text:
Az Urantia könyv, 36. írás. Az Élethordozók
Az Urantia könyv - 36. írás. Az Élethordozók
36. írás. Az Élethordozók
§ 1. Az Élethordozók eredete és természete
§ 2. Az Élethordozók világai
§ 3. Az élet megtelepítése
§ 4. A Melkizedek Élethordozók
§ 5. A hét elmeszellem-segéd
§ 6. Az élő hatóerők
36:0.1 (396.1) AZ ÉLET nem akaratlanul keletkezik. Az élet a Lét (rejtett) Építőinek tervei szerint alkottatik és jelenik meg a lakott bolygókon közvetlen betelepítéssel vagy a helyi világegyetemek Élethordozói tevékenységének eredményeképpen. Ezek az élethordozók a világegyetemi Fiak sokszínű családjának legérdekesebb és legsokoldalúbb tagjai közé tartoznak. Feladatuk a bolygószférákon létesítendő teremtményi élet részletes megtervezése és szállítása. És miután ezt az életet az új világba beleoltották, még hosszú ideig ott is maradnak annak érdekében, hogy elősegítsék annak fejlődését.
36:1.1 (396.2) Jóllehet az élethordozók az isteni Fiak családjába tartoznak, mégis a világegyetemi Fiak különleges és egyedi fajtáját alkotják, lévén ők a helyi világegyetembeli értelmes életnek az egyetlen olyan csoportja, melynek teremtésében a felsőbb-világegyetem irányítói működnek közre. Az élethordozók három előbb-létezett személyiségnek az utódai: a Teremtő Fiúnak, a Világegyetemi Anyaszellemnek, és, kijelölés útján, az adott felsőbb-világegyetem beteljesülési céljai felett őrködő három Nappalok Elődei egyikének. E Nappalok Elődei, akik egyedül dönthetnek az értelmes élet kioltásában, részt vesznek az élethordozók megteremtésében, akik pedig megbízást kapnak a fizikai élet létrehozására a kifejlődő világokon.
36:1.2 (396.3) A feljegyzések szerint a Nebadon világegyetemben százmillió Élethordozó teremtetett. Az élet elterjesztőinek e hatékony testülete nem kimondottan egy önmagát igazgató csoport. Irányításukat az életet meghatározó hármas végzi, melyet Gábriel, a Melkizedek Atya és Nambia, a nebadoni elsőszülött Élethordozó alkot. Ugyanakkor belső szervezeti igazgatásuk minden elemében az élethordozók önszervezők.
36:1.3 (396.4) Az élethordozók három nagy osztályba sorolhatók: az elsőt a rangidős élethordozók alkotják, a másodikat a segédek, míg a harmadikat a felügyelők. Az első osztály tizenkét csoportra tagolódik, s olyan szakértőkből áll, akik az élet-megnyilatkozások különféle formáinak létrehozásában különleges szakértelemmel rendelkeznek. E hármas osztályozást a melkizedekek alakították ki, akik ilyen céllal végeztek vizsgálatokat az élethordozók központi szféráján. A melkizedekek mindig is szorosan együttműködtek az élethordozókkal és mindig elkísérik őket az életlétesítési utakra az új bolygókon.
36:1.4 (396.5) Mihelyt egy evolúciós bolygó eljut a fény és élet korszakába, az élethordozókat magasabb rendű tanácsadó testületekké szervezik annak érdekében, hogy a továbbiakban is segédkezzenek az adott világnak és a világ megdicsőült lényeinek igazgatásában és fejlődésében. A fejlődő világegyetem későbbi, végleges korszakaiban ezek az élethordozók számos új feladatot kapnak.
36:2.1 (397.1) A melkizedekek általános ismeretekkel rendelkeznek a szalvingtoni körben lévő hét elsődleges szféra negyedik csoportjáról. Az élethordozók e világait a következőképpen jelölik:
36:2.2 (397.2) 1. Az élethordozók központja.
36:2.3 (397.3) 2. Az élet-tervezői szféra.
36:2.4 (397.4) 3. Az élet-megőrzői szféra.
36:2.5 (397.5) 4. Az élet evolúciójának szférája.
36:2.6 (397.6) 5. Az elmével társult élet szférája.
36:2.7 (397.7) 6. Az élőlényekben megjelent elme és szellem szférája.
36:2.8 (397.8) 7. A rejtett élet szférája.
36:2.9 (397.9) Ezen elsődleges szférák mindegyikét hat segédszféra veszi körül, amelyekben a világegyetemi élethordozói tevékenységek különleges szakaszai összpontosulnak.
36:2.10 (397.10) Az Első Világ, a központi szféra, melyen, beleértve annak hat segédszféráját is, általában az élet s annak minden megjelenő formájának tanulmányozása folyik. Itt található az élettervezési tanoda, ahová az Uverszáról és a Havonából, sőt még a Paradicsomról is jöttek tanárok és tanácsadók. Felhatalmazásom szerint közölhetem azt is, hogy az elmeszellem-segédek hét központi telephelye az élethordozók e világán található.
36:2.11 (397.11) A tízes szám — a tízes számrendszer — a fizikai világegyetemhez hozzátartozik, de a szellemihez nem. Az élet területe a három, a hét és a tizenkettő alapszámmal, illetőleg ezen alapszámok szorzataival és összegződéseivel jellemezhető. A három paradicsomi Forrásnak és Középpontnak megfelelően három elsődleges és lényegesen különböző életterv van, és a Nebadon világegyetemben e három alapvető életforma három különböző fajta bolygón létezik. Az átadható életnek eredetileg tizenkét különböző isteni terve volt. E tizenkettes szám, annak osztóival és többszöröseivel együtt mind a hét felsőbb-világegyetemnek az összes életmintájában jelen van. Emellett az élet formatervének, vagyis az élő anyag alapvető szaporodási jellegének hét különböző felépítésű fajtája is van. Az orvontoni életminták szerkezete a tizenkettes örökséget mutatja. A saját akarattal bíró teremtmények különböző rendjeit a 12, a 24, a 48, a 96, a 192, a 384 és a 768 szám szerinti tagolás jellemzi. Az Urantián negyvennyolc mintaszabályozó — az egyedi sajátosságokat meghatározó — egység található az emberi ivarsejtekben.
36:2.12 (397.12) A Második Világ az élettervező szféra; itt dolgozzák ki az életszerveződések összes új módját. Míg az eredeti élet formaterveket a Teremtő Fiú bocsátja rendelkezésre, addig e tervek tényleges kidolgozása az élethordozók és társaik feladata. Amint valamely új világhoz az általános élettervet kialakították, eljuttatják azokat a központi szférára, ahol is a rangidős élethordozók legfelsőbb tanácsa egy szakértői Melkizedek testülettel közösen tüzetes vizsgálatnak veti alá. Amennyiben a tervekről megállapítják, hogy azok az előzetesen elfogadott előírásoktól eltérnek, abban az esetben a terveket a Teremtő Fiúnak véleményeznie kell és jóvá kell hagynia. A Teremtő Fiút e tanácsüléseken gyakran a melkizedekek vezetője képviseli.
36:2.13 (397.13) Ezért aztán a bolygókon megjelenő élet, noha bizonyos tekintetben mindenütt hasonló, minden egyes evolúciós világon sok szempontból különbözik. Még az ugyanazon életsorozatba tartozó, azonos világcsaládokban sem található két olyan bolygó, ahol az élet teljesen egyforma lenne; az élet mindig az adott bolygóra jellemző, ugyanis az élethordozók szüntelenül a rájuk bízott életképlet továbbfejlesztésén munkálkodnak.
36:2.14 (398.1) Több mint egymillió olyan alapvető vagy mindenségrendi vegytani képlet létezik, amelyek az élet-megnyilatkozások alapmintáját és számos alapvető rendeltetési változatát alkotják. Az élettervező szféra egyes számú segédszféráján dolgoznak azok a fizikusok és villamosvegytan-kutatók, akik az élet átviteléhez szükséges anyagi alapokat, az úgynevezett csíra-sejtanyagot felépítő alapvető energiaegységek befogásában, összekapcsolásában és átalakításában segítik az élethordozókat.
36:2.15 (398.2) A bolygólét tervezésével foglalkozó kutatóállomások e második világ második segédszféráján találhatók. E kísérleti állomásokon az élethordozók és összes segítőjük a melkizedekekkel együtt dolgozik a nebadoni tizedes bolygókra telepítendő élet módosításán és esetleges továbbfejlesztésén. Az Urantián most fejlődő élet megtervezésére és részletes kidolgozására részben éppen ezen a világon került sor, ugyanis az Urantia, lévén tizedes bolygó, életkísérleti világ. Minden tíz bolygó közül egyen az előírt élet formaterveknek a többi (nem kísérleti) világhoz képest nagyobb mértékű módosításai engedélyezettek.
36:2.16 (398.3) A Harmadik Világot az élet megőrzésének szentelik. Itt az élet védelmének és megőrzésének különféle módozatait tanulmányozzák és dolgozzák ki az Élethordozó testületekbe tartozó segédek és felügyelők. Az élettervek minden új világ esetében mindig rendelkeznek az életet megőrző bizottság első (korai) létrehozásáról, mely bizottság az alapvető életminták szakértő módosításában jártas felügyelőkből áll. Az Urantián huszonnégy ilyen felügyelő-biztos tevékenykedett, az életanyag szerveződésének minden egyes alapvető, illetőleg ős mintájához kettőt-kettőt rendeltek. A tiétekhez hasonló bolygókon az élet legfejlettebb formája esetében a szaporodás huszonnégy mintaegységet tartalmazó élet-hordköteg révén megy végbe. (És mivel az értelmes élet a fizikai létből nő ki és azon alapul, ezért jön létre a lelki szerveződésnek éppen huszonnégy alapfajtája.)
36:2.17 (398.4) A Negyedik Szférának és segédszféráinak feladata a teremtményi lét általános törzsfejlődésének és az egyes, adott életszintek evolúciós előzményeinek tanulmányozása. Egy evolúciós világ eredeti élet-sejtanyagának tartalmaznia kell a jövőbeni összes fejlődési út és minden további evolúciós változás és átalakulás lehetőségeinek teljes tárát. Az ilyen nagyszabású élet-átalakulás munkatervek sok, látszólag haszontalan állati és növényi létforma megjelenését is igényelhetik. A bolygón végbemenő evolúció e melléktermékei terv szerint vagy váratlanul csak azért jelennek meg a színen, hogy azután eltűnjenek, azonban e hosszú folyamatokban, illetőleg azokon keresztül vezet a bolygók élettervének és faji rendjének a nyomvonala, melyet az eredeti formatervezők bölcsen és avatottan kidolgoztak. Az élőlénytani evolúció számos melléktermékére mind szükség van a magasabb rendű értelmes életformák végső és teljes működéséhez, függetlenül attól, hogy megjelenésében esetleg nagy összhanghiány fedezhető fel időről időre azon hosszú küzdelem során, ahol a felsőbbrendű teremtmények az alacsonyabb rendű életformák fölébe kerekednek, s az ellentmondások közül sok a kifejlődő, akarattal bíró teremtmények békéjét és biztonságát ellenpontozza.
36:2.18 (398.5) Az Ötödik Világ teljes egészében az elmével társult élettel foglalkozik. Minden egyes segédszférája a teremtményi léthez kapcsolódó teremtményi elme egy-egy szakaszát tanulmányozza. Az emberi felfogóképesség szintjén az elme úgy is meghatározható, mint az a hét elmeszellem-segéd adomány, mellyel a Végtelen Szellem segítői ruházzák fel a nem-tanítható vagy gépies elmét. Az életminták különböző mértékben érzékenyek ezekre a segédekre és a tér és idő világegyetemeiben működő különféle szellemi segítőkre. Az anyagi teremtmények szellemi válaszadó képessége teljes mértékben az elme-adománytól függ, amely viszonzásképpen meghatározza e halandó teremtmények élőlénytani evolúciójának menetét.
36:2.19 (399.1) A Hatodik Világ feladata az elme és a szellem közötti összefüggések vizsgálata az élő formákban és élő szervezetekben. E világ és hat segédszférája a teremtményi összehangolással foglalkozik, ahol a központi világegyetemből és a felsőbb-világegyetemből jött tanárok a nebadoni oktatókkal együttműködve mutatják be a teremtmények által a térben és időben elérhető legnagyobb mértékű fejlődést.
36:2.20 (399.2) Az élethordozók Hetedik Szféráját az evolúciós teremtményi lét rejtett területeinek szentelik, melyek a Legfelsőbb Lény egyre teljesebb megjelenésének mindenségrendi bölcseletével kapcsolatosak.
36:3.1 (399.3) Az élet nem magától jelenik meg a világegyetemekben; az életet az élethordozóknak kell megindítaniuk a sivár bolygókon. A tér evolúciós világain láthatólag ők az élet hordozói, elterjesztői és őrei. Az életnek az Urantián ismert összes rendje és formája e Fiak által jelenik meg, bár a bolygói életnek nem minden formája létezik az Urantián.
36:3.2 (399.4) Az életnek valamely új világon való megtelepítésével megbízott Élethordozó testület rendszerint száz rangidős hordozóból, száz segédből és ezer felügyelőből áll. Az élethordozók gyakran hoznak magukkal tényleges élet-sejtanyagot valamely új világra, de nem mindig ez a helyzet. Néha a kijelölt bolygóra való megérkezésük után szervezik meg az életmintákat, az életlétesítési új vállalkozáshoz előzetesen jóváhagyott szabályok szerint. Az Urantián létrehozott élet esetében is ez volt a helyzet.
36:3.3 (399.5) Miután a jóváhagyott képletekkel összhangban a fizikai minták elkészültek, az élethordozók ezen élettelen anyag folyamatszabályozójaként tevékenykednek, vagyis személyükön keresztül az anyagba viszik át az éltető szellemi szikrát; és ezáltal a semleges minták élő anyaggá válnak.
36:3.4 (399.6) Az éltető szikra — az élet rejtélye — az élethordozókon keresztül adományozódik, nem pedig általuk. Ténylegesen ők felügyelik ezeket a műveleteket, ők alakítják ki magát az élet-sejtanyagot, de a Világegyetemi Anyaszellem az, aki az élő sejtanyag alapvető tényezőjét rendelkezésre bocsátja. A Végtelen Szellem Alkotó Leányától ered a testet életre keltő és az értelmet felkeltő energiaszikra.
36:3.5 (399.7) Az élet adományozása során az élethordozók saját személyes lényegükből semmit sem adnak át, még azokon a szférákon sem, ahol az élet új rendjeinek kialakításában működnek közre. Ilyenkor egyszerűen csak beindítják és átadják az életszikrát, megindítják az anyagban a szükséges változásokat az előírt tervekben és mintákban foglalt fizikai, vegyi és villamos sajátságoknak megfelelően. Az élethordozók olyan élő folyamatszabályozó-jelenlétek, melyek a lét anyagi rendjébe tartozó, egyébként semleges elemeket összekeverik, szervezik és életre keltik.
36:3.6 (400.1) A bolygóra kirendelt Élethordozó testületnek egy bizonyos időtartam, az adott bolygó saját idejében mért mintegy félmillió év áll rendelkezésére ahhoz, hogy az új világon létrehozza az életet. Ezen időtartam leteltével, melyet a bolygón kialakult élet bizonyos fejlődési fokozatainak elérése jelez, az élethordozók befejezik az élet beültetését, és több új vagy kiegészítő dolgot már nem adnak hozzá a bolygón létesített élethez.
36:3.7 (400.2) Az élet létrehozása és az erkölcsi besorolású emberi teremtmények megjelenése között eltelt időszakokban az élethordozók engedélyt kapnak arra, hogy beavatkozzanak az életkörnyezetbe, illetőleg egyéb alkalmas módon irányt szabjanak az élőlénytani evolúció folyamatának. És e tevékenységüket hosszú időn keresztül végezhetik.
36:3.8 (400.3) Amint valamely új világon az élethordozók sikeresen létrehoztak egy akarattal bíró lényt, amely képes erkölcsi és szellemi döntések meghozatalára, akkor és ott a munkájuk véget ér — teljesítették a küldetésüket; a továbbiakban már nem avatkozhatnak e kifejlődő életbe. Ettől kezdve az élő dolgok továbbfejlődésének azon sajátságok és irányzatok szerint kell folytatódnia, amelyeket a bolygón megteremtett élet képleteibe és mintáiba már átvittek, illetőleg azokban létrehoztak. Az élethordozóknak nem engedik meg, hogy az élőlények saját akaratával kísérletezzenek, illetőleg azt befolyásolják; nem engedélyezett számukra az, hogy az erkölcsi teremtmények felett az irányítást átvegyék vagy önkényesen befolyásolják őket.
36:3.9 (400.4) A Bolygóherceg megérkezésével megkezdik a felkészülést az adott világ elhagyására, bár két rangidős hordozó és tizenkét felügyelő átmeneti lemondó nyilatkozatot téve önként vállalkozhat arra, hogy az élet-sejtanyag továbbfejlesztése és megőrzése érdekében meghatározatlan ideig tanácsadóként a bolygón marad. Az Urantián jelenleg két ilyen Fiú és tizenkét segítő tartózkodik.
36:4.1 (400.5) A Nebadon lakott világokat magába foglaló minden helyi csillagrendszerében van egy olyan szféra is, ahol a melkizedekek élethordozókként működtek. E lakóhelyek a csillagrendszer midszonit világaiként ismertek, és mindegyikükön egy anyagi síkon módosított Melkizedek Fiú egy, az anyagi rendbe tartozó, kiválasztott Leánnyal alkotott párt. Az ilyen midszonit világok Éva Anyái az adott csillagrendszer központjából származnak, s azon számos önként jelentkező közül választották ki őket a kijelölt Melkizedek élethordozók, akik a Csillagrendszer Fejedelemnek az ő saját szférájához tartozó Anyagi Leányoknak címzett felhívására válaszoltak.
36:4.2 (400.6) A Melkizedek élethordozó és az Anyagi Leány leszármazottai a midszonit lények. A felsőrendű teremtmények fajának Melkizedek apja rövidesen elhagyja e különleges működésének színterét, és a hetedik utódnemzedék megjelenésével e különleges rendű világegyetemi lények Éva Anyja is távozik a bolygóról. E világ irányítása ez után a legidősebb fiúra száll.
36:4.3 (400.7) A midszonit teremtmények a csodálatos világukon sokasodó lényekként élnek és munkálkodnak egészen addig, amíg el nem érik az ezer szabványéves életkort; ekkor szeráfok közreműködésével útra kelnek. Ezt követően a midszonit lények nem-szaporodó lényekként élnek tovább, mert a szeráf-társításra való felkészítés során az anyagtalanná lényegítési eljárás mindörökre megfosztja őket szaporító kiváltságaiktól.
36:4.4 (400.8) E lények jelenlegi besorolása aligha tekinthető halandóinak vagy halhatatlannak, és nemigen lehetne egyértelműen besorolni őket az emberi vagy az isteni rendbe sem. E teremtményekben nem lakozik Igazító, ennélfogva aligha lehetnek halhatatlanok. Ugyanakkor halandóknak sem tekinthetők; eddig még egyetlen midszonit lény sem halt meg. A Nebadonban született összes midszonit lény ma is él, s a szülőbolygójukon vagy valamely köztes szférán vagy pedig a véglegességet elért lények világaiban, a Szalvington midszonit szféráján tevékenykednek.
36:4.5 (401.1) A Véglegesrendűek Szalvingtoni Világai. A Melkizedek élethordozók éppúgy, mint Éva Anya társaik a csillagrendszerbeli midszonit szférából a szalvingtoni kör véglegességet elért világaiba telepednek át, amely az utódaiknak ugyancsak végső úti célja.
36:4.6 (401.2) E vonatkozásban meg kell említeni, hogy a szalvingtoni körhöz tartozó hét elsődleges világból álló ötödik csoport a véglegesrendűek nebadoni világösszességét alkotja. A Melkizedek élethordozók és az Anyagi Leányok gyermekei a véglegesrendűek hetedik bolygóján, a Szalvington midszonit szféráján lakoznak.
36:4.7 (401.3) A véglegesrendűek hét elsődleges világának segédszférái azoknak a felsőbb-világegyetemi és központi világegyetemi személyiségeknek a találkozóhelyei, akik a Nebadonban teljesítendő küldetést kapnak. A felemelkedő halandók általában szabadon látogathatják a Melkizedek Egyetemet alkotó 490 világ összes műveltségi világát és oktatási szféráját, van azonban néhány különleges tanhely és számos tiltott körzet is, ahová nem juthatnak be. Ez különösen igaz a véglegesrendűek fennhatósága alatt álló negyvenkilenc szférára.
36:4.8 (401.4) A midszonit teremtmények rendeltetése jelenleg nem ismeretes, de úgy tűnik, hogy a világegyetemi fejlődésnek valamely jövőbeli eseményére való felkészülés céljából gyülekeznek a véglegesrendűek hetedik világán. A midszonit fajokra vonatkozó kérdéseinkkel mindig a véglegesrendűekhez irányítottak bennünket, és a véglegesrendűek minduntalan elzárkóznak az elől, hogy védenceikről felvilágosítást adjanak. Függetlenül attól, hogy a midszonit lények jövőbeli szerepére vonatkozó ismereteink mennyire bizonytalanok, azt azért tudjuk, hogy az Orvontonban minden helyi világegyetem e talányos lények egyre gyarapodó számú testületeinek ad otthont. A Melkizedek élethordozók meggyőződése szerint a Végleges Isten egy napon majd felruházza az ő midszonit gyermekeiket az abszonit tapasztalás-meghaladó és örök szellemével.
36:5.1 (401.5) A kezdetleges világokon a hét elmeszellem-segéd jelenléte határozza meg a szerves törzsfejlődés menetének feltételeit; ez a magyarázat az evolúció célirányos és nem véletlenszerű voltára. E segédek jelentik a Végtelen Szellemnek az értelmes élet alacsonyabb rendjeit a helyi világegyetemi Anyaszellem működésén keresztül elérő elme-segédkezését. A segédek a Világegyetemi Anyaszellem gyermekei, és a világok anyagi elméi számára ők jelentik az ő személyes segédkezését. Ahol és amikor ilyen elme megnyilvánul, ott és akkor e szellemek különböző működése figyelhető meg.
36:5.2 (401.6) A hét elmeszellem-segédet a következő megjelöléseknek megfeleltethető elnevezéssel szokás azonosítani: belső meglátás, értelem, bátorság, tudás, tanácskozás, istenimádat és bölcsesség. Ezen elmeszellemek hatásukat különféle késztetésekként fejtik ki az összes lakott világon, s mindegyikük az adott hatásra való válaszadás képességének megnyilvánulását keresi meglehetősen függetlenül attól, hogy a többi elmeszellem milyen mértékű fogadtatást és működési lehetőséget talál.
36:5.3 (401.7) A segédszellemeknek az élethordozók központi világán való központi elhelyezkedése jelzi az Élethordozó ellenőrök számára, hogy a segédek milyen mértékben és milyen módon fejtik ki elmeműködésüket valamely világon és valamely adott, értelmes besorolású szervezetben. Ezek az élet-elme elhelyezkedések tökéletes képet mutatnak az első öt segéd élő elmeműködéséről. Azonban a hatodik és a hetedik segédszellem — az istenimádat és a bölcsesség — esetében e központi elhelyezkedés csak a minőségi jegyekre utal. Az istenimádat segéd és a bölcsesség segéd tevékenységének mennyiségi jellemzése az Isteni Segédkező közvetlen jelenlétében lehetséges a Szalvingtonon, lévén az a Világegyetemi Anyaszellem személyes tapasztalása.
36:5.4 (402.1) E hét elmeszellem-segéd mindig elkíséri az élethordozókat az új bolygóra, de nem szabad ezeket úgy tekinteni, mint entitásokat; inkább a körökre hasonlítanak. A hét világegyetemi segéd szellem nem az Isteni Segédkező világegyetemi jelenlététől elkülönülő személyiségként működik; ők voltaképp az Isteni Segédkező tudatosságának szintjét jelentik, és mindig alkotó anyjuk cselekedeteinek és jelenlétének alárendelten munkálnak.
36:5.5 (402.2) Képtelenek vagyunk szavakkal megfelelően bemutatni e hét elmeszellem-segédet. Ők az élményelvi elme alacsonyabb szintjeinek segítői, és fejlődési rendjüknek megfelelő sorrendben a következőképpen jellemezhetők:
36:5.6 (402.3) 1. A belső meglátás szelleme — a gyors érzékelőképesség, a kezdetleges fizikai és veleszületett ingerválaszt adó ösztönök, az irányító és önfenntartó képességek minden elme-teremtményben; ez az egyetlen segéd, melynek működése általános az alacsonyrendű állati életben, és az egyetlen, amely a gépies elme nem-tanítható szintjeivel átfogó működési kapcsolatot létesít.
36:5.7 (402.4) 2. Az értelem szelleme — az összehangolási késztetés, a képzetek önkéntelen és láthatóan önműködő társítása. Ez a megszerzett ismeretek összehangolásának képessége, a gyors helyzetfelismerésnek, a késlekedés nélküli ítéletalkotásnak és az azonnali döntéshozatalnak a jelensége.
36:5.8 (402.5) 3. A bátorság szelleme — a hűség képessége — a személyiséggel rendelkező lényekben, a személyiség kialakításának alapja, és az erkölcsi tartás és a szellemi bátorság értelmi gyökere. A tények felismerése és az igazság sugallata eredményeképpen ez válik az értelmes és tudatos ön-irányítás csatornáin keresztül való evolúciós felemelkedésre irányuló késztetés titkává.
36:5.9 (402.6) 4. A tudás szelleme — a kaland és a felfedezés kíváncsiság-anyja, a tudományos szellem; a bátorság szellemének és a tanácskozás szellemének iránymutató vezetője és hűséges társa; a bátorság képességét a hasznos és tartós növekedési úton való haladás érdekében munkára bíró késztetés.
36:5.10 (402.7) 5. A tanácskozás szelleme — a társas késztetés, a fajon belüli együttműködés felruházottsága; az akarattal bíró teremtmények képessége a társaikkal való összhang kialakítására; az alacsonyabb rendű teremtményeknél a társas ösztön eredete.
36:5.11 (402.8) 6. Az istenimádat szelleme — az elme teremtményeket a két alapvető halandói létforma egyikébe való bekerülésre ösztökélő vallásos indíttatás, első önálló késztetés. Az istenimádat szelleme mindörökre megkülönbözteti a vele társult állatot az elmével rendelkező, léleknélküli teremtményektől. Az istenimádat a szellemi felemelkedésre való jelöltséget mutatja.
36:5.12 (402.9) 7. A bölcsesség szelleme — a minden erkölcsi teremtményben eredendően munkáló, az elrendelt és fokozatos evolúciós fejlődésre irányuló késztetés. Ez a legmagasabb rendű a segédek között, ez a többi segéd munkájának szellemi összehangolója és szervezője. E szellem a titka az elme teremtmények veleszületett késztetésének a felemelkedő besorolású létezés gyakorlati és hatékony programja elindítására és fenntartására; az élő dolgok esetében a megmagyarázhatatlan túlélőképesség oka, a továbbélő teremtmények esetében pedig annak a bámulatos képességnek a magyarázata, mely a hat másik elme-segítő közreműködésével az adott élőlény elméjében mozgósítható minden dolog megszerzéséhez az összes múltbéli tapasztalatukat és a mindenkori lehetőségeiket összehangolja. A bölcsesség az értelmi teljesítmény csúcsa. A bölcsesség a tisztán elmei és erkölcsi létezés célja.
36:5.13 (403.1) Az elmeszellem-segédek élményelvi értelemben gyarapodnak, azonban sohasem válnak személyessé. Működésükben fejlődnek, és az első öt segéd működése az állatok rendjében bizonyos mértékben elengedhetetlen a hét segédnek együttesen mint emberi értelemnek a működéséhez. Ez az állatvilági kapcsolat teszi lehetővé a segédek emberi elmeként való, ténylegesen is hatékonyabb működését; ennélfogva az állatok bizonyos mértékben nélkülözhetetlenek az ember értelmi és fizikai kifejlődéséhez.
36:5.14 (403.2) A helyi világegyetemi Anyaszellem ezen elmesegédei sok tekintetben úgy viszonyulnak az értelmes besorolású teremtményi élethez, mint ahogy az erőtér-központok és a fizikai szabályozók viszonyulnak a világegyetem élettelen hatóerőihez. Felbecsülhetetlen értékű segítő tevékenységet végeznek a lakott világok elmeköreiben és hatékonyan együttműködnek a Fizikai Főszabályozókkal, akik szintén a segéd-előtti elmeszintek, a nem-tanítható vagy gépies elme szintjeinek szabályozóiként és irányítóiként tevékenykedve szolgálnak.
36:5.15 (403.3) Az élő elme, a tapasztalatokból való tanulás képességének megjelenése előtt, a Fizikai Főszabályozók segédkezési területe. A teremtményi elme, az isteniség felismerése képességének és az istenségimádás képességének megszerzése előtt, a szellem-segédek kizárólagos működési területe. A teremtményi értelem szellemi válaszadó-képességének megjelenésével e teremtett elmék egyszerre felsőbb rendű elmévé válnak, vagyis ettől kezdve állandó kapcsolatban lesznek a helyi világegyetemi Anyaszellem szellemköreivel.
36:5.16 (403.4) Az elmeszellem-segédek semmilyen értelemben nem kötődnek közvetlenül az Isteni Segédkező, vagyis a lakott világok Szent Szelleme személyes jelenléte szellemének különféle, felsőbb szellemi szerepköreihez; ugyanakkor működési értelemben éppen e szellemnek az elődei és megjelenésének előkészítői ők az evolúciós emberben. A segédek teszik lehetővé a Világegyetemi Anyaszellemnek, hogy a helyi világegyetemben élő anyagi teremtményekkel kapcsolatba léphessen és szabályozza létüket, de a segédek nem tükröződnek az elő-személyiségi szinteken tevékenykedő Legfelsőbb Lényben.
36:5.17 (403.5) A nem-szellemi elme vagy szellem-energia megnyilvánulás, vagy pedig fizikai-energia jelenség. Még az emberi elme, a személyes elme sem rendelkezik a szellemazonosságtól független túlélési sajátosságokkal. Az elme isteniségi adomány, azonban nem halhatatlan akkor, ha világegyetemi szellemi látásmód nélkül működik és nem rendelkezik az istenimádat képességével és a továbbélés iránti vággyal.
36:6.1 (403.6) Az élet egyszerre működéselvű és életelvű — anyagi és szellemi. Ha az Urantia fizikusai és vegyészei meg is értik valaha a növényi és az állati élet ős-sejtanyagi formáit, sohasem lesznek képesek élő szervezetek előállítására. Az élet valamiben mindig különbözik mindenféle energia megnyilvánulástól; még a fizikai teremtmények anyagi léte sem magából az anyagból ered.
36:6.2 (403.7) Az anyagi dolgok létezhetnek mindentől függetlenül, de élet kizárólag életből fakadhat. Elme csak előbb-létezett elméből nyerhető. Szellem csak szellem-őstől eredhet. A teremtmény előállíthatja az életformákat, de csak a teremtő személyiség vagy az alkotó hatóerő képes a megelevenítő életszikrát biztosítani.
36:6.3 (404.1) Az élethordozók megszervezhetik az élőlények anyagi formáit vagy fizikai mintáit, de a Szellem adja a kezdeti életszikrát és ő adományozza az elme-képességet. Még a kísérleti élet azon élő formái is, amelyeket az élethordozók szerveznek a Szalvington világain, mindig mentesek a szaporodóképességektől. Mihelyt az életképleteket és az élő mintákat megfelelően összeállították és a kellő módon megszervezték, az Élethordozó jelenléte már elégséges az élet megindításához, azonban minden ilyen élő szervezetből hiányzik két lényeges sajátosság — az elmével való felruházottság és a szaporodóképességek. Az állati elme és az emberi elme a hét elmeszellem-segéden keresztül tevékenykedő helyi világegyetemi Anyaszellem ajándéka, míg a teremtményi szaporodási képesség nem más, mint a Világegyetemi Szellem által az élethordozók életre keltette ősi élet-sejtanyagnak adott különleges és személyes adomány.
36:6.4 (404.2) Mihelyt az élethordozók részletesen megtervezték az életmintákat, miután megszervezték az energiarendszereket, végbe kell mennie egy további jelenségnek is; az „életnek leheletét” be kell vinni ezekbe az élettelen formákba. Az Istenfiak megalkothatják az életformákat, de az Isten Szelleme az, aki ténylegesen hozzáadja az életszikrát. És amint az így megadott élet letelik, a megmaradt anyagi test halott anyaggá válik. Amint az adományozott élet elmúlik, a test visszatér annak az anyagi világegyetemnek a kebelére, amelyből azt az élethordozók vették abból a célból, hogy átmeneti hordozójául szolgáljon annak az élet-adománynak, amelyet ehhez a látható energia-anyag társuláshoz továbbítottak.
36:6.5 (404.3) Az élethordozók által növényeknek és állatoknak adományozott élet a növény vagy állat halála után nem tér vissza az élethordozókhoz. Egy ilyen élő dolog eltávozó élete nem foglal magába sem azonosságot, sem személyiséget; nem egyedileg éli túl a halált. Létezése során és az anyagi testben való tartózkodása alatt változáson ment keresztül; energia-evolúción esett át, és csak mint a világegyetem mindenségrendi erejének része él tovább; nem egyedi életként létezik tovább. A halandó teremtmények túlélése teljes mértékben a halandói elmén belül kifejlődő halhatatlan lélekre épül.
36:6.6 (404.4) Úgy beszélünk az életről mint „energia” és mint „hatóerő”, de az élet valójában egyik sem. A hatóerő-energia különböző mértékben ugyan, de érzékeny a gravitációra; az élet nem. A minta úgyszintén nem érzékeny a gravitációra, lévén az a gravitációra való válaszadásból eredő kötelezettségeinek már eleget tett energia-elrendeződés. Az élet, mint olyan, valamiféle minta szerint rendezett vagy más módon különvált — anyagi, elme- vagy szellemi — energiarendszer lendülete.
36:6.7 (404.5) Van az evolúciós bolygókon megtelepítendő élet kialakításával összefüggésbe hozható néhány, számunkra nem teljesen világos dolog. Teljesen értjük az élethordozók villamos-vegytani képleteinek fizikai felépítését, de nem teljesen értjük az életet megelevenítő szikra természetét és forrását. Tudjuk, hogy az élet az Atyától a Fiún keresztül és a Szellem révén áramlik. Felettébb valószínű, hogy a Tökéletes Szellemek a hétszeres csatornái a teremtésösszességre kiáradó életfolyamnak. Viszont nem értjük azt az eljárást, mely révén a Tökéletes Szellem részt vesz az élet adományozás első felvonásában valamely új bolygón. A Nappalok Elődeinek, s ebben biztosak vagyunk, szintén van valamilyen szerepük az élet beindításában az új világokon, de ennek természetét egyáltalán nem ismerjük. Tudjuk, hogy ténylegesen a Világegyetemi Anyaszellem kelti életre az élettelen mintákat, és ő az, aki ezt a megelevenített sejtanyagot ellátja az élőlény szaporodásához szükséges képességekkel. Felfedeztük, hogy ők hárman a Hétszeres Isten szintjei közé tartoznak, s akiket néha úgy neveznek, mint a tér és idő Legfelsőbb Teremtői; de egyébként alig tudunk többet az Urantia halandóinál — tudásunk lényege egyszerűen tehát csak annyi, hogy a terv az Atya, a kifejeződés a Fiú, az élet megvalósulása pedig a Szellem sajátja.
36:6.8 (405.1) [Összeállította egy, az Urantián megfigyelőként állomásozó Vorondadek Fiú, aki e tisztségét a Kinyilatkoztatást Felügyelő Testület Melkizedek Vezetőjének felkérésére tölti be.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
1 P O L G Á R I T Ö R V É N Y K Ö N Y V JAVASLAT NORMASZÖVEG Budapest, december 31.
2 2 I. KÖNYV: BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény célja] Ez a törvény a polgárok és jogalanyisággal rendelkező szervezeteik, továbbá más, jogi személyiséggel rendelkező szervezetek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza a mellérendeltség és egyenjogúság elve szerint. 1:2. [Értelmezési alapelv] A törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni. A polgári jogi viszonyokat szabályozó más jogszabályokat a törvénnyel összhangban kell értelmezni. 1:3. [A jóhiszeműség és tisztesség alapelve] A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően kötelesek eljárni. 1:4. [Az elvárható magatartás elve] Ha a törvény eltérő követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. 1:5. [A felróható magatartás és az önhiba értékelése] (1) Saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. (2) Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat. 1:6. [Joggal való visszaélés tilalma] (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt nyilatkozat megtagadásában áll, és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy különös méltánylást érdemlő magánérdeket sért, a bíróság a nyilatkozatot kivételesen ítéletével pótolhatja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. 1:7. [Bírósági út] A törvényben biztosított jogok érvényesítése ha törvény eltérően nem rendelkezik bírósági útra tartozik.
3 3 II. KÖNYV: A SZEMÉLYEK ELSŐ RÉSZ AZ EMBER MINT JOGALANY I. Cím A jogképesség I. Fejezet Általános szabályok 2:1. [Jogképesség] (1) Minden ember jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. 2:2. [A jogképesség kezdete] (1) A jogképesség az embert, ha élve születik, fogamzásának időpontjától illeti meg. (2) A fogamzás időpontjának a születéstől visszafelé számított háromszázadik napot kell tekinteni; bizonyítani lehet azonban, hogy a fogamzás korábbi vagy későbbi időpontban történt. A születés napja beleszámít a határidőbe. 2:3. [A méhmagzat gyámja] (1) A gyámhatóság gyámot rendel a méhmagzat részére, ha ez a méhmagzat jogainak megóvása érdekében szükséges. (2) A gyám kirendelését a méhmagzat bármelyik szülője, nagyszülője, az ügyész és az anya lakóhelye szerint illetékes jegyző kérheti. Gyám rendelésének hivatalból is helye van. 2:4. [A jogképesség megszűnése] A jogképesség a halállal szűnik meg. II. Fejezet Holtnak nyilvánítás 2:5. [Holtnak nyilvánítás] (1) Az eltűnt embert bírósági határozattal holtnak lehet nyilvánítani, ha eltűnésétől öt év eltelt anélkül, hogy életben létére utaló bármilyen adat ismeretes volna. (2) A holtnak nyilvánított személyt az ellenkező bizonyításáig halottnak kell tekinteni.
4 4 (3) A holtnak nyilvánítást az eltűnt egyenesági rokona, házastársa, az ügyész, a gyámhatóság és az kérheti, akinek az eltűnt holtnak nyilvánításához jogi érdeke fűződik. 2:6. [A halál időpontjának megállapítása] (1) A bíróság a halál időpontját a körülmények mérlegelése alapján állapítja meg. (2) Ha a körülmények mérlegelése nem vezet más eredményre, a halál időpontja az eltűnést követő hónap tizenötödik napja. 2:7. [Változás a holtnak nyilvánítás körülményeiben] (1) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál korábbi vagy későbbi időpontban tűnt el, de a holtnak nyilvánítás feltételei egyébként fennállnak, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot megfelelően módosítja. A jogkövetkezmények a módosított határozat szerint alakulnak. (2) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál később tűnt el, és ezért a holtnak nyilvánító határozat feltételei nem állnak fenn, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot hatályon kívül helyezi. A holtnak nyilvánító határozat alapján beállott jogkövetkezmények ha a törvény eltérően nem rendelkezik semmisek. (3) Ha a holtnak nyilvánított előkerül, a bíróság megállapítja a holtnak nyilvánító határozat hatálytalanságát. A holtnak nyilvánító határozat alapján beállott jogkövetkezmények ha a törvény eltérően nem rendelkezik semmisek. II. Cím A cselekvőképesség I. Fejezet A cselekvőképesség 2:8. [Cselekvőképesség] (1) Cselekvőképes az, akinek cselekvőképességét a törvény vagy bíróság gondnokság alá helyezést elrendelő ítélete nem korlátozza vagy nem zárja ki. (2) Aki cselekvőképes, saját cselekményeivel jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat. (3) A cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró jognyilatkozat semmis. (4) Aki cselekvőképességét illetően a másik felet megtéveszti, ezért felelősséggel tartozik, és ennek alapján a szerződés teljesítésére is kötelezhető.
5 5 II. Fejezet Korlátozott cselekvőképesség 2:9. [Korlátozottan cselekvőképes kiskorú] (1) Korlátozottan cselekvőképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét betöltötte és nem cselekvőképtelen. (2) Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét nem töltötte be, kivéve, ha házasságot kötött. (3) A házasságkötéssel megszerzett nagykorúságot a házasság érvénytelenségének megállapítása vagy a házasság felbontása nem érinti. A házasságkötés nem jár a nagykorúság megszerzésével, ha a házasságot a bíróság a cselekvőképesség hiánya vagy a kiskorúság miatt szükséges gyámhatósági engedély hiánya miatt nyilvánította érvénytelennek. 2:10. [Korlátozottan cselekvőképes nagykorú] (1) Korlátozottan cselekvőképes az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett. (2) Cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorút helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége pszichés állapota, szellemi fogyatkozása vagy szenvedélybetegsége miatt általános jelleggel vagy ügyek meghatározott körére vonatkozóan, tartósan vagy időszakonként visszatérően, nagymértékben csökkent. 2:11. [Részlegesen korlátozott cselekvőképesség] (1) A bíróság a nagykorú cselekvőképességét részlegesen is korlátozhatja. (2) A cselekvőképességében részlegesen korlátozottat mindazon ügyeiben cselekvőképesnek kell tekinteni, amelyek tekintetében a bíróság a cselekvőképességét nem korlátozta. 2:12. [A korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozatának általános szabályai] (1) A korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének hozzájárulása szükséges. (2) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes nevében ha a törvény eltérően nem rendelkezik maga is tehet jognyilatkozatot. (3) A korlátozottan cselekvőképes a törvényes képviselője közreműködése nélkül is a) tehet olyan személyes jellegű jognyilatkozatot, amelyre törvény feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket;
6 6 c) megköthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez. (4) Ha a korlátozottan cselekvőképes személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatának érvényessége felől. 2:13. [A gyámhatóság jóváhagyásához kötött jognyilatkozatok] (1) A korlátozottan cselekvőképes és törvényes képviselője jognyilatkozatainak érvényességéhez ha a bíróság a cselekvőképességet a korlátozottan cselekvőképes vagyonával való rendelkezés tekintetében korlátozta a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a) a korlátozottan cselekvőképes tartására; b) a korlátozottan cselekvőképest öröklési jogviszony alapján őt megillető jogra vagy kötelezettségre; c) a korlátozottan cselekvőképes gyámhatóságnak átadott vagyonára; d) a korlátozottan cselekvőképes vagyonának mértékétől függően törvényben vagy a gondnokot rendelő határozatban meghatározott összeget meghaladó értékű egyéb vagyonára; e) a korlátozottan cselekvőképes ingatlantulajdonának átruházására vagy megterhelésére vonatkozik. (2) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a korlátozottan cselekvőképes kiskorú ingatlantulajdonának megterhelésére a) az ingatlan fenntartása vagy állagának megóvása érdekében kerül sor, b) az ingatlan megszerzésével egyidejűleg kerül sor haszonélvezet alapítására a szülő javára. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el. 2:14. [A kiskorúság miatt korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozata] (1) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú a törvényes képviselőjének hozzájárulása nélkül rendelkezhet munkával szerzett keresményével és adhat szokásos mértékű ajándékot. (2) A gyermek vagy nevében törvényes képviselője a gyermek vagyonára vonatkozóan a (3) bekezdésben foglalt kivétellel a gyámhatóság jóváhagyásával sem tehet érvényesen olyan jognyilatkozatot, amellyel a szokásos mértéket meghaladóan ajándékoz, idegen kötelezettségért megfelelő ellenérték nélkül felelősséget vállal vagy jogokról ellenérték nélkül lemond.
7 7 (3) A szülő a gyermeknek ígért vagy adott ajándékot a gyámhatóság jóváhagyásával visszautasíthatja. (4) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el 2:15. [Gondnokság alá helyezés miatt korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozata] (1) A gondnokság alá helyezés miatt korlátozottan cselekvőképes hozzájárulás hiányában is érvényesen rendelkezik munkaviszonyból, munkaviszony jellegű jogviszonyból, társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli ellátásból származó jövedelmének a bíróság által meghatározott részével. (2) A bíróság eltérő rendelkezése hiányában a korlátozottan cselekvőképes (1) bekezdés szerinti rendelkezési joga jövedelmének ötven százalékára terjed ki. (3) A korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozatának érvényességéhez szükséges gondnoki hozzájárulás tárgyában a korlátozottan cselekvőképes és gondnoka közötti vita esetén a gyámhatóság dönt. 2:16. [A gyámhatóság jóváhagyása a gondnokság alá helyezett jognyilatkozatához] (1) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a korlátozott cselekvőképes gondnokolt és a gondnok közös kérelmére a) a gondnokság alá helyezett leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más létfontosságú cél eléréséhez a gondnokság alatt álló vagyonának terhére; a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladhatja meg; b) a gondnokolt által történő az a) pontban foglaltak alá nem tartozó ajándékozáshoz, jogokról ellenérték nélkül való lemondáshoz vagy közcélra történő felajánláshoz, feltéve, hogy a jogügylet a gondnokolt megélhetését nem veszélyezteti. (2) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el. 2:17. [Relatív semmisség] A korlátozott cselekvőképességen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége korlátozott.
8 8 III. Fejezet Cselekvőképtelenség 2:18. [Cselekvőképtelenség] (1) Cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be. (2) Cselekvőképtelen az a tizennegyedik életévét betöltött személy is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett. Ha a bíróság kiskorút helyez cselekvőképességet kizáró gondnokság alá, a gondnokság alá helyezés hatálya a nagykorúság elérésével áll be, de a kiskorú már a határozat jogerőre emelkedésével cselekvőképtelenné válik. (3) Gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvőképtelen az, aki olyan állapotban van, hogy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége a jognyilatkozat megtételekor teljesen hiányzik. 2:19. [A cselekvőképesség kizárása gondnokság alá helyezéssel] A cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége pszichés állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt tartósan és teljes mértékben hiányzik. 2:20. [A cselekvőképtelen jognyilatkozata] (1) A cselekvőképtelen jognyilatkozata semmis. (2) A cselekvőképtelen nevében jognyilatkozatot törvényes képviselője tehet. (3) Cselekvőképesség hiánya miatt nem lehet semmisnek tekinteni a cselekvőképtelen által tett kisebb jelentőségű, a mindennapi életben szokásos, különösebb megfontolást nem igénylő jognyilatkozatot és a már teljesített szerződést. (4) A gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvőképtelen jognyilatkozatát a végintézkedés kivételével cselekvőképtelenség miatt nem lehet semmisnek tekinteni, ha tartalmából és körülményeiből arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozatát cselekvőképessége esetében is megtette volna. 2:21. [A gyámhatóság jóváhagyása a cselekvőképtelen törvényes képviselőjének jognyilatkozatához] (1) A cselekvőképtelen törvényes képviselője jognyilatkozatainak érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a) a cselekvőképtelen tartására; b) a cselekvőképtelen öröklési jogviszony alapján őt megillető jogra vagy kötelezettségre;
9 9 c) a cselekvőképtelen gyámhatóságnak átadott vagyonára; d) a cselekvőképtelen vagyonának mértékétől függően törvényben vagy a gondnokot rendelő határozatban meghatározott összeget meghaladó értékű egyéb vagyonára; e) a cselekvőképtelen ingatlantulajdonának átruházására vagy megterhelésére vonatkozik. (2) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a cselekvőképtelen törvényes képviselőjének kérelmére a cselekvőképtelen leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához, illetve más létfontosságú cél eléréséhez a cselekvőképtelen vagyonának terhére; a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladhatja meg. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a cselekvőképtelen kiskorú ingatlantulajdonának megterhelésére a) az ingatlan fenntartása vagy állagának megóvása érdekében kerül sor, b) az ingatlan megszerzésével egyidejűleg kerül sor haszonélvezet alapítására a szülő javára. (4) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el. 2:22. [Relatív semmisség] A cselekvőképtelenségen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége hiányzik. IV. Fejezet A cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezésre vonatkozó közös szabályok 2:23. [Gondnokság alá helyezés kezdeményezése] A gondnokság alá helyezést az érintett személy házastársa, egyenesági rokona, testvére, a gyámhatóság és az ügyész kérheti a bíróságtól. 2:24. [A gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata] (1) A bíróságnak a gondnokság alá helyezést elrendelő, azt fenntartó vagy módosító ítéletében rendelkeznie kell a gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata iránti eljárásnak az ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt éven belüli megindításának időpontjáról. (2) Nincs helye kötelező felülvizsgálatnak, ha a cselekvőképtelen személy belátási képességének hiánya az igazságügyi orvosszakértő véleménye szerint végleges.
10 10 (3) A gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata iránti pert a gyámhatóságnak kell megindítania. A gyámhatóság keresete a gondnokság alá helyezés megszüntetésére, módosítására vagy fenntartására irányulhat. 2:25. [A gondnokság alá helyezés felülvizsgálatának egyéb esetei] (1) A gondnokság alá helyezés megszüntetéséről, módosításáról vagy fenntartásáról a bíróság a gondnokolt, házastársa, egyenesági rokona, testvére, a gondnok, a gyámhatóság vagy az ügyész kérelme alapján dönt. (2) A gondnokság alá helyezés megszüntetésére, módosítására vagy fenntartására irányuló per megindításának a kötelező felülvizsgálat időpontja előtt is helye van. (3) A gondnokság alá helyezés módosítására irányuló perben az (1) bekezdésben felsoroltak kérhetik a) a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezés esetén az ügyek azon csoportjának módosítását, amelyek vonatkozásában a bíróság a gondnokolt cselekvőképességét korlátozta; b) a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezés cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezésre módosítását; c) a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezés cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezésre módosítását. V. Fejezet A gondnokság 2:26. [Gondnokrendelés] (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére gondnokot a gyámhatóság rendel. Gondnok lehet minden cselekvőképes személy, aki a gondnoki tisztséget vállalja. (2) Nem lehet gondnokul rendelni azt, aki ellen a gondnokság alá helyezett kifejezetten tiltakozik. (3) Gondnokul ha ez az érdekeivel nem ellentétes a gondnokság alá helyezett által még cselekvőképes állapotában közokiratban megjelölt vagy a gondnokság alá helyezés során megnevezett személyt, ha ez nem lehetséges, akkor elsősorban a gondnokolttal együtt élő házastársat kell rendelni. Ha ilyen nincs vagy a házastárs gondnokul rendelése veszélyeztetné a gondnokság alatt álló érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt
11 11 rendel, aki a gondnokság ellátására az összes körülmény figyelembevételével alkalmasnak mutatkozik. (4) A gondnok rendelésénél az arra alkalmas személyek közül előnyben kell részesíteni a szülőket vagy a szülők által a haláluk esetére közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában azokat a hozzátartozókat, akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni. (5) Ha gondnok az (1)-(4) bekezdésben foglaltak alapján nem rendelhető, a gondnokolt számára hivatásos gondnokot kell rendelni. Hivatásos gondnok csak olyan büntetlen előéletű személy lehet, aki a törvényben meghatározott képesítési előírásoknak megfelel. 2:27. [Többes és helyettes gondnokrendelés] (1) A gondnokolt részére kivételesen több gondnok is rendelhető. Többes gondnokrendelésre kerülhet sor különösen, ha a) a gondnokság alá helyezett személy mindkét szülője vagy két közeli hozzátartozója közösen, azonos jogkörrel vállalja a gondnokságot; vagy b) a gondnokolt vagyonának kezelése, illetve egyes más ügyeinek intézése külön szakértelmet igényel. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a gyámhatóság a gondnokok együttes kérelmére meghatározhatja feladatkörük pontos megosztását. (3) A távollevő vagy más okból akadályozott gondnok mellé a gyámhatóság a gondnokolt részére szükség szerint helyettes gondnokot is rendelhet. A helyettes gondnok csak azonnali intézkedést igénylő ügyekben járhat el. 2:28. [A gondnok tevékenysége] (1) A gondnok általános jelleggel vagy a cselekvőképesség részleges korlátozása esetén az ügyek bíróság által meghatározott körére a gondnokság alá helyezett személy vagyonának kezelője és törvényes képviselője. (2) A gondnok indokolt esetben vállalása esetén a gondnokság alá helyezett gondozását is ellátja. 2:29. [A gondnok tevékenységének felügyelete] (1) A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. (2) A gondnok a működéséről és a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként az éves számadással együtt köteles beszámolni a gyámhatóságnak.
12 12 (3) A gondnok köteles a gyámhatóság felhívására átadni a gondnokolt pénzét, értékpapírjait, valamint értéktárgyait, ha azokat jogszabály szerint nem kell készen tartani. A gyámhatóságnak átadott vagyonnal való rendelkezéshez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. 2:30. [A gondnok vagyonkezelése] (1) A gondnok vagyonkezelésének a gondnokolt érdekeit kell szolgálnia. (2) A gondnok köteles a gondnokolt személyes kívánságait meghallgatni és lehetőség szerint teljesíteni. 2:31. [Számadás] (1) A gondnok a vagyon kezeléséről évente köteles számadást adni a gyámhatóságnak. Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója, a gyámhatóság a rendes számadási kötelezettség alól felmentést adhat vagy egyszerűsített számadást engedélyezhet. (2) A hivatásos gondnok kivételével a gondnok nem köteles éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincs vagyona és a munkaviszonyból származó jövedelmének, nyugdíjának és egyéb járadékának havi összege nem haladja meg a jogszabályban meghatározott mértéket. 2:32. [Vagyonkezelés a cselekvőképesség részleges korlátozása esetén] A 2:28-2:31. rendelkezései a cselekvőképesség részleges korlátozása esetén csak akkor irányadóak, ha a bíróság a gondnokolt cselekvőképességét a vagyonával való rendelkezés tekintetében korlátozta. 2:33. [A gondnoki tisztség megszűnése] (1) A gyámhatóság megállapítja a gondnokság megszűnését, ha a) a gondnokság alá helyezést a bíróság megszüntette; b) a gondnokolt meghalt. (2) A gyámhatóság a gondnokot tisztségéből felmenti, ha a) a gondnok a felmentését kéri; b) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a gondnok kirendelésének is akadályát jelentette volna; c) a gondnok a kötelezettségét nem teljesíti vagy olyan cselekményt követ el, olyan magatartást tanúsít, amellyel a gondnokolt érdekeit súlyosan sérti vagy veszélyezteti.
13 13 2:34. [Ideiglenes gondnokrendelés] (1) Azonnali intézkedést igénylő esetben a gyámhatóság ideiglenes gondnokot rendelhet annak a nagykorú személynek, akinek a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezése iránt a perindítás indokolt, és vagyonának vagy személyének védelme más módon nem biztosítható. (2) Az ideiglenes gondnokra a gondnokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 2:35. [Zárlat elrendelése és zárgondnokrendelés] (1) Ha a cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezés indokolt, és a gondnokság alá helyezendő személy vagyonának védelme sürgős intézkedést igényel, a gyámhatóság a vagyonra zárlatot rendel el és ezzel egyidejűleg zárgondnokot rendel. (2) A zárgondnok a zárolt vagyont a zár feloldásáig vagy a gondnok kirendeléséig kezeli. (3) A zárgondnokra a gondnok vagyonkezelésére irányadó szabályokat kell alkalmazni.
14 14 MÁSODIK RÉSZ A JOGI SZEMÉLYEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI I. Cím Alapvető szabályok I. Fejezet A jogi személyek jogképessége 2:36. [A jogi személy jogképessége] (1) A jogi személy jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogi személy jogképessége kiterjed mindazokra a jogokra és kötelezettségekre, amelyek jellegüknél fogva nem csupán az emberhez fűződhetnek. 2:37. [A jogi személy típusok zártkörűsége] (1) A jogi személyek típusait törvény határozza meg. (2) Törvényben meghatározott típusú jogi személy létesítéséről a jogalanyok a jogi személyt létesítő okiratban szabadon rendelkezhetnek. A létesítő okiratban meg kell határozniuk a jogi személy nevét, továbbá rendelkezniük kell a jogi személy vagyonáról, valamint a jogi személynek a tagoktól (részvényesektől), illetve az alapítóktól elkülönült szervezetéről. (3) Jogi személy létrehozását törvény is elrendelheti. Ilyen esetben a létesítő okiratot törvény vagy külön okirat tartalmazza. 2:38. [Az állam jogképessége] Az állam jogi személy. 2:39. [A jogi személy nyilvántartásba vétele] (1) A jogi személy a jogi személyek nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás) való bejegyzéssel, a jövőre nézve jön létre. (2) A jogi személynek a nyilvántartásba való bejegyzését a nyilvántartó bíróság megtagadja, ha a létesítés jogszabályt sértene.
15 15 II. Fejezet A jogi személy neve 2:40. [Névkizárólagosság] (1) A jogi személy nevének oly mértékben kell különböznie az ország területén korábban nyilvántartásba vett más jogi személy elnevezésétől, hogy azzal ne legyen összetéveszthető. (2) Ha több jogi személy nyilvántartásba vételét kérik azonos vagy összetéveszthető név alatt, a név viselésének joga azt illeti meg, aki kérelmét elsőként nyújtotta be. 2:41. [Névvalódiság] (1) A jogi személy neve nem kelthet a valósággal ellentétes látszatot. (2) A jogi személy típusára vonatkozó elnevezést a jogi személy nevében a valóságnak megfelelően fel kell tüntetni. 2:42. [Névszabatosság] (1) A jogi személy nevében ha törvény eltérően nem rendelkezik a jogi személy típusát, ha pedig a név a jogi személy tevékenységét is tartalmazza, akkor a tevékenységet is magyar nyelven kell feltüntetni, és a névnek e tekintetben meg kell felelnie a magyar helyesírás követelményeinek. (2) A történelem kiemelkedő személyiségeinek nevét a Magyar Tudományos Akadémia engedélyével lehet a jogi személy nevébe felvenni. III. Fejezet A jogi személy vagyona 2:43. [A jogi személy létesítéséhez szükséges vagyon] (1) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a jogi személy alapítója vagy tagja (részvényese) köteles a jogi személy részére vagyoni hozzájárulást teljesíteni. (2) Ha törvény kizárja a vagyoni hozzájárulás szolgáltatásának kötelezettségét, a jogi személy tartozásaiért a jogi személy tagja (részvényese), tagság nélküli jogi személy esetén pedig az alapítói jogok gyakorlója korlátlanul köteles helytállni. Ha a helytállási kötelezettség több személyt terhel, kötelezettségük egyetemleges. (3) Az alapító által a jogi személy rendelkezésére bocsátott vagyon pénzből és nem pénzbeli hozzájárulásból állhat.
16 16 2:44. [Felelősség a nem pénzbeli hozzájárulás értékéért] A jogi személy nem pénzbeli hozzájárulást szolgáltató alapítója vagy tagja (részvényese) a hozzájárulás átruházásától számított öt éven át helytállni tartozik a jogi személlyel szemben azért, hogy a létesítő okiratban megjelölt érték nem haladja meg a nem pénzbeli hozzájárulásának az átruházás idején fennálló értékét. II. Cím A jogi személy létesítése I. Fejezet A létesítő okirat 2:45. [Létesítő okirat] A létesítő okirat az egyes jogi személy típusokra vonatkozó szabályok szerint a szerződés, az alapító okirat és az alapszabály. 2:46. [A létesítő okirat tartalma] (1) A jogi személyt létesítő okiratban fel kell tüntetni a) a jogi személy nevét; b) a jogi személy székhelyét; c) a jogi személy célját vagy fő tevékenységét; d) mindazt, amit törvény előír. (2) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a létesítő okiratban fel kell tüntetni a) a jogi személyt létesítő személyt vagy személyeket, valamint azok székhelyét, illetve lakhelyét; b) a jogi személy vagyonát, annak értékét, továbbá a vagyon rendelkezésre bocsátásának módját és idejét; c) a jogi személy első vezető tisztségviselőit vagy ügyvezető szervének első tagjait. (3) A jogi személyt létesítő személyek a létesítő okiratban egyéb kérdésekről is rendelkezhetnek, s a létesítő okirat tartalmát a törvények keretei között szabadon határozhatják meg.
17 17 II. Fejezet A jogi személy nyilvántartása 2:47. [Nyilvántartásba vétel] (1) A létesítendő jogi személynek a nyilvántartásba való bejegyzését és a bejegyzés közzétételét a jogi személy képviseletére kijelölt személy a törvényben megjelölt határidőn belül írásban kéri a nyilvántartó bíróságtól. A kérelem benyújtásának elmulasztásából vagy késedelméből, illetve a hiányos vagy hibás bejelentésből eredő károkért a képviselő az alapítókkal szemben korlátlanul felel. Ha a kérelem benyújtására a jogi személy több képviselője jogosult, a képviselők felelőssége egyetemleges. (2) A jogi személyek nyilvántartásába a jogi személyre vonatkozó, jogszabályban meghatározott jogot, adatot és tényt kell bejegyezni. (3) A nyilvántartásba különösen az alábbiakat kell bejegyezni: a) a jogi személy nevét és székhelyét; b) a jogi személy képviselőjének nevét és lakóhelyét, a képviselet módját; c) a jogi személy célját vagy tevékenységi körét; d) ha törvény eltérően nem rendelkezik, a jogi személynek az alapítók, illetve a tagok (részvényesek) által rendelkezésre bocsátani vállalt vagyonát (jegyzett tőkéjét). 2:48. [Bejegyzés a nyilvántartásba] A nyilvántartásba jogot, tényt vagy adatot bejegyezni csak jogszabályban meghatározott okirat vagy hatósági határozat alapján lehet. 2:49. [Közhitelesség] (1) A nyilvántartás a nyilvántartásba bejegyzett jogok, tények és adatok (a továbbiakban együtt: nyilvántartott adat) fennállását hitelesen tanúsítja. A nyilvántartott adatokról vélelmezni kell, hogy azok fennállnak. (2) Senki sem hivatkozhat arra, hogy közzétett nyilvántartott adatról nem tudott. A jogi személy jóhiszemű személyekkel szemben nem hivatkozhat arra, hogy valamely általa bejelentett nyilvántartott adat nem felel meg a valóságnak. (3) Az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell annak jóhiszeműségét, aki a nyilvántartásban bízva ellenérték fejében szerez jogot. (4) A nyilvántartott adattal szemben a bizonyítás azt terheli, aki annak helyességét vitatja.
18 18 2:50. [Harmadik személyekkel szembeni hatályosság] A nyilvántartott adat, illetve változásának bejegyzése jóhiszemű harmadik személyekkel szemben akkor hatályos, ha a nyilvántartott adatot, illetve változását törvényben előírt módon közzétették. 2:51. [Nyilvánosság] A nyilvántartásba bárki betekinthet, a nyilvántartott adatról feljegyzést készíthet, valamint hiteles másolatot, illetve kivonatot kérhet. 2:52. [A nyilvántartási adatok változásának nyilvántartásba vétele] E Fejezet rendelkezései a nyilvántartott adatok változása esetén is megfelelően alkalmazandóak. 2:53. [A nyilvántartás részletes szabályai] A jogi személyek nyilvántartásának és a nyilvántartott adatok közzétételének részletes szabályait külön törvény határozza meg. III. Fejezet A bejegyzés alatt álló jogi személyek 2:54. [A bejegyzés alatt álló jogi személy] (1) A létesítő okirat eltérő rendelkezése hiányában a létesítendő jogi személy a bejegyzési kérelem benyújtásától a jogi személynek a jogi személyek nyilvántartásába való bejegyzéséig bejegyzés alatt álló jogi személyként jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat. (2) A jogi személy képviselőjeként kijelölt személy a bejegyzés alatt álló jogi személy képviseletében eljárhat. (3) A bejegyzés alatt álló jogi személy a jogi személy nevét bejegyzés alatt toldattal vagy e toldat b. a. rövidítésével kiegészítve használhatja. 2:55. [A bejegyzés alatt álló jogi személy jogai és kötelezettségei] A bejegyzés alatt álló jogi személy jogai és kötelezettségei megegyeznek a létesítendő jogi személyével, azzal az eltéréssel, hogy a) a létesítő okirat nem módosítható, kivéve, ha ezzel a nyilvántartó bíróság hiánypótlásra történő felhívását teljesítik; b) a jogi személy megszűnése nem határozható el;
19 19 c) hatósági engedélyhez kötött tevékenység nem végezhető. 2:56. [A nyilvántartásba vétel meghiúsulása] (1) Ha a jogi személy bejegyzési kérelmét a nyilvántartó bíróság elutasítja, a bejegyzés alatt álló jogi személy további jogokat nem szerezhet, kötelezettségeket nem vállalhat. (2) A bejegyzés alatt álló jogi személy által vállalt kötelezettségeket a jogi személy megszűnésére vonatkozó szabályok alkalmazásával a bejegyzés alatt álló jogi személy rendelkezésére bocsátott vagyonból kell teljesíteni. A ki nem egyenlített követelésekért az alapító korlátlanul köteles helytállni. Több alapító esetén az alapítók helytállási kötelezettsége egyetemleges. (3) Ha a létesítő okirat kizárta a bejegyzés alatt álló jogi személyként való működés lehetőségét, a jogi személy nevében a jogi személyek nyilvántartásába való bejegyzés előtt vállalt kötelezettségekért a kötelezettségvállalás körében eljáró képviselő köteles helytállni. A képviselő helytállási kötelezettségének teljesítéséért az alapító kezesként felel. (4) A követelések kiegyenlítése után fennmaradó vagyon az azt szolgáltató alapítókat vagy tagokat (részvényeseket) illeti a vagyon rendelkezésre bocsátásának arányában. IV. Fejezet A jogi személy létesítésének érvénytelensége 2:57. [A jogi személy létesítésének érvénytelensége] (1) A jogi személy létesítő okiratának érvénytelenségére a jogi személynek a nyilvántartásba való bejegyzéséig a törvény eltérő rendelkezése hiányában a szerződések érvénytelenségének szabályait kell megfelelően alkalmazni. (2) A jogi személy nyilvántartásba való bejegyzését követően a jogi személy létesítő okiratának érvénytelenségére nem lehet hivatkozni. 2:58. [A jogi személy létesítésének érvénytelenségére vonatkozó rendelkezések alkalmazása a jogi személy létesítő okiratának módosítására] E Fejezet rendelkezéseit a létesítő okirat módosítására is megfelelően alkalmazni kell.
20 20 III. Cím A jogi személy szervezete, képviselete és felelőssége I. Fejezet A jogi személy szervezeti egységének jogalanyisága 2:59. [A jogi személy szervezeti egységének jogalanyisága] (1) A jogi személy szerve vagy szervezeti egysége nem rendelkezik önálló jogalanyisággal. (2) Törvény felhatalmazása alapján a létesítő okirat a jogi személy szervezeti egységét jogi személynek nyilváníthatja, ha a szervezeti egység az alapítóktól és a jogi személytől elkülönült szervezettel és önálló vagyonnal rendelkezik. (3) A jogi személy szervezeti egységének jogi személlyé nyilvánítása esetén a jogi személy létesítésének és működésének szabályait megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a szervezeti egység létesítő okiratában meg kell határozni a szervezeti egység ügyvezető szervét és képviselőjét. (4) A jogi személy önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységének a szervezeti egység vagyonából ki nem elégíthető tartozásaiért a jogi személy kezesként felel. II. Fejezet A jogi személy legfőbb szerve 2:60. [A jogi személy legfőbb szerve] (1) Tagsággal rendelkező jogi személy esetén a jogi személy legfőbb szervének a tagok (részvényesek) összességéből vagy a tagok (részvényesek) által választott küldöttekből álló testületet kell tekinteni. (2) Tagsággal nem rendelkező jogi személy esetén ha törvény eltérően nem rendelkezik a jogi személy alapítóját vagy alapítóinak összességét vagy az alapítókból álló testületet kell legfőbb szervnek tekinteni. Alapítónak az alapítói jogok mindenkori gyakorlóját kell tekinteni. 2:61. [A legfőbb szerv kizárólagos hatásköre] (1) A jogi személy legfőbb szervének kizárólagos hatáskörébe tartozik a) a jogi személy megszűnésének, átalakulásának, egyesülésének, szétválásának elhatározása; b) a jogi személy ellenőrző szerve (felügyelő bizottság) tagjainak kinevezése, illetve megválasztása;

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
GY.I.K. büntetőeljárásban | Győri Törvényszék
Megjelenés ideje: 2017. január 19., 09:44
Félek a vádlottól!
A tanúskodás állampolgári kötelesség, akit megidéztek, köteles az őt megidéző bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság előtt megjelenni.
Amennyiben a tanút a vádlott jelenléte zavarná, abban az esetben az ügyész, a vádlott vagy a védő indítványára, valamint hivatalból a bíró eltávolíttathatja a tanú kihallgatásának idejére a vádlottat a tárgyalóteremből.
Erre kizárólag akkor kerülhet sor, ha a vádlott jelenléte annyira zavarja a tanút, hogy a tanú emiatt nem tud az igazságnak megfelelő, teljes vallomást tenni. Önmagában az, hogy a tanú nem szívesen tartózkodik egy helyiségben a vádlottal, erre az intézkedésre nem adhat alapot.
Mit jelent a tanúvédelem?
A tanú személyi adatainak zártan kezelése: a bíróság hivatalból elrendelheti, míg a tanú vagy az érdekében eljáró ügyvéd kérelmére elrendeli, hogy a tanú személyi adatait az iratok között elkülönítve, zártan kezeljék. Ebben az esetben a tanú zártan kezelt adatait csak az eljáró bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság tekintheti meg. Ettől kezdve az eljárást folytató szerv biztosítja, hogy a zártan kezelt adatok az eljárás egyéb adataiból ne váljanak megismerhetővé; az eljáró szerv a tanú személyazonosságát az azonosításra alkalmas iratok megtekintésével állapítja meg; a zártan kezelés megszüntetésre csak a tanú beleegyezésével kerülhet sor. Attól, hogy a tanú adatait zártan kezelik, a kihallgatáson személyesen kell megjelennie. Az eljárásban résztvevőknek a tanú adatait tartalmazó iratról csak olyan másolat adható, amely a tanú személyi adatait nem tartalmazza.
A tanú különösen védetté nyilvánítása:
Akkor nyilvánítható a tanú különösen védetté, ha a vallomása kiemelkedő súlyú ügy lényeges körülményére vonatkozik,
a személye, tartózkodási helye, valamint az, hogy az ügyész, illetve a nyomozó hatóság tanúként kívánja kihallgatni, a terhelt és a védő előtt nem ismert,
A különösen védett tanú a tárgyaláson nem hallgatható ki.
A büntetőeljárásban részt vevők személyi védelme: különösen indokolt esetben az eljárást folytató bíróság tanácsának az elnöke, az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság kezdeményezheti, hogy az eljárásban részt vevők a külön jogszabályban meghatározott személyi védelemben részesüljenek. A kérelmet az eljárást folytató bíróságnál, nyomozó hatóságnál, ügyésznél lehet előterjeszteni vagy szóban jegyzőkönyvbe mondani.
Tanúvédelmi program: a tanú, illetve családja a büntetőeljárás alatt és azt követően védelemben részesülnek. Ebben az esetben az eredeti személyazonosító adatait közli a tanú, azonban lakóhelyének, tartózkodási helyének közlése helyett a védelmet ellátó szerv címét jelöli meg. A tanú megtagadhatja a vallomást olyan adatra nézve, amellyel az új személyazonosságára, lakóhelyére, valamint tartózkodási helyére lehet következtetni.Az ilyen tanút a védelmet ellátó szerv útján kell idézni.
Nem tudok vagy nem akarok megjelenni a kitűzött időpontban, mit tehetek?
A tanú vallomástételi kötelezettség állampolgári kötelesség. Akit megidéztek, köteles az adott időpontban megjelenni az őt idéző szerv előtt, távolmaradását előzetesen, az alapos ok igazolásával együtt kell írásban bejelentenie a bíróságnak.
Melyek az igazolatlan távolmaradás következményei?
A tanúnak a távolmaradás okát igazolnia kell. Minden esetben ügyszámra hivatkozással, írásban kell bejelenteni a távolmaradást és annak okát, valamint csatolni kell az igazolást (orvosi igazolás, munkáltatói igazolás, stb...).
Ha a tanú idézés ellenére nem jelenik meg és ezt előzetesen, amint az akadály a tudomására jut, haladéktalanul vagy, ha ez már nem lehetséges, az akadály megszűnése után azonnal, alapos okkal nem igazolja, avagy az eljárás helyszínéről engedély nélkül távozik, elővezetése rendelhető el vagy rendbírsággal sújtható.
A tanút a meg nem jelenésével, illetve távozásával okozott költség megtérítésére határozattal kötelezi a bíróság.
Ha a tanú önhibájából olyan állapotban jelenik meg, hogy nem hallgatható ki, illetve eljárási kötelezettségeit nem képes teljesíteni, a következő kihallgatásra elővezetése rendelhető el vagy a kötelezettségének teljesítése érdekében rendbírsággal sújtható.
Ha a tanút külföldről idézi a bíróság és nem tesz eleget az idézésnek, vele szemben ezek a jogkövetkezmények nem alkalmazhatóak.
Milyen szankciókat alkalmazhat a bíróság a tanúval szemben?
Rendbírság: Legalacsonyabb összege 1.000,- Ft, legmagasabb összege 200.000,- Ft. Különösen súlyos vagy ismételt esetben 500.000,- forintig terjedhet.
Elővezetés: Költsége 9.250,- Ft szolgálati gépkocsi használata esetén, amely az elővezetés időtartama és távolsága függvényében tovább emelkedhet.
Testi kényszer: A tanúval szemben akkor alkalmazható testi kényszer, amennyiben megalapozottan feltehető, hogy az eljárási cselekmény biztosítása vagy a bizonyítási cselekmény foganatosítása céljából szükséges.
Hogyan igazolhatom a mulasztást?
Ha a tanú a tárgyalást önhibáján kívül mulasztotta el, a tárgyalás napjától számított 8 napon belül igazolási kérelmet terjeszthet elő.
Ha a mulasztás később jutott a mulasztó tudomására vagy az akadály később szűnt meg, az igazolási kérelem határideje a tudomásszerzéssel, illetve az akadály megszűnésével kezdődik. Hat hónapon túl nem lehet előterjeszteni igazolási kérelmet.
Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik.
A munkáltatóm nem enged el a tárgyalásra, mit tehetek?
A Munka Törvénykönyve alapján a munkavállaló mentesül a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettségének teljesítése alól, a kihallgatásához szükséges időtartamban. Ezért a munkáltató köteles elengedni a tanút a tárgyalásra, a bíróság pedig a tanú kérésére igazolás állít ki arról, hogy a tárgyaláson idézésre megjelent.
Tehetek-e írásbeli vallomást?
A bíróság engedélyezheti, hogy a tanú a szóbeli kihallgatását követően vagy helyette írásban tegyen vallomást. Ebben az esetben a tanú a vallomását saját kezűleg írja és aláírja, az elektronikus úton készített vallomását minősített elektronikus aláírással látja el vagy a tanúnak más módon leírt vallomását bíró vagy közjegyző hitelesíti.
Az írásbeli vallomás megtétele nem zárja ki, hogy utóbb a bíróság a tanút, ha szükséges a kihallgatása céljából megidézze.
Nem emlékszem az ügyre/nem tudom miért idéztek/már elmondtam mindent a rendőrségen, mit tehetek?
A közvetlenség elve miatt, a bíróságnak újból meg kell hallgatnia a tanút, akkor is, ha a rendőrségen már mindent elmondott vagy a tanú nem emlékszik mindenre. A tanúvallomás ezen okból nem tagadható meg.
Nem akarok vallomást tenni, mely esetekben tagadhatom meg a vallomástételt?
A tanúvallomást megtagadhatja a tanú, ha
az eljárás alatt álló személy hozzátartozója,
aki magát vagy hozzátartozóját bűncselekmény elkövetésével vádolná, az ezzel kapcsolatos kérdésben,
aki foglalkozásánál vagy közmegbízatásánál fogva titoktartásra köteles, ha a tanúvallomással a titoktartási kötelezettségét megsértené, kivéve, ha ez alól a külön jogszabály szerinti jogosult felmentette,
Médiatartalom-szolgáltató, valamint a vele munkaviszonyban vagy egyéb munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy, ha ezzel a neki információt adó személy kilétét felfedné.
A megjelenéssel felmerülő költségek:
A tanú kérelmére a megjelenésével felmerült költséget a bíróság a külön jogszabályban meghatározott mértékben megállapítja és megtéríti.
A tanú lakóhelyéről a kihallgatás helyére való oda- és visszautazással ténylegesen felmerült és igazolt költségek (pl.: vasúti másodosztályú menettérti jegy ára; helyközi menettérti buszjegy ára; helyi tömegközlekedési menetjegy ára).
Gépjármű igénybevétele esetén a lakóhely és a kihallgatás helye alapján a legrövidebb oda-vissza út figyelembevételével a km távolság és a NAV által közzétett hivatalos üzemanyagár szorzata, továbbá a parkolási díj. A számítás során a gépjármű hengerűrtatalma szerint a külön jogszabályban meghatározott üzemanyag-fogyasztási alapnorma átalányt veszi alapul a bíróság. Szükséges a forgalmi engedély és a lakcímkártya felmutatása. Ha ugyanarra a kihallgatásra több tanú ugyanazzal a gépjárművel érkezik, akkor az útiköltséget csak egy tanú esetében lehet igényelni.
Légi jármű igénybevételével járó költség csak akkor téríthető meg, ha a bíróság a tanút kifejezetten külföldről idézi. Ebben az esetben a turistaosztályú jegy illetékkel számított összegét lehet megtéríteni. Ehhez be kell nyújtani a jármű igénybevételét igazoló jegyet vagy a viteldíjról kiállított számlát.
Valamennyi esetben a közlekedési eszköz igénybevételére jogosító jegy vagy a kibocsátott számla bemutatásával lehet igényelni az útiköltséget.
A tárgyaláson, a tanú kihallgatása alkalmával.
Ki a kiskorú tanú?
A 14. életévét be nem töltött személyt csak akkor lehet tanúként kihallgatni, ha a vallomásától várható bizonyíték mással nem pótolható. Kihallgatásánál törvényes képviselője jelen van.
A 14. életévét be nem töltött személyt csak akkor lehet szembesíteni, ha ez a kiskorúban nem kelt félelmet.
A 14. életévét betöltött, de a 18. életévét be nem töltött személy kihallgatásán a törvényes képviselője jelen lehet.
Rágózni, mobil telefonálni a bíróság épületében, így a tárgyalóteremben is tilos.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A strasbourgi ítélet sem győzte meg Kövér Lászlót, hogy újra kellene gondolni a parlamenti tudósítás szabályozását | Media1
Mint arról a Media1 is beszámolt a felpereseket képviselő TASZ tájékoztatása nyomán, a kizárt 6 magyar újságírónak adott igazat az Emberi Jogok Európai Bírósága, mely mai ítéletében megállapította, hogy Magyarország (illetve Kövér László fideszes házelnök) megsértette az Európai Emberi Jogi Egyezményét, amikor Kövér hónapokra kizáratta a média munkásait az Országházból, és ezzel megakadályozta, hogy parlamenti tudósítói feladataikat a tudósítók elvégezhessék.
Erre az ítéletre reagált az Országgyűlés Sajtóirodája egy MTI-közleménnyel, amiből világossá válik, hogy szerintük az ítélet ellenére nem szükséges változtatni a parlamenti tudósítás szabályozásán.
„ A jog által előírtan és a megfelelő célokat szolgálva avatkozott be a véleménynyilvánítás szabadságába az Országgyűlés sajtófőnöke akkor, amikor felfüggesztette több újságíró parlamenti belépési engedélyét”
– állítja az MTI-n keresztül az Országgyűlés Sajtóirodája az Emberi Jogok Európai Bíróságának keddi döntésére reagáló közleményében.
Nem kapnak kártérítést az újságírók, csak a perköltségre számíthatnak
A közlemény szerint a bíróság a kérelmező újságírók nem vagyoni kártérítésre vonatkozó fejenként 5000 eurós igényét elutasította, és csak a perrel kapcsolatos költségek megfizetésére kötelezte Magyarországot .
Legitim dolog a korlátozás
A közlemény azt állítja, hogy az ítélet több ponton alátámasztotta a magyar kormány perben képviselt álláspontját: az újságírók kérelmével szemben elismerte, hogy a sajtótudósítás szabályozása a magyar jogban előrelátható, „a jog által előírtság” követelményének megfelelő volt.
A Magyar Parlament épülete. Fotó:Daniel Olah, Unsplash
Az Országgyűlés Sajtóirodájának közleménye ezután azzal folytatódik, hogy a bíróság az újságírók kérelmével szemben azt is elismerte, hogy a sajtó felvételkészítésének korlátozása, a szabályszegők szankcionálása a véleménynyilvánítás szabadsága korlátozásának jogszerű céljai közül kettőnek is megfelelt. Így a bíróság kimondta, hogy a parlamenti működés zavartalanságának biztosítása és a képviselők jogainak védelme legitim korlátozási indok.
Mostanra bekerült a szabályozásba, hogy mennyi ideig tiltható ki valaki
A bíróság a közlemény szerint elismerte, hogy a vonatkozó eljárási szabályok időközben kiegészültek a mérlegelési szempontok meghatározásával, a felfüggesztés időtartamának rögzítésével, valamint fellebbezési lehetőséggel is. Mivel azonban ezen új szabályok a kérdéses ügyben még nem voltak hatályban, az Emberi Jogok Európai Bírósága megállapította az aránytalanságot, kimondta a jogsértést. A bíróság rögzítette azt is, hogy az államok nagyobb mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek a Parlament épületében folytatott tevékenységek szabályozására, így arra is, hogy a parlamenti működés zavartalanságának biztosítására az épületben meghatározott területeket jelöljenek ki a felvételkészítésre.
A Képviselői Irodaházban tavaly óta az újságírók számára kijelölt terület. Fotó: Korózs Lajos
Nem következik az ítéletből, hogy meg kellene változtatni a szabályokat
Az Országgyűlés Sajtóirodája szerint a bíróság egyetértett a magyar kormány álláspontjával abban is: az újságírók azzal, hogy nem tartották tiszteletben a tudósítás szabályait, tudatosan vállalták a kockázatát annak, hogy szankcionálhatják őket a házelnöki rendelkezés megsértése miatt.
Borító: Az Országház épülete Budapesten. Fotó: Unsplash
Címkék: strasbourg, újságírók kitiltása, Kövér László, országgyűlési tudósítás, Emberi Jogok Európai Bírósága, tudósítás akadályozása, Országház, Országgyűlés, ítélet, kitiltás, parlament, reagálás

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság