text:
Polgári eljárásjog - Állam- és jogtudomány
Szerző(k) dr. Tóth Barbara
Ár205 Ft - 35 100 Ft
Polgári eljárásjog	Fő kategória >Állam- és jogtudomány >Polgári eljárásjog
Az Országgyűlés várhatóan még idén elfogadja az új polgári perrendtartásról szóló törvényt. Ismerje meg az új szabályokat! Az új Pp. a tervek szerint 2018. január 1-jén lép hatályba. Az ezt követően induló perekben már az új törvényi előírásokat kell alkalmazni. Hatalmas joganyagról van szó, jelentős változásokkal. 15 740 Ft
A szerkesztés lezárva: 2017. január 4.
HVG-ORAC Kiadó - Novissima Kiadó, 2017
2016. évi CXXX. törvény a Polgári Perrendtartásról 1 390 Ft
A kötet az új polgári perrendtartás törvényszövegét megalapozó szakértői normaszöveg-javaslatokat tartalmazza szakértői magyarázatokkal. A Szakértői javaslat részletesen kidolgozza a polgári perjog összes szabályozási tárgyát és egyúttal immár javasolt törvényszöveg szintre ülteti át a Koncepcióban lefektetett főbb szabályozási irányokat és újításokat. 9 000 Ft
A szerkesztés lezárva: 2016. december 31.
Szerkesztette: dr. Wopera Zsuzsa
A jogszabálytükör párhuzamos szerkesztésben mutatja az új és a régi törvény tartalmilag szinkronizált rendelkezéseit. A párhuzamos megjelenítés a régi törvényből indul ki, így a dokumentum bal oldalán ennek szövege található, míg a jobb oldalon  ennek tükörképeként  az új törvény kapcsolódó szakaszai, illetve bekezdései olvashatóak. Ezzel a szerkesztéssel egyértelművé, jól láthatóvá válik a két törvény közötti különbség és azonosság is, amely segítséget nyújt az új törvény megértéséhez és alkalmazásához elsősorban azok számára, akik a régi törvényt és annak gyakorlatát már ismerik. 6 290 Ft
A kézirat lezárva: 2016. szeptember 30.
Szerzők: dr. Gyovai Márk, dr. Kiss-Kondás Eszter, dr. Kormos Erzsébet, dr. Lukács Tamás, dr. Nagy Adrienn, dr. Schadl György
Szerkesztette: dr. Wopera Zsuzsa, dr. Gyovai Márk
Az utóbbi években a bírósági végrehajtással összefüggő gyakorlati problémákat szakcikkek, tanulmányok mutatták be, mert nem készült olyan átfogó mű, ami ezeket összegyűjtötte, rendszerezte volna, úgy, hogy a felmerülő jogalkalmazási visszásságokra megoldást is adjon. Ezt a hiányt kívánja pótolni a kézikönyv, melynek elsődleges célja a bírósági végrehajtás foganatosítása során felmerülő gyakorlati problémák nevesítése és a lehetséges megoldások bemutatása. 9 440 Ft
FELÜLVIZSGÁLAT POLGÁRI PEREKBEN
Bírói Gyakorlat Füzetek 12.
Szerzők: Osztovits András, Villám Krisztián
A Bírói Gyakorlat Füzetek e számában a felülvizsgálat hatályos szabályait kívánjuk bemutatni. Ennek keretében ismertetésre kerülnek a Kúria (Legfelsőbb Bíróság) elvi iránymutatást tartalmazó eseti döntései (EBH, BH). Miután a felülvizsgálat szabályai gyakran változtak az elmúlt közel két évtizedben, a Legfelsőbb Bíróság eseti döntéseinek viszonylag gyakori közzétételével igyekezett segíteni a szabályozás egységes értelmezését. Ebből következően a témában ma nagyszámban érhetők el közzétett döntések (BH-k). Ezek egy jelentős része viszont a Pp. már nem hatályos rendelkezéséhez kötődik, így az már nem irányadó. Azonban a nem hatályos rendelkezésekhez kötődő határozatok között is vannak olyanok, amelyeket az abban kifejtett elvi iránymutatásra tekintettel mégis hivatkozhatónak tekinthetünk a hatályos szabályozási környezetben is. Ezekre a szempontokra tekintettel válogattuk ki a kötetben feldolgozott eseti döntéseket, és reményeink szerint hasznos támpont lesz a felülvizsgálati kérelem elkészítésekor a jogi képviselők számára. 4 935 Ft
A kommentár részletesen bemutatja a magyar polgári eljárásjog fejlődését, elemzi a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) szövegét. A műben részletesen bemutatásra kerül a polgári eljárásjog hazai bírósági gyakorlata, a magyar szabályozásra szerves hatással bíró uniós szabályozás, valamint  a perek elhúzódósára tekintettel  az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlata is. A kommentár feldolgozza a 2015 áprilisában beiktatott XXI/A. fejezet (A képmáshoz és a hangfelvételhez való jog érvényesítése iránt indított per) szövegét, valamint a Kúriának a bírósági jogalkalmazást felülvizsgáló 2015. július 15-én kiadott 3/2015. Polgári jogegységi határozatát is. 31 490 Ft
A komplex perlekedés amerikai eszközei, különösen a class action összehasonlító vizsgálatára az intézmény magyarországi recepciója céljából
Szerző: Udvary Sándor
A kollektív igényérvényesítés élénk érdeklődés középpontjában van, úgy az európai, mint a magyar jogalkotó elszánta magát arra, hogy bevezeti a jogrendjébe azt. Az intézmény archetípusa az amerikai class action, ami azonban oly hírhedt, hogy mindkét jogalkotó számára inkább elkerülendő, intő példát, mintsem követendő mintát jelent. A szerző – a KRE ÁJK Polgári Eljárásjogi tanszékvezető egyetemi docense – mintegy ötéves kutatását összefoglaló monográfiájában arra tesz kísérletet, hogy a félreértések ködét eloszlatva az intézmény valós tartalmát feltárja. A class action előnyeit, hátrányait, eljárási szabályait és környezetét aprólékosan bemutató kötet mintegy gondolatkísérletként azzal zárul, hogy milyen lehetőségét látja a szerző a recipiálásnak, és annak milyen eljárási feltételei vannak. 2 800 Ft
DUPress, 2007 1 600 Ft
A könyv egyrészt dokumentálja a kodifikációs előmunkálatok során folytatott, széles körű szakmai vitát, másrészt egyik kiindulópontjául fog szolgálni a küszöbön álló társadalmi vitának és a normaszöveg megalkotásának. 9 000 Ft
POLGÁRI ELJÁRÁSJOG A kézirat lezárva: 2013. július 1.
Szerzők: Czoboly Gergely, Juhász László, Kengyel Miklós, Király Lilla, Nemessányi Zoltán
A kötetek tartalma szorosan kötődik az IRM Jogi Szakvizsga Bizottsága által megállapított követelményekhez. 6 980 Ft
POLGÁRI ELJÁRÁSJOG I-IV. Kapcsos kommentár
Szerzők: Berkesné dr. Dancs Mária, Bessenyeiné dr. Varga Katalin, Gabányi Józsefné dr., Gáspárdy László dr., Gellért György dr. (lektor), Harsági Viktória dr., Havasi Péter, Kaszainé dr. Mezey Katalin dr., Kazay László dr., Kengyel Miklós dr., Kovács László, Kozma György dr., Köles Tibor dr., Kőrös András, p, Petrik Ferenc, Radnay József dr., Sőth Lászlóné dr., Szabó Imre dr., Szőke Irén dr., Török Judit dr.
A kiadvány megbízható segítséget nyújt a jogalkalmazók számára a polgári eljárásjog rendelkezéseinek helyes és egységes értelmezéséhez. A kommentár a hatályos joganyagot a Kúria állásfoglalásainak, iránymutató eseti döntéseinek és jogegységi határozatainak, valamint a kialakult bírói gyakorlatnak az egyidejű ismertetésével és a legfrissebb módosításokra is figyelemmel magyarázza, ezáltal biztosítva azt, hogy az élő joganyag kerüljön bemutatásra. 39 000 Ft
Szerzők: Osztovits András, Pribula László, Udvary Sándor, Wopera Zsuzsa
Szerkesztő: Wopera Zsuzsa
A tankönyv három szerkezeti egységből áll: az első rész tartalmazza a polgári perben igénybe vehető perorvoslatokat, ezt követik az ún. különleges eljárások, másképpen: a Pp. Különös része, majd a harmadik egységben három olyan nemperes eljárás szabályai kapnak helyet, amelyek mindegyik érintett kar tematikájában szerepelnek: a bírósági végrehajtási eljárás, a fizetési meghagyásos eljárás és a hagyatéki eljárás. A Pp. Különös részében szabályozott végrehajtási pereket a bírósági végrehajtási joggal együtt, a harmadik részben tárgyaljuk. 3 900 Ft
Az anyagi javakban hátrányos helyzetű jogkereső állampolgárok a jogaik védelmében a törvények ellenére sem léphetnek fel jogaik érvényesítése érdekében. Vajon az állam miképpen járul hozzá ahhoz, hogy a szegényebbek a magas költségekkel járó bíróság előtt a jogaikat ténylegesen érvényesíthessék? Milyen költségkedvezményben részesíthetők ezek az állampolgárok bírósághoz fordulásuk esetén? A bírósági, hatósági út biztosításán túlmenően, hogyan tudja az állam kompenzálni a jogi ismeretekben vagy anyagi lehetőségekben mutatkozó hiányosságokat? A joghoz jutás fejlődéstörténeti ívét a római jogtól egészen napjainkig bemutató monográfia összehasonlító elemzéséből megtudhatjuk, hogy a szegényjogot magába építő jogi segítségnyújtás intézményrendszere lehet erre a megoldás. 2 980 Ft
„A fizetési meghagyásos eljárás: nemperes eljárás; 2010. június 1-je óta közjegyzői nemperes eljárás. Noha az eljárás nemperes jellegéhez soha nem fért kétség, a polgári perrel való szerves összefonódása miatt élesen elhatárolódik a legtöbb polgári nemperes eljárástól. … A fizetési meghagyásos eljárás magyarázata eddig jellemzően a perjogi kódex különböző kommentárjaiban, így különösen a már öt kiadást megélt A Polgári perrendtartás magyarázata című műben nyert elhelyezést. Ennek a szerkezeti megoldásnak az alapját mindenekelőtt az szolgáltatta, hogy magának az eljárásnak a szabályait is a Pp. XIX. Fejezete tartalmazta. A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény elfogadása azonban egyebek mellett apropóul szolgált arra is, hogy mind ügyszámát, mind jogrendszerbeli helyét tekintve az egyik legfontosabb polgári nemperes eljárásról önálló kommentár szülessen.” 10 290 Ft
A pótfüzet az eredeti kiadvány megjelenésétől a 2012. szeptember 30. napjáig elfogadott módosításokat tartalmazza, ezáltal hatályosítva az eredeti kiadványt. 240 Ft
HATÉKONY JOGVÉDELEM A MAGYAR ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ POLGÁRI ELJÁRÁSJOGÁBAN. AZ IDEIGLENES INTÉZKEDÉS
Szerző: Wopera Zsuzsa Bíbor Kiadó, 2007
Az utóbbi évtizedekben mind a jogkereső közönség, mind a jogász szakma egyre erőteljesebben ad hangot azon meggyőződésének, miszerint a polgári perek elhúzódása a hatékony jogérvényesítés legfőbb akadálya. Európa-szerte a polgári peres eljárások futamidejének növekedésével felértékelődnek azok az eljárásjogi intézmények, melyek segítségével a polgári ügyekben eljáró bíróságok képesek eleget tenni a peres felek által joggal igényelt gyors - az időmúlás miatt utóbb már el nem hárítható jogsérelmek bekövetkezését megelőzni képes - döntéshozatal követelményének. E célt betölteni képes jogintézmény az ideiglenes intézkedés. Az ideiglenes intézkedések alkalmazásának a mindennapossá válása azonban - kétségtelen hasznosságuk mellett - számtalan elméleti és gyakorlati problémát vet fel. E problémák felvetése és megválaszolása mellett jelen monográfia szerzőjének célja egy olyan összefoglaló mű megalkotása volt, melyet mind a jogintézmény kutatásával foglalkozó elméleti jogászok, mind az ideiglenes intézkedést mindennapjaik során alkalmazó gyakorlati szakemberek haszonnal forgathatnak. 3 400 Ft
E kézikönyvnek nem célja a joganyag teljes és kimerítő jellegű feldolgozása, nem kifejezetten elméleti, inkább gyakorlati jellegű. Elméleti megközelítést annyiban tartalmaz, amennyiben az adott probléma gyakorlati körbejárása azt szükségessé teszi. 4 000 Ft
POLGÁRI PERRENDTARTÁS - Kiegészítve jogegységi határozatokkal és a bírói gyakorlattal. A szerkesztés lezárva: 2012. február 1.
Mintaoldalak pdf formátumban: 3-6. oldal, tartalom
A polgári perrendtartás immár közel hatvan éves és a viszonylag csendes, háborítatlan első évtizedek után a rendszerváltást követően a jogalkotó fókuszába került. A változásokat nem csak a nagyarányú társadalmi változások indukálták, de alkotmányossági, nemzetközi, emberi jogi megfontolások is szükségessé tették. 1 250 Ft
A felülvizsgálat a polgári eljárások során kiemelt jelentőséggel bír. Ezen jogintézmény egyrészt rendkívüli perorvoslatként alkalmas arra, hogy jogerős ítélettel befejezett ügyben más döntés szülessen, másrészt a Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati eljárások során kap átfogó információkat a magyar bírói joggyakorlat működéséről, tudja ellátni a jogalkalmazás egységességét biztosító alkotmányos feladatát. A kötet célja, hogy átfogó képet adjon a jogászok számára a polgári peres felülvizsgálat legfelsőbb bírósági joggyakorlatáról, remélve, hogy a kötetben szereplő döntések ismerete, tanulmányozása megkönnyíti a felülvizsgálati eljárásra való felkészülést, az abban való eligazodást. A felülvizsgálat szabályozása az elmúlt két évtizedben sokat változott, ezért csak az elmúlt tíz év joggyakorlatából szerepelnek döntések. A bírósági határozatok indokolásában a közlésükkor hatályos Pp. rendelkezései találhatóak meg. 6 090 Ft
Ez a kötet a harmadik darabja annak a sorozatnak, melyben a Szerző (az ELTE tiszteletbeli tanára) a Bibó István Szakkollégiumban folytatott oktatási tevékenysége keretében elhangzottakat foglalja össze. Az első kötet „A polgári per titkai” címmel jelent meg, és a polgári perekre vonatkozó általános szabályokat részletezi, a második kötet (amelyet dr. Kiss Daisy több szerzőtárssal állított össze) a különleges perek szabályait tartalmazza. 7 800 Ft
Könyvünk levéltári dokumentumokra épülő történeti munka. A korabeli iratok, szakirodalmi nézőpontok és statisztikai adatok alapján annak a talánynak megfejtésére vállalkozik, lehetséges-e a szó klasszikus értelmében vett perjog a huszadik század ötvenes éveinek közepén Magyarországon. Sem az ideológia, sem a politika, sem a gazdaság nem ismerte ugyanis azt a magánérdeket és magánjogot, melynek képviseletére és konfliktusainak megoldására a modern perjog szerveződött. Röviden: lehetséges-e perrendtartás klasszikus polgári perek nélkül? 2 280 Ft
HITELEZŐVÉDELEM A BÍRÓSÁGI VÉGREHAJTÁSBAN Szerző: Kapa Mátyás
A jelen monográfia témája a hitelezők érdekeit védő jogintézmények vizsgálata a pénzkövetelés kielégítésére irányuló bírósági végrehajtásban. A szerző a téma elméleti megalapozását követően mutatja be a hitelezővédelemnek a bírósági végrehajtásban érvényesülő eszközeit. Részletesen elemzi az adós személyében rejlő veszélyektől védő jogintézményeket, és a végrehajtásban közreműködő szervek személyében, működésében rejlő veszélyektől védő jogintézményeket. Foglalkozik a bírósági végrehajtó, a bíróság és az egyéb szervek (pl. rendőrség, földhivatal) működéséhez köthető veszélyek elemzésével is. Elemzi a kívülálló harmadik személyekben rejlő veszélyeket és az ezek ellen védő jogintézményeket. Bemutatja a több hitelező érdekeinek ütközését rendező elveket, szabályokat, és külön is foglalkozik a zálogjogosult jogi helyzetével. A művet haszonnal forgathatják a gyakorló jogászok, a kutatók, a joghallgatók, a hitelezéssel foglalkozó szakemberek, sőt az érdeklődő laikusok is. 4 980 Ft
Fél évszázad - a rohanó világesemények mellett is - hosszú idő, s ha ez alatt (jóllehet jelentős novellisztikus változtatásokkal) "talpon" lehetett maradni, egyben olyan módon lehetett szolgálni a jogalkalmazást, ahogy ezt megvalósulni láthattuk, mindenképpen a jogalkotás érdemeként könyvelhető el. Még akkor is, ha a most említett szolgálati szerep időnként meg-megbicsaklott, ami aztán a kritikai észrevételek felvetését is indokolttá tehette. Ezek az észrevételek természetesen annak fényében is felmerülhettek, hogy korábbi - az 1911. évi - perrendtartásunk olyan színvonalú jogalkotás volt, amely maradéktalanul érvényre tudta juttatni az európai jogfejlődés elveit, s hiánytalanul meg tudta teremteni a bíróság és a felek modern együttműködésének követelményrendszerét. 2 980 Ft
A POLGÁRI PERES ELJÁRÁS ÖNELLENTMONDÁSAI
Különös tekintettel az „orvosi műhiba” perekre
LOGOD Bt., 2002
A szerző harmincöt éve foglalkozik orvos-egészségügyi joggal (több évtizeden keresztül az Orvostudományi Egyetem jogász tanára volt). Jelenleg az ELTE Jogtudományi Kar tiszteletbeli professzora, az MTA doktora, ny. egyetemi tanár és ügyvéd. Ez utóbbi ténykedése során elsősorban "orvosi műhiba" perekben képvisel a bíróságok előtt ügyfeleket. Ezen tevékenysége kapcsán észlelt a hatályos perjogban olyan anomáliákat, amelyeket a jelen könyv hat tanulmányában leír.
EURÓPAI JOGHATÓSÁGI SZABÁLYOK POLGÁRI PEREKBEN Szerző: Osztovits András
Az európai joghatósági szabályok polgári perekben című kötet az Európai Közösségek - a Lisszaboni Szerződés óta az Európai Unió - Bíróságának az elmúlt évek során hozott legfontosabb, az európai joghatósági szabályokat érintő döntéseit gyűjti össze. Hazánk európai uniós csatlakozásával a közösségi szabályozás, az acquis communautaire a magyar bíróságok számára is kötelezően alkalmazandóvá vált. Az előzetes döntéshozatali eljárásban pedig magyar bíróságok is intézhetnek kérdéseket a luxembourgi bírósághoz. A határon átnyúló tényállási elemeket tartalmazó jogviták szaporodásával e kötet hasznos segítsége lehet a magyar ügyvédeknek és bíráknak.
A szerkesztett bírósági döntéseket egy tanulmány vezeti be, amely rövid áttekintésben elemzi a jogterület legfontosabb szabályait. A bírósági döntések legfontosabb részeit Osztovits András, Az Európai Unió Alapító Szerződéseinek magyarázata című mű szerkesztője és a Legfelsőbb Bíróság bírája értő és lényegre törő szerkesztésében adjuk közre.
A bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítésének jogi szabályozása komoly változásokon megy át napjainkban. Hazai viszonylatban az utóbbi évek törvénymódosításai teremtették meg az elektronikus kézbesítés lehetőségét, szabályozták a kézbesítési vélelem megdöntésének kérdéskörét. Számos más európai megoldáshoz hasonlóan nálunk is szerephez jutottak a bírósági végrehajtók a kézbesítést illetően. A külföldi fél részére történő kézbesítés egyszerűsítését célozta a jogalkotó a kézbesítési megbízott intézményének bevezetésével. 5 000 Ft
[Előrendelés]
Az új Pp. a professzionális pervitel megteremtése érdekében nagyban épít a polgári per szereplőinek aktív, szakszerű közreműködésére, a jogi képviselőkkel szemben a jelenleginél magasabb követelményeket állít fel. Az új törvény az eddiginél jóval bonyolultabb szabályozást vezet be, továbbá számos olyan – első ránézésre nehezen észlelhető – részletszabályt tartalmaz, amely megnehezíti a befogadható beadványok elkészítését. 9 000 Ft
- Tudományosan megalapozott, de elsősorban a mindennapi gyakorlati jogalkalmazói igényeknek megfelelő kommentár. 15 000 Ft
ALKALMAZOTT JOGSZABÁLYOK - POLGÁRI ELJÁRÁSJOG - Elfogyott
Hatályos: 2016. február 1-től
A Novissima Kiadó jogszabálygyűjteménye kilenc fejezetbe rendezve közel harminc törvényt, rendeletet tartalmaz a polgári eljárásjog témakörében. A kötet szerkesztése, áttekinthető kialakítása folytán egyszerűen használható segédlet a gyakorló jogászok mindennapi munkájához.
Előkészítés alatt áll a kötet második része, a büntetőjogi jogszabályokat tartalmazó kiadvány is. 4 500 Ft
A POLGÁRI PERRENDTARTÁSRÓL SZÓLÓ 1952. ÉVI III. TÖRVÉNY NAGYKOMMENTÁRJA - Elfogyott
A kézirat lezárva: 2015. március
Szerzők: Bereczky Sára, Mohácsi Máté, Molnár Judit, Nyilas Anna, Osztovits András, Pomeisl András, Pribula László, Surányi-Farkas Sára, Villám Krisztián, Virág Csaba
Opten Kft., 2015
A kötet az 1952. évi III. törvény 2014. december 20. napján hatályos szövege alapján készült.
Bár jelenlegi folyik a Pp. kodifikációja, a régi Pp. még bizonyosan évekig velünk marad. A Pp-t hatalmas, szinte átláthatatlanul nagy és gazdag bírói gyakorlat övezi. A könyv egyik fontos előnye, hogy a Kúriának az új Ptk. hatálybalépésével felülvizsgált elvi irányítási eszközeit a Pp. megfelelő §-aihoz beépítve tartalmazza. 14 700 Ft
A BÍRÓSÁGI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ 1994. ÉVI LIII. TÖRVÉNY NAGYKOMMENTÁRJA - Elfogyott
A kézirat lezárva: 2015. január
Szerzők: Kiss Nikolett, Osztovits András, Pomeisl András, Villám Krisztián
A kommentár a törvény 2014. július 14. napján hatályos szövege alapján készült.
Az 1994-es bírósági végrehajtási törvény megszületése óta a kritikák kereszttüzében áll, és az elmúlt 20 évben több százszor módosult, de lecserélése a közeljövőben ennek ellenére nem várható. A kommentár a törvény gyakorlatára fókuszálva segíti a végrehajtással kapcsolatba kerülő szakemberek munkáját.
Szerzők: Osztovits András, Pribula László, Szabó Imre, Udvary Sándor, Wopera Zsuzsa
Szerzők: Gláser Szilvia, Horváth E. Írisz Szent István Kiadó, 2008
Példatárunkat elsősorban a jogi egyetemek hallgatóinak ajánljuk, de gyakorlatias szemlélete miatt hasznos és hatékony segédlet lehet mind a szakvizsgára készülők, mind pedig a gyakorló jogászok számára. Jelen kötet kizárólag a polgári perrendtartás Általános részén alapszik. 2 600 Ft
A POLGÁRI PERRENDTARTÁS MAGYARÁZATA 1-2. - Elfogyott
A kézirat lezárva: 2010. augusztus 1.
A kommentár legutóbbi megjelenése óta bekövetkezett jogszabályváltozások időszerűvé tették a kiadvány hatályosítását, átdolgozását. A Kiadó, felismerve ennek igényét, 2009. július 3-ai lezárással jelenteti meg "kék kommentár" sorozatában a Pp. Magyarázatát. A kiadvány tartalmazza a vállalkozások közötti jogviták gyorsabb lezárása érdekében a 2009. évi LXVIII. törvény által eszközölt módosításokat is. A kommentár elsősorban a jogalkalmazóknak kíván segítséget nyújtani a Pp. rendelkezéseinek részletes, tartalmi magyarázatával, az egységes joggyakorlat bemutatásával. A kiadvány a polgári eljárásjog legnevesebb szerzőit vonultatja fel, ezzel is biztosítva a minőséget és a megbízhatóságot. 19 425 Ft
POLGÁRI PERRENDTARTÁS - Elfogyott
Hatályos: 2017. január 2-től A szerkesztés lezárva: 2017. január 4.
Novissima Kiadó, 2017
Az 1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról (kiegészítve a vonatkozó kollégiumi állásfoglalásokkal és jogegységi határozatokkal).
A POLGÁRI NEMPERES ELJÁRÁSOK JOGA (2012) - Elfogyott
Szerzők: Éless Tamás, Juhász Edit, Juhász Imre, Kapa Mátyás, Papp Zsuzsanna, Somlai Zsuzsanna, Szécsényi-Nagy Kristóf, Timár Kinga, Tóth Ádám, Török Judit,Varga István
Szerkesztette: Varga István
Sokféleség. Kevés fogalom tudná közelebbről jellemezni a polgári nemperes eljárások által érintett jogterületeket. Ennek megfelelően a meghatározó jogászi szakmák mindegyike, így a bírói, a közjegyzői, az ügyvédi és a kodifikátori hivatás egyaránt kiemelt szinten képviselteti magát a mű szerzőinek személyében, akik egyúttal mindannyian az ELTE Polgári Eljárásjogi Tanszéken tanítanak. A könyv a gyakorló jogászi és az egyetemi oktatói tapasztalatok alapján szerzett tudás szintézise, amely egyaránt kíván egyetemi tankönyvként és a gyakorlat által hasznosítható kézikönyvként szolgálni. A több utánnyomást is megért, nagysikerű első kiadás óta eltelt két év olyan mennyiségű jogszabályváltozást hozott magával, amely szükségszerűvé tette a szövegnek a teljes vonatkozó joganyag aktualizálásán alapuló átdolgozását. 7 500 Ft
A MAGYAR POLGÁRI ELJÁRÁSJOG A KILENCVENES ÉVEKBEN ÉS AZ EU JOGHARMONIZÁCIÓ. DR. NÉMETH JÁNOS EGYETEMI TANÁR TISZTELETÉRE - Elfogyott
Szerkesztette: Papp Zsuzsanna
A jelen kötettel a Kedves Olvasó azokat a tanulmányokat veheti kezébe, amelyek Németh Jánosnak a polgári eljárásjog különböző területein működő kollégái, s immár három különböző generációhoz tartozó tanítványai írtak. Az, hogy most ezt a kötetet közreadhatjuk, s azt az olvasó kezébe veheti, mindennél jobban tükrözi azt a meghatározó hatást, amelyet Németh János a magyar polgári eljárásjogra gyakorolt, s tanúsítja azt a megbecsülést és tiszteletet, amely pályatársai és tanítványai részéről övezi. 5 833 Ft
A MAGÁNJOG ALAPJAI - Elfogyott
Szerző: Török Gábor dr., Péterfalvi Attila dr., Kenyeres János dr., Lovászy Csaba dr., Méhes Tamás dr., Sárközy Szabolcs dr.
A tematika felöleli a magánjog egészét, részletesen foglalkozik az elhatárolási kérdésekkel, felvillantja a római jogi gyökereket, ami különösen egyes ma is hatályos alapfogalmak megértését segíti elő. A műben helyet kapott a szövetkezetekkel foglalkozó rész is.
Külön figyelmet fordítottak a szerzők a személyhez fűződő jogok védelmére - ami napjainkban egyre fontosabbá váló kérdés.
Szinte megelőlegezve a családjog Ptk.-ba való visszakerülését rövid áttekintést kapunk a magyar családjogi rendszerről. Mivel széles értelemben felfogott magánjogi tankönyvvel állunk szemben ezért nem hiányozhat belőle a polgári eljárásjog alapfogalmainak az ismertetése sem.
A könyv egyrészt speciális oktatási igényeket szolgál, másrészt viszont - éppen a fogalmi meghatározások tömörsége miatt - ajánlható a szélesebb jogkereső közönség számára is.
OKIRATI BIZONYÍTÁS A MODERN POLGÁRI PERBEN - Elfogyott
A kézirat lezárva: 2005. január
Szerkesztő: Gáspárdy László dr.
Az okirati bizonyítást érintő változás kétirányú. Egyrészről meghatározó a nemzetközi okiratforgalom európai uniós szabályozása, e kérdéskörben a szerző elsődlegesen az okiratok szabad áramlását előmozdító eddigi eredményeket igyekszik bemutatni. A nemzetközi alapokon kifejlődött elektronikus aláírás és okirat intézménye jelenti korunk másik olyan kihívását, amelyre a perjognak, azon belül is a bizonyítás jogának meg kell találnia a maga válaszát. Ez utóbbi témakör mindezidáig pusztán a polgári anyagi, illetőleg a kereskedelmi jog nézőpontjából került feldolgozásra a magyar jogirodalomban, annak perjogi szemléletű megközelítése és ebből adódóan a kutatás eredménye is újszerű. 3 900 Ft
AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS KIHÍVÁSAI A XXI. SZÁZADBAN - Elfogyott
Tanulmánykötet Gáspárdy László professzor emlékére
Szerkesztette: Harsági Viktória dr., Wopera Zsuzsa dr.
Részlet a könyv előszavából: "Óriási veszteség ért 2006. március 25-én egy összetartó, szerető magyar családot, barátokat, pályatársakat, a Miskolci Egyetem és Pázmány Péter Katolikus Egyetem jogi karának oktatóit, hallgatóit, az egész magyar polgári perjogtudományt és tudományos közéletet. Eltávozott közülünk Gáspárdy László professzor, akinek fájó hiányát ma is ugyanúgy érezzük, mind a mai napig felemlegetjük emlékezetes, senki másra nem jellemző szófordulatait, kedves alakját. ... A kötetben 39 külföldi és magyar szerző tanulmánya szerepel, akik valamennyien Gáspárdy László kollégái, pályatársai és tanítványai voltak, és akik az első hívó szóra vállalták a kötetben való megjelenést, leróva tiszteletüket a világhírű magyar perjogász professzor előtt." 5 500 Ft

matches: Kúria Bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
+36 62 795 010 / FAX: +36 62 563 406
6701 Szeged, Pf.: 408
birosag_munkaugy@szeged-mu.birosag.hu
dr. Szőllősiné dr. Tóth Zsuzsanna
dr. Lele Zsófia
Közigazgatási Munkaügyi iroda:
hétfő, kedd, szerda, csütörtök 9-11 óráig,
péntek 8 – 12 óráig, 13 – 14:30 óráig.
pénteken: 8-12 óráig, 13-15 óráig.
GPS: X 46.247050 Y 20.168545
Az M5-ös autópálya, valamint az 5-ös főút (Budapest) irányából érkezők Szeged belvárosába a Dorozsmai úton keresztül jutnak el. A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság épülete a Dorozsmai út - Kossuth Lajos sugárút – Stefánia - Belvárosi Híd – Székely sor – Temesvári krt. – Fő fasor útvonalon érhető el.
Az 5-ös főút (Röszke) irányából érkezők az 5-ös főút - Kálvária sugárút – Londoni krt. - Párizsi krt.- Brüsszeli krt. - Római krt. - Bertalan híd - Temesvári krt. - Fő fasor útvonalon közelíthetik meg a Fő fasor 16-20. szám alatti épületet.
A 47-es főút (Hódmezővásárhely) irányából érkezők a bíróság épületét a 47-es főút - József Attila sugárút – Római krt. - Bertalan híd - Temesvári krt. - Fő fasor útvonalon érhetik el a Fő fasor 16-20. szám alatti épületet.
Az M43-as autópálya (Makó) irányából érkezők a 47-es főút – Szőregi út – Temesvári krt. - Fő fasor útvonalon haladva juthatnak el a bíróság épületéhez.
Az 55-ös főút (Mórahalom) irányából érkezők a bíróság épületét az 55-ös főút (Bajai út) - Kálvária sugárút – Londoni krt. - Párizsi krt.- Brüsszeli krt. - Római krt. - Bertalan híd - Temesvári krt. - Fő fasor útvonalon közelíthetik meg a Fő fasor 16-20. szám alatti épületet.
A személyautóval érkezőknek a Fő fasoron, valamint a környező utcákban is lehetőségük van ingyenes parkolásra, mivel a bíróság épülete a szegedi fizetős parkolási zónákon kívül esik.
Amennyiben autóbusszal érkezik Szegedre:
A buszállomás a Mars téren található.
Innen a 72-es, 72A-s buszokkal lehet a bíróság épületét megközelíteni. A legközelebbi buszmegálló a „Közép fasor” elnevezésű megállóhely.
A vasútállomástól az 1. számú villamossal 10 perc alatt, vagy gyalogosan 25-30 perc alatt érhető el a belvárosba vezető Boldogasszony sugárút - Aradi vértanúk tere - Kelemen utca - Széchenyi tér - , ahol a fenti 72-es, 72A-s, Erdélyi tér irányába induló buszokra átszállva lehet a bíróság épületét megközelíteni.
(Menetjegy a villamoson és a buszon is megvásárolható.)
© 2018 Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Arachim: Szefer ha-Chinuch, 78.
Párását Truma
Amelyben van 2 tevőleges és 1 tiltó parancsolat
Párását Mispátim
78. A többségi vélemény elfogadása - folytatás
Trumá hetiszakaszával (2Mózes 25,1 - 27,19) kezd?dik a Szentély építésének a leírása. A sok technikai részlet között a hetiszakaszunk a következő micvákat ismerteti, legalábbis a Széfer ha-Chinuch számítása szerint:
95. A Szentély építésének a micvája
96. A Frigyláda rúdjait tilos kihúzni a Frigyláda gyűrűiből
97. A színkenyér és a füstölőszer elhelyezésének a tilalma
A 96. micva magyarázatában a Széfer ha-Chinuch kifejti, hogy két fajta parancsolat közt különbséget kell tennünk. Az egyik típusba tartoznak azok, amelyek csupán egy adott korban voltak érvényben: leggyakrabban kizárólag a pusztai vándorlás nemzedékére vonatkoztak. Ezeket úgy nevezzük, hogy "olyan micvák, amelyek nem vonatkoznak a nemzedékekre" ('micvot se-einan nohagot lidorot'). A második típusba tartoznak a "valódi", nem csupán "egyszer használatos" micvák, amelyb?l van 613. Ezek azok a micvák, amelyek "[minden] nemzedékre érvényesek" ('micvot ha-nohagot le-dorot').
A 95. micva, a Szentély építésének a kötelezettsége, akkor áll fenn, ha Izrael (a zsidók) többsége Izrael földjén van, és nem az egyénre, hanem az egész közösségre vonatkozik. A másik két micva pedig akkor érvényes, ha létezik Szentély, és reméljük, hogy minél hamarabb visszaáll ez az állapot.
De erre visszatérünk a jövő héten. Most a múlt heti micva tárgyalását fejezzük be, amely a többségi vélemény követésének a kötelezettségéről szólt.
A halákha, a zsidó vallásjog, feltételez egy "ideális állapotot", amikor a halákha minden fejezete aktuális, nem csupán elméletben, hanem a valóságban is. Ez akkor következik be, ha a nép többsége Izrael földjén él, fennáll a Szentély, mód van az áldozatok bemutatására, továbbá nincs külső elnyomó hatalom, amely korlátozná a zsidó jogszolgáltatást. A halákhikus irodalom egyik része erről az állapotról szól, a másik része pedig arról, hogy mi a teendő, ha nem ez a helyzet. Például a fentebb vázolt, Szentéllyel kapcsolatos parancsolatok egyszerűen az aktualitásukat vesztik azokban a történelmi átmeneti időszakokban, amikor nem létezik Szentély (az
elmúlt 1933 évben, valamint mindaddig, amíg vissza nem áll az "ideális állapot").
Ennek az "ideális állapotnak" a része a Szanhedrin léte is, amely -- mint arról már volt szó -- az a 70+1 fős legfelső jogi testület, amely egyrészt jogosult a törvények értelmezésére, másrészt a legfelsőbb fellebbezési fórum, és az egyetlen bíróság, amely akár halálos ítélet kiszabására is jogosult.
Ha a mai magyar jogrendszerhez akarjuk hasonlítani a halákhát, talán azt mondhatjuk, hogy a törvényhozó hatalmi ágnak (Országgylűés) a megfelelője I-ten, azzal a különbséggel, hogy örök törvényeket hozott, és nem változtatja meg őket. A Szanhedrin viszont egyszerre tölti be a Legfelsőbb Bíróságnak mind a bíráskodási, mind a törvényértelmezési hatáskörét. Sőt, kicsit szélesebb annál, mert rabbinikus rendeleteket (ld. "Jitro, 33. Az atya és az anya tisztelete" fejezet) is hozhat az egész népre vonatkozóan, ilyen módon a kormány azon funkcióját is betölti, amely szerint jogosult rendeleteket hozni (amelyek értelemszerűen alacsonyabb szintű jogszabályok, mint a törvények). Végezetül, a helyi rabbik, akárcsak a települési önkormányzatok, szintén hozhatnak rendeleteket, de ezek csupán helyi érvényességgel bírnak, csak egy közösségre érvényesek. Ma, hogy nincs központi hatalom (Szanhedrin), egy-egy rabbi döntése, rendelete csupán akkor terjed el az egész zsidóságban, ha azt más közösségek (más közösségek rabbijai) önként magukra veszik.
Ahhoz, hogy valaki a Legfelső Bíróság tagja legyen, két feltételnek kell eleget tennie: egyrészt megfelelő formális végzettséggel (pl. jogi diplomával, bírói szakvizsgával,...) kell rendelkeznie, másrészt valamilyen testületnek őt a Legfelső Bíróság tagjává kell választania. Hasonlóképpen, ahhoz, hogy valaki a Szanhedrin tagjává váljék, megfelelő tanulmányokat és tudást kellett felmutatnia, valamint rendelkeznie kellett az ún. "szmichá"-val, amely feljogosította őt, hogy a testület tagjaként itélkezzen bármely kérdésben.
A "szmicha" eredetileg "kézrátétel"-t jelentett, ilyen módon avathatta "rabbi"-vá a jelöltet egy olyan személy, aki maga is rendelkezett szmichával, maga is rabbi volt. A másik feltétele a szmichának az volt, hogy azt Izrael földjén kellett átadni. A "szmicha" láncolata a hagyomány szerint Mózesig megy vissza, de a Szentély pusztulását követően néhány évszázaddal megszakadt. A babilóniai mestereket már nem "rabbi"-knak, csupán "ráv"-oknak nevezték, mivel ők nem rendelkeztek szmichával.
(A mai rabbik mai szmichája az eredeti szmichának csupán "másolata". A középkorban újították fel a "szmicha" és a "rabbiság" intézményét, az ókori mintára, viszont fontos hangsúlyozni, hogy a mai rabbik nem rendelkeznek azokkal a jogokkal, amelyekkel az ókori rabbik rendelkeztek. Bizonyos körülmények között fel lehetne újítani a "valódi" szmicha és a "valódi" rabbiság intézményét is, de erre -- több próbálkozás ellenére sem -- került sor mind a mai napig. Így ma nem létezik "valódi" szmichával
rendelkező rabbi, és ennek következtében nincs Szanhedrin sem, vagyis például földi bíróság nem mondhat ki elvben halálos ítéletet.)
Ennyi bevezető után rátérhetünk a szövegre:
Szöveg (folytatás)
A micva gyökereiről: azért lett ez [a micva] megparancsolva a számunkra, hogy erősítsük általa a hitünket. Mert ha azt a parancsolatot kaptuk volna, hogy "úgy tartsd meg az egyes micvákat, ahogyan képes vagy felfogni az adott törvény valódi célját", minden egyes zsidó azt mondaná: "a véleményem szerint ennek és ennek a részletnek az igazsága így és így van". És még ha az egész világ az ellenkező módon teljesítené is [az adott parancsolatot], nem állna jogában a saját véleményével ellentétesen cselekedni. (1) És ebből pusztulás (katasztrófa) (2) származna, mert a Tórából sok Tóra lenne (3), hiszen mindenki a saját tudatának a korlátai szerint döntene.
De mivel azt a parancsolatot kaptuk meg, explicit formában, hogy a bölcsek többségének a véleményét fogadjuk el, egyetlen (egységes) Tóránk van, mindannyiunknak. És ez az, ami fenntart bennünket, és nem szabad elfordulnunk a [bölcsek] véleményétől, legyen szó bármilyen kérdésről. (4)
Amikor a [rabbik által értelmezett] parancsolatokat követjük, I-ten rendeletét teljesítjük ki. És ha esetleg -- ne'adj I-ten -- alkalomadtán nem az igazságot fogalmazták volna meg a bölcsek (5), a bűn (a felelőség) őket terheli majd, nem pedig bennünket. És ez az a téma, amelyet a [bölcseink,] emlékük legyen áldássá, felvetettek a [Babiloni Talmud] Horájot traktátusában (6), miszerint ha egy Béit Din (7) tévedett, és az egyén a bíróság véleményét követve cselekedett, akkor a Béit Din-nek kell engesztelő áldozatot bemutatnia, nem pedig az egyénnek; kivéve néhány esetet, amelyet ott részleteznek.
A micva részletei, például: különbségek vannak abban, hogy [mi számít] többségnek polgári perek (diné mamonot) és a büntető perek (diné nefasot) (8) esetében: diné nefasot (büntetőper) esetében minősített többségre van szükség. És [legalább] bizonyos létszám szükséges a diné nefasot tárgyalásához, tekintve, hogy a többség szerint kell eljárnunk, de az mégsem lenne helyén való, ha valakit két bíró döntése szerint végeznénk ki, aki a többséget alkotja a [harmadik] bírával szemben.
És azt is mondták [a bölcsek], emlékük legyen áldássá, hogy a többséget alkotóknak szmichával kell rendelkezniük, amely tanúság a számukra arról, hogy ők tanult, bölcs és "hibátlan" emberek, akik alkalmasak minden [jogi] kérdés tárgyalására. [Hiszen nem lenne helyes] embereket kivégezni olyan bírák ítéletei által, akikből hiányzik a bölcsesség, és [könnyen] tévedhetnek, márpedig a [téves] kivégzést nem lehet jóvátenni.
[További különbségek a két fajta per között:] Diné nefasot esetében az, aki a [vádlott] érdekében szólt, nem gondolhatja meg magát, és nem hozhat érvet [a vádlott] bűnössége mellett, ami nincs így a diné mamonot esetében. A diné nefasot legelején a bíróság egyik tagja a vádlott érdekében szól (9), és aki ezáltal [automatikusan] kizárja magát azok közül, akik a vádlott ellen szólhatnak. Mindenki, akár a mester, akár a tanítvány, érvelhet az ártatlansága mellett. Mindez, és további részletek a [Talmud] Szanhedrin traktátusának vége felé vannak [kidolgozva].
A micva érvényes mindenhol és mindig, férfiakra és n?kre egyaránt. És aki áthágja, azaz nem követi a többséget, az egy cselekvő parancsolatot szeg meg, és a büntetése nagyon súlyos, mivel ez [a parancsolat] az az oszlop, amelyen az egész Tóra nyugszik.
(1) Egy régi vicc, amely megvilágítja a lényeget: Egy pasas az autópályán a baloldalon, rossz irányba autózik. A rádió bemondja, hogy "vigyázat, mert egy őrült a menetiránnyal ellentétesen halad az M7-es Balaton felé vezető sávjában". Mire a pali az mondja a feleségének: "Egy őrült??? Mindegyikük!"
(2) Szó szerint "churban", ami a Szentély pusztulására is használt kifejezés.
(3) Fordíthatnánk úgy is, hogy "mert a tanításból sok tanítás lenne". A zsidóság egyik hitelve szerint az I-ten által adott tanítás, a Tóra egységes és örök. Ennek nem mond ellent az, hogy a lényeget nem érintő részletkérdésekben különböző földrajzi területeken különböző szokások alakultak ki. A bevezetőben említett hasonlatot felhasználva: a törvény egységes, annak az értelmezéséről egy konszenzust kell kialakítani (erre való a többségi elv), és ezen felül, a helyi önkormányzatok hozhatnak olyan, helyi érvényességű rendeleteket, amelyek nem mondanak ellent a országos hatáskörű törvényeknek.
A zsidóság néhány, a XIX. században létrejött irányzata éppen azt hirdette, hogy mindenkinek jogában áll a saját véleménye, a felnőtt gondolkodásmódja és az erkölcsi érzéke szerint értelmezni és betartani a törvényt. De ezen irányzatok is abba az irányba mozdultak el a XX. század során, hogy az individualizmus rovására egységesebb vallásgyakorlatot követő közösségeket hozzanak létre. Mert ők is felismerték, hogy a zsidó vallás egyik kulcsfontosságú gondolata a közösség, amely nélkül az egyén
nagyon hamar felolvadna a környező tágabb társadalomban.
(4) Izgalmas kérdés, amely szintén az Arachim szemináriumok visszatérő témája, hogy vajon meddig tart a rabbik kompetenciája. Csupán halákhikus kérdésekben vagyunk kötelesek a véleményüket követni, vagy akkor is, ha például pénzügyi befektetésekben és orvosi műtétek alkalmával adnak tanácsot (mint néhány chászid rebe), vagy a politikai véleményünket szeretnék formálni (ld. pl. Izraelben)?
(5) Azaz eltértek volna az i-teni gondolattól, nem azt a felfogást "szavazták volna meg", amely a törvényalkotó eredeti szándéka lett volna. Mint az több Arachim szemináriumon is elhangzott, kérdés egyáltalán, hogy lehetséges-e ez. Van olyan talmudi forrás, amely szerint egy rabbinikus vita során mindkét vélemény "az élő I-ten szava". Ezt úgy lehet értelmezni, hogy ezekben a kérdésekben I-tennek nem az volt a célja, hogy így vagy úgy tartsuk meg a parancsolatokat, csupán az, hogy a rabbik elfogadják a két, egyaránt "helyes" vélemény közül bármelyiket, és innen kezdve a zsidók ahhoz ragaszkodjanak. Ha úgy tetszik, a rabbik vitája és "záró szavazása" a
Tóra-adás utolsó fázisa, és az ember I-ten társává válik a Kinyilatkoztatás folyamatában. További létező felfogásokról ld. az Arachim-előadásokat.
(6) Horajot 2a, stb., ill. 4b, stb. A Talmudról és a traktátusairól egy későbbi fejezetben szólunk.
(7) Beit Din = rabbinikus bíróság, ld. "Jitro 33. Az atya és az anya tisztelete" c. fejezetet.
(8) Diné mamonot: polgári per, szó szerint "pénzről [szóló] per". A felperes pénzt próbál "kihajtani" az alperesből, valamilyen jogcímen (például kártérítés).
Diné nefasot: büntető per, szó szerint "emberéletről [szóló] per". Valamilyen bűncselekmény miatt vádolnak meg valakit, akit, ha a bűnössége bizonyítást nyer, a büncselekménytől függően, botütésre vagy halálbüntetésre itélhetnek.
A halákha egy sor olyan szabályt vezet be, amely megnehezíti diné nefasot esetében a halálos itélet kimondását. Alapelve az, hogy jobb dolog a bűnöst, bizonyítékok és meggyőző érvek hijján futni hagyni, mint az ártatlant elitélni (kivégezni). Diné mamonot esetében ezek a szigorítások nem léteznek, mert egyrészt tévedés esetén könnyebb utólag jóvátenni az ítélet konzekvenciáit. Másrészt, mivel két peres félről van szó, ha az egyiknek kedvezünk, az automatikusan kedvezőtlen a másik félnek. Az egyedüli elv az, hogy a bizonyítás terhe a felperesen van, azon, aki a pert kezdeményezte, és pénzt szeretne "kihajtani" a másikból ('ha-moci me-chavero, alav ha-reaja').
(9) A Béit Din egyik tagja így üdvözli őt: "Ha nem követtél el gyilkosságot (ill. azt, amit a tanuk állítanak), akkor nem kell semmitől se tartanod". (V.ö.: bSzanhedrin 32a, ill. Misne Tora, Hilchot Szanhedrin 10,7.)
Szmicha: Kézrátétellel történő rabbivá avatás, bizonyos jogkörökkel történő felruházás. Az "eredeti" ókori szmicha felhatalmazta az illetőt, hogy részt vegyen teljes jogkörrel a Szanhedrin, a legfelső bíróság munkájában. A mai rabbi szmichája arra hatalmazza fel őket, hogy tanítson ("jore-jore" = a tanítása tanítás), illetve egy második fokozat arra, hogy halákhikus döntvényeket hozzon és itélkezzen ("jadin-jadin" = az ítélete ítélet).
Diné mamonot: polgári per, szó szerint "pénzről [szóló] per". A felperes pénzt próbál "kihajtani" az alperesb?l, valamilyen jogcímen (például kártérítés).
Kérdéssel, javaslattal es címváltozással kapcsolatban forduljon Bíró

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A fegyverek nem ölnek, csak az emberek!
C TÍPUSÚ BŰNÜGYEK
Drága pintér Úr
Méretes kővel dobta szemen a cigánykölyök a 75 éves nénit - lopnak éjjel, lopnak nappal
Egy méretes kővel szemen dobta Bözsi nénit Mezőszemerén az a 10-12 éves fiú, aki fényes nappal, börtönviselt nagymamájával ment lopni az idős asszony kertjébe. Lebuktak, majd a nénire támadtak.
Ez már tarthatatlan állapot - mondja felháborodottan a mezőszemerei Bözsi néni menye. - Folyton bejárnak lopni az anyósom kertjébe, de eddig legalább őt nem bántották. Évek óta érik ez a helyzet. Már fényes nappal is bemásznak, nemcsak a hátsó, hanem a ház előtti veteményeskertbe is.
Most főleg a paradicsomot dézsmálták meg a hívatlan látogatók, de nekiestek a babnak, a dinnyének is. Még világos volt, az idős asszony rajtakapta őket. A tolvajok menekülőre fogták, Bözsi néni pedig a maga 75 évével és műtött szívével biciklire pattant, utánuk eredt.
- Nem kiabáltam, csak mondtam a gyereknek, hogy jöjjön ki a mamája, beszélni akarok vele - emlékszik vissza a néni. - A fiú hozzám vágott egy nagy követ, a szememet találta el. Először csak ütést éreztem, fájdalmat nem. Az arcomhoz kaptam a kezem, az ujjaim közt folyt a vér, az egész arcomat beterítette. A gyerek anyja állt közénk, hogy „jaj, Bözsi néninek kijött a szeme!”, de a nagymama még akkor is fenyegetőzött.
Az idős asszony testvére hívott orvost, jöttek a rendőrök is.
- Mentő vitt kórházba, még műtőst is odarendeltek. Szerencsére a szemgolyóm nem repedt meg. Látok, de nagyon kell figyelnem - mondja Bözsi néni. A szeme még pár nap után is véres, feldagadt arca kék-zöld.
Kölcsönkapa lopni jár és más aljasságok
Leszögezi: másokkal nincs baja, csak ez a família keseríti meg az életét. Már a kerti WC-re sem mer kimenni úgy, hogy ne zárná kulcsra az ajtót. Amikor a szívműtétje volt, az egész házát kirabolták. Két hónapja alig alszik, mert menetrend szerint este 11-kor és éjjel 2-kor másznak be a kertjébe. Előfordult, hogy kölcsönkértek tőle egy kapát, aztán pár óra múlva őrjöngve jött az egyik szomszéd, hogy felszedték a krumpliját. Az pedig már a gátlástalanság teteje volt, amikor éjjel fél 2-kor felhívták, hogy hova zárta a tyúkjait, mert nem találják! Másokra is rátelefonáltak ugyanígy. Pedig Bözsi néni még jótékonykodott is velük. Ha kértek tőle egy karéj kenyeret, 2-3 tojást, paradicsomot, mindig adott. Mégis meglopják.
- Tavaly 10 sor kompérom volt, négyet fölszedtek belőle - panaszolja. Menyével azt mesélik, a tolvajok másokat sem kímélnek. Egy 90 éves asszonytól mindent összeszedtek. Akadt, akinek akkor vitték el a tyúkjait és a táskájából a pénzét, amikor nappal a tévét nézte.
A helyzet feszült
- Ilyen komoly eset még nem történt, de feszült a helyzet a faluban - mondja Bukta Lajos önkormányzati képviselő, a Füzesabonyi Kistérség Többcélú Társulása családgondozója. - A képviselő-testület februárban hozott egy rendeletet, amivel a bérpótló juttatást helyi feltételekhez kötöttük: az udvar, kerítés legyen rendben, a kutyákra figyeljenek, a gyerekek ellátását, tisztálkodását oldják meg. Vannak családok, ahol nagyon súlyos a helyzet. Ha a felszólítás ellenére sem gondoskodnak megfelelően a gyerekekről, ráadásul lopni küldik őket, intézkedünk, hogy bevonják a gyerekeket a gyermekvédelmi ellátásba.
Két család tartja rettegésben a környéket
Mezőszemere polgármestere azt mondja, az önkormányzat minden óvodásnak, iskolásnak biztosítja az ingyenes étkezést, a nyári étkeztetésre most rekord összeget, egymillió forintot osztottak szét a rászorulók között. Mégis vannak, akik lopni mennek.
- Két családdal van ilyen gond - közli Bukta Gábor polgármester. - Június közepétől, mióta elkezdődtek a kerti lopások, sűrűbben járőröznek a polgárőrök. Szeretnénk, ha lenne itt állandó rendőr, de ezt a hatóság nem tudja biztosítani. Mór Csaba füzesabonyi rendőrkapitány megígérte, hogy gyakrabban küldenek ide járőröket. Térfigyelő kamerákra is pályázunk majd, legalább tíz kell.
Cigányfalu: Már a polgármester is sitten van, a magyarok fellélegeztek
Működésképtelenné válhat Tiszabő képviselő-testülete. Tegnap reggel ugyanis a rendőrség őrizetbe vette a cigány származású Farkas Barnabás polgármestert, így a testület létszáma a kritikus ötven százalék alá csökkent. A terület hét tagja élvezi a rendőrség vendégszeretetét. A rendőrségi közlemény szerint csalással, közokirat-hamisítással és hivatali visszaéléssel gyanúsítják.
Amint arról korábban beszámoltunk: a privatkopo.hu tényfeltáró írása nyomán Budai Gyula elszámoltatási kormánybiztoshoz fordult a Munkáspárt 2006 Lázár János banner-ügyében. A hódmezővásárhelyi önkormányzat 2007-ben 600 millió darab internetes hirdetési lehetőségért adott el egy iskolaépületet egy - szexiparban is érdekelt - informatikai vállalkozásnak.
Budai Gyula - az MTI híradása szerint - még az év elején vizsgálódott a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő egyik kft. megbízási szerződései kapcsán, mert az a gyanúja támadt, hogy egy korábbi önkormányzati képviselő munkavégzés nélkül jutott több mint négymillió forint tanácsadói díjhoz. A vizsgálat nyomán a kormánybiztos azt javasolta az önkormányzat vezetőinek, hogy tegyenek büntetőfeljelentést az ügyben.
Úgy látszik, hogy a korrupciós ügyek szaporodásával megfogyatkozott Budai Gyula hatásköre is. A Vajnai Attilának címzett válaszlevelében ugyanis a kormánybiztos azt bizonygatja, hogy „az önkormányzatok gazdasági társaságokkal/magánszemélyekkel kötött szerződéseinek gazdaságossága és jogszerűsége tárgyában folytatott kormánybiztosi vizsgálat a kormánybiztosság feladat és hatáskörét kijelölő kormányhatározaton való túlterjeszkedésnek minősülne, ami jogellenes cselekmény.” Ezzel az indokkal alátámasztva Budai Gyula arra kérte Vajnai Attilát, hogy forduljon az Állami Számvevőszékhez az ügyben.
Vajnai Attila és Havránek Ferenc megerősítették, hogy szándékuk nem változott, és a gyanús privatizációs ügy kivizsgálása érdekében az Állami Számvevőszékhez fordulnak. Azt azonban még nem lehet tudni, ki fogja kivizsgálni azt, hogy Budai Gyula jogszerűen vizsgált-e korábban bizonyos önkormányzatok gazdálkodásával kapcsolatos ügyeket?
Privát Kopó.
Azokban az ügyekben, amelyekben felmerült a gyanú, hogy szervezett bűnözői csoport(ok) állhat(nak) az autólopások hátterében, az Országos Rendőr-főkapitányság (ORFK) Nemzetközi Szervezett Bűnözés és Kábítószer-ellenes Szolgálat (NSZBKSZ) munkatársai nyomoztak. A csapat gyakorlatilag a BRFK 2. számú betörési csoport tagjaiból alakult.
- A járműlopások kiugróan magas száma miatt a Hungária Biztosító az eltulajdonított gépkocsi forgalmi értékének 10 százalékát fizette ki jutalomként a megtalálónak- mondta a privatkopo.hu-nak a Budapesti Rendőr-főkapitányság (BRFK) egykori kiemelt operatív főnyomozója, aki 1990 őszétől 1991 végéig a kiemelt ügyek megoldására létrehozott Cattani nyomozócsoportban tevékenykedett.
A volt operatív nyomozó elmondta: 1990-91-ben a biztosítótársaság központjából hetente 8-10 millió forint érkezett az ORFK-ra, táskákban. - Iszonyú pénzeket vágtak zsebre - adómentesen! - a ’90-es évek legelején az NSZBKSZ nyomozói, ugyanis feltűnő hatékonysággal találták meg az ellopott kocsikat… Több rendőrtiszt azokban az években alapozta meg anyagi jólétét, luxusingatlanokban éltek, méregdrága kocsikkal furikáztak. Ezt az életnívót a rendőri fizetésből lehetetlen lett volna megteremteni és fenntartani.
Mivel felmerült a gyanú, hogy a zsaruk szervezett bűnözői körökkel működtek együtt, a Cattani nyomozócsoport vizsgálódni kezdett a feltételezett visszaélések feltárása érdekében, de - ahogy informátorunk fogalmazott - a hivatalban lévő rendőri vezetők gyorsan „elszigetelték” őket az ügytől.
- Az általunk összegyűjtött információk arra utaltak, hogy a szervezett bűnözés elleni szolgálat több munkatársa szoros kapcsolatban állhatott egyes bűnbandákkal, amelyek „megsúgták” nekik, hol találhatók az ellopott autók - közölte az egykori rendőrtiszt. - A biztosítótól kapott jutalmakat pedig szétdobták egymás közt.
Az NSZBKSZ - a rendőrségtől már sok éve eltávolított - századosa egy bécsi kirándulása után bejelentette, hogy az osztrák fővárosban ellopták Alfa Romeo típusú sportkocsiját. - A többmilliós verdára én bukkantam rá, Budapesten, a százados barátnőjének ingatlanán - mondta a Cattani csoport egykori tagja. - Éppen az „eltűnt” gépkocsi szétszerelése zajlott, hogy az alkatrészeket értékesíthessék…
A biztosítási csalást elkövető Z. György százados egyik közeli rokona egyébként a Hungária Biztosító főosztályvezetőjeként dolgozott, a megtalálóknak járó jutalmak kifizetéséért volt felelős. Ugyancsak fontos pozíciót töltött be akkoriban a biztosítótársaságnál a 2003-ban elhunyt Dobos János, aki - alezredesi rangban - az ORFK vagyonvédelmi alosztályának vezetőjeként vonult nyugdíjba.
- Érdekességként megemlíthető, hogy az NSZBKSZ egyik csoportvezetőjének, Szabó Lászlónak 1991-ben négy autóját lopták el, nyilván véletlenül - mondta mosolyogva az ügyben nyomozó ex-cattanis. A volt rendőrtiszt Földesi-Szabó László néven szerepelt a közelmúlt bűnügyi krónikáiban: az Egymásért Egy-Másért Alapítvány volt vezetőjeként - csempészet és sikkasztás bűntette miatt - 7 év börtönre ítélték. A bujkáló nyugalmazott ezredest a napokban fogták el.
Húsz évvel ezelőtt százmilliók vándorolhattak rendőrbűnözőkhöz. Táskákban, az adóhivatal elől eltitkolt módon. A piszkos ügy részleteit még évtizedekig nem tudhatjuk meg, ugyanis azokat meg előlünk titkolják: 80 évre államtitokká nyilvánították…
Bilincsből bilincsbe: adócsalásra volt esze Eszesnek
Fordulatokban gazdag volt a Véderő nevű szervezet vezetőjének tárgyalása a Gyöngyösi Városi Bíróságon. Eszes Tamást bűnösnek találták hivatalos személy elleni erőszakban, egy év hat hónap börtönre ítélték, négy évre felfüggesztve. Ezután azonban nem várt fordulat következett. Bár elméletileg szabadon távozhatott volna a bíróságról, amint lekerült a bilincs kezéről, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal munkatársai csaptak le rá - adócsalás gyanújával.
Az elsőfokú, nem jogerős ítélet szerint végrehajtásában négy évre felfüggesztett egy év hat hónap börtönre ítélték Eszes Tamást, s gyorsított eljárásban pártfogót is kirendelt mellé a bíróság.
A Véderő vezetőjének azért kellett bíróság elé állnia hivatalos személy elleni erőszak vádjával, mert állítólag nekiesett Gyöngyöspata egyik polgármester-jelöltjének, majd miután a jobbikos politikus rendőrt hívott, megpróbált ellenállni a hatósági intézkedésnek, de végül őrizetbe vették. Súlyosbító tényező volt az ittas befolyásoltság, és az, hogy korábban már volt hasonló ügyek miatt büntetve. A vádlott és ügyvédje felmentésért fellebbezett, az ügyész három nap gondolkodási időt kért. A másodrendű vádlott, V. Dávid társtettesként egy év börtönt kapott, három évre felfüggesztve.
Gyorsított tárgyalásra a törvény akkor ad módot, ha a büntetőügy megítélése egyszerű, a bizonyítékok rendelkezésre állnak, a terheltet tetten érték, vagy a bűncselekmény elkövetését beismerte. Eszes Tamás a HírTV-nek tagadta, hogy megverte volna a jobbikos politikust, mely ügyben a bíróság később jár el, várhatóan garázdaság vétsége miatt.
Miután a Gyöngyösi Városi Bíróságon lekerült a bilincs Eszes Tamás kezéről, jött a váratlan fordulat. A NAV emberei csaptak le a Véderő vezetőjére, s Egerbe szállították kihallgatásra adócsalás gyanúja miatt. A HírTV információi szerint Eszes több vagyonvédelmi kft.-t működtetett, s 141 darab valótlan számlát állított ki, 35 millió forint értékben.
Másfél év a jobbikos jelöltre támadó Eszes Tamásnak
Egy év hat hónap börtönbüntetésre ítélte szerdán a Gyöngyösi Városi Bíróság Eszes Tamást, a Véderő elnevezésű szervezet "országos megbízott parancsnokát" hivatalos személy elleni erőszak miatt.
A nem jogerős ítélet végrehajtását a bíróság négy évre felfüggesztette. A vádlott és ügyvédje felmentésért fellebbezett, az ügyész három nap gondolkodási időt kért. A bíróság mindkét vádlott esetében pártfogói felügyeletet rendelt el.
A vád szerint Eszes Tamás ellenállt a rendőri intézkedésnek, amikor június 13-án hajnalban garázdaság gyanújával elő akarták állítani Gyöngyöspatán. Többször az egyik intézkedő rendőr arca felé ütött, majd harapott és rúgott.
Az incidensre azt követően került sor, hogy a Jobbik gyöngyöspatai polgármester-aspiránsa bejelentette: vasárnap késő este rátámadt Eszes Tamás, aki a Véderő parancsnokaként kíván indulni a faluvezetői posztért a július 17-i időközi polgármester választáson. Juhász Oszkár az incidenst követően kórházi látleletet csináltatott és feljelentést tett a rendőrségen.
A tépett, vérfoltos ruhában, sebhelyes arccal bíróság elé állt Véderő-parancsnok tagadta a vádakat. Azt mondta, hogy a rendőrök másodpercek alatt a földre rántották, hátracsavarták a karjait és a hátára térdeltek, így esélye sem volt az ellenállásra. Amúgy sem akart megütni senki, a karját csak azért lendíthette fel, mert önkéntelenül vissza akarta nyerni az egyensúlyát, amikor lerántották.
Ugyancsak tagadta a vádakat Varga Dávid. Kérdésre válaszolva mindketten elmondták, hogy több deci pálinkát fogyasztottak aznap éjszaka.
A bíró az indokolásában elmondta, hogy a hivatalos személy elleni erőszak 2 hónaptól 3 évig terjedő börtönnel büntethető. Eszes Tamás esetében súlyosító körülményként vette figyelembe, hogy korábban többször volt büntetve garázdaság, testi sértés, adó- és társadalombiztosítási csalás, valamint hitelsértés miatt. Ugyanakkor a cselekményt társtettesként és ittasan követte el.
Varga Dávid esetében szintén súlyosító körülménynek tekintette, hogy egy lopás miatt korábban próbára bocsátották, amelynek időtartama nemrég járt le.
A község független polgármestere lemondott tisztségéről, az időközi választást július 17-re írta ki a választási bizottság.
Egy kisebbség, mely nem ismer lehetetlent: egy egész buszmegállót próbáltak ellopni Ercsiben
Egy komplett buszmegállót akart meglovasítani egy négyfős társaság Ercsiben. A közeledő rendőröknek az tűnt fel, hogy a banda egy fémszerkezetet próbál platós kocsira vonszolni, ám mikor közelebb értek, döbbenten látták, hogy a szerkezet nem más, mint egy egész buszváró. Kiderült: a várót a közeli megállóban szedték össze, és cincálták a kocsira, ám ravasz tervüket keresztülvágta az, hogy a méretes zsákmány a menekülés közben már az első pár méteren egy bukkanó miatt lepottyant az autóról - írja egy bulvárlap.
A rendőrök természetesen azonnal kérdőre vonták a négy férfit, akik azzal védekeztek: nem elbontották, hanem 20 ezer forintért megvették a fémvázat. Mikor a rendőrök ebben kételkedni kezdtek, a banda elhajtott a helyszínről. Később azonban azonosították őket, és kiderült, családi üzletről volt szó: a 41 éves férfit, 38 éves testvérét, annak 15 éves fiát és fiának 22 éves barátját azonnal őrizetbe vette a rendőrség.
Íme a bői gyilkos - ő is "véletlenül" szúrta le áldozatát
Véres ruhában, kezében késsel találtak rá a szombati bői gyilkossággal vádolt férfira háza udvarán. A Sonkának becézett T. G. egy kocsmában ismerkedett meg J.-vel, akit megkéselt. Állítja: véletlenül - írja a Blikk.
Szombaton hajnali fél háromkor találtak rá a 22 éves J. holttestére egy bői szórakozóhely közelében. Az áldozat gipszkartonozó vendégmunkásként dolgozott Bükfürdőn, és egy munkatársával egy családi házban, Piri néninél lakott. Az asszony csendes lakókként jellemezte őket, akik a végzetes este megvacsoráztak, lezuhanyoztak és elmentek a szállásukról szórakozni. Ott találkoztak a Sonka becenévre hallgató chernelházadamonyai favágóval.
– A fiatalok beszélgettek, közben megérkezett Sonka is. Sört ittak, és nem sokkal később már úgy viselkedtek, mint régi jó barátok. J. és Sonka félrevonult, bizalmasan társalogtak – emlékszik a szórakozóhely egyik munkatársa. Háromnegyed kettőkor baráti hangulatban távoztak. Nem sokkal később egy kereszteződésben, az árokparton megtalálták J. holttestét. A rendőrség a chernelházadamonyai T. G.-t még hajnalban letartóztatta. Sonka véres kabátban, véres késsel került elő háza udvarából. A lap úgy tudja, a 38 éves négygyermekes férfi már be is vallotta a gyilkosságot.
– Hajnalban dörömböltek. Éreztem: a férjem agyonvert valakit. Az udvarban feküdt, nem jött be aludni. Ilyet csinált máskor is. Amikor elvitték, még részeg volt – állítja Sonka felesége. Az asszony hozzáteszi: kés mindig volt a férjénél. Azzal evett az erdőben és farigcsált is. Tegnap előzetes letartóztatásba helyezték az elkövetőt, aki azzal védekezett: az áldozat pénzt és cigarettát követelt tőle.
– Én csak haza akartam menni, de nem engedett. Elkezdett turkálni a zsebemben. Mondtam, hogy hagyjon békén – mondta a bíróság folyosóján.
T. G. teljesen hihető verziója így hangzik: azért ölte meg J.-t, mert nem tudta egy kézzel ellökni magától, "ezért a másik kezét is bevetette, elfeledve, hogy abban kés van".
Korábban írtuk: Cigány gyilkolt (cigányt?) Bőben
Gyilkosság történt a Vas megyei Bő diszkója környékén június 3-án éjszaka: egy chernelházadamonyai férfi leszúrt egy 22 éves Csongrád megyeit, majd elvágta a torkát. Több forrásból származó értesüléseink szerint az elkövető ebben az esetben is cigány - s egyes forrásaink szerint áldozata is.
A rendőrség csak keddre ígért tájékoztatást az ügyben (és az sem jelent sokat, lásd a szombathelyi esetet, amikor először azt állították, magyarok támadtak, később viszont cikkünk hatására elismerték, hogy hazudtak), portálunk viszont több információt is kapott az eset kapcsán.
Ezek szerint cigányunk nem a standard gyári füstös fajta, származásilag ugyanis „csak” félcigány, de életmódja és baráti köre teljesen az. Gyerekkora óta cigányokkal kelt és feküdt, ma pedig, 38 évesen négy gyermeke van, s az utóbbi időben rendszeresen verte a családját, többször ki kellett hívni miatta a rendőrséget is.
Neve Trippenberg Gábor, ami az apjának köszönhető, aki értesüléseink szerint szintén annyira elcigányosodott, hogy a faluban az egész családot cigánynak tartják már.
Bántalmaztak egy óvónőt, illetve egy dadust a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében. Csenyétén az óvodában két 22 éves cigány bűnbanya előzetes szóváltás után bántalmazta az óvónőt, aki nyolc napon belül gyógyuló sérülést szenvedett.
Szerdán Alsóvadászon hasonló bűncselekmény történt, ott egy helyi cigány némber vélt sérelem miatt bántalmazta az óvodában dolgozó dadust. Miután cigányok, természetesen otthon vannak, nem a fogdában. Mi lett volna, ha az óvónők verik a cigányt? Talán életfogytot is kapnak. A cigánykérdés karhatalmi kérdés, bárki bármit is hadovál.
Feltétlenül küldjétek tovább, hát ez már hátborzongató!!!
Ne dobd el a blokkot! Légy éber!
Ne dobd el a blokkot!!!!!! Nem velem történt én is csak kaptam!
Tanulságos és megszívlelendő az új "őrület"
. Döbbenetes!!!!!!!
Személyes tapasztalatom egy kisebbséghez (rövidesen többséghez) tartozó személlyel. Legyetek éberek! Egy hipermarketban vásároltam, de a pénztári blokkot nem vettem magamhoz. Amikor a bevásárlókocsival az autómhoz értem, utánam fut egy cigány, azt állítva, hogy elloptam az általa vásárolt árut. Azonnal mutatta a (az általam eldobott/elhagyott) pénztári bizonylatot és nyomban telefonált (az volt neki...!) rendőrért. Az mentett meg, hogy bankkártyával fizettem. Amikor a rendőr előtt ezt kijelentettem, a "barna" azonnal elfutott. A rendőr szerint ebben az esetben az volt a szerencsém, hogy kártyával fizettem, különben előállított volna, hiszen a pénztári blokk nem nálam, hanem a cigánynál volt. Állítólag az ilyen esetek egyre gyakrabban ismétlődnek. A pénztáros nehezen tud (nem akar, vagy nem mer?) emlékezni a vásárlásra, hiszen naponta emberek tömegével van dolga...
Megvannak a kiskorpádi gyilkosok?
A megyei rendőr-főkapitányság bűnügyi osztályának nyomozói hétfőn kihallgattak két férfit, akiket megalapozottan gyanúsítanak a bűncselekmény elkövetésével. A főkapitányság ezek után javasolta a megyei főügyészségnek az őrizetbe vett férfiak előzetes letartóztatását, akik ellen nyereségvágyból elkövetett emberölés és súlyos testi sértés miatt indult eljárás.
Kiskorpádon április 22-én az egyik ház kertjében találtak rá egy 75 éves férfi holttestére: az idős embert leütötték, s belehalt sérüléseibe. Feleségét a házban verték meg brutálisan, arc- és koponyasérüléseket szenvedett, kómában szállították kórházba. Úgy tudjuk, az egyik szomszéd rokonsága került gyanúba: a fiatalok kölcsönt kértek az idős pártól, s amikor meg kellett volna adni tartozásukat, akkor történt a támadás. A helyiek szerint a szálak Csökölybe vezettek, két odavalósi cigányt nem sokkal a gyilkosság előtt engedtek ki a börtönből. Hiba volt.
"Halál a magyarokra!”, „Büdös magyarok, üssétek őket!” - ez nem elégséges bizonyíték a cigányhorda ellen
A másodfokú bíróság szerint megalapozatlan volt az ítélet, amely szerint a cigányok azért vertek szét egy autót, mert abban magyarok ültek. A büntetőügyet újratárgyalják.
Az ugyanis, hogy közben a dühöngő horda azt üvöltötte: „Büdös magyarok, üssétek őket!”, nem elégséges bizonyíték, mint ahogy az sem, hogy „Halál a magyarokra!” feliratú bot volt náluk...
Az ártatlan romák persze ezúttal is csak rettegtek, az autót is „félelemből” verték szét…
Hamarosan az is kiderülhet, hogy még fegyverük sem volt...
Micsoda ország ez?
Kétszáz forintért, két pár papucsért, és néhány szál cigarettáért verték össze
Hozzátartozói értesítették a rendőrséget hétfőn délután annak a középkorú férfinak, akit előző éjszaka tiszaadonyi házában támadtak meg és raboltak ki.
Az 52 éves sértett már aludt, amikor a három elkövető bement a kulcsra nem zárt ajtón, és szó nélkül ütni kezdték. Közben fenyegették és pénzt követeltek, de áldozatuk nem tudott adni. A támadók végül 200 forinttal, két pár papuccsal, egy seprűvel és pár cigarettával távoztak.
A könnyű sérüléseket szenvedett férfi másnap délben ment át testvéréhez, és csak érdeklődésére mondta el, hogy mi történt. A rendőrséget ezt követően értesítették a hozzátartozók.
A csoportos rablás miatt nagy erőkkel nyomozó Vásárosnaményi Rendőrkapitányság még aznap elfogta a feltételezett elkövetőket: egy 20, egy 28 és egy 31 éves helybeli lakost. A megalapozott gyanú szerint a három férfi a rablás után egy másik udvarról ócskavasat, kábeleket és kannákat is lopott. A házkutatások során a rendőrök a cigaretta és a 200 forint kivételével megtalálták az eltulajdonított tárgyakat. A gyanúsítottak az eléjük tárt bizonyítékok hatására beismerő vallomást tettek, a Vásárosnaményi Rendőrkapitányság őrizetbe vette őket és kezdeményezi előzetes letartóztatásukat.
A csoportos rablás öttől tíz évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő cselekmény.
Ez a cigány ölte meg és gyújtotta fel magyar férjét + olvasó a részletekről
Az áldozatot és a cigányt ismerő olvasónk újabb információkkal jelentkezett, levelét alább közöljük.
Ezúton szeretném tájékoztatni Önöket a brutális berettyóújfalui gyilkosság kimaradt részleteiről. Kötelességemnek érzem, hiszen személyesen ismertem Dr. Nyírő Lászlót és ork feleségét is.
A hírekben sajnálatos úgy van beállítva a dolog, hogy szerelemféltésből ölt a cigány, bár ez részben igaz is, hisz Lacinak volt egy kibontakozóban lévő kapcsolata, azonban a némbernek már több, mint 2 éve volt bizonyíthatóan szexuális kapcsolata legalább 2 férfival is... Miután a férj számára ez kiderült (amit ő nagyon nehezen hitt és fogadott el), új kapcsolatot kezdett kialakítani, ezt azonban a "norvég" már nem tűrte... A férj tehát el akart válni tőle, de acigány ezt nem engedte, hiszen a két pali közül egyik se vállalta fel és anyagilag sem támogatták volna úgy, mint az egyébként nagyon tisztességes férje.
Állítólag már napokkal a szörnyű tett előtt mérgezte férjét és miután legyengült, akkor szúrta meg késsel többször is, majd leöntötte gyúlékony folyadékkal és meggyújtotta. (A szúrásokba nem halt bele és amikor meggyulladt, az udvarra akart állítólag kirohanni, de az ajtó zárva volt, ezért szaladt a fürdőszobába, ahol elhunyt, valószínűleg szavakba nem önthető szenvedések közepette). Öngyilkosságnak akarta álcázni tettét a cigány, szerencsére ez nem sikerült, hisz akkor a mai napig sajnálhatnák a nőt... Hátborzongató az a tény is, hogy a nő a bűnelkövetés másnapján úgy járt és kelt a városban, mintha semmi nem történt volna, beszélt az áldozat kollégáival és azt a látszatot keltette, hogy Laci beteg, de egyébként minden rendben van. Valószínűleg ekkor már javában tervezte, hogy öngyilkosságnak álcázza a dolgot vagy valahogy megpróbálja eltűntetni a holttestet.
A városunkban az eset óta nem tértek magukhoz az emberek a döbbenettől, ahogy én sem.
Dr. Nyírő László nem ügyvédnek, hanem bírónak készült és erre megvolt minden esélye, hiszen kitűnő eredménnyel végezte az egyetemet, becsületes, tisztességes és szerény embert ismertünk benne, aki ezen tulajdonságok mellett még közvetlen is volt, tehát nem hordta fenn az orrát, pedig lett volna mire.
Egy nagy hibát véleményem szerint sajnos elkövetett. Találják ki Önök, hogy mi volt az a hiba, mert szerintem nem az, hogy állítólag félrelépett...
Isten nyugosztalja lelkét!
Korábban, február 18-án délelőtt írtuk: Brutális gyilkosság történt február elején Berettyóújfaluban: a Sápi Andrea nevezetű cigányt gyanúsítja azzal az ügyészség, hogy megölte, majd a fürdőkádban felgyújtotta férjét. Nem zárják ki, hogy segítői is voltak, pláne, hogy egy 40 kilós nő nehezen emel meg egy kisportolt férfit. Féltékenység állhat a háttérben.
Késes ufók jártak Fegyverneken - ismét
— Amikor vasárnap hajnalban megszólalt az ébresztő, nem gondoltam volna, hogy néhány óra múlva már az életemért kell küzdenem — kezdte a fegyverneki J. János. — Elláttam a jószágokat, majd elengedtem a kutyát a láncról. Most nagyon is csendes volt, valami nem stimmelt vele, a ház végéhez ment, a tető felé bámult és szaglászott. Gyanús lett a dolog, ezért úgy döntöttem, felmegyek és szétnézek. Kinyitottam a feljáró ajtaját és fölléptem pár fokot a létrán, a pislákoló villanyfénynél három csuklyás, maszkos férfit láttam meg. Egyetlen mondatot tudtam csak kimondani: mit kerestek ti itt? Jött is a válasz, kaptam egyet ököllel, amitől leestem a létráról. Amikor föleszméltem, már rám is vetették magukat — mesélte.
A férfit körbe fogták, majd közölték vele, hogy nem ide akartak jönni, csak megzavarták őket és itt bújtak el. Jánosban pedig kavarogtak a gondolatok, hogy mit is tegyen. Próbáljon menekülni és kérjen segítséget, vagy maradjon és óvja az édesanyja életét, aki a házban éppen aludt. De a támadók nem hagytak választási lehetőséget, a gazdát beszorították az egyik sarokba és kést nyomtak a hasához. A férfi szerint összeszokott társaságról lehetett szó, hiszen mindnek megvolt a maga feladata, szerepe, és szavak nélkül, kézjelekből értették egymást.
— Nem akartam, hogy elmérgesedjen a helyzet, az egyik már így is kést szegezett nekem, a másiknál is csillant a tőr — folytatta a gazda. — Hiába mondták a menekülős történetet, kiderült, nagyon is jól tudják, hol járnak, tudtak édesanyámról is. Elkezdtek tuszkolni a házba, a szobák felé, de ekkor már azt hajtották, hogy adjam nekik oda a pénzt. Rám parancsoltak, hogy mondjam meg anyámnak is, ne kiabáljon.
— Hirtelen azt sem tudtam, mi zajlott odakint, csak hangokat hallottam — emlékezett vissza a férfi édesanyja. — Bekiabált előbb a fiam, majd egy álarcos is beüvöltött, hogy maradjak nyugton, ne kiabáljak, és ki ne merjek jönni a szobából. Féltem, mert nem akartam, hogy a gyereknek valami baja legyen. Nem tudom, miért történt ez velünk, nyolcvannyolc éves koromra miért kellett megélnem ezeket. Nagyon jó gyerek a fiam, nem érdemelte ezt meg — tette hozzá elérzékenyülve.
— Próbáltam ellenállni, s a bejárati ajtónál kizárni őket, hátha tudok majd segítséget kérni — mondta János. — De észrevehették a szándékom, kaptam is párat. Beérve már nyomatékosan követelték a pénzt. Hiába mondtam nekik, hogy minden a takarékban van, nem törődtek vele. Tudhatták, hogy a tavaszi munkákhoz, vetőmagra, vegyszerre, üzemanyagra tartok némi készpénzt otthon. Ekkor ismét nekem nyomták a kést, amire már én is engedtem, s elárultam, hol van a pénz.
A támadók ezután megpróbálták bezárni a férfit a házba, de nem tudták, ezért átadták neki a kulcsot, hogy zárja be magát. Majd elmenekültek, gyalogosan.
— Azonnal rohantam a telefonért és értesítettem a rendőrséget. Megfordult az is a fejemben, hogy utánuk megyek, de nem akartam kockáztatni. A rendőrök kutyát is hoztak, de valamilyen szert használhattak, mert nem találtak szagnyomot. Azért is gyanakszok valamilyen vegyszerre, mert az én csaholós kutyám is nagyon kába volt, nem olyan eleven, mint szokott lenni.
Nem ez az első ilyen módon elkövetett bűncselekmény Fegyverneken. Hónapokkal ezelőtt, néhány háznyira egy magyar asszonyra rontottak rá késes támadók. Ott is a padláson bújtak el, majd a megfelelő pillanatban megtámadták a nőt. Fojtogatták és arra kényszerítették, hogy adja nekik oda az arany ékszereit.
Ami a magyarkodás mögött van
2007. június 26. gondolkodjunkegyutt.hu
Nos Pintér Sándor érdekes módon lett belügyminiszter.Méghozzá úgy, hogy a bíróság első fokon elítélte közokirathamisításért. Tekentettel arra, hogy ha rendőrnek jelentkeznek még az aranyhalad fenekébe is belenéznek így érthetetlen hogyan választotta ki "nemzetmentő" OV leendő belügyérét.
Illetve hogyan lehetett a törvényi rendelkezések ellenére e nemes poszt betöltője. Mert kérem miért volt biztos Viktor abban, hogy másodfokon nem fogják jóváhagyni az elsőfokú verdiktet? Megmondom.
1.Ki az a bíró aki szembeszáll ezzel a KGB-t megszégyenítő fityisz gépezettel és elítél egy belügyminisztert. Azonnal nemzeti számonkérőszék elé állítanák és száműznék Kelet Timorba egy lepratelepre.
2. A másik ok pedig az, hogy TUDTA hogy nem fogják elítélni!
Néhány apróság Pintér Sándor (Uncle Sanyi) munkásságából. Dietmar Clodóval megvacsoráznak, majd hirtelen itt-ott berobban egy fideszes és egy kisgazda lakásajtó, persze mérnöki pontossággal és hála istennek senki nem sérül meg. A nép megsajnálja e két áldozati pártot és rájuk szavaz. Mit tesz isten a vacsipartnerből hirtelen belügyér miniszter lesz... A bíróságon Sanyi csodálkozik! Igen én voltam a Rózsa utcában egy bizonyos D.Clodonál a feleségével is ittak egy-két pohárral de ő nem gondolta volna, hogy ez ugyanaz a férfi. Érthető, hiszen a Dietmar Eduard Codo meglehetősen gyakori név hazánkban, így könnyen keverhető más személyekkel.
Egyébként Clodo 1 bombát készített- legalábbis azért ül - Leonid Stecurának adta el a rendőrség megrendelésére!
Persze én azt nagyon jól tudom, hogy ez csak véletlen egybeesés. Ezek után Zemplényi terhelően vall ellene - miszerint, Sanyi bácsi zsákszámra kapta a lovét - majd a Zemplényi hirtelen meghal szívrohamban természetesen a rendorség nem állapít meg idegenkezűséget.
Nógrádi Zsolt az olajtanú néven elhíresült, lassan megtébolyodott fiatalember azt állította, hogy PS többször járt Flaisz Ferencnél (olajos buli) és milliókat vett át tőle.Természetesen hazudik.
Az ügyészségi nyomozók bizonyítási eljárást rendeltek el, hogy megállapítsák a tanú szavahihetőségét azaz befér e Sanyi 124-es fehér Mercijébe 200 millkó. Megállapították, hogy a szóban forgó gépkocsiba több mint egymilliárd forint pakolható - bocs lehet hogy az aktatáskájáról volt szó ezért lehet, hogy tévedek bocs!!) ezért a tanú állitása nem felel meg a valóságnak így szavahihetetlen!!!
Hab volt a tortán a bírósági szembesítés amikor Pintér azt mondta Zsoltnak, hogy mivel ő nem láthatta a tanút az sem láthatt őt. Brilliáns okfejtés, a bíró helyt is adott Pintér állításának és Nógrádi másodszorra is szavahihatatlané vált. Végezetül a kedvencem: A Salgótarjáni utcában a járőr feltartóztatta a Tanyi ikreket, mert az alapos gyanú szerint meglőtték Lakatos Csaba fogathajtót a lovin...Tanyi ikrek! A régi szép idők... Elkopott a cipőtalpunk egy hónap alatt amikor utánuk kajtattunk! Ketten jártak egy személyivel...A priuszukat csak WC papírra lehetett volna kinyomtatni olyan hosszú volt, ha jól emlékszem akkor csak 2 elfogatóparancs volt ellenük kiadva... Amikor bevittük őket azt beszélgették az előállítóban, hogy: "de jó,hogy a Sanyi bácsi a belügyminiszter..addig semmi gondunk nem lesz " Másnap jött a végzés: El kell engedni őket (a hivatkozást itt nem írhatom le mert az még sok évig titkos és nem szeretnék pofára esni)....fütyörészve távoztak!
Szóval az első jelentés szerint - ami már nincs meg!- az elkövetés eszköze a helyszínen előkerült, de az a kiérkező Sanyi magával vitte. Hazudik a járőr állítják, mert Pintér együtt vacsorázott éppen akkor barátaival: Bodrácska, Túrós, Kacziba, Valenta..... Madarat tolláról... Igazolást is nyert állítása mert másnap megjelent a Mai Nap c. napilapban fotójuk és egy "ompromittálló" cikk.Később tábornokék ezt meg is erősítették, márminthogy Pintér Sanyi velük nyelte a pékné csülköt. A dolog szépséghibája én vagyok.
Csak nem beszélek róla, de én is ott voltam. És tudom hogy Pintérnek csöngött a 2110i Nokiája, felkapta a ballonját és lelépett. Sokkal később jött vissza-én a szakáccsal dumcsiztam, előtte egy barátnőmmel múlattam az időt a tetőtérben.
Summa summárum: Pintér Sándor a magyar politika - különösen Orbán Viktor és tsai. Kft., azaz a FIDESZ - szégyenteljes eszköze és húzása volt.
Mellékesen a fityiszes Sanyi volt a BRFK Poltisztje a 70-80-as években és ő állította szőnyeg szélére a renitenseket. Ennyit egyelőre a teljesség igénye nélkül.
Később írok még: Vancsik Zoltán, Szabadi Béla, Pallagh László, Kuzma Mihály és a többi áldozat. Úgy tűnik igaz Richelieu bíboros mondása: "Az, hogy mi az árulás, mindig a tett időpontja dönti el"
Cigánybűnözés!!!! Megdöbbentő! Itt tartunk! A miniszterelnökünk pedig szavazati jogot akar adni a gyerekek után. Ugye sejtitek kik fognak többségben szavazni a jövőben. Ez ma lehetséges? Hihetetlen... Elhallgatott jelen: több száz cigány támadta meg a rendőrkapitányságot Úgy három héttel ezelőtt egy éjjel több száz cigány megtámadta a Nagykátai Rendőrkapitányságot. Az előzmény az volt, hogy az egyik járőr az utcán megvert, majd előállított egy cigánygyereket. Ezután cigányok nekirontottak a kapitányság ajtajának, be akarták törni, azért, hogy Darázs József rendőrt, aki előállította a cigánygyereket meglincselje. Bent csupán három rendőr tartózkodott. A háromszáz méterre lakó rendőrkapitány Zajacz Ágnes aki korábban még az év rendőre is volt, és a bűnügyi vezető Veres Ferenc nem mertek bemenni a kapitányságra megvédeni kollégáikat.Az őrjöngő cigányok azt üvöltözték, hogy kinyírják a

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A gyanúsítottak és vádlottak jogai a büntetőeljárásban - Ciprus
Ezek az ismertetők arról adnak tájékoztatást, mi történik, ha valakit olyan bűncselekmény elkövetésével gyanúsítanak vagy vádolnak meg, amely bírósági tárgyalást von maga után. Az általában rögzített büntetéssel, például bírsággal sújtott kisebb közúti közlekedési szabályszegésekkel kapcsolatos információkért tekintse meg az 5. ismertetőt.
Amennyiben ön bűncselekmény sértettje, jogairól itt kaphat teljes körű tájékoztatást.
A büntetőeljárás összefoglalása
A következőkben a büntetőeljárás rendes szakaszainak összefoglalóját olvashatja.
A rendőrség kikérdezheti a bűncselekményben történő részvétellel gyanúsított személyt. A rendőrség felelős a bűncselekmények kivizsgálásáért.
A gyanúsítottat bírói engedély alapján lehet őrizetbe venni, kivéve a rendkívül kirívó bűncselekmények esetét.
A rendőrségi kihallgatás előtt a gyanúsítottat tájékoztatni kell arról a jogáról, hogy beszélhet ügyvéddel, valamint figyelmeztetni kell a jogaira.
Ha terhelő bizonyíték merül fel a gyanúsítottal szemben, a rendőrség a nyomozás lezárásakor hivatalosan megvádolja. Súlyos büntetőügyekben a főügyész hozza meg a büntetőeljárás megindítására vonatkozó döntést. A rendőrség e hatásköre mindig a főügyész átfogó irányítása alá tartozik, aki az alkotmány alapján jogosult bármely büntetőeljárás megindítására, vezetésére, átvételére és folytatására, illetve megszüntetésére.
A rendőrség a bűncselekmény(eke)t ismertető vádlapot nyújt be valamelyik körzeti bírónak jóváhagyásra. Jóváhagyás esetén a vádlottat idézik, hogy egy adott napon jelenjen meg a bíróság előtt.
Súlyosságuktól függően a büntetőügyek a következőképpen tárgyalhatóak: (a) gyorsított eljárásban a cselekmény elkövetésének helye szerinti körzeti bíróság egyik bírója által, (b) tájékoztatás alapján a Büntetőbíróság által, amelyet három körzeti bírósági bíró alkot és amelyben valamelyik körzeti bíróság elnöke elnököl.
A gyorsított eljárásban azon a napon, amikorra a bíróság előtti megjelenésre megidézték, a vádlott a vád(ak)ra válaszul bűnösnek vagy ártatlannak vallja magát. A Büntetőbíróság által tárgyalt ügyekben a kijelölt napon előzetes meghallgatást tartanak egy körzeti bírósági bíró előtt. Az előzetes meghallgatás mellőzhető, ha a főügyész úgy nyilatkozik, hogy az szükségtelen. Napjainkban az a gyakorlat, hogy mellőzik az előzetes meghallgatást.
A bűncselekmény sértettje jogosult magánvádlóként fellépni.
A büntetőeljárásokért a főügyész tartozik általános felelősséggel, ideértve valamely eljárás megszüntetésének jogát is.
Cipruson nem létezik esküdtszék általi tárgyalás.
Ha vizsgálatot követően a bíróság azt állapítja meg, hogy a vádlott mentális zavar vagy beszámíthatatlanság miatt nem képes vallomást tenni, a bíróság elrendelheti a vádlott elmegyógyintézeti kezelését.
A vádlott előzetes kifogást emelhet a vádak ellen a következők miatt: (a) hatáskör vagy illetékesség hiánya, (b) korábbi felmentés vagy elmarasztaló ítélet ugyanazon cselekmény(ek) miatt, (c) a szabályszegés(ek) kapcsán már kegyelmet adtak, (d) a vádak hiányosak vagy kétszeresen vesznek figyelembe egyes cselekményeket.
Ugyanabban a vádiratban több személy is vádolható kapcsolódó bűncselekmények miatt. Ha ezt méltánytalannak tartja, a bíróság elrendelheti, hogy a vádakat a tárgyalás céljára válasszák szét.
A tárgyalási szakasz a vádhatóság általi bizonyítással kezdődik. A vádhatóság érvelésének végeztével a bíróság eldönti, hogy a vádlottnak felelnie kell-e a vádakra. Amennyiben igen, a bíróság felhívja a vádlottat védekezése előterjesztésére, és a vádlottat tájékoztatják arról a jogáról, hogy megtagadhatja a vallomástételt, vallomást tehet a vádlottak padjáról, vagy eskü alatt bizonyítékot szolgáltathat. A vádlott bármikor hivatkozhat mellette szóló bizonyítékokra. A vallomástétel megtagadásához való jog gyakorlásából nem vonhatóak le hátrányos következtetések. Miután a védelem is előadta az érveit, a felek megteszik végső nyilatkozataikat, a bíróság pedig ítéletet hirdet.
Minden olyan tanút, aki eskü alatt tesz vallomást a bíróság előtt, a vád és a védelem is kikérdezheti.
A tárgyalási eljárásnak igazodnia kell a tisztességes eljárás normáihoz. A teljes tárgyalási szakaszra vonatkozik az ártatlanság vélelme. A bizonyítási teher mindig a vádhatóságot terheli. Ha a tárgyalás végére a bíróság nem szerzett minden ésszerű kétséget kizáró mértékű bizonyítékot a vádlott bűnösségére, akkor a vádlottat fel kell menteni.
Ha a vádlott bűnösségét állapítják meg, a büntetéskiszabási folyamat következik.
Az eljárás mindezen szakaszairól és az ön jogairól további részleteket az ismertetőkben talál. Ezek az információk nem helyettesítik a jogi tanácsadást és csak tájékoztatási célt szolgálnak.
Az Európai Bizottság szerepe
Vegye figyelembe, hogy az Európai Bizottságnak nincs szerepe a tagállamokbeli büntetőeljárásokban, és panasz esetén nem segíthet önnek. Az alábbi ismertetőkben talál információkat arról, hogy panasz esetén mit kell tennie és kihez fordulhat.
1. Jogi tanácsadás igénybevétele
2. Jogaim egy bűncselekmény nyomozása során
Őrizetbe vétel és átkutatás
3. Jogaim a tárgyalási szakasz során
Büntetési módok
4. Jogaim a tárgyalási szakasz után
5. Közúti közlekedési szabályszegések
A Ciprusi Köztársaság Jogi Hivatala
Ciprusi Legfelsőbb Bíróság
Ciprusi Rendőrség
Utolsó frissítés: 18/07/2019

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A jelenleg bűnügyi felügyelet alatt álló Gyárfás Tamás óvadékot ajánlott fel, hogy ne kelljen nyomkövetőt viselnie és elhagyhassa a főváros területét. A bíróság első fokon elfogadta az óvadékot, s ha a döntés jogerős lesz, a hazánkban eddig példa nélküli, százmillió forintos óvadékért akár le is kerülhet a Fenyő-gyilkosság ügyében felbujtással gyanúsított Gyárfásról a nyomkövető – írja a hirado.hu.
Gyárfás Tamás volt úszószövetségi elnök és médiavállalkozó nyilatkozik tárgyalása után a Budai Központi Kerületi Bíróság folyosóján 2018. április 20-án. MTI Fotó: Koszticsák Szilárd
Áprilisban a bíróság lakhelyelhagyási tilalmat rendelt el a Fenyő-gyilkosság ügyében felbujtóként elkövetett emberöléssel gyanúsított Gyárfás Tamással szemben, vagyis a gyanúsított így nem hagyhatja el a főváros területét, nyomkövető eszközt kell viselnie, és hetente jelentkeznie kell a rendőrségen. A médiavállalkozó azonban szeretné, hogy a bíróság enyhítsen a számára előírt magatartási szabályokon – írja a hirado.hu.
Gyárfás ennek érdekében óvadékot ajánlott fel, amelyet a bíróság elfogadott, és az összegét 100 millió forintban határozta meg. Amennyiben a döntés jogerőssé válik, és a gyanúsított befizeti a pénzt, úgy lekerülhet róla a nyomkövető, és akár külföldre is utazhat.
A bíróság döntése ellen az ügyészség fellebbezett.
Az M1 Híradónak Bagoly Bettina, a Fővárosi Törvényszék szóvivője elmondta, hogy továbbra is fennáll az ügyben a megalapozott gyanú, és a Fővárosi Főügyészség álláspontja szerint nem változtak a kényszerintézkedés korábbi elrendelésekor már figyelembe vett körülmények az azóta eltelt időben sem, ezért óvadék alkalmazása mellett sem indokolt a magatartási szabályok enyhítése.
A hirado.hu felidézi, Madarasi Anna, a Fővárosi Törvényszék szóvivője korábban azt mondta, hogy éppen Gyárfás külföldi kapcsolatai miatt rendelték el a lakhelyelhagyási tilalmat. Gyárfás Tamás korábban is azt mondta, semmi köze Fenyő János meggyilkolásához.
A rendőrség az 1998-ban történt gyilkosság ügyében tavaly októberben kezdett ismét nyomozni, aminek eredményeként márciusban meggyanúsították Portik Tamást, majd röviddel ezt követően – felbujtóként elkövetett emberöléssel – Gyárfás Tamást is.
GYÁRFÁS TAMÁS, LAKHELYELHAGYÁSI TILALOM, NYOMKÖVETŐ, ÓVADÉK

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság