text:
Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 288/2/2010. (IV.9.) TT. sz. állásfoglalása. az egyéb helyzet meghatározásával kapcsolatban - PDF
Download "Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 288/2/2010. (IV.9.) TT. sz. állásfoglalása. az egyéb helyzet meghatározásával kapcsolatban"
1 Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 288/2/2010. (IV.9.) TT. sz. állásfoglalása az egyéb helyzet meghatározásával kapcsolatban Az Egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló évi CXXV. törvény (Ebktv.) alapján a Magyar Köztársaság területén tartózkodó személyeket akkor illeti meg védelem az egyenlő bánásmód követelményének megsértésével szemben, ha a jogsértés (hátrány) a 8. -ban meghatározott tulajdonságukkal összefüggésben következett be. A diszkriminációs eljárásokban az Ebktv a szerinti bizonyítási szabályok a 8. -ban felsorolt tulajdonsággal rendelkező panaszosra vonatkoznak. Az ilyen tulajdonsággal nem rendelkezők egyéb jogi eljárásokban érvényesíthetik a hátrányos bánásmóddal kapcsolatos igényeiket. Miután az Ebktv. 8. -a a védett tulajdonságok meghatározásakor már érvényesítette az alkotmányos és nemzetközi jogi kiterjesztő jogértelmezést, ezért az egyéb helyzetnek minősülő tulajdonságok, sajátosságok, élethelyzetek körét szűken kell értelmezni. A tág értelmezés a kedvező bizonyítási szabályok hatályának indokolatlan kiterjesztéséhez vezetne, így ellentétes lenne az Ebktv. céljával. Az egyéb helyzet fogalma dinamikusan változik, definíciós magját azonban az képezi, hogy a helyzet megléte tárgyilagosan igazolható, homogén csoportképzésre, általánosításra alkalmas, és társadalmi előítéletből táplálkozik. A diszkriminációval szembeni jogvédelem lényegét az egyéb helyzet esetében is az adja, hogy a védett tulajdonsággal rendelkező panaszos elsődlegesen nem saját magatartása, hanem egy adott csoporthoz való tartozása miatt szenved hátrányt. A szűkítő értelmezés biztosítja, hogy az eljárás ne vezessen az egyenlő bánásmód követelménye megsértésének megállapításához olyan esetekben, amikor az emberi méltóság általános sérelméről, rendeltetésellenes joggyakorlásról, vagy joggal való visszaélésről szól a jogvita. Egyéb helyzet az Alkotmányban és a nemzetközi jogban Az egyéb helyzeten alapuló védelmet nemzetközi szerződések, illetve az Alkotmány 70/A. (1) bekezdése követeli meg. Az egyéb helyzet fogalmának értelmezésekor az adott jogi norma elsődleges alkalmazására és értelmezésére hivatott szervek álláspontja az irányadó. Az egyéb helyzet meghatározásánál figyelemmel kell lenni a jogértelmezést adó szervnek az Egyenlő Bánásmód Hatóságétól esetlegesen eltérő funkciójára, s arra is, hogy az Ebktv. 8. -ában kifejezetten nem nevesített tulajdonságot más jogszabályban a jogalkotó védetté nyilváníthat. Az Ebktv. 8. -ában megnevezett védett tulajdonságok megfelelnek az Alkotmány 70/A. -ában, és a Magyar Köztársaság nemzetközi és közösségi jogi kötelezettségeiben foglaltaknak. A 8. -ban szerepelnek olyan személyes és lényegi tulajdonságok is, amelyek az Alkotmánybíróság, illetve a nemzetközi egyezmények által létrehozott szervek jogértelmezése2 2 során az egyéb helyzet klauzula alapján kaptak védelmet. A 8. -nak megfelelő védett tulajdonságok listáját tartalmazzák az alábbi rendelkezések. Az Alkotmány 70/A. (1) bekezdése értelmében: A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló évi XXXI. törvény 14. cikke értelmében: A jelen Egyezményben meghatározott jogok és szabadságok élvezetét minden megkülönböztetés, például nem, faj, szín, nyelv, vallás, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés szerinti vagy egyéb helyzet alapján történő megkülönböztetés nélkül kell biztosítani. Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXI. ülésszakán, december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kihirdetéséről szóló évi 8. törvényerejű rendelet 2. cikke értelmében: 1. Az Egyezségokmányban részes, valamennyi állam kötelezi magát, hogy tiszteletben tartja és biztosítja a területén tartózkodó és joghatósága alá tartozó minden személy számára az Egyezségokmányban elismert jogokat, minden megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXI. ülésszakán, december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kihirdetéséről szóló évi 9. törvényerejű rendelet 2. cikke értelmében: 2. Az Egyezségokmányban részes államok kötelezik magukat arra, hogy biztosítják az Egyezségokmányban rögzített jogoknak fajra, színre, nemre, nyelvre, vallásra, politikai vagy bármely más véleményre, nemzeti vagy társadalmi származásra, vagyoni helyzetre, születésre, vagy minden egyéb helyzetre tekintet nélkül való gyakorlását. Az érdekképviseleti tagságon és a munkaviszony jellegén alapuló védelmet nemzetközi és közösségi jogi kötelezettség alapján szükséges a munkaviszonnyal összefüggésben biztosítani. Az érdekképviseleti tagság lényegében az Ebktv. 8. j) pontjában megnevezett politikai vagy más vélemény speciális esete, így tehát lényegi emberi tulajdonság. Az egyetlen megnevezett védett tulajdonság, amelyre ez nem áll, a munkaviszony részmunkaidős, határozott idős jellege. A részmunkaidő a közösségi jogban eredetileg egy, az emberi személyiség lényegéhez tartotó tulajdonságon, a nemi hovatartozáson alapuló közvetett diszkriminációval összefüggésben - keletkezett sui generis védett tulajdonság. 1 A határozott idejű munkaviszonyban dolgozókkal szembeni diszkriminációval szemben viszont azért küzd a közösségi és nemzeti jogalkotás, mert meg akarja akadályozni a munkavállalók munkajogi védelmi szintjének csökkentését, az ezzel kapcsolatos visszaéléseket. 1 Directive 1999/70/EC concerning the Framework Agreement on fixed-term work concluded by UNICE, CEEP and ETUC, illetve Directive 97/81/EC concerning the Framework Agreement on part-time work concluded by UNICE, CEEP and the ETUC.3 3 Miután e tulajdonságok alapján az Ebktv. nem korlátozza a védelmet a munka világára, az eset körülményeitől függően hazánkban ezen tulajdonságok alapján más területeken is védelmet kell biztosítani, bár az érintett rendelkezések kifejezetten a munkajog alkalmazási körében nyernek értelmet. Sem a fent körvonalazott nemzetközi jogi dokumentumokban, sem a magyar Alkotmánybíróság gyakorlatában nem tartozik az egyéb helyzet alá olyan tulajdonság, amely ne lenne egyben az ember személyiségének lényegi vonása. Az Ebktv. 8. -ában megnevezett tulajdonságok között egyetlen kivétel található azon szabály alól is, hogy a (közösségi) jogalkotó a személyiségnek nem lényegi vonását is védeni rendelné: ez pedig a munkaviszony jellege. Fontos mindezek ismeretében hangsúlyozni, hogy az Ebktv. 8. t) pontjának jelen állásfoglalásban körvonalazott szűkítő értelmezése teljes mértékben egybeesik a releváns nemzetközi egyezmények és az Alkotmány irányadó értelmezésével. Az egyéb helyzet értelmezésének általános elvei Miután az egyéb helyzeten alapuló védelmet nemzetközi szerződések és az Alkotmány 70/A. -a követeli meg, az egyéb helyzet fogalmának értelmezésekor az adott jogi norma elsődleges alkalmazására és értelmezésére hivatott szervek így pl. az Emberi Jogok Európai Bírósága, az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága és az Alkotmánybíróság álláspontját kell irányadónak tekinteni. Az egyéb helyzet meghatározásánál figyelemmel kell lenni a jogértelmezést adó szervnek az Egyenlő Bánásmód Hatóságétól esetlegesen eltérő funkciójára, s arra is, hogy az Ebktv. 8. -ában kifejezetten nem nevesített tulajdonságot más jogszabályban a jogalkotó védetté nyilváníthat. A fenti szervek értelmezése szerint az egyéb helyzet tekintetében főszabályként olyan tulajdonságokra lehet a védelmet kiterjeszteni, amelyek az emberi személyiség lényegi vonásai. Ebből következik az is, hogy az egyéb helyzet fogalmát szűken kell értelmezni, egyébként felmerülhet annak a veszélye, hogy devalválódik a nevesített tulajdonságok esetében nyújtott védelem, és az EBH túlterjeszkedik az Ebktv-ben meghatározott hatáskörén. Az egyéb tulajdonság nem lehet azonos az elszenvedett hátránnyal, nem lehet tehát az a különbség az összehasonlított személyek, illetve csoportok között, hogy az egyik elszenvedte az adott hátrányt, a másik pedig nem. 2 A személyiség lényegi vonásán alapuló diszkrimináció esetében az EBH-nak mindenképp el kell járnia, még ha a védett tulajdonságot az Ebktv. 8. -a nem is nevesíti. Mérlegelésnek nincs helye, ha az adott tulajdonság alapján az Alkotmány, vagy nemzetközi szerződés védelmet nyújt, illetve az előnyben részesítő (állami) intézkedés alapjául szolgál. Az alábbi szempontokat szükséges mérlegelni annak meghatározása során, hogy az ettől eltérő esetekben egy adott tulajdonság a személyiség lényegi vonása-e: 1. A jogsérelmet szenvedett mindennapi létét alapjaiban meghatározza-e? 2. Saját választása alapján megváltoztathatja-e az egyén? 3. Látható tulajdonság-e? 4. Hosszabb ideje, az egyén döntésétől függetlenül, szükségszerűen fennáll-e? 2 Debreceni Ítélőtábla, Pf. I /2005/7.4 4 5. Fennállt-e a jogsérelem elszenvedésekor? Az itt felsorolt szempontokon túl természetesen az ügyek egyedi sajátosságai egyéb szempontok figyelembe vételét is szükségessé tehetik. Fontos, hogy a fenti feltételek nem konjunktívak, azaz a releváns szempontok bármelyikének fennállása esetén megállapítható, hogy a védett tulajdonság a személyiség lényegi vonása. Az első két szempont esetében a védett tulajdonsággal rendelkező személynek vagy csoportnak a jogalkotó biztosít magasabb védelmi szintet, míg a 3-5. szempont esetén az EBH diszkrecionális jogköre kap nagyobb hangsúlyt. Ennek a diszkrecionális jogkörnek nem szabad túlterjeszkednie az Alkotmánybíróság és az elsődleges jogértelmezésre feljogosított szervek által kijelölt határokon. Az egyéb helyzet definíciós magja Az egyéb helyzet fogalma szükségképpen szerepel az Ebktv-ben, hiszen a társadalom folyamatosan változik, fejlődik. A jogalkalmazást segíti, ha a védett tulajdonságok között létezik egy rugalmas kategória, amely olyan személyek/csoportok védelmére szolgál, akikre nem gondolhatott a jogalkotó az Ebktv. megalkotásakor. Az egyéb helyzet éppen a társadalom dinamikus fejlődése miatt nem határozható meg pontosan. Definíciós magját azonban az képezi, hogy tárgyilagosan igazolható, homogén csoportképzésre, általánosításra alkalmas, és társadalmi előítéletek alapjául szolgáló tulajdonságot takar. Ennek megfelelően az egyéb helyzet, mint védett tulajdonság szinguláris, másra nem jellemző, csak egy személynél előforduló tulajdonság esetében főszabályként nem alkalmazható. A diszkriminációval szembeni jogvédelem lényegét az egyéb helyzet esetében is az adja, hogy a védett tulajdonsággal rendelkező panaszos elsődlegesen nem saját magatartása, hanem egy adott csoporthoz való tartozása miatt szenved hátrányt. Kiemelendő, hogy az Alkotmánybíróság 1441/B1990. számú határozata szerint a diszkriminációnak az Alkotmány 70/A. (1) bekezdésében írt tilalma, nem jelenti minden megkülönböztetés tilalmát. Az Ebktv. preambulumából és a törvény közösségi jogi háttér-jogszabályaiból az következik, hogy a védelem, így az egyéb helyzet értelmezésének középpontjában az össztársadalmilag hátrányos helyzetben lévő csoportok állnak. Fontos ugyanakkor felhívni rá a figyelmet, hogy kivételesen regionális, lokális szinten olyan tulajdonság is lehet hátrányos megkülönböztetés alapjául szolgáló csoport-jellemző, amely össztársadalmi szinten nem feltétlenül minősül annak. Példa lehet erre, amikor az ország hátrányosabb helyzetű térségében székhellyel rendelkező munkáltató csak az adott régióban lakóhellyel rendelkező személyek számára hirdet meg valamilyen állást. Ilyen esetekben azok, akik valamely fejlettebb régióban laknak, és emiatt nem nyílik meg számukra a munkalehetőség, az adott lokális viszonyok között hátrányt szenvednek, noha össztársadalmi szempontból a lakóhely vonatkozásában előnyösebb helyzetűnek tekinthetők. Amennyiben tehát nem megerősítő intézkedésről van szó, felmerülhet az egyéb helyzeten alapuló diszkrimináció lehetősége. Több szinten kell tehát a hátrányhoz kapcsolódó tulajdonságot vizsgálni. Az Ebktvben nem nevesített, de társadalmilag köztudomásúan hátrányos helyzetben lévő csoportok tagjait a csoporttal való kapcsolatukra tekintettel érő hátrány nagy valószínűséggel az egyéb helyzethez kapcsolódik.5 5 Kivételesen, regionális vagy helyi szinten olyan csoport-jellemző is minősülhet egyéb helyzetnek, amely össztársadalmi szinten főszabályként nem kapcsolódik hátrányos helyzethez. Ebben a körben rendkívüli gondossággal kell mérlegelni, hogy a csoport-jellemző minősülhet-e egyéb helyzetnek. Általában nem beszélhetünk egyéb helyzetről, ha a hátrány egyéni körülményhez kapcsolódik - például a munkáltató ellenszenvén, a munkáltatóval való véleménykülönbségen, konfliktuson alapul. Utóbbiak ugyanis a hátrányos megkülönböztetéshez hasonló olyan speciális helyzetek elsősorban a munkajog, közoktatási vagy szociális jog területén, amelyek egyaránt az alá-fölérendeltséggel, a függőséggel, illetve a kiszolgáltatottsággal írhatók le. E függőségi viszonyok különösen sérelmessé teszik az okozott hátrányt, amelyet azonban elsősorban nem az össztársadalmi folyamatok, előítéletek és megkülönböztetés, hanem az adott jogviszony hierarchikus jellege okoz. Amennyiben tehát a hátrányt alapvetően nem két társadalmi csoport felé irányuló, ám eltérő bánásmód összehasonlítása mutatja meg, hanem az egyéni körülményeken alapul, úgy nem az egyenlő bánásmód követelményének az egyéb helyzeten alapuló sérelme valósul meg, hanem más jogsérelem - amely lehet az emberi méltóság sérelme, rendeltetésellenes munkáltatói joggyakorlás, joggal való visszaélés, stb.,. Az egyéb helyzet meghatározásának igénye felveti a többi, nevesített védett tulajdonság pontosabb definiálásának a szükségességét is, különös tekintettel a fogyatékosságra, amelyet a magyar jog meghatározóan orvos-szakmai megközelítéssel, ám ellentmondásosan definiál. Számos olyan fogalmat tartalmaz a magyar jog, amely a fogyatékos emberekkel kisebb-nagyobb átfedést mutat: pl. megváltozott munkaképességű, sajátos nevelési igényű, rokkant, cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló, egészségkárosodott stb. Ilyen esetekben elsődlegesen a fogyatékosságon vagy az egészségi állapoton alapuló megkülönböztetés jön szóba, de bizonyos esetekben felmerülhet az egyéb helyzet, mint védett tulajdonság is Értelmezési problémák a jogalkalmazás során Az Ebktv a alapján az egyenlő bánásmód követelményének megsértése esetén indított eljárásokban így az Egyenlő Bánásmód Hatóság (EBH) előtt is a fordított (osztott) bizonyítási teher elve érvényesül. Ez a bizonyítási könnyítés vonzóvá teszi az EBH előtti eljárást azon sérelmet szenvedett felek számára is, akiknek az emberi méltósága általában sérült, akik rendeltetésellenes joggyakorlásnak vagy joggal való visszaélésnek, illetve önkényes (pl. munkáltatói) döntésnek estek áldozatul. A gyakorlatban az EBH-hoz intézett panaszok egyre nagyobb arányban vonatkoznak olyan jogsértésekre, amelyek alapjául a kérelmezők nem neveznek meg konkrét, az Ebktv. 8. a)-s) pontjaiban védett tulajdonságot. Noha üdvözlendő, hogy a diszkrimináció elleni védelmet a jogszabály nem korlátozza csupán néhány tulajdonságra, a jogalkalmazás során komoly problémákat vet fel a védett tulajdonságok nyitott listája. Ez a nyitottság ugyanis alkalmas arra, hogy elmossa a határokat a diszkrimináció tilalmába, illetve az egyéb jogi rendelkezésekbe ütköző magatartások között, ahogy azt az alábbi ábra a munkajogi jogviszonyokkal kapcsolatban szemlélteti.6 6 Az Ebktv. 19. (1) bekezdése szerint a jogsérelmet szenvedett félnek kell valószínűsítenie, hogy hátrány érte, és a sérelem elszenvedésekor rendelkezett az Ebktv ában megjelölt valamely védett tulajdonsággal. Az összehasonlítás alapjául szolgáló személlyel vagy csoporttal szemben a jogsérelmet szenvedett fél hátrányos megkülönböztetése akkor állapítható meg, ha lényeges különbséget közöttük csupán az Ebktv. 8. -ában megnevezett valamely védett tulajdonság tekintetében lehet találni. A sérelmet szenvedettnek minden esetben meg kell jelölnie azt a tulajdonságát, amely alapján őt sérelem érte, a közérdekű eljárások pedig kizárólag olyan tulajdonsággal rendelkező csoport érdekében indíthatók, amely tulajdonság a személyiség lényegi vonása. A munkaidő jellege (részmunkaidő, határozott idő) kivételével az Ebktv. 8. -a olyan nevesített tulajdonságokat véd, amelyek a természetes személyek elidegeníthetetlen és általában megváltoztathatatlan, lényegi tulajdonságai. A megnevezett védett tulajdonságok a következők: a) nem, b) faji hovatartozás, c) bőrszín, d) nemzetiség, e) nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozás, f) anyanyelv, g) fogyatékosság, h) egészségi állapot, i) vallási vagy világnézeti meggyőződés, j) politikai vagy más vélemény, k) családi állapot, l) anyaság (terhesség) vagy apaság, m) szexuális irányultság, n) nemi identitás, o) életkor, p) társadalmi származás, q) vagyoni helyzet, r) foglalkoztatási jogviszony vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony részmunkaidős jellege, illetve határozott időtartama, s) érdekképviselethez való tartozás. Amennyiben a sérelmet szenvedett felek nem rendelkeznek olyan védett tulajdonsággal, amely alapján az Ebktv. által biztosított, kiemelt védelem illetné meg őket, ügyükben nem az EBH, hanem más szerv rendelkezik hatáskörrel, így például a polgári és munkaügyi bíróságok, valamint közigazgatási hatóságok (pl. munkaügyi, fogyasztóvédelmi felügyeletek). A közigazgatási szervek és szolgáltatók esetén hatáskörrel rendelkezik az állampolgári jogok országgyűlési biztosa is.7 7 Amennyiben az EBH a védett tulajdonság hiányát állapítja meg, elutasító határozatában tájékoztatnia szükséges a felet arról, hogy panaszával kapcsolatban mely szerv rendelkezik hatáskörrel, illetve ha ez a panaszból megállapítható az ügyet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervhez teszi át. A jogalkalmazás során főképp a foglalkoztatás területén problémák merülhetnek fel az Ebktv. 8. t) pontjában foglalt egyéb helyzet fogalmának értelmezése kapcsán. A 8. - ban nem nevesített tulajdonságok közül a leggyakrabban az állampolgárság, iskolai végzettség, (bejelentett) lakóhely, földrajzi távolság, külső fizikai megjelenés és a korábban diszkriminációt elszenvedett személlyel való (rokoni) kapcsolat tekintetében merülnek fel jogértelmezési problémák. Ugyanakkor jogalkalmazási problémákat vethet fel a dohányzás, a bio életmód, a vegetarianizmus, valamint a személyes élettörténet (pl. büntetett előélet) is. Az alábbiakban a jogalkalmazásban leggyakrabban felmerülő tulajdonságokat, sajátosságokat érintjük. a) Többszörös diszkrimináció Amennyiben több, az Ebktv. 8. -ában nevesített és az ügyben egyaránt meghatározó tulajdonságra hivatkozik az eljárást indító fél, az eljárást a lényegi tulajdonságok együttes figyelembe vételével kell lefolytatni, és az összehasonlítás alapját képező személyt vagy csoportot valamennyi tulajdonság figyelembe vételével kell kiválasztani. Ezekben az esetekben a diszkrimináció alapjául e tulajdonságok összességét, nem pedig az egyéb helyzetet szükséges meghatározni (multiple discrimination, többszörös diszkrimináció). b) Átsugárzó diszkrimináció Amennyiben az eljárást indító fél a diszkriminációt egy védett tulajdonsággal (eredeti védett tulajdonság) rendelkező személlyel való közvetlen rokoni, baráti kapcsolata okán osztozva a joghátrányban, a védelmet nem az egyéb helyzet, hanem az eredeti védett tulajdonság alapján igényelheti (discrimination through association) 3. c) Állampolgárság Az állampolgárság számos nemzetközi és közvetlenül illetve közvetve hatályosuló közösségi jogi rendelkezés szerint védett tulajdonság, a védelem szintje azonban ágazatonként változó. Ennek okán az állampolgárság tekintetében e jogi normákat az EBH-nak jogalkalmazása során minden esetben elsődleges jogforrásként szükséges figyelembe vennie. E tulajdonság tekintetében egyebekben az általános bizonyítási szabályok alapján kell eljárni. d) Iskolai végzettség Az iskolai végzettség nem külön védett egyéb helyzet, hanem az Ebktv. 8. p) pontja szerinti társadalmi származásra utaló tény. Ennélfogva az iskolai végzettségen alapuló diszkriminációt általában nem az egyéb helyzet, hanem a p) pontban nevesített védett tulajdonság, tehát a társadalmi származás alapján lehet megállapítani. 3 C-303/06, 2008 július 17. (S. Coleman kontra Attridge Law és Steve Law) és Legfelsőbb Bíróság Pfv.IV /2006/6.8 8 e) Külső fizikai megjelenés A külső fizikai megjelenés lehet közvetett diszkrimináció faj, nem, fogyatékosság és kor alapján. Egyébként azt kell vizsgálni (tesztelni), hogy a meghatározó külső fizikai jegy (ápolatlan, törpe, magas, kövér, nem vonzó) a személyiség lényegi tulajdonsága-e az adott esetben. A külső megjelenés alapján lehetséges közvetlen hátrányos megkülönböztetés is, ha például az álláshirdetésben kifejezetten kikötik a testmagasságot vagy a testsúlyt. Ez esetben természetesen a kimentés körében szükséges vizsgálni a munka jellegéből fakadó elvárásokat. f) Diszkriminációt elszenvedett személlyel való (rokoni) kapcsolat Az átsugárzó diszkriminációval hasonlóságot mutató, ám attól eltérő eset, amikor azért ér valakit hátrány, mert egy adott személlyel való rokoni, baráti vagy egyéb szoros kapcsolata miatt valamilyen védett tulajdonságot tulajdonítanak neki. Ilyenkor ugyanis nem a tulajdonság átsugárzásáról van szó (mint pl. az Európai Bíróság elé került Coleman ügyben, ahol a fogyatékossággal nyilvánvalóan nem rendelkező anya gyermeke fogyatékossága miatt szenvedetett hátrányt a munkahelyén, és ahol az Európai Bíróság az anya esetében is megállapíthatónak találta a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetést), hanem arról, hogy a két személy közötti kapcsolat okán a hátrányt okozó valamilyen vélt tulajdonság alapján cselekszik. Az EBH gyakorlatában ez a probléma a korábban diszkriminációt elszenvedett személlyel (rokoni) kapcsolatban álló személlyel szemben a feltételezett véleményazonosság miatt alkalmazott kedvezőtlen bánásmód kapcsán merült fel. Ilyen esetekben nem az Ebktv. 8. t) pontja alapján, hanem az i), vagy j) pont alapján (vallási vagy világnézeti meggyőződés, politikai vagy más vélemény) járhat védelem. Ezzel összefüggésben fontos leszögezni, hogy az Ebktv. 8. j) pontjában védett politikai vagy más vélemény nem egy adott ügyben fennálló véleményre, hanem egy rendszerszintű, régebb óta fennálló, és általában a tulajdonság lényegiségére felállított tesztnek megfelelő eszmerendszer megnyilvánulására vonatkozik. Egyéb esetekben tehát például akkor, ha egy konkrét munkahelyi ügy megítélésében merül fel nézetkülönbség a munkáltató és a munkavállaló között a rendeltetésellenes joggyakorlás miatti munkaügyi vagy polgári per megindításának lehet helye. g) Lakóhely, földrajzi távolság A lakóhelyen (pl. állandó lakóhelyen) alapuló diszkrimináció közvetlen vagy közvetett, vagyoni helyzeten alapuló diszkriminációnak minősülhet. Ha a munkaviszonnyal összefüggő esélyteremtő intézkedés (utazási költségtérítés) alóli kibújás miatt nem kívánja a munkáltató foglalkoztatni a munkavállalót, akkor a személyiség lényegi tulajdonságának minősülhet a lakóhely, földrajzi távolság, ezért a védett tulajdonság megléte vitán felül áll. Ugyanakkor mentesülni is lehet a felelősség alól, ha a jogalkotó nem vállalja át a megerősítő intézkedés terheit és azokat a munkáltató bizonyítottan képtelen megfizetni. Ugyanez a mentesülési probléma merül fel az akadálymentesítési kötelezettség alkalmazása során. 4 4 Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 384/1/2008. (I.23.) TT. sz. állásfoglalása az akadálymentesítési kötelezettségről.9 9 h) Vezető és beosztott közötti megromlott viszony A munkaerőpiacon számtalan olyan élethelyzet van, amikor megromlik a viszony a vezető, munkáltatói jogokat gyakorló személy és beosztottja között. A viszony megromlásának az okai igen sokszínűek, de ilyen lehet különösen a személyes ellenszenv, helyi konfliktus, korábbi versenyhelyzet (pl. vezetői pályázat), a diszkriminációtól független munkavállalói igényérvényesítés (pereskedés a munkáltatóval). Ezekben az esetekben a vezető által alkalmazott intézkedés hátrányt okoz a munkavállalónak, és az intézkedés hátterében megromlott viszonyuk áll. Noha az ilyen esetekben gyakran fordulnak a hátrányt elszenvedő munkavállalók diszkriminációra hivatkozva az EBH-hoz, a felek közötti viszony megromlásához vezető olyan okok nem minősülhetnek egyéb helyzetként védett tulajdonságnak, amelyek a fenti elvek és szempontok alapján nem az emberi személyiség lényegi vonásai, és amelyek nem csoport-jellemzők. Budapest, április Dr. Farkas Lilla sk. Dr. Herczog Mária sk. Dr. Gyulavári Tamás sk. Dr. Kádár András Kristóf sk. Dr. Kárpáti József sk. Dr. Szigeti György sk. Hasonló dokumentumok
AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG, AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓD TANÁCSADÓ TESTÜLET és a MAGYAR MUNKAJOGI TÁRSASÁG meghívja önt DISZKRIMINÁCIÓ EGYÉB HELYZET ALAPJÁN című konferenciájára Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
Esélyegyenlőségi Képzés KEOP 6.1.0/B/09-2009-0014 Erdei tanóra program Nógrád megyében című projekt projektmenedzsment tagjai és a DIPO Khe. alkalmazottai számára Készítette: Glázer Éva Bánk, 2010. március Részletesebben Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület. 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol
Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol Az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvévei kapcsolatos jogvitákban a Munka Törvénykönyve Részletesebben SOMBEREK ÉS GÖRCSÖNYDOBOKA KÖZSÉGEK KÖRJEGYZŐSÉGÉNEK ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2010-2015
SOMBEREK ÉS GÖRCSÖNYDOBOKA KÖZSÉGEK KÖRJEGYZŐSÉGÉNEK ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2010-2015 Somberek és Görcsönydoboka Községek Körjegyzősége, a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 70/A. Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
TÁMOP-5.5.5/08/1 A diszkrimináció elleni küzdelem a társadalmi szemléletformálás és hatósági munka erősítése A fogyatékos munkavállalók tapasztalatai - EBH kutatások 2010-2013 Szabados Tímea 2013. December Részletesebben Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013.
Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013. A Debreceni Művelődési Központ fontos feladatának tekinti az esélyegyenlőség érvényesítését a munkahelyi alkalmazottak körében. 2012-ben, esélyegyenlőségi felelőst Részletesebben Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT
Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT Budapest 2008 Bevezetés A Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolájának Szenátusa a felsőoktatásról Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2012. 2013. évre
MTA Agrártudományi Kutatóközpont ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2012. 2013. évre Martonvásár, 2012. március 20. Bedő Zoltán főigazgató 1 Az MTA ATK Esélyegyenlőségi terve 2012. január 1.-től 2013. december 31.-ig Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG HATÁROZAT
A NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Preambulum 1. Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. (4) bekezdése alapján az ötven főnél több munkavállalót Részletesebben I. Bevezetés. II. Általános célok, etikai elvek A MAGYAR TÁNCMŰVÉSZETI FŐISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A MAGYAR TÁNCMŰVÉSZETI FŐISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE I. Bevezetés Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Ebetv.) alapelvi szinten Részletesebben A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában. Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013
A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013 Áttekintés I. A diszkrimináció fogalma II. A diszkrimináció tilalmának tárgyi hatálya az EEJE ben Részletesebben Egyenlő eséllyel? Érzékenyítés a téma iránt
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Egyenlő eséllyel? Érzékenyítés a téma iránt Az Egyenlő bánásmód mindenkit megillet Jog és kötelezettség Hercegh Mária Az Egyenlő bánásmód mindenkit megillet hogy ez Részletesebben A GYERMEK JOGAI AZ EGYÉB JOGVISZONYOKBAN
A GYERMEK JOGAI AZ EGYÉB JOGVISZONYOKBAN DR. HERCZEG RITA Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. JÚNIUS 5. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben Mik azok az alapvető jogok?
Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Az alapvető jog - más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ 2003. ÉVI CXXV. TÖRVÉNY ALKALMAZÁSA
AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ 2003. ÉVI CXXV. TÖRVÉNY ALKALMAZÁSA Egyenlő Bánásmód Hatóság, 2014 2 AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ Részletesebben 2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról
2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Az Országgyűlés elismerve minden ember jogát ahhoz, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, azon szándékától vezérelve, Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Geoview Systems Kft.
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Geoview Systems Kft. Hatálybalépés: 2012. június 1., frissítése: 2012. szeptember 15. A szabályzat karbantartásáért felelős: Farkas Ferenc Zoltán Esélyegyenlőségi terv Bevezetés A Részletesebben ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. -
ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. - Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS 14. dr. Kozicz Ágnes Alapvető Jogok Biztosának Hivatala TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület. 309/1/2011(II.11).TT. sz. állásfoglalása az akadálymentesítési kötelezettségről
Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 309/1/2011(II.11).TT. sz. állásfoglalása az akadálymentesítési kötelezettségről Az 1998. évi XXVI. törvény (Fot.) 2007. évi módosítása megváltoztatta a fogyatékos Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30. Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. (1) Az alapvető jogok biztosához Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben Esélyegyenlőségi terv
Esélyegyenlőségi terv 2013.07.18-tól visszavonásig érvényes (Jelen esélyegyenlőségi terv egységes szerkezetbe foglalt belső dokumentum, összhangban a KMOP-1.5.2-2008-0020 azonosítószámú pályázati projekt Részletesebben Indokolás: A Rendelet támadott rendelkezései a következők: 2. Lakásfenntartási támogatás
BorsodAbaúj Zemplén Megyei Kormányhivatal Építésügyi, Hatósági, Oktatási és Törvényességi Felügyeleti Főosztály Törvényességi Felügyeleti Osztály 3525 Miskolc, Városház tér 1. Tisztelt Cím! A Társaság Részletesebben E SÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
Európai Üzleti Szakközép és Szakiskola OM: 200466 7623 Pécs, Szabadság u. 23. Tel.: 06-72/516-118; 06-72/522-889 Honlap: www.euszki.hu e-mail: info@euszki.hu E SÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Jelen munkahelyi esélyegyenlőségi Részletesebben A Tanácsadó Testület 2007. februári állásfoglalása az állásinterjún feltehetõ munkáltatói kérdésekrõl
A Tanácsadó Testület 2007. februári állásfoglalása az állásinterjún feltehetõ munkáltatói kérdésekrõl Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 1/2007. TT. sz. állásfoglalása az állásinterjún feltehető munkáltatói Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ 2003. ÉVI CXXV. TÖRVÉNY ALKALMAZÁSA
AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ 2003. ÉVI CXXV. TÖRVÉNY ALKALMAZÁSA Egyenlő Bánásmód Hatóság, 2014 2 AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ Részletesebben A BRÓDY SÁNDOR MEGYEI ÉS VÁROSI KÖNYVTÁR ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A BRÓDY SÁNDOR MEGYEI ÉS VÁROSI KÖNYVTÁR ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Készítette: Varga Lászlóné gazdasági igazgatóhelyettes Kiadás időpontja: 2008. január. 10. Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében. dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság
Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság Az irányelvek és átültetésük A közösségi jog egyik Részletesebben Felvezető előadás 2010. január 9. Dombos Tamás tdombos@hatter.hu
Felvezető előadás 2010. január 9. Dombos Tamás tdombos@hatter.hu } jövedelemforrás: a munkanélküliség anyagi ellehetetlenüléshez, társadalmi kirekesztettséghez vezet } szocializációs közeg: nap jelentős Részletesebben 2003. évi CXXV. törvény. az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Fogalmak
2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Az Országgyűlés elismerve minden ember jogát ahhoz, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, azon szándékától vezérelve, Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Általános magatartási követelmények Az adott helyzetben általában elvárható magatartás ÚJ! Jóhiszeműség és tisztesség Részletesebben 2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Fogalmak
1 2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Az Országgyűlés elismerve minden ember jogát ahhoz, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, azon szándékától Részletesebben Három évvel az antidiszkriminációs szabályozás reformja után*
GYULAVÁRI TAMÁS Három évvel az antidiszkriminációs szabályozás reformja után* Több mint három éve, 2004. január 27-én lépett hatályba az egyenlõ bánásmódról és az esélyegyenlõség elõmozdításáról szóló Részletesebben 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése
4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése 4.1 1 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése Az egyik legradikálisabb munkajogi változás a munkaviszony megszűnését, illetve megszüntetését érinti. Az Részletesebben ÚJHARTYÁN KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról
Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról Ócsa Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvénye 32. cikk Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A DEBRECENI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A DEBRECENI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2007. október 5. - 2010. december 31. 2007. október 4 2/14 Tartalomjegyzék 1. Bevezetés 3 2. Az Esélyegyenlőségi Terv tárgya, hatálya, jogi alapjai 3 3. Esélyegyenlőség Részletesebben műszakpótlék szabályozása (140) köztulajdonban álló munkáltató (172-177)
Munkavállalói jogot sért Keresetcsökkenéssel jár Egyéb, munkavállalókra hátrányos Szakszervezeti jogot sért Egyéb kollektív jogot sért Nagyon súlyos munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei Részletesebben Esélyegyenlőségi kézikönyv mikrovállalkozások számára Könyvismertető
Teremts esélyt magadnak és másoknak! Támogatók: Esélyegyenlőségi kézikönyv mikrovállalkozások számára Könyvismertető Sellei Anna 2008. június 26., Budapest Kisvállalkozás-fejlesztési Alapítvány FAT intézményi Részletesebben Tantárgyi tematika. 6. hét: A munkaügyi kapcsolatok a részvételi jogok, a szakszervezetek jogai, a kollektív szerződés, a sztrájkjog, a munkaügyi vita
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség. esélyegyenlőségi terve. 2010. július 1-jétől 2012. november 30-áig terjedő időszakra
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség esélyegyenlőségi terve 2010. július 1-jétől 2012. november 30-áig terjedő időszakra 2010. július hó A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, mint munkáltató Részletesebben A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza.
Köztemetés A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza. A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzat polgármestere Részletesebben A közérdekű igényérvényesítés egyes kérdései. Dr. Kárpáti József ügyvéd
A közérdekű igényérvényesítés egyes kérdései Dr. Kárpáti József ügyvéd A közérdekű igényérvényesítés lényege, hogy nem közvetlenül a jogsérelmet szenvedett személy fordul a jogainak érvényesítése érdekében Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben Ügyfélelégedettség-mérés az egyenlõ bánásmód referensi ügyfélszolgálatokon 2009. október 1. - 2013. június 30.
Teremts esélyt magadnak és másoknak! Graczka Sylvia 2008. június 26., Budapest SEED Kisvállalkozás-fejlesztési Alapítvány Az esélyegyenlőség fogalma Egyenlő bánásmód Az egyenlő bánásmódról szóló törvény Részletesebben REGIONÁLIS ÉRDEKVÉDELEM HÍD EGYESÜLET ALAPÍTVÁNY ÖSSZEGZÉS
ÖSSZEGZÉS A RÉV Alapítvány által a munkáltatók körében végzett közvéleménykutatási akció eredményéről A közvéleménykutatási akció az Átmeneti Támogatás 2006/018-176.03.01 számú Civil szervezetek és az Részletesebben Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 288/4//2010. (VI. 21. ) TT. sz. állásfoglalása. az európai uniós jog hatályosulásával kapcsolatos kérdésekről
Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 288/4//2010. (VI. 21. ) TT. sz. állásfoglalása az európai uniós jog hatályosulásával kapcsolatos kérdésekről Elképzelhető, hogy valamely irányelvet a tagállam a határidőig Részletesebben II. RÁKÓCZI FERENC GIMNÁZIUM ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
II. RÁKÓCZI FERENC GIMNÁZIUM ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2011.01.01-2012.12.31. ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV A 2011. január 1-jétől 2012.december 31-ig terjedő időszakra Jelen Esélyegyenlőségi Terv az egyenlő bánásmódról Részletesebben Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról
Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az egyetemes emberi kultúra és a nemzeti kultúra Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX 2014 Tartalomjegyzék Az Etikai Kódex alkalmazási köre... 3 Magatartás az Egyesületben, illetve azon kívül... 3 A jogszabályok betartása... 3 Kapcsolat Részletesebben Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév
Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév Tantárgy neve Neptun kódja: Képzés- tagozat: Tantárgy kreditszáma: Tantárgyfelelős: Számonkérési forma: Erős előfeltétel: Gyenge előfeltétel/társfeltétel: Kapcsolódik-e Részletesebben Három évvel az antidiszkriminációs jog reformja után. Gyulavári Tamás 1
Három évvel az antidiszkriminációs jog reformja után Gyulavári Tamás 1 Több mint három éve, 2004. január 28-án lépett hatályba az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Előszó 11. 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13
Tartalomjegyzék 3 TARTALOMJEGYZÉK Előszó 11 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 13 A) A törvény hatálya 13 1. A törvény tárgyi hatálya 14 2. A törvény területi Részletesebben Dr. Gyulavári Tamás: Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség
Dr. Gyulavári Tamás: Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség 1 Készült az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány támogatásával Kiadta a LIGA Szakszervezetek 1068 Budapest, Benczúr u. 41. Tel.: 321-5262, Fax.: Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben S z e n t e s. Tisztelt Képviselő-testület!
Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testülete S z e n t e s Tisztelt Képviselő-testület! Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testülete a 112/2009.(V.29.) Kt. számú határozatával döntött arról, hogy Részletesebben A Testnevelési Egyetem esélyegyenlőségi terve. Preambulum
A Testnevelési Egyetem esélyegyenlőségi terve Preambulum A Testnevelési Egyetem az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. (4) bekezdése alapján, valamint Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
Borsodnádasd Város Önkormányzatának 6/2009.(III.27.) számú rendelete A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény végrehajtásának helyi szabályairól, egységes szerkezetben Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ ÉRTÉKELÉS
ÖSSZEFOGLALÓ ÉRTÉKELÉS Projekt megnevezése: Működési folyamatok optimalizálása Erzsébetváros Önkormányzatánál című, ÁROP - 3.A.2-2013- 2013-0037 azonosító számú pályázati projekt Kapcsolódó fejlesztési Részletesebben Atipikus foglalkoztatás szabályozásának egyes kérdései. Nacsa Beáta nacsa@ajk.elte.hu 2012. május 14.
Atipikus foglalkoztatás szabályozásának egyes kérdései Nacsa Beáta nacsa@ajk.elte.hu 2012. május 14. Örökség a szocializmusból A nők (erőltetett és közel teljes) részvétele a munkaerő piacon Nemi szerepek Részletesebben HEFOP/2.3.2. Fejlesztésközpontú alternatív munkaerő-piaci szolgáltatások. Monitoring info-nap 2006. Május 23.
HEFOP/2.3.2. Fejlesztésközpontú alternatív munkaerő-piaci szolgáltatások Monitoring info-nap 2006. Május 23. A program szakmai háttere A hátrányos helyzet lehetséges okai Objektív okok, pl.: Alacsony iskolai Részletesebben a Komárom-Esztergom Megyei Közgyűlés 2013. április 25-ei ülésére
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT FŐJEGYZŐJE E L Ő T E R J E S Z T É S a Komárom-Esztergom Megyei Közgyűlés 2013. április 25-ei ülésére Tárgy: A Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzati Hivatal Esélyegyenlőségi Részletesebben HALLGATÓI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
HALLGATÓI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2015. március 31. TARTALOMJEGYZÉK I. fejezet: Bevezető... 3 II. fejezet: Az Esélyegyenlőségi Terv célja és hatálya... 3 III. fejezet: Az Esélyegyenlőségi Terv és az egyenlő Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/470/9/2014. Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (1013 Budapest, Krisztina krt. 39/B.) kérelmezőnek a Human Service Agency Munkaerőpiaci Szolgáltató Kft. (HSA Kft., Részletesebben Balajt Község Önkormányzata Képviselő-testületének. /2013.(XI..) önkormányzati rendelete
Balajt Község Önkormányzata Képviselő-testületének /2013.(XI..) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatás felhasználásának helyi szabályairól TERVEZET Balajt Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindulása A panaszos azért fordult hivatalomhoz, mivel sérelmezte, hogy a közfoglalkoztatás Részletesebben Csenger Város Polgármesteri Hivatal 2012-2013. évi ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
Csenger Város Polgármesteri Hivatal 2012-2013. évi ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Csenger TARTALOMJEGYZÉK I. Általános rész... 2 1. Az esélyegyenlőségi terv előkészítésének folyamata, aktualizálása... 2 2. Az Részletesebben Kérelmező csatolta az iratokhoz a 2013. augusztus 1-jén kelt közalkalmazotti jogviszonyba történő kinevezését.
Kérelmező panaszában előadta, hogy 2011. november 1-el létesített munkaviszonyt az eljárás alá vonttal, röntgenasszisztensi munkakörben, sérelmezte, hogy a munkahelyén eltöltött két év alatt szerződését Részletesebben Jogszabályi keretek összefoglalása
HAJDÚNÁNÁS VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT Jogszabályi keretek összefoglalása Az ÁROP-1.A.3-2014-2014-0121 azonosító számú, Hajdúnánás járásán belül területi összefogás az esélyegyenlőség megteremtése jegyében című Részletesebben A Kúria elnökének 10/2014. számú utasítása. a Kúria esélyegyenlőségi tervéről szóló 17/2013. számú elnöki utasítás módosításáról
A Kúria elnökének 10/2014. számú utasítása a Kúria esélyegyenlőségi tervéről szóló 17/2013. számú elnöki utasítás módosításáról A Kúria elnökének 10/2014. számú utasítása a Kúria esélyegyenlőségi tervéről Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
-MML Kft. A PAKSI SZENNYVÍZTISZTÍTÓ TELEP BŐVÍTÉSE ÉS FEJLESZTÉSE KEOP-1.2.0109-11-2011-0013 2013. szeptember 4. Készítette Szücs András Ellenőrizte! Jóváhagyta Goszt kzolt n Jóváhagyva ii sorszámú levéllel. Részletesebben Esélyegyenlőségi Szabályzat
1 Tartalomjegyzék I. Általános rendelkezések...3 A Szabályzat hatálya és célja...3 1....3 II. A hallgatók esélyegyenlősége...3 A fogyatékossággal élő hallgatók esélyegyenlőségének biztosítása...3 2....3 Részletesebben Munkaerőpiaci támogatási rendszer Magyarországon
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT.
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT. AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV JELLEMZŐI A GAZDASÁGI JOG KÓDEXE Kódex jelleg erősítése A társasági jog, a nonprofit szektor jogának beemelése a törvénybe, modern Részletesebben Előterjesztés. A Benedek Elek Óvoda alapító okiratának módosításáról
Tisztelt Képviselő-testület! Előterjesztés A Benedek Elek Óvoda alapító okiratának módosításáról A Magyarország 2013. évi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV törvény tartalmazza az a települési önkormányzatok Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK 1. TÁJÉKOZTATÓ A MUNKAVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS KÖZIGAZGATÁSI FELADATOKRÓL... 2
AKTÍV KORÚAK ELLÁTÁSA Az aktív korúak ellátását a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény szabályozza, a 33.. 37/G. -ig. Az aktív korúak ellátása a hátrányos munkaerő-piaci Részletesebben 2015. évi VII. törvény

matches:
sui generis
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
BKIK » A választottbíróságról
Tájékoztató a választottbíróságról
Miért jó a választottbírósági eljárás?
Budapesten kétszázezer körüli a bejegyzett vállalkozások száma ( bár a működő vállalkozások száma ennél kisebb ) .
A BKIK tagjai rendszeresen szembesülnek azzal, hogy a gazdasági élet szereplői közötti jogviták elbírálása rendkívüli módon elhúzódott, és ez az úgynevezett körbetartozást eredményezte.
Számtalan esetben a fizetésre kötelezett gazdálkodó szervezetek a hosszadalmas eljárás során felszámolással megszűntek illetve cégbíróság által törlésre kerültek.
A gazdasági élet megfelelő működéséhez elengedhetetlen feltétel a jogviták belátható időn belül való eldöntése, és különösen a jogviták során hozott döntések végrehajtásának lehetősége, az a tény , hogy az adós számíthat arra,hogy az ítéletet rajta – belátható időn belül- végrehajtják
A jelenlegi bírósági rendszer – amely kétszintű- a számtalan korszerűsítési kísérlet ellenére sem képes megbirkózni az évről évre növekvő ügy mennyiséggel.
A „Doing Business” 2009. évi jelentése megállapítja, hogy a bíróságok akkor szolgálják a legjobban a piacgazdaság érdekeit, ha a bíróságok előtti eljárások gyorsak, méltányosak, valamint ésszerű költségekkel járnak. E jelentés szintén felhívja arra a figyelmet, hogy a nem hatékony bíróságok nagy pénzügyi terhet jelentenek a gazdaság egésze számára. A Kelet-közép Európára vonatkozó felméréseik szerint azokban az országokban, ahol a bírósági eljárások elhúzódnak, a cégek átlagosan kevesebb banki finanszírozást kapnak új befektetésekre. Más területekre vonatkozó reformok, például a hitelezők jogait illetően, csak akkor növelik a hitelezési rátát, ha a szerződéseket ki lehet kényszeríteni a bíróságok előtt. Egy másik – szintén a „Doing Business” keretében elvégzett – 41 fejlődő országot vizsgáló tanulmány szerint a kereskedelmi viták hatékonyságának minden 10%-os növekedése 2.3%-kal csökkenti a fekete (vagy szürke) gazdaság részesedését az összgazdasági tevékenységhez képest.”
Hogyan kerülhet egy ügy a választottbírósághoz?
Három feltétel szükséges ahhoz, hogy a jogvitát választott bíróság döntse el:
1, A feleknek legalább egyike gazdasági tevékenységgel hivatásszerűen foglalkozik, és a jogvita e tevékenységgel kapcsolatos
2, A felek az eljárás tárgyáról szabadon rendelkezhetnek, tehát nem írja elő semmilyen más jogszabály, hogy hol kötelesek a vitájukat rendezni
3, Választott bíróság hatáskörét szerződésben kikötötték, vagy pedig azt nemzetközi egyezmény előírja.
A választott bírósági szerződés, amelyben a felek megállapodnak a választott bíróság hatáskörében, lehet önálló szerződés, de lehet más szerződés része is.
A szerződésben az alábbi un. Mintaklauzulában lehet kikötni az illetékességet, ezért javasoljuk minden szerződésben ezt a szöveget belefoglalni.
„Bármely vita eldöntésére, amely jelen szerződésből vagy azzal összefüggésben, annak megszegésével, megszűnésével, érvényességével vagy értelmezésével kapcsolatban keletkezik, a felek alávetik magukat a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett szervezett Állandó Választottbíróság kizárólagos döntésének azzal, hogy a Választottbíróság a saját Eljárási Szabályzata szerint jár el.
Tárgyalások helye: Közép-magyarországi Regionális Tagozat székhelye
Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Székháza
1016 Budapest, Krisztina krt. 99. „
A felek egyebek mellett a továbbiakkal egészíthetik ki a fenti klauzulát:
A., Az eljáró választott bírók száma /1,3, csak páratlan lehet/
B., Az eljárás során a / magyar, német,angol/ nyelvet kell alkalmazni,
C., Az eljárás során a gyorsított eljárásról szóló alszabályzat /az eljárási szabályzat 45§/ szabályait kell alkalmazni.
Ha az egyik fél állítja keresetlevélben, a másik fél pedig a válasziratban nem tagadja, hogy közöttük választott bírósági szerződés jött létre, akkor ezt is írásban létrejött választott bírósági szerződésnek kell tekinteni.
Ki lehet választottbíró?
Választott bíró lehet a választottbírói névjegyzékben szereplő személy, illetve minden, akár magyar, akár külföldi állampolgár jelölhető az adott ügyben választottbírónak, amennyiben nyilatkozik függetlenségéről és pártatlanságáról írásban, továbbá, hogy vállalja az eljárási szabályzat szerinti választottbírói tevékenységet. Szükséges ezen kívül, az ügy elbírálásához szükséges magas fokú jogi, gazdasági vagy egyéb ismeret, ha nyelvtudás szükséges, akkor az is, illetve, hogy a választottbírósági törvényben annak 12§ felsorolt kizáró körülmények alá nem esik.
Hogyan indul az eljárás ?
A fél maga jogosult választottbírót jelölni. Mindegyik fél jelöl egy-egy választottbírót, akik megválasztják a tanács elnökét. Ha több felperes vagy több alperes van, akkor Ők együtt jelölnek egy-egy választottbírót. A fél kérheti azt is, hogy helyette a választottbíróság jelöljön választott bírót. A választottbíró személyét a keresetlevélben kell megjelölni. Az alperes pedig a részére kézbesített keresetlevél átvételétől számított 30 napon belül köteles választottbírót jelölni. A felek azonban megállapodhatnak abban is, hogy ügyüket egyes bíró bírálja el.
Ha a két választott bíró az elnök személyében nem tud megállapodni, vagy felek nem tudnak a választott bíró személyében megállapodni (ha egyes bíró van), akkor helyettük a választottbíróság jelöl, figyelembe véve a felek javaslatát is.
A választottbíróság azonban csak a névjegyzékből jelölhet választott bírót, vagy elnököt.
A választottbírósági eljárás a keresetlevélnek a Választottbíróság Titkárságához történő benyújtásával indul meg. A keresetlevelet – a Választottbíróság Titkárságához történt benyújtásával egyidejűleg – a felperes köteles az alperes(ek)nek is ajánlottan, tértivevénnyel megküldeni, valamint a Díjszabályzat mellékletében meghatározott összegű regisztrációs díjat a Választottbíróság számlájára átutalni és az ezekről szóló igazolások másolatát a Választottbíróság Titkárságának megküldeni.
Mi a választottbírósági tagozat feladata, és hatásköre ?
A, Saját működési területein megismerteti a választottbíráskodást, a választottbírósági eljárás ismérveit, feltételeit, működési rendszereit, s ebben a tekintetben eligazítja a hozzá fordulókat.
B, Az MKIK mellett szervezett választottbíróság, választottbírósági tagozatának székhelyén folytatható le a választott bírósági ügy tárgyalása, ha
– a belföldi felek a választott bírósági szerződésben /kikötésben/ így rendelkeznek vagy
– a belföldi feleknek keresettel illetőleg a válaszirattal egyidejűleg /legkésőbb a válaszirat beérkezéséig/ benyújtott indokolt közös kérelmére a választott bíróság ehhez hozzájárul.
Ezekben, az esetekben is az MKIK mellett szervezett választott bíróság budapesti székhelyére kell benyújtani a feleknek írásos beadványaikat. A benyújtott iratok ügykezelése a választottbíróság titkárságán folyik.
C, A választottbírósági tagozat biztosítja a működési területén megtartásra kerülő választottbírósági tárgyalásokhoz szükséges feltételeket /tárgyalóterem, számítógép, jegyzőkönyvvezető/, ennek során együttműködik a választott bíróság titkárságával.
D, Ha a felek által megjelölt helyen nembiztosíthatók a tárgyalás megtartásának feltételei, a tárgyalás a választottbíróság budapesti székhelyén kerül megtartásra.
E, Eljárási szabályzat 3. számú melléklete tartalmazza a választottbírósági tagozatok működési területeit és székhelyeit.
A választottbírósági tagozat létrehozásakor a választottbíróság elnöksége a megyei kamara, vagy a megyei kamarák regionális együttműködéseinek javaslatára kezdeményezi az MKIK küldöttgyűlésénél a választottbírósági tagozatok – ajánlás jellegű- választottbírói névjegyzékének jóváhagyását. A tagozati névjegyzék 5 évre készül, a választott bírók további 5 éves időtartamra újra választhatók.
A választottbírósági tagozatok a területükön tárgyalásra kerülő választott bírósági ügyekben választottbíró jelölésére tehetnek javaslatot a választottbíróságnak akkor, ha valamelyik fél nem jelöl választott bírót, illetve, ha a felek nem állapodnak meg egyes bíró személyében.
Mi a perérték ?
A perérték alapján kell a díjakat, az illetéket , és az esetleges ügyvédi költségeket fizetni.
A perérték meghatározása:
– pénzkövetelés iránti kereseteknél a követelt összeg
– vagyontárgy kiadása iránti kereseteknél a követelt vagyontárgy értéke
– megállapítás valamint meghatározott cselekmény, vagy cselekménytől való tartózkodás iránti kereseteknél a jogviszony tárgyának értéke, ami általában azon összeg, amit a felperes elfogad az alperessel szemben támasztott követelése kiegyenlítéseként
– bérleti szerződéssel vagy más tartós időszakos szolgáltatással kapcsolatos kereseteknél az
egy évi bérleti vagy szerződési díj összege
– társasági határozatok megtámadására irányuló kereseteknél a megtámadott határozattal érintett vagyoni érték, ilyen hiányában a társaság jegyzett tőkéjéből a felperesre jutó hányad értéke
– ingatlan kiürítése iránti kereseteknél egy évi bérleti díj összege.
Az eljáró tanács megalakulása.
A felek által vagy a választottbíróság által kijelölt választott bírók megválasztják az eljáró tanács elnökét. Az eljáró tanács megalakulásától kezdve a választottbírósági eljárás lefolytatásához szükséges intézkedéseket az eljáró tanács teszi meg, ehhez a titkárság segítségét veszi igénybe. A tanács megalakulásáról és összetételéről a titkárság haladéktalanul értesíti a feleket. Az eljáró tanács elnöke jogosult saját hatáskörében megtenni a per érdemi eldöntését nem befolyásoló pervezetési intézkedéseket.
Jelenlét a tárgyaláson.
A tárgyalás nem nyilvános. A tárgyaláson az eljáró tanács tagjai a feleken, a felek képviselőin, a jegyzőkönyvvezetőn, tolmácson, szakértőn és a tanúkon kívül csak olyan személy lehet jele, akinek jelenlétéhez mind az eljáró tanács, mind pedig valamennyi fél kifejezetten hozzájárul. A tárgyaláson jelenlévő valamennyi személy nevét a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
A felek együttes bejelentéssel kérhetik, hogy az eljáró tanács szóbeli tárgyalás tartása nélkül, az iratok alapján határozzon az ügyben.
A választottbírósági ítélet végrehajtása.
A választott bírósági ítélet hatálya ugyanaz, mint a jogerős bírósági ítéleté.
A választott bírósági ítélet végleges és kötelező, az ellen sem fellebbezésnek, sem felülvizsgálati eljárás kezdeményezésének helye nincs, a felek annak önként tartoznak eleget tenni. A végrehajtásra egyébként a végrehajtás helyén a bírósági határozatok végrehajtására vonatkozó jogszabályok irányadók.
Szabályzat a gyorsított eljárásról.
A felek a választott bírósági szerződésben megállapodhatnak a gyorsított eljárás folytatásáról. A gyorsított eljárás a következő módon zajlik:
– eljárásban egyes bíró jár el, kivéve, ha a felek másként állapodtak meg.
Ha a felek az egyes bíró személyének kijelölésére nem tesznek egybehangzó javaslatot a válaszirat benyújtására rendelkezésre álló határidő lejártáig, akkor további 8 napon belül a választottbíróság jelöli ki az eljáró egyes bírót. Az eljárás gyorsított jellegéről és a vonatkozó eljárási szabályokról a titkárság értesíti a feleket. A gyorsított eljárásban alkalmazandó határidők, mind a felperes, mind az alperes részére a hiánypótlás illetve a válaszirat benyújtására 15 napos határidő áll rendelkezésre. Adott határidő 8 napnál több nem lehet. Az idézést a tárgyalás előtt 15 napnál korábban kell megküldeni.
Az egyes bíró szóbeli tárgyalás tartása nélkül a felek írásos beadványai alapján dönt. A kereset és a válaszirat benyújtását követően a feleknek csak egy-egy további beadvány benyújtása engedélyezhető legfeljebb 15 napos határidővel.
Az utolsó beadvány megtételére előírt határidő elteltét követő 8. napon külön berekesztő végzés meghozatala nélkül zárul le az eljárás. Az írásba foglalt és indokolással ellátott ítéletet, az eljárás lezárultát követő 15 napon belül kell kézbesíteni a feleknek. A választottbíróság a gyorsított eljárást lehetőség szerint a kereset beérkezésétől számított 100 napon belül befejezi.
Mód van arra is, hogy a felek bármelyike egyeztető, közvetítő eljárást kezdeményezzen, olyan ügyekben, ahol a választottbíróság hatásköre nincs kikötve, de egyébként módja lenne választott bírósági eljárásnak.
Az egyeztető, közvetítő személyében a felek megállapodhatnak, ha pedig csak az egyik fél kéri az eljárást, akkor a másik félhez továbbítják a felhívást, azzal, hogy 30 napon belül kell nyilatkoznia, hogy hajlandó-e ebben az eljárásban részt venni.
Mely ügyekben célszerű kikötni a választottbíróság hatáskörét?
– Vállalkozási, alvállalkozási, megbízási, szállítási, tervezési és építési-szerelési szerződések.
– Adásvételi (vételi, elővásárlási) szerződések, ingatlanra, és ingóságra egyaránt
– Kölcsönszerződések (engedményezési), haszonkölcsön szerződések , zálogszerződések
– Termékértékesítési szerződések
– Bérleti , és haszonbérleti szerződések, raktározási szerződések
– Fuvarozási és szállítmányozási szerződések
– Gazdasági társaságok tagjai az alapító társasági szerződésben jogvitájuk esetére
– Atipikus szerződések bármely gazdasági jellegű ügyben (szindikátusi, együttműködési, tartozásátvállalási stb.)
Készítette: dr. Lékó László, ügyvéd

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1979. évi 13. törvényerejű rendelet - a nemzetközi magánjogról
a nemzetközi magánjogról * I. fejezet
(2) * A külföldi jogról a bíróság vagy más hatóság megkeresésére az igazságügyért felelős miniszter felvilágosítást ad.
6. § (1) A külföldi jog alkalmazása - ha jogszabály másként nem rendelkezik - nem függ a viszonosságtól.
(2) * Ha a jogszabály a külföldi jog alkalmazását viszonosságtól teszi függővé, a viszonosságot az ellenkező bizonyításáig fennállónak kell tekinteni. Ha jogszabály a viszonosság bizonyítását kívánja, a viszonosság fennállásáról az igazságügyért felelős miniszter ad a bíróságra és más hatóságra kötelező nyilatkozatot.
8. § (1) Nem lehet alkalmazni azt a külföldi jogot, amely a felek által - az egyébként irányadó jogszabály megkerülése céljából - mesterségesen vagy színleléssel létrehozott külföldi elemhez kapcsolódik (csalárd kapcsolás).
(2) * Az ember névviselésére a személyes joga irányadó. Az érintett kérelme esetén a születési név anyakönyvezése során a névviselésre azon más állam jogát kell alkalmazni, amelynek állampolgárságával szintén rendelkezik, ebben az esetben a 11. § (2) bekezdését nem lehet alkalmazni.
(3) * A személyhez fűződő jogok megsértéséből származó igényekre a jogsértés helyén és idején irányadó jogot kell alkalmazni; ha azonban a kártérítés vagy jóvátétel tekintetében a sérelmet szenvedőre a magyar jog kedvezőbb, az igényt e jog szerint kell elbírálni.
15. § (1) A külföldi állampolgár és a hontalan jogképességére és cselekvőképességére, továbbá személyi és vagyoni jogaira, valamint kötelezettségeire - ha jogszabály másképpen nem rendelkezik - ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni, mint a belföldiekre.
21. § (1) A dolog fekvésének helyén irányadó jogot kell alkalmazni - ha ez a törvényerejű rendelet másként nem rendelkezik - a tulajdonjogra és más dologi jogra, továbbá a zálogjogra és a birtokra.
21/A. § * Letéti számlán nyilvántartott vagy dematerializált értékpapíron fennálló tulajdonjogra és más dologi jogra annak az államnak a jogát kell alkalmazni, amelyben azt az értékpapírszámlát vagy értékpapír-letéti számlát vezetik, amelyen a tulajdonjog vagy más dologi jog jogosultjának javára a jóváírás történt. Ha a külföldi jog a felmerült kérdésben a magyar jogra utal, e visszautalást nem kell figyelembe venni.
Szerződéses kötelmi jogviszonyok * 24. § * A 25-30. §-ok rendelkezéseit az olyan szerződéses kötelmi jogviszonyokra kell alkalmazni, amelyekre az Európai Parlament és a Tanács a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 593/2008/EK rendeletének hatálya nem terjed ki.
25. § * A szerződésre azt a jogot kell alkalmazni, amelyet a felek a szerződés megkötésekor, vagy később akár a szerződés egészére, akár annak csak egy részére választottak. A jogválasztásnak kifejezettnek kell lennie, vagy annak a szerződés rendelkezéseiből vagy az eset körülményeiből kellő bizonyossággal megállapíthatónak kell lennie. Jogválasztás hiányában a szerződésre alkalmazandó jogot a 26-28. §-ok szerint kell megállapítani.
26. § * (1) Tőzsdén, versenytárgyaláson vagy árverésen kötött szerződésre annak az államnak a joga irányadó, amelynek területén a tőzsde van, illetve a versenytárgyalást vagy az árverést tartják.
27. § * (1) Értékpapíron alapuló kötelezettség fennállására és terjedelmére a teljesítés helyén irányadó jogot kell alkalmazni.
28. § * Egyéb szerződésekre jogválasztás hiányában azt a jogot kell irányadónak tekinteni, amelyhez a szerződés - az adott szerződéses viszony lényeges elemei szerint - leginkább kapcsolódik.
29. § * (1) A szerződés joga kiterjed a kötelmi jogviszony minden elemére, így különösen a szerződés megkötésére, anyagi és alaki érvényességére, kötelmi hatásaira, továbbá - ha a felek másként nem állapodtak meg, vagy e törvényerejű rendeletből más nem következik - a szerződést biztosító megállapodásokra, a szerződéssel kapcsolatos követelések beszámíthatóságára, engedményezés útján történő átruházhatóságára és átvállalására.
30. § * Az egyoldalú nyilatkozatokra - ha ez a törvényerejű rendelet másként nem rendelkezik - a szerződésekre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
31. § * Szerződésen kívüli kötelmi jogviszonyok * 32. § * A 33-34. §-ok rendelkezéseit az olyan szerződésen kívüli kötelmi jogviszonyokra kell alkalmazni, amelyekre az Európai Parlament és a Tanács a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló 864/2007/EK rendeletének hatálya nem terjed ki.
33. § * (1) A szerződésen kívül okozott kárért fennálló felelősségre a károkozó tevékenység vagy mulasztás helyén és idején irányadó jogot kell alkalmazni.
34. § * (1) Arra nézve, hogy a károkozó magatartás közlekedési, vagy más biztonsági szabály megsértésével valósult-e meg, a károkozó magatartás helyének joga irányadó.
35. § * VI. fejezet
36. § * A szóbeli végrendelet és annak visszavonása alakilag érvényes, ha megfelel
36/A. § * Ha az öröklésre alkalmazandó jog szerint a belföldi hagyatéknak nincs örököse, a belföldi hagyaték öröklésére a magyar jognak a magyar állam öröklésére irányadó szabályait kell alkalmazni.
37. § (1) A házasság érvényességének anyagi jogi feltételeit a házasulandóknak a házasságkötés idején fennálló közös személyes joga szerint kell elbírálni. Ha a házasulók személyes joga a házasságkötés idején különböző, a házasság csak akkor érvényes, ha ennek anyagi jogi feltételei mindkét házasuló személyes joga szerint megvannak.
(3) * (4) A házasságkötésre és érvényességére vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell a házasság létezése vagy nemlétezése megállapításának kérdésében is.
38. § (1) * Ha nem magyar állampolgár kíván Magyarországon házasságot kötni, igazolnia kell, hogy a házasságkötésnek személyes joga szerint nincs akadálya. Az igazolás alól az anyakönyvi szerv indokolt esetben felmentést adhat.
(1a) * Nem kell az (1) bekezdésben foglaltakat igazolni, és az igazolás alól felmentést kérni, ha a házasuló személyes joga szerint az igazolás kiállításának nincs helye. Az anyakönyvi szerv a külpolitikáért felelős miniszter vagy az adott ország külképviseleti hatóságának értesítése alapján honlapján közzéteszi azon államok körét, amelyek joga szerint az igazolás kiállításának nincs helye.
(3)-(4) * A házastársak személyi és vagyoni viszonyai
39. § (1) * A házastársak személyi és vagyoni jogviszonyaira - ideértve a házastársi névviselést, valamint a házassági vagyonjogi megállapodást is - az a jog az irányadó, amely az elbírálás idején a házastársak közös személyes joga.
(4) * A házastársak személyes jogának megváltozása nem érinti a korábbi jog alapján megállapított névviselést, továbbá az érvényesen létrejött vagyonjogi hatásokat, ideértve a házassági vagyonjogi megállapodást is.
40. § * A házastársak a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló 1259/2010/EU tanácsi rendelet 5-7. cikke szerinti jogválasztással legkésőbb a bíróság által az első tárgyaláson tűzött határidő elteltéig élhetnek. Az erre vonatkozó megállapodás az említett rendelet 7. cikk (1) bekezdése szerinti alakiságok mellett érvényes.
41. § * A bejegyzett élettársi kapcsolat * 41/A. § * (1) A bejegyzett élettársi kapcsolat létrejöttére és érvényességére, annak joghatásaira a 37-39. § rendelkezéseit - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivétellel - megfelelően kell alkalmazni.
(3) * A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott igazolás alól az anyakönyvi szerv indokolt esetben felmentést adhat.
41/B. § * (1) A bejegyzett élettársi kapcsolat megszűnésére annak az államnak a jogát kell alkalmazni,
(2) * Magyar állampolgár nem magyar állampolgárt, illetve nem magyar állampolgár magyar állampolgárt a magyar gyámhatóság engedélyével vagy külföldi hatóságnak a magyar gyámhatóság által jóváhagyott engedélyével fogadhat örökbe.
(3) * A gyámhatóság az örökbefogadást csak akkor engedélyezheti, illetve azt csak akkor hagyhatja jóvá, ha az a magyar jogban meghatározott feltételeknek is megfelel.
(4) * 44. § (1) Az örökbefogadás jogi hatásaira, az örökbefogadás megszűnésére, valamint ennek jogi hatásaira az örökbefogadónak az örökbefogadás, illetőleg a megszűnése idején fennálló személyes jogát kell alkalmazni.
45. § (1) * A szülő és gyermek közötti családi jogi jogviszonyokra, így különösen a gyermek névviselésére, elhelyezésére, gondviselésére, törvényes képviseletére és vagyonának kezelésére - a tartási kötelezettséget kivéve - a gyermek személyes joga irányadó.
(2) * A gyermekre kedvezőbb jog alkalmazása
46. § * Magyar állampolgár vagy Magyarországon lakó gyermek családi jogállására, illetőleg a közte és szülői között fennálló családi jogi jogviszonyokra - a tartási kötelezettséget ide nem értve - a magyar jogot kell alkalmazni, ha az a gyermekre nézve kedvezőbb.
47. § * Gyámság
50. § * Ha Magyarországon lakó nem magyar állampolgár elhelyezése vagy gondozása érdekében halasztást nem tűrő intézkedés szükséges, a magyar jogot kell alkalmazni.
VIII. fejezet * 51-53. § * IX. fejezet * Joghatóság * Általános joghatóság
54. § * (1) Magyar bíróság eljárhat minden ügyben, amennyiben az alperes lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye, jogi személy (jogi személyiség nélküli gazdasági társaság) esetében székhelye belföldön van, hacsak joghatóságát e törvényerejű rendelet ki nem zárja.
Különös joghatóság * 55. § * Szerződéssel összefüggő jogviták esetében eljárhat magyar bíróság akkor is, ha a teljesítés helye belföldön van. E § alkalmazásában teljesítési hely az a hely, amelyet a felek a szerződésben teljesítési helyként kikötöttek; ilyen kikötés hiányában
56. § * 56/A. § * (1) Szerződésen kívüli károkozásból eredő jogviták esetében eljárhat magyar bíróság akkor is, ha a károkozó magatartás elkövetésének helye vagy a károsító eredmény bekövetkezésének helye belföldön van.
56/B. § * (1) Külföldi vállalkozás elleni perekben eljárhat magyar bíróság akkor is, ha a vállalkozás belföldön fiókteleppel vagy képviselettel rendelkezik, és a jogvita utóbbinak tevékenységével kapcsolatos.
57. § * Olyan alperes ellen, aki belföldön lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel nem rendelkezik, vagyonjogi perekben eljárhat magyar bíróság, ha az alperesnek belföldön végrehajtás alá vonható vagyona van. Az alperes belföldön lévő vagyonának tekintendő az alperest megillető követelés is, ha a követelés adósának lakóhelye belföldön található, vagy a követelést belföldön fekvő dolog biztosítja.
58. § * 59. § * (1) Gyermek elhelyezését, a gyermek és a különélő szülő közötti kapcsolattartást, valamint a szülői felügyelet gyakorlását érintő eljárásban magyar bíróság vagy más hatóság eljárhat akkor is, ha a gyermek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye belföldön van.
(2) * Házassági vagyonjogot, valamint a bejegyzett élettársak vagyoni viszonyait érintő eljárásban magyar bíróság eljárhat, ha az egyik házastárs vagy bejegyzett élettárs lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye belföldön van.
59/A. § * A gyám és a gyámolt, illetőleg a gondnok és a gondnokolt közötti jogviszonnyal kapcsolatos ügyekben magyar bíróság eljárhat akkor is, ha a gyámolt, illetőleg gondnokolt magyar állampolgár, vagy lakóhelye, illetőleg szokásos tartózkodási helye belföldön van.
Joghatóság fogyasztói szerződésből és munkaszerződésből eredő jogvitákra * 60. § * Fogyasztói szerződésből eredő, a fogyasztó által indított perekben eljárhat magyar bíróság akkor is, ha a fogyasztó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye belföldön van, és a fogyasztóval szerződő, szakmai vagy gazdasági tevékenységi körében eljáró fél
61. § * Munkaszerződésből eredő, a munkavállaló által a munkáltató ellen indított perekben eljárhat magyar bíróság akkor is,
62. § * Fogyasztói szerződésből, illetőleg munkaszerződésből eredő jogvitákban a 60-61. § és az 54. § szerinti joghatóság, illetőleg a felek által kikötött joghatóság (62/F-62/H. §) kivételével egyéb joghatósági okra nem lehet hivatkozni.
Kizárólagos joghatóság * 62/A. § * Kizárólag magyar bíróság vagy más hatóság járhat el
b) * c) a Magyar Állam vagy magyar állami szerv elleni eljárásban, kivéve, ha a Magyar Állam a mentességről kifejezetten lemondott, vagy ha az eljárás tárgyát a Magyar Államnak vagy magyar állami szervnek olyan jogviszonya képezi, amelynek tekintetében a 62/E. § (1) bekezdése szerint külföldi államot sem illet meg mentesség a magyar joghatóság alól;
62/B. § * Magyar állampolgár személyi állapotát érintő eljárásban magyar bíróság vagy más hatóság minden esetben eljárhat. Ez a joghatóság kizárólagos, kivéve, ha
a) * magyar állampolgár házasságának felbontása vagy bejegyzett élettársi kapcsolatának megszüntetése iránt indul külföldön eljárás, és a magyar állampolgárságú félnek, illetőleg ha mindkét fél magyar állampolgár, legalább azok egyikének lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye az eljáró bíróság vagy más hatóság államában van;
e) * magyar állampolgár örökbefogadásának engedélyezése, illetve megszüntetése iránt indul külföldön eljárás, feltéve hogy az örökbefogadó külföldi állampolgár, és az örökbefogadást a magyar gyámhatóság a 43. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint jóváhagyta.
Kizárt joghatóság * 62/C. § * Nem járhat el magyar bíróság vagy más hatóság
b) * c) külföldi állam vagy külföldi állami szerv elleni eljárásban, kivéve, ha a külföldi állam a mentességről kifejezetten lemondott, avagy ha az eljárás tárgyát a külföldi államnak vagy külföldi állami szervnek a 62/E. § (1) bekezdésében meghatározott polgári jogviszonya képezi;
62/D. § * (1) Nem magyar állampolgár személyi állapotát érintő eljárásban magyar bíróság vagy más hatóság a (2) és (3) bekezdésben meghatározott esetek kivételével nem járhat el.
(3) * Nem magyar állampolgár holtnak vagy eltűntnek nyilvánítása vagy halála tényének megállapítása iránt magyar bíróság eljárhat, ha az eltűnt személy utolsó ismert lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye belföldön volt, és holtnak vagy eltűntnek nyilvánítását vagy halála tényének megállapítását belföldi jogi érdek - így különösen az eltűnt személy magyar állampolgárságú vagy belföldön lakóhellyel rendelkező házastársával vagy bejegyzett élettársával fennálló házassága vagy bejegyzett élettársi kapcsolata, illetőleg belföldön lévő vagyona jogi sorsának rendezése - szükségessé teszi.
62/E. § * (1) Külföldi állam vagy külföldi állami szerv elleni eljárásra magyar bíróság vagy más hatóság joghatósággal rendelkezik, amennyiben az eljárás tárgya
A felek által kikötött joghatóság * 62/F. § * (1) Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli jogvitájuk esetére kiköthetik valamely állam bíróságainak vagy egy meghatározott bíróságának joghatóságát. Ilyen kikötéssel a felek élhetnek
62/G. § * (1) Érvénytelen a kikötés, ha a felek a 62/A. §-ban meghatározott ügyek valamelyikében külföldi bíróság joghatóságában, illetőleg ha a 62/C. §-ban meghatározott ügyek valamelyikében magyar bíróság joghatóságában állapodnak meg.
62/H. § * A magyar bíróság joghatóságát megalapozza az is, ha az alperes anélkül, hogy kifogásolná a joghatóság hiányát, az ügy érdemére vonatkozó nyilatkozatot tesz (perbebocsátkozás), kivéve, ha magyar bíróság joghatósága e törvény rendelkezései alapján kizárt.
66. § * Az igazságügyért felelős miniszter bizonyítványt állít ki a magyar jogról, és az annak alkalmazása során követett gyakorlatról annak részére, akinek erre joga külföldön történő érvényesítése céljából szüksége van.
67. § (1) * Jogsegély ügyekben magyar bíróság külföldi bírósággal és más hatósággal az igazságügyért felelős miniszter útján, más hatóság pedig a felügyeletet gyakorló miniszter közvetítésével a külpolitikáért felelős miniszter útján érintkezik.
(2) * Az Európai Unió tagállamai viszonylatában a 1393/2007/EK tanácsi rendelet alapján az iratok kézbesítésére irányuló jogsegélyforgalomban a magyar bíróság EU-tagállam bíróságával vagy más hatóságával közvetlenül érintkezik.
(3) * A jogsegély teljesítése során a magyar jog szerint kell eljárni; a megkereső hatóság kérelmére azonban külföldi eljárási szabályokat is alkalmazni lehet, ha ez nem sérti a magyar közrendet.
(2) * A viszonosság fennállásáról az igazságügyért felelős miniszter ad a bíróságra és más hatóságra kötelező nyilatkozatot.
(3) * Viszonosság hiányában a megkeresés teljesítéséről az igazságügyért felelős miniszter - a külpolitikáért felelős miniszterrel és az ügy tárgya szerint illetékes miniszterrel egyetértésben - határoz. * (4) A jogsegélyt meg kell tagadni, ha a megkeresés teljesítése a magyar közrendbe ütköznék.
(5) * Az Európai Unió tagállamai viszonylatában a bizonyítás-felvételre irányuló jogsegélyre a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyítás-felvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről szóló 1206/2001/EK tanácsi rendelet irányadó.
(6) * Az (5) bekezdésben megjelölt rendelet alapján történő megkeresés teljesítése annak a törvényszéknek a székhelyén működő járásbíróságnak (Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróságnak) a hatáskörébe és illetékességébe tartozik, amelynek területén
68/A. § * (1) * Amennyiben a külföldi bíróság vagy más hatóság által kért jogsegély hivatalos irat kézbesítésére irányul, a kézbesítést a címzettnek a megkeresésben megjelölt címe szerint illetékes járásbíróság (Budapesten a Pesti Központi Kerületi Bíróság) teljesíti.
XI. fejezet * Külföldi határozatok elismerése és végrehajtása * 70. § * (1) Külföldi bíróságnak vagy más hatóságnak olyan ügyben hozott határozatát, amelyben magyar bíróságnak vagy más hatóságnak kizárólagos joghatósága van, belföldön nem lehet elismerni.
(2) * A kizárólagos magyar joghatóság ellenére el kell ismerni a magyar állampolgár házasságát felbontó vagy bejegyzett élettársi kapcsolatát megszüntető jogerős külföldi határozatot, ha annak hazai elismerését a magyar állampolgárságú volt házastárs vagy volt bejegyzett élettárs maga kéri, feltéve, hogy a 72. § (2) bekezdésében meghatározott megtagadási okok egyike sem áll fenn.
(3) * A kizárólagos magyar joghatóság ellenére el kell ismerni a kiskorú magyar állampolgár magyar állampolgár általi örökbefogadását engedélyező jogerős külföldi határozatot, ha annak hazai elismerését az elismerés iránti kérelem benyújtásakor a magyar jog szerint már nagykorú magyar állampolgárságú örökbefogadott maga kéri, és a 72. § (2) bekezdésében meghatározott megtagadási okok egyike sem áll fenn. Az örökbefogadott kiskorúságának megállapítására az örökbefogadás külföldi engedélyezése idején hatályos magyar jog az irányadó, kivéve, ha az elismerés iránti kérelem benyújtásakor hatályos magyar jog a kiskorúság megítélésére az örökbefogadott számára kedvezőbb szabályt tartalmaz.
70/A. § * (1) * A 43. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltétel hiányában is el kell ismerni a kiskorú magyar állampolgár nem magyar állampolgár általi örökbefogadását engedélyező jogerős külföldi határozatot, ha annak hazai elismerését az elismerés iránti kérelem benyújtásakor a magyar jog szerint már nagykorú magyar állampolgárságú örökbefogadott maga kéri, és a 72. § (2) bekezdésében meghatározott megtagadási okok egyike sem áll fenn.
71. § * Külföldi bíróságnak vagy más hatóságnak olyan ügyben hozott jogerős határozatát, amelyben magyar bíróságnak vagy más hatóságnak a joghatósága kizárt, belföldön el kell ismerni, kivéve, ha ez a 72. § (2) bekezdésének a)-c) pontjába ütközne.
72. § * (1) Külföldi bíróságnak vagy más hatóságnak a 70. és 71. §-ban nem említett ügyekben hozott határozatát el kell ismerni, ha
73. § * (1) * A 72. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti viszonosság fennállásáról az igazságügyért felelős miniszter ad a bíróságra és más hatóságra kötelező nyilatkozatot.
74. § * (1) A külföldi határozat elismerése külön eljárást nem igényel. Az elismerhetőség kérdését jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az a bíróság vagy hatóság vizsgálja, amelynek eljárásában ez felmerül.
a) * az ellenérdekű fél belföldi lakóhelye (székhelye) vagy szokásos tartózkodási helye szerinti törvényszék székhelyén működő járásbíróság (Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság), külföldi választottbírósági határozat esetén törvényszék (Budapesten a Fővárosi Törvényszék),
b) * ennek hiányában a kérelmező belföldi lakóhelye (székhelye) vagy szokásos tartózkodási helye szerinti törvényszék székhelyén működő járásbíróság (Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság), külföldi választottbírósági határozat esetén törvényszék (Budapesten a Fővárosi Törvényszék),
c) * ha pedig a kérelmezőnek sincs belföldön lakóhelye (székhelye) vagy szokásos tartózkodási helye, a Budai Központi Kerületi Bíróság, külföldi választottbírósági határozat esetén a Fővárosi Törvényszék
74/A. § * Amennyiben a külföldi marasztaló határozat hazai elismeréséhez megkívánt feltételek fennállnak, a határozatot belföldön az erre irányadó jogszabály rendelkezései szerint lehet végrehajtani.
(2)-(3) * (4) * (5) * E törvényerejű rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek, és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösség következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
(6) * E törvény
c) * 36. és 36/A. §-a az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4-i 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
(6) * Az e törvénynek az egyes családjogi és cégjogi eljárások egyszerűsítéséről szóló 2012. évi LXXXV. törvénnyel megállapított 70/A. §-át az egyes családjogi és cégjogi eljárások egyszerűsítéséről szóló 2012. évi LXXXV. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
76. § * (1) E törvényerejű rendeletnek a joghatóságra és külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó egyes jogszabályok módosításáról szóló 2000. évi CX. törvénnyel a külföldi határozatok elismerése és végrehajtása tekintetében megállapított rendelkezéseit azokra a határozatokra kell alkalmazni, amelyek 2001. április 30-át követően emelkedtek jogerőre azon állam joga szerint, amelyben meghozatalra kerültek.
Kihirdetve: 1979. V. 31.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 162. § (3) e).Módosította: 2006. évi CIX. törvény 162. § (3) e).Beiktatta: 2009. évi IX. törvény 1. §. Hatályos: 2009. IV. 4-től.Számozását módosította: 2009. évi IX. törvény 1. §.Hatályon kívül helyezte: 1997. CXXXII. törvény 38. § (2) b). Hatálytalan: 1998. I. 1-től.Beiktatta: 2004. évi XXVII. törvény 59. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. XII. 17-től.Hatályon kívül helyezte: 2009. évi IX. törvény 5. § (2). Hatálytalan: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 3. §. Hatályos: 2009. IV. 4-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 3. §. Hatályos: 2009. IV. 4-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 3. §. Hatályos: 2009. IV. 4-től.Megállapította: 2009. évi IX. törvény 3. §. Hatályos: 2009. IV. 4-től.Hatályon kívül helyezte: 2009. évi IX. törvény 5. § (1). Hatálytalan: 2009. IV. 4-től.Megállapította: 2015. évi LXXI. törvény 13. § (1). Hatályos: 2015. VIII. 17-től.Beiktatta: 2015. évi LXXI. törvény 13. § (2). Hatályos: 2015. VIII. 17-től.Hatályon kívül helyezte: 2002. évi XLV. törvény 34. § (3) a). Hatálytalan: 2002. XII. 15-től.A második mondat szövegét megállapította: 1995. évi CVIII. törvény 1. § (1). Módosította: 2012. évi XCIII. törvény 11. §, 2016. évi CIV. törvény 2. § a).Beiktatta: 2012. évi CCVII. törvény 1. §. Módosította: 2014. évi XXX. törvény 2. §, 2016. évi CIV. törvény 2. § b).Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CCVII. törvény 2. §. Hatálytalan: 2013. III. 1-től.Módosította: 2010. évi CXXVII. törvény 4. § a).Módosította: 2010. évi CXXVII. törvény 4. § b).Megállapította: 2011. évi LXVII. törvény 40. § (1). Hatályos: 2012. VI. 21-től. Lásd: 2011. évi LXVII. törvény 31. §.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi LXVII. törvény 40. § (4). Hatálytalan: 2012. VI. 21-től.Beiktatta: 2009. évi XXIX. törvény 15. § (1). Hatályos: 2009. VII. 1-től.Megállapította: 2011. évi LXVII. törvény 40. § (2). Hatályos: 2012. VI. 21-től. Lásd: 2011. évi LXVII. törvény 31. §.Módosította: 2012. évi XCIII. törvény 11. §, 2016. évi CIV. törvény 2. § a).Beiktatta: 2011. évi LXVII. törvény 40. § (2). Hatályos: 2012. VI. 21-től. Lásd: 2011. évi LXVII. törvény 31. §.Megállapította: 2013. évi XXVII. törvény 85. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi XXVII. törvény 85. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi XXVII. törvény 88. §. Hatálytalan: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXVII. törvény 1. §. Hatályos: 2011. VI. 18-tól.Hatályon kívül helyezte: 1986. évi IV. törvény 39. § (2). Hatálytalan: 1987. VII. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXVII. törvény 2. §. Hatályos: 2011. VI. 18-tól.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXVII. törvény 4. § c). Hatálytalan: 2011. VI. 18-tól.Módosította: 2010. évi CXXVII. törvény 4. § d).Hatályon kívül helyezte: 2009. évi IX. törvény 5. § (2). Hatálytalan: 2009. XII. 17-től.Hatályon kívül helyezte: 2009. évi IX. törvény 5. § (2). Hatálytalan: 2009. XII. 17-től.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A joghatóságra vonatkozó szabályokat az ezt követően indult eljárásokra kell alkalmazni.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A joghatóságra vonatkozó szabályokat az ezt követően indult eljárásokra kell alkalmazni.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A joghatóságra vonatkozó szabályokat az ezt követően indult eljárásokra kell alkalmazni.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXVII. törvény 4. § c). Hatálytalan: 2011. VI. 18-tól.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXXI. törvény 13. § (3) a). Hatálytalan: 2015. VIII. 17-től.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Megállapította: 2009. évi XXIX. törvény 15. § (2). Hatályos: 2009. VII. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A joghatóságra vonatkozó szabályokat az ezt követően indult eljárásokra kell alkalmazni.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Módosította: 2009. évi IX. törvény 4. §.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A joghatóságra vonatkozó szabályokat az ezt követően indult eljárásokra kell alkalmazni.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXXI. törvény 13. § (3) b). Hatálytalan: 2015. VIII. 17-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Megállapította: 2009. évi XXIX. törvény 15. § (3). Hatályos: 2009. VII. 1-től.Megállapította: 2013. évi XXVII. törvény 86. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A joghatóságra vonatkozó szabályokat az ezt követően indult eljárásokra kell alkalmazni.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXXI. törvény 13. § (3) c). Hatálytalan: 2015. VIII. 17-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Módosította: 2009. évi XXIX. törvény 17. § (9).Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A joghatóságra vonatkozó szabályokat az ezt követően indult eljárásokra kell alkalmazni.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 162. § (3) e).Módosította: 2006. évi CIX. törvény 162. § (3) e).Beiktatta: 2008. évi XXX. törvény 62. §. Hatályos: 2008. XI. 13-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni.Számozását módosította: 2008. évi XXX. törvény 62. §.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 162. § (3) e).Módosította: 2006. évi CIX. törvény 162. § (3) e).Lásd: 8001/1995. (IK. 8.) IM tájékoztató.Beiktatta: 2003. évi XXX. törvény 5. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától. A folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.Beiktatta: 2003. évi XXX. törvény 5. §. Módosította: 2012. évi CCXI. törvény 4. § a).Beiktatta: 2005. évi XXXVI. törvény 8. §. Hatályos: 2005. V. 28-tól.Módosította: 2012. évi CCXI. törvény 4. § b).Megállapította: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket azokra a határozatokra kell alkalmazni, amelyek 2001. V. 1-jét követően emelkedtek jogerőre azon állam joga szerint, amelyben meghozatalra kerültek.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket azokra a határozatokra kell alkalmazni, amelyek 2001. V. 1-jét követően emelkedtek jogerőre azon állam joga szerint, amelyben meghozatalra kerültek.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. Magyar állampolgár személyi állapotát érintő olyan külföldi határozatot, amely az e §-ban meghatározott feltételeknek megfelel, akkor is el kell ismerni, ha a határozat 2001. V. 1-jét megelőzően emelkedett jogerőre.Megállapította: 2009. évi XXIX. törvény 15. § (4). Hatályos: 2009. VII. 1-től.Beiktatta: 2012. évi LXXXV. törvény 6. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi LXXXV. törvény 7. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Módosította: 2013. évi XXVII. törvény 87. §.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. Magyar állampolgár személyi állapotát érintő olyan külföldi határozatot, amely az e §-ban meghatározott feltételeknek megfelel, akkor is el kell ismerni, ha a határozat 2001. V. 1-jét megelőzően emelkedett jogerőre.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. Magyar állampolgár személyi állapotát érintő olyan külföldi határozatot, amely az e §-ban meghatározott feltételeknek megfelel, akkor is el kell ismerni, ha a határozat 2001. V. 1-jét megelőzően emelkedett jogerőre.Megállapította: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. Magyar állampolgár személyi állapotát érintő olyan külföldi határozatot, amely az e §-ban meghatározott feltételeknek megfelel, akkor is el kell ismerni, ha a határozat 2001. V. 1-jét megelőzően emelkedett jogerőre.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 162. § (3) e).Megállapította: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től. A 74. § (2) bekezdésében meghatározott eljárás lefolytatásának akkor is helye van, ha olyan külföldi határozat belföldi elismerhetőségének megállapítását kérelmezik, amely 2001. V. 1-jét megelőzően emelkedett jogerőre.Módosította: 2011. évi CCI. törvény 16. § b), 2012. évi CCXI. törvény 4. § c).Módosította: 2011. évi CCI. törvény 16. § b), 2012. évi CCXI. törvény 4. § c).Módosította: 2011. évi CCI. törvény 16. § c).Beiktatta: 2000. évi CX. törvény 2. §. Hatályos: 2001. V. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2000. évi CX. törvény 9. §. Hatálytalan: 2001. V. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 34. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Beiktatta: 2004. évi XXVII. törvény 60. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Megállapította: 2011. évi LXVII. törvény 40. § (3). Hatályos: 2012. VI. 21-től.Beiktatta: 2015. évi LXXI. törvény 13. § (4). Hatályos: 2015. VIII. 17-től.Beiktatta: 2012. évi LXXXV. törvény 8. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi LXXVI. törvény 13. §. Hatályos: 2012. VI. 27-től.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 34