text:
1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről 1 - PDF
Download "1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről 1"
1 Opten Törvénytár Opten Kft. I évi LXIX. törvény évi LXIX. törvény a szabálysértésekről 1 A és között hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ RÉSZ A SZABÁLYSÉRTÉSEKRE VONATKO- ZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1 I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK 1 A szabálysértés fogalma, a szabálysértést meghatározó jogszabályok A törvény hatálya A szabálysértésért való felelősség A felelősséget kizáró okok A szabálysértés büntethetőségének elévülése 2 A felelősségre vonás mellőzése II. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ALKAL- MAZHATÓ JOGKÖVETKEZMÉNYEK 2 Büntetések és intézkedések Az elzárás A pénzbírság A járművezetéstől eltiltás Az elkobzás A kiutasítás A figyelmeztetés A büntetés kiszabása, az intézkedés alkalmazása Egyesítés, elkülönítés Az elzárás és a pénzbírság elévülése Adatkezelési szabályok Mentesülés a hátrányos jogkövetkezmények alól Fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezés... 5 Katonákra vonatkozó rendelkezések Értelmező rendelkezések MÁSODIK RÉSZ A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁS 6 III. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ELJÁRÓ HATÓSÁGOK 6 Szabálysértés miatt eljáró más szervek... 6 Bíróság A felettes közigazgatási szerv jogköre... 7 Illetékesség Áttétel A bíróság hatásköre és illetékessége Az ügyész hatásköre és illetékessége A kizárás általános szabályai Az ügyész kizárása A bíró kizárása IV. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK 8 Az eljárás alá vont személy A védő A sértett V. Fejezet A BIZONYÍTÁS ÁLTALÁNOS SZABÁ- LYAI 9 A bizonyítás elvei A bizonyítás eszköze A tanúvallomás A tanú meghallgatása A tanú vallomástételének akadályai A szakvélemény A szakértő kizárása A szakértő meghallgatása A tolmács A tárgyi bizonyítási eszköz Az okirat A törvényt az Országgyűlés az június 15-i ülésnapján fogadta el. Hatályos:
2 Opten Törvénytár Opten Kft. II évi LXIX. törvény A szemle Az eljárás alá vont személy vallomása VI. Fejezet ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 12 Az eljárás felfüggesztése Az idézés A jegyzőkönyv A mulasztás igazolása Eljárási költség A kézbesítés szabályai A kézbesítési vélelem megdöntése A határozat közlése, kijavítása és kiegészítése 14 VII. Fejezet KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK A SZA- BÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN 14 A feltartóztatás és az előállítás Szabálysértési őrizet Az elővezetés Ruházat, csomag és jármű átvizsgálása A lefoglalás A rendbírság VIII. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉSI HATÓSÁG ELŐT- TI ELJÁRÁS 17 Az eljárás megindítása A tényállás tisztázása Az eljárás megszüntetése Kártérítés megállapítása Panasz a szabálysértési hatóság előtti eljárásban A szabálysértési hatóság határozata A kifogás intézésének szabályai IX. Fejezet ÜGYÉSZI TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYE- LET 19 X. Fejezet A BÍRÓSÁG ELŐTTI ELJÁRÁS 20 Általános szabályok Intézkedések a kifogás alapján A kifogás elintézése A szabálysértési tárgyalás szabályai Az ügydöntő határozat Tárgyalás elzárásra átváltoztatás esetén.. 22 XI. Fejezet A PERÚJÍTÁS 23 A perújítás okai A perújítási kérelem A perújítási eljárás XII. Fejezet A VÉGREHAJTÁS 24 XIII. Fejezet EGYES SZABÁLYSÉRTÉSI ÜGYEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉ- SEK 26 Az elzárással is sújtható szabálysértésekre vonatkozó általános eljárási szabályok 26 Gyorsított bírósági eljárás az elzárással is sújtható szabálysértések esetében A bíróság által kiszabott pénzbírság végrehajtása A fiatalkorúak szabálysértéseire vonatkozó rendelkezések Becsületsértési ügyekre vonatkozó külön rendelkezések A szabálysértési hatóság jogkörét gyakorló szervek eljárásának szabályai A helyszíni bírság Közjogi tisztség betöltésén alapuló mentesség HARMADIK RÉSZ EGYES SZABÁLYSÉRTÉSEK 30 XIV. Fejezet AZ EMBERI MÉLTÓSÁG, A SZEMÉLYI SZABADSÁG ÉS A KÖZREND ELLENI SZABÁLYSÉRTÉSEK 30 Becsületsértés Magánlaksértés Önkényes beköltözés Távoltartó határozat szabályainak megszegése Megelőző távoltartás alaptalan kezdeményezése Polgári felhasználású robbanóanyagokkal és pirotechnikai termékekkel kapcsolatos szabálysértés Lőfegyverrel kapcsolatos szabálysértés Rendzavarás Garázdaság Tiltott kéjelgés Szexuális szolgáltatásra való felhívás tilalma 32 A szexuális szolgáltatás felkínálásának, hirdetésének tilalma Gyermekkel koldulás Természetvédelmi szabálysértés
3 Opten Törvénytár Opten Kft. III évi LXIX. törvény Környezetvédelmi szabálysértés Jogosulatlan vadászat A vallásgyakorlás jogának megsértése Veszélyes fenyegetés Gyülekezési joggal visszaélés Az egyesülési, a gyülekezési szabadság, valamint a választási gyűlésen való részvétel jogának megsértése Valótlan bejelentés Tiltott szerencsejáték Játék- és pénznyerő automaták üzemeltetésére vonatkozó szabályok megszegése. 35 Tiltott helyen való aláírásgyűjtés népi és népszavazási kezdeményezés támogatására 35 Járművezetés az eltiltás tartama alatt XV. Fejezet A TULAJDON ELLENI SZABÁLYSÉRTÉ- SEK 35 XVI. Fejezet A PÉNZÜGYI SZABÁLYSÉRTÉSEK 36 Vámszabálysértés Vámszabálysértés elkövetőjének segítése.. 36 Vámorgazdaság Fémjelzési szabálysértés A pénzutánzatra vonatkozó szabályok megszegése NEGYEDIK RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37 HATÁLYBALÉPTETÉS Felhatalmazó rendelkezések A törvény végrehajtása
4 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény évi LXIX. törvény a szabálysértésekről 1 E törvény célja, hogy gyors és eredményes fellépést biztosítson azokkal a jogsértő magatartásokkal szemben, melyek a bűncselekményekhez képest enyhébb fokban sértik vagy veszélyeztetik a társadalom általánosan elfogadott együttélési normáit, akadályozzák vagy zavarják a közigazgatás működését, illetve meghatározott tevékenység vagy foglalkozás gyakorlására vonatkozó jogszabályokba ütköznek. E célok megvalósítása érdekében a törvény meghatározza a szabálysértések elkövetése miatt alkalmazható joghátrányokat, e cselekmények elbírálásának rendjét, s ennek keretében azt a jogot, hogy az érintettek az e törvényben meghatározott feltételek mellett bírósághoz fordulhatnak. ELSŐ RÉSZ A SZABÁLYSÉRTÉSEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK A szabálysértés fogalma, a szabálysértést meghatározó jogszabályok 1. (1) Szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget. (2) Szabálysértés nem állapítható meg, ha a cselekmény bűncselekményt valósít meg. A törvény hatálya 2. E törvényt ha törvény kivételt nem tesz a belföldön elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni, az eljárás alá vont személy állampolgárságára tekintet nélkül, feltéve, hogy nemzetközi szerződés vagy a szabálysértést meghatározó jogszabály másként nem rendelkezik. 3. A nemzetközi jog alapján kiváltságot és mentességet élvező személy szabálysértés miatti felelősségre vonására nemzetközi szerződés az irányadó A cselekményt az elkövetés idején hatályban lévő jogszabályok alapján kell elbírálni. Ha a szabálysértés elbírálásakor hatályban lévő új jogszabály szerint a cselekmény már nem minősül jogellenesnek, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új jogszabályt kell alkalmazni. A szabálysértésért való felelősség 5. Szabálysértés miatt az vonható felelősségre, akinek a cselekménye szándékos vagy gondatlan, kivéve, ha a szabálysértést meghatározó jogszabály csak a szándékos elkövetést bünteti. 6. A szabálysértést elköveti az is, aki mást a szabálysértés elkövetésére szándékosan rábír (felbujtás), és aki másnak a szabálysértés elkövetéséhez szándékosan segítséget nyújt (bűnsegély). 7. Kísérlet miatt akkor van helye felelősségre vonásnak, ha a szabálysértést meghatározó jogszabály így rendelkezik. A felelősséget kizáró okok 8. (1) Szabálysértés miatt nem vonható felelősségre, aki a cselekmény elkövetésekor a tizennegyedik életévét nem töltötte be, aki a cselekményt az elmeműködésnek a beszámíthatóságot kizáró kóros állapotában, kényszer vagy fenyegetés hatása alatt, tévedésben, jogos védelemben vagy végszükségben követte el, illetve e törvényben meghatározott egyéb ok zárja ki a felelősségre vonást. Nem vonható felelősségre az sem, aki a cselekményt a beszámíthatóságot korlátozó elmeállapotban követte el, ha nyilvánvaló, hogy ez a körülmény a cselekmény elkövetését befolyásolta A törvényt az Országgyűlés az június 15-i ülésnapján fogadta el. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 3. -a a évi CIX. törvény 14. -ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: A évi LXIX. törvény 3. -a a évi LXXXII. törvény pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos:
5 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény (2) Az (1) bekezdés kóros elmeállapotra vonatkozó rendelkezése nem alkalmazható annak a javára, aki a szabálysértést önhibájából eredő ittas vagy bódult állapotban követte el. 9. (1) Nem róható az eljárás alá vont személy terhére olyan tény, amelyről az elkövetéskor a tőle elvárható gondosság ellenére sem volt tudomása. (2) Nem vonható felelősségre az, aki a cselekményt abban a téves feltevésben követi el, hogy magatartása nem jogellenes és erre a feltevésre alapos oka van. 10. (1) Ha a szabálysértést meghatározó jogszabály úgy rendelkezik, az eljárás alá vont személy csak a sértett kívánságára (magánindítvány), illetve a feljelentésre jogosult szerv feljelentése alapján vonható felelősségre. (2) Ha a sértett korlátozottan cselekvőképes, a magánindítványt törvényes képviselője is, ha pedig cselekvőképtelen, törvényes képviselője terjesztheti elő. Ezekben az esetekben a magánindítvány előterjesztésére a gyámhatóság is jogosult. (3) A magánindítvány előterjesztésére jogosult, illetőleg a feljelentésre jogosult szerv nyilatkozatát be kell szerezni, ha az eljárás megindulását követően derül ki, hogy a cselekmény csak magánindítványra büntethető. (4) Ha a magánindítvány előterjesztésére jogosult sértett meghal, a hozzátartozója jogosult a még nyitva álló határidő alatt a magánindítvány előterjesztésére. (5) A magánindítványt attól a naptól számított harminc nap alatt lehet előterjeszteni, amelyen a sértett az eljárás alá vont személy kilétéről tudomást szerzett. (6) Bármelyik eljárás alá vont személlyel szemben előterjesztett magánindítvány valamennyi eljárás alá vont személyre hatályos. (7) A magánindítvány előterjesztésére nyitva álló határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye. (8) A magánindítvány a szabálysértési hatóság érdemi határozatának meghozataláig visszavonható. A szabálysértés büntethetőségének elévülése 11. (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetése óta hat hónap eltelt (elévülés). (2) Az elévülés határidejének kezdő napja az a nap, amikor a szabálysértés tényállása megvalósul, kísérlet esetén az a nap, amikor az ezt megvalósító cselekmény véget ér. (3) Ha a szabálysértés jogellenes állapot előidézésével, illetve fenntartásával valósul meg, az elévülési határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez az állapot fennáll. (4) Ha a szabálysértés kötelesség teljesítésének elmulasztása által valósul meg, az elévülési határidő az azt követő napon kezdődik, amikor az eljárás alá vont személy még jogszerűen eleget tehetett volna kötelességének. (5) Ha az elkövetéstől számított hat hónapon belül a cselekmény miatt büntetőeljárás indul, de a büntető ügyben eljáró hatóság, illetőleg a bíróság a szabálysértési eljárás lefolytatása céljából az ügyet átteszi a szabálysértési hatósághoz, az (1) bekezdés szerinti elévülés az áttételt elrendelő határozatnak a szabálysértési hatósághoz érkezése napjával újrakezdődik. (6) A szabálysértés miatt az eljárás alá vont személlyel szemben a szabálysértési hatóság, fegyelmi hatóság, az ügyészség és a bíróság által foganatosított eljárási cselekmények az elévülést félbeszakítják. A félbeszakítás napjával az elévülési idő újrakezdődik. (7) A cselekmény elkövetésétől számított két év elteltével nincs helye szabálysértési felelősségre vonásnak. A felelősségre vonás mellőzése 12. A felelősségre vonás mellőzhető, ha a szabálysértés a cselekmény súlyára, az elkövetés körülményeire, illetve az eljárás alá vont személyre tekintettel annyira csekély, hogy büntetés vagy intézkedés alkalmazása szükségtelen. A szabálysértési hatóság a felelősségre vonás mellőzéséről a sértettet értesíti. II. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ALKALMAZHATÓ JOGKÖVETKEZMÉNYEK Büntetések és intézkedések 13. (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetések: a) az elzárás, b) a pénzbírság. (2) A szabálysértés miatt alkalmazható intézkedések: a) a járművezetéstől eltiltás, b) az elkobzás,
6 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény c) 4 d) a figyelmeztetés, e) kitiltás. 5 Az elzárás 14. (1) Szabálysértés miatt elzárást törvény állapíthat meg. (2) Az elzárás legrövidebb időtartama egy nap, leghosszabb tartama a 24. (1) bekezdésében foglaltak kivételével hatvan nap. (3) Az elzárás tartamába a szabálysértési őrizet teljes idejét, valamint a négy órát meghaladó előállítás tartamát be kell számítani. A szabálysértési őrizet beszámításakor minden olyan naptári nap, amelyen az elkövető fogvatartásban volt, egy napi elzárásnak felel meg. A négy órát meghaladó előállítás egy napi elzárásnak felel meg. 15. Nincs helye elzárásnak, ha az eljárás alá vont személy a) fiatalkorú; b) a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló évi XXVI. törvény 4. -ának a) pontjában meghatározott fogyatékos személy, kórházi fekvőbeteg-ellátásban részesül, illetőleg kórházi kezelése válik szükségessé; c) a terhesség negyedik hónapját elérő nő, tizenhat éves korát be nem töltő gyermekét egyedül nevelő szülő, vagy fogyatékos, illetőleg folyamatos ápolást igénylő hozzátartozójáról egyedül gondoskodik. A pénzbírság 16. (1) A pénzbírság legalacsonyabb összege háromezer forint, legmagasabb összege százötvenezer forint. 6 (2) Az önkormányzati rendelet harmincezer forintban állapíthatja meg a pénzbírság legmagasabb összegét. 17. (1) A pénzbírságot meg nem fizetés esetén ha a közigazgatási végrehajtás általános szabályai szerint, illetőleg adók módjára nem hajtható be közérdekű munkára, illetőleg elzárásra kell átváltoztatni. (2) Nincs helye elzárásra történő átváltoztatásnak, ha az eljárás alá vont személy a) fiatalkorú; b) a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló évi XXVI. törvény 4. -ának a) pontjában meghatározott fogyatékos személy, kórházi fekvőbeteg-ellátásban részesül, illetőleg kórházi kezelése válik szükségessé; c) a terhesség negyedik hónapját elérő nő, tizenhat éves korát be nem töltő gyermekét egyedül nevelő szülő, vagy fogyatékos, illetőleg folyamatos ápolást igénylő hozzátartozójáról egyedül gondoskodik. (3) A (2) bekezdés b) és c) pontja esetében nincs helye közérdekű munkára átváltoztatásnak. (4) Egy napi közérdekű munkának ötezer forint pénzbírság felel meg. (5) Az elzárásra történő átváltoztatás során ezer forinttól háromezer forintig terjedő összeg helyett egy napi elzárást kell számítani. A pénzbírság helyébe lépő elzárás a 24. (2) bekezdésében foglaltak kivételével egy napnál rövidebb és hatvan napnál több nem lehet. A járművezetéstől eltiltás 18. (1) Ha a szabálysértést meghatározó jogszabály lehetővé teszi, a pénzbírság kiszabása mellett vagy önálló intézkedésként az eljárás alá vont személy eltiltható a járművezetéstől, ha a szabálysértést engedélyhez kötött járművezetés szabályainak megszegésével követte el. (2) A vezetői engedély visszaadása külön jogszabályban meghatározott feltétel teljesítésétől tehető függővé. (3) A járművezetéstől eltiltás meghatározott járműkategóriára és járműfajtára is vonatkozhat. (4) A járművezetéstől eltiltás legrövidebb tartama egy hónap, leghosszabb tartama egy év. 19. Az eltiltás tartamába be kell számítani azt az időt, amelynek tartamára az eljárás alá vont személy vezetői engedélyét a jogsértő cselekménnyel összefüggésben elvették, illetve bevonták. 4 Az évi LXIX. törvény bekezdésének c) pontja a évi XXIX. törvény bekezdés s) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdésének e) pontját a évi CXLV. törvény 95. -ának a) pontja iktatta be. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 16. (1) bekezdése a évi CLX. törvény 1. -ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos:
7 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény Az elkobzás 20. (1) El kell kobozni azt a dolgot, a) amelyet a szabálysértés elkövetéséhez eszközül használtak, ha az eljárás alá vont személy tulajdona vagy egyébként is, ha birtoklása a közbiztonságot veszélyezteti; b) amely a szabálysértés útján jött létre; c) amelyet az eljárás alá vont személy a szabálysértés elkövetéséért a tulajdonostól vagy annak hozzájárulásával mástól kapott. (2) El kell kobozni azt a dolgot, amelyre nézve a szabálysértést elkövették, amennyiben a szabálysértést meghatározó jogszabály az elkobzást kötelezővé teszi. (3) El lehet kobozni azt a dolgot, amelyre nézve a szabálysértést elkövették, amennyiben a szabálysértést meghatározó jogszabály az elkobzást lehetővé teszi. (4) Az elkobzás önállóan és akkor is alkalmazható, ha az eljárás alá vont személy nem vonható felelősségre, illetve a hatóság mellőzte a felelősségre vonást. (5) Az (1) bekezdés a) pontja esetén az eljárás alá vont személy tulajdonában lévő dolog elkobzása kivételesen mellőzhető, ha az a szabálysértés súlyával arányban nem álló, méltánytalan hátrányt jelentene az eljárás alá vont személy számára. (6) Az elkobzott dolog tulajdonjoga az államra száll. (7) Nincs helye elkobzás elrendelésének, ha a cselekmény elkövetése óta két év eltelt, kivéve, ha az elkobzás tárgyának birtoklása jogellenes A kiutasítás A figyelmeztetés 22. Büntetés helyett figyelmeztetés alkalmazható, ha a szabálysértés az elkövetés körülményeire tekintettel csekély súlyú és az eljárás alá vont személy személyi körülményeire is figyelemmel ettől az intézkedéstől kellő visszatartó hatás várható. Kitiltás 9 22/A. (1) A szabálysértési hatóság a büntetés alkalmazása mellett vagy önálló intézkedésként az eljárás alá vont személyt a sportrendezvényen való részvétellel összefüggő szabálysértés miatt kitilthatja a sportrendezvényről, illetve sportlétesítményből. (2) A kitiltás legrövidebb időtartama hat hónap, leghosszabb időtartama pedig két év. A büntetés kiszabása, az intézkedés alkalmazása 23. A büntetést és az intézkedést a jogszabályban meghatározott keretek között úgy kell megállapítani, hogy igazodjék a cselekmény súlyához. Az eljárás alá vont személy személyi körülményeit annyiban kell figyelembe venni, amennyiben azok a szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezésére álló adatokból kitűnnek. 24. (1) Ha az eljárás alá vont személyt ugyanabban az eljárásban több elzárással sújtható szabálysértés miatt vonják felelősségre, az elzárás leghosszabb tartama kilencven nap. (2) Ha az eljárás alá vont személyt ugyanazon szabálysértési hatóság előtt, ugyanabban az eljárásban több szabálysértés miatt vonják felelősségre, a legsúlyosabb szabálysértésre megállapított pénzbírság felső határa a felével emelhető, de nem érheti el az egyes szabálysértésekre megállapított pénzbírság felső határának együttes összegét. Egyesítés, elkülönítés 25. Ha ugyanazon eljárás alá vont személlyel szemben, ugyanannál a hatóságnál több szabálysértési eljárás indul, azokat az ügyeket, amelyekben még nem született érdemi határozat, egyesíteni kell. Az egyesítést mellőzni lehet, illetve az ügyeket el lehet különíteni, ha a cselekmények együttes elbírálása a felelősségre vonást jelentősen késleltetné. Az elzárás és a pénzbírság elévülése 26. (1) Nem lehet végrehajtani az elzárást és a pénzbírságot, ha a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt. (2) Az elévülési időbe nem számít be az elzárás elhalasztására, illetve a pénzbírság esetében a halasztásra és a részletfizetésre engedélyezett idő. 8 Az évi LXIX. törvény 21. -át a évi XXIX. törvény bekezdésének s) pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 22/A. -át és címét a évi CXLV. törvény 95. -ának b) pontját iktatta be. Hatályos:
8 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény (3) Az elévülést félbeszakítja az elzárás, illetőleg a pénzbírság végrehajtása iránt tett intézkedés. A félbeszakítás napjával az elévülés határideje újrakezdődik. A határozat jogerőre emelkedésétől számított két év elteltével végrehajtásnak nincs helye. Adatkezelési szabályok 27. (1) A szabálysértési hatóság nyilvántartja az általa szabálysértés miatt felelősségre vont elkövetők természetes személyazonosító adatait, lakcímét, az elkövetett szabálysértést, az alkalmazott büntetést vagy intézkedést és az ügy számát, a büntetés vagy intézkedés végrehajthatóságának megszűnéséig, de legalább a határozat jogerőre emelkedésétől számított két évig. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásból adat csak annak a hatóságnak szolgáltatható ki, amely jogszabály alapján jogosult a szabálysértési eljárással összefüggő adatok kezelésére. (3) 11 A kitiltás hatálya alatt az érintett sportrendezvény szervezője részére az (1) bekezdés szerinti adatok közül az eljárás alá vont személy neve, anyja neve, születési ideje kérelemre kiadható. A sportrendezvény szervezőjét személyes adatkezelőnek kell tekinteni, aki a kitiltás hatályának megszűnését követően haladéktalanul köteles a személyes adat megsemmisítéséről gondoskodni. Mentesülés a hátrányos jogkövetkezmények alól 28. Az olyan hátrányos jogkövetkezmények alól, melyeket jogszabály a szabálysértés miatti felelősségre vonáshoz fűz, az elkövető a büntetést vagy intézkedést megállapító határozat jogerőre emelkedését követő két év után mentesül. Fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezés 29. (1) E törvény alkalmazásában fiatalkorú az, aki a szabálysértés elkövetésekor a tizennegyedik életévét betöltötte, de a tizennyolcadikat még nem. (2) Fiatalkorúval szemben pénzbírságot akkor lehet kiszabni, ha önálló keresete (jövedelme) vagy megfelelő vagyona van. Katonákra vonatkozó rendelkezések 30. (1) A fegyveres szervek (honvédség, rendőrség, polgári védelem, vám- és pénzügyőrség, a büntetésvégrehajtási szervezet, állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság, polgári nemzetbiztonsági szolgálatok) hivatásos (szerződéses) állományú tagja által a szolgálati viszony tartama alatt a szolgálati helyen, illetőleg a szolgálattal összefüggésben elkövetett szabálysértést fegyelmi eljárás keretében kell elbírálni. A fegyelmi hatóság amennyiben elkobzás, illetőleg járművezetéstől eltiltás szükségessége felmerül a szabálysértési hatóságot eljárása eredményéről értesíti. Ha a szolgálati viszony a szabálysértés elbírálása előtt megszűnt, a szabálysértést a szabálysértési hatóság bírálja el (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az elkobzásról, illetőleg a járművezetéstől eltiltásról a szabálysértési hatóság rendelkezik. (3) Ha az (1) bekezdésben meghatározott személlyel együtt polgári személlyel szemben is szabálysértési eljárást kell indítani, az eljárást a szabálysértési hatóság folytatja le. A tényállás megállapítását követően a szabálysértési hatóság fegyelmi fenyítés kiszabása végett megkeresi a fegyveres szerv illetékes elöljáróját. 15 Értelmező rendelkezések 31. (1) A törvény aiban foglaltak esetében értelemszerűen alkalmazni kell az évi IV. törvényben (Btk.) meghatározott kísérlet, felbujtás, bűnsegéd, szándékosság, gondatlanság, beszámíthatóságot kizáró kóros elmeállapot, kényszer, fenyegetés, jogos védelem, végszükség fogalmát. (2) E törvény alkalmazásában hozzátartozó alatt a Btk pontjában megjelölt személyeket kell érteni. 11 Az évi LXIX. törvény bekezdését a évi CXLV. törvény 95. -ának c) pontja iktatta be. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CXXXI. törvény bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CV. törvény pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: A évi LXIX. törvény 30. (1) bekezdése a évi XC. törvény 21. (1) bekezdés l) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CXXXI. törvény bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos:
9 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény (3) E törvény alkalmazásában közterület a közhasználatra szolgáló minden olyan magán-, állami vagy önkormányzati tulajdonban álló terület, amely mindenki számára korlátozás nélkül igénybe vehető, ideértve a közterületnek közútként szolgáló és a magánterületnek a közforgalom elől el nem zárt részét. (4) E törvény alkalmazásában nyilvános hely a közterületnek nem tekinthető, mindenki számára nyitva álló hely. MÁSODIK RÉSZ A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁS III. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ELJÁRÓ HATÓSÁGOK 32. (1) Szabálysértés miatt ha a szabálysértést meghatározó jogszabály másként nem rendelkezik a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el. (2) Ha az eljárás alá vont személlyel szemben a jegyző hatáskörébe tartozó szabálysértésen kívül más szabálysértés miatt is eljárás indul, a jegyző a közlekedésrendészeti és a vámszabálysértések kivételével az egyébként hatáskörébe nem tartozó szabálysértés miatt is eljárhat (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértések miatt a rendőrkapitányságok vagy az egyes feladatok ellátására létrehozott rendőri szervek járnak el. (2) Ha az eljárás alá vont személlyel szemben közúti közlekedési szabálysértésen kívül más szabálysértés miatt is eljárás indul, a rendőrség a vámszabálysértések kivételével az egyébként hatáskörébe nem tartozó szabálysértés miatt is eljárhat (1) A pénzügyi szabálysértés, valamint kormányrendeletben meghatározott szabálysértések miatt a vámhatóság jár el. 20 (2) 21 Szabálysértés miatt eljáró más szervek 35. A jogszabályban hatáskörükbe utalt szabálysértési ügyekben a szabálysértési hatóság jogkörét gyakorolják 22 a) 23 b) az egészségügyi államigazgatási szerv; c) a fogyasztóvédelmi hatóság; d) a bányafelügyelet; e) a munkaügyi hatóság és a munkavédelmi hatóság; f) 25 g) a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv; h) az állami adóhatóság; i) a közoktatási feladatkörében eljáró oktatási hivatal; j) az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv; 168 k) a szociális hatóság. 155 Bíróság 36. (1) A szabálysértési hatóság határozata ellen benyújtott kifogást az e törvényben meghatározott szabályok szerint a helyi bíróság bírálja el. (2) Elzárással is sújtható szabálysértés miatt első fokon a helyi bíróság jár el. Az első fokú bíróság határozata ellen benyújtott fellebbezést az e törvényben meghatározott szabályok szerint másodfokon a megyei bíróság bírálja el. 16 Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi XCIII. törvény bekezdés r) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi XCIII. törvény bekezdés r) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi XXVII. törvény 79. -ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdését a évi CIX. törvény bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 35. -a a évi CIX. törvény bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: A évi XC. törvény 21. (1) bekezdés l) pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos: A évi CLX. törvény 12. -a hatályon kívül helyezte. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 35. j) pontja a évi XLVI. törvény 84. -ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: A évi LXIX. törvény 35. k) pontját a évi CXXI. törvény 83. -a iktatta be. Hatályos:
10 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény (3) A szabálysértési hatóság eljárása, határozatai és intézkedései ellen emelt ügyészi óvást ha azzal a szabálysértési hatóság nem ért egyet a helyi bíróság bírálja el. (4) E törvény alkalmazásában helyi bíróság alatt a városi és kerületi bíróságot, a megyei bíróság alatt a Fővárosi Bíróságot is érteni kell. A felettes közigazgatási szerv jogköre 37. A felettes közigazgatási szerv irányítási jogköre ellátása érdekében: a) a szabálysértési hatóságtól tájékoztatást, iratokat, adatgyűjtést, egyéb információkat kér; b) törvényességi ellenőrzést tart; c) az ellenőrzés eredményeként felhívja a szabálysértési hatóság vezetőjének figyelmét a jogszabálysértésre; d) ha az érdemi határozat törvényessége aggályos, ezt az illetékes ügyészségnek jelzi. Illetékesség 38. (1) Az eljárásra az eljárás alá vont személy lakóhelye szerinti szabálysértési hatóság illetékes. (2) Ha az eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja, szabálysértési ügyben az eljárás alá vont személy tartózkodási helye, munkahelye, szolgálati helye, az elkövetés helye, továbbá a cselekmény felderítésének helye szerint illetékes szabálysértési hatóság is eljárhat. (3) Ha több eljárás alá vont személy van, és különböző helyeken laknak, bármelyikük lakóhelye szerint illetékes szabálysértési hatóság is eljárhat. (4) 26 (5) A védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv illetékességét az elkövetés helye alapozza meg Ha vitás, hogy a több szabálysértési hatóság közül melyik köteles eljárni, az eljáró szabálysértési hatóságot közvetlen közös felettes szervük, ennek hiányában pedig a felügyeletüket ellátó miniszter jelöli ki. Áttétel 40. Ha a szabálysértési hatóságnak az ügyben nincs hatásköre vagy illetékessége, az ügyet az eljárásra jogosult illetékes szervhez haladéktalanul átteszi. A bíróság hatásköre és illetékessége 41. (1) A szabálysértési eljárásban benyújtott kifogást a helyi bíróság bírálja el. (2) Az eljárásra az ügyben érdemi határozatot hozó szabálysértési hatóság székhelye szerinti helyi bíróság illetékes. Az ügyész hatásköre és illetékessége 42. Szabálysértési eljárásban az ügyész hatáskörét és illetékességét annak a helyi bíróságnak a hatásköre és illetékessége határozza meg, amelynek területén működik. A legfőbb ügyész, illetőleg a főügyész rendelkezése alapján az ügyész olyan szabálysértési ügyben is eljárhat, amelyre az illetékessége egyébként nem terjed ki. 29 A kizárás általános szabályai 43. (1) A szabálysértési ügyben a hatóság tagjaként nem járhat el: a) aki az ügyben mint eljárás alá vont személy vagy védő, továbbá mint sértett, feljelentő vagy ezek képviselője, továbbá ezek hozzátartozója vesz vagy vett részt; b) aki az ügyben mint tanú vagy szakértő vesz vagy vett részt; c) akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható. (2) Nem kizárási ok, ha a szabálysértési hatóság tagja a hivatali hatáskörében tudomására jutott szabálysértés miatt tesz feljelentést. 26 Az évi LXIX. törvény bekezdését a évi CIX. törvény bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CIX. törvény bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CIX. törvény 14. -ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 42. -a a évi VII. törvény bekezdés l) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos:
11 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény (3) Nem járhat el az ügyben az a szabálysértési hatóság, melynek vezetőjével szemben az (1) bekezdésben meghatározott kizárási ok áll fenn. 44. (1) A szabálysértési hatóságnak az a tagja, aki a kizárási okot maga jelentette be, bejelentésének elbírálásáig az ügyben nem járhat el. (2) A kizárásról hivatalból, vagy az eljáró személy, az eljárás alá vont személy, illetőleg a sértett bejelentésére a kifogásolt személy közvetlen felettese dönt, s egyúttal kijelöli a továbbiakban eljáró személyt is. (3) Bíróval szemben felmerült kizárási ok esetében a bíróság elnöke intézkedik más bíró kijelöléséről. (4) Ha a kizárási ok a bíróság elnökével szemben merül fel, továbbá, ha a bíróságnak nincs olyan tagja, akire kizárási ok nem vonatkozik, a kizárásról a megyei bíróság határoz. Ha a bíróság a kizárás iránti bejelentésnek helyt ad, az illetékességi területén működő másik helyi bíróságot jelöli ki. (5) A kizárás e törvényben nem szabályozott eseteire a büntetőeljárásról szóló törvény rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. Az ügyész kizárása 45. Ügyészként a 43. -ban meghatározott eseteken kívül nem vehet részt az sem, aki az ügyben mint a szabálysértési hatóság tagja, vagy mint bíró járt el, illetőleg ezek hozzátartozója. A bíró kizárása 46. (1) Bíróként a 43. -ban meghatározott eseteken kívül nem járhat el az sem, aki az ügyben mint a szabálysértési hatóság tagja, vagy mint ügyész járt el, illetőleg ezek hozzátartozója. (2) A másodfokú eljárásban nem vehet részt az a bíró, aki az ügy első fokú elbírálásában részt vett. (3) A perújítási eljárásból ki van zárva az a bíró, aki a perújítási kérelemmel vagy indítvánnyal megtámadott határozat meghozatalában részt vett. IV. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK Az eljárás alá vont személy 47. (1) E törvény alkalmazásában eljárás alá vont személy az, akivel szemben a szabálysértési eljárást lefolytatják. (2) Az eljárás alá vont személy jogosult megismerni, hogy milyen cselekmény miatt és milyen tények és bizonyítékok alapján folyik ellene szabálysértési eljárás. (3) Az eljárás alá vont személy az eljárás valamennyi szakaszában az eljárás résztvevőihez kérdést intézhet, észrevételeket, indítványokat tehet, a szabálysértési hatóságtól, az ügyésztől és a bíróságtól felvilágosítást kérhet. (4) Az eljárás alá vont személy az ügy iratait az eljárás bármely szakaszában megtekintheti, azokról másolatot kérhet, illetve készíthet. Az államtitkot vagy szolgálati titkot tartalmazó másolatot a hatóság épületéből nem viheti ki. A védő 48. (1) Védő lehet a szabálysértési eljárás bármely szakaszában: a) meghatalmazás, illetőleg kirendelés alapján az ügyvéd, továbbá az eljárás alá vont személy nagykorú hozzátartozója; b) az eljárás alá vont személy törvényes képviselője. (2) Ügyvéd helyetteseként ügyvédjelölt is eljárhat. (3) Védőt az eljárás alá vont személy, törvényes képviselője, továbbá nagykorú hozzátartozója hatalmazhat meg. (4) Több eljárás alá vont személy érdekében ugyanaz a védő csak akkor járhat el, ha az eljárás alá vont személyek érdekei nem ellentétesek. 49. Nem lehet védő a) a sértett, a sértett hozzátartozója és képviselője; b) aki az ügyben mint a szabálysértési hatóság tagja, ügyész vagy bíró járt el; c) aki az ügyben tanúként, szakértőként vagy tolmácsként vesz vagy vett részt. 50. A védő kérdezési, indítványtételi, illetőleg iratmegtekintési jogaira a 47. (3) és (4) bekezdése az irányadó.
12 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény A sértett 51. (1) Sértett az, akinek jogát vagy jogos érdekét a szabálysértés sértette vagy veszélyeztette. (2) A sértett a) az eljárás során az őt érintő iratokat megtekintheti, azokról másolatot kérhet, illetőleg készíthet; 30 b) az államtitkot vagy szolgálati titkot tartalmazó másolatot a hatóság épületéből nem viheti ki; c) az eljárás minden szakaszában észrevételt, indítványt tehet, jogairól és kötelességeiről az eljáró hatóságtól felvilágosítást kérhet; d) az eljárás alá vont személlyel szemben a szabálysértés folytán keletkezett kárának megtérítését az e törvényben meghatározott feltételek mellett kérheti. (3) A (2) bekezdésben meghatározott jogok megilletik azt az államigazgatási szervet is, amely a feladatkörébe tartozó érdek oltalmára a feljelentést tette. (4) A sértett az őt megillető jogokat képviselője útján is gyakorolhatja. V. Fejezet A BIZONYÍTÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI A bizonyítás elvei 52. (1) A szabálysértési hatóság és a bíróság az ügy megítélése szempontjából lényeges körülményeket köteles tisztázni. Amennyiben a rendelkezésre álló adatok az érdemi döntés meghozatalához nem elegendőek, a tényállás tisztázása érdekében bizonyítást folytat le. (2) Az eljárás alá vont személy nem kötelezhető ártatlanságának bizonyítására, felelősségének bizonyítása a szabálysértési hatóságot, illetőleg a bíróságot terheli. (3) A szabálysértési eljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet. (4) Köztudomású tényeket, továbbá azokat a tényeket, melyekről a szabálysértési hatóságnak, illetőleg a bíróságnak hivatalos tudomása van, nem kell bizonyítani. A bizonyítás eszköze 53. (1) A bizonyítás eszközei különösen a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat, a szemle és az elkövető vallomása. (2) A szabálysértési eljárásban bizonyítékként felhasználhatóak azok a bizonyítási eszközök is, melyeket az arra feljogosított hatóságok törvényes eljárásuk keretében szereztek meg. A tanúvallomás 54. (1) Tanúként az hallgatható meg, akinek olyan tényről van tudomása, amelynek a szabálysértési ügy szempontjából jelentősége van. (2) A tanú idézésre köteles megjelenni és ha e törvény nem tesz kivételt vallomást tenni. (3) A tanú kérelmére a megjelenésével felmerült költséget a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság megtéríti. Erre a tanút meghallgatásának befejezésekor figyelmeztetni kell. A tanú meghallgatása 55. (1) A tanú meghallgatása egyenként, rendszerint az eljárás alá vont személy jelenlétében történik. A szabálysértési hatóság által foganatosított meghallgatás esetében az eljárás alá vont személy távolmaradása a tanú meghallgatásának nem akadálya. (2) A meghallgatást megelőzően meg kell állapítani személyazonosító igazolványa, ennek hiányában egyéb személyazonosságot igazoló igazolványa, illetőleg nyilatkozata alapján a tanú személyazonosságát (nevét, születési idejét és helyét, anyja nevét), lakóhelyét, személyazonosító okmányának számát, valamint amennyiben ennek a tényállás tisztázása szempontjából jelentősége van foglalkozását, illetőleg munkahelyét. E kérdésekre a tanú akkor is köteles válaszolni, ha a vallomástételt egyébként megtagadhatja. (3) Az adatfelvételt követően tisztázni kell, hogy nincs-e a tanú vallomástételének akadálya. (4) Amennyiben a tanú vallomástételének nincs akadálya, őt a vallomás megkezdése előtt figyelmeztetni kell a hamis tanúzás következményeire. (5) A tizennegyedik életévét meg nem haladott személyt csak akkor lehet tanúként kihallgatni, ha a vallomásától várható bizonyíték mással nem pótolható. 30 Az évi LXIX. törvény 51. (2) bekezdésének a) pontja a évi CLX. törvény 12. -ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos:
13 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény A kihallgatása esetén a hamis tanúzás következményeire való figyelmeztetést mellőzni kell. (6) A tanúhoz kérdések intézhetők, a tanúnak módot kell adni arra, hogy vallomását összefüggően adja elő. (7) Ha a tanú vallomása eltér a korábbi vallomásától, a szabálysértési hatóságnak, illetőleg a bíróságnak meg kell kísérelnie az eltérés okának tisztázását. 56. (1) A szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság a tanú kérelmére vagy hivatalból elrendelheti, hogy a tanúnak az 55. (2) bekezdésében írt személyi adatait nevén kívül az ügy iratainál elkülönítve zártan kezeljék. Ebben az esetben az ügy egyéb irataiban a tanú zártan kezelt személyi adatait csak a szabálysértési hatóságnak az ügyben eljáró tagja, az ügyész, illetőleg a bíró tekintheti meg. (2) Ha elrendelték a tanú személyi adatainak zártan történő kezelését, a kihallgatás kezdetén a tanú személyazonosságát az azonosításra alkalmas iratok megtekintésével kell megállapítani. A tanú vallomástételének akadályai 57. (1) A tanúvallomást megtagadhatja a) az eljárás alá vont személy hozzátartozója; b) az, aki magát vagy hozzátartozóját bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésével vádolná, az ezzel kapcsolatos kérdésben. (2) Nem lehet tanúként kihallgatni, aki foglalkozásánál, hivatásánál vagy közmegbízatásánál fogva titoktartásra köteles, ha a tanúvallomásával e kötelezettségét megsértené, továbbá azt sem, akitől testi vagy szellemi fogyatékossága miatt nyilvánvalóan nem várható helyes vallomás. A szakvélemény 58. (1) Ha a szabálysértési felelősségre vonás szempontjából jelentős, bizonyítást igénylő tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság hivatalból vagy kérelemre az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértőt rendelhet ki. 31 (2) A szakértő kirendelésére, eljárására, szakvéleményére, jogaira és kötelezettségeire, valamint díjazására vonatkozó rendelkezéseket az igazságügyi szakértőre vonatkozó külön jogszabályok tartalmazzák. 32 (3) 33 (4) A szakértő jogosult mindazokat az adatokat megismerni, amelyek a feladatának teljesítéséhez szükségesek, e célból az ügy iratait megtekintheti, az eljárási cselekményeknél jelen lehet, az eljárás alá vont személytől, a sértettől és a tanúktól felvilágosítást kérhet. Ha ez a feladatának teljesítéséhez szükséges, a kirendelőtől újabb adatokat, iratokat és felvilágosítást kérhet. A szakértő a kirendelő felhatalmazása alapján a neki át nem adott tárgyat megtekintheti, megvizsgálhatja, mintavételt végezhet. (5) Az eljárás alá vont személy és a sértett köteles a szakértői vizsgálatnak, illetve beavatkozásnak magát alávetni, kivéve a műtétet és a műtétnek minősülő vizsgálati eljárást. (6) Ha a szakvélemény hiányos, önmagával ellentmondó megállapításokat tartalmaz, az eljáró hatóság felhívására a szakértő köteles a kért felvilágosítást megadni, illetőleg a szakvéleményt kiegészíteni. (7) Ha a szakértőtől kért felvilágosítás vagy a szakvélemény kiegészítése nem vezetett eredményre, kérelemre vagy hivatalból más szakértő is kirendelhető. 59. A szakértő kirendeléséről szóló határozatnak meg kell jelölnie a) a szakértői vizsgálat tárgyát és azokat a kérdéseket, amelyekre a szakértőnek választ kell adnia; b) a szakértő részére átadandó iratokat és tárgyakat; c) a szakvélemény előterjesztésének határidejét. A szakértő kizárása 60. Szakértőként a 43. (1) bekezdésének a) és c) pontjaiban meghatározott eseteken kívül nem járhat el az sem, aki az ügyben mint a szabálysértési hatóság tagja, ügyész vagy bíró járt vagy jár el, illetőleg ezek hozzátartozója. 31 Az évi LXIX. törvény 58. (1)- (2) bekezdése a évi LXXIX. törvény 19. -ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 58. (1)- (2) bekezdése a évi LXXIX. törvény 19. -ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: A évi LXXIX. törvény 38. (3) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos:
14 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény A szakértő meghallgatása 61. A szakvélemény előadása előtt az 55. (2) bekezdésének alkalmazásával meg kell állapítani a szakértő személyazonosságát, tisztázni kell, hogy az ügyben érdekelt vagy elfogult-e. A szakvélemény előadása után a szakértőhöz kérdéseket lehet intézni. A tolmács 62. (1) Ha a nem magyar anyanyelvű személy az eljárás során az anyanyelvét vagy az általa értett nyelvet kívánja használni, tolmácsot kell igénybe venni. (2) Ha a meghallgatandó személy süket vagy néma, tolmács igénybevételével vagy írásbeli érintkezés útján kell kihallgatni. (3) E törvénynek a szakértőre vonatkozó rendelkezései a tolmácsra is megfelelően irányadóak. Tolmácson a fordítót is érteni kell. (4) A tolmács díját és költségeit az állam viseli. A tárgyi bizonyítási eszköz 63. (1) Tárgyi bizonyítási eszköz minden olyan dolog, amely a szabálysértés elkövetésének nyomait hordozza, amely a szabálysértés elkövetése útján jött létre, amelyet a szabálysértés elkövetéséhez eszközül használtak, vagy amelyre a szabálysértést elkövették. (2) Amennyiben a tárgyi bizonyítási eszköz nem alkalmas lefoglalásra, akkor a szabálysértéssel kapcsolatos egyedi tulajdonságainak leírását rögzítő iratot vagy fényképet kell az iratokhoz csatolni. Az okirat 64. (1) Az okirat a szabálysértési felelősségre vonás szempontjából jelentős tény, adat, esemény vagy nyilatkozat megtételének igazolására alkalmas irat. (2) Az okiratra vonatkozó rendelkezések érvényesek minden olyan tárgyra, amely műszaki vagy vegyi úton adatokat rögzít (fénykép, film-, hangfelvétel, mágneslap, mágnesszalag stb.). (3) Vallomást (nyilatkozatot) tartalmazó okirat akkor is felhasználható, ha a vallomást tevő, illetve a nyilatkozat készítője egyébként kihallgatható. (4) Az okirat teljes felolvasása helyett annak lényeges tartalma ismertethető, kivéve, ha a bizonyítás szempontjából az okirat szó szerinti szövegének ismertetésére van szükség. A szemle 65. (1) Amennyiben a tényállás tisztázásához személy, tárgy vagy helyszín közvetlen megtekintése, illetve megfigyelése szükséges, a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság szemlét rendel el. Ennek során a) a szemletárgy birtokosa a szemletárgy felmutatására kötelezhető; b) helyszíni szemle tartható. (2) A szemle alkalmával a bizonyítás szempontjából jelentős körülményeket kell rögzíteni. A szemle tárgyáról, ha lehetséges és szükséges felvételt, rajzot vagy vázlatot kell készíteni és azt a jegyzőkönyvhöz kell csatolni. Az eljárás alá vont személy vallomása 66. (1) A meghallgatást megelőzően a meghallgatás többi részvevőjének távollétében személyazonosító igazolványa, ennek hiányában egyéb személyazonosságot igazoló igazolványa, illetőleg nyilatkozata alapján meg kell állapítani az eljárás alá vont személy személyazonosságát (nevét, születési idejét és helyét, anyja nevét), lakóhelyét, személyazonosító okmányának számát. (2) A személyazonosság tisztázását követően meg kell kérdezni az eljárás alá vont személyt személyi körülményeiről (vagyona, jövedelme, családi körülményei, foglalkozása, munkahelye). (3) Az eljárás alá vont személyt meghallgatásának megkezdésekor figyelmeztetni kell arra, hogy nem köteles vallomást tenni, illetve azt bármikor megtagadhatja, továbbá, hogy amit mond, az bizonyítékként felhasználható vele szemben. A figyelmeztetést és az eljárás alá vont személy válaszát jegyzőkönyvbe kell foglalni. A figyelmeztetés elmaradása esetén az eljárás alá vont személy vallomása bizonyítékként nem vehető figyelembe. (4) Ha az eljárás alá vont személy a vallomás tételét megtagadja, figyelmeztetni kell őt arra, hogy ez a körülmény az eljárás folytatását nem akadályozza, ő viszont a védekezésnek erről a módjáról lemond. (5) Az eljárás alá vont személynek módot kell adni arra, hogy vallomását összefüggően előadhassa. Ezek után kérdések intézhetők az eljárás alá vont személyhez.
15 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény VI. Fejezet ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK Az eljárás felfüggesztése 67. (1) A szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság az eljárást felfüggeszti, a) ha az ügy érdemi elbírálása olyan kérdés előzetes eldöntésétől függ, amelyben a döntés más szerv hatáskörébe tartozik; b) ha az ismert eljárás alá vont személy távolléte az ügy érdemi elbírálását nem teszi lehetővé. (2) Az eljárás felfüggesztése a 11. (1) bekezdése szerinti elévülés tartamába nem számít be. A cselekmény elkövetésétől számított két éven belül azonban az eljárást a rendelkezésre álló adatok alapján be kell fejezni. Az idézés 68. (1) Akit a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság az eljárási cselekményre idéz, köteles megjelenni. A szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság megjelenésre azt kötelezi, akinek a meghallgatása indokolt. (2) Az idézést írásban kell közölni úgy, hogy azt a megidézett az idézésben megjelölt napnál legalább öt nappal korábban megkapja. Az idézésben meg kell jelölni, hogy a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság a megidézettet milyen ügyben és milyen minőségben kívánja meghallgatni, egyúttal figyelmeztetni kell a megjelenés elmulasztásának következményeire. (3) Ha az idézés kézbesítésére a (2) bekezdésben meghatározott tartamnál rövidebb idő alatt kerül sor, a megidézett beleegyezése esetén az eljárási cselekményt foganatosítani lehet. (4) Amennyiben a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság tanút vagy szakértőt kíván meghallgatni, szemlét tartani, a meghallgatás, illetőleg a szemle helyéről és idejéről az eljárás alá vont személyt és a sértettet értesítenie kell. (5) Az írásbeli idézéssel azonos hatályú, ha a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság a jelen levő személyt meghatározott időpontban történő megjelenésre szóban kötelezi, s ezt jegyzőkönyvbe foglalja. (6) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagját parancsnoka útján kell megidézni Ha a megidézett személy az idézésre nem jelenik meg és ezt alapos okkal nem menti ki, önhibájából meghallgatásra alkalmatlan állapotban jelenik meg vagy a meghallgatás előtt engedély nélkül eltávozik, a meghallgatásának elmaradásával okozott költségek megtérítésére kell kötelezni. A jegyzőkönyv 70. (1) Az eljárási cselekményekről ha e törvény másként nem rendelkezik jegyzőkönyvet kell készíteni. (2) A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a) a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság megnevezését; b) az eljárás alapjául szolgáló szabálysértés megjelölését és az eljárás alá vont személy nevét; c) az eljárási cselekmény helyét és idejét; d) a szabálysértési hatóság tagja, a bíró, az eljárásban részt vevő személy és képviselője, továbbá a tanú, a szakértő nevét. (3) A jegyzőkönyvben a szükséges részletességgel le kell írni az eljárási cselekményt oly módon, hogy a jegyzőkönyv alapján az eljárási szabályok megtartását is nyomon lehessen követni. A szabálysértési hatóság részéről eljáró személy, illetőleg a bíró, valamint a jegyzőkönyvvezető a jegyzőkönyvet aláírja. (4) A szabálysértési hatóság előtt folyó eljárásban a jegyzőkönyvet felolvasás után ha e törvény ettől eltérően nem rendelkezik az eljárási cselekmény résztvevőinek alá kell írniuk. Amennyiben a jegyzőkönyv aláírását bármelyik résztvevő megtagadja, azt a megtagadás okának feltüntetésével a jegyzőkönyvbe fel kell jegyezni. (5) Az eljárás alá vont személynek a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság előtt tett vallomását a szükséges részletességgel, indokolt esetben szó szerint kell jegyzőkönyvbe foglalni. (6) Az eljárási cselekmény hangfelvevővel vagy egyéb berendezéssel is rögzíthető. A rögzítés ilyen módja kifogás vagy panasz benyújtása esetében a jegyzőkönyvet nem pótolja. 34 Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CV. törvény pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos:
16 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény A mulasztás igazolása 71. (1) Aki önhibáján kívül nem jelent meg a kitűzött határnapon, vagy elmulasztott valamilyen határidőt, igazolási kérelmet nyújthat be. (2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az eljárás alá vont személynek (kifogásra jogosultnak), a tanúnak, a szakértőnek később jutott tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a nyolcnapos határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik. (3) Az elmulasztott határnaptól (határidőtől) számított három hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni. (4) Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik. Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelem előterjesztésével együtt az elmulasztott cselekményt is pótolni kell. Az igazolási kérelmet méltányosan kell elbírálni. 72. (1) Az igazolási kérelemről a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel az a szerv határoz, amelynek eljárása során a mulasztás történt. (2) Ha a mulasztás a kifogással kapcsolatos, az iratokat a kifogás elbírálására illetékes bíróságnak kell megküldeni. (3) Ha az igazolási kérelem helytálló, a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság az eljárás folytatását rendeli el, és az eljárás eredményétől függően a korábbi határozatot hatályában fenntartja, vagy hatályon kívül helyezi és új határozatot hoz. (4) Az igazolási kérelemnek sem az eljárás folytatására, sem a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya; indokolt esetben azonban a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság a határozat végrehajtását felfüggesztheti. 73. (1) Eljárási költség Eljárási költség a) mindaz a költség, amelyet az állam az eljárás alapjául szolgáló cselekmény miatt, az eljárás megindításától a szabálysértési büntetés végrehajtásának befejezéséig előlegezett; b) az eljárás alá vont személynek az ügyben felmerült készkiadása; c) a sértett indokolt készkiadása. (2) Az eljárás alá vont személy viseli az eljárási költséget, ha megállapították, hogy a szabálysértést elkövette. (3) Az állam viseli azt a költséget, amely annak következtében merült fel, hogy az eljárás alá vont személy a magyar nyelvet nem ismeri. (4) Az eljárás megszüntetése esetében az eljárási költség az államot terheli, kivéve, ha a felelősségre vonás mellőzésével vagy figyelmeztetés alkalmazásával fejeződik be az eljárás. (5) A sértett viseli az eljárási költséget, ha a szabálysértési hatóság az eljárást a 131. (1) bekezdése a) pontja alapján szünteti meg. A kézbesítés szabályai 74. (1) A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság hivatalos iratának az érintett személy részére átadása (kézbesítése) történhet 35 a) személyesen, b) postai szolgáltató útján, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó külön jogszabályok szerint, c) szabálysértési jogsegély keretében. (2) Joghatások csak a szabályszerű kézbesítéshez kapcsolódhatnak. A kézbesítés akkor szabályszerű, ha a hivatalos iratot a címzett vagy helyette a külön jogszabály szerint átvételre jogosult más személy, tértivevénnyel, jegyzőkönyvvel vagy határozatpéldánnyal igazoltan átvette. A hivatalos iratot a kézbesítés megkísérlésének napján szabályszerűen kézbesítettnek kell tekinteni, ha az irat átvételét, illetőleg a tértivevény aláírását a címzett megtagadta. (3) A tértivevénnyel feladott hivatalos iratot a kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon az ellenkező bizonyításáig kézbesítettnek kell tekinteni, ha a kézbesítés azért volt eredménytelen, mert a hivatalos irat a szabálysértési hatósághoz, bírósághoz nem kereste jelzéssel érkezett vissza. (4) Az elővezetés esetén a határozatot a foganatosításkor kell az érintettnek átadni. 35 Az évi LXIX. törvény 74. -a a évi CLX. törvény 2. -ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos:
17 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény A kézbesítési vélelem megdöntése /A. (1) A 74. (3) bekezdésében meghatározott kézbesítési vélelem megdöntése iránt a címzett terjeszthet elő kérelmet, ha 156 a) a kézbesítés a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok megsértésével történt, vagy b) a hivatalos iratot nem az a) pontban meghatározott okból, önhibáján kívül nem vette át. (2) A kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet a címzett a kézbesítési vélelem beálltáról történő tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül, de legkésőbb a kézbesítési vélelem beálltától számított három hónapos jogvesztő határidőn belül terjeszthet elő annál a szabálysértési hatóságnál, illetve bíróságnál, amely a kézbesítésről intézkedett. (3) Ha a kézbesítési vélelem következtében jogerőssé vált döntés alapján végrehajtási eljárás indul, a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet amely kérelemben a végrehajtási eljárás felfüggesztése kérhető a végrehajtási eljárásról történő tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül akkor is elő lehet terjeszteni, ha a kézbesítési vélelem beálltától számított három hónap eltelt. (4) A kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelemben elő kell adni azokat a tényeket, illetve körülményeket, amelyek a kézbesítés szabálytalanságát igazolják, vagy a kérelmező részéről az önhiba hiányát valószínűsítik. (5) A kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelemről annak beérkezését követő nyolc napon belül az a szabálysértési hatóság, illetve bíróság határoz, amely a kézbesítésről intézkedett. (6) Ha a kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelemnek a szabálysértési hatóság vagy a bíróság helyt ad, a vélelmezett kézbesítéshez fűződő jogkövetkezmények hatálytalanok, és a kézbesítést, illetve a már megtett intézkedéseket, eljárási cselekményeket a szükséges mértékben meg kell ismételni. (7) Ha a kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelem a kifogással kapcsolatos, az iratokat a kifogás elbírálására illetékes hatóságnak kell megküldeni. (8) A kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelmet elutasító határozat ellen panasznak van helye. A határozat közlése, kijavítása és kiegészítése 75. (1) A szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság a határozatát azzal közli, akire az rendelkezést tartalmaz, az eljárás alá vont személlyel közölt határozatot a védővel is közölni kell. (2) A szabálysértési hatóság a sértettel és képviselőjével közli az eljárás alá vont személy felelősségét megállapító jogerős ügydöntő határozatot, illetve a bíróság hatályban tartó vagy megváltoztató végzését. 157 (3) A szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság a határozatát név-, szám-, számítási hiba vagy más hasonló elírás esetén kijavítja. 158 (4) A szabálysértési hatóság, az ügyész, illetőleg a bíróság a határozatát kiegészíti, ha valamely lényeges kérdésről nem rendelkezett. 159 (5) A kijavítás tényét, illetőleg a kiegészítésről szóló határozatot azzal kell közölni, akivel az eredeti határozatot közölték, illetőleg akire nézve a kiegészített határozat rendelkezést tartalmaz. A szabálysértési hatóság kiegészítésről szóló határozata ellen kifogásnak van helye. 160 VII. Fejezet KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN A feltartóztatás és az előállítás 76. (1) A rendőrség a szabálysértési hatóság, bíróság vagy az egészségügyi szerv elé állíthatja azt, a) aki a szabálysértést az abbahagyására irányuló felszólítás után is folytatja; b) akivel szemben az eljárás azonnal lefolytatható; 164 Az évi LXIX. törvény 74/A. -át és annak alcímét a évi CLX. törvény 3. -a iktatta be. Hatályos: A évi LXIX. törvény 74/A. -át és annak alcímét a évi CLX. törvény 3. -a iktatta be. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 75. (2) bekezdését a évi CLX. törvény 4. -a iktatta be. Hatályos: Az évi LXIX. törvény jelölt bekezdései a évi CLX. törvény 4. -ának megfelelően átsorszámozott szövegek. Hatályos: Az évi LXIX. törvény jelölt bekezdései a évi CLX. törvény 4. -ának megfelelően átsorszámozott szövegek. Hatályos: Az évi LXIX. törvény jelölt bekezdései a évi CLX. törvény 4. -ának megfelelően átsorszámozott szövegek. Hatályos:
18 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény c) akitől szabálysértés bizonyítása érdekében vizeletvétel vagy véralkohol-vizsgálat céljából vérvétel szükséges. (2) A vámhatóság szolgálati jogviszonyban álló tagja jogosult a vámhatóság hatáskörébe tartozó szabálysértés elkövetésén tetten ért, illetőleg annak elkövetésével gyanúsítható személy kilétét megállapítani. Ebből a célból jogosult az ilyen személyeket feltartóztatni, a vámhatóság szerveihez vagy a rendőrséghez előállítani. 36 (3) A Rendőrség a külföldiek rendészetével, az útlevéllel és úti okmánnyal kapcsolatos, a tiltott határátlépés, a határrendészeti, a határjel-hamisítás és a határjel-rongálás szabálysértések elkövetése esetén jogosult az elkövetők előállítására. 37 (4) Az eljáró hatóság az előállítással a személyi szabadságot csak az előállítás céljának eléréséhez szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja nem valósult meg, ezt az időtartamot a hatóság vezetője egy alkalommal négy órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a személyi szabadságot korlátozó intézkedés kezdetétől kell számítani. (5) Az előállítottat az előállítás okáról tájékoztatni kell és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell kiállítani. Szabálysértési őrizet 77. (1) A rendőrség elzárással is sújtható szabálysértés esetén ha tettenérésre kerül sor az eljárás alá vont személyt gyorsított bírósági eljárás lefolytatása céljából őrizetbe veheti. (2) A szabálysértési őrizet a bíróság érdemi határozatának meghozataláig, de legfeljebb hetvenkét óráig tart. Az eljárás alá vont személyt nyomban szabadon kell bocsátani, ha a szabálysértési őrizet tartama alatt a bíróság a gyorsított eljárást nem folytatta le, vagy nem szabott ki elzárást. 38 (3) Ha az elzárást kiszabó határozat nem emelkedett jogerőre és alappal feltehető, hogy az eljárás alá vont személy szabadlábon újabb, elzárással is sújtható szabálysértést követne el, a bíróság a szabálysértési őrizet tartamát a másodfokú határozat meghozataláig indokolt határozattal meghosszabbíthatja. (4) A szabálysértési őrizet a (3) bekezdésben meghatározott esetben a másodfokú bíróság határozatának meghozataláig, illetve a nem jogerősen kiszabott elzárás tartamáig, de legfeljebb a meghosszabbítástól számított tíz napig tart. 39 (5) A szabálysértési őrizet tartamát meghosszabbító határozattal szemben az eljárás alá vont személy és védője a kihirdetéskor fellebbezést jelenthet be. A megyei bíróság a szabálysértési őrizet tartamának meghosszabbítása miatt bejelentett fellebbezést az érdemi határozat ellen bejelentett fellebbezéssel együtt bírálja el. (6) A szabálysértési őrizet elrendeléséről az eljárás alá vont személy által megjelölt hozzátartozót a rendőrség haladéktalanul értesíti, ennek hiányában az eljárás alá vont személy által megjelölt más személyt kell értesíteni. (7) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagja szabálysértési őrizetbe vételéről a parancsnokát is értesíteni kell. 40 Az elővezetés 78. (1) A szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezése alapján az eljárás alá vont személyt vagy tanút, aki a szabálysértési hatóság vagy a bíróság előtt, illetőleg más eljárási cselekményen a szabályszerű idézésre nem jelenik meg, s távolmaradását alapos okkal nem menti ki, a rendőrség útján a Vám- és Pénzügyőrség előtt folyamatban lévő eljárásban a Vám- és Pénzügyőrség útján elő lehet vezetni. Az elővezetés az elrendelő hatóság rendelkezése alapján útbaindítással is foganatosítható. (2) Ha az eljárás alá vont személy a szabályszerűen kézbesített felhívás ellenére a pénzbírságot helyettesítő elzárás végrehajtására a kijelölt büntetésvégrehajtási intézetben a megjelölt határnapon nem 36 Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CIX. törvény 14. -ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: A évi LXIX. törvény 76. (3) bekezdése a évi XC. törvény 25. (3) bekezdés d) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése az évi CXX. törvény bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése az évi CXX. törvény bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi CV. törvény pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos:
19 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény jelenik meg és a pénzbírságot sem fizeti meg, a szabálysértési hatóság elővezetését rendeli el. (3) A (2) bekezdés esetében az elővezetést elrendelő határozatnak tartalmaznia kell, hogy amennyiben az eljárás alá vont személy a pénzbírságot az elővezetés megkezdésekor vagy annak foganatosítása alatt hiánytalanul megfizeti és ezt igazolja, akkor mentesül az elővezetés foganatosítása, illetőleg az elzárás végrehajtása alól. (4) A szabálysértési hatóság által elrendelt elővezetés az ügyész jóváhagyásával hajtható végre. (5) A megidézett távolmaradásának igazolása esetén a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság az elővezetést elrendelő határozatát hatályon kívül helyezi. (6) Az elővezetés költségeit az elővezetett külön jogszabályban megállapítottak szerint köteles megtéríteni. Ruházat, csomag és jármű átvizsgálása 79. (1) Átvizsgálható az olyan személynek a ruházata, csomagja, illetőleg a helyszínen lévő járműve, akiről alaposan feltehető, hogy tárgyi bizonyítási eszközt tart magánál, továbbá, ha az átvizsgálásra a 80. (6) bekezdésben meghatározott lefoglalás érdekében van szükség. (2) Az átvizsgálás előtt az érdekeltet fel kell szólítani, hogy a keresett tárgyat önként adja át. (3) A ruházat átvizsgálását csak az átvizsgált személlyel azonos nemű személy végezheti. (4) Az átvizsgálás foganatosítására a Rendőrség, illetőleg a hatáskörébe tartozó szabálysértések tekintetében a Vám- és Pénzügyőrség, továbbá külön jogszabályban meghatározott esetekben a szabálysértés miatt eljáró más szerv jogosult. 41 A lefoglalás 80. (1) A szabálysértési hatóság lefoglalhatja azt a dolgot, amely a) tárgyi bizonyítási eszköz; b) a törvény értelmében elkobozható. (2) A szabálysértési hatóság lefoglalja azt a dolgot, amelynek birtoklása jogszabályba ütközik. (3) Postai küldeményeket és táviratokat amíg azokat a címzettnek nem kézbesítették csak az ügyész írásbeli határozata alapján lehet lefoglalni. A határozat kiadásáig csupán visszatartásuk iránt lehet intézkedni. (4) A szabálysértési hatóság a lefoglalt dolog őrzéséről gondoskodik. Ha a dolog használatához az érintettnek különös érdeke fűződik, az (1) bekezdés alapján lefoglalt dolgot az őrizetére lehet bízni. (5) A gyorsan romló, bomló, tárolhatatlan dolgot a szabálysértési hatóság értékesítheti. (6) Ha a külföldi az előreláthatólag kiszabásra kerülő pénzbírság, illetőleg az eljárási költség fedezetéhez szükséges összeget nem helyezi letétbe, a szabálysértési hatóság az összeg erejéig az eljárás alá vont személy vagyontárgyait a nélkülözhetetlen vagyontárgyak kivételével lefoglalhatja. A szabálysértési tárgyalás során a letétbe helyezés, illetőleg ennek elmulasztása esetén a lefoglalás lehetőségéről a külföldit tájékoztatni kell. (7) A lefoglalás érdekében a dolog birtokosát fel kell szólítani, hogy a keresett dolgot adja át. Az átadás megtagadása nem akadálya annak, hogy a keresett dolgot átvizsgálás útján megszerezzék. Erre az érintettet figyelmeztetni kell. (8) A lefoglalást meg kell szüntetni, mihelyt arra az eljárás érdekében már nincs szükség. Ebben az esetben a dolgot, illetve az értékesítésből befolyt ellenértéket annak kell visszaadni, akitől a dolgot lefoglalták. (9) Az eljárás alá vont személytől lefoglalt dolgot részére csak akkor lehet kiadni, ha a kiadás iránt más nem jelentett be igényt. Ha az eljárás alá vont személytől lefoglalt dolog kiadása iránt más is jelent be igényt, a szabálysértési hatóság a jogosultság elbírálása nélkül határoz a lefoglalt dolog elhelyezéséről. (10) Az eljárás alá vont személytől lefoglalt dolog az állam tulajdonába kerül, ha kétséget kizáróan mást illet, de a jogosult kiléte nem állapítható meg. A később jelentkező jogosult a szabálysértési hatóságtól kérheti a dolog visszaadását, illetve értékesítés esetén a dolog lefoglaláskori ellenértékét. (11) Ha a lefoglalt dolog értéktelen és arra senki sem tart igényt, a lefoglalás megszüntetése után azt meg kell semmisíteni. 41 A évi LXIX. törvény 79. (4) bekezdése a évi XC. törvény 21. (1) bekezdés l) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos:
20 Opten Törvénytár Opten Kft évi LXIX. törvény A rendbírság 81. (1) A szabálysértési hatóság, továbbá a bíróság az eljárás során előírt kötelességek teljesítése érdekében, továbbá az eljárás rendjének megzavarása miatt rendbírságot szabhat ki. (2) A rendbírság kiszabása elleni panasznak halasztó hatálya van. (3) A rendbírság legalacsonyabb összege ötszáz, legmagasabb összege a szabálysértési hatóság előtt folyó eljárásban ötezer forint, a bírósági eljárásban ötvenezer forint. VIII. Fejezet A SZABÁLYSÉRTÉSI HATÓSÁG ELŐTTI ELJÁRÁS Az eljárás megindítása 82. (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg. (2) A feljelentést ha jogszabály másképp nem rendelkezik szóban vagy írásban bármely személy vagy szerv megteheti. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni. (3) A feljelentésnek az eljárás alá vont személy ismert személyi adatainak megnevezése mellett tartalmaznia kell az elkövetett cselekmény helyének és idejének, továbbá az elkövetés körülményeinek leírását, a bizonyítási eszközök megjelölésével. Amennyiben lehetőség van rá, a bizonyítási eszközöket csatolni kell a feljelentéshez. (4) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel az eljárás megindítását követő harminc napon belül kell meghozni. Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolja, a szabálysértési hatóság vezetője egy alkalommal az ügyintézési határidőt legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. 42 (5) Gyermekkorú sérelmére elkövetett szabálysértés esetén az érdemi határozatot az eljárás megindítását követő tizenöt napon belül kell meghozni. Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolja, a szabálysértési hatóság vezetője egy alkalommal az ügyintézési határidőt legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja. A tényállás tisztázása 83. (1) Amennyiben a feljelentés adatai nem adnak elegendő alapot a felelősség megállapítására, illetőleg az eljárás megszüntetésére, a tényállás tisztázása érdekében a szabálysértési hatóság a) felhívja a feljelentőt további adatok közlésére, meghallgatja az eljárás alá vont személyt, szükség esetén a sértettet, a feljelentőt, illetve más, tanúként számba jöhető személyeket; b) szakvéleményt szerez be, meghallgatja a szakértőt, illetve a szaktanácsadót; c) iratokat, tárgyi bizonyítási eszközöket szerez, illetve szereztet be; d) külön jogszabályban meghatározott feltételek alapján más szerveket adatok közlésére hív fel. (2) A szabálysértési hatóság indokolt esetben megkeresheti a meghallgatni kívánt személy lakóhelye, illetőleg tartózkodási helye szerint illetékes az adott ügyben hatáskörrel rendelkező szabálysértési hatóságot, hogy a meghallgatást foganatosítsa, és az erről készült jegyzőkönyvet küldje meg. (3) A szabálysértési hatóság az eljárás alá vont személy személyazonossági és lakcím adatát a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásában ellenőrizheti. Az ismeretlen helyen lévő eljárás alá vont személy, tanú, szakértő lakó-, illetőleg tartózkodási helyének megállapítása céljából a polgárok személyi adatait és lakcímét nyilvántartó hatóságot kell megkeresni. 44 (4) Ha az eljárás alá vont személy lakcím adata az eljárás során ismertté válik, megkeresés alapján az illetékes rendőri szerv a lakcímen való tartózkodás tényét ellenőrzi. Az eljárás megszüntetése 84. (1) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha a) a cselekmény nem szabálysértés, vagy azt nem a felelősségre vont személy követte el; 42 Az évi LXIX. törvény bekezdése a évi XXIII. törvény bekezdésének megfelelően módosított szöveg, ezzel egyidejűleg az 5. bekezdéssel egészült ki. Hatályos: Az évi LXIX. törvény 83. (3) bekezdése a évi LXXIX. törvény 20. -ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos:

matches: Bíróság bíróság BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A horthysta grófok diktátuma Erdély erdői ellen – Cotidianul | EuroCom - Romániai Sajtófigyelő
EuroCom – Romániai Sajtófigyelő
Az EuroCom Kft. válogatása romániai román és magyar kiadványokból
Search for: Menjen
Hatalmi ágak
Korrupció – gyanús ügyek
Közösségi – kisebbségi jogok
NATO – fegyveres ügyek
Moldova Köztársaság
Cigányok/Romák
Visszaszolgáltatások
Magyarokról
Kettős állampolgárság – Magyarországi választások
Magyarverések
Nemzeti ünnepek
Csángók
Kárpát-medencei körkép
Bérek – munkaügy
Magyar szervezetek
Erdélyi Magyar Néppárt – EMNP
Magyar Polgári Párt – MPP
Romániai Magyar Demokrata Szövetség – RMDSZ
Oktatás és tudomány
Film – fotó
Zene – tánc
Élő múlt – Securitate
XVIII-XIX. századok
XVI-XVII. századok
Magyar pártok
Felvidék – Szlovákia
Kárpátalja – Ukrajna
Délvidék: Horvátország-Szerbia-Szlovénia
most olvassa...
Gazdaság, Magyar-román, Magyarokról, Mezőgazdaság, Politika, Történelem, Visszaszolgáltatások, XX. század
A horthysta grófok diktátuma Erdély erdői ellen – Cotidianul
Posted by paszkanzs ⋅ 2013, április 13, szombat
Filed Under agrárreform, Apponyi Albert, Bánffy Éva Mária Rozália, Bánffy Dániel, Bánffy László, Bethen Anna, Ellenséges Vagyonokat Kezelő és Felügyelő Pénztár - CASBI, erdők, Gödemesterházi Erdőuradalmi Rt., Kemény János, Kendeffy Gábor, Kendeffy Lajos, Kendeffy Mária, magyar-román, magyarellenesség (általános), Nicolae Titulescu, politikai-etnikai hangulatkeltés, Pongrácz Erzsébet, Retyezát Nemzeti Park, Trianon (1920. június 4.), visszaszolgáltatások (általános)
Erdély erdőiből több tízezer hektárt követeltek vissza a horthysta grófok örökösei, vagyis azoké, akik együttműködtek a Magyarországot a második világháború idején vezető bűnös rezsimmel.
A vagyonuktól valójában a kommunista rezsim romániai hatalomra kerülése előtti háborús bűnökben való részvételük miatt megfosztott grófok utódai támogatást találtak a Maros megyei Szászrégeni Bíróság bíráinál, ahol az Ellenséges Javakat Kezelő és Felügyelő Pénztárról (CASBI) szóló 1945 februári törvényt figyelmen kívül hagyják, hogy kielégítsék Románia új grófjainak óhajait és hisztérikus mohóságát. Románia Számvevőszékének egyik gyújtóhatású jelentése, az „A romániai erdőállomány tulajdoni helyzete az 1990-2012-es időszakban” mutatja, milyen óriási katasztrófahelyzetbe kerültek az Ország (így! – E-RS) erdői Erdélyben.
A trianoni szerződés el nem ismerése
Erdély 1918-ban egyesül Románia Királyságával. A trianoni szerződés értelmében e területekre vonatkozóan a román állam válik a magyar állam utódává. A magyar nemesség egy része az Egyesülés (így! – E-RS) elhagyja Romániát, a magyar állampolgárságot választva. Az akkori kollektív emlékezetben ők optánsok néven maradtak meg.
1921. július 30-án elfogadják az erdélyi, bánsági, partiumi és máramarosi agrárreformról szóló törvényt. Ezzel a törvénnyel az itthon maradottaknál részleges, a távozottaknál (akiket a törvény „hiányzók”-nak nevez) teljes kisajátítások történtek.
Ami az erdőket illeti, a kisajátítás a községi erdők és legelők kialakítása érdekében történt. A kisajátítás kivétel nélkül kártérítéssel történt, a román állam óriási összegeket fizetve! A magyar nemesi családok elkeseredetten ellenezték a kisajátítást, Erdélyt nagy igazságtalanságnak és olyan történelmi balesetnek tartva, aminek kijavításában reménykedtek!
Egyes magyar nemesek kereskedelmi társaságokat hoztak létre, ezek tulajdonában helyezve át – törvényellenesen – az uradalmaikat, azt remélve, hogy ezzel a manőverrel megússzák a kisajátítást. Mások pereket indítottak, a kártérítés összegét vitatva – egyes perek még 25 évvel később is zajlottak! , vagy áthelyezték és megsemmisítették a kisajátítási bizottságok által levert karókat!
A Budapestre távozott grófokat óriási összegekkel kártérítették
Az optánsok, vagyis a magyar állampolgárságot és Románia elhagyását választó magyarok nyomást gyakoroltak és számos panaszt nyújtottak be a Nemzetek Szövetségének, az idehaza indított kártérítési perekkel párhuzamosan. A Nemzetek Szövetsége Tanácsának javaslatára (mely az 1920. június 4-i trianoni szerződést aláíró államokból állt) létrehozták Párizsban a Román–Magyar Döntőbíróságot. Az ezen bíróság által megállapított kártérítéseket az A Alapnak is nevezett, a svájci Bázelben a román állam által megnyitott Agráralapból fizették ki (az alapot az 1930. január 20-i hágai és 1930. április 21-i párizsi megállapodások alapján hozták létre, melyeket a Nicolae Titulescu román külügyminiszter és Apponyi (az eredetiben „Appony” – E-RS) Albert, Magyarország párizsi béketárgyalási küldöttségének vezetője közötti megbeszélések nyomán írtak alá).
A román állam ezen az A Alapot jelentős összegeket fizetett ki aranykoronában a magyar optánsoknak. A korabeli erdélyi levéltári dokumentumok szerint, 367 optánst sajátítottak ki.
A jogerős kisajátítási döntések a 20-as évekből valók, de a kataszteri munkálatok (telekkönyvi átvezetések) a 30-as évek végére fejeződtek be. Következésképpen hivatalos dokumentumok vannak a kisajátított területekről és az uradalmak és földtulajdonok kisajátítás utáni helyzetéről.
Rablógazdálkodás az erdőkben a horthysta megszállás alatt
A bécsi diktátum alapján a horthysta Magyarország 1940-ben megszállja Észak-Erdélyt, ami 1944 szeptemberéig, a román hadsereg általi felszabadításáig az uralma alatt marad.
Az 1940–1944-es időszak alkalmat adott Horthy Miklós bűnös kormányának arra, hogy megsemmisítse az agrárreform következményeit. Ebben az időszakban diszkriminatív bejegyzések történtek a telekkönyvekben, egy részük a Kolozsvári Honvédzászlóalj 1440/1941. számú utasítása alapján.
Az amúgy is rendkívül viszonylatos telekkönyvek (a kutatásokból kiderült, hogy ezek még az agrárreform végrehajtását sem tükrözték teljes mértékben) még kevésbé relevánsakká váltak. Különben az I. Mihály román király által 1945. április 4-én kihirdetett 260. törvény szerint, az összes 1940 és 1944 közötti „diszkriminatív” telekkönyvi bejegyzést semmissé nyilvánították, de nem minden törlést hajtottak végre.
Háborús bűnösöktől elkobozott erdők
Az 1944. augusztus 23-i aktus után és az 1944. szeptember 12-i tűzszüneti megállapodás 8. cikkelye alapján elkobozták a Magyarország és Németország tulajdonát képező javakat. Ezek kezelésére létrehozták az 1945. február 9-i 91. törvényt, mellyel az elkobozott vagyontárgyak a CASBI felügyelete alá kerülnek.
A megyei bizottságok és amennyiben ezek ellenszegültek, akkor a bíróságok egészen egyszerűen eltörölték a történelemnek ezt a 30 évét! Ennek megfelelően a megyei bizottságok és egyes esetekben a bíróságok a telekkönyvi helyzetet az 1918-as szintre hozták, mielőtt Erdély egyesült volt a Hazával, a tulajdonjog vitathatatlan bizonyítékaként fogadva el a „telekkönyveket”, holott ezeknek nincs valós jogviszonyt megállapító erejük, hanem csak nyilvántartás jellegűek, a valós tulajdonviszonyt a tulajdonlást bizonyító dokumentumokkal kell bizonyítani.
Retyezáti Nemzeti Park megsemmisítése
A Hunyad megyei főispán utasítása alapján kibocsátott három tulajdonpapír alapján két osztrák állampolgár (Kendeffy Mária és Pongrácz Erzsébet) 9.407 hektár erdő- és legelőterület tulajdonosává válik, amiből 6.304 hektár terület a Retyezáti Nemzeti Parkban, az UNESCO bioszféra-rezervátumában van.
A retyezáti birtok Kendeffy Lajos és Gábor tulajdona volt. Az előbbi elhagyta az országot és az optánsok perében – a párizsi Döntőbíróság határozata alapján – az A Alapból 856.211 aranykoronát kapott kárpótlásként és 14.844 aranykoronát kártérítésként a fatelep leromlásáért.
Az itthon maradt Kendeffy Gábor elutasította az osztatlan tulajdonból való távozásra tett ajánlatokat, hosszú jogi per indulva, ami 1949-ig nem ért véget. Ugyanígy járt el a történelmi műemlékekről szóló 213/1930. számú törvény alapján elindított kisajátítási lépések esetében, mely megtiltotta, hogy 10 hektárnál nagyobb védett területek magántulajdonban legyenek, de ez esetben az osztatlan terület saját részére vonatkozó kisajátítás esetében. Ez a „technika” tökéletesen működött és 1949-ig nem sikerült jogerős határozatot kimondani a kártérítés mértékéről.
A Kendeffy-birtok 1949-ben a Román Akadémia tulajdona lett, ez lévén Romániában a legnagyobb tudományos rezervátum. A visszaszolgáltatás törvénysértő, mert külföldi állampolgárok nem kérhetik a tulajdonjog helyreállítását és ráadásul a birtok feléért kártérítést kaptak!
Magyar trükkök a kisajátítások elkerülésére
Az erdőkre vonatkozó statisztika adatai szerint, amit a Mezőgazdasági és Uradalmi Minisztérium adott ki 1924-ben, a Maros felső szakaszán az erdőterület 1922-ben 91.391 hektáros volt, amiből 86.601 hektár volt erdő. E terület több mint 80 százaléka nagybirtokosok és két részvénytársaság tulajdonában volt (a Bánffy-család által 1918-ban, a kisajátítások elkerülésére létrehozott Gödemesterházi Erdőuradalmi Rt. és a szász többségi tulajdonú Ardeleana, mely a szászrégeni faipari kereskedelmi társaság jogutódja volt, ez utóbbi pedig a szászrégeni Tutajos Kereskedelmi Társaságé).
A retyezáti birtok többi 20 százaléka kis tulajdonosok, községek és közbirtokosságok tulajdona volt.
A dokumentumok szerint, 29.000 hektárt az agrárreformról szóló törvény alapján sajátítottak ki, 30.000 hektár a CASBI-törvény hatálya alá került, 7.500 hektárra pedig nem nyújtottak be igényt. Így összesen az öröklések megszakadásával, kisajátítással és a tűzszüneti törvények alkalmazásával 66.500 hektár került az állam tulajdonába.
A kataszteri mérések szerint, a teljes 71.500 hektáros területből csak kb. 4.800 hektárt lehet a kommunista rezsim által törvénytelenül elkobozottnak tekinteni. Ez nagyon közel áll a 83/1949-es rendelet alkalmazásáról szóló összesítő dokumentumokban rögzített adatokhoz, amiben az szerepel, hogy Kemény Jánostól 2.738 hektár, Urmanczy Gizellától 280 hektár erdőt koboztak el.
A Szászrégeni Bíróság magisztrátusai a horthysták utódainak szolgái
Rögtön a 247/2005-ös törvény megjelenése után, bizonyos ad-hoc bizottságok kezdeményezésére az 1/2000-es törvény 26. és ezt követő cikkelyei alapján (ezek a hagyományos tulajdontársulási formákra vonatkoznak: közbirtokosságok, vagyonközösségek stb.) azt kérték, hogy két tulajdontársulási formára kapjon jogi személyiséget és a Gödemesterházi Erdőuradalmi Rt. és az Ardeleana Erdészeti Rt. volt kereskedelmi társaságok jogait és kötelezettségeit ruházzák ezekre, hogy visszaszerezhetők legyenek a tulajdonukat képező erdőterületek.
A Szászrégeni Bíróság a peren kívüli eljárásban kimondott 290/2005.10.10. és 35/2005.11.17. határozatokkal rámutat arra, hogy a 26/2000-es sürgősségi rendelet alapján létrehozott két egyesület az eredeti formában, vagyis kereskedelmi társaságokként alakultak meg és ebből következően visszakérheti azok földterületeit. Más szavakkal a Szászrégeni Bíróság egyenlőségjelet tesz a közbirtokosság, vagyonközösségek stb. típusú, hagyományos tulajdontársulási formák és a kereskedelmi célú kereskedelmi társaságok között.
Ezen határozatok alapján az ad-hoc bizottságok tulajdon-visszaállítási kéréseket nyújtottak be a CASBI-törvény hatálya alá a tűzszüneti törvények értelmében tartozó két kereskedelmi társaság tulajdonában volt erdőterületekre. Ezen kívül a következő személyek tulajdonba való visszahelyezésére is nyújtottak be kérvényeket: Bánffy Dániel; Bánffy László (erdőt magántulajdonosként birtoklóként, holott 1940-ig hivatalos dokumentumok nem említenek ilyen minőségben birtokolt erdőtulajdonokat), az Éltető-testvérek, a Farkas-család, mindezek a CASBI-törvény hatálya alá tartozva.
A bírók semmibe veszik a CASBI-törvényt
A Maros Megyei Bizottság érvénytelenítette ezeket a kéréseket, de minden esetben bírósági panasz történt, a tulajdonjogokra telekkönyvi bejegyzések másolatait nyújtva be bizonyítékként. A panaszokat a bíróság elfogadta, de a Maros Megyei Bizottság és a Maros Megyei Erdészeti Igazgatóság fellebbezett, az akták különböző peres szakaszokban lévén.
A következő követelések állnak a bíróságok előtt, melyek minden esetben figyelmen kívül hagyják a CASBI-törvényt: a Gödemesterházi Erdőuralmi Rt. (Bánffy-család) esetében az azonos nevű egyesület, melyet a CASBI-törvény hatálya alá tartozó, megszüntetett kereskedelmi társaságnak tekintik, 24.115 hektár; az Ardeleana Erdészeti Rt. esetében, melyet a CASBI-törvény hatálya alá tartozó kereskedelmi társaságnak tekintik, 11.700 hektárt; Bánffy Dániel esetében, aki a CASBI-törvény hatálya alá tartozik, Bethlen Ana 9.324 hektárt kér; Bánffy László esetében, (a Bánffy János-ág), aki a CASBI-törvény hatálya alá tartozik, Bánffy Éva Mária Rozália 7.500 hektárt; a Farkas-család esetében különféle örökösök, ez is a CASBI-törvény hatálya alá tartozik, 2.800 hektárt kérnek; az Éltető-testvérek esetében, szintén a CASBI-törvény hatálya alá tartozik, különféle örökösök 11.400 hektárt; Kemény János esetében, ez nem tartozik a CASBI-törvény hatálya alá, különféle örökösök 3.600 hektárt; az 1/2000-es törvény szerinti tulajdon-visszaállítás alapján a fenti kérelmezők, a két egyesület kivételével, a CASBI-törvény hatálya alá tartozóan, 227 hektárt kérnek.
Az összes követelés 73.306 hektár!
A fentebbiekből az következik, hogy a visszakövetelt terület több mint 2.000 hektárral több, mint ami az 1939-es telekkönyvek szerint a Maros-völgy felső szakaszán lévő erdős területek nagytulajdonosainak birtokában volt az 1921-es erdélyi, bánsági, partiumi és máramarosi agrárreform végrehajtása előtt. A telekkönyvi bejegyzések alapján visszakövetelt 73.306 hektáron kívül további követelések is vannak a bíróságok előtt, melyekről azonban nincsenek biztos adatok.
A visszakövetelt területek tulajdonjogának bíróságok által visszaállítása az agrárreform és a tűzszüneti törvények hatásának megsemmisítését jelentené (a legnagyobb erdőterületeket Bánffy Dániel alapján követelik vissza, aki Észak-Erdély megszállása alatt a bűnös horthysta-kormány mezőgazdasági minisztere volt és akinek birtokai a CASBI-törvény hatálya alá tartoztak). Ezen kívül a visszakövetelt tulajdonjogának visszaállítása ezen kívül a román állam által a kisajátításra, illetve háborús jóvátételként fizetett óriási kárpótlások semmibevételét is jelentené.
cotidianul.ro, 2013. április 11.
Diktatul grofilor horthyşti asupra codrilor Ardealului
« Filat a liberálisok óvásáról: Ghimpu a helyzetet akarja fokozni – Adevărul
Állami perselypénz – Krónika.ro »
Interakció

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság