérésének megfelelően – a képviselői megbízatásának időtartamára vagy annak egy részére köteles fizetés nélküli szabadságban részesíteni.
(3) A munkavégzési kötelezettséggel járó szövetkezeti tagsági viszonyban álló európai parlamenti képviselőkre az (1)–(2) bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(4)6 Ha az európai parlamenti képviselő a megválasztása előtt ügyész, igazságügyi alkalmazott, közigazgatási szerv köztisztviselője, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény szerinti fegyveres szerv hivatásos állományú tagja, vagy a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományának tagja volt, az európai parlamenti képviselői megbízatásának megszűnésétől számított harminc napon belül benyújtott írásbeli kérelmére őt képzettségének, végzettségének megfelelő munkakörbe kell helyezni.
(6)8 A 2004–2009. közötti európai parlamenti ciklusban az Európai Parlamenthez tartozó és a 2009-től kezdődő ciklusban újból megválasztott képviselő a tiszteletdíj, az átmeneti ellátás és a nyugdíjak tekintetében – az Európai Parlament 2005/684/EK, Euratom határozatban foglaltak szerint – dönthet úgy, hogy tevékenysége teljes időtartamára e törvény 7. §-a, 13. §-a, 14. §-a szerinti ellátásokra válik jogosulttá.
(7)9 Az az európai parlamenti képviselő, aki a (6) bekezdésben foglalt nyilatkozatot nem tett, az Európai Parlament 2005/684/EK, Euratom határozatban foglaltak szerinti tiszteletdíjra, nyugdíjra, illetve átmeneti ellátásokra jogosult.
7. § (1)10 Amennyiben az európai parlamenti képviselő a 6. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatot tett, társadalombiztosítási jogállására a munkaviszonyban állókra vonatkozó szabályok az irányadóak azzal, hogy az európai parlamenti képviselők tiszteletdíja társadalombiztosítási járulék alapjául szolgáló jövedelem, és az európai parlamenti képviselői megbízást heti 36 órát meghaladó foglalkozásnak kell tekinteni. Az egészségügyi hozzájárulás fizetésére az arról szóló külön törvényben foglaltakat kell alkalmazni.
(2)11 Amennyiben az európai parlamenti képviselő a 6. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatot tett, megbízásának időtartama – ideértve a 14. §-ban meghatározott hat hónapra folyósított ellátás időtartamát is – munkaviszonyban töltött időnek, illetőleg nyugdíjra jogosító szolgálati időnek számít. A munkaviszonyt a közszolgálati, hivatásos szolgálati, közalkalmazotti, valamint bírósági és ügyészségi jogviszony számításánál e jogviszonyban töltött szolgálati időnek kell beszámítani.
7/A. §14 Amennyiben az európai parlamenti képviselő nem tett a 6. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatot, megbízatásának időtartamát munkaviszonyban, közszolgálati, hivatásos szolgálati, közalkalmazotti, bírósági, ügyészségi jogviszonyban töltött időként kell beszámítani.
8. § (1)15 Az európai parlamenti képviselő nem lehet
c)16 országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló,
d)17 a Kormány tagja, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár,
f)18 az alapvető jogok biztosa, az alapvető jogok biztosának helyettese,
l)19 a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagja, a rendőrség és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja,
m)20 a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke és elnökhelyettese.
(2)21 Az európai parlamenti képviselőt az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg.
11. §23 Az európai parlamenti képviselők választásán jelöltként igazolt személyt a mentelmi jog szempontjából úgy kell tekinteni, mintha európai parlamenti képviselő lenne.
12. § (1)24 Az európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztése tárgyában az Európai Parlament dönthet. A mentelmi jog megsértése esetén szükséges intézkedést az Európai Parlament teheti meg.
(2)–(3)25
(7)27 Az európai parlamenti képviselőválasztáson jelöltként igazolt személy mentelmi jogának felfüggesztéséről a Nemzeti Választási Bizottság határoz. Az indítványt a Nemzeti Választási Bizottság elnökéhez kell benyújtani.
13. §28 (1)29 A 6. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatot tett európai parlamenti képviselő megválasztásának időpontjától megbízatásának megszűnéséig havonta tiszteletdíjra jogosult, amelyet számára az Országgyűlés Hivatala folyósít. A tiszteletdíj alapdíjból és pótdíjból áll. A képviselőt megillető tiszteletdíj kifizetése az általa meghatározott fizetési számlára történő átutalással, fizetési számla hiányában pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján történik.
(2) Az alapdíj a mindenkori főtisztviselői alapilletmény 2,5-szerese.
(3) Az európai parlamenti képviselő – az Európai Parlamenttől kapott megbízatása alapján – a főtisztviselői alapilletmény alapulvételével havonta nyelvvizsgánként a következő pótdíjakban részesül:
14. § (1)30 Amennyiben a 2004–2009. közötti európai parlamenti ciklusban mandátumot szerzett képviselő, illetve a 6. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatot tett képviselő megbízatása az Európai Parlament működésének befejezésével szűnik meg, és a volt európai parlamenti képviselő a megbízatását legalább két évig látta el – újraválasztásának esetét kivéve – további hat hónapon keresztül az alapdíjának és pótdíjának a megbízatása megszűnését megelőző hat havi átlagának megfelelő összegű ellátásra jogosult. Az erre az időre folyósított díjazás időtartama is munkaviszonyban töltött időnek számít.
(3) A képviselőcsoportok számára az Országgyűlés hivatali szervezete az Országgyűlés épületében vagy ahhoz közeli épületben – térítésmentesen – munkavégzésre alkalmas irodahelyiségeket és a képviselőcsoportok működéséhez, illetőleg a képviselők munkájához szükséges alapellátást (irodai berendezést, felszerelést stb.), valamint az európai parlamenti képviselők munkavégzésére alkalmas internetelérést biztosít. A képviselőcsoportok számára biztosított irodahelyiségekben kell elhelyezni a munkájukat segítő köztisztviselőket is.
(7)31 A képviselő – a 16. § (1) és (2) bekezdése szerinti jogainak gyakorlása során – a magyar jelnyelvet, illetőleg az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhatja. A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az Országgyűlés biztosítja.
(2) Az Európai Parlament képviselője tájékoztathatja tevékenységéről, és az Európai Parlament Magyarországot érintő kérdéseiről az Országgyűlés bizottságait.
17/A. §32 (1) Az európai parlamenti képviselő a feladatai ellátásához szükséges minősített adatot – a minősített adat védelméről szóló törvényben foglaltaktól eltérően – személyi biztonsági tanúsítvány és titoktartási nyilatkozat nélkül, felhasználói engedély alapján használhatja fel, és köteles a minősített adat védelmére vonatkozó követelményeket megtartani.
(3) Az Európai Unió Tanácsa által minősített adatra kiterjedő felhasználói engedély kiadása esetén a Nemzeti Biztonsági Felügyelet értesíti az Európai Parlament elnökét arról, hogy az európai parlamenti képviselőnek – a feladatkörére tekintettel kiadott felhasználói engedély alapján – megfelelő felhatalmazása van arra, hogy az Európai Parlament elnökétől az európai parlamenti képviselők uniós minősített adatokhoz való hozzáféréséről szóló uniós szabályok szerinti hozzáférési engedélyt megkapja.
18–21. §33
22. §34
23. §35
24. § A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 100. §-a (5) bekezdése E) pontjának e) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[aki azért nem teljesíthetett sorkatonai szolgálatot, mert]
„e) országgyűlési, európai parlamenti vagy helyi önkormányzati képviselői, polgármesteri, kisebbségi önkormányzati képviselői jelölése vagy megválasztása;”
25–29. §36
30. §37
1 A törvényt az Országgyűlés a 2004. június 21-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2004. június 23.
2 A preambulum a 2011: CCI. törvény 261. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 261. § b) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 3. § a 2011: CCI. törvény 261. § c) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 4. § b) pontja a 2011: CCI. törvény 261. § d) pontjával megállapított szöveg.
6 A 6. § (4) bekezdése a 2015: XLII. törvény 366. § (17) bekezdése szerint módosított szöveg.
7 A 6. § (5) bekezdését a 2011: CLXII. törvény 236. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
8 A 6. § (6) bekezdését a 2008: XCV. törvény 1. §-a iktatta be, e módosító törvény 4. §-a alapján az Európai Parlament 2009-ben kezdődő parlamenti ciklusának első napján lép hatályba. Az Európai Parlament Eljárási Szabályzata 134. cikkének (2) bekezdése alapján a hatálybalépés napja 2009. július 14.
9 A 6. § (7) bekezdését a 2008: XCV. törvény 1. §-a iktatta be, e módosító törvény 4. §-a alapján az Európai Parlament 2009-ben kezdődő parlamenti ciklusának első napján lép hatályba. Az Európai Parlament Eljárási Szabályzata 134. cikkének (2) bekezdése alapján a hatálybalépés napja 2009. július 14.
10 A 7. § (1) bekezdése a 2008: XCV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 4. §-a alapján az Európai Parlament 2009-ben kezdődő parlamenti ciklusának első napján lép hatályba. Az Európai Parlament Eljárási Szabályzata 134. cikkének (2) bekezdése alapján a hatálybalépés napja 2009. július 14.
11 A 7. § (2) bekezdése a 2008: XCV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 4. §-a alapján az Európai Parlament 2009-ben kezdődő parlamenti ciklusának első napján lép hatályba. Az Európai Parlament Eljárási Szabályzata 134. cikkének (2) bekezdése alapján a hatálybalépés napja 2009. július 14.
12 A 7. § (3) bekezdését a 2011: CLXVII. törvény 104. § (1) bekezdés i) pontja hatályon kívül helyezte.
13 A 7. § (4) bekezdését a 2011: CLXVII. törvény 104. § (1) bekezdés i) pontja hatályon kívül helyezte.
14 A 7/A. §-t a 2008: XCV. törvény 2. §-a iktatta be, e módosító törvény 4. §-a alapján az Európai Parlament 2009-ben kezdődő parlamenti ciklusának első napján lép hatályba. Az Európai Parlament Eljárási Szabályzata 134. cikkének (2) bekezdése alapján a hatálybalépés napja 2009. július 14.
15 A 8. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 260. §-ával megállapított szöveg.
16 A 8. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: XXXVI. törvény 158. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 8. § (2) bekezdésének d) pontja a 2006: LVII. törvény 77. § (5) bekezdése, a 2006: CIX. törvény 156. § (1) bekezdésének i) pontja, a 2010: XLIII. törvény 80. § k) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 8. § (2) bekezdés f) pontja a 2011: CXI. törvény 48. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 8. § (2) bekezdésének l) pontja a 2007: XC. törvény 25. § (1) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 8. § (2) bekezdés m) pontját a 2011: CXII. törvény 80. § (3) bekezdése iktatta be.
21 A 10. § (2) bekezdése a 2006: LXXXVII. törvény 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 10. § (3) bekezdését a 2006: LXXXVII. törvény 13. § (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
23 A 11. § a 2006: LXXXVII. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 12. § (1) bekezdése a 2006: LXXXVII. törvény 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 12. § (2)–(3) bekezdését a 2006: LXXXVII. törvény 13. § (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 12. § (6) bekezdését a 2006: LXXXVII. törvény 13. § (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 12. § (7) bekezdése a 2013: CCVII. törvény 39. §-a szerint módosított szöveg.
28 A 13. §-t – e törvény 31. § (2) bekezdése alapján – a 2004. június 23-át megelőzően megválasztott európai parlamenti képviselők tekintetében megválasztásuk napjától alkalmazni kell.
29 A 13. § (1) bekezdése a 2009: LXXXV. törvény 136. §-a alapján módosított szöveg. [A módosító törvény a 15. § (2) bekezdés módosításáról rendelkezett.] A 13. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 261. § e) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 14. § (1) bekezdése a 2008: XCV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 4. §-a alapján az Európai Parlament 2009-ben kezdődő parlamenti ciklusának első napján lép hatályba. Az Európai Parlament Eljárási Szabályzata 134. cikkének (2) bekezdése alapján a hatálybalépés napja 2009. július 14.
31 A 15. § (7) bekezdését a 2007: LXXVII. törvény 4. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXXV. törvény 20. §-a iktatta be.
32 A 17/A. §-t a 2009: CLV. törvény 29. §-a iktatta be, szövege a 2013: CLXIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
33 A 18–21. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 693. pontja hatályon kívül helyezte.
34 A 22. §-t a 2008: CXIII. törvény 16. § (4) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
35 A 23. §-t a 2006: LXXXVII. törvény 13. § (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
36 A 25–29. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 693. pontja hatályon kívül helyezte.
37 A 30. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 174. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
38 A 31. § (2)–(3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 693. pontja hatályon kívül helyezte.


text:
Saria Malajziában, út a keresztények jogfosztottsága felé - Keresztényüldözés ma
Közép-Ázsiai helyzet
Malajziában párhuzamosan két jogrendszer van érvényben családjogi ügyekben: a polgári bírósághoz a nem-muszlimok folyamodnak, míg a muszlimokat érintő ügyek fölött a Saría Bíróság ítélkezik. Azonban a muszlim többségű országban egyre nagyobb elégedetlenséget szül, hogy azok az ügyek, amelyek mind muszlimokat és nem-muszlimokat is érintenek, a Saría Bíróság elé kerülnek.
A malajziai Legfelsőbb Bíróság elutasította egy keresztény ügyvédnőnek azon kérelmét, hogy a muszlim Saría Bíróságon is gyakorolhassa praxisát. Victoria Jayaseele Martin azért fordult bírósághoz, mert egyre több olyan ügy kerül az iszlám jog szerint ítélkező Saría Törvényszék elé, amely nem-muszlim vallású személyeket is érint, azonban őket kizárólag muszlim ügyvédek képviselhetik a testület előtt.
Victoria szerint ezen gyakorlat alkotmányos jogokat sért, ezért az igazságosabb jogi képviseletért küzdő ügyvédnő a Fellebbviteli Bíróság elé viszi az ügyet. Victoriat az eljárásban képviselő ügyvédje, Ranjit Singh elmondta, hogy sokszor nehéz a nem-muszlimoknak jogi képviselőt találniuk, mivel a muszlim ügyvédek gyakran nem hajlandóak olyan ügyeket elvállalni, amelyek ellenkeznek hitükkel. Az Szövetségi Területek Iszlám Vallási Tanácsa szerint azonban ilyen probléma nem áll fenn, a Tanács álláspontja, hogy egy nem-muszlim is könnyen találhat védőt magának.
Malajziában családjogi ügyekben párhuzamosan két jogrendszer van érvényben. A polgári bírósághoz a nem-muszlimok folyamodnak, míg az iszlám rendszer dönt azokban a kérdésekben, amelyek – az ország lakosságának 60%-át adó – muszlimokat érintik. Amíg a polgári bíróság szövetségi szinten igazgatott rendszer – Malajzia tizenhárom államból és három szövetségi területből álló államszövetség –, addig a Saría Bíróságok működését nem a központi kormányzat rendelkezései, hanem az egyes tagállamok önállóan szabályozzák.
Malajzia függetlenné válása után az 1957-es –, ma is érvényes – alkotmány tette lehetővé a kettős jogrendszer működését. A Saría Bíróságok azon muszlimok ügyeit tárgyalják, akik vétettek a vallás ellen, de vétségük még nem érint büntetőjogi kategóriákat. Szabálysértések esetében csak a Szövetségi Bíróság meghatalmazásával hozhatnak ítéletet, továbbá az általuk kiszabott büntetés nem haladhatja meg a 3 év börtönt, az 5000 maláj ringgitnyi összegű (kb. 310 ezer forint) pénzbírságot, illetve a hatnál több korbácsütést.
Victoria, aki 1991 óta foglalkozik polgári joggal, 2004-ben szerzett diplomát a malajziai Nemzetközi Iszlám Egyetemen saría jogból. Második diplomájának megszerzését azzal indokolta, hogy egyre több vallásközi vita kerül a bíróság elé, ahol a nem-muszlimoknak nehéz igazságos képviseletet szerezniük. A vallási kisebbségek sokszor elégedetlenségüket fejezik ki amiatt, hogy azon ügyek, melyek muszlimokat és nem-muszlimokat is érintenek, legtöbbször a Saría Bíróság elé kerülnek, mely testületek általában a muszlimok mellett döntenek.
Palaca of Justice: a maláj Szövetségi Bíróság székhelye Putrajaya városában.
Az országban sokszor keverednek a két jogrendszer ügyei. Az egyik leghíresebb példa Lina Joy esete, aki 1998-ban áttért az iszlámról a keresztény hitre, megkeresztelték, és el is akarta ismertetni a váltását a maláj bíróságon. Bár 1999-ben elismerték névváltoztatását (megkeresztelkedése előtt Azlina Dzsalilani-nak hívták), és a személyi igazolványán is új neve szerepelhetett, a megfelelő vallásjogi elismerő dokumentum hiányában nem tették hivatalossá az áttérését. Joy ezért, megkerülve a saría ítélethozó testületét, a Legfelsőbb Bírósághoz fordult, majd 2006-ban a Szövetségi Bíróságra vitte ügyét, azonban a tábla egy évvel később elutasította a kérelmet. Ezt a döntést azzal indokolták, hogy annak, aki meg kívánja tagadni vallását, az adott vallás törvényeihez igazodva kell eljárnia. Az ítélet értelmében egy maláj állampolgár csak azután térhet át a keresztény hitre, hogy megfelelt a szükséges feltételeknek, és az illetékes iszlám vallási szervek meggyőződtek róla, hogy az illető hitehagyott.
A kettős jogrendszer által kiváltott vitákkal párhuzamosan az utóbbi években mérsékelt változások mentek végbe az iszlám igazságszolgáltatásban. Tavaly a maláj kormány beleegyezett, hogy női bírákat nevezzenek ki az iszlám ítélőszékekre. A Nővérek az Iszlámban (Sisters in Islam) szervezet, amely a női jogokért küzd, már évek óta próbálta elérni ezt. Bár sokat kellett várni a rendszer ilyenfajta megreformálására, mindez bíztató jel lehet arra nézve, hogy egyszer talán nem-muszlim ügyvédek is praktizálhatnak majd a Saría Bíróságokon.
http://kitekinto.hu/kelet-azsia/2011/03/30/bonyolult_jogi_kettsseg_szul_indulatokat_malajziaban
https://kozbenjaro.blog.hu/api/trackback/id/tr583325924

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
AZ EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG FELÜLVIZSGÁLATI ELJÁRÁSÁNAK REFORMJÁRÓL - PDF
AZ EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG FELÜLVIZSGÁLATI ELJÁRÁSÁNAK REFORMJÁRÓL
Download "AZ EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG FELÜLVIZSGÁLATI ELJÁRÁSÁNAK REFORMJÁRÓL"
1 Leo Zwaak AZ EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG FELÜLVIZSGÁLATI ELJÁRÁSÁNAK REFORMJÁRÓL Az Európai Emberi Jogi Egyezmény hatályba lépése óta a részes államok száma majdnem háromszorosára nôtt; így nem meglepô, hogy mivel az Európai Emberi Jogi Bizottság és a Bíróság elôtt folyamatban lévô ügyek száma rendkívüli méreteket öltött, szükségessé vált a felülvizsgálati rendszer reformja. A reform célja az emberi jogok hatékonyabb védelme és a jogvédelem jelenlegi színvonalának fenntartása mellett az eljárás idejének csökkentése. Ennek érdekében, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 1994 májusában elfogadta az azóta már hatályba lépett 11. kiegészítô jegyzôkönyvet, mely alapján november 1-jén egy új, a 11. kiegészítô jegyzôkönyv rendelkezéseinek megfelelôen módosított egyezmény lép életbe. 1 Az egyezmény felülvizsgálati eljárásának reformja kapcsán felmerülhet azonban az a kérdés, hogy mi lesz a már folyamatban lévô ügyekkel? A reform kétségtelen elônye, hogy az egyéni kérelmezô helyzete átláthatóbbá válik, hiszen a panaszos a jövôben csak egy szervvel áll majd kapcsolatban. A kérelem elfogadhatóságának feltételei azonban változatlanok maradnak, így a panaszos aligha fog változást újítást a strasbourgi eljárás elsô szakasza tekintetében. A reformnak a vizsgálat érdemi részére gyakorolt hatásával kapcsolatban viszont még korai volna következtetéseket levonni, mivel a 11. kiegészítô jegyzôkönyv egy bonyolult újratárgyalási rendszert vezet be, de az már most jól látható, hogy a reform az eljárás ezen szakaszára sem lesz különösebben drasztikus hatással. A 11. jegyzôkönyv legfontosabb jellemzôje az, hogy az eddigi két felülvizsgálati szerv, nevezetesen az Európai Emberi Jogi Bizottság és a Bíróság helyébe egy új, egységes bíróság lép, amely a jövôben mindkét szerv feladatait ellátja, azaz a panaszos közvetlenül az új bírósághoz fordulhat majd. Az egyezmény 54. cikke alapján a bírósági ítéletek végrehajtásának felügyelete az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának hatáskörében marad. Változás azonban, hogy a régi 32. cikk által biztosított, az egyéni beadványok elbírálására vonatkozó hatásköre megszûnik. 2 Az új bíróság joghatósága is kötelezô, és kiterjed minden olyan ügyre, amely az egyezmény értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos; akár államok közötti vitában, akár egyéni panasz alapján merül fel; ezen kívül a bíróság a Miniszteri Bizottság kérésére szakértôi véleményt is kiadhat majd. A 56. cikk szövege az egyezmény területi hatályáról szólva megismétli a régi 63. cikket, mely szerint a Szerzôdô Feleknek külön nyilatkozatot kell tenniük azon földrajzi területek tekintetében, amelyek nemzetközi kapcsolataiért felelôsséggel tartoznak, azaz ezeken a területeken a bíróság joghatósága továbbra sem lesz automatikusan kötelezô. Az egyéni panaszokat a bíróság egyik három tagból álló bizottsága vizsgálja majd, amelynek lehetôsége lesz arra, hogy egyhangú határozattal a panaszt elfogadhatatlannak minôsítse, vagy az ügylajstromból törölje persze csak akkor, ha egy ilyen döntés minden további vizsgálat nélkül meghozható. A bizottság az érdemi vizsgálatra alkalmasnak talált panaszt a bíróság valamelyik tanácsa [chamber] elé terjeszti, amely egyrészt a panasz elfogadhatóságáról határoz, másrészt dönt az ügy érdemében. Az államok közötti kérelmek elfogadhatóságáról valószínûleg nem a bizottság, hanem a tanács dönt majd. Kivételes esetekben, ha például egy állam nem vitatja a panasz elfogadhatóságát, a bíróság a kérelem elfogadhatóságát a panasz érdemi részével együtt vizsgálhatja. A régi bíróság és bizottság irodája, hasonlóan az irattárvezetô és az irattárvezetô-helyettes tisztségéhez, megszûnik. Az egyéves átmeneti idôszak alatt a bizottság folytathatja munkáját a 11. jegyzôkönyv hatályba lépésekor még folyamatban lévô ügyek befejezéséig; amennyiben azonban a bizottság nem utasítja el érdemi vizsgálat nélkül a panaszt, a továbbiakban az új bíróság foglalkozik az üggyel. A már elfogadhatóvá nyilvánított panaszokat viszont még a régi eljárás keretében vizsgálják. Azon beadványokat, amelyek sorsáról a bizottság az átmeneti idôszakban nem dönt, a bíróság vizsgálja majd. Az november 1. után elfogadott jelentésekkel kapcsolatban, a bizottság az ügy bíróság elé terjesztésére a (régi) 48. cikkben illetve ahol alkalmazható, a 9. jegyzôkönyvben foglalt eljárást alkalmazza majd. Azokkal az ügyekkel pedig, amelyeket nem terjesztettek a bíróság elé, az egyezmény (régi) 32. cikkének megfelelôen a Miniszteri Bizottság foglalkozik majd. A jelenlegi bíróság no- 10 / tanulmány SZÁM / FUNDAMENTUM2 vember 1-jén megszûnik, ezt követôen a testület elôtt folyamatban levô ügyek az új bíróság nagytanácsa elé [Grand Chamber] fognak kerülni. AZ ÚJ, EGYSÉGES BÍRÓSÁG A bíróság folyamatos mûködését az egyezményben részes államokkal megegyezô számú bíró biztosítja majd, akiket a 23. cikk 1. bekezdés értelmében hat évre választanak és akik ezen idôszakot követôen újraválaszthatóak. 3 Az új bírák közül az Európa Tanács fôtitkára sorshúzással választja majd ki azt a hetet, akiknek a mandátuma három évre szól. A 23. cikk 6. bekezdés alapján a bíró megbízatása megszûnik, ha 70. életévét betölti. A bíróság továbbra is Strasbourgban, de ezután állandó testületként mûködik majd. 4 Az új bíróság azon bírái, akik elôzôleg a bizottság tagjai voltak, be kell hogy fejezzék bizottsági tagként elkezdett munkájukat, de az új bíróság bírájaként is el kell látniuk feladataikat. A bíróság az ügyeket bizottságokban, tanácsokban és az úgynevezett nagytanácsban tárgyalja majd. A bizottság három, a tanács hét, a nagytanács tizenhét bíróból fog állni. A bíróság teljes ülésen csak adminisztratív kérdéseket tárgyal majd, ennek keretében a teljes ülés választja meg a tanácsok elnökeit, illetve ez a szerv dönt a bíróság mûködési szabályzatának elfogadásáról. 5 A bíróság létrehozza a tanácsokat, a tanácsok pedig a bizottságokat. A tanácsok és a bizottságok egyaránt határozott idôre alakulnak. A nagytanács a bíróság elnökébôl, az alelnökökbôl, a tanácsok elnökeibôl és a bíróság mûködési szabályzatának megfelelôen választott további bírákból áll. Ezen választott bírák hivatalból részt vesznek a tanácsok, illetve a nagytanács ülésein és akadályoztatásuk esetén ôket a tanács vagy a nagytanács által kijelölt személyek helyettesítik majd. A nagytanács elfogulatlanságának biztosítéka, hogy a 43. cikk alapján a plénum elé terjesztett ügy tárgyalásából ki vannak zárva azon bírák, akik a tanácsban az eredeti ítéletet meghozták, kivéve a tanács elnökét és azt a bírót, aki az ügyben résztvevô állam képviselôje. A BÍRÓSÁG MÛKÖDÉSE A bírósághoz panaszt nyújthat be egyrészt államok közötti panasz esetén a tagállam 6, másrészt bármely olyan személy, személycsoport vagy nem kormányzati szervezet, amely azt állítja, hogy valamelyik tagállam megsértette az egyezményben számára biztosított jogokat. Mindkét esetben kötelezô megindítani az eljárást, és a bíróság döntése is mindkét esetben kötô erôvel rendelkezik. A panaszok a bíróság irodájához érkeznek be, az iroda feladata a panaszosokkal való kapcsolattartás is. Ezt követôen a panaszt a bíróság valamely tanácsa nyilvántartásba veszi, és az ügyet kiszignálja az elôadó bíróra. A panasz elfogadhatóságának feltételei az 35. cikk értelmében nem változtak, és az érdemi tárgyalás nélkül történô elutasítást követô eljárás is csak részben módosult. Az eljárás ebben a szakaszban egyezséggel vagy a bíróság érdemben hozott ítéletével fejezôdhet be, itt a Miniszteri Bizottság már nem jut szerephez. A 11. jegyzôkönyv célja az eljárás egyszerûsítése, és nem annak érdemi megváltoztatása. Ennek megfelelôen a bíróság gyakorolja majd a jelenleg még a bizottság hatáskörébe tartozó, az ügyek szûrésével kapcsolatos feladatokat. A tanácsok hatáskörébe fog tartozni az államok között felmerült viták és egyéni panaszok elfogadhatóságával kapcsolatos döntések meghozatala, illetve azok érdemi vizsgálata, azonban ezzel kapcsolatban a bizottságoknak és a nagytanácsnak is vannak különös hatáskörei. Ha az elôadó bíró úgy ítéli meg, hogy a panasz elvi kérdéseket vet fel, de nem felel meg az elfogadhatóság feltételeinek, illetve ha a bizottság nem egyhangúlag utasítja el a panaszt, a tanács dönt az elfogadhatóság kérdésében. 7 A panaszt érdemben a tanács, kivételes esetben a nagytanács vizsgálja. 8 Az elôadó bíró elkészíti az ügy aktáit és kapcsolatba lép a felekkel, akik beadványaikat továbbra is írásban juttatják el a bírósághoz. A tárgyalási szakasz egy meghallgatásból áll, amelynek során egyrészt a panaszosnak, vagy államok közötti vita esetén a kezdeményezô tagállamnak, másrészt a megtámadott félnek van joga perbeszédet tartani. Ha van remény a vita egyezséggel történô rendezésére, a nagytanács ebben is a felek rendelkezésére áll. Amennyiben egyezség nem érhetô el, a tanács ítéletet hoz. Ha valamely ügy kapcsán az egyezmény értelmezése szükséges, illetve ha a döntés ellentmondásba kerülne a bíróság valamely elôzô ügyben hozott ítéletével, akkor az ítélethozatalt megelôzôen a tanács a nagytanács javára bármikor proprio motu lemondhat az ügy elbírásáról, kivéve ha a felek egyike tiltakozik ez ellen. 9 A tanács által hozott ítélet végleges, ha a felek nyilatkoznak, hogy nem kívánják az ügyet felterjeszteni a nagytanácshoz, illetôleg ha ilyen felterjesztés három hónappal az ítélethozatalt követôen sem érkezik; fontos azonban, hogy csak a felek jogosultak az ügy újbóli meghallgatás céljából történô felterjesztését kérni. Ha a felek valamelyike ezt megteszi, egy öttagú testület vizsgálja meg, hogy az eset kapcsán felmerülhetnek-e többeket érintô, fontos kérdések; ha igen, a testület elfogadja a felterjesztés iránti kérelmet; 10 ez a rendel- FUNDAMENTUM / SZÁM tanulmány / 113 kezés a bírósági ítéletek magas színvonalának megôrzését igyekszik biztosítani. Minden olyan ítélet végleges és kötelezô, amelyben nincs további lehetôség a felterjesztésre; akár azért, mert lejárt a három hónapos határidô, vagy mert a felek jelezték, hogy nem kívánják kezdeményezni az ügy újratárgyalását, illetve ha az öt bíróból álló testület úgy dönt, hogy nem szükséges megvizsgálnia az ügyet. Az ítélet végrehajtását a Miniszteri Bizottság felügyeli. A jelenlegi rendszerhez hasonlóan az eljárás bármely szakaszában lehetôség van az ügy egyezséggel történô lezárására. A jegyzôkönyv szabályozza harmadik személyek részvételét az eljárásban, eszerint beavatkozó lehet az a tagállam, melynek a panaszos állampolgára. A bíróság elnöke bármelyik, félként nem szereplô tagállamot, vagy az ügyben érintett személyt felkérheti írásos nyilatkozat benyújtására vagy az eljárásban történô részvételre. 11 A cikkek, amelyek a bíróság szakértôi vélemény adására vonatkozó hatáskörérôl szólnak, lényegében megegyeznek a jelenlegi egyezmény 2. jegyzôkönyvében foglaltakkal, azzal az eltéréssel, hogy a Miniszteri Bizottság az ilyen irányú felkérést részvételi joggal rendelkezô tagjainak nem kétharmados, hanem egyszerû többségével is megszavazhatja. A 47. cikk 2. bekezdése fényében azonban nem valószínû, hogy a bíróság ilyen irányú felkérést fog kapni, hiszen az kimondja, hogy a szakértôi vélemény nem vonatkozhat az egyezmény I. fejezetében és kiegészítô jegyzôkönyveiben meghatározott jogok és szabadságok tartalmával és terjedelmével összefüggô, vagy olyan kérdésekre, amelyeket az egyezmény rendelkezéseinek megfelelôen elôterjesztett panaszok kapcsán a bíróságnak, vagy a Miniszteri Bizottságnak kell megvizsgálnia. A bíróság szakértôi vélemény adására vonatkozó hatáskörének fontos szerepe lehetne az egységes jogértelmezés és jogfejlôdés szempontjából, sajnálatos módon azonban ez a módosított egyezmény alapján is csak elvi lehetôség marad. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK A 11. jegyzôkönyv 3. és 4. cikkei az átmeneti idôszakról rendelkeznek. A 4. cikk értelmében az utolsó ratifikációt követôen haladéktalanul megválasztják az új bírákat és sor kerül az új bíróság felállításával kapcsolatos további lépésekre is. A jegyzôkönyv hatályba lépése után, de még a régi 31. cikk alapján elfogadott jelentést a bizottság eljuttatja a felekhez, akik azonban ezt nem hozhatják nyilvánosságra. Ebben az esetben a régi 48. cikk alapján a bizottság, a tagállam, vagy ahol a 9. sz. jegyzôkönyv alkalmazható az egyén terjesztheti fel az ügyet a bírósághoz. Ezután a nagytanács öt tagja dönt arról, hogy kiszignálja-e az ügyet valamelyik tanácsnak, vagy a nagytanács foglalkozik a panasszal. A régi 32. cikknek megfelelôen a bírósághoz fel nem terjesztett ügyek a Miniszteri Bizottsághoz kerülnek. A 11. sz. jegyzôkönyv hatályba lépésével a régi bíróság befejezi mûködését. A folyamatban lévô ügyeket átteszik az új bíróság nagytanácsához. Végül, a Miniszteri Bizottság elôtt folyó, a jegyzôkönyv hatályba lépéséig el nem bírált ügyeket, a régi 32. cikk alapján eljárva a Miniszteri Bizottság dönti majd el. VISSZA A JÖVÔBE? 1982 óta több javaslat is volt a bizottság és a bíróság egységes szervezetté történô összeolvasztására. Az összeolvasztás ötletén kívül, 1990-ben volt egy holland svéd kezdeményezés, amely értelmében az egyéni panaszok tekintetében a bizottság a 31. cikk alapján elkészített jelentésben foglalt véleményét jogilag kötelezô döntéssé kellett volna átalakítani. Így jött volna létre egy olyan kétfokú bírósági rendszer, ahol a bizottság mint elsôfokú bíróság mûködött volna, és döntése ellen a bírósághoz lehetett volna fellebbezni. A javaslat a Miniszteri Bizottságnak a régi 32. cikken alapuló, az egyéni panaszok elbírálásával kapcsolatos hatáskörét megszüntette volna. 12 Ilyen jellegû tervezetet azonban akkor még nem lehetett elfogadtatni. A különbözô reformjavaslatokat a Miniszteri Bizottság elé terjesztették, a célból, hogy a késôbb esedékes munkára egyértelmû felhatalmazást nyerjenek. Majd az október 9-i bécsi csúcstalálkozón, az Európa Tanács tagállamainak államfôi elfogadták a Bécsi Deklarációt, mely megnyitotta az utat a 11. jegyzôkönyvben testet öltött reformok elôtt. A felülvizsgálati rendszer reformjának egyik nagy elônye kétségtelenül az, hogy a panaszos közvetlenül a bírósághoz fordulhat. Az ötlet azonban nem új. Már 1948 májusában, a hágai Európai Konferencia több határozatában is jelentkezett az az igény, hogy legyen egy emberi jogi karta és egy fórum, ahol megfelelô szankciókkal kikényszeríthetôek a karta rendelkezései. Ennek eredményeképpen állították fel az Európa Tanácsot. Az Európa Tanács Közgyûlése (a késôbbi a Parlament) már elsô ülésszakán, 1949 augusztusában tárgyalta a kérdést, és megbízta a Jogi és Adminisztrációs Bizottságot, hogy az emberi jogok kollektív érvényesítésének biztosítására dolgozzon ki javaslatokat. Ugyanezen ülésszak befejezése elôtt a híres, szeptember 8-i Teitgen-javaslatban ismertette a bizottság álláspontját, amelyet a Közgyûlés el is fogadott. A bizottság e jelentésben javaslatot tett egy, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata alapján összeállított 12 / tanulmány SZÁM / FUNDAMENTUM4 tíz jogból álló lista elfogadására, és azok érvényesülése biztosítékául az Emberi Jogok Európai Bizottságának és Bíróságának felállítására. A bizottság feladata a jogsértésekkel kapcsolatos panaszok meghallgatása és az ügy egyezség útján történô rendezésének elôsegítése lett volna, a bíróságé pedig a jogsértés megtörténtének megállapítása. További egyeztetések után, még ugyanabban az évben, november 4-én Rómában aláírták az egyezményt. Az egyezményben biztosított jogok lényegében ugyanazok voltak, mint amelyeket 1949-ben a Közgyûlés javasolt; a kikényszerítés szervei pedig a bizottság és a bíróság lettek. A felülvizsgálati rendszer azonban az eredeti tervezetben megfogalmazottaknál gyengébbre sikerült: az egyén panaszjoga és a bíróság joghatósága tagállami döntés függvénye maradt, és amennyiben az ügyet nem terjesztették a bíróság elé, a Miniszteri Bizottság végsô döntô fórumként funkcionált. Az Európai Kongresszuson megfogalmazott álom kis híján egy fél évszázad alatt vált valóra. MIT ÉR A REFORM? A bizottság számtalan alkalommal jelezte, hogy támogatná a bírósággal való összeolvadást. Már 1993-ban a bizottsági munka racionalizálásáról szóló 8. jegyzôkönyv tervezetéhez készített memorandumában kifejtette, hogy az egyezményhez kapcsolódó felülvizsgálati rendszer reformja hosszú távon a két szerv egyesüléséhez kell hogy vezessen, egy olyan egységes bíróság felállítását eredményezve, amelyhez a panaszos közvetlenül fordulhat. Késôbb a bizottság az Emberi Jogok Miniszteri Konferenciája számára, a 9. jegyzôkönyvben foglaltakkal kapcsolatosan készített véleményében is kifejezésre juttatta, hogy támogatja az összeolvadást. A 9. jegyzôkönyv biztosította a panaszos azon jogát, hogy az elfogadhatóvá nyilvánított ügyeket a bíróság elé terjessze. 13 A régi rendszerrel kapcsolatban többen kifogásolták, hogy a bírósági munka többé-kevésbé a bizottság által már elvégzett vizsgálatok megismétlését jelentette. Bizonyos mértékig ez igaz is, azonban éppen a bíróság mondta ki, hogy ha az ügy egyszer a bíróság elé kerül... az üggyel kapcsolatos hatásköre teljes körû lesz, és így hivatalból értékelhet az eset korábbi elbírálása során felmerült valamennyi jog- és ténykérdést. Ebbôl kifolyólag alaptalan az a feltételezés, hogy a 26. cikkel kapcsolatos értelmezési és alkalmazási kérdések kívül esnek a bíróság hatáskörén. 14 A bíróság következetesen alkalmazta hatáskörének fenti értelmezését, és a bizottság sem kérdôjelezte meg a bíróság ezzel kapcsolatos gyakorlatát. Néhány jogtudósnak mégis az a véleménye, hogy az ilyen értelmezés túlságosan széles hatáskört biztosít a bíróságnak. 15 Különösen igaz ez a 27. cikk fényében, amely szerint a bizottság kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az elfogadhatóság kérdésének eldöntésében. 16 Az egyezmény elôkészítôinek szándéka sem egy egymásnak alárendelt két szerv létrehozására irányult, sokkal inkább olyan szervek életre hívására, amelyek saját hatáskörben eljárva egymás mellett mûködnek. 17 A bíróság maga is kimondta, hogy a bizottság döntései ellen nincs helye fellebbezésnek, akár elfogadhatatlanságra alapozva elutasítja, akár elfogadhatóvá nyilvánítja a kérelmet. 18 Így a munka megkettôzése a bíróság hatáskör-értelmezésének tudható be. A kérelem érdemi vizsgálatával kapcsolatban sincs átfedés a bíróság és a bizottság hatáskörei között, mert a bíróság gyakorlata alapján a tényállás megállapítása és alátámasztása elsôsorban a bizottság hatáskörébe tartozik. A bíróságot nem kötik a bizottság ténymegállapításai, így az elôtte levô adatok összességének figyelembevételével újraértelmezheti azokat, ezen hatáskörét azonban csak kivételes esetekben gyakorolja. A felülvizsgálati rendszer reformjának szükségessége mellett érvek sokaságát sorakoztatták fel, amelyek közül nem mindegyik volt egyformán meggyôzô. Az is kérdéses, hogy miért volt meglehetôsen behatárolt a 11. jegyzôkönyv elôkészítôinek mozgástere. Nem ez lett volna-e a legmegfelelôbb idôpont arra, hogy az egyezmény felülvizsgálati rendszerével kapcsolatos egyéb hibákat is kiküszöböljék? Nem változott például a tagállamok azon joga, hogy az egyezmény bizonyos rendelkezéseitôl háború vagy a nemzetbiztonságot fenyegetô más rendkívüli állapot esetén eltérjenek, illetve az egyezmény bizonyos rendelkezései tekintetében fenntartásokkal éljenek. Az eltérés vagy a fenntartás kimondását követôen pedig semmiféle jogorvoslat nem áll rendelkezésre, így ezek hatékony felülvizsgálata sincs biztosítva. A felülvizsgálati eljárás akkor tölti be igazán szerepét, ha majd az eltérés vagy a fenntartás keretében foganatosított intézkedések ellen érkezik be panasz. Véleményem szerint a tevékenységi körök átfedése nem elég meggyôzô indok az egységes bíróság létrehozására. Sajnálatosnak tartom, hogy az összeolvadás támogatói nem foglalkoztak annak megindokolásával, hogy miért rossz az ami a jelenlegi rendszer nagy elônye, hogy az eljárás során a fontosabb eseteket kétszer vizsgálják meg. Azt a tényt is figyelmen kívül hagyták, hogy a bizottság, kvázibírósági szervként, a bíróságnál elônyösebb pozícióban van a felek közötti vita egyezség útján történô rendezésének elôsegítésére. Vannak azonban további indokok is, amelyek sajnálatossá teszik a bizottság megszüntetését. Az egyezmény felülvizsgálati rendszerének módosítására irányuló új jegyzôkönyv elôkészítése ugyanis FUNDAMENTUM / SZÁM tanulmány / 135 egyedülálló alkalmat adhatott volna a bizottság szerepének módosítására. A jegyzôkönyv elôkészítôi modellként használhatták volna az Emberi Jogok Amerikai Bizottságának hatáskörét és feladatait. Ez a bizottság hivatalból eljárva tényfeltáró bizottságok felállítását kezdeményezheti, ha alaposan feltételezhetô valamely országban az emberi jogok tömeges és folyamatos megsértése, nem kell várnia tehát mindaddig, amíg valaki panaszt nem emel 19 már Európában sem lehet azt állítani, hogy ne lenne szükség egy ehhez hasonló aktív felülvizsgálatra. 20 Nyilvánvalóan a politikai akarat hiányzott az egyezmény ilyen irányú módosításához, pedig az Európa Tanács kibôvülése új demokráciákkal, az egyezmény oroszországi ratifikálása és a emberi jogok jelenlegi törökországi helyzete csak további érveket jelentenek egy aktívabb felülvizsgálati szerv létrehozása mellett. A felülvizsgálati rendszer ilyen megváltoztatása azonban most távolabb van, mint valaha. Elôször is, mert a bizottság, amely a legalkalmasabb fórum lett volna erre a tevékenységre, megszûnt. Másodszor pedig, mert ezek a reformok csak az egyezmény módosításán keresztül vihetôek végbe, ehhez pedig valamennyi szerzôdô fél jóváhagyása szükséges, az viszont kétségtelenül hosszas kormányközi tárgyalásokat igényelne. A 11. jegyzôkönyv elôkészítése során felmerült a politikai elem felülvizsgálati eljárásba integrálásának szükségessége, különösen az államok közötti vitás kérdésekben tartották volna fontosnak, hogy politikai megfontolások is szerepet kapjanak. A fenti megoldás támogatói a Miniszteri Bizottság hatáskörébe utalták volna ezt a feladatot, ahelyett, hogy a bizottsághoz telepítették volna. A Miniszteri Bizottság felülvizsgálati eljárásban játszott szerepét eddig is sok kritika érte. 21 A jelenlegi reform egyik eredménye, hogy megszüntetette mindazokat az anomáliákat, amelyek a jelenlegi rendszer létrehozásának idôszakában indokoltak voltak, ám mostanra eljárt felettük az idô. A hatályos rendszerben az egyéni panaszok vonatkozásában a Miniszteri Bizottság nem játszik szerepet a döntés meghozatalában. Véleményem szerint, a Miniszteri Bizottság múltbeli szerepét illetôen nem a politikai jellegnek kellene a kritikák homlokterében állnia, hanem annak, hogy olyan szervrôl van szó, amelynek eljárása a fair eljárás legminimálisabb kritériumainak sem felelt meg. Az egyén teljesen ki volt zárva a vizsgálati eljárásból, és maga a vizsgálat sem egy független és pártatlan fórum elôtt zajlott. A fair eljárás elôfeltételeit azt megelôzôen kell biztosítani, mielôtt az érintett szervet az egyezmény felülvizsgálati rendszerén belül politikai természetû feladatokkal ruháznák fel. Az Emberi Jogok Amerikai Bizottsága bizonyos mértékig hasonlít az Európa Tanács Miniszteri Bizottságához. Az Amerikai Bizottság hatásköre három csoportba osztható: egyrészt az Amerikai Államok Szervezetével, másrészt az Amerikai Emberi Jogi Egyezmény tagállamaival, harmadrészt azon tagállamokkal kapcsolatos hatáskörök, amelyek nem részesei az egyezménynek. Kvázibírósági funkciójától eltekintve, az Emberi Jogok Amerikai Bizottsága egy olyan politikai szervezet, amely mindeközben megfelel a függetlenség követelményének is. A 11. jegyzôkönyv alkotói teljesen figyelmen kívül hagyták az Emberi Jogok Amerikai Bizottságának, az amerikai kontinensen az emberi jogok és alapvetô szabadságjogok érvényesítésében játszott szerepét. Abban mindenki egyetért, hogy az egyezmény felülvizsgálati szervei elviselhetetlenül túlterheltek. Ennek oka többek között: az egyezmény által elôírt eljárás hosszúsága, a bizottság és a bíróság idôszakos mûködése, az Európa Tanács bôvülése, az egyéni panasz lehetôségének széleskörû elfogadottsága, és mindezek elôtt az, hogy a benyújtott panaszok ma sokkal bonyolultabbak, mint a felülvizsgálati rendszer mûködésének kezdetén. Mindezen tényezôk szükségessé tették tehát a strasbourgi szervezetrendszer felülvizsgálatát. A bizottság hátraléka kis mértékben csökkent, mert a 8. jegyzôkönyv hatályba lépése és egyéb eljárási reformok bevezetése óta a bizottság lényegesen többet ülésezik. A bírósági ülések száma is jelentôsen megnôtt, de az eljárás idôtartamának jelentôs csökkentéséhez és az ügyhátralék ledolgozásához ennél nyilvánvalóan sokkal többre volt szükség. Az azonban kétséges, hogy a jelenlegi reform képes-e megoldani mindezeket a problémákat. Elôször is, mert nem iktattak be olyan átmeneti idôszakot, amelynek során a régi bíróság tovább dolgozhatott volna már megkezdett ügyein; az új bíróság ugyanis november 1- jén hozományként kapja meg mindazon ügyeket, amelyeket a régi bíróság még nem zárt le. Másodszor, nehéz elôre megjósolni, hogy az Orosz Föderációból érkezô egyéni panaszok mekkora ügyhalmazt jelentenek. Reméljük, hogy a folyamatosan ülésezô új bíróság meg tud majd birkózni a munkateherrel. Nem szabad azonban alábecsülni azt a terhet sem, ami azáltal keletkezik, hogy minden egyes ügy kapcsán dönt majd az elfogadhatóság kérdésében, megállapítja a tényállást, megkísérli egyezség létrehozását, végül az ügy érdemében dönt. Ezek a feladatok ma még megoszlanak a bizottság, a bíróság és a Miniszteri Bizottság között. Végezetül pedig azt is érdemes figyelembe venni, hogy a bíróság sok új, tapasztalatlan bíróból fog állni, akiknek idôre lesz szükségük ahhoz, hogy megtanuljanak eligazodni ebben a meglehetôsen bonyolult eljárási rendszerben és alaposan megismerjék a bizottság és a bíróság esetjogát, hogy az emberi jogok és alapvetô szabadságjogok védelmének szintjét fenntarthassák és növelhessék Európában. 14 / tanulmány SZÁM / FUNDAMENTUM6 A REFORM JELENTÔSÉGE Megvalósult az 1948-as álom egy emberi jogi jogsértésekkel foglalkozó bíróság létrehozásáról, ahol a jogsértés kivizsgálására irányuló kérelmek elôterjesztésével az egyének közvetlenül a bírósághoz fordulhatnak. A kezdeményezés támogatói valószínûleg abban a hitben éltek, hogy egy ilyen szerv önmagában meg tudja valósítani a politikai tradíciók közös örökségét, az eszményeket, a szabadságjogokat és a jogállamiságot. Az egyezményben foglalt jogok kollektív érvényesítéséhez a kontrollmechanizmus 11. jegyzôkönyvben foglalt reformjánál drasztikusabb változásra van szükség. A rendszer elsô jelentôs reformjához majd ötven év kellett. A kérdés tehát az, hogy újabb ötven évet kell-e várnunk egy újabb reformra, amely hatékony választ tud adni olyan kérdésekre, mint az emberi jogok nagytömegû és folyamatos megsértése. Az emberi jogi fórumrendszernek olyan feladatok megvalósítására is alkalmasnak kellene lennie, mint kibontakozó konfliktus esetén a korai figyelmeztetés, és a preventív közvetítés. Az 1998-as év, lévén az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának ötvenedik évfordulója, egy hatékony jogérvényesítési és felülvizsgálati eljárás kialakításának a kiindulópontja kell hogy legyen. Mérföldkô volt 1948-ban az az európai kezdeményezés, amely egy olyan eljárás létrehozását tûzte célul, amelynek keretében az egyének nemzetközi szinten panaszt emelhetnek. A példát néhány évtizeddel késôbb az ENSZ is követte. Ha az egyezmény jelenlegi reformját is hasonlóan követik majd mások is, azt fontos elôrelépésként értékelhetjük. Ez azonban még kevés ahhoz, hogy az emberi jogok védelmének Európában már elért szintje nemzetközi szinten is általánossá váljon. (Ez a cikk Peter Baehrnek, a Holland Emberi Jogi Intézet (SIM) igazgatójának nyugdíjba vonulása alkalmából kiadott SIM különszámban jelent meg.) JEGYZETEK 11. Lásd részletesebben Explanatory Report on Protocol No. 11 on the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ETS No. 155). Council of Europe, Strasbourg, illetve Yvonne Klerk: Protocol No. 11 to the European Convention for Human Rights: a Drastic Revision of the Supervisory Mechanism under the ECHR. In: Netherlands Quarterly of Human Rights, kötet 1. szám továbbá A. Drezemczewski: A Major Overhaul of the European Convention Control Mechanism. In: Collected Courses of the Academy of European Law vagy The Protection of Human Rights in Europe. Martinus Nijhoff, Hága, A továbbiakban az egyezmény 11. sz. jegyzôkönyvvel módosított cikkeire hivatkozom. Az egyezmény 11. jegyzôkönyve elôtt hatályban lévô cikkeire való hivatkozást a régi jelzô hozzátételével jelzem majd cikk cikk cikk cikk cikk 1. bekezdés cikk 1. bekezdés cikk cikk cikk, de a bíróság szervezeti és mûködési szabályzatának 37. pont 1. bekezdése értelmében beavatkozásra a jelenlegi szabályozás alapján is van lehetôség. 12. Részletesebben lásd ebben a témában az Európa Tanács által kiadott dokumentumot: Reform of the control system of the European Convention on Human Rights. In: Human Rights Law Journal, kötet, 13. Opus citatum. 14. Judgement of 18 June 1971, De Wilde, Ooms and Versyp, ( Vagrancy Cases), A. 12, pp. 15. P. van Dijk G. J. H. van Hoof (ed.): Theory and Practice of the European Convention. SIM/Kluwer Law International, Hága, Lásd Ross és Sigurjonsson bírák különvéleményét a De Wilde, Ooms and Versyp esetekben ( Vagrancy Cases), judgement of 18 June 1971, A. 12, 50. p.; továbbá Bilge biró és Wold bíró különvéleményeit. 17. Lásd a bizottság véleményét a De Wilde, Ooms and Versyp esetekben ( Vagrancy Cases),B. 10 (1971), 209. p. 18. Judgement of 18 June 1971, De Wilde, Ooms and Versyp esetek ( Vagrancy Cases), A. 12, 30. p. 19. C. Medina: The Role of Coutry Reports in the Inter- American System of Human Rights. In: Netherlands Quarterly of Human Rights, kötet 4. szám. 20. Lásd M. Kamminga: Is the ECHR equipped to cope with gross and systematic violations? In: Netherlands Quarterly of Human Rights, kötet 2. szám. 21. Lásd például H. Golsong: Die eigenartige Rolle des Ministerkomitees des Europa-rates als eine der beiden Endentscheidungsinstanzen im Rahmen der MRK, EuGRZ, pp. vagy P. Leuprecht: The Protection of Human Rights by Political Bodies(The Example of the Committee of Ministers of the Council of Europe. In: M. Nowak (eds), Progress in the Spirit of Human Rights, Kehl am Rhein, Engel Verlag, p., illetve A. Drzemczewiski: A non-decision of the Committee of Ministers under Article 32 (1) of the European Convention on Human Rights: The East African Asian Cases. Modern Law Review, pp. FUNDAMENTUM / SZÁM tanulmány / 15 Hasonló dokumentumok
TIZENNEGYEDIK JEGYZÕKÖNYV AZ EMBERI JOGOK ÉS AZ ALAPVETÕ SZABADSÁGOK VÉDELMÉRÕL SZÓLÓ EGYEZMÉNYHEZ, AZ EGYEZMÉNY ELLENÕRZÕ RENDSZERÉNEK MÓDOSÍTÁSÁRÓL Preambulum Az Európa Tanács tagállamai, az emberi jogok Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Emberi Jogok Európai Bírósága. Kérdések és Válaszok
EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK A Kérdések és Válaszok anyagát a Bíróság Hivatala készítette, s az nem kötelezi a Bíróságot. Rendeltetése, hogy alapvető és általános tájékoztatást nyújtson Részletesebben 1962. évi 25. törvényerejű rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény Részletesebben AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI JOGORVOSLATI ELJÁRÁS SZABÁLYZATA
2. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 3. melléklet Hallgatói Követelményrendszer 9. függelék AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI JOGORVOSLATI ELJÁRÁS SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2014.október Részletesebben Szekszárd Megyei Jogú Város Helyi Választási Bizottság 7100 Szekszárd, Béla király tér 8. Tel.: 74/ ; ; Fax: 74/ HATÁROZATOT:
Szekszárd Megyei Jogú Város Helyi Választási Bizottság 7100 Szekszárd, Béla király tér 8. Tel.: 74/504-100; 504-180; Fax: 74/510-251 Ikt.sz.: IV.280-6/2014. HATÁROZATI KIVONAT SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben 5310 Kisújszállás, Arany János utca 1/A 59/ OM azonosító:
Az Illéssy Sándor Baptista Szakközépiskola és Szakiskola Iskolaszékének szervezeti és működési szabályzata 2014. szeptember 5310 Kisújszállás, Arany János utca 1/A 59/321-329 OM azonosító: 201732 www.illessy.sulinet.hu Részletesebben ***II AJÁNLÁSTERVEZET MÁSODIK OLVASATRA
EURÓPAI PARLAMENT 2004 2009 Foglalkoztatási és Szociális Bizottság 2006/0008(COD) 26.1.2009 ***II AJÁNLÁSTERVEZET MÁSODIK OLVASATRA a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet Részletesebben TAPOLCAI KÓRHÁZ EGÉSZSÉGÜGYI NONPROFIT KFT. 8300 TAPOLCA, ADY E. U.1-3.
TAPOLCAI KÓRHÁZ EGÉSZSÉGÜGYI NONPROFIT KFT. 8300 TAPOLCA, ADY E. U.1-3. PANASZBEJELENTÉS KIVIZSGÁLÁSÁNAK SZABÁLYZATA SZ-22 KÉSZÍTETTE: JÓVÁHAGYTA: HÁRSFA GYULÁNÉ ÁPOLÁSI IGAZGATÓ A DOKUMENTÁCIÓ KÓDJA: Részletesebben Készült: Gyöngyös Körzete Kistérség Többcélú Társulás Társulási Tanács június 2-án megtartott ülésén készült jegyzőkönyvéből:
KIVONAT Készült: Gyöngyös Körzete Kistérség Többcélú Társulás Társulási Tanács 2014. június 2-án megtartott ülésén készült jegyzőkönyvéből: Társulási Tanács 27/2014. (VI.02.) határozata Gyöngyös Körzete Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben V É G Z É S T : Ezt meghaladó mértékben a felülvizsgálati kérelmet elutasítja. I N D O K O L Á S :
BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG KECSKEMÉT A Bács-Kiskun Megyei Bíróság kérelmezőnek,- a Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 47/2006. (VIII.28.) TVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme Részletesebben A bizottságok részletes feladatkörét az SZMSZ 2. melléklete tartalmazza. 3. A Rendelet 2. melléklete helyébe jelen rendelet 1. melléklete lép.
Cece Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2015. (IV.10.) önkormányzati rendelet az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 26/2014.(XI.24.) önkormányzati rendelet módosításáról Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány. Kuratórium Ügyrendje
Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány Kuratórium Ügyrendje TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 2. A KURATÓRIUM ÖSSZETÉTELE... 3 3. A KURATÓRIUM TAGJAINAK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI... 3 4. Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA. v é g z é s t :
Kvk.V.37.869/2009/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a... kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság 2009. október 30. napján kelt 424/2009. számú Részletesebben A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.)
A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási Részletesebben A NEMZETKÖZI MUNKAÜGYI SZERVEZET FELÉPÍTÉSE ÉS MŰKÖDÉSE. 1. Nemzetközi Munkaügyi Hivatal (International Labour Office)
A NEMZETKÖZI MUNKAÜGYI SZERVEZET FELÉPÍTÉSE ÉS MŰKÖDÉSE AZ ILO FŐ SZERVEI 1. Nemzetközi Munkaügyi Hivatal 2. Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa 3. Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 4. Regionális Részletesebben * JELENTÉSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2011/0447(NLE) 4.11.2014
EURÓPAI PARLAMENT 2014 2019 Jogi Bizottság 4.11.2014 2011/0447(NLE) * JELENTÉSTERVEZET az Oroszországi Föderációnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.6.1. COM(2016) 354 final 2016/0163 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő Részletesebben 99. sz. Egyezmény a mezőgazdasági minimálbérek megállapításáról
99. sz. Egyezmény a mezőgazdasági minimálbérek megállapításáról A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfben, és Részletesebben POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON FAX:
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2016. február 11. Kónyáné dr. Zsarnovszky Részletesebben Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból
Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból 1. A polgári eljárásjog alapfogalmai: peres- ill. nem peres eljárás, az eljárás alanyai, tárgya, célja, a bírósági út. 2. A polgári eljárásjog helye a jogrendszerben, Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben Határozati javaslatok:
Tárgy: Előkészítésben részt vesz: Szent Lázár Alapítvány kérelmének elbírálása Tárnok Lászlóné jegyző dr. Bimbó Mária osztályvezető, Igazgatási Osztály Holopné dr. Sztrein Beáta osztályvezetőhelyettes, Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben 1. számú napirendi pont NÓGRÁD MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE. Ikt. szám: 37-34/2015. Az előterjesztés törvényes: dr. Szabó József JAVASLAT
1. számú napirendi pont NÓGRÁD MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE Ikt. szám: 37-34/2015. Az előterjesztés törvényes: dr. Szabó József JAVASLAT a közgyűlés és szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról Részletesebben Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T
50/2004.(VI.18.) rendelet 7. sz. melléklete Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA. Javaslat: A TANÁCS RENDELETE
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 16.5.2007 COM(2007) 257 végleges 2007/0091 (CNB) Javaslat: A TANÁCS RENDELETE a 974/98/EK rendeletnek az euro Cipruson való bevezetése tekintetében történő módosításáról Részletesebben Dr. Molnár Anna. Előadása. -Pszichiátriai Klinika 2015.nov.24. -
Dr. Molnár Anna Előadása -Pszichiátriai Klinika 2015.nov.24. - A pszichiátriai osztályon kezelt beteg szabadságától hatósági segédlettel megfosztott személynek minősül, ezért emberi jogainak védelme szempontjából Részletesebben NYILATKOZAT a vállalatirányítási gyakorlatról a Budapesti Értéktőzsde Részvénytársaság által közzétett Felelős Vállalatirányítási Ajánlások alapján
NYILATKOZAT a vállalatirányítási gyakorlatról a Budapesti Értéktőzsde Részvénytársaság által közzétett Felelős Vállalatirányítási Ajánlások alapján A Budapesti Elektromos Művek Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
A viták békés rendezése Az erőszak tilalma Komanovics Adrienne, 2011 1 I. A viták békés rendezése Komanovics Adrienne, 2011 2 Áttekintés (1) A nemzetközi vita fogalma (2) Jogforrások (3) A viták békés Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ BEJELENTÉSEK ÉS PANASZOK KEZELÉSÉNEK RENDJÉRŐL
A KÖZÉRDEKŰ BEJELENTÉSEK ÉS PANASZOK KEZELÉSÉNEK RENDJÉRŐL Jászberény Város Jegyzője tekintettel az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 141. Részletesebben A kis értékű követelések európai eljárása. A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete
A kis értékű követelések európai eljárása A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete Célja: - a hozzáférés megkönnyítése - a jogviták rendezésének egyszerűsítése, gyorsítása - az ítéletek elismerésének Részletesebben A Felügyelethez az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén forduljon kérelemmel:
A Felügyelethez az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén forduljon kérelemmel: Ön fogyasztó magánszemély, közvetlenül a pénzügyi szolgáltatónál már megkísérelte a vita rendezését (panaszt nyújtott Részletesebben pénzügyi panaszunk PÉNZÜGYI NAVIGÁTOR Mit tegyünk, ha van
PÉNZÜGYI FOGYASZTÓVÉDELMI KÖZPONT PÉNZÜGYI NAVIGÁTOR Mit tegyünk, ha pénzügyi panaszunk van Pénzügyeink terén nem ismerhetünk kompromisszumokat. Bármilyen pénzügyi szolgáltatóval, piaci szereplővel állunk Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben Európai kulturális egyezmény
Európai kulturális egyezmény Európai kulturális egyezmény Official version: European Cultural Convention / Convention culturelle européenne (European Treaty Series, No. 18 / Série des traités européens, Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben Az Európa Tanács és az emberi jogok
EURÓPA TANÁCS Az Európa Tanács és az emberi jogok 50 éves az Emberi Jogok Európai Egyezménye A z Európa Tanács szilárd meggyôzôdése, hogy az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok és minden demokratikus Részletesebben 101. sz. Egyezmény. a fizetett szabadságról a mezőgazdaságban
101. sz. Egyezmény a fizetett szabadságról a mezőgazdaságban A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfbe, és amely Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA
AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA Az Európai Unió Bírósága a hét uniós intézmény egyike. Három igazságszolgáltatási fórum alkotja: a Bíróság, a Törvényszék és a Közszolgálati Törvényszék. Az Európai Unió igazságszolgáltatásért Részletesebben Békés Megyei Kábítószerügyi Egyeztető Fórum. A Fórum üléseinek helyszíne: 5600 Békéscsaba, Árpád sor 18. Békés Megye Önkormányzat Közgyűlésének
A BÉKÉS MEGYEI KÁBÍTÓSZERÜGYI EGYEZTETŐ FÓRUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Fórum adatai A Fórum neve: A Fórum rövidített neve: Békés Megyei Kábítószerügyi Egyeztető Részletesebben Panaszkezelési Szabályzat
22/2014. számú közvetlen hatályú szabályzat Panaszkezelési Szabályzat KM 3. számú melléklet Tompa és Vidéke Takarékszövetkezet Panaszkezelési Tájékoztató Hatályos: 2014. december 18. A Tompa és Vidéke Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó. az ügyészi szervek évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
T Á J É K O Z T A T Ó az ügyészi szervek 2011. évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI A büntetőjogi szakterületen iktatott ügyiratok száma a 2010. évi 952 877-ről Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE
TÁJÉKOZTATÓ az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE 2015 www.ajbh.hu Az Országgyűlés az alapjogok védelme érdekében Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
1 Vasi Rendőr Sportsegély- és Sportegyesület Elnöksége Szám:.../ 2007 VASI RENDŐR SPORTSEGÉLY ÉS SPORTEGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Szombathely 2007. május 30. 2 A Vasi Rendőr Sportsegély- Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
TÁRGY: Szálka Község Önkormányzata képviselő-testületének /2014. ( ) önkormányzati rendelete államháztartáson kívüli forrás átvételéről és átadásáról (t e r v e z e t) E L Ő T E R J E S Z T É S SZÁLKA Részletesebben ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt.
ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt. Ügyfélfogadás rendje és panaszkezelésre vonatkozó szabályzat Verzió Hatályos Döntés száma 1. 2012. április 26. 7/2012.(04.26) vezérigazgatói határozat 2. 2014. július Részletesebben EIOPA(BoS(13/164 HU. A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások
EIOPA(BoS(13/164 HU A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások EIOPA WesthafenTower Westhafenplatz 1 60327 Frankfurt Germany Phone: +49 69 951119(20 Fax: +49 69 951119(19 info@eiopa.europa.eu Részletesebben GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA melyet a Gyömrő 2000 Kör tagjai a 2010. május 14. napján megtartott közgyűlésen az alábbiak szerint fogadtak el. 1. AZ EGYESÜLET ELNEVEZÉSE: Gyömrő 2000 Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.10.21. COM(2015) 517 final 2015/0242 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Németországnak, illetve Ausztriának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.9.17. COM(2013) 633 final 2013/0312 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv Részletesebben MBI Kft. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata
MBI Kft. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata Elfogadva: 1/2015. ügyvezetői határozattal Hatályba lépés napja: 2015. január 01. 1 TARTALOM 1. PREAMBULUM 3 2. DEFINÍCIÓK 4 3. PANASZOK TÍPUSAI Részletesebben 270/2002. (XII. 20.) Korm. rendelet az Iparjogvédelmi Szakértői Testület szervezetéről és működéséről
270/2002. (XII. 20.) Korm. rendelet az Iparjogvédelmi Szakértői Testület szervezetéről és működéséről Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület feladatai 1. (1) Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület (a továbbiakban: Részletesebben CIG 87/04 ADD 2 REV 2
A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELŐINEK KONFERENCIÁJA Brüsszel, 2004. október 25. (OR. fr) CIG 87/04 ADD 2 REV 2 A CIG 87/04 DOKUMENTUM 2. FÜGGELÉKE REV 2 Tárgy: A kormányközi konferencia záróokmányához csatolandó Részletesebben a Bóly és Vidéke Takarékszövetkezet Panaszkezelési Szabályai KM 3. számú melléklet
a Takarékbank Zrt. 22/2014. számú közvetlen hatályú szabályzata alapján a Bóly és Vidéke Takarékszövetkezet Panaszkezelési Szabályai KM 3. számú melléklet 2 Hatályos: 2015. év február hó 4. napjától A Részletesebben NETMAXX HUNGARY KFT. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata Hatályba lépés napja: 2014. március 15. netmaxx.hu. Oldal: 1
NETMAXX HUNGARY KFT. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata Hatályba lépés napja: 2014. március 15. Oldal: 1 TARTALOM 1. PREAMBULUM 3. oldal 2. DEFINÍCIÓK 4. oldal 3. ÜGYFÉLPANASZOK TÍPUSAI 5. Részletesebben Tiszasziget község Önkormányzat Képviselő-testületének január 03. napján megtartott rendkívüli nyilvános ülésének
Tiszasziget község Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. január 03. napján megtartott rendkívüli nyilvános ülésének JEGYZŐKÖNYVE 1/2013.(I.03.) Öt. határozat Testületi ülés napirendjének elfogadása Részletesebben ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE
ISMERTETŐ az alapvető jogok biztosának intézményéről és tevékenységéről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE 2015 www.ajbh.hu I. Az alapvető jogok biztosának intézménye Magyarország Részletesebben A HALLGATÓI JOGORVOSLAT RENDJE
V. RÉSZ A HALLGATÓI JOGORVOSLAT RENDJE Hatály 243. (1) A Ftv. 73. (2) bekezdése szerint a hallgató a Főiskola döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s a Képviselő-testület november 13-i testületi ülésére
BALATONFÜRED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA P O L G Á R M E S T E R 8230 Balatonfüred, Szent István tér 1. polgarmester@balatonfured.com Szám: 1/570- /2014. Előkészítő: Harsányiné dr. Tóth Beáta E l ő t e r j e s Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON
HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON Összehasonlító elemzés DR. SZABÓ KÁROLY GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL TÖRVÉNYESSÉGI ELLENŐRZÉSI ÉS FELÜGYELETI FŐOSZTÁLYÁNAK Részletesebben Nyíregyházi Főiskola Kulturális és Sport Bizottság Kulturális Albizottságának ügyrendje
Nyíregyházi Főiskola Kulturális és Sport Bizottság Kulturális Albizottságának ügyrendje 1. A Nyíregyházi Főiskola (a továbbiakban: NYF) Kulturális Albizottsága (a továbbiakban: KAB) a NYF Szenátusa által Részletesebben Kulturális és Oktatási Bizottság VÉLEMÉNYTERVEZET. a Kulturális és Oktatási Bizottság részéről. a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság részére
Európai Parlament 2014-2019 Kulturális és Oktatási Bizottság 2015/0278(COD) 10.5.2016 VÉLEMÉNYTERVEZET a Kulturális és Oktatási Bizottság részéről a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság részére a Részletesebben Az L.M.N. Bróker Kft. panaszkezelési szabályzata
Az L.M.N. Bróker Kft. panaszkezelési szabályzata Jelen panaszkezelési szabályzat (a továbbiakban szabályzat ) a pénzügyi vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető Részletesebben 114. sz. Egyezmény. a tengeri halászok munkaszerződésének pontjairól
114. sz. Egyezmény a tengeri halászok munkaszerződésének pontjairól A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfbe, Részletesebben Javaslat az OTP Bank Nyrt. Alapszabály 9.4., b) ii.), 10.2., 12/A.3. és 12/A.4. és pontjainak módosítására. A javaslatok összefoglalása
Javaslat az OTP Bank Nyrt. Alapszabály 9.4., 9.13. b) ii.), 10.2., 12/A.3. és 12/A.4. és 13.4. pontjainak módosítására A javaslatok összefoglalása A módosítások az Alapszabály alábbi felsorolt részeit Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben Siófok Város Önkormányzata Polgármester 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON: FAX:
Siófok Város Önkormányzata Polgármester 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON: + 36 84 504100 FAX: + 36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2016. március 3. Kónyáné Dr. Zsarnovszky Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben A rendelet hatálya. A személyes gondoskodás formái
Buj Község Önkormányzat Képviselő-testületének 8/2011.(IV.1.) önkormányzati rendelete a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokról, azok igénybevételéről, valamint a fizetendő térítési díjakról Buj Község Részletesebben A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek. Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék
A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék AZ ALAPELVEK NEMZETKÖZI JOGI ALAPJA széles körben elfogadott, Részletesebben DEMECSER VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 16/2016.(XII.01.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE. A szociális célú tűzifa támogatásról
DEMECSER VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 16/2016.(XII.01.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A szociális célú tűzifa támogatásról Demecser Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a települési önkormányzatok Részletesebben 2. Az Egyezmény eredeti angol nyelvû szövege és hivatalos magyar nyelvû fordítása a következõ:
2001. évi XXVII. Törvény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekrõl szóló, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 1999. évi 87. ülésszakán elfogadott 182. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Monostorpályi Község Önkormányzat Képviselő-testületének június 21.-én megtartott rendkívüli nyílt ülésének
Monostorpályi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. június 21.-én megtartott rendkívüli nyílt ülésének a. napirendje b. jegyzőkönyve c. határozatok:64-67/2013. (VI. 21.) számú határozatok d. Részletesebben Módosított javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.9.6. COM(2016) 552 final 2011/0103 (NLE) Módosított javaslat A TANÁCS HATÁROZATA megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról; valamint megállapodás alkalmazásáról Részletesebben KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE
KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE 2143 Kistarcsa, Szabadság út 48. Telefon: (28)- 507-133 Fax: (28)-470-357 E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2016. május 25.-ei ülésére Nyílt ülésen Részletesebben A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Kőszeg Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek és hungarikumok gondozásáról szóló 2012. évi XXX. törvény Részletesebben G Y O R S T Á J É K O Z T A T Ó. a Magyar Köztársaság ügyészi szerveinek évi büntetőjogi ügyforgalmáról
Ig. 97/2009. Legf. Ü. szám G Y O R S T Á J É K O Z T A T Ó a Magyar Köztársaság ügyészi szerveinek 2008. évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI A büntetőjogi Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben AZ ERASMUS+ PROGRAM ÉRTÉKELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI RENDJE
AZ ERASMUS+ PROGRAM ÉRTÉKELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI RENDJE Az Európai Bizottság által az Erasmus+ Program keretében a Nemzeti Irodák részére kiadott Kézikönyv (NA Guide) alapján, a pályázati döntés előkészítése Részletesebben v é g z é s t: Az ítélőtábla a Heves Megyei Területi Választási Bizottság 98/2014.(IX.20.) számú határozatát helybenhagyja.
DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA A Debreceni Ítélőtábla Dr. Pápai Ákos ügyvéd ügyintézése mellett a Megyesi és Pápai Ügyvédi Iroda (címe) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek a Heves Megyei Területi Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó
Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó Nyt. szám: S01/ /2014. AZ ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR 2015. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE a fővárosi /megyei kormányhivataloknak Részletesebben A KA-VOSZ VÁLLALKOZÁSFEJLESZTÉSI ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG PANASZÜGYINTÉZÉSI SZABÁLYZATA
A KA-VOSZ VÁLLALKOZÁSFEJLESZTÉSI ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG PANASZÜGYINTÉZÉSI SZABÁLYZATA 1 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.1. SZABÁLYZAT CÉLJA... 3 1.2. SZABÁLYZAT HATÁLYA... 3 1.3. KAPCSOLÓDÓ Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság