text:
1 GONDOLATOK AZ INTEGRÁLT, NON-PROFIT VEZETÉKES KÖZMŰSZOLGÁLTATÓ LÉTREHOZÁSÁNAK ÉS ÜZEMELTETÉSÉNEK EGYES SZABÁLYOZÁSI KÉRDÉSEIRŐL Magyar Energetikai Társaság Interdiszciplináris Tagozat Készítette: Dr. Bálint Norbert Herczeg András MBA Dr. Tóth Máté LLM Gebhardt Gábor Oldalak száma: 35 Dátum: szeptember 18.2 TARTALOMJEGYZÉK Tartalomjegyzék Bevezetés A nonprofit közműholdingtól várható lehetséges előnyök Fogyasztói-lakossági dimenzió Szabályozási stabilitás Gazdálkodási-üzemeltetési dimenzió A potenciális szabályozási korlátok és akadályok EU jogi korlátok Az uniós fúziókontroll-szabályozás kérdése Az állami támogatások kérdése Ágazati szabályozások Befektetővédelmi aspektus Belső szabályozási és intézményi korlátok A vizsgálatra érdemes külföldi modellek Az integrált közmű-szolgáltatás amerikai modellje Az integrált közmű-szolgáltatás európai modelljei A német Stadtwerke-modell szabályozási környezete A Stadtwerkék felépítése és üzemeltetése A közösségi közműszolgáltatói modell gazdasági és társadalmi előnyei A következő évek legnagyobb kihívásai a Stadtwerkék előtt Konklúzió... 343 1 BEVEZETÉS Kevéssé kétséges immáron, hogy hazánk energiaszektorának szabályozásában jelentős paradigmaváltásnak lehetünk tanúi. Az 1990-es évek derekán megalkotott első villamos energia- és gáztörvényekkel, valamint az ezzel egy időben megindított energetikai privatizációval kezdődően az iparági szabályozás igaz, kisebb-nagyobb megszakításokkal a liberalizáció irányába haladt, és (főként a kilencvenes évek második felében) a privatizáció nyomán ezzel párhuzamosan csökkent a közvetlen és közvetett állami tulajdon hazánk energiaszektorában. Az elmúlt egy-másfél évben azonban ez a folyamat nem csupán megtorpant, hanem láthatóan meg is fordult: a magyar állam elsősorban az MVM Zrt-n keresztül jelentős részesedéseket szerzett az energiaszektor azelőtt magánkézben lévő társaságaiban. Előbb az E.ON földgázvállalatok (Magyar Földgázkereskedő Zrt., korábban E.ON Földgáz Trade Zrt. és a Magyar Földgáztároló Zrt., korábban E.ON Földgáz Storage Zrt.), majd az algyői gáztárolót üzemeltető MMBF Zrt. 51%-os tulajdonrésze, végül pedig a FŐGÁZ 49%-os részvénypakettje került közvetett állami tulajdonba június 30-án pedig a Fővárosi Közgyűlés zárt ülésen döntött a FŐGÁZ 50% + törzsrészvényt tartalmazó többségi részvénycsomagjának az állam részére (állami cégnek) történő értékesítéséről is augusztus 15-én pedig megjelent a Kormány 1465/2014. (VIII.15.) Korm. határozata az állami tulajdonú, non-profit alapon működő holding alapú közszolgáltatási rendszer megszervezésének előkészítéséhez szükséges intézkedésekről. A lassan körvonalazódó kormányzati szándék arra enged következtetni, hogy a magyar állam több lépcsőben szinte a teljes közműszektort át kívánja strukturálni, és az eddigi piaci modell helyett legalábbis a lakossági ellátásban nonprofit elven működő rendszert kíván bevezetni, 1 melyet a hivatkozott Korm. határozat szerint állami tulajdonú holding struktúrában kíván a kormányzat megvalósítani. Ez ugyanakkor értelemszerűen feltételezi az energiaipar, valamint a potenciális közműszektor területén történő további állami tulajdonszerzést. Ezen a pályán tovább haladva, a Kormány 1484/2014. (VIII.27.) Korm. határozata tovább pontosította a holding alapú közszolgáltatási rendszerre vonatkozó kormányzati koncepciót. A jogszabály első körben a villamosenergia-, a földgáz- és a távhő-közszolgáltatások integrálásaként képzeli el a holding alapú közszolgáltatási rendszer felállítását. A határozat a holding mellett egy központi adatfeldolgozó társaság létrehozásáról is rendelkezik, azzal, hogy az 1 A kormányfő szerint kívánatos lenne, "ha Magyarországon egy olyan, köztulajdonban lévő szolgáltató is létrejönne, amely úgy szolgáltat, hogy nem akar ezen profitot elérni, hanem csak a rendszer fenntartásához szükséges költségeket és az eladott termék - gáz, víz, áram - tényleges költségét szedi be." In: Országos nonprofit szolgáltató létrehozását tervezi Orbán Viktor Hirado.hu, (http://www.hirado.hu/2014/03/14/orszagos-nonprofit-szolgaltato-szervezet-letrehozasat-terveziorban-viktor/) Letöltve:4 árszabályozási feladatok továbbra is a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörében maradnának. A non-profit, integrált holding-alapú közműszolgáltatás megfelelő jogszabályi megoldásokkal alkalmas lehet előnyök realizálására. Mi három ilyen dimenziót azonosítottunk: a fogyasztói érdekek érvényesülése szempontját, az eddigi szabályozási tendenciába illeszkedően az állami beavatkozás határának végleges kijelölését (stabilitás), végül a gazdálkodási és szolgáltatás-fejlesztési lehetőségek vonatkozását. Ezeket a lehetséges előnyöket a 2. pont mutatja be. Viszont akármilyen modellt is választ hazánk, annak több fontos jogi korlát közé kell megfelelően illeszkednie, melyek az új szabályozás potenciális buktatói. Egyrészt igen széles spektrumú közösségi joganyagnak kell majd megfelelnie, így vonatkoznak majd rá az EU alapelvei mellett a Szerződésekben lefektetett belső piaci rendelkezések, a fúziós és kartell szabályok, az állami támogatásokat szabályozó rezsim, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra (ÁGÉSZ) vonatkozó joganyag is. Emellett figyelembe kell venni az EU egyes vertikális, ágazati szabályozásait is, különös tekintettel a villamos energia és gázszektorra. A fentieken túl nem szabad megfeledkezni az állam és a közvállalkozások közötti pénzügyi viszonyok átláthatóságáról, a közbeszerzésekről és a koncessziós szerződésekről szóló uniós joganyagról sem, a befektető-védelmi és a hazai belső szabályozási kérdésekre is figyelemmel. Annak érdekében tehát, hogy a kitűzött célok valóban megvalósulhassanak, szintén három nagy korlát-csoportot azonosítottunk: egyrészt EU-s, másrészt nemzetközi, végül hazai szabályozási-intézményi korlátokat ezeket a 3. pontban vesszük számba. Látni kell viszont, hogy a domináns állami illetve önkormányzati jelenlét a közműszektorban nem új keletű gondolat sem Európában, sem kicsit távolabb tekintve az Egyesült Államokban, és számos példa található rá az uniós tagállamokban is. A legfontosabb ilyen benchmark célra általunk alkalmasnak tartott megoldásokat a 4. pontban mutatjuk be, külön felhívva a figyelmet arra, hogy a már működő európai megoldások, közelebbről a Stadtwerke maga azért érdemel behatóbb vizsgálatot, mivel a most tervezett hazai struktúra tekintetében fennálló legfontosabb EU-s szabályozási korlátok tekintetében mindez az EU próbáját már sikeresen kiállt megoldás.5 2 A NONPROFIT KÖZMŰHOLDINGTÓL VÁRHATÓ LEHETSÉGES ELŐNYÖK 2.1 Fogyasztói-lakossági dimenzió Véleményünk szerint a villamos energia, földgáz és távhő szolgáltatás lakossági szegmensét egy integrált, állami, non-profit alapon működő holdingba szervező struktúrával minden bizonnyal a lakossági fogyasztók nyerhetik a legtöbbet aligha kétséges módon a struktúra elsődleges motivációja is éppen ez. Az állami non-profit holding kialakítása és annak hatásai fogyasztói szempontból a közelmúlt hazai és EU-s fogyasztó-fókuszú szabályozási perspektívájába illeszkednek. A legfontosabb közműszolgáltatásnak számító villamos energia és földgáz szektor működését alapvetően meghatározó ún. "harmadik energiacsomag" már deklaráltan is a szolgáltatások igénybe vevői érdekeinek védelmét jelölte meg első számú célkitűzésének. A 2011-ben elfogadott fogyasztóvédelmi irányelv rendelkezéseinek implementálásával valamint a fogyasztói jogok érvényesülése szempontjából kiemelkedő új Polgári Törvénykönyv márciusi hatályba lépésével Magyarországon is jelentősen megerősödött a fogyasztói érdekek jogi védelme. E folyamatba illeszkedve a holding alapú közszolgáltatási rendszer megszervezésével jelentős mértékben tovább erősödhet a fogyasztók helyzete speciálisan az energiaszektorban, emellett olyan szinergiák érhetők el, amelyek véleményünk szerint nem csak a lakosság, hanem az állam és a közműhálózat egésze számára is komoly előnyöket jelenthetne, mindenekelőtt az egyes szolgáltatásoknak egy áttekinthető, transzparens és hatékony szervezeti struktúra keretében történő, országosan egységes kereskedelmi feltételekkel való igénybevételének lehetőségével. Az egyes közmű-szolgáltatások egy intézmény alá szervezésével lehetőség nyílna a védendő fogyasztók következetesebb védelmére. Ehhez kapcsolódóan a jelenleg szétaprózódott ügyfélszolgálati rendszer és a nehézkes fogyasztói érdekérvényesítés egységesítésére is alkalmat adhat: a kisebb településeken is jelen levő, egyablakos ügyintézést ( one-stop shop ) lehetővé tevő, gazdaságosan működő, elérhető és ügyfélbarát ügyfélszolgálatok biztosításával valamennyi integrált közmű-szolgáltatásra kiterjedően, ideértve a nyilvántartási és számlázási tevékenység, valamint a panasz- és követeléskezelés egységesítését is a költséghatékonyság és a fogyasztói tudatosság állami erősítésének nem mellékes lehetőségeivel társulva. 2.2 Szabályozási stabilitás A következő és igen lényeges szempont véleményünk szerint a szabályozási változások következetes kiteljesítése és lezárása a befektetői bizalom és a kiszámíthatóság szükséges javítása okán.6 2010 után az ismert módon az energiaszektor újabb területein (földgáz és villamos energia egyetemes szolgáltatás, részben a távhő, majd a "rezsicsökkentés") került sor az állami-központi szabályozás és a hatósági beavatkozás irányába történő átrendeződésre akkor, amikor bizonyos aspektusokban már eleve a valós piaci folyamatoktól eltérített avagy éppenséggel hatósági áras tendenciák érvényesültek (kötelező átvétel, de eredendően az egyetemes szolgáltatás korábbi árképzési rendszere, és a végig hatósági áras távhő is ilyen). A fokozódó állami beavatkozás eltérő ritmikája érezhető iparági és befektetői bizonytalanságot teremtett, mely a kiszámíthatóság és tervezhetőség tekintetében növelte a kockázatot. A piaci szereplők, közöttük különösen azok, akiknek tulajdonosa külföldi cég, e szabályozási változásokat, azok hektikusságát piaci bizonytalanságként élték meg, visszajelzéseiken keresztül bizonyíthatóan a country risk körében értékelve ( árazva be ) mindezt. Éppen ezért a szabályozás zártsága és következetessége szempontjából átfogó jellege miatt a non-profit közmű megteremtése lehet az a végső és tartós intézkedés, mely a piacot végre megnyugtatva véglegesen, egységesen és kiszámíthatóságot teremtve rögzítené az állami-közjogi beavatkozás iparági határát, főként, ha annak intézményi és hatósági-felügyeleti oldala is körültekintő rendezésre kerül. Ezt viszont magának a szabályozásnak a nyelvezete is egyértelművé kell, hogy tegye; javaslatunk, hogy a szabályozási csomag részeként, akár azt időben követve új, a befektetői bizalmat és a szabályozási stabilitást deklaráló szabályozási aktusok is kerüljenek kidolgozásra és elfogadásra (pl. új befektetés-védelmi törvény a rendszerváltás előkészítéseként született jelenleg hatályos helyett). 2.3 Gazdálkodási-üzemeltetési dimenzió Végezetül gazdálkodási és hálózat-üzemeltetési oldalról kétségkívüli előny lehet, ha az egy helyen koncentrálódó bevételek az országban maradva a közműhálózat fejlesztésére, az üzembiztonság és a szolgáltatás színvonalának növelésére, valamint a hatósági árak mérséklésére, további "rezsicsökkentésre" fordíthatóak. E körben érdemes a külföldi példák vonatkozó tanulságaira figyelemmel lenni. A közműholding gazdálkodásának sikeressége az integráció mélységétől és a lehetséges szinergiák kihasználásától fog függeni. A rövidtávon megvalósítható szervezeti szintű racionalizálás mellett hosszú távon a stabil működtetés kiszámítható finanszírozási megoldásokat tesz szükségessé. Utóbbi megvalósítható tarifális alapon is, azonban kedvezőtlen feltételek mellett várhatóan jelentős költségvetési forrásokat igényel a közműholding, amely felveti az EU-s jogszabályoknak való megfelelés kérdéskörét. Ide tartozó fontos szempont, hogy a hatósági árszabályozás és az országos lefedettség olyan működés tervezését eredményezheti, amelyben a szolgáltatást igénybevevők által megfizetett díjak biztosítják a holding számára egyrészt a működési költségeket (önfenntartás), másrészt ezen felül a hálózati infrastruktúra7 fejlesztéséhez szükséges forrásokat is, kizárva a számos jogi (ld. tiltott állami támogatás!) és gazdasági problémát felvető közvetlen állami vagy önkormányzati transzferek problémáját. 3 A POTENCIÁLIS SZABÁLYOZÁSI KORLÁTOK ÉS AKADÁLYOK 3.1 EU jogi korlátok Az elmúlt két évtizedben a közmű-szolgáltatások területén egyértelmű volt azon európai uniós törekvés, amely a szektor liberalizációjával és piaci szemléletű átszervezésével igyekezett versenyképes vállalkozásokat létrehozni a közműszolgáltatókból. Ebben a modellben az üzleti szemlélet nehezen volt összeegyeztethető a társadalmi szükségletek és a közérdek elsőbbségével. Az elmúlt évek tapasztalatai megmutatták, hogy az európai gazdasági és társadalmi berendezkedés fenntartásához elengedhetetlen az állami/önkormányzati részvétel a legalapvetőbb társadalmi szükségletek kielégítésében, így a közműszolgáltatások területén is. Napjainkban már tisztán látszik, hogy van, és kell is, hogy legyen alternatívája a tisztán piaci szemléletű közmű-szektornak. Egy, az állammal és/vagy a helyi önkormányzatokkal szorosan együttműködő, szociális, társadalompolitikai és gazdaságfejlesztési jövőképpel rendelkező, piaci szemléletben, de extra profit nélkül működő integrált közmű-szolgáltató lehet az, ami mind a társadalmi elvárásoknak, mind a gazdasági környezet által támasztott igényeknek meg tudna felelni. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az állami, nonprofit közműholdingnak ne lennének jelenleg is igen szigorú EU-s szabályozási korlátai és akadályai több téren: elsősorban fúziókontroll és versenyjog, másrészt állami támogatási, végül iparág-specifikus vonatkozásokban. 3.2 Az uniós fúziókontroll-szabályozás kérdése Az egyes szolgáltatók állami akvizíciója során nyilvánvaló kérdésként merül fel, hogy az uniós és hazai fúziókontroll (merger control) szabályozás érinti-e, gátolja-e ezeket a tranzakciókat, és ha igen, mennyiben. A közösségi fúziókontrollszabályozás jogi alapját az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (az ún. EUMSZ) belső piaci és versenyjogi rendelkezései ( cikkek), valamint a 139/2004/EK tanácsi rendelet 2 képezik, a releváns magyar joganyagot pedig elsősorban a Tpvt. 3 tartalmazza. 2 A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről 3 Azaz a tisztességtelen piaci magatartásról és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény8 A tanácsi rendelet alapján egy felvásárlás jóváhagyására alapvetően vagy az az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága, azaz a DG Competition, vagy pedig a magyar Gazdasági Versenyhivatal rendelkezik hatáskörrel. A kettő közötti vízválasztó pedig az, hogy egy adott tranzakció ún. közösségi léptékű összefonódásnak minősül-e, vagy sem. Ha igen, úgy az eljáró versenyhatóság a DG Competition; minden esetben viszont az ügy hazai pályán marad, és azt főszabály szerint a GVH bírálja el, egyes kivételes esetekben pedig a Kormány rendelettel mentesítheti az adott összefonódást a versenyhatósági engedélyezési eljárás alól. 4 Az, hogy egy összefonódás közösségi léptékű-e vagy sem, elsősorban az érintett vállalkozások világméretű, illetve közösségi szintű forgalmának nagyságától függ. Eszerint közösségi léptékűnek számít egy tranzakció, amennyiben az összes érintett vállalkozás összevont teljes világméretű forgalma meghaladja az 5 milliárd eurót; és az érintett vállalkozások közül legalább két vállalkozás mindegyikének teljes EU-szintű forgalma meghaladja a 250 millió eurót. Ezen küszöbértékek alatt is lehet egy összefonódás közösségi léptékű, amennyiben az összes érintett vállalkozás összevont teljes világméretű forgalma meghaladja a 2,5 milliárd eurót; legalább három EU-tagállam mindegyikében az összes érintett vállalkozás összevont teljes forgalma meghaladja a 100 millió eurót; legalább három EUtagállam mindegyikében legalább két érintett vállalkozás mindegyikének a teljes forgalma meghaladja a 25 millió eurót, és az érintett vállalkozások közül legalább két vállalkozás mindegyikének teljes EU-szintű forgalma meghaladja a 100 millió eurót. Van azonban ez alól egy fontos kivétel: az ún. kétharmados szabály. Az említett tanácsi rendelet ugyanis abban az esetben is nemzetinek és nem közösségi léptékűnek minősít egy tranzakciót, ha az a forgalmi küszöbértékek alapján közösségi léptékű lenne, de az érintett vállalkozások (azaz a vállalatcsoport, amelybe a megvett vállalat tartozik és a vevői vállalatcsoport) mindegyike a teljes releváns uniós forgalmának 5 több mint kétharmadát egy és ugyanazon tagállamban éri el. E szabály célja, hogy azon ügyleteket, amelyek valóban csak egyetlen tagállamban éreztetik hatásukat, azokat az elbírálni leginkább alkalmas nemzeti hatóság elé utalja. A nyilvánosan elérhető mérlegadatok és a közelmúltbeli állami tulajdonszerzések gyakorlati tapasztalatai alapján a jelenlegi magyar energiaszektor vállalatai (ideértve a jelentős európai vállalatcsoportok hazai leányvállalatait is) valószínűsíthetően jellemzően a kétharmados szabály alkalmazási körébe fognak tartozni. Ennek megfelelően járt el a magyar versenyhatóság a közelmúlt befolyásszerzései során is. Emiatt a hazai közműszektor kialakítása során várhatóan lezajló állami akvizíciók előreláthatóan 4 Tpvt. 24/A., és /C95/01 Commission Consolidated Jurisdictional Notice under Council Regulation (EC) No 139/2004 on the control of concentrations between undertakings p35-439 nem lesznek közösségi léptékűek, elbírálásukra a magyar hatóságok rendelkeznek hatáskörrel majd. Az, hogy Magyarországon egy állami tulajdonszerzés esetén ki jár el, szintén kettős lehet. Egy novemberi jogszabály-módosítás 6 nyomán lehetővé vált, hogy a Kormány rendelettel mentesítsen egy tranzakciót a GVH vizsgálata alól. A Főgáz 49%-os részvénycsomagjának megszerzésével kapcsolatban viszont a Kormány idén januárban már élt is a jogszabály-módosítás nyújtotta lehetőséggel, és a tranzakció nemzetstratégiai jelentőségűvé nyilvánításával 7 mentesítette az ügyletet a magyar GVH kötelező engedélyeztetési hatásköre alól. (noha kétségtelen, hogy ilyenkor a Kormánynak vizsgálnia kell(ene) az ügylet versenyjogi hatásait). Nem okozna meglepetést, ha a várható jövőbeli állami tulajdonszerzések forgatókönyve hasonló lenne, és több ügylet is nemzetstratégiai jelentőségénél fogva mentesülne majd a GVH vizsgálata alól. Látható tehát, hogy nem csupán az uniós fúziókontroll szabályozás nem feltétlenül gátolja majd az állami tulajdonszerzést, hanem adott esetben már annak is megvan a jogszabályi kerete, hogy a GVH vizsgálata alól is mentesíthető legyen egy állami akvizíció. 3.3 Az állami támogatások kérdése Komolyabb problémát jelent viszont és jóval több figyelmet kell fordítani az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályrendszerre. A befolyásszerzés az eddigi felvásárlások alapján minden bizonnyal az MNV közel 100%-os tulajdonát képező MVM-en vagy a Magyar Fejlesztési Bankon keresztül fog megvalósulni, de a vevő mindenképpen állami entitás lesz, amely állami forrásból gazdálkodik és fizeti ki a vételárat az eladónak. Különösen a villamos energia és gázszektor szereplőinek felvásárlásához jelentős állami forrásokra lesz szükség, például tőkeemelés, tulajdonosi kölcsön vagy akár állami garanciával kötött hitelmegállapodás formájában, amely nagyon könnyen minősülhet akár a hitelezőknek, akár a vevőknek nyújtott állami támogatásnak is. Az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetetlen műveleteknek komoly következményei lehetnek, így az Unió akár a támogatásnak minősített összeg kamatokkal együtt történő visszafizettetésére kötelezhet, amint az például a 6 A évi CXCI. törvény november 22-i hatállyal a Tpvt. 24./A -t a következőképpen állapította meg: "A Kormány a vállalkozások összefonódását közérdekből így különösen a munkahelyek megőrzése, az ellátás biztonsága érdekében nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítheti. Az ilyen összefonódáshoz nem kell a Gazdasági Versenyhivatal 24. szerinti engedélyét kérni." 7 14/2014. (I.29.) Korm. rendelet a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság 49,83%-os társasági részesedése MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek nyilvánításáról10 magyar erőművek hosszú távú kapacitás-lekötési szerződéseinek ügyében történt 8. Az uniós jog állami támogatási alapvetése az, hogy 4 feltételnek való megfelelés esetén minősül valamilyen gazdasági ügylet állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése alapján, és főszabály szerint minden állami támogatás összeegyeztethetetlen az uniós joggal. Vannak azonban olyan esetek, amelyekben az EUMSZ szabályai szerint az állami támogatás az EUMSz. megengedő szabályai folytán minden esetben, vagy pedig a Bizottság mérlegelésétől függően összeegyeztethető a közös piaccal 9, ám energetikai vagy egyéb közművállalkozások állami akvizíciójára prima facie megítélésünk szerint egyik kivétel sem alkalmazható, így a tiltott állami támogatási jelleg elkerüléséhez magát az állami támogatási jelleget legcélszerűbb elkerülni. Az uniós jog alapján pedig állami támogatásnak minősül 10 mindaz, amit 1. állami vagy állami forrásokból 11 vagy akár az államnak betudhatóan 12 nyújtott támogatások, amelyek (állami forrás) 2. bizonyos vállalatoknak vagy egyes áruk termelésének nyújtott(szelektivitás) kedvezményekkel a versenyt eltorzítják, vagy annak eltorzításával fenyegetnek, feltéve, hogy(előny) 4. a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolásával fenyegetnek Ld. a Bizottság C-41/2005. sz. ügyben hozott július 4-i határozatát. 9 A mérlegelési körbe nem tartozó esetek a természetes személyeknek nyújtott szociális támogatás, a természeti katasztrófák enyhítésére nyújtott támogatás és a Németország újraegyesítését követően a volt NDK-nak nyújtott támogatás. A Bizottság mérlegelése alapján összeegyezethető támogatások körébe az EUMSz cikkének (3) bekezdésében felsorolt esetek tartoznak, azaz a kohéziós támogatás, a közös európai érdekű projektek támogatása, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások támogatása, a kulturális támogatások. Emellett egyes iparágak (szektorális szabályok) és egyes támogatási prioritások (horizontális szabályok) vonatkozásában Tanács további, támogatható eseteket határozhat meg. A Bizottság illetve a Tanács határozatokat és rendeleteket fogadott el, illetve a Bizottság iránymutatásokat, keretszabályokat és egyéb orientáló jellegű szabályokat is kiadott, abból a célból, hogy meghatározza az ilyen típusú támogatások összeegyeztethetővé nyilvánításának feltételeit, szempontjait. 10 Ld. Olaszország kontra Bizottság (Italy v. Commission) 173/73. sz. ügy, [1974] ECR 709. para 13. és Európai Bizottság, Vademecum, Az állami támogatásokról szóló közösségi jog, 2008, 11 Ld. Franciaország kontra Bizottság (France v Commission, C-482/00, [2002] ECR I-4397 para 24.) és Pearle & Others C-345/02 ECR ; ld még: a Bizottság határozata az NN 53/2005. sz. ügyben 47., és a Bíróságnak a Stardust Marine (C-482/99. sz.) ügyben hozott március 16-i ítélete, továbbá Nazaraidis ügy a Bíróság október 27-i ítélete, C 266/04 sz., 45. skk.; Streekgewest ügy - a Bíróság január 13-i ítélete, C 174/02 sz., 26. skk. 12 Ld. Adria-Wien Pipeline and others v Finanzlandesdirektion fur Karnten C-143/99 [2001] ECR I- 8365, Ld. az N 46/2007. sz. ügyben hozott bizottsági határozat, és a Siciliana Acque Minerali Srl ügyben hozott 2000/648/EKsz. bizottsági határozat11 Ezek közül a vállalkozásnak juttatott előny megítélése az, amelynek megléte vízválasztó lehet az állami akvizíciók megítélése során, hiszen az állami tulajdonszerzés, még ha közvetett is, a vonatkozó joggyakorlat szerint igen jó eséllyel teljesíteni fogja az első és második feltételt, míg a nemzetközi cégcsoportoktól mint eladóktól való vásárlás gyakorlatilag önmagában megalapozza a negyedik feltételt teljesülését. Az előny léte tekintetében elsődleges jelentőséggel bír az ún Market Economy Investor Principle (MEIP). Ennek lényege, hogy amennyiben az állami erőforrások nyújtásának feltételei olyanok, hogy az adott feltételek mentén egy megfelelő információkkal rendelkező, idealizált befektető hatékonyan működő piaci körülmények között is azonos erőforrásokat nyújtana, ez kizárja azt, hogy állami támogatási szempontból a kérdéses vállalkozásnak adott erőforrás előnynek minősüljön és így a juttatott erőforrás fogalmilag nem minősül állami támogatásnak. 15 A jelen helyzetre alkalmazva ez azt jelenti, hogy egy állami akvizíciónál rendkívüli módon ügyelni kell arra, hogy a megszerzett vállalkozásért fizetett teljes ellenérték (ideértve a részesedésért fizetett ellenértéket (equity price), valamint az átvállalt vagy az akvizíciókor valamilyen értéken megszerzett tagi kölcsönök, csoporton belüli hitelek ellenértékét is) olyan feltételekkel kell megvalósulni, amilyenek rendes piaci körülmények között is reálisak. 16 Ez a kérdés tehát jól láthatóan elsősorban vállalatértékelési kérdés, amelynek főleg a hálózati engedélyesek állami akvizíciója esetén lesz kulcsszerepe. Egy veszteséges, ám jelentős piaci értéket képviselő hálózati vagyonnal rendelkező vállalkozás (például egy elosztói engedélyes) értékelése teljesen más értéket adhat ki eredményül egy discounted cash flow vagy egy capital asset pricing (elosztóknál praktikusan RAB) modell alapú értékelésnél. Ehhez kapcsolódóan meg kívánjuk jegyezni, hogy a pénzügyi elméleti szakirodalom egy egyszerű szabályt szolgáltat arra, hogy mikor végezne el egy magánbefektető egy befektetési lépést: akkor, ha a várható nyereség nagyobb, mint az alternatív költség, tehát más azonos kockázatú befektetés hozama. Ezen elvet azonban ki kell egészíteni azzal, hogy egy racionális magánbefektető vállalna egy alacsony hozamú vagy éppen veszteséges befektetést is akkor, ha ugyanazon befektetés magasabb hozamot eredményez egy másik 14 Steiner, Woods & Twigg-Flesner, EU Law (9th Ed., Oxford, 2006) 655. o; és Phillip Morris Holland v Commission, a Bíróság ítélete, C-730/79, [1980] ECR o. 15 Ld. a Siciliana Acque Minerali Srl ügyben hozott 2000/648/EK sz. bizottsági határozat 16 Hozzá kell azonban tenni, hogy a Bizottság gyakorlata nem zárja ki, hogy adott esetben nem csak a vevőnek juttatott vételár, hanem a befolyásszerző állami vállalkozásnak a vételár kifizetése céljából juttatott valamilyen tőkeinjekció is vizsgálható állami támogatási szempontból, mivel a MEIP nem csak a közvetlen tőkejuttatásokra vonatkozik, hanem egy vállalkozással kötött hitelmegállapodásokra (Market Economy Lender Principle), a korábbi kölcsönök törlesztésének újratárgyalására (Market Economy Creditor Principle) illetve a vállalkozás számára biztosított állami garanciára is (Market Economy Guarantor Principle).12 befektetésében, 17 amely utóbbi elv még jelentőséggel bírhat a kormányzat által létrehozni tervezett integrált közműszolgáltató esetén. Látható tehát, hogy a potenciális állami akvizíciók megítélésében a megállapított vételár nagysága lehet vízválasztó jelentőségű. Amennyiben ugyanis a Bizottság azt állapítja meg, hogy túlértékelték a megszerzett vállalkozást, akkor jó eséllyel megállapítja a tiltott állami támogatás fennállását is. 3.4 Ágazati szabályozások A fúziókontrollra és az állami támogatásokra vonatkozó horizontális szabályok mellett, a non-profit állami közműszolgáltató holding kialakításánál egyes szektorális szabályokra is figyelemmel kell lenni. Ebben a körben elsősorban a harmadik energiacsomag 18 által szabályozott "unbundling"-ra, azaz az egyes villamos energiával és földgázzal kapcsolatos tevékenységeket végző vállalkozások szétválasztására kell figyelemmel lenni. Ennek célja, hogy a hálózatos, azaz átviteli, szállítói és elosztói tevékenységeket végző vállalatokat társaságilag, döntéshozatalilag és számvitelileg elválasszák a versengőnek számító termelési és kereskedelmi tevékenységet végző vállalkozásoktól. Mindazonáltal a különböző tagállami piacstruktúrákhoz alkalmazkodva az unbundling szabályok az egyes tevékenységek szétválasztására több modellt kínálnak fel, amelyek közül egyes vélemények szerint - a megfelelő kiválasztásával szinte formalitássá tehető egy-egy vállalkozásnak az anyavállalattól történő leválasztása. Az unbundling szabályozás keretében a legszigorúbb szabályok a leginkább szűk keresztmetszetnek számító átviteli- és szállítói-rendszerüzemeltetőkre vonatkoznak. Főszabály szerint ugyanazon személy egyszerre sem közvetve sem közvetlenül nem gyakorolhat irányítási jogot egy átviteli/szállítói-rendszerüzemeltető valamint egy termelési vagy ellátási feladatot ellátó vállalkozás felett. Az irányelvek ugyanakkor lehetőséget kínálnak alternatív modellek kialakítására, azaz úgynevezett független rendszerüzemeltető (Independent System Operator ISO), illetve független átviteli/szállítói-rendszerüzemeltető (Independent Transmission Operator ITO) létrehozására (a TSO modell nem jelentős az elemzés szempontjából, mert közvetlenül a lakossággal nem tart kapcsolatot). 17 Hans W. Friederiszick Michael Tröge: Applying the Market Economy Investor Principle to State Owned Companies Lessons Learned from the German Landesbanken Cases, in: Competition Policy Newsletter Nr. 1 Spring 2006, p Az Európai Parlament és a Tanács 2009/72/EK Irányelve (2009. július 13.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, valamint Az Európai Parlament és a Tanács 2009/73/EK Irányelve (2009. július 13.) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről valamint a kapcsolódó rendeletek.13 Ez utóbbi modell, amelyet Magyarország jelenleg is alkalmaz, lehetővé teszi, hogy az átviteli-rendszerüzemeltető a termelési és ellátási feladatokat ellátó vállalkozásokat irányító vertikálisan integrált vállalatcsoport része maradjon. Ugyanakkor szigorú összeférhetetlenségi szabályokkal biztosítja, hogy az átvitelirendszer-üzemeltető vállalkozás kizárólag versenypiaci feltételek szerint alakítson ki üzleti kapcsolatokat a vállalatcsoport többi tagjával. Az elosztórendszer-üzemeltetőkre hasonlóan szigorú követelmények vonatkoznak. Az ilyen vállalkozások számára engedélyezett, hogy egy vertikálisan integrált vállalkozás részei legyenek, ugyanakkor legalább társasági formájukban, szervezetük valamint döntéshozataluk szempontjából függetlennek kell lenniük a nem az elosztással kapcsolatos további tevékenységektől. A távhőszolgáltatást tekintve nem találunk a fenti unbundling-rezsimhez hasonló uniós rendelkezéseket, az iparág szabályozására különböző modellek alakultak ki az egyes tagállamokban. Általánosságban elmondható, hogy a távhőszolgáltatás jellemzően helyi szinten kerül megszervezésre; így uniós viszonylatban elsősorban az energiahatékonysággal kapcsolatos joganyagban találhatóak a távhőszolgáltatásra vonatkozó szabályok. Ki kell emelni a Cogenirányelvet 19, amely a kapcsolt energiatermelés ösztönzése érdekében meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján a tagállamok külön pénzügyi támogatást nyújthatnak a kapcsolt energiatermelőnek. Ezek a kritériumok elsősorban a magas energiahatékonyságú hőtermelésre és a primerenergia megtakarításra vonatkoznak, így a potenciális állami tulajdonszerzésnek önmagukban releváns akadályát nem képezik. A vízközmű- és szennyvíz-szolgáltatás intézményrendszerének és finanszírozásának megszervezése szintén tagállami kompetencia, a belső piaci irányelvnek 20 a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó rendelkezései (16. cikk) nem vonatkoznak erre az ágazatra. Három uniós irányelv 21 szabályozza főként ezt a területet, amelyek elsősorban a vízforrások védelmére és az ivóvíz minőségére tartalmaznak rendelkezéseket, így az állami holding kialakítását tiltó releváns szabályok ehelyütt sem léteznek. Fontos azonban kiemelni a 2000/60/EK irányelv (Vízkeret irányelv) 9. cikkében foglaltakat. Eszerint a tagállamoknak olyan, a vízfogyasztás csökkentését ösztönző árazási politikát kell bevezetni, amely hatékony vízhasználatra ösztönzi a fogyasztókat ökológiai, gazdasági és 19 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/8/EK irányelve (2004. február 11.) a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról 20 Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról 21 A Tanács 91/271/EGK irányelve (1991. május 21.) a települési szennyvíz kezeléséről, a Tanács 98/83/EK irányelve (1998. november 3.) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről valamint az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról14 szociális szempontokat is figyelembe véve, összhangban az EU nemzetközi környezetvédelmi kötelezettségeivel. E szabály pedig adott esetben korlátozhatja azon kormányzati szándék maradéktalan megvalósítását, hogy a közműszektor nonprofit alapon működjön. A szemétszállítás EU-s szabályozása is elsősorban környezetvédelmi szempontokat tart szem előtt. A hulladékgyűjtés, szállítás, tárolás és kezelés szintén kivételt képez a belső piaci irányelv 16. cikke alól, megszervezésük tagállami feladat. Ebben az ágazatban azonban figyelemre méltó változások zajlanak, amelyek a jövőben a vonatkozó szabályozásban is lecsapódhatnak majd. A legfontosabb trend a hulladékkezeléssel kapcsolatos kötelezettségek bővülése. A 2008/98/EK irányelv cikke például a papír, fém, műanyag és üveg hulladék szelektív gyűjtését 2015-re teszi kötelezővé, míg ugyanezek minimális újrafelhasználási arányát 50%-ban határozza meg 2020-ig. Ez kétirányú koncentrációt indított el az iparágban elsősorban méretgazdaságossági szempontok miatt. Egyrészt vertikálisan, a szemétszállításhoz kapcsolódó egyes tevékenységeket (gyűjtés, szállítás, kezelés, tárolás, égetés, újrafelhasználás, stb.) szervezik egyre inkább egy vállalat alá. Másrészt pedig horizontálisan, a kommunális és iparági hulladék egységes kezelése válik jellemzővé. A hulladékkezelésre vonatkozó sokasodó közjogi kötelezettségek egyre inkább igénylik az állam illetve az önkormányzatok részvételét olyan országokban is, ahol privatizálták ezen közmű-szolgáltatás nagy részét. Ebből kiindulva, a hulladékról szóló évi CLXXXV. törvény alapján január 1-jétől a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás kvázi állami monopóliummá vált Magyarországon. A közszolgáltatás körébe tartozó hulladék átvételét, kezelését és elszállítását ugyanis csak olyan engedéllyel rendelkező, minősített non-profit gazdasági társaság végezhette a jogszabály alapján, amelyben az állam, települési önkormányzat vagy települési önkormányzatok társulása közvetlenül vagy közvetve többségi tulajdonnal rendelkezik. 23 A jogszabály-módosítást akkoriban számos bírálat érte, amelyek lényege az volt, hogy a bírálók álláspontja szerint Magyarország megsértette az EUMSZ szabad letelepedésre és a szolgáltatás nyújtás szabadságára vonatkozó rendelkezéseit. A Bizottság azonban noha a 2008/98/EK irányelv (a Hulladék Keretirányelv) hiányos átültetése miatt korábban kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen ezt a konkrét szabályt nem kifogásolta uniós jogi szempontból. A hiányos implementálás miatt indult ügyet 24 pedig az Európai Unió Bírósága augusztus 20-i végzésével megszüntette, mivel Magyarország időközben a Bizottság szerint is eleget tett implementálási kötelezettségeinek. 22 Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről évi CLXXXV. törvény a hulladékról 81. (1) bekezdés 24 C-310/12 Commission v Hungary15 A kéményseprésre vonatkozólag szintén nem található harmonizált EU-s joganyag, 25 így a tagállamok maguk határozhatják meg a kéményseprésre vonatkozó szabályozásukat. Nagyon fontos azonban, hogy a kéményseprés a belső piaci irányelv alól nem kivett szolgáltatás. Emiatt pedig az irányelv 15. cikke alapján a tagállamok kizárólag diszkriminációmentes, szükséges és arányos korlátozásokat vezethetnek be. Magyarországon ugyanakkor a jelenleg hatályos szabályozás nem tartalmaz olyan korlátozást, ami szerint kéményseprési tevékenységet kizárólag állami tulajdonú szolgáltató végezhet, sőt, a hatályos jogszabály kifejezetten lehetővé teszi a tendereztetést is. 26 E körülmények között azonban kérdésként marad fenn, hogy a kéményseprés esetén mennyiben igazolható diszkriminációmentes, szükséges és arányos korlátozásként a kötelezően előírt állami monopolszolgáltató. 3.5 Befektetővédelmi aspektus Végezetül szót kell ejteni arról, hogy az állami tulajdonszerzés és szerepvállalás korlátját a piaci szereplők külföldi tulajdonosainak érdekei tekintetében a kétoldalú befektetővédelmi egyezmények, valamint az Energia Charta Egyezmény is jelentheti. Noha a nemzetközi jog által szabott korlátok eltérőek attól függően, hogy Magyarországnak az adott állammal milyen nemzetközi szerződései állnak fenn, és így ez az aspektus mindig csak egy-egy egyedi relációban vizsgálható, bizonyos fontos standardokról érdemes általánosságban is szót ejteni. Az ismert standardok közül a legfontosabb a vonatkozó nemzetközi választottbírósági gyakorlat alapján az ún. tisztességes és méltányos elbánás ("fair and equitable treatment") követelménye. Ez egy meglehetősen bonyolult, öt elemből álló szempontrendszer, melynek elemei az átláthatóság, a stabilitás és a jogos elvárások védelme; az eljárási megfelelőség, a jóhiszeműség, a kényszerítéstől és zaklatástól való mentesség, végül a szerződéses kötelezettségeknek megfelelés (az Energia Charta esetében Magyarország ezt az aláíráskor kizárta, de a kétoldalú egyezményeknél nem) ugyanis összességében egy relatív magas sztenderdet teremt, noha igaz az is, hogy az öt közül több elem súlyos megsértése szükséges ahhoz, hogy a szabály által nyújtott védelemre hivatkozni lehessen. Ezzel egybevág tanulságában az AES ügy is, ahol a hatósági ár önkényes visszavezetésével kapcsolatban a választottbíróság úgy foglalt állást, hogy bár az valóban sérelmes és alkalmas is volt a károkozásra, nem éri el azt a szintet, ami túllépné a megengedhető szabályozói autonómia és magatartások határát 27. Ettől 25 A Bizottság pedig nem is tervez ilyen javaslatot előterjeszteni, ld. Michel Barnier válasza a Bizottság nevében az E számú parlamenti kérdésre, letöltve A kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló évi XC. törvény 5. (1) bekezdése. 27 AES Summit Generation Ltd. v. Republic of Hungary, ICSID Case No. ARB/07/2216 függetlenül a közelmúltban szerzett tapasztalatok is megerősítették, hogy a mérce elérése, és így a befektető-védelem intézményének aktiválódása, egyáltalán nem lehetetlen az állami-hatósági beavatkozások esetén. 28 A másik fontos standard pedig a kisajátítás tilalma. Az e tekintetben irányadó nemzetközi választottbírósági gyakorlat szerint e védelemre egy befektető akkor hivatkozhat, ha bizonyítani tudja, a befektetése minden lényeges értékét elvesztette, és ezért nem kapott tisztességes és méltányos kompenzációt. Fontos, hogy ezt a tesztet az Electrabel ügy 29 tanulsága szerint pedig a befektetés egészére kell alkalmazni, nem csupán a befektetés valamely elemére. Az azonban a legutóbbi gyakorlatban már általános érvénnyel megállt (szemben a korábbi, ingadozó joggyakorlattal), hogy egy szerződés is lehet befektetés befektetővédelmi logikában. 30 E standardok miatt tehát figyelemmel kell lenni arra is, hogy az állami tulajdonszerzések és a holding kialakítása során ne sérüljenek a befektetői érdekek a nemzetközi egyezmények által tilalmazott módon, hiszen ez esetben a befektetők akár nemzetközi választottbírósági eljárásokban követelhetnek kártérítést hazánktól. 3.6 Belső szabályozási és intézményi korlátok Szabályozói oldalról az egyébként is túlterhelt, legutóbb közigazgatási hatóságból jogalkotóvá is tett 31 Magyar Energetikai és Közműszabályozási Hivatal ( MEKH ) várható szerepét kell vizsgálni. A szabályozó hatóság, mely egyidejűleg jogalkotó és rendes közigazgatási hatóság is, már önmagában egy, a korábbi magyar jogtól idegen intézmény, amelynek a kialakítása viszont véleményünk szerint igen fontos és elkerülhetetlen előrelépés volt. Az árszabályozás 2013 előtti, szövevényes rendszere (lényegében a jogalkotó törvényi elvei, a miniszter és a MEKH, akkor még MEH közti bonyolult hatáskörmegosztás) eleve célszerűvé tette a struktúra valamilyen irányú módosítását: volt, ahol a MEH mint közigazgatási hatóság konkrét árelőkészítő, volt, ahol az árszabályozási keretet készítette elő, és volt., ahol magának az árhatóságnak a szerepét vette fel. Mindezt ráadásul a MEH által kibocsátott módszertanok, módszertani útmutatók és tájékoztatók kísérték. 28 AES Summit Generation Ltd. v. Republic of Hungary, ICSID Case No. ARB/07/22 (Award, 17 September 2010) 29 Electrabel S.A. v. Republic of Hungary, ICSID Case No. ARB/07/19 30 Electrabel S.A. v. Republic of Hungary, ICSID Case No. ARB/07/19 (Decision on Jurisdiction, Applicable Law and Liability, 30 November 2012) 31 Magyarország Alaptörvényének 23. cikke, továbbá a Magyar Energetikai és Közműszabályozási Hivatalról szóló évi XXII. törvény 1. (1) bekezdés, 12.17 Ennek a szövevényes hatáskörmegosztásnak a veszélyeit jól érzékeltette az első rezsicsökkentés: a kormánynak a lakossági villamos energia, földgáz és távhő végfogyasztói árak csökkentéséről szóló 1586/2012. (XII. 15.) Korm. határozata döntött a lakossági felhasználók árainak csökkentéséről (politikai akarat), ezt aprópénzre az összesen 12 jogszabályt módosító 78/2012. (XII. 22.) NFM rendelet váltotta (jogalkotás), ám ezzel nem ért véget jogalkotási oldalon az implementáció, a MEH-re, mint hatóságra (jogalkalmazás) is rendkívüli feladatok hárultak a kivitelezésben, felnyitva a folyamatban lévő árfelülvizsgálatokat a rendkívüli ármegállapítási közigazgatási hatósági eljárás lefolytatásával, illetve az árhatározatokkal. Mindezt olyan módon és mértékben, mely a MEH-re, mint hatóságra vonatkozó, alapos, körültekintő és megfontolt eljárásra modellezett eljárási és egyéb szabályok (ezek egy része jogszabály, egy másik része viszont a MEH által alkotott módszertan és egyéb "soft law" aktus volt) törvényszerű megsértésével járt. Másrészt a MEH az energiapiac egészének szabályozása és az áttekinthetőség érdekében időről időre a jogszabályi rendszerbe nehezen illeszkedő módszertanok, módszertani útmutatók és tájékoztatók kiadására is kényszerült. Az árszabályozás és költségfelügyelet ezek kiemelt területe, de annak idején pl. a szélerőművek engedélyezése kapcsán a bíróságot is jócskán megdolgoztató, ún. "tájékoztatókkal" igyekezett a MEH a rendszerkorlátok szabta keretek közé szorítani a létesítési engedélykérelmeket 32 (egyébként az Alkotmánybíróság is kényszerült már ilyen kvázi normatív szabályozó aktusokkal foglalkozni) 33. Ezek az eszközök, melyekben a MEH átkalandozott a szabályozás területére, valójában a jogrendszer ismeretlen területéhez tartoznak, és a jogrendszer egészében idézhetnek elő zavart. Ezen a helyzeten javított az árszabályozás kapcsán a MEH-nek adott jogalkotói hatáskör, mellyel létrejött a MEKH, jelentős többletterhet róva a hivatal strukturálisan lényegi bővítés nélkül hagyott szervezetrendszerére. Mindehhez társul a MEKH mennyiségileg szignifikáns, fogyasztóvédelmi panaszokat elbíráló feladatköre is, továbbá az iparági információgyűjtés és feldolgozás feladatai. A MEKH további terhelése a közműholdinggal kapcsolatos feladatokkal éppen ezért mindenképpen átgondolandó. Fontos kérdés lehet továbbá a jelenleg is fennálló információs aszimmetria kezelése is. A MEKH munkáját nyilvánvalóan rendkívüli módon megnehezíti, hogy maga is jelentős információhiánnyal küszködik. Éppen ezért meglátásunk szerint az átalakítás keretében érdemes átgondolni akár a MEKH intézményrendszerén belül, akár attól részben-egészben függetlenítve egy ügyfélszolgálati, számlázási, és adminisztrációs szolgáltatásokat ellátó egység, "trading house" létrehozását. A hatósági és szabályozó hatáskörök ezt kísérő 32 dr. Tóth Máté LL.M.: A hazai szélenergia-szabályozás iránya és tanulságai az új támogatási séma hajnalán, in: Magyar Energetika 2012/5 15. p. 33 Lásd pl. 36/2001. (VIII. 11.) AB határozat18 pontos definiálása és rendszerbe illesztése szintén elengedhetetlen a hatékonyabb jogalkalmazás és a jogbiztonság érdekében. 4 A VIZSGÁLATRA ÉRDEMES KÜLFÖLDI MODELLEK 4.1 Az integrált közmű-szolgáltatás amerikai modellje Az Egyesült Államokban alapvetően három domináns közműszolgáltatási (public utility) irányzat különböztethető meg: a piaci befektetők által tulajdonolt magán közműcégek (private), a köztulajdonban lévő közművek (public, azaz government-owned), amelyek jelentős része a helyi önkormányzatok (municipial) tulajdonában van, illetve a szövetkezeti (member-owned) közművek. A magánbefektetések nagyságát érzékelteti, hogy bár a villamosenergiaszolgáltatás területén a magánkézben lévő közművek aránya mindössze 5,8%, ennek ellenére a fogyasztók 68,5%-át látják el. A köztulajdonban lévő közművek (publicly owned utilities) ezzel szemben az összes szolgáltató 61%-át teszik ki. 34 Az American Gas Association (AGA) 2012-ben 1670 földgázközművet (local distribution company, LDC) tartott nyilván, és ezekből több mint 1000 magánbefektetők kezében volt. 35 Ennek az is oka, hogy a szállító- és elosztóvezetékek gyakran egy kézben összpontosulnak, és a magánbefektetők előszeretettel fektetnek ilyen integrált vállalatokba. Fontos megjegyezni, hogy ezek az arányok a villamosenergia- és a földgázszolgáltatásra igazak csak, azonban a víziközmű szolgáltatókra már nem. Az American Water Works Association 36 (AWWA) adatai szerint a víziközművek 97%-a a helyi önkormányzatok tulajdonában van, illetve a képet még tovább árnyalja, hogy az amerikaiak jelentős része saját víznyerő kúttal rendelkezik. A magán (gyakran tőzsdére bevezetett) cégek a klasszikus investor-owned utilities (IOU) képét mutatják, ahol a profitmaximálás a befektetők megtérülését szolgálja 37. Természetes monopólium jellegéből adódóan azonban ez egy erősen szabályozott piac, amelyet szövetségi (Federal Energy Regulatory Commission, 34 Az American Public Power Association (APPA) adatai szerint 2012-ben a 192 db magánkézben lévő (investor-owned) villamosenergia-közműszolgáltató több mint 90 millió fogyasztót, míg a 2009 db köztulajdonban lévő (publicly owned) közmű több mint 21 millió fogyasztót látott el. Villamosenergia-szolgáltatók száma: 3292 db, fogyasztók száma: 136,8 millió. Adatokat vö. 35 Adatokat vö Az IOU-k közös lobbiszervezte az Edison Electric Institute (EEI),19 FERC 38 ) és állami (public utilities commission 39 ) szintű szabályozó hatóságok felügyelnek. A modell szolgáltatási oldalról kiegészül a klasszikus közműszolgáltatással járó megkötésekkel, minőségi-szolgáltatási sztenderddel és a végső menedékes (last resort) szolgáltatási kötelezettséggel is. Emellett a többi közműszolgáltatóval szemben szignifikánsan magasabb adóteherrel is szembesülnek az IOU-k: jelentős nagyságú jövedelem- (income), vagyon- (property), társasági (corporate), és koncessziós (franchise) adót kell fizetnie ezeknek a cégeknek a szövetségi, az állami és a helyi kormányzatnak is. Connecticut államban például két nagy ilyen magántulajdonban lévő közműszolgáltató található (külön a villamos energia és külön a földgáz vonatkozásában). A Northeast Utilities, melynek többek között része a Connecticut Light and Power (villamos energia) és a Yankee Gas (földgáz) 40, valamint a UIL Holdings Corporation, melynek többek között része a The United Illuminating Company (villamos energia), a The Southern Connecticut Gas Company (földgáz), valamint a Connecticut Natural Gas Corporation (földgáz) 41. Az investor-owned utility-k mellett párhuzamosan léteznek a köztulajdonban lévő közműszolgáltatók (publicly owned utilities) 42. Megkülönböztetünk szövetségi 43 (federal) és állami 44 (state-owned) szolgáltatókat is, azonban ezek külön kezelhetőek a klasszikus, köztulajdonban lévő közművektől. Utóbbiak túlnyomó többsége önkormányzati tulajdonban 45 (municipial) van, és jellemzően nonprofit módon, költségalapon (cost-based) működnek. Az így ellátott fogyasztók olyan ellátási díjat fizetnek, mely a nyújtott szolgáltatások árára reflektálnak, és nem kizárólag arra, amit a fogyasztók hajlandók fizetni. A municipally-owned utility-k (muni) működésüket az adófizetők, illetve a közvetlenül kiszolgált fogyasztóik hozzájárulásából biztosítják. Fontos megjegyezni, hogy alapvetően politikai döntés kérdése, hogy az adott területet egy köztulajdonban vagy egy magántulajdonban CT állam szabályozó hatósága: State of Connecticut Public Utilities Regulatory Authority (PURA), A publicly owned utility -k az Egyesült Államok fogyasztóinak kb. 20%-át szolgálják ki. Vö. 43 A szövetségi energiaprojektek többségét az Energiaügyi Minisztérium (US Department of Energy) alá tartozó ügynökségek kezelik: Bonneville Power Administration (BPA), Southeastern Power Administration (SEPA), Southwestern Power Administration (SWPA) és Western Area Power Administration (WAPA). A leginkább közismert szövetségi villamos energia projekt, a Tennessee Valley Authority (TVA), a US DoE-től független ügynökségként működik. 44 Az EIA 2012-ben 10 állami tulajdonú (state-owned) szolgáltatót tartott nyilván, köztük olyanokat, amelyek állami egyetemeknek vagy indián törzsi területeken szolgáltattak. Vö. 45 Az EIA adatai szerint 824 municipally-owned utility működött az USA-ban 2012-ben. Vö.20 lévő szolgáltató látja-e el. A köztulajdonban lévő szolgáltatók esetében pénzügyi előnyként jelentkezik, hogy számos adókedvezménnyel rendelkeznek a magánkézben lévő közszolgáltatókkal szemben, és gyakran olcsóbban tudnak tőkét bevonni a fejlesztések finanszírozásához. Mindezek biztosítják, hogy a fogyasztói árak alacsonyabbak lehessenek, mint a méretgazdaságossági előnyökkel bíró, magántulajdonban lévő közműcégek. A muni-k működési filozófiájához tartozik, hogy az adókedvezmények fejében profitjuk meghatározott részét visszaadják annak a közösségi dimenziónak, városnak, melyek az ellátási és gazdálkodási területüket képezi. 46 Egyúttal egyes szolgáltatásokat ingyenesen vagy támogatott áron biztosítanak a kormányzat tulajdonában álló entitások felé (ld. közvilágítás, közintézmények, stb.). A teljes képhez az is hozzátartozik, hogy az adókedvezmények maguk után vonják, hogy a muni-k nem részesülhetnek azokban a számviteli- és adókedvezményekben (pl. gyorsított leírás, befektetési adókedvezmények, stb.), amelyek elérhetőek az IOU-k számára. Gyakran a földgáz-, villany-, víz-, szennyvízszolgáltatások együttesen, kapcsolva jelennek meg e szolgáltatók tevékenységi körében. Connecticut állam példájánál maradva: 7 ilyen önkormányzati tulajdonú szolgáltató működik, amelyek kialakítása ugyan különbözhet egymástól, de működési elvük azonos 47. Wallingfordban közvetlenül a város által felügyelt szolgáltatások közé tartoznak a villany-, víz- és szennyvízszolgáltatások. A város közszolgáltatásokért felelős osztálya (Department of Public Utilities) alá tartoznak a villamosenergia- és a víziközműdivíziók is 48, ami egyúttal azt is jelenti, hogy a munkavállalókat a város, és nem például a Wallingford Electric Division alkalmazza. Mivel a muni-k a városi adminisztrációhoz (egyúttal a város döntéshozóihoz is) szorosan kapcsolódva működnek, ezért számos szinergia kiaknázására van lehetőségük: az állami vagy szövetségi szinttel szemben egyszerűbbek az engedélyeztetési folyamatok, illetve azonnali jóváhagyás is elérhető sürgős, közcélú munkák esetén (ld. tereprendezés és fakivágások). Norwich-ban a muni-ra (Norwich Public Utilities) hárul a földgázszolgáltatás feladata is a villany-, víz- és szennyvízszolgáltatás ellátása mellett 49. A helyi önkormányzati tulajdonban lévő Norwich PU 1904 óta létezik, és egy, a helyi közérdeket reprezentáló öttagú igazgatóság irányítja, amely meghatározza a vállalat működési elveit és a fogyasztói tarifákat is. A Norwich PU a teljes számlázott bevételeinek több mint 10%-kát a városi alapba utalja (ez 46 Létezik egy hibrid modell is, amely a municipially-owned és a cooperative utility-k tulajdonságait ötvözi. Ilyen hibrid szolgáltatási körzetek Nebraska államban a Public Power District (PPD) és Oregonban, valamint Washington államban a Public Utility District (PUD). A modell előnye, hogy a földrajzi és jogi határokat átlépve hatékonyabban szervezhető meg a közműszolgáltatás. 47 A connecticut-i települések közműszolgáltatóit ld Több megjelenítése
A KÖZÖSSÉGI KÖZMŰSZOLGÁLTATÁS MEGSZERVEZÉSÉNEK EGYES SZABÁLYOZÁSI KÉRDÉSEIRŐL
tanulmányok Bálint Norbert Herczeg András Tóth Máté Gebhardt Gábor A KÖZÖSSÉGI KÖZMŰSZOLGÁLTATÁS MEGSZERVEZÉSÉNEK EGYES SZABÁLYOZÁSI KÉRDÉSEIRŐL A hazai energiaszektorban jól láthatóan megtört a liberalizáció Részletesebben A Magyar Energia Hivatal jelenlegi és jövőbeni szerepe a magyar közműszolgáltatásban
A Magyar Energia Hivatal jelenlegi és jövőbeni szerepe a magyar közműszolgáltatásban MAVÍZ Víziközmű törvény konferencia 2011. február 6. Horváth Péter Magyar Energia Hivatal, elnök Tartalom Az állam szerepe Részletesebben JOGI-SZABÁLYOZÁSI ÉS PIACI VÁLTOZÁSOK AZ ENERGETIKÁBAN
JOGI-SZABÁLYOZÁSI ÉS PIACI VÁLTOZÁSOK AZ ENERGETIKÁBAN Magyar Energia Szimpózium, 2015. szeptember 24. Dr. Tóth Máté LL.M. Szenior ügyvéd, Faludi Wolf Theiss Elnök, MET Interdiszciplináris Tagozat 1 TARTALOM Részletesebben A koncessziós irányelv átültetésének kihívása. Dr. Várhomoki-Molnár Márta főosztályvezető-helyettes
A koncessziós irányelv átültetésének kihívása Dr. Várhomoki-Molnár Márta főosztályvezető-helyettes Az irányelv kapcsán több szinten vetődnek fel kérdések A nemzeti jogrendszerbe beillesztés jogiszabályozási Részletesebben MAVIR - ITO Modell szerinti működése. Dr. Tomaj Balázs Megfelelési Ellenőr
MAVIR - ITO Modell szerinti működése Dr. Tomaj Balázs Megfelelési Ellenőr Tartalom 1. Bemutatkozás 2. Előzmények 3. ITO Modell 4. Megfelelési Ellenőr 5. Kérdések Előadás célja: fejtágito! 2012. szeptember Részletesebben Európai Uniós támogatással létrejövő hulladékgazdálkodási projektek üzemeltetése, projektzárás - problémák és megoldások-
Európai Uniós támogatással létrejövő hulladékgazdálkodási projektek üzemeltetése, projektzárás - problémák és megoldások- 2009. április 23. (Szombathely) dr. Horváthné Nagy Orsolya osztályvezető Környezetvédelmi Részletesebben Modellváltás a földgázellátásban. Vince Péter MTA Közgazdaságtudományi Intézet
Modellváltás a földgázellátásban Vince Péter MTA Közgazdaságtudományi Intézet Témakörök Áttekintés a szabályozás, a tulajdonosi és vállalati szerkezet, valamint a szereplők és funkcióik változásairól Az Részletesebben Az energiahatékonysági irányelv 2012/27/EU átültetése
Az energiahatékonysági irányelv 2012/27/EU átültetése 3% 1,5 % Győrfi Annamária Zöldgazdaság Fejélesztési Főosztály - főosztályvezető-helyettes Nemzeti Fejlesztési Minisztérium 1 Az irányelv átültetésének Részletesebben Az energiapiac helyzete Magyarországon a teljes piacnyitás kapujában. Előadó: Felsmann Balázs infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár
Az energiapiac helyzete Magyarországon a teljes piacnyitás kapujában Előadó: Felsmann Balázs infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár Tartalom I. Az új magyar energiapolitikai koncepció II. Ellátásbiztonság Részletesebben I. Országgyűlés Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
I. Országgyűlés Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal I. A célok meghatározása, felsorolása A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (továbbiakban: Hivatal) fejezetet irányító szervi Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás Részletesebben Kovács Csaba Magyar Energia Hivatal GasCon szakkonferencia 2007. február 21.
Felkészülés a piacnyitásra a tevékenységek szétválasztása Kovács Csaba Magyar Energia Hivatal GasCon szakkonferencia 2007. február 21. Az előadás célja és tartalma A tevékenység-szétválasztás (unbundling) Részletesebben Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
2006R1084 HU 01.07.2013 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS 1084/2006/EK RENDELETE (2006. július 11.) a Részletesebben Darabos Péter BME VKKT A VÍZIKÖZMŰ TÖRVÉNY
Darabos Péter BME VKKT A VÍZIKÖZMŰ TÖRVÉNY Előzmények Természetes monopólium! Víziközmű szolgáltatás Magyarországon a rendszerváltás előtt és után Tulajdonviszonyok Üzemeltető szervezetek Szabályozás és Részletesebben Hulladékgazdálkodási tervezési rendszer elemeinek összeillesztése OHT, OGYHT, OHKT
Hulladékgazdálkodási tervezési rendszer elemeinek összeillesztése OHT, OGYHT, OHKT Dr. Petrus József Csaba vezető-tanácsos Környezetügyért, Agrárfejlesztésért és Hungarikumokért felelős Államtitkárság Részletesebben Kihívások, előttünk álló feladatok a Hivatal szemszögéből
Kihívások, előttünk álló feladatok a Hivatal szemszögéből 2010. október 8. 110. éves a MEE Budapest, MTA díszterem Dr. Grabner Péter osztályvezető Villamos Energia Engedélyezési és Felügyeleti Osztály Részletesebben Kapcsolt energia termelés, megújulók és a KÁT a távhőben
Kapcsolt energia termelés, megújulók és a KÁT a távhőben A múlt EU Távlatok, lehetőségek, feladatok A múlt Kapcsolt energia termelés előnyei, hátrányai 2 30-45 % -al kevesebb primerenergia felhasználás Részletesebben A fenntartható fejlődés megjelenése az ÚMFT végrehajtása során Tóth Tamás Koordinációs Irányító Hatóság Nemzeti Fejlesztési Ügynökség 2009. szeptember 30. Fenntartható fejlődés A fenntarthatóság célja Részletesebben A vízi közmű beruházások EU finanszírozása. Dr. Nagy Judit
A vízi közmű beruházások EU finanszírozása Dr. Nagy Judit A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény (Vksztv.) beruházásokkal, fejlesztésekkel kapcsolatos alapelvei a természeti erőforrások Részletesebben III. MELLÉKLET A RENDES JOGALKOTÁSI ELJÁRÁS JOGALAPJAI
III. MELLÉKLET A RENDES JOGALKOTÁSI ELJÁRÁS JOGALAPJAI 1 Jogalap Leírás Eljárási szabályok 1 14. cikk Általános gazdasági érdekű szolgáltatások 15. cikk (3) Hozzáférés az uniós intézmények dokumentumaihoz Részletesebben Liberalizált energiapiacok az Európai Unióban
Liberalizált energiapiacok az Európai Unióban MTESZ Technika Háza 2008. április 16. Takácsné Tóth Borbála Budapesti Corvinus Egyetem Regionális Energiagazdasági Kutatóközpont Jogszabályok Első csomag (1997-8) Részletesebben Megújuló energia projektek finanszírozása Magyarországon
Megújuló energia projektek finanszírozása Magyarországon Energia Másképp III., Heti Válasz Konferencia 2011. március 24. Dr. Németh Miklós, ügyvezető igazgató Projektfinanszírozási Igazgatóság OTP Bank Részletesebben GDF SUEZ. Cége velünk csak megtakaríthat!
GDF SUEZ Cége velünk csak megtakaríthat! Cége velünk csak megtakaríthat! Időt Pénzt ENERGIÁT Amit biztosan elvárhat tőlünk: földgázt, szakértelmet, egyszerű ügyintézést személyes kapcsolattartó segítségével, Részletesebben 6. Az energiatermelés és ellátás és gazdaságtana 3.
6. Az energiatermelés és ellátás és gazdaságtana 3. Árképzési módszerek költségfedezeti hosszú távú határköltségen alapuló támogatott hatósági ÁR piaci (tőzsdei) 1 Az energiaszolgáltatás természetes monopólium Részletesebben Aktualitások az adózás, a könyvvizsgálat és a számvitel területén Izer Norbert
Aktualitások az adózás, a könyvvizsgálat és a számvitel területén Izer Norbert Adószabályozásért és számvitelért felelős helyettes államtitkár 1 Trendek a magyar adórendszerben Gazdaságpolitikai célok Részletesebben VAGYONGAZDÁLKODÁSI IRÁNYELVEK, KÖLTSÉGHATÉKONYSÁG JAVÍTÁSI ESZKÖZÖK DR. SZALÓKI SZILVIA
VAGYONGAZDÁLKODÁSI IRÁNYELVEK, KÖLTSÉGHATÉKONYSÁG JAVÍTÁSI ESZKÖZÖK DR. SZALÓKI SZILVIA AZ ELŐADÁS VÁZLATA 1. Költséghatékonyság javító eszközök - a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal eszköztára Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben I. Országgyűlés Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
I. Országgyűlés Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal I. A célok meghatározása, felsorolása A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (továbbiakban: Hivatal) fejezetet irányító szervi Részletesebben ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ január Budapest, Riadó utca Budapest, Pf
ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ 2017. január 13. 2017. 6. 1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.hu A Közbeszerzési Hatóság Elnökének tájékoztatója a 2017. január 1-jétől irányadó Részletesebben Harmadik feles finanszírozás jelentősége és lehetőségei energetikai beruházásoknál
Harmadik feles finanszírozás jelentősége és lehetőségei energetikai beruházásoknál II. Észak-Alföldi Önkormányzati Energia Nap Nyíregyháza 2011. május 19. Dr. Grabner Péter osztályvezető Villamos Energia Részletesebben Megújulóenergia-hasznosítás és a METÁR-szabályozás
Megújulóenergia-hasznosítás és a METÁR-szabályozás Tóth Tamás főosztályvezető Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Magyar Energia Szimpózium 2016 Budapest, 2016. szeptember 22. Az előadás vázlata Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
FHB Jelzálogbank Nyrt. Az FHB Nyrt. 200.000.000.000,- Ft keretösszegű 2013-2014. évi Kibocsátási Programjához készített Összevont Alaptájékoztatójának 5. sz. Kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló Részletesebben Miért összeegyeztethetetlenek a magyar hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodások a közösségi vívmányokkal?
Közgazdasági Szemle, LVIII. évf., 2011. július augusztus (653 665. o.) Sztankó Éva Miért összeegyeztethetetlenek a magyar hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodások a közösségi vívmányokkal? Részletesebben Hulladékgazdálkodás szakmai szemmel
Hulladékgazdálkodás szakmai szemmel Előadó: Weingartner Balázs elnök-vezérigazgató Budapest, 2016. május 5. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatás logikai kerete Térségi rendszerek és létesítmények DE Részletesebben A kapcsolt energiatermelők helyzete Magyarországon. XVII. Kapcsolt Hő- és Villamosenergia-termelési Konferencia 2014. március 18-19.
A kapcsolt energiatermelők helyzete Magyarországon XVII. Kapcsolt Hő- és Villamosenergia-termelési Konferencia 2014. március 18-19. Siófok Kapcsolt termelés az összes hazai nettó termelésből (%) Kapcsoltan Részletesebben A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszer átalakításának aktuális kérdései
A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszer átalakításának aktuális kérdései Szabó Zsolt fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár Nemzeti Fejlesztési Részletesebben A megújuló energiák új támogatási rendszere (METÁR) Tóth Tamás Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
A megújuló energiák új támogatási rendszere (METÁR) Tóth Tamás Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Az előadás vázlata 1. A METÁR bevezetésének előzményei 2. A METÁR főbb elemei 3. Kérdések Részletesebben Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában. Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ
Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ Jog: definíció? Nincs egységes jogi definíció Európában, de még a legtöbb országban sem. USA megközelítés: Részletesebben Az új közszolgáltatási rendszer céljai és legfontosabb pillérei
Az új közszolgáltatási rendszer céljai és legfontosabb pillérei Szabó Zsolt Fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Kiindulási Részletesebben Az új energiahatékonysági irányelv
Az új energiahatékonysági irányelv Dr. Hevesi Zsófia Klíma- és Energiaügyért Felelős Államtitkárság Nemzeti Fejlesztési Minisztérium 3% 1,5% Energiahatékonysági munkacsoport ülés 2012. október 9., Budapest Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben Széndioxid-többlet és atomenergia nélkül
Széndioxid-többlet és atomenergia nélkül Javaslat a készülő energiapolitikai stratégiához Domina Kristóf 2007 A Paksi Atomerőmű jelentette kockázatok, illetve az általa okozott károk negyven éves szovjet Részletesebben A KÖZBESZERZÉSEK HELYZETÉNEK ALAKULÁSA MAGYARORSZÁGON, LEHETŐSÉGEK ÉS KIHÍVÁSOK RIGÓ CSABA BALÁZS KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 2015. NOVEMBER 19.
A KÖZBESZERZÉSEK HELYZETÉNEK ALAKULÁSA MAGYARORSZÁGON, LEHETŐSÉGEK ÉS KIHÍVÁSOK RIGÓ CSABA BALÁZS KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 2015. NOVEMBER 19. Tartalom I.) A Közbeszerzések helyzetének alakulása Magyarországon Részletesebben PH. Településfejl. és Vagyong. Osztály. Ózd, 2013. október 1.
10. Elõadás A biztosítás nemzetközi jogi környezete Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék Az Európai Közösség jogi háttere EGK - Római Szerzõdés Gazdasági célok Integráció, Közös piac áruk, Részletesebben Jogszabály-alkotási tervek - a melléktermékkel és a hulladékstátusz megszűnésével kapcsolatosan
Jogszabály-alkotási tervek - a melléktermékkel és a hulladékstátusz megszűnésével kapcsolatosan László Tibor Zoltán főosztályvezető-helyettes Környezetügyért, Agrárfejlesztésért és Hungarikumokért felelős Részletesebben Audit reform Magyarországon
Audit reform Magyarországon Dr. Sramkó Szilvia Tolnai Krisztián Ádám Nemzetgazdasági Minisztérium 2016 Témáink: Audit reform dr. Sramkó Szilvia 2015. évi minőségellenőrzések tapasztalatai Tolnai Krisztián Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.11.18. COM(2015) 496 final ANNEXES 1 to 2 MELLÉKLETEK a következőhöz: Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a földgáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó Részletesebben TisztaShow SZAKMAI NAP. Van más választás: pozícionálja újra szolgáltatását a piacon. Budapest, október
TisztaShow SZAKMAI NAP Budapest, 2016. október 21-22. Van más választás: pozícionálja újra szolgáltatását a piacon Barta Géza Róbert ügyvezető Környezetbarát Termék Nonprofit Kft. Csak egy módon indulhatunk Részletesebben Befektetési szolgáltatások
Bank - Tőkepiaci alaptan Befektetési szolgáltatások Tőkepiac szerepe Tőkepiac szabályozása Tőkepiaci tevékenység Tőkepiac felügyelete 2014 ősz MsC képzés 1 Bank Pénzügyi közvetités Fizetések bonyolítása Részletesebben A környezetbarát közbeszerzés jogi lehetőségei. Dr. Kovács László jogi tanácsadó Közbeszerzések Tanácsa
A környezetbarát közbeszerzés jogi lehetőségei Dr. Kovács László jogi tanácsadó Közbeszerzések Tanácsa A zöld közbeszerzés jogi feltételei az Unióban 1997. Európai Unió elkötelezte magát a fenntartható Részletesebben Az Európai Unió regionális politikája a 2007-13-as időszakban
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Jogforrások, költségvetés 139. lecke A közösségi jog Az EGK Szerződésnek Részletesebben A h a h tóság i iára r lk l a k lm l a m zás s pél é dái Villamos o e nergia Távhős ő zo z l o gá g l á ta t t a ás Szemé lys y zá z llí á tás
A hatósági ármeghatározás kérdései előadó: Sugár Dániel (TIG-RES Rt.) CMC minősítés 2004. február 10. Piaci árak vs. hatósági árak A piaci ár kialakulása: P S Egyensúlyi ár A láthatatlan kéz D Hatósági Részletesebben EBBEN A VIZSGARÉSZBEN A VIZSGAFELADAT ARÁNYA
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 2 ) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben A liberalizált villamosenergia-piac működése. Gurszky Zoltán Energia és szabályozásmenedzsment osztály
A liberalizált villamosenergia-piac működése Gurszky Zoltán Energia és szabályozásmenedzsment osztály 1 A villamosenergia-piac liberalizációja A belső villamosenergia-piac célja, hogy az Európai Unió valamennyi Részletesebben Dr. Zoboky Péter Zöldgazdaság Fejlesztési Főosztály
A nagyvállalatok energetikai audit kötelezettsége Dr. Zoboky Péter Zöldgazdaság Fejlesztési Főosztály Az EU energiahatékonysági szabályozása 1. 2. 3. 2010/30/EU irányelv az energia címkézésről 2010/31/EU Részletesebben A VPP szabályozó központ működési modellje, és fejlődési irányai. Örményi Viktor 2015. május 6.
A VPP szabályozó központ működési modellje, és fejlődési irányai Örményi Viktor 2015. május 6. Előzmények A Virtuális Erőművek kialakulásának körülményei 2008-2011. között a villamos energia piaci árai Részletesebben Lattmann Tamás 1. Fogyasztóvédelmi politika. Az előadás vázlata. Fogyasztói jogok érvényesítése. 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel
Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2011. ősz Lattmann Tamás Az előadás vázlata 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem intézményi Részletesebben dr. Bedecs Valéria koordinációs és szervezési főosztályvezető
dr. Bedecs Valéria koordinációs és szervezési főosztályvezető Az egyes energetikai tárgyú árszabályozással összefüggő miniszteri rendeletek módosításáról szóló 78/2012. (XII.22.) NFM rendelet 2013. január Részletesebben Iránymutatások az illetékes hatóságok és az ÁÉKBV alapkezelő társaságok számára
Iránymutatások az illetékes hatóságok és az ÁÉKBV alapkezelő társaságok számára Az egyes strukturált ÁÉKBV-k kockázatának mérésére és teljes kitettségének számítására vonatkozó iránymutatások ESMA/2012/197 Részletesebben VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ
1 2 TARTALOMJEGYZÉK Vezetői összefoglaló.5 Nemzeti energiapolitika....6 Jogszabályi környezet...8 Cégismertető...9 Távhő fejlesztési koncepció.10 Fogyasztói kör bővítése...11 Pályázatok.. 12 2016. évi Részletesebben ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ 129. 2015. 2015. november 11. 1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.
ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ 2015. november 11. 2015. 129. i t 1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.hu hk A Közbeszerzési Hatóság Elnökének tájékoztatója a 2015. november Részletesebben Megújuló energia akcióterv a jelenlegi ösztönzési rendszer (KÁT) felülvizsgálata
Megújuló energia akcióterv a jelenlegi ösztönzési rendszer (KÁT) felülvizsgálata dr. Matos Zoltán elnök, Magyar Energia Hivatal zoltan.matos@eh.gov.hu Energia másképp II. 2010. március 10. Tartalom 1) Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben Fogyasztóvédelem eszközei
Az előadás vázlata Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2012. tavasz dr. Lattmann Tamás 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem Részletesebben Intelligens fogyasztásmérés az elosztói engedélyesek szemszögéből. Mező Csaba 2009.01.22
Intelligens fogyasztásmérés az elosztói engedélyesek szemszögéből Mező Csaba 2009.01.22 Cél 2006/32 EK irányelv Célok Biztosítani a lehetőségét az energiahordozók (gáz, villamos energia, hőmennyiség, víz) Részletesebben Állami támogatások szabályozása
Állami támogatások szabályozása Az Európai Unió politikája A versenypolitika területei Kartellpolitika Monopóliumok (meghatározó befolyás) Fúziópolitika Állami támogatás Közüzemek Közbeszerzések A versenypolitika Részletesebben A magyar adórendszer nemzetközi szemmel avagy versenyben az adórendszer. Dr. Lőcsei Tamás Üzletágvezető, Adó- és jogi szolgáltatások
A magyar adórendszer nemzetközi szemmel avagy versenyben az adórendszer Dr. Lőcsei Tamás Üzletágvezető, Adó- és jogi szolgáltatások Egy sikeres országhoz erős, kompetitív vállalkozások kellenek. Ennek Részletesebben Fenntartható és fenntarthatatlan elemek a hazai közműszektorra vonatkozó rezsicsökkentési politikában
Fenntartható és fenntarthatatlan elemek a hazai közműszektorra vonatkozó rezsicsökkentési politikában Kaderják Péter Igazgató, REKK MKT Vándorgyűlés Nyíregyháza, 2014. szeptember 5. Főbb üzenetek Szabályozói Részletesebben Stratégia felülvizsgálat, szennyvíziszap hasznosítási és elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés című, KEOP- 7.9.
Stratégia felülvizsgálat, szennyvíziszap hasznosítási és elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés című, KEOP- 7.9.0/12-2013-0009 azonosítószámú projekt Előzmények A Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési Részletesebben A jelentős piaci erő (JPE) közgazdasági vonatkozásai. Nagy Péter Pápai Zoltán
A jelentős piaci erő (JPE) közgazdasági vonatkozásai Nagy Péter Pápai Zoltán 1 A piaci erő közgazdasági fogalma A kiindulópont a tökéletes versenyhez való viszony Tökéletes verseny esetén egyik szereplőnek Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS Vj 45/2007/45. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a KBC Private Equity NV összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt vett Farkas Részletesebben Iránymutatások. a helyreállítási tervek részeként alkalmazandó forgatókönyvekről EBA/GL/2014/ július 18.
EBA/GL/2014/06 2014. július 18. Iránymutatások a helyreállítási tervek részeként alkalmazandó forgatókönyvekről 1 Az EBH iránymutatásai a helyreállítási tervek részeként alkalmazandó forgatókönyvekről Részletesebben EU Közbeszerzési politika
Közüzemekkel kapcsolatos politika EKP2/ 2010 Alapvetés A közüzemekre vonatkozó szabályozás alapja: közérdekű szolgáltatások A közérdekű szolgáltatások köre és hozzáférésének módja alapvető egy-egy állam Részletesebben A Kormány 110/2014. (IV. 1.) Korm. rendelete egyes energetikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról
A Kormány 110/2014. (IV. 1.) Korm. rendelete egyes energetikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról A Kormánya távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. (1) bekezdés g) pontjában,a 2. alcím Részletesebben Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (IKOP) 2014-2020
Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (IKOP) 2014-2020 Gecse Gergely Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, Közlekedési Infrastruktúra Főosztály 2013. november 14. Integrált Közlekedésfejlesztés Részletesebben Új szabvány a társadalmi felelősségvállalás fejlődéséért: ISO 26000 ÉMI-TÜV SÜD kerekasztal-beszélgetés
Új szabvány a társadalmi felelősségvállalás fejlődéséért: ISO 26000 ÉMI-TÜV SÜD kerekasztal-beszélgetés 2012.04.26. ÉMI-TÜV SÜD Kft. 1 7 May 2012 Az RTG Vállalati Felelősség Tanácsadó Kft. és az ISO 26000 Részletesebben A Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósítását segítő feltételrendszerek, Jogi akadálymentesítés
A Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósítását segítő feltételrendszerek, Jogi akadálymentesítés dr. Pócza András főosztályvezető Infokommunikációért Felelős Helyettes Államtitkárság Európai Uniós Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. . Képviselő-testületének 2014. év. napján tartandó rendkívüli, nyílt ülésére
ELŐTERJESZTÉS Előterjesztő:. polgármester Mellékletek száma: nincs. Képviselő-testületének 2014. év. napján tartandó rendkívüli, nyílt ülésére E L Ő T E R J E S Z T É S Önkormányzat tulajdonában lévő víziközművek Részletesebben Módosított javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.9.6. COM(2016) 552 final 2011/0103 (NLE) Módosított javaslat A TANÁCS HATÁROZATA megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról; valamint megállapodás alkalmazásáról Részletesebben AZ ÁTENGEDETT DÍJBEVÉTELEKBŐL FINANSZÍROZOTT KÖZSZOLGÁLTATÁSOK ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZEMPONTÚ MEGÍTÉLÉSE
Állami Támogatások Joga 14 (2012/2) 35 40. AZ ÁTENGEDETT DÍJBEVÉTELEKBŐL FINANSZÍROZOTT KÖZSZOLGÁLTATÁSOK ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZEMPONTÚ MEGÍTÉLÉSE GYÜRKÉS ANITA 1 Tárgyszavak: közszolgáltatás, átengedett Részletesebben T/4824. számú törvényjavaslat. a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló évi XX. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/4824. számú törvényjavaslat a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról Előadó: Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter Budapest, Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben MEGÚJULÓ ENERGIAPOLITIKA BEMUTATÁSA
MEGÚJULÓ ENERGIAPOLITIKA BEMUTATÁSA Szabó Zsolt fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Fenntartható gazdaság szempontjai Részletesebben Az elektronikus hírközlés jogszabályi hátterének átfogó felülvizsgálata 2010
Az elektronikus hírközlés jogszabályi hátterének átfogó felülvizsgálata 2010 2. Konzultáció Hatékonyan működő versenypiac és a szolgáltatók közti kapcsolatok Konzultáció A konzultációk szerepe Az érintettek Részletesebben Energiahatékonysági Beruházások Önkormányzatoknál Harmadikfeles finanszírozás - ESCO-k Magyarországon. Műhelymunka
8-1. melléklet: A felszíni vízvédelmi szabályozás felülvizsgálatának tervezete A felszíni vízvédelmi szabályozási struktúra hazánkban (a vízgyűjtő-gazdálkodásról szóló átfogó 221/2004. (VII.21.) kormány Részletesebben Uniós szintű fellépések Hosszú- és középtávú tervek. Dr. Baranyai Gábor Külügyminisztérium
Uniós szintű fellépések Hosszú- és középtávú tervek Dr. Baranyai Gábor Külügyminisztérium A kibocsátás csökkentés globális feladat A világ átlaghőmérséklet-növekedésének 2 C fok alatt tartása nemzetközileg Részletesebben Lattmann Tamás 1. Fogyasztóvédelmi politika. Az előadás vázlata. Fogyasztói jogok érvényesítése. 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel
Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2012. ősz dr. Lattmann Tamás Az előadás vázlata 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem intézményi Részletesebben Helyzetelemzés az EU-s kötelezettségvállalások teljesítéséről Szennyvíz-elvezetési és -tisztítási projektek megvalósításának helyzete
Helyzetelemzés az EU-s kötelezettségvállalások teljesítéséről Szennyvíz-elvezetési és -tisztítási projektek megvalósításának helyzete Az előadás témakörei 1. EU-s kötelezettség, derogációs kötelezettség Részletesebben I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság I. A célok meghatározása, felsorolása Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. évi törvény Részletesebben sorszám VERSENY-JOGÁSZ KÉRDŐÍV 2003. október

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 166
Pf. 211
Pf. 166
Pf. 166


text:
Illetékesség hiányában - Az áthelyezett büntetőügyek többségét visszaküldték vidékről a Fővárosi Törvényszéknek | hírek | Jogi Fórum
Póta Péter felidézte: a Fővárosi Törvényszék hétfői büntetőkollégiumi tanácselnöki értekezlete állást foglalt abban, hogy annak a bíróságnak kell lefolytatnia és befejeznie a büntetőeljárást, ahol a tárgyalást eredetileg megkezdték, függetlenül attól, hogy az ügyáthelyezés miatt eljáró törvényszékek megállapították az illetékességük hiányát.
Az ügyáthelyezések lényege, hogy a kiemelkedően nagy munkateher miatt 2011-ben a Fővárosi Bíróságtól, majd 2012-től a Fővárosi Törvényszéktől büntető-, polgári és gazdasági ügyeket helyeztek át más, azonos hatáskörű vidéki törvényszékekhez. A Fővárosi Bíróságtól 2011-ben 12 gazdasági ügyet, a Fővárosi Törvényszéktől 2012-től két polgári, 31 gazdasági és nyolc büntetőügyet helyeztek át.
Az áthelyezett nyolc büntetőügyből a vidéki törvényszékek illetékesség hiánya miatt eddig hatot küldtek vissza a Fővárosi Törvényszéknek. A büntető ügycsoportba tartozó ügyáthelyezések kapcsán a Kúria a "negatív illetékességi ütközés" miatt érintett - tette hozzá.
Mint kifejtette: az illetékesség kérdése az egyik legfontosabb eljárásjogi intézmény a törvényben, ennek alapján lehet megállapítani, hogy melyik bíróságnak kell elbírálnia a büntetőügyet. Az illetékességnek több típusa van: az általános, különös és a kizárólagos illetékesség.
Az általános szabályok szerint a büntetőeljárás lefolytatására az a bíróság az illetékes, amelynek illetékességi területén a bűncselekményt elkövették. Ettől a szabálytól azonban el lehet térni - jegyezte meg.
A kizárólagos illetékességet deklaráló jogszabályi rendelkezések szerint az adott büntetőjogi ügycsoportot csak az adott bíróság bírálhatja el. A törvény szerint a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe tartozó ügyek: az emberiesség elleni bűncselekmények büntetendőségéről és elévülésének kizárásáról, valamint a kommunista diktatúrában elkövetett egyes bűncselekmények üldözéséről szóló törvényben meghatározott kommunista bűncselekmények, valamint a nemzetközi jog szerint el nem évülő bűncselekmények.
Ha - akár részben is - ezen bűncselekménytípusok miatt emelt volna vádat az ügyész, akkor kellett volna a Fővárosi Törvényszéken az eljárásokat lefolytatni. Az ügyészség azonban nem ezek miatt a cselekmények emiatt emelt vádat, így a szakmai értekezlet döntése alapján a visszaküldött ügyekben a Fővárosi Törvényszék meg fogja állapítani az illetékességének hiányát.
Az illetékes bíróság kijelölése a Kúria eljárásjogi feladata lesz. Az, hogy hány ügyet bírál el a Kúria, arról a Fővárosi Törvényszék csak azt követően ad tájékoztatást, miután az egyedi ügyekben az érintettek a döntést átvették - tájékoztatott Póta Péter.
Szerdán Kónya István, a Kúria elnökhelyettese azt közölte: a Fővárosi Törvényszék végzésének meghozásától számítva két hónapon belül lezárulnak bírósági ügyáthelyezések. Mint elmondta: ha az illetékességi összeütközés azonos ítélőtábla illetékességi területén működő törvényszékek között van, akkor az adott ítélőtábla dönt. Két különböző ítélőtáblához tartozó törvényszék közötti összeütközés esetén a Kúriának kell döntenie.
A Kúria elnökhelyettese azt mondta: még egy ügy sem érkezett a Kúriára. Ha a Fővárosi Törvényszék meghozza a végzéseit, beszerzik az ügyészi indítványt, amelyet a Legfőbb Ügyészség haladéktalanul megküld, utána pedig a Kúria a törvényi szempontok alapján azonnal dönt.
Kónya István arra is kitért, hogy a kijelölt bíróság vagy folytatja, vagy elölről kezdi az ügyet. Ha ugyanis olyan bíróság kap meg egy ügyet, amely azt nem tárgyalta korábban, akkor új ügyként kell kezelnie. A Kúria elnökhelyettese kiemelte: vannak úgynevezett perkönnyítő megoldások, az elvégzett eljárási cselekmények például nem válnak semmissé.
December 16-án a Kecskeméti Törvényszék az illetékességének hiányát állapította meg Hagyó Miklós és 14 társa büntetőperében, és az ügyet áttette a Fővárosi Törvényszékhez. A Szolnoki Törvényszék a múlt szombaton közölte, hogy - ugyancsak az Alkotmánybíróság decemberi határozatára figyelemmel - illetékesség hiánya miatt átadta a Sukoró-ügyként ismert büntetőpert a Fővárosi Törvényszéknek. December 13-án szintén a Szolnoki Törvényszék állapította meg ítélet helyett illetékességének hiányát egy budapesti, 2008-ban és 2009-ben elkövetett, 67 vádlottas hivatali vesztegetési ügyben, és a pert áttette a Fővárosi Törvényszékre.

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria