text:
ALAPFOKÚ SZAKISMERETI KÉPZÉS - PDF
Download "ALAPFOKÚ SZAKISMERETI KÉPZÉS"
1 Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási, Továbbképzési és Rehabilitációs Központja Székhely: 2098 Pilisszentkereszt, Pomázi út 6., Tel.:06-26/ , Telephely 1.: 7275 Igal, Gábor u. 6., Tel.: 06-82/ , Telephely 2.: 1108 Budapest., Újhegyi út , Tel.: 06-1/ , ALAPFOKÚ SZAKISMERETI KÉPZÉS tananyaga
2 TANANYAG: I. Jogi ismeretek - Az állam és a jog kialakulása - Büntetőjog - Büntetés-végrehajtási jog - A közalkalmazottak jogállása - Munkajog II. Munka-, Baleset-, Tűz- és Környezetvédelmi ismeretek - Munkavédelmi ismeretek - Tűzvédelmi ismeretek - Környezetvédelmi ismeretek III. Bv. ismeretek - Szolgálati ismeretek - Biztonsági ismeretek - Reintegrációs ismeretek - Pszichológia 2
3 I. Jogi ismeretek AZ ÁLLAM ÉS A JOG KIALAKULÁSA 1. A jog kialakulása Az emberiség életében az egyén magatartását mindig az adott társadalom együttélési szabályai befolyásolták a kor fejlettségi szintjének megfelelően. Az állammá szerveződött társadalom a központi irányítás és az irányítás által meghatározott együttélési követelményrendszer - normarendszer - szerint működik. A norma magatartási szabály, amely a társadalmilag elfogadott magatartási mintákat fogalmazza meg A jog fogalma A az állam a hatalmi berendezkedésének megfelelően szabályozza a társadalmi, együttélési normákat. Társadalmi normák: vallás erkölcs együttélési és viselkedési szabályok jog A jog az állami szervek által kibocsátott, olyan magatartási szabályok összessége, amelyeket általános érvényesség jellemez és megtartásuk végső soron az állami szervek által kikényszeríthető. A jogi normát ez a kikényszeríthetőség különbözteti meg más társadalmi normáktól. A jog az állam által kikényszeríthető, ez különbözteti meg a többi normától. Jogkövetkezmény a be nem tartás. Általános érvényű, vagyis mindenkire vonatkozik A jogrendszer és tagozódása Az állam által meghatározott magatartási szabályokat jogszabályoknak, összességüket jognak vagy jogi normarendszernek nevezzük. A jogrendszer egy adott időpontban, egy adott államban hatályban lévő jogszabályok összessége. 3
4 1.3. Az érvényesség és hatályosság Az érvényességnek feltétele van: az arra feljogosított jogalkotó szervezet alkossa meg az adott jogi normát, a feljogosított szervezet az előírt eljárási szabályoknak megfelelően alkossa meg a jogi normát, a jogi normát az előírásoknak megfelelően hirdessék ki. Csak érvényes jogszabály lehet hatályos. A hatálynak négy formáját különböztetjük meg: időbeli, területi, személyi, tárgyi hatály. Időbeli hatály: azt az időbeli intervallumot jelöli, amelyben az adott norma alkalmazandó. Területi hatály: meghatározza azt a földrajzilag körülhatárolható területet, ahol a norma alkalmazandó.(a Magyarországon megalkotott törvények esetében Magyarország területén, az uniós jogszabályokat az Európai Unió területén.) Személyi hatály: a jogalanyok azon körét rögzíti, akikre nézve a norma jogokat, kötelezettségeket tartalmaz. (Bv. Kódex) Tárgyi hatály: azon jogviszonyokat jelenti, amelyeket az adott jogi norma átfog. A jogág az azonos nemű társadalmi viszonyokat azonos módszerrel szabályozó jogi normák összessége, amelyek a többitől elválaszthatók. Jogág például: a polgári jog, a családjog, a munkajog, a büntetőjog. A büntető jog nem szabályozza a társadalmi viszonyokat, a más jogág által szabályozott társadalmi viszonyokat védi. 2. Jogalkotás és jogalkalmazás A jogalkotásra vonatkozó szabályokat az évi CXXX. törvény határozza meg. A jogalkotó szerveket és az általuk alkotható jogszabályokat az Alaptörvény tartalmazza. 4
5 törvényt alkot rendeletet alkot rendeletet alkot A I. és II. kategóriába tartozó jogalkotói szervek által alkotott jogszabályok általános érvényűek és hatályúak. E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal, és egyik sem lehet ellentétes Magyarország Alaptörvényéve. Ezt nevezzük a jogforrások hierarchiájának. A jogszabályok jogalkalmazó szervek útján érvényesülnek. Ezek a büntető-igazságszolgáltatás területén a következők: nyomozó hatóságok, (rendőrség, NAV, Ügyészség) ügyészségek, bíróságok, büntetés-végrehajtási szervezet. 1. A büntetőjogról A BÜNTETŐJOG A büntetőjogra - mint jogágra - ellentétben a többi jogággal az a jellemző, hogy a társadalmi viszonyokat közvetlenül nem szabályozza. A büntetőjog a más jogágak által szabályozott társadalmi viszonyokat védelmezi. Ezt tekintjük a büntetőjog feladatának. 5
6 A büntetőjog tágabb értelemben magába foglalja: az anyagi büntetőjogot, a büntetőeljárási jogot, valamint a büntetés-végrehajtási jogot. Szűkebb értelemben büntetőjogon csak az anyagi büntetőjogot, vagyis a Büntető Törvénykönyvet értjük. A büntetőeljárási jog meghatározza a büntetőeljárás feltételeit, az eljárásban résztvevő állampolgárok jogait és kötelességeit, továbbá az eljárásra jogosult szervek működését, az eljárás módját, formáit. A büntetés-végrehajtási jog a büntetőeljárás során jogerős ítéletben kiszabott jogkövetkezmény végrehajtását határozza meg. 2. A büntetőjog fogalma A büntetőjog azoknak a jogszabályoknak az összessége, amelyek meghatározzák, hogy mely emberi magatartások minősülnek bűncselekménynek, valamint azt, hogy e bűncselekmények elkövetőivel szemben milyen jogkövetkezményeket lehet alkalmazni. A büntetőjog mindig csak utólag tud reagálni a társadalmi viszonyok változásaira. (Pl., amíg a számítógépek alkalmazása nem vált általánossá és ahhoz kapcsolódó bűncselekmények nem történtek, addig a jogalkotó nem minősíthette bűncselekménynek a számítógépes csalást) 3. A büntetőjog forrásai Jogforrás a törvényhozó akaratának meghatározott módon és formában való kifejezése. A büntetőjogban csak törvény lehet jogforrás! Hatályos büntetőjogunk fontosabb jogforrásai: a évi C. törvény A Büntető Törvénykönyvről, az évi XIX. törvény A büntetőeljárásról, a évi CCXL. törvény a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról (Bv. Kódex). 4. A Büntető Törvénykönyv A Btk. két-évszázados fejlődésének eredményeképpen Általános, Különös és Záró Részre tagozódik. 6
7 Az általános részi rendelkezések a törvényesség elvét, a joghatóságára vonatkozó rendelkezéseket, a büntetőjogi felelősség feltételeit, módozataira, a bűncselekmény fogalmát, a büntethetőség általános feltételeit, a kiszabható büntetéseket és intézkedéseket, valamint a fiatalkorúakra és a katonákra vonatkozó eltérő sajátosságokat tartalmazzák, a. A különös részi rendelkezések meghatározzák az egyes bűncselekmények törvényi tényállásait. A záró rész az értelmező rendelkezéseket és a hatályba lépésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza. 1. A bűncselekmény 1.1. A bűncselekmény fogalma A BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV A bűncselekmény fogalma a büntetőjog egyik központi eleme. A hatályos Btk. a bűncselekményt a következő képen határozza meg: 4. (1) Bűncselekmény az a szándékosan vagy - ha e törvény a gondatlan elkövetést is büntetni rendeli - gondatlanságból elkövetett cselekmény, amely veszélyes a társadalomra, és amelyre e törvény büntetés kiszabását rendeli. Az idézett rendelkezésből megállapítható, hogy a jogalkotó a bűncselekményt a következő fogalmi elemekkel írja le: cselekmény (tevés vagy mulasztás; tevés pl lopás; mulasztás pl segítségnyújtás elmulasztása, tartás- feljelentés elmulasztása, cserbenhagyás) társadalomra veszélyesség (az a tevés vagy mulasztás, mely Magyarország Alaptörvényében meghatározott állami, társadalmi, gazdasági rendet, valamint mások személyét vagy jogait sérti, veszélyezteti) büntetendőség (amire a törvény büntetés kiszabást rendeli) bűnösség - szándékosan vagy gondatlanságból elkövetett cselekmény (bizonyított, hogy a bűncselekményt a vádlott követte el) 1.2. A bűnösség A bűnösség az általános törvényi tényállás szükséges eleme. A Btk. A bűnösség két alakját szabályozza, a szándékosság és a gondatlanság A szándékosság A Btk. 7..-a szerint: 7. Szándékosan követi el a bűncselekményt, aki cselekményének következményeit kívánja, vagy e következményekbe belenyugszik. 7
8 A szándékosságot érzelmi és értelmi (tudati) oldalra bontva vizsgáljuk a szándékosság két formája között tesz különbséget: - az egyenes szándék és - az eshetőleges szándék. A szándékosság fogalmilag súlyosabb alakzatával, egyenes szándékkal követi el a bűncselekményt, aki magatartásának következményeit látja és kívánja, pl. testi sértés. A szándékosság fogalmilag enyhébb alakzatával, eshetőleges szándékkal követi el a bűncselekményt, aki tudja, hogy magatartása következtében társadalomra veszélyes, vagy nagyobb fokban veszélyes következmények is beállhatnak - e következményeket nem kívánja -, de bekövetkezésükbe belenyugszik, velük szemben közömbös, pl. életveszélyt okozó testi sértés A gondatlanság A Btk.8..-a szerint: Gondatlanságból követi el a bűncselekményt, aki előre látja cselekményének lehetséges következményeit, de könnyelműen bízik azok elmaradásában, vagy cselekménye lehetséges következményeit azért nem látja előre, mert a tőle elvárható figyelmet vagy körültekintést elmulasztja. A gondatlanság a bűnösség enyhébb alakzata. Az idézett törvényi rendelkezés alapján a gondatlanságnak két fajtáját különböztetjük meg: a tudatos gondatlanságot és a hanyag gondatlanságot. A tudatos gondatlanság magában foglalja a magatartás lehetséges következményeinek előrelátását, illetve az e következmények elmaradásához fűződő könnyelmű bizakodást. Tudatos gondatlanság esetén az elkövető magatartásának lehetséges következményeit látja, de bízik azok elmaradásában pl fegyverkezelés szabályainak be nem tartása. Hanyag gondatlanság esetén nem látja előre magatartása lehetséges következményeit, ezekhez nem is tud érzelmileg viszonyulni. Ami nem jut eszünkbe, azt nem kívánhatjuk, nem nyugodhatunk bele. Hanyag gondatlanság esetén az elkövető bűnössége abban áll, hogy a tőle elvárható figyelmet vagy körültekintést elmulasztja magatartása során pl. pálinkás üvegben permetszert tart, nem címkézi fel, és az valaki megissza A bűncselekmény fajtái A bűncselekményeket súlyuk - társadalomra való veszélyességük - szerint differenciálhatjuk. A Btk. bűntetteket és vétségeket különböztet meg. 8
9 A Btk. 5. -a szerint: 5. "(1) A bűncselekmény bűntett vagy vétség. Bűntett az a szándékosan elkövetett bűncselekmény, amelyre a törvény kétévi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetés kiszabását rendeli, minden más bűncselekmény vétség." A szándékos bűncselekmény megvalósulási szakaszai A szándékos bűncselekmények kifejlődésének folyamata a következő szakaszokra bontható: a szándék kialakulása, az előkészület, a kísérlet és a befejezett bűncselekmény. A gondatlan bűncselekmények kizárólag befejezett bűncselekményként léteznek, tehát nincsenek megvalósulási szakaszai A szándék kialakulása A szándék tudati jelenség. Annyit jelent, hogy az elkövető tudatában megjelenik a tanúsítandó magatartás, annak következményei, s ezeket kívánja. A szándék azonban önmagában nem lehet bűncselekmény, amíg a külvilágban nem realizálódik valamilyen magatartás formájában Az előkészület A Btk. 11. (1) bekezdése szerint: "(1) Ha e törvény külön elrendeli, előkészület miatt büntetendő, aki a bűncselekmény elkövetése céljából az ehhez szükséges vagy ezt könnyítő feltételeket biztosítja, az elkövetésre felhív, ajánlkozik, vállalkozik vagy a közös elkövetésben megállapodik." A szándék kialakulását követően a bűncselekmény megvalósulásának második szakasza. A bűncselekmény ezzel jelenik meg a külvilágban, büntetőjogilag értékelhető magatartás formájában. Pl.: ha valaki az emberölést úgy készíti elő, hogy fegyvert vagy mérget nem legálisan szerzi be, így elköveti a visszaélés lőfegyverrel vagy visszaélés méreggel bűncselekményt A kísérlet A Btk. 10. (1) bekezdése szerint: "Kísérlet miatt büntetendő, aki a szándékos bűncselekmény elkövetését megkezdi, de nem fejezi be." E szerint a kísérlet a szándékos bűncselekmény elkövetésének megkezdésével veszi kezdetét. 9
10 Aktív magatartással megvalósított bűncselekményeknél (pl. a lopásnál) az elvétel. Ez annyit jelent, hogy a tettes a lopásnál megkezdi azt a magatartást, amellyel az eredeti birtokos hatalmi köréből a dolgot kivonja. Azoknál a bűncselekményeknél, amelyeknél tényállási elem az erőszakkal vagy fenyegetéssel történő elkövetés, a bűncselekmény az erőszak alkalmazásával, illetve a fenyegetés megkezdésével kísérleti szakaszba kerül (pl. a zsarolás). A Btk. 10. (2) bekezdése szerint: "A kísérletre a befejezett bűncselekmény büntetési tételét kell alkalmazni." A Btk. a kísérleti szakaszban maradó bűncselekményekre nem határoz meg önálló büntetési tételeket, hanem a befejezett bűncselekmény büntetési tételének keretei alkalmazandók a kísérletre is. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a kísérletet feltétlenül úgy kell büntetni, mint a befejezett bűncselekményeket A befejezett bűncselekmény A bűncselekmény teljes megvalósulását, a Különös Részben megfogalmazott törvényi tényállás teljes kimerítését nevezzük befejezett bűncselekménynek. 2. A bűncselekmény alanya Minden bűncselekmény szükségszerű eleme az alany. Alanynak nevezzük azt az elkövetőt, akit a bűncselekmény megvalósítása miatt felelősségre lehet vonni. Alany tehát a büntethető elkövető Az alannyá válás feltételei általános alany Bűncselekmény alanya (tettese és részese) csak: a bűncselekmény elkövetésekor a 12. életévét betöltött legalább korlátozott beszámítási képességgel rendelkező, (felismerési és cselekvési képesség) ha az elkövető az elkövetéskor rendelkezik a bűncselekmény következményeinek felismeréséhez szükséges belátási képességgel természetes személy (élő ember) lehet. A Btk 16. -a szerint: Nem büntethető, aki a büntetendő cselekmény elkövetésekor a tizennegyedik életévét nem töltötte be, kivéve az emberölés, az erős felindulásból elkövetett emberölés, a testi sértés, a rablás és a kifosztás elkövetőjét, ha a bűncselekmény elkövetésekor a tizenkettedik életévét betöltötte és az elkövetéskor rendelkezett a bűncselekmény következményeinek felismeréséhez szükséges belátással. 10
11 A Btk a szerint: Fiatalkorú az, aki a bűncselekmény elkövetéskor 12. életévét már betöltötte, de a 18. életévét még nem. A fentiek alapján a főszabály az, hogy a fiatalkorú az az elkövető, aki a 14. életévét már betöltötte, de a 18. életévét még nem. Emellett azonban a 12. életévét betöltött, de 14. életévét még el nem ért bűnlekövető büntetőjogi felelősségre vonásának feltételeit is megteremti a törvényt, ennek egyik feltétele az, hogy az általa elkövetett cselekmény a 16. -ban megjelölt bűncselekmények valamelyikét valósítsa meg, másik pedig az, hogy rendelkezzék a bűncselekmény elkövetéséhez szükséges belátással. A belátási képességnek két egymást feltételező eleme van: a felismerési és az akarati képesség. Beszámítási képességgel rendelkezik az, aki képes arra, hogy a felismeréséhez viszonyítva akaratának megfelelő magatartást tanúsítson, legalább korlátozott beszámítási képességgel rendelkezett az elkövetési magatartás tanúsításakor. A bűncselekmény elkövetője jogi személy nem lehet. A beszámítási képesség emberi, személyhez kötött képesség A speciális alany A Btk. Különös Része a tettesre utalva többnyire az, "aki" kifejezést használja, amellyel egyben azt is jelzi, hogy az ilyen bűncselekmény tettese bárki lehet, aki megfelel az általános alannyá válás feltételeinek. Vannak olyan bűncselekmények is, amelyek tettese csak olyan személy lehet, aki az általános alannyá válás feltételein túl további követelményeknek, egyéb ismérveknek is megfelel. Az ilyen személyt speciális alanynak nevezzük. A speciális alanyiságot megállapító többletismérvek a következők lehetnek: állampolgárság (pl. hazaárulás), foglalkozás (pl. foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés), állás-hivatás (pl. bántalmazás hivatalos eljárásban),fokozott büntetőjogi védelem és felelősség állapot (pl. fogolyszökés, fogolyzendülés) elkövető neme (az újszülött megölése az emberölés minősített esete, melyet csak az anya követhet el). 11
12 Hivatali bűncselekmények A hivatali bűncselekmények, illetve a hivatalos személy elleni bűncselekmények egyik legfontosabb speciális ismérve, hogy ezek alanya, illetve passzív alanya csak hivatalos személy lehet. A büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos szolgálati viszonyban lévő tagjai tevékenységük jellegére tekintet nélkül hivatalos személynek minősülnek. A közalkalmazotti jogviszonyban állók közül azok minősülnek hivatalos személynek, akiknek a tevékenysége a fogvatartottakkal való foglalkozáshoz közvetlenül kapcsolódik. Amennyiben a fogvatartott foglalkoztatási külső munkáltatónál történik, az őt feladatokkal ellátó és munkáját irányító "külső személy" nem minősül hivatalos személynek. Bántalmazás hivatalos eljárásban A Btk a szerint: 301. (1) Az a hivatalos személy, aki eljárása során mást tettleg bántalmaz, bűntett miatt egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Elkövetési magatartás a tettleges bántalmazás. A bántalmazás általában olyan követlen ráhatás más testére, ami fájdalom okozására, esetleg a becsület csorbítására irányul. Ilyen lehet az ütés puszta kézzel, a kisebb erejű rúgás. A tettleges bántalmazás csak akkor tényállásszerű, ha a vétséget az elkövető jogszerű hivatali eljárása során követi el, viszont az elkövető eljárása jogszerűtlen, akkor a hivatali visszaélés bűntettét valósítja meg. Például: a körletfelügyelő a szabadlevegőn tartózkodásról a körletre visszavonuló fogva- tartottat a ruházatának átvizsgálása közben pofon vágja. Jogellenes fogvatartás A Btk a szerint: 304. (1) Az a hivatalos személy, aki eljárása során mást személyi szabadságától jogellenesen megfoszt, bűntett miatt egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. (2) A büntetés két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, ha a jogellenes fogvatartást a) aljas indokból vagy célból, b) a sértett sanyargatásával vagy c) súlyos következményt okozva követik el. A bűntett megvalósul, ha a hivatalos személy a passzív alanyt jogellenesen elfogja, a hatóság hivatalos helyiségébe kíséri, őrizetbe veszi, előzetes letartóztatásba helyezi, vagy őrizet alatt tartja, például: a jogszerű őrizetbe vétel, előzetes letartóztatás, szabadságvesztés időtartamának letelte utáni fogvatartás, stb. 12
13 Amennyiben a jogellenes fogvatartás gondatlanságból történik (például: a szabadságvesztésre ítélt büntetését kitöltötte, de téves adminisztráció miatt nem szabadítják), úgy fegyelmi felelősségre vonásnak van helye. A hivatali visszaélés A Btk a szerint: 305. Az a hivatalos személy, aki azért, hogy jogtalan hátrányt okozzon vagy jogtalan előnyt szerezzen a) hivatali kötelességét megszegi, b) hivatali hatáskörét túllépi, vagy c) hivatali helyzetével egyébként visszaél, bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. A hivatalos személyek hivatali kötelességük jogszerű teljesítése során fokozott felelősséggel, az állampolgárokhoz viszonyítva. E jogok birtokában törvényes tevékenységük során a jogszabályok előírásainak betartását kényszer útján is biztosíthatják. A hivatali kötelesség mindig olyan jogi kötelesség, amely meghatározza, hogy a hivatalos személy mit tegyen, mire jogosult, illetve milyen magatartástól kell tartózkodnia. A hivatali visszaélés tettesi minőségben csak hivatalos személy lehet. A bűncselekmény csak akkor valósul meg, ha a hivatalos személy az elkövetési magatartásokat azért tanúsítja, hogy ezzel másnak jogtalan hátrányt okozzon, illetve magának vagy másnak jogtalan előnyt szerezzen A hivatalos személy elleni bűncselekmények A többlet kötelezettségek mellett többlet jogosultságok illetik meg az államapparátusban dolgozókat. Hivatalos személy elleni erőszak A Btk a szerint: 310. (1) Aki hivatalos vagy külföldi hivatalos személyt a) jogszerű eljárásában erőszakkal vagy fenyegetéssel akadályoz, b) jogszerű eljárásában erőszakkal vagy fenyegetéssel intézkedésre kényszerít, vagy c) eljárása alatt, illetve emiatt bántalmaz, bűntett miatt egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. A hivatalos személy akadályozásának az olyan magatartást tekintjük, amely a jogszerű eljárás megkezdését, folytatását vagy befejezését gátolja, nehezíti. (Például: a fogvatartott nem hajlandó 13
14 alávetni magát a motozásnak, és megfenyegeti a körletfelügyelőt, hogy amennyiben egy ujjal is hozzáér kinyomja a szemét.) A hivatalos személy intézkedésre kényszerítéséről akkor beszélhetünk, ha az erőszak vagy fenyegetés alkalmas arra, hogy a sértett az elkövető akaratának megfelelő magatartást tanúsítva. (Például: a fogvatartott fenyegetéssel arra kényszeríti az intézet parancsnokát, hogy a büntetésfélbeszakítását engedélyezze.) A hivatalos személy eljárása alatti vagy eljárása miatt történő bántalmazása. Bántalmazásról itt akkor beszélünk, ha az elkövető a passzív alany testét erőszakosan, durván érinti. (Például: a zárka biztonsági ellenőrzését végző körletfelügyelőt a fogvatartott megrugja.) Az igazságszolgáltatás elleni bűncselekmények Fogolyszökés A Btk a szerint 283. (1) Aki a büntetőeljárás alatt, illetve a szabadságvesztés vagy az elzárás végrehajtása során a hatóság őrizetéből megszökik, bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Szökésnek kell tekinteni a fogoly minden olyan tevékenységét, amely arra irányul, hogy a hatósági őrizet alól időlegesen vagy véglegesen kivonja magát oly módon, hogy a kényszertartózkodásra kijelölt helyet engedély nélkül elhagyja. A bűncselekmény akkor befejezett, amikor a fogoly - akár rövid időre is - kikerül a hatóság őrizetéből. A kívánt eredmény elmaradása kísérletet valósít meg. Így például kísérleti szakaszba jut a cselekmény, ha mezőgazdasági munkahelyen az elitélt azért rejtőzik el, hogy megszökjön, de a keresésére indulók megtalálják. A fogolyszökés alanya tettesként csak a büntető eljárás vagy a büntetés-végrehajtás hatálya alatt álló személy lehet. Alanya: őrizetbe vett személy szabadságvesztét töltő személy előzetesen letartóztatott személy házi őrizetben lévő személy lakhelyelhagyási tilalom alatt álló személy bűncselekmény miatti elzárást töltő személy Szabálysértési elzárást töltő személy, kényszergyógykezelt személy és a javítóintézeti nevelésre ítélt személy nem alanya a fogolyszökésnek!!!! 14
15 Fogolyzendülés A Btk a szerint 284. (1) Az a fogvatartott, aki más fogvatartottakkal együtt a fogvatartás rendjét súlyosan veszélyeztető, nyílt ellenszegülésben részt vesz, bűntett miatt egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Az elkövetési magatartása a fogvatartás rendjét súlyosan veszélyeztető, nyílt ellenszegülés. A nyílt ellenszegülés a fogvatartás rendjével való szembehelyezkedésnek bármely aktív vagy passzív formája lehet, vagyis mind tevéssel, mind pedig mulasztással is elkövethető. Így például: a biztonsági felügyelők lefegyverzése, a körletfelügyelők bezárása, az intézet valamelyik helyiségének vagy részének hatalomba kerítése, a berendezési tárgyak elpusztítása, megrongálása, stb., de megvalósulhat az utasítások végrehajtásának súlyos veszélyt előidéző megtagadásával (például: éhségsztrájkkal) is. Az elkövetés módja a nyílt ellenszegülés. Az ellenszegülés akkor "nyílt", ha kifejezett, határozott és mások által felismerhető. Ez nem azt jelenti, hogy az elkövetésnek nyilvánosnak kell lenni (azaz több személy jelenlétében kell végrehajtani), hanem azt, hogy a cselekmény mások (fogolytársai, a felügyelet tagjai) által észlelhető, felismerhető. Pl. a rossz minőségű munka, vagy a munka el nem végzése önmagában a nyílt ellenszegülés megállapítását nem alapozza meg. A cselekmény akkor tényállásszerű, ha a nyílt ellenszegülés a büntetés-végrehajtási intézet szabályszerű működése, rendje, fegyelme, a munkáltatás természete, ideje, utasítások, szabályok, stb. ellen irányul. Nem valósul meg azonban akkor, ha a foglyok valamilyen törvényt sértő intézkedés (például indokolatlan étkezéselvonás, vagy az élelem rossz minősége) ellen lázadoznak, tiltakoznak. A fogolyzendülés bűncselekményének alanya tettesi minőségben csak fogoly lehet, tényállásszerűségének feltétele legalább három fogoly együttes fellépése. Alanya: őrizetbe vett személy szabadságvesztét töltő személy előzetesen letartóztatott személy bűncselekmény miatti elzárást töltő személy szabálysértési elzárást töltő személy idegenrendészeti őrizetet bv szernél (vagy rendőrségi fogdán tölt) A korrupciós bűncselekmények Hivatali vesztegetés A Btk a szerint 293. (1) Aki hivatalos személyt a működésével kapcsolatban neki vagy rá tekintettel másnak adott vagy ígért előnnyel befolyásolni törekszik, bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. 15
16 A bűncselekmény elkövetési magatartása az előny adása vagy az előny ígérése. Megállapítható az elkövető bűnössége akkor is, ha az előnyt nem a hivatalos személynek, hanem reá tekintettel másnak adja vagy ígéri. Pl. a fogvatartott hozzátartozójától valaki pénzt fogad el azért, hogy másik zárkába helyezze a fogvatartottat. Hivatali vesztegetés elfogadása A Btk a szerint: 294. (1) Az a hivatalos személy, aki a működésével kapcsolatban előnyt kér, az előnyt vagy ennek ígéretét elfogadja, illetve a rá tekintettel harmadik személynek adott vagy ígért előny kérőjével vagy elfogadójával egyetért, bűntett miatt egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Az alanyi oldalt tekintve a bűncselekmény csak szándékosan követhető el. Pl a felügyelő pénzt kér azért, hogy a fogvatartottat másik zárkába helyezze A bűncselekmény elkövetői Elkövetők: a tettesek és részesek. A Btk a szerint: Elkövető a tettes, a közvetett tettes és a társtettes (a továbbiakban együtt: tettesek), valamint a felbujtó és a bűnsegéd (a továbbiakban együtt: részesek) A tettesség A tettesek képezik a társadalomra nagyobb veszélyességet jelentő kört, hiszen ők azok, akik a bűncselekmény törvényi tényállását megvalósítják. Tettesi magatartás hiányában bűncselekmény nem jöhet létre. A Btk. a tettesek három csoportját határozza meg, úgymint az önálló tettes, a társtettes, és a közvetett tettes A tettes (önálló tettes) A Btk. 13. (1) bekezdése szerint: "Tettes az, aki a bűncselekmény törvényi tényállását megvalósítja." Az önálló tettesség a leggyakrabban megvalósuló tettesi minőség. Gondatlan bűncselekményeknél az egyetlen tettesi minőség az önálló tettesség. Az önálló tettes a bűncselekmény törvényi tényállását - egészben vagy részben - maga valósítja meg. 16
17 A közvetett tettesség a Btk 13. (2)bekezdése értelmében (2) Közvetett tettes az, aki a szándékos bűncselekmény törvényi tényállását e cselekményért gyermekkor, kóros elmeállapot kényszer vagy fenyegetés miatt nem büntethető, illetve tévedésben levő személy felhasználásával valósítja meg. A közvetett tettes olyan személyt használ fel a szándékos bűncselekmény tárgyi tényállási elemeinek a megvalósítására, aki e szándékos bűncselekmény miatt azért nem vonható felelősségre, mert nála hiányoznak az elkövetővé váláshoz szükséges alanyi feltételek. Pl. a cselekményért gyermekkor, kóros elmeállapot, erőszak, fenyegetés miatt nem büntethető, vagy tévedésben levő személy felhasználásával valósítja meg A társtettesség A Btk. 13. (3) bekezdése szerint: "Társtettesek azok, akik a szándékos bűncselekmény törvényi tényállását egymás tevékenységéről tudva, közösen valósítják meg." Társtettességről akkor beszélünk, ha legalább két, büntetőjogilag felelősségre vonható személy vesz részt az elkövetésben oly módon, hogy a bűncselekményt: közösen és szándékegységben valósítják meg A részesség Részeseknek azokat az elkövetőket nevezzük, akik tényálláson kívüli magatartás tanúsításával vesznek részt a bűncselekmény megvalósításában. A részesek: a felbujtó és bűnsegéd A felbujtó A Btk. 14. (1) szerint: " Felbujtó az, aki mást bűncselekmény elkövetésére szándékosan rábír." A felbujtó elkövetési magatartását a törvény a "rábír" kifejezéssel határozza meg. A rábírás megvalósulhat rábeszélés, meggyőzés, különféle előnyök, jutalom kilátásba helyezésével. Bármilyen konkrét formában valósul is meg a rábírás, tartalmilag azt jelenti, hogy: kialakítja a tettesben a bűncselekmény elkövetésének szándékát, vagy a formálódó tettesi szándék végleges kialakulásához a döntő indító okot szolgáltatja. pl.: az örökös a végrendelet hamisítására bírja rá az ügyvédet pénz ellenében. 17
18 A bűnsegéd A Btk. 14. (2) bekezdése szerint: "Bűnsegéd az, aki bűncselekmény elkövetéséhez másnak szándékosan segítséget nyújt." A bűnsegéd elkövetési magatartása szándékos segítségnyújtás a bűncselekmény elkövetéséhez. A bűnsegéd nem vesz részt a bűncselekmény elkövetésében, az elkövetési magatartás megvalósításában, csak megkönnyíti, előmozdítja a tettes cselekményét. A segítségnyújtás kétféle formában nyilvánulhat meg: a fizikai és a pszichikai bűnsegély. A fizikai bűnsegély az elkövetéshez nyújtott tárgyi, fizikai segítség. A fizikai bűnsegély általában aktív magatartást feltételez, de történhet mulasztással is (például: az üzletvezető a tettessel megbeszélve a lopás megkönnyítése érdekében nyitva hagyja a raktár ajtót.) A pszichikai segítségnyújtás lényegét tekintve hasonló a felbujtáshoz. A pszichikai bűnsegéd szándékerősítő hatást fejt ki a tettesre. Ez megnyilvánulhat tanácsadásban, bátorításban, a bűncselekmény utáni segítségnyújtás előzetes megígérésében, pl milyen mérget használjon az emberöléshez. 3. A büntethetőségi akadályok A büntethetőségi akadályokat, amelyeknek megléte esetén a törvényi tényállást megvalósító személyt nem lehet büntetőjogi felelősségre vonni. Tekintettel arra, hogy a büntethetőségi akadályok jogi természete különböző, a törvény két csoportra osztja ezeket: a büntethetőséget kizáró és a büntethetőséget megszüntető okokra. Az első csoportba sorolja azokat a körülményeket, amelyek jelentkezése esetén az elkövető cselekménye csak látszólag meríti ki valamely bűncselekmény törvényi tényállását. Ilyenkor ugyanis már a cselekmény megvalósításának pillanatában hiányzik a bűncselekmény fogalmi ismérveinek valamelyike. A második csoportot, a büntethetőséget megszüntető okok alkotják. Ezeknél az elkövető cselekménye bűncselekménynek minősül, az elkövető azonban mégsem büntethető, mivel a büntethetőséget megszüntető okok az eredetileg létezett büntethetőséget utólag megszüntetik. 4. A szankciórendszer A hatályos Btk. szankciórendszere dualista jellegű, büntetéseket és intézkedéseket tartalmaz. 18
19 A büntetés célja a Btk a szerint: "A büntetés célja a társadalom védelme érdekében annak megelőzése, hogy akár az elkövető, akár más bűncselekményt kövessen el." A büntetés a bűncselekmény elkövetése miatt a törvényben meghatározott joghátrány,. A büntetések - alkalmazása elsősorban az elkövetett cselekmény súlyához és az elkövető bűnösségének fokához igazodik A büntetések A BTK szerint: 33. (1) Büntetések a) a szabadságvesztés, b) az elzárás, c) a közérdekű munka, d) a pénzbüntetés, e) a foglalkozástól eltiltás, f) a járművezetéstől eltiltás, g) a kitiltás, h) a sportrendezvények látogatásától való eltiltás, i) a kiutasítás. (2) Mellékbüntetés a közügyektől eltiltás A szabadságvesztés A törvény a szabadságvesztés két változatát szabályozza: az életfogytig tartó és a határozott ideig tartó szabadságvesztést. A BTK. 35. és 36. szakaszai szerint: 35. (1) Ha a bíróság szabadságvesztést szab ki, annak végrehajtását fogházban, börtönben vagy fegyházban rendeli végrehajtani. 36. A határozott ideig tartó szabadságvesztés legrövidebb tartama három hónap, leghosszabb tartama húsz év; bűnszervezetben, különös vagy többszörös visszaesőként történő elkövetés, illetve halmazati vagy összbüntetés esetén huszonöt év. Életfogytig tartó szabadságvesztés azzal szemben szabható ki, aki a bűncselekmény elkövetésekor a huszadik életévét betöltötte. A határozott ideig tartó szabadságvesztés legrövidebb időtartamát a törvény három hónapban állapítja meg, leghosszabb időtartamát pedig húsz évben. Bűnszervezetben, különös vagy többszörös visszaesőként történő elkövetés, illetve halmazati vagy összbüntetés esetén huszonöt évben. 19
20 A Btk. Különös Része a szabadságvesztéssel fenyegetett bűncselekmények esetén meghatározza azt a büntetési tételkeretet, amelyen belül a jogalkalmazó a szükséges mértékű büntetést kiszabhatja. A szabadságvesztés fegyház, börtön, fogház fokozatban kerül végrehajtásra. A feltételes szabadságra bocsátás a határozott ideig tartó szabadságvesztés esetén július 1-jét megelőzően (az új BTK hatályba lépése előtt) hozott ítéletek esetén az évi IV. törvény értelmében (régi BTK) az alábbi szabályt kell alkalmazni: 47. (1) A bíróság a határozott ideig tartó szabadságvesztésre ítéltet feltételes szabadságra bocsátja, ha különösen a büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartására és arra a készségére tekintettel, hogy törvénytisztelő életmódot fog folytatni alaposan feltehető, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhető. (2) Feltételes szabadságra bocsátásnak csak akkor van helye, ha az elítélt fegyházban végrehajtandó büntetésének legalább négyötöd részét, börtönben végrehajtandó büntetésének legalább háromnegyed részét, fogházban végrehajtandó büntetésének legalább kétharmad részét kitöltötte. (3) 52 Három évet meg nem haladó szabadságvesztés kiszabása esetén különös méltánylást érdemlő esetben a bíróság ítéletében akként rendelkezhet, hogy az elítélt a büntetése fele részének letöltése után feltételes szabadságra bocsátható. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha az elítélt többszörös visszaeső július 1-jét követően (az új BTK hatályba lépése) az alábbi szabályokat kell alkalmazni: 38. (1) Határozott ideig tartó szabadságvesztés kiszabása esetén a bíróság az ítéletében megállapítja a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját, vagy - a (4) bekezdésben meghatározott esetekben - azt, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége kizárt. Feltételes szabadságra bocsátásnak csak akkor van helye, ha a feltételes szabadságra bocsátást lehetősége nem kizárt annak legkorábbi időpontja: a büntetés 2/3-ad, visszaeső esetén 3/4-ed, részének kitöltését követő nap, de legalább három hónap. Öt évet meg nem haladó szabadságvesztés kiszabása esetén - különös méltánylást érdemlő esetben - a bíróság ítéletében rendelkezhet úgy, hogy az elítélt a büntetése fele részének letöltése után feltételes szabadságra bocsátható. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha az elítélt többszörös visszaeső. Határozott ideig tartó szabadságvesztés esetén a feltételes szabadság tartama azonos a szabadságvesztés hátralevő részével, de legalább egy év. 20
21 A feltételes szabadságra bocsátást kizáró okok: a többszörös visszaeső, ha a szabadságvesztést fegyház fokozatban kell végrehajtani, az erőszakos többszörös visszaeső, aki a bűncselekményt bűnszervezetben követte el, akit olyan szándékos bűncselekmény miatt ítéltek szabadságvesztésre, amelyet korábbi, határozott ideig tartó végrehajtandó szabadságvesztésre ítélése után, a végrehajtás befejezése vagy a végrehajthatóság megszűnése előtt követett el, aki a szabadságvesztés letöltését a felhívásban megjelölt időpontban nem kezdte meg. Feltételes szabadságra bocsátás életfogytig tartó szabadságvesztés esetén 42. Életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabása esetén a bíróság az ítéletében meghatározza a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját, vagy a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét kizárja. 43. (1) Ha a bíróság életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabása esetén a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét nem zárja ki, annak legkorábbi időpontját legalább huszonöt, legfeljebb negyven évben állapítja meg. A feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját években kell meghatározni. (2) Életfogytig tartó szabadságvesztés esetén a feltételes szabadság tartama legalább tizenöt év Az intézkedések A bűncselekmények büntetőjogi következményeinek külön csoportját alkotó intézkedések jelentősen eltérnek a büntetésektől céljaikban és alkalmazási elveikben egyaránt. A BTK. 63. (1) bekezdése sorolja fel az egyes intézkedési nemeket. E szerint: a) a megrovás, b) a próbára bocsátás, c) a jóvátételi munka, d) a pártfogó felügyelet, e) az elkobzás, f) a vagyonelkobzás, g) az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele, h) a kényszergyógykezelés, i) a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerinti intézkedések. 21
22 1. A büntetés-végrehajtás feladata és célja BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI JOG A büntetés-végrehajtás feladatait és céljait a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló évi CCXL. törvény (Bv. kódex) tartalmazza: A Btk. büntetési céljaira utalással határozza meg a büntetés-végrehajtás feladatát, tekintve, hogy a szankció végrehajtásában testesül meg maga a joghátrány, amely mind a társadalmi, mind az egyéni prevenciót szolgálja. 2. A szabadságvesztés büntetés végrehajtása A Büntető Törvénykönyv (Btk.) határozza meg a bűncselekmény elkövetőivel szemben alkalmazható büntetéseket és intézkedéseket. Büntetési rendszerünk egyik legjelentősebb intézménye a szabadságvesztés, amely központi szerepet tölt be a büntetési, a büntetés-végrehajtási rendszerünkben, a büntetés-végrehajtási jogi gyakorlatban és a tudományos életben A szabadságvesztés végrehajtásának célja 83. (1) A szabadságvesztés végrehajtásának célja az ítéletben meghatározott joghátrány érvényesítése, valamint a végrehajtás alatti reintegrációs tevékenység eredményeként annak elősegítése, hogy az elítélt szabadulása után a társadalomba sikeresen visszailleszkedjen és a társadalom jogkövető tagjává váljon. E törvényszakaszból kitűnik, hogy a szabadságvesztés végrehajtásának célja a törvényben és az ítéletben meghatározott joghátrány érvényesítése során az egyéniesítési szempontok biztosítása az egyéni megelőzési célok elérése érdekében. Az egyéni szempontok kialakítása során külön figyelmet kell fordítani a társadalomba történő beilleszkedését és azt, hogy ne kövessen el újabb bűncselekményt. 3. A szabadságvesztés végrehajtásának megkezdése 3.1. Az elítéltek befogadása A befogadás mozzanatai I. személyazonosság megállapítása II. egészségügyi befogadás III. motozás IV. letétezés V. felszerelés 22
23 VI. tájékoztatás VII. orvosi vizsgálat (72 órán belül) VIII. BFB elé állítás I. személyazonosság megállapítása A befogadás alapjául szolgáló iratok Az intézet az elítéltet: jogerős bírósági ítéletről szóló bírói értesítőlap, elővezetésről szóló rendelkezés, elfogató parancs, a szabadságvesztés letöltésére vonatkozó felhívás, a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételére vonatkozó ügyészi vagy bírói rendelkezés, az igazságügyért felelős miniszter külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés végrehajtásának átvételéről szóló értesítése alapján fogadja be. II. Egészségügyi és orvosi befogadás Ha az elítélten a befogadáskor külsérelmi nyomot észlelnek, vagy a rendőrségi fogdából, a javítóintézetből, átkísért elítélt azt állítja, hogy bántalmazták, haladéktalanul orvosi vizsgálatot kell végezni, valamint jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek egy-egy példányát, az átkísérést végrehajtó szervnek, illetve a törvényességi felügyeletet ellátó ügyésznek meg kell küldeni. A fogvatartott befogadáskor az egészségügyi szakdolgozó megvizsgálja: közegészségügyi és járványügyi szempontból. A bv. orvos feladata a befogadás után - legkésőbb 72 órával -: megvizsgálja a fogvatartottat, rögzíti a fogvatartott kórelőzményi adatait, megállapítja általános egészségügyi állapotát, fizikai státuszát, illetőleg elbírálja a munkaképességét. III. Letétezés, felszerelés Az elítélteknél lévő tárgyak átvétele - Letétkezelés a befogadási eljárás során A hivatali időben történő befogadási eljárás során a bv. intézet parancsnoka által megbízott személy (továbbiakban: befogadó) végzi az elítélt birtokában lévő okmány, pénz, érték, és egyéb tárgyak (ruházat, műszaki cikkek) átvételét és letétezését. A biztonságra veszélyes tárgyakról (lőfegyver, lőszer, vélhetően robbanó vagy sugárzó anyag, kábítószer), amelyek nem helyezhető letétbe és jellegüknél fogva nem is semmisíthető meg, illetve 23
24 nem küldhető haza 3 példányban jegyzőkönyvet kell felvenni. Ezt követően értesíteni kell az illetékes rendőr-kapitányságot, a további intézkedések megtétele miatt. Az elítélt felszerelése A letétezési eljárás során az elítélttől civil ruházata átvételre kerül. Az intézetben az elítélt formaruhát köteles viselni. A formaruházattal együtt az elítélt megkapja ágyfelszerelési tárgyait is. A formaruházatra és az ágyfelszerelésre vonatkozó szabályokat a 16 /2014. (XII. 19) IM rendelet 2. számú melléklete tartalmazza. IV. Tájékoztatás A fogvatartott részére írásban, az általa értett nyelven egyszerűen, közérthető módon kell a tájékoztatást adni: a panaszjogról és a jogorvoslati lehetőségekről, őt megillető védelemhez való jogról, a végrehajtás során az őt megillető anyanyelv használatához való jogról, a büntetés-végrehajtási ügy irataiba és az egészségügyi dokumentációba való betekintéshez való jogról, a kapcsolattartás formáiról, a konzuli hatóságok értesítéséhez való jogról, az intézetben betartandó magatartási szabályokról, a fegyelmi felelősségről és a fegyelmi eljárás rendjéről, a kényszerítő eszközökről, a biztonsági intézkedésekről, a büntetés, az intézkedés, valamint a szabálysértési elzárás kezdő és utolsó napjáról, valamint a feltételes szabadságra bocsátás, illetve ideiglenes elbocsátás esedékessége napjáról, a kártérítési felelősség rendjéről, az egészségügyi ellátáshoz való jogról, a betegjogok érvényesüléséről. V. A Befogadási és Fogvatartási Bizottság A bv. intézetek Befogadási és Fogvatartási Bizottságot (továbbiakban: BFB) működtetnek. A BFB dönt a fogvatartottat érintő fontosabb kérdésekben Központi Kivizsgáló és Módszertani Intézet (KKMI) és a Kockázatelemzési és Kezelési Rendszer KKMI-ben kell elhelyezni a tizennyolc hónapot meghaladó tartamú szabadságvesztésre ítélt személyt ha várható szabadulásáig több mint egy év van hátra. A KKMI-ben az elítélt harminc napig tartózkodik, amit a KKMI főigazgatója további harminc nappal meghosszabbíthat. 24
25 4. A szabadságvesztés végrehajtási rendje A szabadságvesztés végrehajtási rendjén egy differenciált végrehajtási rendszert kell értenünk, amely jelenti: a szabadságvesztés végrehajtásának módját, a szabadságvesztésre vonatkozó általános szabályok, és az egyes fokozatokra vonatkozó speciális szabályok, valamint a fokozatokon belüli egyéb szabályozások összességét, - a bv. szervezet feladatait, az elítélt jogi helyzetét. A szabadságvesztés végrehajtási módján értjük a más büntetéstől eltérő végrehajtási jelleget: az elítélt szabadságának elvonását, a "zárt" bv. intézeti elhelyezést, ennek intézményi kialakítását. A szabadságvesztést a bíróság által meghatározott fokozatban, és a büntetés-végrehajtási szervezet által kijelölt - lehetőleg az elítélt lakóhelyéhez legközelebb eső - büntetés-végrehajtási intézetben hajtják végre. A végrehajtás során (általános szabályok) különböző alapelvek érvényesülnek: a törvényesség, az emberséges bánásmód, a legkisebb beavatkozás elve, normalizáció elve, nyitottság elve, felelősség és önbecsülés elve, az egyéniesítés, differenciálás elve, a jogok és kötelezettségek együttes érvényesülése, a társadalmi részvétel elve. Az egyes fokozatokra vonatkozó speciális szabályok. Ennek megfelelően különböző fokozatokban eltérő szigorúságú szabályozásokat találunk: a külvilágtól való elkülönítés, az őrzés, felügyelet és ellenőrzés, a bv. intézeten belüli mozgás, az életrend, a személyes szükségletekre fordítható összeg, a jutalmazás és fenyítés, valamint integrációs programban való részvétel. 25
26 A fokozatokon belüli egyéb szabályozások A szabadságvesztés végrehajtása során az elítélt kockázati elemzése, magatartása és a reintegrációs tevékenységben való részvétele függvényében az egyes fokozatokon belül a végrehajtás rendje, az elítélt részére adható kedvezmények az egyes fokozatokhoz kapcsolódó rezsimszabályok szerint eltérőek lehetnek. A végrehajtás rendje az egyes végrehajtási fokozatokhoz képest eltérő: - az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazása, - az átmeneti részlegre helyezés, - a biztonsági zárkába, illetve részlegre helyezés, - a sajátos kezelési igényű elítéltek részére speciális részleget alakíthat ki (HSR, Gyógyító terápiás részleg, Drogprevenciós részleg), ahol a végrehajtás rendje elsősorban e sajátos igényekhez igazodik. A Bv. tvr. meghatározza azokat a bv. szervezetre háruló feladatokat, amelyeket minden fokozatban biztosítani kell az elítéltnek a szabadságvesztés végrehajtása során. Ezek a következők: őrzés, felügyelet, ellenőrzés, elhelyezés, élelmezés, ruházat egészségügyi ellátás, oktatáshoz szükséges feltételek, munkáltatáshoz szükséges feltételek a büntetés céljával nem ellentétes jogok gyakorlása társadalmi visszailleszkedést segítő egyéb reintegrációs programokhoz szüksége feltétel. A fogvatartott jogi helyzete A jogerős és végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó bírósági ítélet hatására a szabad ember jogi státusza megváltozik, amikor elítéltté válik. Ettől kezdve az elítélt a büntetés-végrehajtási jogviszony alanya lesz. E jogviszony jellegéből következik, hogy a feleket a szabadságelvonásból fakadó helyzetre figyelemmel sajátos jogok illetik meg és kötelezettségek terhelik. E jogviszony keletkezésével vannak az elítéltnek olyan, az Alaptörvényben rögzített alapvető jogai, amelyeket a szabadságvesztés nem érinthet, továbbá olyanok, amelyek szünetelnek és olyanok, amelyek módosulnak, korlátozottan érvényesülnek A fogva tartás rendje, házirend és napirend Az intézetben a fogva tartás törvényes végrehajtásához szükséges rendet kell fenntartani. A rend kialakítása és fenntartása a bv. szervezet feladata. Az elítéltet megillető jogok gyakorlásának és kötelességek teljesítésének rendjét házirendben kell szabályozni. 26
27 A házirend tartalmazza: - az elítélt napirendjét, - az elítélt bv. intézeten belüli foglalkoztatására, mozgására, tartózkodására és a munkavégzés rendjére vonatkozó szabályokat, - a panaszok, kérelmek, bejelentések, a rendjét; - az elítélt viselkedési szabályait, - a látogatók fogadásának, valamint a bv. intézet elhagyásának a szabályait, - a szükségleti cikkek vásárlásának idejét, módját, - az elítélt által küldött, vagy a részére érkezett levelek, csomagok kezelésére vonatkozó szabályokat, - az elítélt tartózkodására és foglalkoztatására szolgáló helyiségek használatának rendjét, - a vallási szertartások időrendjét, - a telefonkészülék használatának rendjét és feltételeit, - az elítélt birtokában tartható tárgyak körét, mennyiségét, - a betartandó balesetvédelmi és tűzvédelmi előírásokat, - a dohányzásra vonatkozó szabályokat, - a többletszolgáltatások igénybevételére vonatkozó szabályokat, - a biztonsági zárkában vagy részlegen elhelyezett elítéltre vonatkozó végrehajtási szabályokat. A napirendben kell meghatározni minden olyan tevékenységet, amely a bv. intézet napi folyamatos működését biztosítja. A napirend tartalmazhatja: - nyitás zárás, - ébresztő takarodó, - létszámellenőrzés, - étkezések, - szabadlevegőn tartózkodás, - egészségügyi ellátás, - munkába (oktatásra) vonulás időpontját. A takarodó és az ébresztő között legalább nyolc óra folyamatos pihenőidőt, étkezésre naponta háromszor, esetenként legalább húsz percet kell biztosítani. Minden intézet a helyi sajátosságaik figyelembe vételével készíti el a saját házi-, napirendjét, amely intézet parancsnoki intézkedés melléklete formájában jelenik meg. A házirend megtartására, valamint megszegésének a következményeire az elítéltet figyelmeztetni kell. A házirendtől csak a parancsnok engedélyével lehet eltérni A büntetés-végrehajtás során keletkező speciális jogok és kötelezettségek sajátossága, hogy: - csak a büntetés végrehajtásának ideje alatt állnak fenn, az elítélt szabadulása után aktualitásukat vesztik, vagy 27
28 - újabb speciális jogok és kötelezettségek keletkeznek például a pártfogói felügyelet elrendelése esetén. Az elítéltet a büntetés-végrehajtási jogviszonyából keletkező, őt megillető jogai, illetve terhelő kötelességei: Az elítélt jogosultságai A fogvatatott jogosult: - a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, - az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra, megfelelő ruházat biztosítására, - a hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és a bv. intézet által engedélyezett személyekkel, szervezetekkel kapcsolatot tartani, - baleset esetén baleseti ellátásra és baleseti egészségügyi szolgáltatásra, - pihenésre, szabadidőre, - testi és szellemi állapotának fenntartása, illetve fejlesztése érdekében o naponta szabad levegőn tartózkodásra, o önképzésre, sajtótermékek megrendelésére, a bv. intézet művelődési és sportolási lehetőségeinek igénybevételére, o tanuláshoz való jogát gyakorolni; általános iskolai, középfokú, valamint felsőfokú tanulmányok megkezdésére, folytatására, a vizsgákra való felkészüléshez tanulmányi és vizsgaszabadságra, - a bv. intézetben, illetve annak felügyeleti szerveinél és a büntetés-végrehajtástól független szervhez közérdekű bejelentés, panasz, kérelem és jognyilatkozat előterjesztésére, - a büntetés végrehajtása során jogorvoslati joggal élni, - a rendelkezésére álló pénzből havonta meghatározott összeget személyes szükségleteire fordítani, illetve azzal egyéb módon rendelkezni, - a szabadságvesztés végrehajtása során keletkezett kárának megtérítésére, - sajátos védelemre a nők, fiatalkorúak és a fogyatékkal élők a rájuk vonatkozó eltérésekkel, - jogszabályban meghatározottak szerint saját ruha viselésére, illetve használati tárgyak tartására; - a már megállapított pénzellátásának a meghatalmazott személy kezéhez vagy az bv. intézethez történő folyósítására, továbbá a saját jogon járó családi pótléknak a letéti számláján való elhelyezésére, - a szabadulást követő társadalomba való visszailleszkedés érdekében az ehhez szükséges szociális feltételek megteremtésének segítségére, - önkéntes vállalása alapján oktatási, képzési, valamint reintegrációt elősegítő személyes fejlődését biztosító programokon való részvételre, - büntetés-végrehajtási szervezeten belüli fogvatartotti fórumon való véleménynyilvánításra. - minden elítélt lelkiismereti és vallási meggyőződését szabadon megválaszthatja, vallását gyakorolhatja, - Az elítélt az ellene folyamatban lévő büntetőeljárás során a bíróság, az ügyész vagy a nyomozó hatóság által elektronikus eszközön átadott iratokba vagy az ellene folyamatban 28
29 volt büntetőeljárásban keletkezett iratról elektronikus adathordozón kiadott másolatba a bv. szervezet által biztosított számítástechnikai eszköz igénybevételével jogosult betekinteni, - a szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt részére biztosítani kell, hogy a választójogát gyakorolhassa. Az elítélt köteles Az elítélt köteles - a szabadságvesztést a jogszabályban vagy az országos parancsnok által meghatározott bv. intézetben tölteni, - a büntetés-végrehajtás rendjét megtartani, illetve tűrni, a kapott utasításokat végrehajtani, - a számára kijelölt munkát elvégezni, - a reintegrációs foglalkozás rendjét, a bv. intézet biztonsági és higiéniai követelményeit megtartani, - a bv. intézet tisztántartásában, karbantartásában és ellátásában díjazás nélkül, alkalomszerűen részt venni, - alávetni magát a jogszabályban előírt kötelező vagy egészségi állapotának megítéléséhez szükséges orvosi vizsgálatnak és a jogszabály szerint kötelező, gyógykezelésnek, - fegyelemsértés, illetve bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja esetén vizsgálati anyagot szolgáltatni az alkohol, bódító-, illetve kábítószer fogyasztás ellenőrzéséhez, - a végrehajtási fokozatnak és rezsimszabályoknak megfelelően előírt forma- és egyéb ruházatot viselni, - a tartására fordított költséghez hozzájárulni, - a dolgozó elítélt a munkadíjából köteles a tartására fordított költséghez hozzájárulni, - a dolgozó fogvatartott a munkadíjából a szabadulás idejére tartalékot képezni, - a szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt köteles tűrni a más nemű és más végrehajtási fokozatú elítéltektől való elkülönítést, az életkori, kriminológiai, kockázatelemzési és kezelési szempontú, foglalkoztatási és egészségügyi szempontok szerinti csoportba sorolását, - az egyes rezsimekre vonatkozó korlátozásokat, - személyes tárgyainak átvizsgálását, - a törvény szerinti kivételekkel kapcsolattartásának ellenőrzését, - életrendjének, bv. intézeten belüli mozgásának meghatározását, illetve korlátozását, 5.Elhelyezés 5.1. Általános elhelyezési szabályok A Bv. kódex rendelkezései szerint biztosítani kell a fogva tartott higiéniai feltételeknek megfelelő, egészséges és kulturált elhelyezését. Az elhelyezés során el kell különíteni: - a jogerősen elítélteket az előzetesen letartóztatottaktól, - a különböző végrehajtási fokozatba tartozókat egymástól, 29
30 - a férfiakat a nőktől, - a fiatalkorúakat a felnőtt korúaktól, - a katonákat a nem katonának minősülő elítéltektől, - dohányzókat a nem dohányzóktól, - a fekvőbetegeket az egészségesektől, - a betegek közül a fertőzőket a nem fertőzőektől - az előzetesen letartóztatottakat az elítéltektől. Jogszabály a fentiekben foglaltakon túl, az elkülönítés egyéb szempontjait is meghatározhatja. Ha az elitélttel szemben más ügyben büntetőeljárás folyik, az elitéltet az ügyész, illetve a bíróság rendelkezése szerint kell elkülöníteni. Együtt helyezhetők el: - a kórteremben, - a betegszobában, - fertőző elkülönítőben, - a gyógyító-terápiás részlegben, - az átmeneti részlegben, - drogprevenciós részlegen, - pszichoszociális részlegen, - HSR részlegen, - anya-gyermek együttes elhelyezése esetén, - fiatalkorú elítéltek részlegén, - EVSZ alkalmazása esetén. Együtt várlakozhatnak orvosi vizsgálatra és egészségügyi rendelésre. Együtt dolgozhatnak a munkahelyen. Közösen vehetnek részt: - általános iskolai és középiskolai oktatásban, - felsőoktatásban - szakmai képzésben, - sportrendezvényeken, - a kulturális rendezvényeken, - szállítás és előállítás során, - a vallási rendezvényeken. Együtt tartózkodhatnak: - szabad levegőn, - közös étteremben Az elítéltek elhelyezése Az intézetben az elítéltek elhelyezésére körletet, azon belül zárkákat és lakóhelyiségeket kell kialakítani. 30
31 Az elhelyezésre szolgáló helységek: - zárka, - lakóhelyiség. A zárka: az elítéltek elhelyezésére szolgáló olyan helyiség, amelynek ajtaja, ablaka (a továbbiakban: nyílászárók) a külön rendelkezésekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelel. A zárkában folyóvízzel ellátott mosdót, illetve - az ön- és közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére kialakított zárka kivételével elkülönített, lehetőség szerint, önálló szellőzésű WC-t kell létesíteni. A lakóhelyiség: az elítéltek elhelyezésére szolgáló olyan lakhatásra alkalmas helyiség, amelynek nyílászáróinál a zárkára meghatározott biztonsági berendezés és felszerelés mellőzhető. A lakóhelyiségeknél a tisztálkodáshoz szükséges folyóvizet, fürdőt, illetve WC-t körletenként is lehet biztosítani. A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltet esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson. A mozgástér meghatározása szempontjából a zárka (lakóhelyiség) alapterületéből az azt csökkentő berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni. Egyéni elhelyezés esetén a zárka (lakóhelyiség) alapterületének el kell érni a hat négyzetmétert. 6. Ellátás 6.1. Közüzemi szolgáltatások A bv. intézetnek gondoskodni kell: - megfelelő minőségű és mennyiségű ivóvízről, (a vízellátás során a közegészségügyi szabályokat maradéktalanul be kell tartani) - a körletek, zárkák (lakóhelyiségek) és egyéb - az elítélt által használt - helyiségek jó szellőztetéséről, világításáról, fűtéséről. Az áramellátást úgy kell kialakítani, hogy kívülről kikapcsolható legyen, továbbá: A zárkában (lakóhelyiségben) a természetes fény vagy a mesterséges megvilágítás olvasásra alkalmas legyen A zárkát (lakóhelyiséget) állandóan megvilágítani csak akkor szabad, ha azt a parancsnok biztonsági okból átmenetileg elrendelte. - a fűtési idény - október 15-étől, április 15-ig tart, (időjárástól függően ettől a parancsnok eltérhet) Élelmezés A fogvatartottak élelmezése a bv. intézet feladata. Részükre, legalább napi háromszori étkezést kell biztosítani, figyelembe véve: - az általuk végzett munka jellegét, 31
32 - az egészségi állapotukat és - az életkorukat - gyakorolt vallásukat. A fogvatartott részére legalább napi egy alkalommal meleg ételt kell biztosítani. Hideg élelemmel: - rendkívüli esemény esetén legfeljebb 3 napig láthatók el, illetve - higiénikusan csomagolva átszállítás, előállítás során. A hideg élelem fogyasztásához szükséges eszközöket (pl. konzervnyitó) a bv. intézet biztosítja. A fogvatartott részére orvosi javaslat alapján egészségügyi állapotának megfelelő (diétás, kímélő) ételt kell biztosítani. A mindenkor érvényben levő országos parancsnoki intézkedés rendelkezik részletesen a fogva tartottak részére a diétás étkezés biztosításáról. Az élelmezési normába sorolás Az elítéltet csak abban az esetben lehet a munkájának megfelelő élelmezési normába sorolni, ha ennek időtartama legalább a napi 4 órát meghaladja. Az étel kiosztása csak felügyelet mellett történhet! 6.3. Ruházati ellátás Az elítéltet az évszaknak megfelelő formaruhával kell ellátni. A formaruha nem lehet megalázó vagy lealacsonyító. A munka végzéséhez az elítéltnek munkaruhát, külön jogszabály szerint védőruhát és védőfelszerelést kell biztosítani. Az elitélt részére az intézet által biztosított felső ruházatán, továbbá a munkaruhán, az ágy- és más felszerelésen a BV jelzést fel kell tüntetni. Az elítélt részére csak viselésre alkalmas, tiszta, megfelelő méretű ruházat és lábbeli, valamint használatra alkalmas és tiszta ágyfelszerelés adható ki. A bv. intézet gondoskodik arról, hogy a használatban levő ruházat mindig tiszta, karbantartott állapotban legyen. Az elítélt viszont köteles a használatra kiadott ruhát megóvni, rendeltetésszerűen használni és azon kisebb, szakértelmet nem igénylő javításokat elvégezni. A bv. intézet gondoskodik az általa kiadott ruházat tisztításáról. A ruházati cikkek viselése szempontjából megkülönböztetünk: - nyári időszakot és - téli időszakot. A nyári időszak április 16-tól október 15-ig, a téli időszak pedig október 16-tól április 15-ig tart. Az elítéltek ruházati ellátásának részletes normáit OP intézkedés és annak függeléke tartalmazza, mely az alábbi lehet: - a felnőtt korú elítéltet szürke színű zsávoly - a fiatalkorú elítélteket zöld színű felső formaruházattal, 32
33 - az intézet betegszobájában, a BV. Központi Kórházban, a Nagyfai Krónikus Utókezelő részlegben elhelyezett betegeket, az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetben (továbbiakban: IMEI) Elme-megfigyelésre, elmegyógyászati és ideggyógyászati kivizsgálásra és kezelésre beutalt elítéltet kórházi öltözettel kell ellátni, - az IMEI-ben elhelyezett kényszergyógykezelt, kóros elmeállapotúvá vált elítéltet barna színű zsávoly ruházattal kell ellátni. - Amennyiben a helyi adottságok és a munkakörülmények indokolttá teszik, az időszaktól és a normában meghatározott ruhafajtától eltérést az országos parancsnokhelyettes engedélyezhet. A nők és a fiatalkorú elítéltek részére polgári jellegű formaruha is rendszeresíthető Egészségügyi ellátása Az elítélt egészségügyi ellátására az egészségügyi és társadalombiztosítási jogszabályok irányadók. Az elítélt a jogszabályban meghatározott térítéshez, illetve részleges térítéshez kötött egészségügyi szolgáltatásokat a kiszabott térítési díj ellenében veheti igénybe. A büntetések és intézkedések végrehajtása során az elítélt egészségi állapotának megfelelő gyógyító-megelőző ellátását elsősorban a fogva tartó bv. intézet biztosítja. Amennyiben a fogva tartó intézet az ellátást nem tudja biztosítani a Központi Kórház, annak a Szegedi Fegyház és Börtönben működő Krónikus Utókezelő Részlege, valamint az IMEI biztosítja, és az elítélt ezt az ellátást köteles igénybe venni. Ha az elítélt megfelelő egészségügyi ellátása a bv. szervezet keretein belül nem lehetséges, a bv. intézet orvosa vagy a bv. egészségügyi szerv gondoskodik arról, hogy az elítélt nem a bv. szervezet kezelésében lévő egészségügyi intézményben részesüljön a megfelelő és kötelező ellátásban. Az elítélt a bv. szervezet keretein kívül egészségügyi intézmény térítésköteles szolgáltatását csak akkor veheti igénybe, ha azt a bv. intézet parancsnoka engedélyezi, az elítélt a várható költségeket ideértve a szállítás költségeit is megelőlegezi, és az egészségügyi intézmény a szolgáltatást vállalja. Az elítéltet az orvos írásos javaslata, beutalója alapján a legközelebbi, megfelelő és kötelező ellátást biztosító egészségügyi intézménybe kell szállítani, ha a járó- vagy fekvő beteg szakellátásra szorul és a bv. egészségügyi szerv nehezen elérhető. A sürgős orvosi ellátásra szoruló elítélt egészségügyi intézménybe történő szállítása és ellátása nem tagadható meg, nem halasztható el. A gyógyszer osztása csak felügyelet mellett történhet! A fogvatartott csak a bv. orvos írásos engedélye alapján tarthat magánál gyógyszert. 33
34 6.5. Az elítélt tisztálkodási lehetőségeinek biztosítása Az elítéltek részére biztosítani kell a tisztálkodáshoz szükséges feltételeket, és meg kell követelni a személyi tisztasági előírások betartását. A letéti pénzel nem rendelkező elítélt részére az alapvető tisztálkodási cikkeket és felszereléseket biztosítani kell: Az elítéltek részére hetente legalább két alkalommal, a dolgozóknak naponként, munka után meleg vizes fürdést kell biztosítani. A naponkénti fürdést a női és fiatalkorú elítéltekre is ki kell terjeszteni. 7. Díjazás nélküli munkavégzés Nem minősül munkáltatásnak, az elítéltnek az intézet tisztántartásában és ellátásában való díjazás nélküli kötelező részvétele. A díjazás nélküli munkavégzés ideje a napi 4 órát, havonta összesen 24 órát nem haladhatja meg. Ezt az időt a bv. intézet orvosa csökkentheti (az elítélt egészségi, fizikai állapotára, életkorára tekintettel). E munkavégzés esetén a munkavégzés idejére az elítéltet - szükség szerint el kell látni munkaruhával, lábbelivel, - szakmai és munkavédelmi oktatásban kell részesíteni. Az elítélt balesetét a munkabalesetre vonatkozó jogszabály szerint kell elbírálni. Az intézet köteles a díjazás nélküli munkavégzésről nyilvántartást vezetni. 8. Szükségleti cikkek vásárlása A bv. intézetnek az elítélt részére havonta legalább két alkalommal vásárlási kell lehetőséget biztosítania. A szükségleti cikkek vásárlása esetében az elítéltnek előnyben kell részesíteni a tisztasági és tisztító szereinek megvásárlását. A jogszabály a vásárlásra költhető összeg tekintetében végrehajtási rend és a munkában való részvétel alapján differenciál az alábbiak szerint: Az elítélt a szükségleti cikkek vásárlására meghatározott összegen felül a letéti pénze terhére, amennyiben a bv. szerv felé nincs fennálló tartozása engedéllyel megvásárolhatja a bv. intézetben magánál tartható tárgyakat, hozzátartozójának ajándékot vásárolhat, szabadulása előtt a polgári ruházatát kiegészítheti. 34
35 9. Szabadítás szabályai 9.1. A szabadítás lebonyolítása Azt az elítéltet, aki szabadságvesztését kitöltötte, annak utolsó napján, akit feltételes szabadságra bocsátottak, annak esedékessége napján, akinek szabadságvesztését félbeszakították, a határozat megérkezésének napján vagy a határozatban megjelölt napon, akinek a szabadságvesztés hátralévő részét kegyelemből elengedték vagy mérsékelték, a jogszabályban vagy a kegyelmi döntésben megállapított napon, akinek ügyében a Kúria felülvizsgálati eljárás, illetve a törvényesség érdekében lefolytatott jogorvoslati eljárás vagy jogegységi eljárás keretében szabadlábra helyezéséről határoz, a Kúria határozata kihirdetésének napján szabadon kell bocsátani. A szabadulót igazolással kell ellátni Eljárás szabadulás esetén A szabadítási eljárás során az elítéltnek ki kell adni a letétben lévő tárgyait, valamint letéti és keresményi pénzét, melyek átvételét az elítéltnek aláírásával igazolnia kell. A szabaduló elítélt érték- és egyéb letéti tárgyait átveszi. Az átvételt a szelvényen aláírásával elismeri. A letéti pénzét (és elszámolt munkadíját) a szabaduló elítéltnek pénztárbizonylaton kell kiadni. Amennyiben a fogvatartott nem rendelkezik az évszaknak megfelelő ruházattal, az intézet kötelese ellátni. Első sorban az intézeti segélyruhából, amennyiben nincs megfelelő ruházat, a fogvatartott költéségre az be kell szerezni. Ha a fogvatartottnak nincs felhasználható letéti pénze a beszerzés az intézet költségére kell beszerezni. Amennyiben a fogvatartottnak nincs pénze, az utazás biztosítására az intézet kézpénzsegélyt ad és MÁV által elfogadott utazási utalványt állít ki a lakhelyéig. KÖZALKALMAZOTTAK JOGÁLLÁSÁRÓL A közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény 1. A törvény hatálya A törvény hatálya - ha törvény eltérően nem rendelkezik - az állami és a helyi önkormányzati költségvetési szerveknél, valamint a helyi önkormányzat által (a továbbiakban: munkáltató) a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások ellátására foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára terjed ki. 35
36 2. A közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabályok A közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggő kérdéseket - törvény, - kormányrendelet, - miniszteri rendelet, - kollektív szerződés, - közalkalmazotti szabályzat rendezi. A kollektív szerződés és a közalkalmazotti szabályzat nem lehet jogszabállyal ellentétes. Az a rendelkezés, amely e tilalomba ütközik semmis. A közalkalmazotti jogviszonyra a Munka Törvénykönyve (a továbbiakban: Mt.) /2012. évi I. törvény/ szabályait az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 3. A közalkalmazottak részvételi jogai A részvételi jogokat a munkáltatóval közalkalmazotti jogviszonyban álló közalkalmazottak közössége nevében az általuk közvetlenül választott közalkalmazotti tanács, illetve közalkalmazotti képviselő gyakorolja. Közalkalmazotti tanácsot kell választani minden olyan munkáltatónál, ahol a közalkalmazottak létszáma a tizenöt főt eléri. A tizenöt főnél kevesebb közalkalmazottat foglalkoztató munkáltatónál közalkalmazotti képviselőt kell választani. A közalkalmazotti képviselőre a közalkalmazotti tanács tagjára vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. 4. A közalkalmazotti jogviszony létesítése és módosítása A közalkalmazotti jogviszony alanyai a munkáltató és a közalkalmazott. Közalkalmazotti jogviszony büntetlen előéletű, tizennyolcadik életévét betöltött, továbbá magyar állampolgárságú, vagy külön jogszabály szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező, illetve bevándorolt vagy letelepedett személlyel létesíthető. A közalkalmazotti jogviszonyt létesíteni szándékozó személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen előéletű, továbbá, hogy vele szemben nem állnak fenn a törvényben meghatározott kizáró okok. A 37/2011. (X. 28.) BM rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóknál a közalkalmazotti jogviszony létesítésének feltétele: a) a magyar nyelvtudás, b) valamint a magasabb vezetői beosztások és a vezetői beosztások esetében a magyar állampolgárság. 36
37 A büntetés-végrehajtási szervnél - az őrzésvédelmi, az igazgatási és az informatikai szakterületen foglalkoztatott közalkalmazottak esetében - a közalkalmazotti jogviszony létesítésének feltétele a magyar állampolgárság. Közalkalmazotti jogviszony határozatlan időre történő kinevezéssel és annak elfogadásával jön létre. A kinevezést és annak elfogadását csak írásban lehet elfogadni. A közalkalmazotti jogviszony helyettesítés céljából vagy meghatározott munka elvégzésére, illetve feladat ellátására határozott időre történő kinevezéssel is létesíthető. A kinevezési okmánynak tartalmaznia kell a közalkalmazott munkakörét, besorolásának alapjául szolgáló fizetési osztályt és fokozatot, illetményét, továbbá és a munkavégzés helyét. A kinevezési okmányban más, a közalkalmazotti jogviszonyt érintő kérdés is meghatározható. A büntetés-végrehajtási szervezetnél a betölthető közalkalmazotti beosztásokat a 37/2011. (X. 28.) BM rendelet 2. számú melléklete határozza meg. 5. A közalkalmazotti jogviszony megszűnése A közalkalmazotti jogviszony megszűnik: - a kinevezésben foglalt határozott idő lejártával - a közalkalmazott halálával, - a munkáltató jogutód nélküli megszűnésével - nem megfelelt minősítés esetén - ha a munkáltató személye azért változik meg, mert az alapító vagy a munkáltató döntése alapján a munkáltató egésze vagy egy része az Mt. hatálya alá tartozó munkáltató számára kerül átadásra, a munkáltató átadásra kerülő szervezete vagy tevékenysége keretében foglalkoztatott közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya az átadás időpontjában megszűnik. - a prémiumévek programban történő részvétel esetén a prémiumévek programról szóló törvény szabályai szerint A közalkalmazotti jogviszony megszüntethető: - közös megegyezéssel - áthelyezéssel - lemondással - rendkívüli lemondással - felmentéssel - azonnali hatállyal a próbaidő alatt - elbocsátással - rendkívüli felmentéssel a gyakornoki idő alatt. A határozott idejű közalkalmazotti jogviszonyt a közalkalmazott írásban indokolt lemondással akkor szüntetheti meg, ha a lemondás indoka olyan ok, amely számára a közalkalmazotti jogviszony fenntartását lehetetlenné tenné vagy körülményeire tekintettel, aránytalan sérelemmel járna. 37
38 A közalkalmazott a határozatlan idejű közalkalmazotti jogviszonyt lemondással bármikor megszüntetheti. Lemondás esetén a lemondási idő két hónap. Ezen időtartam egy részére, vagy annak egészére a munkáltató mentesítheti a közalkalmazottat a munkavégzés alól. Ha a közalkalmazott a felszólítás kézhezvételét követő harminc napon belül az összeférhetetlenséget nem szünteti meg, a munkáltató a közalkalmazotti jogviszonyt azonnali hatállyal megszünteti. Rendkívüli lemondással a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonyát akkor szüntetheti meg, ha a munkáltató a) a közalkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségét szándékosan, vagy súlyos gondatlansággal jelentős mértékben megszegi, vagy b) olyan magatartást tanúsít, amely a közalkalmazotti jogviszony fenntartását lehetetlenné teszi. Felmentéssel a munkáltató a közalkalmazotti jogviszonyt akkor szüntetheti meg, ha a) megszűnt a munkáltatónak az a tevékenysége, amelyben a közalkalmazottat foglalkoztatták, b) átszervezés, vagy a költségvetési támogatás csökkentése következtében a közalkalmazott további foglalkoztatására nincs lehetőség, c) a közalkalmazott munkaköri feladatainak ellátására tartósan alkalmatlanná vált, vagy munkáját nem végzi megfelelően, d) a közalkalmazott a felmentés közlésének, illetőleg legkésőbb a felmentési kezdetének napján nyugdíjnak minősül. A munkáltató a felmentést köteles megindokolni. Az indoklásból a felmentés okának világosan ki kell tűnnie, és a munkáltatónak kell bizonyítania, hogy a felmentés indoka való- és okszerű. A közalkalmazotti jogviszony csak különösen indokolt esetben szüntethető meg felmentéssel a) ha a közalkalmazott házastársa nem rendelkezik önálló, legalább az országosan kötelező legkisebb munkabérnek megfelelő jövedelemmel és legalább három eltartott gyereke van, b) ha a közalkalmazott egyedülálló, eltartott gyermeke 18 éves koráig, valamint c) ha a közalkalmazott házastársa sorkatonai, illetve polgári szolgálatot teljesít. Felmentési idő esetén a felmentés legalább hatvan nap, de a nyolc hónapot nem haladhatja meg. Ha a hosszabb felmentési időben a felek nem állapodnak meg és a kollektív szerződés sem ír elő ilyet, a hatvannapos felmentési idő a közalkalmazotti jogviszonyban töltött: öt év után egy hónappal, tíz év után két hónappal, tizenöt év után három hónappal, húsz év után négy hónappal, 38
39 huszonöt év után öt hónappal, harminc év után hat hónappal meghosszabbodik. A munkáltató legalább a felmentési idő felére köteles a közalkalmazottat mentesíteni a munkavégzés alól. A munkáltató a közalkalmazotti jogviszony megszűnésekor a közalkalmazott részére közalkalmazotti igazolást ad. A közalkalmazotti igazolásnak- a Munka Törvénykönyve 98. (2) bekezdése a) - e) pontjai és a (3) - (4) bekezdésben foglaltakon túlmenően a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény tartalmaznia kell. a) a közalkalmazott természetes személyi azonosító adatait; b) a közalkalmazott társadalombiztosítási azonosító jelét, a közalkalmazott pénztártag által választott magánnyugdíj-pénztár megnevezését, címét, pénzforgalmi számlaszámát; c) a közalkalmazott munkakörét; d) a munkáltatónál közalkalmazotti jogviszonyban töltött idő tartamát; e) a harminc napot meghaladó keresőképtelenséggel járó betegség,, a harminc napot meghaladó fizetés nélküli szabadság, valamint a szabadságvesztés, a szigorított javító-nevelő munka, a javító-nevelő munka, valamint a közérdekű munka és a szülési szabadság időtartamát; f) minden olyan, a közalkalmazotti jogviszony megszűnésének évében munkában nem töltött időt, amely alatt a közalkalmazott illetményben részesült; g) a közalkalmazott illetményéből jogerős határozat vagy jogszabály alapján levonandó tartozást, illetve ennek jogosultját, vagy pedig azt, hogy a közalkalmazott illetményét tartozás nem terheli; h) a jubileumi jutalom kifizetését és ennek időpontját; i) a közalkalmazott emelt összegű végkielégítésben való részesülését, továbbá j) a közalkalmazotti jogviszony megszűnésének módját. Végkielégítés illeti meg a közalkalmazottat, ha közalkalmazotti jogviszonya a) felmentés, b) rendkívüli lemondás, c) a munkáltató jogutód nélküli megszűnése következtében vagy d) a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény 37. (3) bekezdése szerint szűnik meg. Nem jogosult végkielégítésre a közalkalmazott, ha felmentésére - az egészségügyi okot kivéve - tartós alkalmatlansága vagy nem megfelelő munkavégzése miatt került sor. Nem jár továbbá végkielégítés a közalkalmazottnak, ha legkésőbb a közalkalmazotti jogviszony megszűnésének időpontjában nyugdíjasnak minősül, valamint a további munkaviszony megszűnésekor. A közalkalmazott végkielégítésre való jogosultságának megállapításánál - az áthelyezést kivéve - nem lehet beleszámítani a korábbi közalkalmazotti jogviszonyban töltött időt. 39
40 A végkielégítésre való jogosultság feltétele, hogy a közalkalmazott lentebb meghatározott időtartamú közalkalmazotti jogviszonnyal rendelkezzen. A közalkalmazott végkielégítésének mértéke, ha a közalkalmazotti jogviszonyban töltött idő legalább a) három év: egy havi, b) öt év: két havi, c) nyolc év: három havi, d) tíz év: négy havi, e) tizenhárom év: öt havi, f) tizenhat év: hat havi, g) húsz év: nyolc havi átlagkeresetének megfelelő összeg. A végkielégítés mértéke négyhavi távolléti díj összegével emelkedik, ha a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya az öregségi nyugdíjra vagy a korkedvezményes öregségi nyugdíjra való jogosultság megszerzését megelőző öt éven belül szűnik meg. Nem illeti meg az emelt összegű végkielégítés a közalkalmazottat, ha valamelyik jogcímen korábban már emelt összegű végkielégítésben részesült. A végkielégítés mértéke a fentiekben meghatározott mérték kétszeresének megfelelő összeg, ha a közalkalmazotti jogviszony rendkívüli lemondás folytán szűnt meg. Amennyiben a közalkalmazotti jogviszony felmentés következtében szűnik meg, a végkielégítést - eltérő megállapodás hiányában - a munkáltató a felmentési idő utolsó napján köteles a közalkalmazott részére kifizetni. A végkielégítést a munkáltató költségére a közalkalmazott tartózkodási helyére kell megküldeni 6. A munkavégzés A munkáltató elősegíti a közalkalmazott munkakörével összefüggő képzésben, illetve továbbképzésben való részvételét. A közalkalmazott a munkaköri feladatait a közalkalmazotti munkaviszonyra vonatkozó szabályoknak, egyéb szakmai szabályoknak és szokásoknak, valamint a munkáltató utasításainak megfelelően a közérdek figyelembevételével látja el. A közalkalmazott nem létesíthet munkavégzésre irányuló további jogviszonyt, ha az a közalkalmazotti jogviszonya alapján betöltött munkakörével összeférhetetlen. Ha a munkáltató az összeférhetetlenségről nem a közalkalmazott általi bejelentés alapján szerez tudomást, a tudomásszerzéstől számított öt munkanapon belül írásban felszólítja a közalkalmazottat az összeférhetetlenség megszüntetésére. 40
41 7. Munkaidő és pihenőidő A munka jellegétől függően a végrehajtási rendelet meghatározhatja a teljes munkaidőből a kötelezően a munkahelyen töltendő idő tartamát, továbbá az ezen időtartam alatti munkavégzés egyes szabályait. A közalkalmazottat a) az "A", "B","C","D" fizetési osztályban évi húsz munkanap b) az "E","F","G","H","I","J" fizetési osztályban évi huszonegy munkanap alapszabadság illeti meg. A közalkalmazottnak a fizetési fokozatával egyenlő számú munkanap pótszabadság jár. Az 1. fizetési fokozatban a közalkalmazottat e címen pótszabadság nem illeti meg. Az apának gyermeke születése esetén, legkésőbb a születést követő második hónap végéig öt, ikergyermekek születése esetén hét munkanap pótszabadság jár, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell kiadni. A szabadság akkor is jár, ha a gyermek halva születik vagy meghal. 8. A közalkalmazottak előmeneteli és illetményrendszere A törvény biztosítja a közalkalmazott számára a közalkalmazotti pályán való előmenetel lehetőségét. A közalkalmazotti munkakörök az ellátásukhoz jogszabályban előirt iskolai végzettség, ill. állam által elismert szakképesítés, szakképzettség, doktori cím, tudományos fokozat, valamint akadémiai tagság alapján fizetési osztályokba tagozódnak: a) az "A" fizetési osztályba - a legfeljebb alapfokú iskolai végzettséghez kötött munkakör - az alapfokú iskolai végzettséget nem igénylő szakképesítéshez kötött munkakör b) a "B" fizetési osztályba - - az alapfok iskolai végzettséget igénylő szakképesítéshez kötött munkakör c) a "C" fizetési osztályba - alapfokú iskolai végzettséget igénylő szakképesítéshez kötött munkakör - a középiskola utolsó évfolyamának elvégzését igénylő szakképesítéshez kötött munkakör - a középiskolai végzettséghez kötött munkakör d) a "D" fizetési osztályba - a középiskola utolsó évfolyamának elvégzését igénylő szakképesítéshez kötött munkakör - a középiskolai végzettséget igénylő szakképesítéshez kötött munkakör e) a E fizetési osztályba - az egyetemi, főiskolai végzettséget nem tanúsító felsőfokú szakképesítéshez, felsőoktatási szakképzésben szerzett szakképzettséghez kötött munkakör, - a középiskolai végzettséghez kötött akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképesítéshez kötött munkakör; f) a F fizetési osztályba 41
42 - a főiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör; g) a G fizetési osztályba - a főiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez és a munkakör betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgát vagy jogszabályban azzal egyenértékűnek elismert vizsgát igazoló oklevélhez kötött munkakör; h) a H fizetési osztályba - az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör, - a főiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör és ehhez az oklevélhez kapcsolódó tudományos fokozat; i) az I fizetési osztályba - az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez és a munkakör betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgát vagy jogszabályban azzal egyenértékűnek elismert vizsgát igazoló oklevélhez kötött munkakör, - az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör és szeptember 1-je előtt doktori cselekmény alapján szerzett egyetemi doktori cím, vagy egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevél és szeptember 1-je után szerzett egyetemi tudományos fokozat (dr.univ.); j) a J fizetési osztályba - az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör és a felsőoktatásról szóló törvény szerinti tudományos fokozat, - a Magyar Tudományos Akadémia hazai rendes és levelező tagsága, az akadémiai doktori cím. A közalkalmazott fizetési fokozatát közalkalmazotti jogviszonyban töltött ideje alatt kell megállapítani. A közalkalmazott a közalkalmazotti jogviszonyban töltött idő alapján három évenként eggyel magasabb fizetési fokozatba lép. A tárgyév első napján kell a magasabb fizetési fokozatba besorolni a közalkalmazottat. A magasabb fizetési fokozat elérésével a hároméves várakozási idő újra kezdődik. A büntetés-végrehajtási szervnél a közalkalmazott a munkaköri feladat fokozott veszélyessége miatt illetménypótlékra jogosult, ha feladatait a HIV-pozitív fogvatartottak körletén látja el. - A pótlék mértéke havi folyamatos munkavégzés esetén a pótlékalap 100%-a. - A pótlék napi mértéke a havi folyamatos munkavégzés szerinti pótlék egy munkanapra eső összege. A 25, 30, ill. 40 évi közalkalmazotti jogviszonnyal rendelkező közalkalmazottnak jubileumi jutalom jár év közalkalmazotti jogviszony esetén két havi, - 30 év közalkalmazotti jogviszony esetén három havi, - 40 év közalkalmazotti jogviszony esetén öt havi illetményének megfelelő összeg. 42
43 A közalkalmazottat megillető illetmény kifizetése a közalkalmazott által meghatározott bankszámlára történő átutalással, bankszámla hiányában postai úton történik. A munkáltató viseli az illetmény fizetési számlára történő átutalásának vagy készpénzben történő kifizetésének a költségét. A munka- és formaruha juttatásra jogosító munkaköröket, az egyes ruhafajtákat, a juttatási időket, valamint a juttatás egyéb feltételeit, a kollektív szerződés, ennek hiányában a munkáltató állapítja meg. 9. Közalkalmazott és munkáltató kártérítési felelőssége A magasabb vezető a vezetői tevékenységének keretében gondatlanul okozott kárért teljes mértékben felel. A magasabb vezető, ha közalkalmazotti jogviszonyát jogellenesen szüntette meg az Mt. 84. (1) (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően hat havi távolléti díjával felel. A közalkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt.-nek a munkáltató és a munkavállaló kártérítési felelősségére szóló rendelkezései (XIII. és XIV. fejezet) közül a 178. és a 191. nem alkalmazható. A munkavállaló a munkaviszonyból származó kötelezettségének megszegésével okozott kárt köteles megtéríteni, ha nem úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható. Az előzőekben foglalt feltételek fennállását, a kárt, valamint az okozati összefüggést a munkáltatónak kell bizonyítania. A kártérítés mértéke nem haladhatja meg a munkavállaló négyhavi távolléti díjának összegét. Szándékos vagy súlyosan gondatlan károkozás esetén a teljes kárt kell megtéríteni. Nem kell megtéríteni azt a kárt, amelynek bekövetkezése a károkozás idején nem volt előrelátható, vagy amelyet a munkáltató vétkes magatartása okozott, vagy amely abból származott, hogy a munkáltató kárenyhítési kötelezettségének nem tett eleget. 43
44 MUNKAVÁLLALÓK JOGÁLLÁSÁRÓL A munkavállalók jogállását a munka törvénykönyvéről szóló évi I. törvény szabályozza. 1. A törvény hatálya A törvény hatálya az alábbiakra terjed ki: - a munkáltatóra, - a munkavállalóra, - a munkáltatói érdek-képviseleti szervezetre, - az üzemi tanácsra, valamint - a szakszervezetre. A törvény egyes fejezeteit a kölcsönvevőre, valamint az iskolaszövetkezet által nyújtott szolgáltatás jogosultjára is alkalmazni kell. 2. A munkaviszonyra vonatkozó szabályok A munkaviszonyra vonatkozó szabály: - a jogszabály, - a kollektív szerződés és - az üzemi megállapodás, valamint - az egyeztető bizottságnak kötelező határozata. 3. A munkaviszony alanyai A munkaviszony alanyai a munkáltató és a munkavállaló. Munkáltató az a jogképes személy, aki munkaszerződés alapján munkavállalót foglalkoztat. Munkavállaló az a természetes személy, aki munkaszerződés alapján munkát végez. Munkavállaló az lehet, aki a tizenhatodik életévét betöltötte. Ettől eltérően munkavállaló lehet - az iskolai szünet alatt - az a tizenötödik életévét betöltött tanuló, aki nappali rendszerű képzés keretében tanulmányokat folytat. A gyámhatóság engedélye alapján a jogszabályban meghatározott kulturális, művészeti, sport-, hirdetési tevékenység keretében a tizenhatodik életévét be nem töltött személy is foglalkoztatható 4. A munkaviszony A munkaviszony munkaszerződéssel jön létre. A munkaszerződés alapján - a munkavállaló köteles a munkáltató irányítása szerint munkát végezni, - a munkáltató köteles a munkavállalót foglalkoztatni és munkabért fizetni. A munkaszerződés - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a munkaviszonyra vonatkozó szabálytól a munkavállaló javára eltérhet. Az eltérést az egymással összefüggő rendelkezések összehasonlításával kell elbírálni. A munkaszerződést írásba kell foglalni. Az írásba foglalás elmulasztása miatt a munkaszerződés érvénytelenségére csak a munkavállaló - a munkába lépést követő harminc napon belül - hivatkozhat. 44
45 A tizennyolcadik életévét be nem töltött személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végző munkáltató nem létesíthet munkaviszonyt olyan személlyel, aki - a bűntettesek nyilvántartásában, - bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetőeljárás hatálya alatt áll, a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, - foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, - bűncselekmények elkövetése miatt kényszergyógykezelés alatt áll A bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat a munkavállaló részére megtéríti. 5. A munkaszerződés A munkaszerződésben a feleknek meg kell állapodniuk a munkavállaló alapbérében és munkakörében. A munkaviszony tartamát a munkaszerződésben kell meghatározni. Ennek hiányában a munkaviszony határozatlan időre jön létre. A munkavállaló munkahelyét a munkaszerződésben kell meghatározni. Ennek hiányában munkahelynek azt a helyet kell tekinteni, ahol munkáját szokás szerint végzi. A munkaviszony - eltérő megállapodás hiányában - általános teljes napi munkaidőben történő foglalkoztatásra jön létre. A felek a munkaszerződésben a munkaviszony kezdetétől számított legfeljebb három hónapig terjedő próbaidőt köthetnek ki. Ennél rövidebb próbaidő kikötése esetén a felek a próbaidőt - legfeljebb egy alkalommal - meghosszabbíthatják. A próbaidő tartama a meghosszabbítása esetén sem haladhatja meg a három hónapot. A munkaviszony kezdetének napját a munkaszerződésben kell meghatározni. Ennek hiányában a munkaviszony kezdete a munkaszerződés megkötését követő nap. A felek a munkaszerződés megkötése és a munkaviszony kezdetének napja közötti időszakban nem tanúsíthatnak olyan magatartást, amely a munkaviszony létrejöttét meghiúsítaná. A munkaszerződés megkötése és a munkaviszony kezdete közötti időtartam alatt a munkaszerződéstől bármelyik fél elállhat, ha a munkaszerződés megkötését követően körülményeiben olyan lényeges változás következett be, amely a munkaviszony teljesítését lehetetlenné tenné vagy aránytalan sérelemmel járna. 6. A munkáltató írásbeli tájékoztatási kötelezettsége A munkáltató legkésőbb a munkaviszony kezdetétől számított tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a munkavállalót: - a napi munkaidőről, - az alapbéren túli munkabérről és egyéb juttatásokról, - a munkabérről való elszámolás módjáról, a munkabérfizetés gyakoriságáról, a kifizetés napjáról, - a munkakörbe tartozó feladatokról, - a szabadság mértékéről, számítási módjáról és kiadásának, valamint - a munkáltatóra és a munkavállalóra irányadó felmondási idő megállapításának szabályairól, - arról, hogy a munkáltató kollektív szerződés hatálya alá tartozik-e, valamint - a munkáltatói jogkör gyakorlójáról. 45
46 A munkáltató megnevezésének, lényeges adatainak, továbbá a fenti adatokban bekövetkezett változásáról a munkavállalót a változást követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatni kell. 7. Mentesülés a munkavégzési kötelezettség alól A munkavállaló mentesül rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettségének teljesítése alól: - keresőképtelensége, - a jogszabály szerinti, az emberi reprodukciós eljárással összefüggő, egészségügyi intézményben történő kezelés, valamint - a kötelező orvosi vizsgálata tartamára, továbbá - a véradáshoz szükséges, legalább négy óra időtartamra, - a szoptató anya a szoptatás első hat hónapjában naponta kétszer egy, ikergyermekek esetén kétszer két órára, a kilencedik hónap végéig naponta egy, ikergyermekek esetén naponta két órára, - hozzátartozója halálakor két munkanapra, - általános iskolai tanulmányok folytatása, továbbá a felek megállapodása szerinti képzés, továbbképzés esetén, a képzésben való részvételhez szükséges időre, - önkéntes vagy létesítményi tűzoltói szolgálat ellátása tartamára, - bíróság vagy hatóság felhívására, vagy az eljárásban való személyes részvételhez szükséges időtartamra, - a különös méltánylást érdemlő személyi, családi vagy elháríthatatlan ok miatt indokolt távollét tartamára, továbbá - munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott tartamra. 8. A munkajogviszony megszűnése A munkajogviszony megszűnik: - a munkavállaló halálával, - a munkáltató jogutód nélküli megszűnésével, - a határozott idő lejártával, - törvényben meghatározott más esetben. A munkajogviszony megszüntethető: - közös megegyezéssel, - felmondással, - azonnali hatályú felmondással. A megszüntetés okának az indokolásból világosan ki kell tűnnie. A megszüntető jognyilatkozat indokának valóságát és okszerűségét a nyilatkozattevő bizonyítja. A munkaviszonyt mind a munkavállaló, mind a munkáltató felmondással megszüntetheti. A felek megállapodása esetén - legfeljebb a munkaviszony kezdetétől számított egy évig - a munkaviszony felmondással nem szüntethető meg. A munkáltató felmondással nem szüntetheti meg a munkaviszonyt - a várandósság, - a szülési szabadság, - a gyermek gondozása céljából igénybe vett fizetés nélküli szabadság, - a tényleges önkéntes tartalékos katonai szolgálatteljesítés, valamint 46
47 - a nő jogszabály szerinti, az emberi reprodukciós eljárással összefüggő kezelésének, de legfeljebb ennek megkezdésétől számított hat hónap tartama alatt. A munkáltató a felmondást köteles megindokolni. A felmondás indoka a munkavállaló munkaviszonnyal kapcsolatos magatartásával, képességével vagy a munkáltató működésével összefüggő ok lehet. A munkáltató a határozott idejű munkaviszonyt felmondással megszüntetheti - a felszámolási- vagy csődeljárás tartama alatt vagy - a munkavállaló képességére alapított okból vagy - ha a munkaviszony fenntartása elháríthatatlan külső ok következtében lehetetlenné válik. A munkáltató a határozatlan tartamú munkaviszony felmondással történő megszüntetését nem köteles indokolni, ha a munkavállaló nyugdíjasnak minősül. A munkavállaló határozatlan idejű munkaviszonyának felmondását nem köteles indokolni. A határozott idejű munkaviszonyának felmondását a munkavállaló köteles megindokolni. A felmondás indoka csak olyan ok lehet, amely számára a munkaviszony fenntartását lehetetlenné tenné vagy körülményeire tekintettel aránytalan sérelemmel járna. A felmondási idő harminc nap. A munkáltató felmondása esetén a felmondási idő a munkáltatónál munkaviszonyban töltött - három év után öt nappal, - öt év után tizenöt nappal, - nyolc év után húsz nappal, - tíz év után huszonöt nappal, - tizenöt év után harminc nappal, - tizennyolc év után negyven nappal, - húsz év után hatvan nappal meghosszabbodik. A felek a fentiekben foglaltaknál hosszabb, legfeljebb hathavi felmondási időben is megállapodhatnak. A felmondási idő a határozott idejű munkaviszony felmondással történő megszüntetése esetén legfeljebb a határozott idő lejártáig tart. A munkáltató felmondása esetén köteles a munkavállalót - legalább a felmondási idő felére - a munkavégzés alól felmenteni. A töredéknapot egész napként kell figyelembe venni. A munkavégzés alól a munkavállalót a kívánságának megfelelően - legfeljebb két részletben - kell felmenteni. A munkavégzés alóli felmentés tartamára a munkavállalót távolléti díj illeti meg, kivéve, ha munkabérre egyébként nem lenne jogosult. A kifizetett munkabért visszakövetelni nem lehet, ha a munkavállalót a munkavégzés alól végleg felmentették és a munkabér fizetését kizáró körülmény a munkavégzés alóli felmentés után következett be. A munkavállalót végkielégítés illeti meg, ha munkaviszonya - a munkáltató felmondása, - a munkáltató jogutód nélküli megszűnése, vagy - a Munka tv. 63. (1) bekezdés d) pontja (jogügylet vagy jogszabály rendelkezése alapján a gazdasági egységet átvevő munkáltató nem e törvény hatálya alá tartozik) 47
48 alapján szűnik meg. A végkielégítés mértéke - legalább három év esetén egyhavi, - legalább öt év esetén kéthavi, - legalább tíz év esetén háromhavi, - legalább tizenöt év esetén négyhavi, - legalább húsz év esetén öthavi, - legalább huszonöt év esetén hathavi távolléti díj összege. Nem jár végkielégítés a munkavállalónak, ha - a felmondás közlésének vagy a munkáltató jogutód nélküli megszűnésének időpontjában nyugdíjasnak minősül, vagy - a felmondás indoka a munkavállaló munkaviszonnyal kapcsolatos magatartása vagy a nem egészségi okkal összefüggő képessége. 9. Eljárás a munkaviszony megszüntetése (megszűnése) esetén A munkavállaló munkaviszonya megszüntetésekor (megszűnésekor) munkakörét az előírt rendben köteles átadni és a munkáltatóval elszámolni. A munkakörátadás és az elszámolás feltételeit a munkáltató köteles biztosítani. A munkaviszony felmondással történő megszüntetésekor legkésőbb az utolsó munkában töltött naptól, egyébként legkésőbb a munkaviszony megszűnésétől számított ötödik munkanapon a munkavállaló részére ki kell fizetni a munkabérét, egyéb járandóságait, valamint ki kell adni a munkaviszonyra vonatkozó szabályban és egyéb jogszabályokban előírt igazolásokat. A munkáltató a munkavállaló kérelmére, ha a munkaviszony legalább egy évig fennállt, a munkaviszony megszüntetésekor (megszűnésekor) vagy legfeljebb az ezt követő egy éven belül a munkavállaló munkájáról írásban értékelést ad. Az értékelés valótlan ténymegállapításainak megsemmisítését vagy módosítását a munkavállaló bíróságtól kérheti. 10. Munkaidő és pihenőidő A teljes napi munkaidő napi nyolc óra (általános teljes napi munkaidő). A teljes napi munkaidő - a felek megállapodása alapján - legfeljebb napi tizenkét órára emelhető, ha a munkavállaló - készenléti jellegű munkakört lát el, - a munkáltató vagy a tulajdonos hozzátartozója (hosszabb teljes napi munkaidő). Munkaviszonyra vonatkozó szabály vagy a felek megállapodása az általános teljes napi munkaidőnél rövidebb teljes napi munkaidőt is megállapíthat. A felek az adott munkakörre irányadó teljes napi munkaidőnél rövidebb napi munkaidőben is megállapodhatnak (részmunkaidő). A munkáltató a munkavállaló által teljesítendő munkaidőt munkaidő-keretben is meghatározhatja. A munkaidő-beosztás szabályait (munkarend) a munkáltató állapítja meg. A munkáltató a munkaidőt az egészséges és biztonságos munkavégzés követelményére, valamint a munka jellegére figyelemmel osztja be. A munkaidőt heti öt napra, hétfőtől péntekig kell beosztani (általános munkarend). 48
49 Munkaidőkeret, vagy elszámolási időszak alkalmazása esetén a munkaidő a hét minden napjára vagy az egyes munkanapokra egyenlőtlenül is beosztható (egyenlőtlen munkaidő-beosztás). A munkaidő-beosztást legalább hét nappal korábban, legalább egy hétre írásban kell közölni. Ennek hiányában az utolsó munkaidő-beosztás az irányadó. A munkáltató az adott napra vonatkozó munkaidő-beosztást, ha gazdálkodásában vagy működésében előre nem látható körülmény merül fel, legalább négy nappal korábban módosíthatja. A munkavállaló részére, ha a beosztás szerinti napi munkaidő vagy a munkaidő-beosztástól eltérő rendkívüli munkaidő tartama - a hat órát meghaladja, húsz perc, - a kilenc órát meghaladja, további huszonöt perc munkaközi szünetet kell biztosítani. A munkavállaló részére a napi munkájának befejezése és a következő napi munkakezdés között legalább tizenegy óra egybefüggő pihenőidőt (napi pihenőidő) kell biztosítani. Legalább nyolc óra napi pihenőidőt kell biztosítani - az osztott munkaidőben, - a megszakítás nélküli, - a több műszakos, - az idényjellegű tevékenység keretében, - a készenléti jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállaló esetében. 11. Szabadság A munkavállalónak a munkában töltött idő alapján minden naptári évben szabadság jár, amely alapés pótszabadságból áll. Az alapszabadság mértéke húsz munkanap. A munkavállalónak - huszonötödik életévétől egy, - huszonnyolcadik életévétől kettő, - harmincegyedik életévétől három, - harmincharmadik életévétől négy, - harmincötödik életévétől öt, - harminchetedik életévétől hat, - harminckilencedik életévétől hét, - negyvenegyedik életévétől nyolc, - negyvenharmadik életévétől kilenc, - negyvenötödik életévétől tíz munkanap pótszabadság jár. 12. Munka díjazása Alapbérként legalább a kötelező legkisebb munkabért kell meghatározni. Az alapbért időbérben kell megállapítani. 49
50 A havi alapbér meghatározott időszakra járó részének számításánál a havi alapbérnek a hónapban irányadó általános munkarend szerinti egy órára eső összegét szorozni kell az adott időszakra eső általános munkarend szerinti teljesítendő órák számával. A munkavállalót munkaszüneti napon történő munkavégzés esetén száz százalék bérpótlék illeti meg. Vasárnapi munkavégzés esetén ötven százalék bérpótlék (vasárnapi pótlék) jár, A munkavállalónak - a műszakpótlékra jogosult munkavállalót kivéve - éjszakai munkavégzés esetén, ha ennek tartama az egy órát meghaladja, tizenöt százalék bérpótlék jár. A munkabért - külföldön történő munkavégzés vagy jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - forintban kell megállapítani és kifizetni. A munkabért utalvány vagy fizetőeszköz helyettesítésére szolgáló más formában kifizetni nem lehet. A munkavállaló részére járó munkabért - eltérő megállapodás hiányában - utólag, legalább havonta egy alkalommal kell elszámolni. A kifizetett munkabér elszámolásáról a tárgyhónapot követő hónap tizedik napjáig írásbeli tájékoztatást kell adni. 13. A felelősség általános szabályai A munkavállaló a munkaviszonyból származó kötelezettségének megszegésével okozott kárt köteles megtéríteni, ha nem úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható. A fenti feltételek fennállását, a kárt, valamint az okozati összefüggést a munkáltatónak kell bizonyítania. A kártérítés mértéke nem haladhatja meg a munkavállaló négyhavi távolléti díjának összegét. Szándékos vagy súlyosan gondatlan károkozás esetén a teljes kárt kell megtéríteni. Nem kell megtéríteni azt a kárt, amelynek bekövetkezése a károkozás idején nem volt előrelátható, vagy amelyet a munkáltató vétkes magatartása okozott, vagy amely abból származott, hogy a munkáltató kárenyhítési kötelezettségének nem tett eleget. 14. Munkaügyi kapcsolatok A munkavállalók szociális és gazdasági érdekeinek védelme, továbbá a munkabéke fenntartása érdekében a évi I. törvény szabályozza a szakszervezet, az üzemi tanács és a munkáltatók, vagy érdek-képviseleti szervezeteik kapcsolatrendszerét. Ennek keretében biztosítja a szervezkedés szabadságát, a munkavállalók részvételét a munkafeltételek alakításában, meghatározza a kollektív tárgyalások rendjét vagy a munkaügyi konfliktusok megelőzésére, feloldására irányuló eljárást. Szakszervezet - a munkavállalók minden olyan szervezete, amelynek elsődleges célja a munkavállalók munkaviszonnyal kapcsolatos érdekeinek előmozdítása és megvédése, - a munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet, amelyik alapszabálya szerint a munkáltatónál képviseletére jogosult szervet működtet, vagy tisztségviselővel rendelkezik. Szakszervezethez való tartozása vagy szakszervezeti tevékenysége miatt tilos a munkavállaló munkaviszonyát megszüntetni vagy a munkavállalót más módon megkülönböztetni. Nem lehet jogosultságot vagy juttatást valamely szakszervezethez való tartozástól vagy az attól való távolmaradástól függővé tenni. 50
51 Kollektív szerződés Kollektív szerződést köthet - a munkáltató, a tagok felhatalmazása alapján a munkáltatói érdek-képviseleti szervezet, - a szakszervezet vagy szakszervezeti szövetség. 51
52 Jogszabályi háttér II. Munka-, Baleset-, Tűz- és Környezetvédelmi ismeretek MUNKAVÉDELEM A munkavédelemről szóló évi XCIII. törvény célja, hogy az Alaptörvényben foglalt elvek alapján szabályozza az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés személyi, tárgyi és szervezeti feltételeit a szervezetten munkát végzők egészségének, munkavégző képességének megóvása és a munkakörülmények humanizálása érdekében, megelőzve ezzel a munkabaleseteket és a foglalkozással összefüggő megbetegedéseket. A törvény hatálya kiterjed minden szervezett munkavégzésre, függetlenül attól, hogy az milyen szervezeti vagy tulajdoni formában történik. Rendkívüli munkavégzési körülmények esetére a rendvédelmi szerveknél munkavégzésre irányuló jogviszonyban, szolgálati viszonyban kifejtett munkatevékenységre a feladatkörében érintett miniszter által kiadott külön jogszabály e törvény figyelembevételével kivételesen indokolt esetben eltérő követelményeket, eljárási szabályokat állapíthat meg az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozóan, amely a rendvédelmi szervek szemályi állománya vonatkozásában a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól szóló 70/2011. (XII. 30.) BM rendelet. A fogvatartottakra az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályairól, a büntetés-végrehajtási szervezetnél működő, fogvatartottakat érintő foglalkozás-egészségügyi feladatokról, valamint a fogvatartottak büntetés-végrehajtási jogviszony keretében történő munkáltatásának munkaügyi ellenőrzéséről szóló 63/2014. (XII. 15.) BM rendelet vonatkozik. A Munkavédelmi Szabályzat kötelező előírásaival, a munkavédelmi szemlével, a munkavédelmi oktatással, valamint a vizsgáztatással kapcsolatos, a munkabalesetek bejelentésével és nyilvántartásával összefüggő, az elsőfokú munkavédelmi hatóság, illetve a foglalkozásegészségügyi szolgálat működési rendjére és feltételeire vonatkozó, jogszabály meghozatalát nem igénylő szabályokat a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka szakutasításban és BVOP utasításban határozza meg. Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályairól szóló 24/2015. (III.18.) OP szakutasítás hatálya kiterjed a büntetés-végrehajtási intézetekre, intézményekre és gazdálkodó szervezetekre (továbbiakban együtt: bv. szervekre), valamint a bv. szervek területén kívül a bv. szervek által szervezett munkavégzésre, valamint a bv. szervek személyi állományára és a büntetési-végrehajtási jogviszonyba tartozó fogvatartottakra. A büntetés-végrehajtási szervek személyi állományának a munkavédelmi hatósági tevékenységét a munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 373/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben a Kormány az elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkör gyakorlójaként országos illetékességgel a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát jelöli ki,. a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak tekintetében a munkavédelmi hatóság, valamint a munkaügyi hatósági 52
53 jogkör gyakorlójának a kijelöléséről szóló 306/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet a büntetésvégrehajtási intézetekben fogvatartottak büntetés-végrehajtási jogviszony keretében történő munkáltatása esetén munkavédelmi hatóságként első fokon a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka jár el. A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Szervezeti és Működési Szabályzatában az országos parancsnok általános helyettese átruházott hatáskörben dönt első fokon a munkavédelmi hatósági ügyekben. Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeinek felügyelete, a munkavédelmi tevékenység irányítása az országos parancsnok általános helyettesének vezetésével, az Országos Parancsnokság Jogi és Adatkezelési Főosztály állományába tartozó munkavédelmi főfelügyelő közreműködésével valósul meg. Általános követelmények Magyarország területén munkát végzőknek joguk van a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez. Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek teljesítése helyett a munkáltató pénzbeli vagy egyéb megváltást a munkavállalónak nem adhat. A munkavégzés tárgyi feltételei Munkahely céljára csak olyan építmény alkalmazható, amely megfelelő szerkezetű és szilárdságú. Ilyen építményben az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek és jellegének, az abból fakadó tisztítási feltételeknek megfelelő határoló felületeket, belmagasságot, légtérfogatot, mozgásteret, közlekedési útvonalakat kell kialakítani. A munkahely és a munka jellegének megfelelően gondoskodni kell a rendről, tisztaságról, a keletkező szennyezőanyagok, szennyvíz, hulladék kezeléséről oly módon, hogy veszélyt vagy egészségi ártalmat ne okozzanak és a környezetet ne károsítsák. Minden munkavállaló részére biztosítani kell a megfelelő mennyiségű, az egészségügyi előírásoknak megfelelő minőségű ivóvizet és a munkahely és a munka jellegének megfelelően az öltözködési, tisztálkodási, egészségügyi, étkezési, pihenési és melegedési lehetőséget. A munkahelyen a dolgozók létszámának és a veszély jellegének megfelelő jelző- és riasztóberendezést kell biztosítani. A munkahely természetes és mesterséges megvilágítása elégítse ki a munkavégzés jellegének megfelelő világításra vonatkozó követelményeket. A munkahelyiségben a munkavállalók létszámát, a tevékenység jellegét és a veszélyforrásokat figyelembe véve elegendő mennyiségű és minőségű, egészséget nem károsító levegőt és klímát kell biztosítani. A szabadtéri munkahelyen - a munkavégzés jellegének és a munkakörülményeknek megfelelő műszaki megoldásokkal, munkaszervezéssel, egyéni védelemmel, melegedési lehetőséggel, védőitallal - gondoskodni kell a munkavállalók időjárás elleni védelméről. 53
54 Azokon a munkahelyeken, ahol az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés dohányzási tilalom elrendelését teszi szükségessé, külön dohányzóhelyet kell kijelölni. Kivéve, ha a munkáltató a munkahelyet külön törvény szerint nem dohányzó munkahellyé nyilvánítatta. A nemdohányzók védelméről minden munkahelyen dohányzóhelyek, helyiségek kijelölésével vagy más szervezési intézkedéssel kell gondoskodni. A munkahelyen biztosítani kell a munkahelyi elsősegélynyújtás tárgyi, személyi és szervezési feltételeit. A munkavégzés személyi feltételei A munkavállaló csak olyan munkára és akkor alkalmazható, ha: - annak ellátásához megfelelő élettani adottságokkal rendelkezik, - foglalkoztatása az egészségét, testi épségét, illetőleg a fiatalkorú egészséges fejlődését károsan nem befolyásolja, - foglalkoztatása az utódaira veszélyt nem jelent, - mások egészségét, testi épségét nem veszélyezteti, és a munkára - külön jogszabályokban meghatározottak szerint - alkalmasnak bizonyult. Az egészségügyi megfelelőségről az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról előzetes és időszakos orvosi vizsgálat alapján kell dönteni. Ahol veszély fenyeget, egyedül munkát végezni nem szabad, és ilyen helyre csak erre is kiterjedő oktatásban részesült munkavállalók léphetnek be. A szakmai képzés keretében kell gondoskodni arról, hogy a résztvevők elsajátítsák a képzettségük alapján betölthető munkakör egészségi és biztonsági követelményeit. A szükséges ismeretanyagot a feladatkörében érintett miniszter a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben határozza meg. Ha valamely munkát egyidejűleg két vagy több munkavállaló végez, a biztonságos munkavégzés érdekében az egyik munkavállalót meg kell bízni a munka irányításával, és ezt a többiek tudomására kell hozni. A munkáltatók és a munkavállalók kötelességei és jogai Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés érdekében a munkáltató köteles: a szükséges utasításokat kellő időben a munkavállalónak megadni, rendszeresen meggyőződni arról, hogy a munkakörülmények megfelelnek-e a követelményeknek, a munkavállalók ismerik, illetve megtartják-e a rájuk vonatkozó rendelkezéseket, a munkavégzés körülményeihez igazodó, illetve az azzal összefüggő veszélyek figyelembevételével megfelelő munkaeszközöket biztosítani a munkavállaló részére, 54
55 a tudomására jutott rendellenességet, illetve a munka egészséget nem veszélyeztető és biztonságos végzésével kapcsolatos bejelentést haladéktalanul kivizsgálni, a szükséges intézkedéseket megtenni, az érintetteket értesíteni, és közvetlen veszély esetén a munkavégzést leállítani, a munkabalesetek és foglalkozási megbetegedések esetén megfelelően eljárni, biztosítani a védőeszközök rendeltetésszerű használhatóságát, védőképességét, a kielégítő higiénés állapotát, a szükséges tisztítását, karbantartását (javítását), pótlását. a munkabiztonsági szaktevékenység ellátására megfelelő képesítéssel rendelkező személyt biztosítani, valamint minőségileg, illetve szükség esetén mennyiségileg értékelni a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető kockázatokat, különös tekintettel az alkalmazott munkaeszközökre, veszélyes anyagokra és készítményekre, a munkavállalókat érő terhelésekre, valamint a munkahelyek kialakítására. Az értékelés alapján olyan megelőző intézkedéseket szükséges hozni, amelyek biztosítják a munkakörülmények javulását, beépülnek a munkáltató valamennyi irányítási szintjén végzett tevékenységbe. A munkáltatónak oktatás keretében gondoskodnia kell arról, hogy a munkavállaló alap, ismétlődő, pót illetve rendkívüli munkavédelmi oktatásban részesüljön. A bv. munkavállalót alapoktatásban kell részesíteni: munkába álláskor vagy hat hónapnál hosszabb ideig tartó távollét után, munkahely vagy munkakör megváltoztatásakor. valamint az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés körülményeinek megváltozásakor, munkaeszköz átalakításakor vagy új munkaeszköz üzembe helyezésekor, új technológia vagy új vizsgálati módszer bevezetésekor. Befogadáskor a fogvatartott részére - a tervezett foglalkoztatásától függetlenül - általános munkavédelmi oktatást kell tartani. A bv. munkavállalót ismétlődő oktatásban kell részesíteni: a nem fizikai munkakörben dolgozók részére évente egy alkalommal, 1 óra időtartamban, a termelő és karbantartó üzemekben dolgozók részére negyedévente min.1 óra időtartamban, fogvatartottak esetében havonta 1 óra időtartamban. A bv. munkavállalót pótoktatásban kell részesíteni, ha az ismétlődő oktatáson nem vett részt. A bv. munkavállalót rendkívüli oktatásban kell részesíteni: súlyos vagy szokatlan okkal összefüggő balesetek, illetve káresemények, addig nem ismert jelentős veszély, kockázat mutatkozása, a szabályozás megváltozása esetén, valamint ha a felügyeleti ellenőrzések tapasztalatai indokolttá teszik. A munkavégzéshez szükséges ismeretek megszerzéséig a munkavállaló önállóan nem foglalkoztatható. 55
56 Más munkáltatók azon munkavállalói, akik a bv. szerv telephelyén munkát végeznek, kötelesek megismerni azokat a veszélyeket, amelyek őket érhetik, és kötelesek betartani a bv. szerv munkáltatói biztonsági előírásait, intézkedéseit. Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés érdekében a munkavállaló köteles: csak a biztonságos munkavégzésre alkalmas állapotban, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munka végzésére vonatkozó szabályok megtartásával végezhet munkát, az egyéni védőeszközt rendeltetésének megfelelően használni és a tőle elvárható tisztításáról gondoskodni, a munkaterületén a fegyelmet, a rendet és a tisztaságot megtartani. a munkája biztonságos elvégzéséhez szükséges ismereteket elsajátítani és azokat a munkavégzés során alkalmazni, a részére előírt orvosi vizsgálaton részt venni, balesetet, sérülést, rosszullétet azonnal jelenteni, A munkavállaló jogosult megkövetelni a munkáltatójától: az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeit, a veszélyes tevékenységhez a munkavédelemre vonatkozó szabályokban előírt védőintézkedések megvalósítását, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges ismeretek rendelkezésére bocsátását, a betanuláshoz való lehetőség biztosítását, a munkavégzéshez munkavédelmi szempontból szükséges felszerelések, munka- és védőeszközök, az előírt védőital, valamint tisztálkodószerek és tisztálkodási lehetőség biztosítását. A munkavállaló jogosult megtagadni a munkavégzést, ha azzal életét, egészségét vagy testi épségét közvetlenül és súlyosan veszélyeztetné. Ha a munkáltató utasításának teljesítésével másokat veszélyeztetne közvetlenül és súlyosan, a teljesítését meg kell tagadnia. Veszélyeztetésnek minősül különösen a szükséges védőberendezések, az egyéni védőeszközök működő képtelensége illetve hiánya. Munkabaleset, Foglalkozási megbetegedés Baleset: az emberi szervezetet ért olyan egyszeri külső hatás, amely a sérült akaratától függetlenül, hirtelen vagy aránylag rövid idő alatt következik be és sérülést, mérgezést vagy más (testi, lelki) egészségkárosodást, illetőleg halált okoz.. Munkabaleset: az a baleset, amely a munkavállalót a szervezett munkavégzés során vagy azzal összefüggésben éri, annak helyétől és időpontjától és a munkavállaló (sérült) közrehatásának mértékétől függetlenül. A munkavégzéssel összefüggésben következik be a baleset, ha a munkavállalót a foglalkozás körében végzett munkához kapcsolódó közlekedés, anyagvételezés, anyagmozgatás, tisztálkodás, 56
57 szervezett üzemi étkeztetés, foglalkozás-egészségügyi szolgáltatás és a munkáltató által nyújtott egyéb szolgáltatás stb. igénybevétele során éri. Nem tekinthető munkavégzéssel összefüggésben bekövetkező balesetnek (munkabalesetnek) az a baleset, amely a sérültet a lakásáról (szállásáról) a munkahelyére, illetve a munkahelyéről a lakására (szállására) menet közben éri, kivéve, ha a baleset a munkáltató saját vagy bérelt járművével történt. Fogvatartott munkabalesete: az a baleset, amely a fogvatartottat az Mvt pontja szerinti szervezett munkavégzés során a részére meghatározott munkakörben, díjazás ellenében végzett munka során, díjazás nélküli munkavégzése alatt, terápiás foglalkoztatása közben, az előzőekkel összefüggésben [különösen a munkához kapcsolódó közlekedés, anyagvételezés, anyagmozgatás, tisztálkodás, szervezett étkeztetés, foglalkozás-egészségügyi szolgáltatás és a büntetés-végrehajtási szerv (a továbbiakban: bv. szerv) által nyújtott egyéb szolgáltatás igénybevétele során], illetve a munkára történő átvételtől a munkába történő átadásig éri, az esetenkénti (alkalmi) foglalkoztatásnál vagy azzal összefüggésben éri, ha e tevékenységet utasításra végezte, a munkahelyek közötti átszállítás alkalmával éri. A munkabaleset bekövetkezésétől számított 3 év után a munkáltató a törvényben foglaltak alapján nem köteles a munkabalesetet bejelenteni, kivizsgálni és nyilvántartásba venni. Ha a sérült a munkáltatónak a munkabaleset bejelentésével, kivizsgálásával kapcsolatos intézkedését vagy mulasztását, továbbá ha az érintett munkavállaló a foglalkozási megbetegedés és fokozott expozíciós eset bejelentésének elmulasztását sérelmezi, a munkavédelmi hatósághoz fordulhat. Szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset: a munkavédelemről szóló törvényben meghatározott munkabaleseten túl az a baleset, amely a hivatásos állomány tagját azonnali szolgálatba, munkába rendelés esetén a rendelkező szóbeli vagy írásbeli parancs vagy utasítás vételétől számított időtől a szolgálatteljesítés, munkavégzés helyére történő megérkezéséig, valamint onnan lakóhelyére menet közben, kiképzési terv, napirend szerint előírt gyakorlati foglalkozásokon, a fizikai állóképesség fenntartásával kapcsolatos szervezett sportfoglalkozásokon, a rendvédelmi szervek tömegkapcsolatainak erősítése céljából a rendvédelmi szerv által szervezett sportversenyeken, speciális rendezvényeken, bemutatókon érte. Minden balesetet a sérült vagy a balesetet észlelő köteles azonnal az illetékes elöljárónak jelenteni és a sérültet elsősegélynyújtásban részesíteni. Baleset esetén a munkahelyi vezető feladata: gondoskodni a sérült(ek) szükséges orvosi ellátásáról, rögzíteni az erre rendszeresített Baleseti nyilvántartási naplóban a szükséges adatokat, értesíteni a műszaki és a munkavédelmi vezetőt (túlmunka vagy munkaszüneti napon a megbízott ügyeletes vezetőt) az előreláthatólag munkanap kieséssel járó baleset esetén, gondoskodni a baleseti helyszín biztosításáról, a kivizsgálásáig. 57
58 Súlyos munkabalesetet a bv. szerv vezetője köteles a munkavédelmi hatóságának jelenteni. A fogvatartottat érintő súlyos munkabaleset esetén értesíteni kell a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt is. Halálos baleset esetén a bv. szerv székhelye szerint illetékes rendőrkapitányság jár el. Nem munkabalesetnek minősülő baleset Nem munkabalesetnek minősülő balesetek kivizsgálását, nyilvántartását, jegyzőkönyvezését és bejelentését, hivatásos állomány tagja, közalkalmazott, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezetek esetében az illetékes vezető végzi. A fogvatartottak esetében a kivizsgálást végző személyt, a bv. szerv vezetője jelöli ki. A munkabaleset bekövetkezésétől számított 3 év után a munkáltató a törvényben foglaltak alapján nem köteles a munkabalesetet bejelenteni, kivizsgálni és nyilvántartásba venni. Ha a sérült a munkáltatónak a munkabaleset bejelentésével, kivizsgálásával kapcsolatos intézkedését vagy mulasztását, továbbá ha az érintett munkavállaló a foglalkozási megbetegedés és fokozott expozíciós eset bejelentésének elmulasztását sérelmezi, a munkavédelmi hatósághoz fordulhat. Foglalkozási megbetegedés: a munkavégzés, a foglalkozás gyakorlása közben bekövetkezett olyan heveny és idült, valamint a foglalkozás gyakorlását követően megjelenő vagy kialakuló idült egészségkárosodás, amely a) a munkavégzéssel, a foglalkozással kapcsolatos, a munkavégzés, a munkafolyamat során előforduló fizikai, kémiai, biológiai, pszichoszociális és ergonómiai kóroki tényezőkre vezethető vissza, illetve b) a munkavállalónak az optimálisnál nagyobb vagy kisebb igénybevételének a következménye. Kockázatértékelés A kockázatértékelés nem más, mint gondos áttekintése annak, hogy az adott munkahelyen mi károsíthatja, veszélyeztetheti a munkavállalókat, és milyen óvóintézkedések szükségesek az egészségkárosodás megelőzésére. Az esetek legnagyobb részében a kockázatértékelés az eddig is meglevő munkavédelmi követelmények szisztematikus ellenőrzését, a hiányosságok megszűntetését jelenti, amelyben a legfőbb eszköz a széles körű munkavédelmi ismeret és a józanész. A munkafolyamatoknál, technológiáknál, a veszélyek megelőzése, illetve károsító hatásuk csökkentése érdekében, a veszélyforrásokat és az ellenük való védekezés módját, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeit az érintett munkavállalókkal - mind a munkahely egésze, mind az egyes munkafolyamatok tekintetében - meg kell ismertetni, a veszélyforrások ellen védelmet nyújtó egyéni védőeszközöket meg kell határozni, azokkal a munkavállalókat el kell látni, használatukra ki kell oktatni és használatukat meg kell követelni. 58
59 Kockázat: a veszélyhelyzetben a sérülés vagy az egészségkárosodás valószínűségének és súlyosságának együttes hatása. Pszichoszociális kockázat: a munkavállalót a munkahelyén érő azon hatások (konfliktusok, munkaszervezés, munkarend, foglalkoztatási jogviszony bizonytalansága stb.) összessége, amelyek befolyásolják az e hatásokra adott válaszreakcióit, illetőleg ezzel összefüggésben stressz, munkabaleset, lelki eredetű szervi (pszichoszomatikus) megbetegedés következhet be. A kockázatértékelés nem más, mint gondos áttekintése annak, hogy az adott munkahelyen mi károsíthatja, veszélyeztetheti a munkavállalókat, és milyen óvóintézkedések szükségesek az egészségkárosodás megelőzésére. Az esetek legnagyobb részében a kockázatértékelés az eddig is meglevő munkavédelmi követelmények szisztematikus ellenőrzését, a hiányosságok megszűntetését jelenti, amelyben a legfőbb eszköz a széles körű munkavédelmi ismeret és a józanész. A bv. szerveknél a kockázatértékelés két szinten, általános szinten és individuális szinten valósul meg. A munkahelyekre, munkaeszközökre, munkakörökre általános szinten, a személyi állományra vonatkozóan egyéni (individuális) szinten is kell elvégezni. TŰZVÉDELEM Magyarországon a XIX. század közepén alakultak meg az első szervezett tűzoltóságok, de a tüzek megelőzése és az általuk okozott károk csökkentése már az első civilizációk kialakulása óta alapvető érdeke volt az embernek. A közbiztonság meghatározó, szerves részeként működő tűzvédelem célja, hogy a jogszabályok és szabványok segítségével a valós élet valós problémáira nyújtson megfelelő megoldási lehetőségeket, továbbá feladata az, hogy a tűzvédelmi szabályok következetes betartatásával és betartatásával védje az állampolgárokat, teremtse meg a tüzek oltását célzó hatékony beavatkozás feltételeit, és mindeközben biztosítsa a beavatkozó állomány alapvető biztonságát is. E célok elérése érdekében: a tűzmegelőzés terén megalapozott, hatékony és ügyfélközpontú hatósági, szakhatósági, piacfelügyeleti, tájékoztatási tevékenységet, a tűzoltói események (tűzesetek, balesetek, egyéb kárelhárítás) során a gyors, hatékony, biztonságos beavatkozást, a tűzvizsgálatok lefolytatásakor és a beavatkozások elemzése során precíz, minden részletre kiterjedő, a megelőzés és beavatkozás területén is használható következtetések levonására alkalmas munkát kívánunk megvalósítani. A biztonság, ezen belül a tűzbiztonság megteremtése és megfelelő szinten tartása össztársadalmi feladat, ezért a célok megvalósításához a tűzvédelem terén jelentkező feladatokat az állampolgárok, társszervek, gazdálkodó szervezetek, önkéntes szervezetek, és nem utolsó sorban a létesítményi, önkormányzati tűzoltóságok, továbbá a tűzoltó egyesületek együttműködésével kell végrehajtani 59
60 A Tűzoltóság tevékenységével kapcsolatos alapvető értelmezések A tűz elleni védekezés (a továbbiakban: tűzvédelem): A tűzesetek megelőzése, a tűzoltási feladatok ellátása, a tűzvizsgálat, valamint ezek feltételeinek biztosítása. Tűzmegelőzés: A tüzek keletkezésének megelőzésére, továbbterjedésének megakadályozására, illetőleg a tűzoltás alapvető feltételeinek biztosítására vonatkozó, a létesítés és a használat során megtartandó tűzvédelmi jogszabályok, szabványok, hatósági előírások rendszere és az azok érvényesítésére irányuló tevékenység. A tűzoltóság, mint tűzvédelmi hatóság külön meghatározott esetekben engedélyező, tiltó és korlátozó intézkedéseket tesz. A tűzesetekkel kapcsolatban hatósági bizonyítványt ad ki, valamint a tűzvédelmi kötelezettségeiket megsértőkkel szemben tűzvédelmi bírságot szab ki. Tűz (tűzeset): Az-az égési folyamat, amely veszélyt jelent az életre, a testi épségre vagy az anyagi javakra, illetve azokban károsodást okoz; Tűzoltási feladat: A veszélyeztetett személyek mentése, a tűz terjedésének megakadályozása, az anyagi javak védelme, a tűz eloltása és a szükséges biztonsági intézkedések megtétele, továbbá a tűz közvetlen veszélyének elhárítása. A tűzoltási szervezet a tűz oltásával kapcsolatos feladatok végrehajtása érdekében, a vonatkozó rendelkezések megtartásával, a tűzoltóság tagjaiból létrehozott vezetőkből és végrehajtókból áll. A tűz oltásának egyszemélyi felelős vezetője a tűzoltásvezető. A tűzoltás során a szükséges erőket, eszközöket, oltóanyagokat tervszerűen kell alkalmazni, a tűz terjedését meg kell akadályozni, az égést meg kell szüntetni. A tűzoltóság által a tűzoltás, a műszaki mentés vagy az ezzel kapcsolatos gyakorlatok során okozott kár, illetőleg a tűzjelzésben, tűzoltásban, műszaki mentésben közreműködőknek a közreműködésükkel, járműveik, eszközeik, felszereléseik igénybevételével közvetlen összefüggésben keletkezett, más forrásból meg nem térülő kárának megtérítésére az elmaradt haszon kivételével, ha e törvény kivételt nem tesz, a Polgári Törvénykönyv szabályait kell alkalmazni. A Biztosító nem köteles megtéríteni annak a kárát, aki a tüzet szándékosan vagy súlyos gondatlanságból okozta! Köteles a tűzoltással, műszaki mentéssel és ezek jelzésével kapcsolatosan keletkezett költségek megtérítésére az, aki: a beavatkozást igénylő eseményt szándékosan okozta, a tűzoltásra vagy a műszaki mentésre vonatkozóan szándékosan megtévesztő jelzést adott. Műszaki mentés: A tűzoltóság részéről természeti csapás, baleset, káreset, rendellenes technológiai folyamat, műszaki meghibásodás, veszélyes anyag szabadba jutása vagy egyéb cselekmény által előidézett veszélyhelyzet során az emberélet, a testi épség és az anyagi javak védelme érdekében a rendelkezésére álló, illetőleg az általa igénybe vett eszközökkel végzett elsődleges beavatkozói tevékenység. Tűzvizsgálat: A tűzoltóság azon szakmai tevékenysége, amely a tűz keletkezési idejének, helyének és okának felderítésére irányul. A tűzvizsgálat célja olyan tűzmegelőzési, tűzoltási beavatkozási tapasztalatok megszerzése, következtetések levonása, amelyek alkalmasak a tűzmegelőzési ismeretek bővítésére, a mentési beavatkozási feltételek javítására, és hozzájárulnak a jogkövető magatartáshoz. A tűzvizsgálatot a tűzeset keletkezési helye szerint illetékes tűzvédelmi hatóság vezetője által kijelölt személy, személyek végzik. 60
61 A TŰZOLTÓSÁG SZERVEZETI ÉS IRÁNYÍTÁSI RENDSZERE (Köztársasági Elnök) Országgyűlés Kormány Belügyminisztérium BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (BM OKF) Közvetett szervek Közvetlen szervek (szakmai felügyelet) Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóságok Fővárosi Tűzoltó parancsnokság Repülőtéri Katasztrófavédelmi Igazgatóság. Hivatásos Önkormányzati. Tűzoltóságok Katasztrófavédelmi Oktatási Központ Létesítményi Tűzoltóságok Országház Tűzoltóság Önkéntes Tűzoltóságok Önkéntes Tűzoltó Egyesületek KÖRNYEZETVÉDELEM Jogszabályi háttér: a környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény A törvény célja Az ember és környezete harmonikus kapcsolatának kialakítása, a környezet elemeinek és folyamatainak védelme, a fenntartható fejlődés környezeti feltételeinek biztosítása. Az elővigyázatosság, a megelőzés és a helyreállítás A környezethasználatot úgy kell megszervezni és végezni, hogy a) a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő; b) megelőzze a környezetszennyezést; c) kizárja a környezetkárosítást. Elővigyázatosság: A környezethasználatot az elővigyázatosság elvének figyelembevételével, a környezeti elemek kíméletével, takarékos használatával, továbbá a hulladékkeletkezés csökkentésével, a természetes és az előállított anyagok visszaforgatására és újrafelhasználására törekedve kell végezni. Megelőzés: A megelőzés érdekében a környezethasználat során a leghatékonyabb megoldást, továbbá a külön jogszabályban meghatározott tevékenységek esetén az elérhető legjobb technikát kell alkalmazni. Helyreállítás: A környezethasználó köteles gondoskodni a tevékenysége által bekövetkezett környezetkárosodás megszüntetéséről, a károsodott környezet helyreállításáról. 61
62 A nyilvánosság részvétele a környezetvédelemben A természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiség nélküli szervezetek e törvényben -, illetve más jogszabályban meghatározott módon - jogosultak részt venni a környezettel kapcsolatos nem hatósági eljárásban. Mindenkinek joga, hogy környezetveszélyeztetés, környezetkárosítás vagy környezetszennyezés esetén a környezethasználó és a hatóságok figyelmét erre felhívja. Az erre vonatkozóan írásban tett felhívásra a hatáskörrel rendelkező szerv intézkedésének megtétele mellett a törvényben előírt határidőn belül érdemi választ köteles adni. A részvétel joga gyakorolható: a) személyesen vagy képviselő útján, b) társadalmi szervezetek révén, c) települési önkormányzatok útján. Felelősség a környezetért A környezethasználó az e törvényben meghatározott és más jogszabályokban szabályozott módon büntetőjogi, szabálysértési jogi, polgári jogi és közigazgatási jogi felelősséggel tartozik tevékenységének a környezetre gyakorolt hatásaiért. A környezethasználó köteles: a) a környezetveszélyeztető magatartástól, illetve környezetkárosítástól tartózkodni, valamint az általa folytatott környezetveszélyeztető magatartást, illetve a környezetkárosítást abbahagyni; b) a környezetveszélyeztetés, valamint környezetkárosodás esetén a környezetvédelmi hatóságot azonnal tájékoztatni, továbbá a környezetvédelmi hatóság által, valamint a külön jogszabályban meghatározott információkat megadni; c) környezetkárosodás bekövetkezése esetén minden lehetséges intézkedést megtenni a környezetkárosodás enyhítése, a kárelhárítás, illetve a további környezetkárosodás megakadályozása érdekében, így különösen haladéktalanul ellenőrzése alá vonni, feltartóztatni, eltávolítani vagy más megfelelő módon kezelni a környezetkárosodást okozó anyagokat, illetve más károsító tényezőket azzal a céllal, hogy korlátozza vagy megelőzze a további környezetkárosodást és az emberi egészségre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat vagy a környezeti elem által nyújtott szolgáltatások további romlását; d) környezetkárosodás bekövetkezése esetén az eredeti állapotot vagy a külön jogszabályban meghatározott, az eredeti állapothoz közeli állapotot helyreállítani, valamint a környezeti elem által nyújtott szolgáltatást visszaállítani vagy azzal egyenértékű szolgáltatást biztosítani; e) az általa okozott környezetkárosodásért helytállni és a megelőzési, illetve helyreállítási költségeket viselni. 62
63 Kártérítési felelősség A környezet igénybevételével, illetőleg terhelésével járó tevékenységgel vagy mulasztásával másnak okozott kár környezetveszélyeztető tevékenységgel okozott kárnak minősül és arra a Polgári Törvénykönyvnek a fokozott veszéllyel járó tevékenységre vonatkorzó szabályait (Ptk ai) kell alkalmazni. Környezetvédelmi bírság Aki, jogszabályban hatósági határozatban, közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusban megállapított, közvetlenül vagy közvetve a környezet védelmét szolgáló előírást megszeg, illetve határértéket túllép, a jogsértő magtartás súlyához így különösen az általa okozott környezetszennyezés, illetőleg környezetkárosítás mértékéhez, időtartamához és ismétlődéséhez igazodó környezetvédelmi bírságot köteles fizetni. A környezetvédelmi bírság nem mentesít a büntetőjogi, a szabálysértési, továbbá a kártérítési felelősség, valamint a tevékenység korlátozására, felfüggesztésére, tiltására, illetőleg a megfelelő védekezés kialakítására, a természetes vagy korábbi környezet helyreállítására vonatkozó kötelezettség teljesítése alól. 63
64 A büntetés-végrehajtási szervezet III. Büntetés-végrehajtási ismeretek SZOLGÁLATI ISMERETEK A fejezet a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló alapismereteket taglalja, így meghatározza annak helyét az állam rendszerében, a büntetés-végrehajtási szervezet feladatait, azon túl ismeretet nyújt a büntetés-végrehajtási szervek létrehozásának szempontjairól és a büntetés-végrehajtási intézetek szolgálati felépítéséről, valamint a szolgálati ágak főbb feladatairól. A büntetés-végrehajtási szervezet működésének rendjét szabályozó jogforrások: Alaptörvény évi XIX. törvény (Be.) a büntetőeljárásról C. törvény (Btk.) a Büntető Törvénykönyvről évi CCXL. törvény (Bv.Tv.) a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról évi CVII. törvény a büntetés-végrehajtási szervezetről évi XLII. törvény (Hszt.) a rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról (Hatályos től) 154/2015. (VI.19.) Kormányrendelet a rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLII. törvény végrehajtásáról 21/1997. (VII.8.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási szervezet Szolgálati Szabályzata évi XXXIII.tv. /a közalkalmazottak jogállásáról / évi XXIII. tv. / a köztisztviselők jogállásáról./ 1. A bv. szervezet meghatározása A bv. szervezet a feladatai ellátása során az erre törvényben feljogosított szervek határozata alapján az egyik legfontosabb alapjogot, a személyi szabadsághoz való jogot korlátozza. A közrend és a közbiztonság fenntartása érdekében az egyéb rendvédelmi szervekhez hasonlóan kényszerítő eszközök alkalmazására is sor kerülhet. A bv. szervezet az igazságszolgáltatás rendszerébe tartozó, sajátos feladatokat ellátó, állami, fegyveres rendvédelmi szervezet. Az igazságszolgáltatás rendszere büntetőeljárás-jogi feladatok végrehajtása szerinti felosztásban három fő szerve: nyomozó hatóságok (nyomozás, tárgyalásra előkészítés rendőrség, ügyészség, egyéb nyomozó hatóságok pl.: NAV nyomozók) bíróságok (büntetés kiszabása) büntetés-végrehajtás (személyi szabadság korlátozása, bűnelkövetők társadalomból kiemelése-elkülönítése) 64
65 A bv. szervezet egyedi, sajátos feladatokat lát el, hiszen nincs más szervezet, amelynek ilyen jellegű állami feladat lenne meghatározva. Az állami jelző arra utal, hogy e feladatok megvalósítása kizárólag az állam szerveinek a kötelezettsége és tevékenységét állami költségvetés keretein belül látja el. A büntetés-végrehajtási szervezet elhelyezkedése a fegyveres szervezetek rendszerében A zárójelben lévő rövidítések a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI.6.) Korm. rendelet által meghatározott feladatkörök alapján lettek megállapítva. (Pl.: BM- Belügyminisztérium) Fegyveres Szervezetek Magyar Honvédség Rendvédelmi szervek Országgyűlési Őrség Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NGM) Rendőrségi szervek (BM) Általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv /Országos Rendőrfőkapitányság/ Hivatásos katasztrófavédelmi szervek /BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság/ (BM) Büntetés-végrehajtási szervezet /Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága/ (BM) Polgári nemzetbiztonsági szolgálatok Alkotmányvédelmi Hivatal (BM) Információs Hivatal (ME) Belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv Nemzetbiztonsági Szakszolgálat (BM) /Nemzeti Védelmi Szolgálat/ Terrorizmust elhárító szerv /Terrorelhárítási Központ/ 65
Jogi Jegyzetek Gyűjteménye - http://www.athina.hu/jogjegyzet/ B tételek
B tételek 1. EÖ Szándékos EÖ: Btk. 166. - aki mást megöl bűntett 5-15 év szabveszt - jogi tárgy: emberi élethez fűz társi érdek - passzív alany: élő ember, MÁS - elköv magat (EM): más személy megölése

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság