text:
í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét és kiegészítő ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s - PDF
Download "í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét és kiegészítő ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s"
1 Fővárosi Ítélőtábla A Fővárosi Ítélőtábla a Lendvai és Szörényi Ügyvédi Iroda (...) által képviselt... (...) felperesnek az SBGK Ügyvédi Iroda (...) által képviselt... alperes ellen általános szerződési feltételek érvényességének megállapítása iránt indított perében a Fővárosi Törvényszék augusztus 27-én kelt 30.G /2014/8. számú ítélete és a szeptember 25-én kelt 30.G /2014/17. számú kiegészítő ítélete ellen a felperes részéről benyújtott fellebbezés folytán - nyilvános fellebbezési tárgyaláson - meghozta a következő í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét és kiegészítő ítéletét helybenhagyja. Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek (ötszázezer) forint + áfa összegű másodfokú perköltséget. Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s Az székhelyű felperes, a magyarországi fióktelepe... alatt található, mely fióktelepén keresztül nyújt Magyarországon pénzügyi szolgáltatásokat. A felperes -törvényes képviseletében az... jár el - jogi képviselő útján augusztus 18. napján benyújtott kereseti kérelmében kérte az általa alkalmazott, megjelölt ÁSZF-ek szerződéses kikötései érvényességének a megállapítását az általa megjelölt alkalmazási időszakokban (... elnevezésű devizaalapú fogyasztási hiteltermékekre) azért, mert a törvény hatálya a felperesre nem terjed ki, vagy azért, mert az általa megjelölt kölcsönszerződésekre nem terjed ki, vagy ha kiterjed, a törvény 4. (1) bekezdésében foglalt vélelem megdöntésre került. Amennyiben az elsőfokú bíróság egyes ÁSZF-eket vagy azok egyes kikötéseit érvénytelennek találja, míg mások esetében a vélelem megdöntését és azok érvényességét állapítja meg, úgy kérte a vélelemmel nem érintett részek érvényességének, illetve a részleges érvénytelenségnek a megállapítását. Becsatolta október 4-től a peresített időszakra vonatkozóan az általa alkalmazott Általános Szerződési Feltételeket (összesen 11 ÁSZF). Indítványozta, hogy az elsőfokú bíróság forduljon az Alkotmánybírósághoz a 2014.2 - 2- évi XXXVIII. törvény alaptörvény-ellenességének megállapítása iránt és a pert függessze fel. Kérte továbbá előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezését, e tárgyban tanulmányt becsatolva. Az általa megfogalmazott kérdések megtétele mellett az előzetes döntéshozatali eljárás megindítását, az eljárás felfüggesztését, továbbá a nyilvánosság kizárását kérte. Becsatolta az ÁSZF-eket, azok kivonatát, az Egyedi Szerződések és Üzletszabályzat kivonatát, az árazási elveket, szabályzatokat, egyedi döntéseket, az átlagos kamat- és forrásköltség bemutatására vonatkozó iratot, hirdetményeket, és tanúbizonyítást indítványozott. A felperes a augusztus 27-i beadványával keresetét pontosította, általa a kereseti kérelmében megjelölt, a benyújtott ÁSZF-ek kivonataiban külön kiemelt szövegrészekkel meghatározott kikötések érvényességének megállapítását, a kikötések külön-külön történő vizsgálatát kérte. Előadta, az egyoldalú hiteldíjmódosítási kikötések megfelelnek a évi XXXVIII. törvény 4. (1) bekezdésében írtaknak, tisztességesek, érvényesek, az általa megjelölt - egyedileg meg nem tárgyalt - szerződéses kikötésekre is ennek megállapítását kérte. Részletesen kifejtette az Alkotmánybírósági eljárás kezdeményezésének, valamint az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárása kezdeményezésének indokait. Fogalommagyarázattal is élt, illetve a felperes működésével kapcsolatos leírást adott, részletezte a hazai, illetve az európai jogi szabályozást. A bírósági gyakorlatra vonatkozóan számos eseti döntést elemezve, a vélelem megdöntésére vonatkozó általános érvei kifejtése körében az átlagos fogyasztó ismérveit rögzítve. Részletes előadást tett alperesi ellenkérelmekre, alperes által csatolt iratokra, a kamat- és hiteldíj kikötések típusaira, az árazási elvekre, utalt a kógens jogszabályok és az azt tükröző kikötések tisztességtelensége kizártságára. A tételes meghatározás elve, a felmondhatóság elve, a szimmetria elve, az egyértelmű és érthető megfogalmazás elve, az átláthatóság elve tekintetében részletesen nyilatkozott, az alperesi ellenkérelmet illetően is. Felperes jogelődje, illetve a felperes által nyújtott devizakölcsönök közül az ELLA Plusz kölcsön változó kamatozású CHF, illetve euró alapon a 2004-től 2007-ig terjedő időszakban lakáscélú kölcsönként, a 2008-tól 2010-ig terjedő időszakban lakáscélú és lakáscélú hitelkiváltásra vonatkozó kölcsönként, között szabadfelhasználású kölcsönként működött. A... kölcsön változó kamatozású CHF alapú kölcsön volt, a 2009-től 2010-ig terjedő alkalmazási időszakban lakáscélra, illetve szabad felhasználásra szóló kölcsön volt. A... változó kamatozású, CHF alapon, a 2007-től 2010-ig terjedő időszakban szabadfelhasználású kölcsönként működött. A felperes csatolta az érintett, a október 4-től március 19-ig, a március 20-tól július 9-ig, a július 10-től július 31-ig, a augusztus 1-től szeptember 15-ig, a szeptember 16-tól november 26-ig, november 27-től június 29-ig, a június 30-tól január 13-ig, a január 14-től április 28- ig, a április 29-től október 31-ig, a november 1-től december 31-ig, illetve a január 1-től alkalmazott általános szerződési feltételeket tartalmazó3 - 3- üzletszabályzatokat, azok változásait és zöld színnel kiemelte az egyoldalú szerződésmódosítási feltételeket. ÁSZF1: , , , 14.3., Egyedi Szerződés 3.6., 3.7. pontok ÁSZF2: , 4.3., Egyedi Szerződés 3.6., 3.7., 3.8. pont ÁSZF3: , , Egyedi Szerződés 3.6., 3.7., 3.8. pontok ÁSZF4: , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pont ÁSZF5: , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai ÁSZF6: , , , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai ÁSZF7: 4.2.2, , , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai ÁSZF8: , , , , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai ÁSZF9: , , , , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai ÁSZF10: , , , , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai ÁSZF11: , , , , , Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai A hivatkozott ÁSZF pontjának releváns rendelkezése úgy szólt: A bank a kamatperiódusok fordulónapjától jogosult az Üzletszabályzatnak megfelelően egyoldalúan módosított ügyleti kamat - fordulónapon érvényes Hirdetményben rögzített - mértékét érvényesíteni. A releváns pontja szerint a...kezelési költség mértéke változó, a bank jogosult a hitelszerződés hatálya alatt a hiteldíjat, illetve annak egyes elemeit az éven túli lejáratú állampapírok hozamának megváltozása, a tőke- és pénzpiaci kamatlábak megváltozása, a fogyasztói árindex változása, a jegybanki alapkamat módosulása, a lakáscélú állami kamattámogatások változása és/vagy megszűnése, a bankközi hitelkamatok vagy a bank forrásköltségeinek változása, a pénzpiaci viszonyok változása, valamint a bank üzletpolitikájának változása közül bármelyiktől függően egyoldalúan módosítani. A pont szerint: az Üzletszabályzat rendelkezéseit a hatályba lépését, szeptember 24-ét követően keletkezett és az Üzletszabályzat hatálya alá tartozó jogviszonyokra teljes körűen kell alkalmazni. Az Egyedi Szerződés 3.6. pontja szerint az ügyleti kamat egyoldalúan változtatható mértékű, a 3.7. pont szerint a kezelési költség is. A 3.8. pont akként rendelkezik, a hitelező a kölcsön ügyleti kamatlábát az egyes kamatperiódusok fordulónapján a kezelési költség és egyéb, a hitel igénybevételével kapcsolatos díjak, jutalékok, költségek mértékét pedig bármikor a pénzpiaci viszonyok változásától függően jogosult egyoldalúan - külön szerződésmódosítás nélkül - megváltoztatni, adós ezt tudomásul veszi és kötelezi magát ezeknek a hitelező által megállapított mérték szerinti megfizetésére. A hitelező a kamatnak, a kezelési költségnek és az egyéb díjaknak, jutalékoknak az adós számára kedvezőtlen változtatására azonban kizárólag az alábbi feltételek valamelyikének beállta esetén jogosult: az éven túli lejáratú állampapírok hozamának emelkedése; a tőke- és pénzpiaci kamatlábak emelkedése; a jegybanki alapkamat emelkedése; a bankközi hitelkamatok emelkedése; a hitelező forrásköltségeinek növekedése;4 - 4- a devizaalapú kölcsönök nyereségességét érintő hatósági, jegybanki intézkedések esetén. A bank azonban kötelezettséget vállal arra, hogy a kölcsön ügyleti kamatlábának mértéke az előfinanszírozási időszak és a futamidő első kamatperiódusa alatt megegyezik az induló mértékkel, azt a bank nem változtathatja, adós pedig köteles azt megfizetni. Az ÁSZF , pontjai lényegében azonosak, az ÁSZF2-höz mellékelt Egyedi Szerződés 3.8. pontja bővült a devizaalapú kölcsönök nyereségességét érintő hatósági jegybanki intézkedés, mint feltétel megjelölésével március 20-ától kezdődő időszakban Plusz hitelre vonatkozó szerződések esetén. Az ÁSZF pontja jelentősen bővítette a kamat, kezelési költség és egyéb díjak, jutalékok egyoldalú módosítására vonatkozó feltételeket, melyek a következők voltak pont alábbi szövegrésze:...fordulónapjától jogosult a jelen Üzletszabályzatnak megfelelően egyoldalúan módosított ügyleti kamat...- mértékét érvényesíteni pont második bekezdése: A bank - amennyiben az az ügyfél számára kedvező - a kölcsön ügyleti kamatlábát az egyes kamatperiódusok fordulónapján, a kezelési költség és egyéb, a hitel igénybevételével kapcsolatos díjak, jutalékok, költségek mértékét pedig bármikor, a pénzpiaci viszonyok változásától függően jogosult egyoldalúan - külön szerződés-módosítás nélkül - megváltoztatni pont negyedik és ötödik bekezdése: bank a kamatnak, a kezelési költségnek és az egyéb díjaknak, jutalékoknak az Ügyfél számára kedvezőtlen egyoldalú módosítására kizárólag az alábbiakban meghatározott, kamat-, díj-vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati feltételek megváltozása esetén jogosult. A kamat-, díj-vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati elemek, amelyek esetében a hiteldíj megváltoztatható: az éven túli lejáratú állampapírok és jelzáloglevelek hozama; a tőke- és pénzpiaci kamatlábak; a jegybanki alapkamat; a bankközi hitelkamatok; a Hitelező forrásköltségei; Magyarország politikai gazdasági helyzetét tükröző országkockázat; a bank hitelezési és működési kockázati költségeinek emelkedése, különös tekintettel a lakossági kölcsönök kockázatára, illetve kockázati tényezőire; az ügyfél hitelképességének csökkenése, adósminősítési besorolásának, fizetőképességének romlása; a munkanélküliségi ráta; a fennálló kötelezettség teljesítését biztosító Biztosíték értéke; a kötelező tartalékolási szabályok; a bank működési költségei; az adott szolgáltatás nyújtásához közvetlenül kapcsolódó, a Bank által más szolgáltató számára megfizetett költségelemek díjai, a szolgáltató általi új díjtétel5 - 5- bevezetése, valamint az adott szolgáltató üzletszabályzatában és hirdetményében bekövetkező módosítás; a Bank Ügyfélcentrumainak és irodahelyiségeinek bérleti díjai és fenntartási, működési költségei; a pénzügyi, biztosítási ágazatban alkalmazásban álló munkavállalók havi bruttó átlagkeresete; az egyes termékek és szolgáltatások értékesítéséhez, közvetítéséhez kapcsolódó, külső felek számára megfizetett jutalék költségek; postai és távközlési (telefon, internet) szolgáltatások ára, a postai és távközlési szolgáltató üzletszabályzatában és hirdetményében bekövetkező módosítás; a bank szolgáltatásainak népszerűsítése érdekében használt kommunikációs és hirdetési felületek listaárai; a bank tevékenységére, működési feltételeire vonatkozó vagy azt érintő jogszabály, jegybanki rendelkezés; a bank mindenkori felügyeletét ellátó szervek által hozott kötelező intézkedések (jelenleg: belga, illetve magyar felügyelet); a bankra kötelező egyéb szabályok; a pénzpiaci forrásszerzési lehetőségek és költségek; a fogyasztói árindex; az állami kamattámogatások; a bank közteher-fizetési (pl. adó) kötelezettsége; közvetített szolgáltatások díjai; valamint a Kölcsönszerződésben foglalt szolgáltatásra, vagy az ügyfélre vonatkozó kockázat megváltozása (ideértve az adós hitelképességének és a biztosítékok értékében bekövetkezett változást is). A Plusz hitelfelvételhez használt Egyedi Szerződés 3.8. pontja is ennek megfelelően kibővült. Az ÁSZF pontja nem változott a korábbihoz képest, illetve az Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8. pontjai sem. Nem változott a 4. számúhoz képest az 5. számú ÁSZF, illetve a szeptember 16-tól használatos egyedi szerződések releváns szövege sem. A 6 számú ÁSZF a korábbihoz ÁSZF5-höz képest kibővült, a pont szerint azon szerződések, melyek a évi CXVI. törvényben foglaltaknak megfelelőek, tehát azon jelzáloghitelek, amelyeknél a kölcsönszerződésben megjelölt hitelcél - vásárlás, vagy - építés, vagy - bővítés vagy - korszerűsítés vagy - felújítás, az ügyfél számára kedvezőtlenül a hivatkozott törvény eltérő rendelkezésének hiányában nem módosíthatóak. Ezen szerződések az ügyfél számára kedvezőtlenül kizárólag a kamat tekintetében, a vonatkozó kormányrendeletben meghatározott esetekben, feltételekkel és módon módosíthatóak, amennyiben azt a jegybanki alapkamat, a refinanszírozási kamatlábak, a6 - 6- pénzpiaci indexek, a hitelező lekötött ügyfélbetétei kamatának változása, a szabályozási környezet, illetve a hitelkockázat kormányrendeletben meghatározott változása indokolja. A pontban foglaltak kizárólag a november 27-től szerződött ügyletek vonatkozásában hatályosak. Az Egyedi Szerződés 3.8. pontja nem változott. Az ÁSZF7 az ÁSZF6-al azonos , 4.3.2, és pontot tartalmazott, nem változott az Egyedi Szerződés szövegének 3.6., 3.7., 3.8. pontja sem. Azonos az ÁSZF8 ugyanezen pontjai és az Egyedi Szerződés 3.6., 3.7., 3.8. pontjai szövegezése. Az ÁSZF pontja releváns része szerint a bank a kölcsön ügyleti kamatlábát az egyes kamatperiódusok fordulónapján, a kezelési költség és egyéb, a hitel igénybevételével kapcsolatos díjak, jutalékok, költségek mértékét nem lakáscélú hitelek esetében az üzletszabályzatban meghatározott kamat-, díj- vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati elemek megváltozása, míg lakáscélú hitelek esetében a 275/2010. Kormányrendeletben meghatározott okok fennállása esetén jogosult egyoldalúan, külön szerződésmódosítás nélkül a 4.3. pontban foglaltak alapján megváltoztatni. Az ÁSZF 9, 10, 11 a korábbihoz ÁSZF8-hoz képest a , 4.3.2, , pontjaiban, illetve az Egyedi Szerződés 3.6., 3.7., 3.8. pontja nem változott. A felperes valamennyi ÁSZF-beli és egyedi szerződésbeli kikötés tekintetében megfogalmazta a kikötések egyértelmű és érthető megfogalmazására, a tételes meghatározásra, az objektivitásra, ténylegességre és arányosságra, az átláthatóságra, a felmondhatóságra és a szimmetriára, azok megvalósulására vonatkozó érveit az ÁSZF1, ÁSZF2-es kapcsán 65, az ÁSZF3, ÁSZF4 265, az ÁSZF5 kapcsán 266, az ÁSZF6, ÁSZF7 265, az ÁSZF8, ÁSZF9, ÁSZF10, ÁSZF11 kapcsán 219 pontban. A felperes egyebek mellett az átláthatóság elvével kapcsolatban kifejtette, azt a fogyasztónak előre kell látnia, hogy milyen feltétek mellett, milyen mértékben kerülhet sor a terhek áthárítására. A évi XXXVIII. törvényt az uniós joggal és az Európai Bíróság esetjogával összhangban kell értelmezni. Utalt ebben a körben az RWE -ügyre. Az átláthatóság megfelelő szintjét az árazási elvek biztosítják, a bennük meghatározott levezetések, képletek az átlag fogyasztó számára érthetetlenek lennének, így a Felügyelet és a PBT eljárása jelent egyfajta ellenőrzést, hogy ne lehessen korlátlanul gyakorolni a díjemelést. Utalt a kockázatfeltáró nyilatkozatokra. Az ÁSZF-ekben meghatározott hitelezői forrásköltség, tőke- és pénzpiaci kamatláb, bankközi kamatok kapcsán a felperes a fogyasztóit minden esetben tájékoztatta a hitelek kamatperiódusairól. A forrásköltséget meghatározó képlet ugyan nem volt ismert, az árazási elvekben volt rögzítve, de a képletek komponensei visszavezethetők piaci adatokra vagy referenciakamatokra. Az országkockázat, mint árazási komponens beépül a forrásköltségbe. Ugyan az éven túli állampapírhozamok alakulása nem határozza meg egyértelműen a jelzáloglevelek hozamát, a két eszköz hozamának alakulása között szoros pozitív historikus korreláció figyelhető meg. A piacok jelentősen eltérő mérete arra enged következtetni, az állampapírok hozamai befolyásolják a jelzáloglevek hozamának alakulását. Az átláthatóság elvének megvalósulását elősegíti az a tény, hogy később az ügyleti kamatok vonatkozásában az áremelés alsó lépésküszöbét, míg díjak és költségek esetén annak felső határát is rögzítette a felperes az árazási elveiben, az adott tényező által előidézett 25 bázispontot, negyedszázalékot meg7 - 7- nem haladó kamatváltozás esetén ügyféloldalon nem érvényesítette az ármódosítást. Díjak és költségek vonatkozásában az ármódosítás felső határát az évi CXII. törvény 4. d) pontja szabta, azzal, hogy a díjat vagy költséget évente legfeljebb a KSH által közzétett előző éves fogyasztói árindex mértékében lehetett emelni. A kamatmódosítás vonatkozásában az Egyedi Szerződés 3.6. pontja határozta meg a kamatperiódus hosszát (3, 6 vagy 12 hónap), a kamatperiódus fogalmát az üzletszabályzat pontja definiálta. Ebben a körben utalt arra is, az ügyfelek számára a forrásköltséget meghatározó képlet ugyan nem volt ismert, mivel az üzleti titoknak minősül, a refinanszírozási keretszerződések kielégítik az átláthatóság elvének követelményeit. A jegybanki alapkamat alakulása behatárolja a referenciakamatok mértékét, utóbbiak ugyanakkor vagy ismertek az ügyfél számára, vagy refinanszírozási keretszerződésekben lettek rögzítve. Az átláthatóságot segíti a fogyasztó részére a jogszabályok által biztosított intézményrendszer, felügyelet, stb. Az árazási elvek tartalmazták többek közt az egyes tényezők felülvizsgálati gyakoriságát, az alkalmazandó számítási módot és a minimális kiigazítás mértékét. Az alkalmazott képletek, háttérszámítások megértése a köznapi általános gazdasági ismereteken túlmutató tájékozottságot feltételez, annak érvényesülése vizsgálatát a Felügyelet végezte. A magyar felügyeleti intézkedések pedig a Felügyelet honlapján hozzáférhetőek voltak. Az ügyfelekkel kötött szerződések nem tartalmazták a Jelzálogbankkal kötött megállapodások kondícióit, de a szerződések meghatározták a refinanszírozási kamatláb összetevőit és számítását, megjelölték a kamatperiódust. A hitelezési és működési kockázatok változásával összefüggésben a tőkefedezeti követelmények nyomán bekövetkező hitelezési költségváltozások átláthatósága az árazási elvek alapján biztosított, az ügyfél hitelképességének csökkenésével összefüggésben is. A kockázati megítélésre, a pénzpiaci eszközök kamataira, hozamaira hatással van a munkanélküliségi ráta, az befolyásolhatja a fizetőképességet, adósminősítést is. Az MNB kötelező tartalékképzéssel kapcsolatos rendelkezései nyilvánosak, megismerhetőek. Hivatkozott arra is, működési költségei áralakító tényezők, de átláthatóak az árazási elvek keretei között, működési költségei emelkedésére hivatkozva nem hajtott végre árazási módosításokat. Az árazási elvek kereteire utalt az ágazatban dolgozó munkavállalók átlagkeresete, a felperes által kifizetett jutalékok, postai és távközlési szolgáltatások, kommunikációs és reklámszolgáltatások, mint áralakító tényezők kapcsán is. Hivatkozott a jogszabályok megismerhetőségére, a felügyeleti jogszabályok, jogszabályok, felügyeleti intézkedések, fogyasztói árindex változásai, a felperes közteherfizetési kötelezettségeinek megismerhetőségére. Tanúként. megtakarítási és hitelezési üzletágvezető igazgatósági tag meghallgatását kérte a felperes árazási gyakorlata vonatkozásában, 12 kérdést tett fel az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésével kapcsolatosan. Az alperes a kereset elutasítását, a felperes perköltségben marasztalását kérte. Megbízási szerződést csatolt. Indítványozta az előzetes döntéshozatali eljárás, illetve Alkotmánybírósági eljárás és a felperes által javasolt bizonyítás mellőzését. A évi XXXVIII. törvény részletes értelmezése után indítványozta, hogy az elsőfokú bíróság felperes által peresített szerződéses kikötések kapcsán először a szövegszerűen ellenőrizhető, mérlegelést nem igénylő feltételeket, a tételes meghatározás, a felmondhatóság, a szimmetria elvének való megfelelőséget vizsgálja, csak azt követően folytasson további vizsgálatot, ha ezek a feltételek a törvényi rendelkezéseknek mindenben8 - 8- megfelelnek. Amennyiben bármely feltétel nem felel meg a törvényben meghatározottaknak, akkor az adott szerződési kikötést már ne vizsgálja tovább, illetve a további időállapotokat csak akkor, ha a felperes bizonyítja, hogy új rendelkezések léptek hatályba. Részletes ellenkérelmében utalt arra, amennyiben a keresetlevél olyan kérelmet is tartalmaz, mely nem felel meg a évi XXXVIII. törvény 4. és 11. -ában írtaknak, azokat utasítsa el. A jogszabályi háttér változásának részletes ismertetése után kifejtette álláspontját a törvénybeli elveket illetően. Az átláthatóság elve kapcsán előadta, vitatja, hogy a felperes által peresített kikötések az átláthatóság törvényi követelményeinek megfelelnek. Az átláthatóság kapcsán kizárólag az ok-lista egyes elemeit kell megvizsgálni és azt eldönteni, az alapján a fogyasztó előre láthatja-e, hogy mik az egyoldalú szerződésmódosítás feltételei, és azok bekövetkezése esetén milyen mértékű többletteher hárulhat rá. Utalt ebben a körben a 2/2012. PK véleményre, a bírói gyakorlatra, illetve esti döntésekre, európai joggyakorlatra, azzal, nem arról van szó, hogy a fogyasztónak előre kell látnia minden egyes körülményváltozást, annak mértékét és annak összegszerű felmérését, hogy milyen mértékben nőnek adósságterhei, követelmény viszont, hogy a szerződésmódosítást lehetővé tevő kikötésnek meg kell határoznia a terhek lehetséges alakulását. Ki kell derülnie, hogy az ok-listában szereplő egyes körülményváltozások milyen okból, mértékben és módon hatnak ki a kamat, költség és díj mértékére, azok adott mértékű változása milyen mértékű változtatást tesz lehetővé. Pusztán egy tételes felsorolás nyilvánvalóan nem felel meg az átláthatóság követelményének. A felperesi ÁSZF-ek adott esetben megfelelhetnek a Magatartási Kódexnek, az ÁSZF-ekben szereplő ok-lista azonban több olyan elemet tartalmaz, mely nem felel meg ténylegesen az átláthatóság követelményének, általánosak, konkrétumokat nélkülöznek, átláthatatlanok, ellenőrizhetetlenek. Utalt arra is, a 13/1993. EGK irányelv további értelmezése nem szükséges, az Alapjogi Charta nem alkalmazható a jelen eljárásban. További részletes ellenkérelmében táblázatos formában nyilatkozott a felperesi ÁSZF-ek egyes pontjait illetően, többek között az átláthatóság elvének való meg nem felelés kapcsán hivatkozott arra, a felperes az ÁSZF1-ben nem alkalmazott legkisebb kiigazítási értéket, az általa alkalmazott kikötések - például a bank üzletpolitikájának változása, a bankközi hitelkamatok változása, a fogyasztói árindex változása, a bank forrásköltségeinek változása - általánosak, teljes mértékben nélkülözik a konkrét megragadható megfogalmazást. Az oklista alapján a fogyasztó nem láthatta előre terheinek tényleges alakulását, az ÁSZF1, ÁSZF2-ből nem derül ki, hogy az ok-listában szereplő egyes körülményváltozások milyen okból, mértékben és módon hatnak ki a kamat, költség, díj mértékére, az adott változás milyen mértékű változtatást tesz lehetővé. Az ÁSZF3 kapcsán az átláthatóság körében utalt arra, az alkalmazott kikötések (például éven túli lejáratú állampapírok hozama, a hitelező forrásköltségei, a bank hitelezési- és működési kockázati költségeinek emelkedése, az ügyfél hitelképességének csökkenése, a bank működési költségei, az ügyfélcentrumok és irodahelyiségek bérleti díjai fenntartási költségei, postai-, távközlési szolgáltatások árai, kommunikációs listaárak - teljes mértékben nélkülözik a konkrét megragadható megfogalmazást. ÁSZF3-ból nem derül ki, hogy az ok-listában szereplő körülmények változásai milyen okból, mértékben, módon hatnak ki a kamat, költség, díj mértékére. Sok esetben az sem állapítható meg, hogy milyen konkrét elemek tartoznak ide, például milyen közvetített szolgáltatást vesz igénybe a bank, mennyit reklámoz stb.9 - 9- A további ÁSZF-ekre hasonlóan nyilatkozott. Az elsőfokú bíróság a augusztus 27-én kelt 8-III., illetve 8-IV. sorszámú végzésével az Alkotmánybíróság előtti eljárás kezdeményezésére, a per tárgyalásának felfüggesztésére, illetve az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére és a per tárgyalásának felfüggesztésére irányuló kérelmeket elutasította, a 30.G /2014/8. számú, e napon kelt ítéletével a keresetet elutasította és kötelezte a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek bruttó forint perköltséget. Az ítélet indokolásában az elsőfokú bíróság a kereseti kérelem, a felperesi ÁSZF-ek 4.2.2, 4.2.8, , , , pontjainak, illetve alperesi ellenkérelem részletes ismertetése után részletezte, elsőként azt vizsgálta, hogy a kereseti kérelmek a évi XXXVIII. törvény keretében előterjeszthető petitum fogalmi körébe tartoznak-e. A évi XXXVIII. törvény 4., 6. és 11. -ai ismertetése után az elsőfokú bíróság rögzítette, azt a kereseti kérelmet el kellett utasítani, mely negatív megállapítási kereset volt az iránt, hogy a felperesi ÁSZF-ek hatálya nem terjed ki a felperes által megjelölt személyi körre. Utalt ebben a körben a tájékoztatási kötelezettség hiányára. A továbbiakban kifejtette, egy ÁSZF kikötésen belül megállapítható a részbeni érvényesség, illetve érvénytelenség, az egyes kikötések önállóan elbírálhatók és érvényessé nyilváníthatók. A kizárólag az ügyfél számára kedvező módosításra feljogosító rendelkezések nem eredményeznek tehernövekedést a fogyasztó számára, ezen kikötések érvényességét nem állapíthatja meg a bíróság, ezeket nem vizsgálta. A törvényi elveknek történő megfelelés vizsgálatának sorrendiségét illetően kifejtette, a évi XXXVIII. törvény preambuluma utal a 2/2014. PJE határozatra, a 2/2012. (XII.10.) PK vélemény 6. pontjában felsorolt elvekre, illetve a feltételek konjunktív voltára. Bármelyik elv sérelme esetén az érvényessé nyilvánításra vonatkozó kereset elutasítandó. Az elvek egyenértékűek, a keresettel érintett kikötések mindegyik elvnek történő megfelelését vizsgálni kell, azonban elsődlegesen abból a szempontból, hogy megfelelnek-e az átláthatóság követelményének. A Ptk a május 22-től hatályos (4) bekezdése, valamint az Európai Unió Bírósága C-26/13-as számú ítélete, illetve a 2/2014. PJE indokolása III/2. pontja felhívása után utalt arra, a fogyasztót a szerződéskötés során olyan helyzetbe kell hozni, hogy megfelelően fel tudja mérni az általa vállalt kötelezettségeket, így az úgynevezett oklistában megjelölt és a szerződéskötést követően bekövetkező körülményváltozásból eredő többlet-kötelezettsége keletkezésének indokait, kötelezettségei változásának mechanizmusát, lehetséges mértékét. Az nem jelent abszolút felső határ felmérést, annak megjelölése nem is lehet követelmény, hanem annyit jelent, a szerződésmódosítást lehetővé tevő kikötésnek meg kell határoznia a fogyasztó szerződéses terheinek lehetséges alakulását. A szerződés rendelkezéseiből egyértelműen ki kell tűnnie, hogy az ok-listában felsorolt körülmények milyen okból, mértékben és módon hatnak ki a kamat, költség, díj mértékére, azok adott mértékű változása milyen mértékű emelést tesz lehetővé, illetve milyen csökkenést kötelezővé. Matematikai képlet alkalmazása magyarázat nélkül éppúgy nem felel meg az átláthatóság követelményének, mint a körülmények puszta felsorolása. Az egyoldalú szerződésmódosítás nem jelentheti, hogy a pénzügyi intézmény tetszőleges módon, egyoldalúan növelje a fogyasztó terheit.10 - 10- Az elsőfokú bíróság az ÁSZF-ek pontja kapcsán kifejtette, az abban megjelölt szövegrész önmagában nem, kizárólag az ÁSZF-ek illetve pontjával együtt vizsgálható, az ÁSZF-eknek a kizárólag a hiteldíj ügyfél számára kedvező megváltoztatására feljogosító kikötéseit nem vizsgálhatónak ítélte, azzal, a kikötés nem nyilvánítható érvényessé. Megállapította, valamennyi ÁSZF tartalmazza az ok-listát (4.3.1, pontok), azonban valamennyi ÁSZF kapcsán megállapítható, hogy a rendelkezések nem felelnek meg az átláthatóság elvének, mert a kikötésekből a fogyasztó nem láthatta előre, hogy milyen mértékben kerülhet sor további terhek rá történő áthárítására. Ebben a körben utalt arra, hogy a megváltozás, változás, módosulás, emelkedés, növekedés szavak a tehernövekedés mértékének meghatározására nem alkalmasak. Az elsőfokú bíróság a szerződéses kikötések további elveknek történő megfelelését nem vizsgálta, megállapította, az ÁSZF pontja megjelölt szövegrésze, a ÁSZF 4-11-ig pontjának első bekezdése, valamint az ÁSZF pontjának első bekezdése nem nyilvánítható érvényessé, mert nem a évi XXXVIII. törvény 4. (1) bekezdésében foglalt egyoldalú kamat, költség vagy díjemelésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza, míg a további egyoldalú kamat, költség vagy díjemelésre feljogosító szerződéses kikötések a törvény a 4. (1) bekezdésének e) pontjában foglalt átláthatóság elvébe ütköznek, így a kereset elutasításának volt helye. Az elsőfokú bíróság utalt az alkotmánybírósági, illetve az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésének, illetve a per tárgyalásának felfüggesztésére irányuló kérelem elutasításának III. és IV. sorszámú végzéseiben írt indokaira. A felperes kérelmére - üzleti titokra figyelemmel - az árazási elvek zárt kezelését rendelte el és e tárgyban tett nyilatkozat idejére a zárt tárgyalást, azonban a felperesi tanúkihallgatási indítványt mellőzte, rögzítve, az árazási elvekről tett tanúvallomás az ügy eldöntése szempontjából nem releváns. A Pp. 78. (1) bekezdése, illetve a 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 2. (2) bekezdése alapján mérsékelt összegű alperesi ügyvédi munkadíj megfizetésére kötelezte a felperest, utalva arra, az alperes által csatolt megbízási szerződés alapján előterjesztett alperesi perköltségigény nem igazolt, illetve rendkívül eltúlzott a kifejtett tevékenységhez képest. Az elsőfokú bíróság a szeptember 25-én kelt 30.G /2014/17. számú kiegészítő ítéletével a felperes által a kereset tárgyává tett, egyedi szerződésekben szereplő ÁSZF kikötések érvényességének megállapítására irányuló keresetet is elutasította. Kiegészítő ítéletében az ÁSZF-ekhez tartozó Egyedi Szerződések 3.6., 3.7., 3.8., pontjai részletes ismertetése után utalt arra, az ítélet kiegészítését a felperes az ítélet elleni fellebbezése előterjesztésével egyidejűleg kérte, az egyedi szerződéses kikötések sem felelnek meg azonban a törvényi feltételeknek. Ennek kapcsán utalt arra, az ÁSZF1 3.6., 3.7. pontja önmagában nem, csak a 3.8. ponttal együtt vizsgálható, a szövegrészek kizárólag a hiteldíj valamely eleme változtatható mértékére utalnak. A 3.8. pont tekintetében kifejtette, a rendelkezések tartalmazzák az ok-listát, ezért megfelelnek a tételes meghatározás elvének, azonban az átláthatóság és az egyértelmű és érthető megfogalmazás elvébe ütköznek. A fogyasztó az ok-lista egyik feltételének beállta esetén sem láthatta előre, hogy milyen mértékben kerülhet sor további terhek rá történő áthárítására. Az emelkedés, növekedés szavak pedig a tehernövekedés mértékének meghatározására nem alkalmasak. A módosításra okot adó körülmények tartalma általános jellegű, nem egyértelmű és világos, így például nem derül ki a fogyasztó számára, hogy11 - 11- milyen bankközi hitelkamatok emelkedése folytán jelentkezik tehernövekedés a hiteldíjban. A hitelező forrásköltségeinek növekedésére a felperes hatással van, ez a feltétel sérti az objektivitás elvét. Összességében a kiegészítő ítélettel elbírált szerződéses, rendelkezések kapcsán megállapítható, hogy az átláthatóság, egyértelmű és érthető megfogalmazás elvébe ütköznek, melyre tekintettel e vonatkozásban is a kereset elutasításának volt helye. Az elsőfokú bíróság már az ítélet elleni fellebbezés kapcsán intézkedett az iratok felterjesztéséről, a Fővárosi Ítélőtábla a szeptember 22-én kelt 16.Gf /2014/2. számú végzésével a per tárgyalásának felfüggesztéséről rendelkezett az elsőfokú bíróság 8. sorszámú ítélete kiegészítésére irányuló felperesi kérelem elbírálásáig, majd a kiegészítő ítélet meghozatala és az azzal szemben előterjesztett felperesi fellebbezés folytán az eljárást folytatta, az ügyet egyesítette. A felperes által az elsőfokú bíróság ítélete és kiegészítő ítélete ellen benyújtott fellebbezések együttes elbírálását rendelte el. A felperes az ítélet és a kiegészítő ítélet ellen is fellebbezett. Az első fokú ítélet és kiegészítő ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság utasítását kérte a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára, másodlagosan az első fokú ítélet és kiegészítő ítélet kereseti kérelme szerinti megváltoztatását. Változatlanul kérte az Alkotmánybíróság előtti eljárás, illetve az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezését és az eljárás felfüggesztését. Az első fokú ítélet elleni fellebbezésében előterjesztette az ítélet kiegészítése iránti kérelmét is, illetve fellebbezést nyújtott be a 8-III. és a 8-IV. számú végzéssel szemben is. Ismertette a keresetet és az első fokú ítéletet, általánosságban hivatkozott arra, az első fokú ítélet sérti a Ptk (2) bekezdése szerinti átfogó értelmezés elvét, figyelmen kívül hagyja az egyedi szerződéseket, a szolgáltatások jellemzőit, a kapcsolódó piaci körülményeket, a jogszabályokat, az uniós irányelveket, illetve a felperesi szabályzatokat, valamint azt az elvet is, mely szerint a kógens szabályok tisztességtelenségének vizsgálata nem megengedett. Kiemelte az ok-lista rendeletnek megfelelő feltételeket. Utalt arra, a transzparencia elv vizsgálatát téves értelmezéssel, illetve releváns ügyek figyelmen kívül hagyásával végezte az elsőfokú bíróság, indokolási kötelezettségének sem tett eleget, a kereseti kérelmet nem merítette ki és a teljes feltételrendszer további 6 elemét nem vizsgálta. Nehezményezte, hogy a bizonyítási indítványának az elsőfokú bíróság nem adott helyt, ítéletében átvette alperes érvelését. Az átfogó értékelés körében kiemelten hivatkozott európai esetjogra, a BANIF Bank ügyre (C-472/11.) az INVITEL és az RWE -ügyre (C-93/13.). Az elsőfokú bíróság a kógens rendelkezéseket figyelmen kívül hagyta. Az elsőfokú bíróság az ok-lista rendeletet [275/2010. (XII.15.) Korm. r.] lényegileg felülbírálta és annak egyébként megfelelő szerződéses feltételeket tisztességtelennek tekintette. Az első fokú ítélet a 2/2014. PJE III/2. pontjából, illetve a C-26/13. számú ügy (Kásler-ügy) pontjaiból vezeti le a transzparencia elv kritériumait, azt ugyanakkor más uniós jogszabályokkal, illetve esetjoggal összhangban kellett volna értelmezni, maga a Kásler-ügy is visszautal az RWE -ügyre, amely pedig az Invitel-ügyre. Sem a Kásler, sem az Invitel, sem az RWE -ügy nem tartalmazott a transzparencia elvvel kapcsolatban mérték szóra utaló feltételt, nem helytálló annak kiterjesztő értelmezése. A hiteldíjemelés kontrolláltsága12 - 12- tekintetében előadta, felperes ellenőrizhető módon rögzítette árképzése szabályait, az árazási elveknek való megfelelést a Felügyelet hivatalból, illetve fogyasztói kérelemre ellenőrizheti. Utalt a Pénzügyi Békéltető Testület létrejöttére, annak eljárásaira. Az első fokú ítélet az árazási elveket, szabályzatokat, illetve a kockázatfeltáró nyilatkozatokat nem vizsgálta. Utalt a transzparencia elv késedelmes átültetésére, alperes ezzel kapcsolatos mulasztására, illetve a kötelezettségszegési eljárásra, arra, a transzparencia elvet május 22. előtt az ÁSZF-ekre nem lehet alkalmazni. Az elsőfokú bíróság a teljes feltételrendszernek való megfelelés vizsgálatát elmulasztotta, téves volt az a következtetés, hogy elsődlegesen a transzparencia elvnek való megfelelés vizsgálata szükséges. Az elsőfokú bíróság törvénysértően mellőzte a felperes magyarországi fióktelepe képviselőjének meghallgatását, noha őt a felperes a tárgyalásra előállította. Alperes minta beadványt használt a felperesi érvek cáfolatára, általános érvelései érdemi vitatásként nem volt értékelhetők, a felperes állításait érdemben nem cáfoltnak kellett volna tekinteni. Az elsőfokú bíróság a tárgyalást is késedelmesen tűzte ki. Indítványozta továbbra is az alkotmánybírósági, illetve az európai előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezését és a per tárgyalásának felfüggesztését. Kérte az első fokú ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság utasítását a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára, azzal, amennyiben az általa felhozott eljárási szabálysértések nem lényegesek, úgy kéri az első fokú ítélet megváltoztatását és az egyes ÁSZF-ekre megfogalmazott fellebbezési kérelmeinek megfelelően a szerződéses kikötések érvényessége megállapítását, arra tekintettel, hogy az ÁSZF-ek hatálya a felperes által nem természetes személyekkel és / vagy részben, vagy egészben nem a szerződést kötő természetes személy gazdasági tevékenységén kívüli célból és / vagy részben, vagy egészben hitelkiváltási refinanszírozási célból az ÁSZF kikötései alapján kötött kölcsönszerződésekre nem terjed ki, vagy azért, mert a évi XXXVIII. törvény 4. (1) bekezdésében foglalt vélelem megdöntésre került. Utalt arra, részleges érvénytelenség, illetve érvényesség megállapításának is helye lehet. A kiegészítő ítélet elleni fellebbezésében a transzparencia elvvel kapcsolatban - az ítélet elleni fellebbezésében kifejtetteket fenntartva - kérte a kiegészítő ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság újabb eljárásra és újabb határozat hozatalára utasítását, másodlagosan a kiegészítő ítélet részbeni, vagy egészbeni megváltoztatását az ítélet elleni fellebbezésében felhozottak szerint, valamint kérte alperes perköltségben marasztalását. Fenntartva korábbi nyilatkozatát, kifejtette, akkor látta volna alapját kiegészítő ítélet hozatalának, ha az el nem bírált, kiemelt ÁSZF kikötések tisztességessége megállapítható lett volna. Az elsőfokú bíróság az egyedi szerződéseket vizsgálta a kiegészítő ítéletében, de az Üzletszabályzat nélkül. Az Egyedi Szerződések 3.6., 3.7. pontjait az első fokú kiegészítő ítélet figyelmen kívül hagyta, a kikötéseket külön nem vizsgálta. Az egyértelmű és világos megfogalmazás elvének a feltételek megfeleltek, mivel törvényen alapuló tájékoztatást tartalmaztak, tisztességtelennek nem tekinthetők. A 3.6. és 3.7. pontok egyértelműek és világosak, a felperes jogosult kamatot és díjakat egyoldalúan módosítani. Alperes a fellebbezési ellenkérelmében az első fokú ítélet helybenhagyását indítványozta. Előadta, a évi XXXVIII. törvény 4. (1) bekezdésében foglalt elvek konjunktívak, amennyiben a peresített szerződéses feltételek akár egyetlen elvnek nem felelnek meg, úgy a kereset elutasításának van helye. Helyesen járt el az elsőfokú bíróság, amikor az egy elvnek13 - 13- való meg nem felelés miatt a keresetet elutasította és helyesen foglalt állást az irányadó jogszabályok, illetve a bírói gyakorlat tekintetében. A évi XXXVIII. törvény a 2/2014. PJE alapján született, amely pedig a 2/2012. PK vélemény 6. pontján alapult. A jogegységi határozat meghozatalával a Kúria bevárta az Európai Unió Bíróságának döntését a Káslerügyben. Az érintett kikötések más jogszabállyal való összevetésére nem volt mód a évi XXXVIII. törvény 11. (1) bekezdésében írtakra figyelemmel. A 275/2010-es Kormányrendeletben felsorolt indokok átvétele még nem teszi a szerződéses kikötést tisztességessé, a Kormányrendelet csak a kereteket határozta meg, tartalommal a feleknek kellett azt megtölteni. Utalt az első fokú ítélet megállapításaira az átláthatóság elvével kapcsolatban. A felperes megalapozatlanul hivatkozik arra, hogy az árazási elvek biztosítják az átláthatóságot, alaptalan volt a panaszkezelési szabályzatokra, a békéltető testületekre való hivatkozás is, az árazási elvekről tett tanúvallomás nem lett volna releváns. Az első fokú ítélet a transzparencia elvét megfelelően értelmezte. Kizárólag a törvény alapján kellett az elsőfokú bíróságnak vizsgálódnia, az egyéb, negatív megállapításra irányuló kérelmeket el kellett utasítania. Megalapozatlanok az eljárásjogi kifogások is. A évi XXXVIII. törvény nem alaptörvény-ellenes, közjogilag nem érvénytelen, nem ütközik a visszamenőleges jogalkotás tilalmába sem., megalapozatlanok az alkotmányossági aggályok, az eljárás felfüggesztésére irányuló indítványok és nincs szükség előzetes döntéshozatali eljárás lefolytatására sem. Nincs jelen perben közvetlenül alkalmazandó érvényesülő uniós jogszabály, az EGK irányelv rendelkezései nem alkalmazhatók közvetlen hatállyal. Nincs helye előzetes döntéshozatali eljárásnak a 13/1993. EGK irányelv további értelmezésével kapcsolatban sem. Alperes a kiegészítő ítélet elleni felperesi fellebbezéssel kapcsolatos ellenkérelmében a kiegészítő ítélet helybenhagyását indítványozta. Fenntartva az ítélettel szemben előterjesztett fellebbezéssel kapcsolatos ellenkérelmét, utalt arra, az elkülönült vizsgálat jogellenességére vonatkozó felperesi álláspont megalapozatlan, értelmezhetetlen is, a felperes határozott kérelmet terjesztett elő kiegészítő ítélet hozatala iránt. A felperes által megjelölt szerződéses feltételeket vizsgálta az elsőfokú bíróság a peres anyag és valamennyi kereseti kérelem, bizonyíték figyelembevételével. Az egyedi szerződésminták szerződéses feltételei hasonlóak az üzletszabályzatokhoz, az ok-listák sokszor szinte szó szerint egyeznek. Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy az általános szerződési feltételek és az egyedileg meg nem tárgyalt szerződéses feltételek sem átláthatóak. Az elsőfokú bíróság nem sértette meg a bizonyítékok vizsgálatára, mérlegelésére vonatkozó kötelezettségét sem. Az egyedi szerződésminták 3.6. és 3.7. pontját az elsőfokú bíróság figyelembe vette, ezen pontokat az ok-listát tartalmazó 3.8-as ponttal együtt vizsgálta. Az egyértelmű és érthető megfogalmazás elve nem csak azt jelenti, hogy a fogyasztó értse, a felperes jogosult a hiteldíjat emelni, hanem azt is, hogy a fogyasztó azt is értse meg, számára legyen egyértelmű, érthető, hogy milyen okokból kerülhet erre sor. Helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy a forrásköltségek növekedésére a felperes hatással van, az objektivitás elve nem érvényesül, a forrásköltség használata nem definitív. A tanúmeghallgatás e körben nem releváns. A felfüggesztésre vonatkozó indítvány megalapozatlan.14 - 14- A fellebbezések az alábbiakra tekintettel megalapozatlanok: A Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló évi XXXVIII. törvény 4. (1) bekezdése szerint az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét tartalmazó fogyasztói kölcsönszerződés vonatkozásában vélelmezni kell, hogy tisztességtelen az annak részét képező egyoldalú kamatemelést, költségemelést, díjemelést lehetővé tevő szerződéses kikötés - az egyedileg megtárgyalt feltétel kivételével -, tekintettel arra, hogy az nem felel meg: a) az egyértelmű és érthető megfogalmazás elvének: annak tartalma a fogyasztó számára nem világos, nem érthető; b) a tételes meghatározás elvének: az egyoldalú szerződésmódosítás feltételei nem tételesen meghatározottak, vagyis az ok-lista hiányzik, vagy van ok-lista, de az csak példálózó jellegű felsorolást tartalmaz; c) az objektivitás elvének: az egyoldalú módosítás feltételei nem objektív jellegűek, vagyis a fogyasztóval szerződő félnek módja van a feltétel bekövetkeztét előidézni, abban közrehatni, a módosításra okot adó változás mértékét befolyásolni; d) a ténylegesség és arányosság elvének: az ok-listában meghatározott körülmények ténylegesen nem, vagy nem a körülmények változásának mértékében hatnak a kamatra, költségre, illetve díjra; e) az átláthatóság elvének: a fogyasztó nem láthatta előre, hogy milyen feltételek teljesülése esetén és milyen mértékben kerülhet sor további terhek rá történő áthárítására; f) a felmondhatóság elvének: a szerződésmódosítás bekövetkezése esetére nem biztosítja a fogyasztó számára a felmondás jogát vagy g) a szimmetria elvének: kizárja, hogy a fogyasztó javára bekövetkező feltételváltozás hatása a fogyasztó javára érvényesítésre kerüljön. A (2) bekezdés alapján az (1) bekezdés szerinti szerződéses kikötés semmis, ha a pénzügyi intézmény a 8. (1) bekezdés szerinti határidőben nem kezdeményezte a polgári peres eljárás lefolytatását vagy a bíróság a keresetet elutasítja vagy a pert megszünteti, kivéve ha a szerződéses kikötés esetében a 6. (2) bekezdés szerinti peres eljárás megindításának lehet helye, de az eljárás nem került megindításra vagy az eljárás megindításra került, de a bíróság nem állapította meg a (2a) bekezdés szerint a szerződéses kikötés semmisségét. A 11. (1) bekezdése értelmében a bíróság az eljárásban kizárólag azt vizsgálja, hogy a pénzügyi intézmény által tisztességesnek tartott szerződéses kikötés a 4. (1) bekezdése szerint tisztességes-e. A (2) bekezdés pedig kimondja, ha a bíróság azt állapítja meg, hogy a pénzügyi intézmény által tisztességesnek tartott szerződéses kikötés nem felel meg a 4. (1) bekezdés szerinti bármelyik feltételnek, és ezért a szerződéses kikötés tisztességtelen, a keresetet elutasítja. A jelen perben kizárólag azt kellett vizsgálni, hogy a keresetben megjelölt, fogyasztói kölcsönszerződésekben alkalmazott egyoldalú szerződésmódosítási jogot adó, kamat, költség, díj egyoldalú emelésére vonatkozó általános szerződési feltételekben, illetve15 - 15- egyedileg meg nem tárgyalt - egyedi szerződésekben alkalmazott - kikötések tisztességeseke, megfelelnek-e a törvény 4. (1) bekezdés a-f) pontjaiban részletezett valamennyi elvnek. A per tárgyát illetően a Fővárosi Ítélőtábla egyetértett az elsőfokú bíróság azon megállapításával, hogy a fentiekben megjelölt, a per tárgyán kívül eső azon kereseti kérelmet, mely negatív megállapítási kereset volt az iránt, hogy a felperesi ÁSZF-ek hatálya nem terjed ki a felperes által megjelölt személyi körre, elutasítandó volt. Nem vizsgálta az elsőfokú bíróság az ügyfél számára kedvező módosításra feljogosító általa megjelölt rendelkezéseket, utalva arra, nem eredményeznek tehernövekedést a fogyasztó számára, így a kikötések érvényessége nem vizsgálható. Az elsőfokú bíróság ezen álláspontját a Fővárosi Ítélőtábla is osztotta. Nem értett egyet ugyanakkor a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság azon megállapításával, hogy egy ÁSZF kikötésen belül részbeni érvényesség, illetve érvénytelenség megállapítható volna, az egyes kikötések önállóan elbírálhatók és érvényessé nyilváníthatók lennének. A évi XXXVIII. törvény értelmezése szerint a felperesi általános szerződési feltételek vonatkozásában szerződéses rendelkezésnek az ok-lista tekintendő és nem annak egyes pontjai, az egyoldalú szerződésmódosítás az ok-lista pontjainak együttes hatásaként jelentkezik, a fogyasztó számára is egységes egészként jelenik meg az ok-lista. A Fővárosi Ítélőtábla kiemeli, hogy a évi XXXVIII. törvény 11. (1), (2), (3) bekezdésében, illetve 4. (1) bekezdésében írtakra figyelemmel konjunktívak a feltételek az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségére vonatkozó lehetőség tisztességességét illetően, azok közül egynek a hiánya is az adott kikötés tekintetében a kereset elutasítását eredményezi. A törvény 4. (1) bekezdésében írt elvek konjunktívak, azok vizsgálatát illetően előírt logikai sorrend nincsen, de ilyen sorrend felállítható. Lehetőség van arra is, hogy az elsőfokú bíróság egyes elveket kiemeljen (például átláthatóság), illetve ehhez képest vizsgálja további feltételek meglétét a kikötések esetében. A évi XXXVIII. törvény 1. (1) bekezdése szerint e törvény hatálya a május 1. napja és az e törvény hatálybalépésének napja között kötött fogyasztói kölcsönszerződésekre terjed ki. Ezen túlmenően pedig - az időbeli és tárgyi hatály mellett - a törvény megfogalmazta a törvény speciális eljárási szabályait is a törvény céljával összhangban. A felperes fellebbezésében elsődlegesen az ítélet és a kiegészítő ítélet hatályon kívül helyezését, másodlagosan azok megváltoztatását kérte, ezen túlmenően - fellebbezései érdemi elbírálását megelőzően - indítványozta a per tárgyalásának felfüggesztése mellett az alkotmányossági normakontroll, illetve előzetes döntéshozatali eljárás megindításának kezdeményezését. Az Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés 267. Cikke szerint, ha egy tagállam olyan bíróság előtt folyamatban lévő ügyben merül fel olyan kérdés, melynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség, e bíróság köteles az Európai Unió Bíróságához fordulni. Rendes jogorvoslatnak helye nincs az ítélőtábla érdemi határozata16 - 16- ellen, azonban a Pp a szerinti felülvizsgálati eljárásnak helye lehet, ennek folytán a Fővárosi Ítélőtábla nem minősül e Cikk értelmében előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére kötelezettnek. A évi XXXVIII. törvény utal a Kúria 2/2014-es számú Polgári jogegységi határozatára, melyet a Kúria az általa az Európai Bíróságnál kezdeményezett előzetes döntéshozatali eljárása eredményeképpen, annak bevárása után hozta meg az Európai Bíróság C-26/13. számú határozatát is figyelembe véve. A 2/2014. PJE visszautal a 2/2012. (XII.10.) PK vélemény 6. pontjára, illetve a 6/2013. PJE határozatra. A 2/2014. PJE rögzítette, a világos érthető megfogalmazás, valamint az átláthatóság elvét az Európai Unió Bírósága értelmezte a C-26/13. számú ügyben hozott ítélete rendelkező része 2. pontjában, illetve az indokolás pontjaiban. Az árfolyamrés kapcsán kifejtett, de az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tévő szerződési feltételekre is megfelelően irányadó megállapításokból is következően a fogyasztót a szerződéskötés során olyan helyzetbe kell hozni, hogy megfelelően fel tudja mérni az általa vállalt kötelezettségeket. Így az úgynevezett ok-listában megjelölt és a szerződéskötést követően bekövetkező körülményváltozásból eredő többletkötelezettsége keletkezésének indokait, kötelezettségei változásának mechanizmusát és annak lehetséges mértékét... A 93/13. EGK irányelvvel összefüggésben megalkotott Ptk.-módosítások [1997. évi CXLIX. törvény, évi III. törvény (Ptk. 209/B., 209/B. (1) bekezdés, 209. (1) bekezdés, évi V. törvény 6:102. -a] az irányelvnek való megfelelést, a jogharmonizációs célt szolgálták, a közösségi jognak való megfelelés tekintetében ily módon előzetes döntéshozatali eljárásra nincs szükség és nem indokolt ezen eljárás kezdeményezése európai jogértelmezési kérdés kapcsán sem. Az Európai Központi Bankkal való egyeztetési kötelezettség esetleges elmulasztása, az EKB véleményének esetleges bevárása nélküli jogszabályalkotás sem lehet tárgya előzetes döntéshozatali eljárásnak. A perben közvetlenül nem alkalmazható 93/13. EGK irányelv által kitűzött célokat, annak implementálásán keresztül a hazai jogszabályok biztosítják, a 2/2014. PJE megalkotása során a Kúria figyelembe vette az Európai Bíróság jogértelmezését. Az évi III. törvény (Pp.) 155/A. -a értelmében a bíróság az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárását az Európai Közösséget létrehozó Szerződésben foglalt szabályok szerint kezdeményezheti. A (2) bekezdés szerint az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezéséről a bíróság végzéssel határoz, egyidejűleg a per tárgyalását felfüggeszti. A bíróság a végzésben meghatározza azt a kérdést/kérdéseket, mely az Európai Bíróság előzetes döntését igényli/igénylik, valamint - a feltett kérdés megválaszolásához szükséges mértékben - ismerteti a tényállást és az érintett magyar jogszabályokat. A bíróság végzését az Európai Bíróság számára való kézbesítéssel egyidejűleg tájékoztatásul megküldi az igazságügyért felelős miniszter részére is.17 - 17- A (3) bekezdés alapján az előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményező végzés és az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére irányuló kérelem elutasítása ellen nincs helye külön fellebbezésnek. A fentebb kifejtettekre figyelemmel az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezése nem szükséges, az eljárás felfüggesztése sem indokolt. Alkotmánybírósági eljárás kezdeményezése sem indokolt. A Pp. 155/B. (1) bekezdése értelmében a bíróság az Alkotmánybíróságnak a jogszabály, jogszabályi rendelkezés, közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy jogegységi határozat alaptörvény-ellenességének megállapítására, továbbá nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítására irányuló eljárását az Alkotmánybíróságról szóló törvényben foglalt szabályok szerint hivatalból vagy kérelemre kezdeményezheti. A (3) bekezdés szerint az Alkotmánybíróság eljárásának kezdeményezéséről a bíróság végzéssel határoz, egyidejűleg a per tárgyalását felfüggeszti. A (4) bekezdés kimondja, az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményező és az eljárást felfüggesztő végzés, valamint az Alkotmánybíróság eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelem elutasítása ellen nincs helye külön fellebbezésnek. A felperes az alkotmánybírósági normakontrollt a jogállamiság és jogbiztonság sérelme, a tisztességes eljárás sérelme, a tulajdonjoghoz való jog sérelme, a hatékony jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való jog sérelme s a visszamenőleges hatályú jogalkotás tilalmának megsértése miatt kezdeményezte. Kiemelten hivatkozott arra, hogy a kógens jogszabályoknak megfelelő általános szerződési feltételek tisztességessége nem vizsgálható. Ebben a körben a Fővárosi Ítélőtábla utal arra, a 275/2010. (XII.15.) Kormányrendelet és a évi XXXVIII. törvény nem ellentétes egymással, nem semlegesíti egymást. A 275/2010. (XII.15.) Kormányrendelet a kamat tekintetében taxatív, egyebekben azonban keretjellegű, ha pedig a kógens keretjogszabályt a felek rendelkezési joga tölti meg tartalommal, vagy ha a felek a diszpozitív jogszabályi rendelkezésektől eltérhetnek, a feltételek tisztességtelensége vizsgálható. A speciális anyagi eljárásjogi rendelkezések önmagukban alaptörvény-ellenességet nem jelentenek, az a körülmény, hogy azonos tárgyú más perekben alkotmánybírósági eljárást kezdeményeztek, mely folyamatban van, a jelen per tárgyalásának felfüggesztését nem indokolja [3/2005. (XI.14.) PK-KK vélemény 3. pontja]. A Pp (2) bekezdésében foglalt feltételek sem állnak fenn, az Alkotmánybíróság előtt megindult eljárás a jelen pernek nem előkérdése. Mindezekre tekintettel a Fővárosi Ítélőtábla sem az Alkotmánybíróság előtti, sem az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére, a per tárgyalásának felfüggesztésére nem látott alapot, az erre irányuló felperesi indítványokat elutasította.18 - 18- A felperes fellebbezési kérelmét illetően az első fokú ítélet hatályon kívül helyezésére irányuló kérelem tekintetében megállapította, hogy az nem megalapozott, lényeges eljárási szabálysértés nem történt, a Pp (2) bekezdése alkalmazása nem indokolt. A peres felek a évi XXXVIII. törvény speciális eljárásjogi rendelkezéseinek keretei között a jogaikat megfelelően gyakorolhatták. Az elsőfokú bíróság a Pp (1) bekezdésében foglalt indokolási kötelezettségének megfelelően eleget tett, a releváns tényállást megállapította, a jogszabályi hivatkozásai mellett megállapítható, mire alapította az érdemi döntését. Az a körülmény, hogy felperesi indítványra korlátozott módon a per zárt tárgyalását rendelte el, majd a további, nem releváns bizonyítás mellőzése okán megszüntette a per zárt tárgyalását, nem ok az első fokú ítélet hatályon kívül helyezésére. Tény, az elsőfokú bíróság ítéletében nem rendelkezett valamennyi kereseti kérelem felől, azonban ezen mulasztását utóbb pótolta. A Pp (1) bekezdése értelmében az ítélet kiegészítését bármelyik fél kérheti, ugyanakkor a 225. (6) bekezdése értelmében az ítélet hivatalbóli kiegészítésére is lehetőség volt. Az elsőfokú bíróság az általános szerződési feltételeket, illetve az egyedi szerződéses kikötéseket ítéletében, illetve kiegészítő ítéletében elbírálta. Nem értett egyet a Fővárosi Ítélőtábla a felperes azon érvelésével, melynek lényeges megállapítása szerint kiegészítő ítélet hozatalának csak az ítélettel ellentétes következtetések levonása esetén lett volna lehetőség. Ez az érvelés sem a Pp., sem a logika szabályainak nem felel meg. Megalapozatlan volt a felperesnek a PSZÁF vizsgálatokra, illetve a Magatartási Kódexre, panaszkezelési és egyéb szabályzatokra való hivatkozása is. Az a körülmény, hogy a PSZÁF, illetve az MNB a felperesi üzletszabályzatot a 275/2010. (XII.15.) Kormányrendeletnek megfelelőként értékelte, nem jelenti egyben azt is, hogy a szerződési feltételek tisztességessége a évi XXXVIII. törvény kritériumai alapján ne lenne vizsgálható. Nincs alap a Pp (3) bekezdése alkalmazására sem, a bizonyítás nagyterjedelmű megismétlésének, lefolytatásának szükségessége nem áll fenn. Az elsőfokú bíróság kellő indokát adta a további bizonyítás mellőzésének, részint jogkérdésben kellett döntenie, másrészt a felperesi tanúbizonyítás indítvány kapcsán a bizonyítás mellőzendő volt. A felperes. megtakarítási és hitelezési üzletágvezető igazgatósági tag meghallgatását a felperes árazási gyakorlata vonatkozásában kérte. Az árazási elvek üzleti titkot képeznek, az ügyfél számára nem megismerhetőek, nem részei a fogyasztóval kötött szerződéseknek, a fogyasztó által nem is ellenőrizhetők, azokkal kapcsolatos további bizonyítás szükségtelen volt. Mindezekre figyelemmel a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét és kiegészítő ítéletét a Pp (3) bekezdése figyelembevételével a fellebbezési kérelem és fellebbezési ellenkérelem korlátai között érdemben vizsgálta, bírálta felül. A évi XXXVIII. törvény 11. -a, illetve a 2/2012. (XII.10.) PK vélemény 6. pontja figyelembevételével kellett vizsgálni a felperes által alkalmazott általános szerződési feltételeket, illetve szerződéses kikötéseket.19 - 19- A felperes keresetindítási joga a évi XXXVIII. törvény 4. (1) bekezdésében rögzítettek és a 6. szerint áll fenn, a kamat-, költség- és díjemelést lehetővé tevő egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó szerződéses kikötések tartoznak ide. Kiemelendő, hogy a évi XXXVIII. törvény 11. (1), (2), (3) bekezdésében, illetve a 4. (1) bekezdésében írtak folytán a feltételek konjunktívak az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségére vonatkozó kikötések tisztességességét illetően. Az elsőfokú bíróság helyesen utalt arra, azok közül egynek a hiánya is a kikötés tekintetében a kereset elutasításához vezet. Felállítható logikai sorrend is a feltételek vizsgálatát illetően, így nem sértett jogszabályt az elsőfokú bíróság, amikor az átláthatóság elvét kiemelte, s ehhez képest vizsgálta először a feltételek meglétét. A évi XXXVIII. törvény indokolása szerint a 4. (1) bekezdés a) pont kapcsán önmagában is tisztességtelen a szerződési feltétel, ha az egyértelmű, világos, érthető szerkesztés és szövegezés hiánya miatt a fogyasztónak nem volt tényleges lehetősége a kikötés alapos megismerésére a szerződéskötés előtt. Az e) pont szerinti átláthatóság tekintetében követelmény, hogy az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tévő szerződéses rendelkezések jogszerű alkalmazását a fogyasztó ellenőrizni tudja, fel is léphessen a pénzügyi intézménnyel szemben. A Kúria a 2/2014. PJE határozatában rámutatott az Európai Unió Bírósága C-26/13. számú ítélete felhívásával, szükséges a fogyasztót a szerződéskötés során olyan helyzetbe hozni, hogy megfelelően fel tudja mérni az általa vállalt kötelezettségeket, a körülményváltozásokból eredő többletkötelezettség keletkezése indokait, változásának mechanizmusát, annak lehetséges mértékét. A szerződésmódosítást lehetővé tévő kikötésnek meg kell határoznia a szerződéses terhek lehetséges alakulását, matematikai képlet alkalmazása már ha egyáltalán ilyen megalkotható megfelelő magyarázat nélkül éppúgy nem felel meg az átláthatóság követelményének, mint az egyoldalú szerződésmódosításra okot adó körülmények puszta felsorolása. A felperes kiemelten hivatkozott arra, kizárt az olyan szerződéses kikötések vizsgálata, mely a kógens jogszabályok rendelkezéseit tükrözik, valamint kiemelten rámutatott a C-92/11. számú ( RWE -ügyre), illetve az (INVITEL) C-93/13. számú ügyre (C-472/10.). Az RWE -ügybeli főtanácsnoki vélemény tekintetében a Fővárosi Ítélőtábla utal arra, a vélemény szerint kógens szabály esetén vélelmezett, hogy a szükséges átfogó értékelést a tagállam a jogalkotási eljárása keretében már elvégezte, következtetése pedig, hogy ha a feltételek a hatályos jogalkalmazás körében mozognak anélkül, hogy a feltételeket használó fél kiigazításokat hajtott volna végre, úgy a szóban forgó feltétel problémamentesnek tekinthető. Ennek kapcsán a Fővárosi Ítélőtábla kiemeli, a 2/2012. (XII.10.) PK vélemény 3. pontja értelmében, ha a kógens keretszabályt a felek rendelkezési joga tölti meg tartalommal vagy a felek a diszpozitív jogszabályi rendelkezésektől eltérhetnek, ilyen feltételek tisztességtelensége vizsgálható. (Utal a Fővárosi Ítélőtábla arra is, az évi CXII. törvény november 27-én hatályba lépő módosítása, illetve a évi XL. törvény értelmezése kapcsán nem kell vélelmezni november 27. napját követően közzétett ÁSZF-ek vonatkozásában a szerződéses kikötések tisztességtelenségét. Azonban ezek a kikötések nem minősülnek egyértelműen tisztességesnek, azok tekintetében20 - 20- a tisztességesség november 26. napját követően is vizsgálható, csupán a tisztességtelenségi vélelem nem áll fenn ezen időponttól kezdődően. A évi XLV. törvény 32., 33. -ai értelmében nem a pénzügyi intézmény, hanem az MNB jogosult a perindításra. A Fővárosi Ítélőtábla mindezekre tekintettel mellőzte a november 26. napját követő időszakra vonatkozó ÁSZF-ek, illetve egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltételekkel kapcsolatos első fokú ítéleti megállapításokat.) A felperes hivatkozott arra, a hiteldíj módosításról a fogyasztót annak hatálybalépését megelőző 60 nappal megelőzően értesíteni kellett, a fogyasztó kérelmére a panaszkezelési szabályzatnak megfelelően adhatott részletes tájékoztatást, illetve fogyasztói panasszal a PSZÁF, illetve a PBT eljárását lehetett kezdeményezni. Mindezen gyakorlat sem volt a jelen per tárgya, az elsőfokú bíróságnak az általános szerződési feltételeket, illetve az egyedileg meg nem tárgyalt egyedi szerződéses feltételeket kellett vizsgálnia. A felperes ugyancsak kiemelten hivatkozott arra, a évi XXXVIII. törvény nem zárja ki a részleges érvénytelenség megállapíthatóságát, ezzel kapcsolatban konkrétan a július 14-én és 16-án megtartott szakmai megbeszéléseken kialakult álláspontokról szóló Emlékeztetőt jelölte meg. Kiemelte, előfordulhat, hogy az ok-listában szereplő egy vagy több rendelkezés a törvény követelményeinek megfelel, ez esetben a bíróságnak ítéletében arról kell állást foglalnia, hogy a rendelkező részben tételesen felsorolt feltételek tisztességesek, míg a többi tekintetében a keresetet el kell utasítani. A felperesi álláspont megalapozatlan. A évi XXXVIII. törvény értelmezése kapcsán a Fővárosi Ítélőtábla utal a korábban kifejtettek mellett arra is, az Emlékeztető csak az oklistában szereplő több rendelkezéssel összefüggésben hivatkozott a felsorolt feltételek tisztességességének részbeni megállapíthatóságára, de csak akkor, ha az ÁSZF rendelkezése világos, érthető és átlátható. Ugyanakkor pedig, mivel egy kikötés vagy világos, érthető és átlátható vagy pedig nem felel meg ezen feltételnek, ez esetben a tisztességesség részbeni megállapítása kizárt. Amennyiben pedig a per tárgyát képező kikötések az egyértelműség, érthetőség, átláthatóság követelményeinek nem felelnek meg, a további feltételek meglétét már szükségtelen vizsgálni. Az elsőfokú bíróság a feltételek vizsgálata kapcsán helytállóan hivatkozott arra, a kikötések alapján nem állapítható meg, milyen számítás alapján, hogyan változhatnak az adós (fogyasztó) terhei, valamennyi ÁSZF tartalmazta az ok-listát (4.3.1., pontok), azonban megállapítható, a rendelkezések nem felelnek meg az átláthatóság elvének, a kikötésekből a fogyasztó nem láthatta előre, milyen mértékben nőhetnek a terhei. Ebben a körben a felperes arra hivatkozott, az átláthatóság elvének megvalósulását elősegíti, hogy később az ügyleti kamatok vonatkozásában az áremelés alsó lépésküszöbét, míg díjak és költségek esetén annak felső határát rögzítették az árazási elvekben. A felperes az adott tényező által előidézett 25 bázispontot negyedszázalékot - meg nem haladó kamatváltozás esetén ügyfél oldalon nem érvényesítette az ármódosítást. A díjak, költségek vonatkozásában pedig legfeljebb a KSH által közzétett, előző éves fogyasztói árindex mértékében lehetett emelni. Mindezek kapcsán a Fővárosi Ítélőtábla utal arra, a korábban kifejtettek szerint az árazási elvek nem képezték a szerződések részét, azok üzleti titkot képeztek, a fogyasztók nem Több megjelenítése
Fővárosi Ítélőtábla A Fővárosi Ítélőtábla a Lendvai és Szörényi Ügyvédi Iroda (.) által képviselt. felperesnek a Kovács, Barborják és Társai Ügyvédi Iroda (...) által képviselt Magyar Állam... alperes Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletének nem fellebbezett részét nem érinti, fellebbezett rendelkezéseit helybenhagyja.
A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Puskás Mónika jogtanácsos által képviselt NHB Növekedési Hitel Bank Zrt. (korábbi nevén: evobank Zrt., 1088 Budapest, Rákóczi út 1-3.) felperesnek az SBGK Ügyvédi Iroda (alperesi Részletesebben DEVIZA ALAPÚ KÖLCSÖNSZERZŐDÉS A TÖRVÉNYI SZABÁLYOZÁS ELJÁRÁSJOGI KÖVETKEZMÉNYE
DEVIZA ALAPÚ KÖLCSÖNSZERZŐDÉS A TÖRVÉNYI SZABÁLYOZÁS ELJÁRÁSJOGI KÖVETKEZMÉNYE Az egyoldalú kamat-, költség, díjemelés lehetőségét a pénzügyi intézmény számára lehetővé tevő szerződéses kikötés érvénytelensége Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény szerinti egyoldalú szerződésmódosítás alapjául szolgáló okok listája
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény szerinti egyoldalú szerződésmódosítás alapjául szolgáló okok listája I. Egyoldalú szerződésmódosítás lakáshitelek esetén Részletesebben ÉRVÉNYES KAMATOK. - egyéb építési bankhitel /felújít/ 2.- 13.- 15.06-18.06 2012.03.31.-ig folyósított hitelekre érvényes
Nyírbélteki Takarékszövetkezet 4372.Nyírbéltek,Kossuth u.16. ÉRVÉNYES KAMATOK Eng.szám:36/1990.05.14. egysz.kez.költs. kamat Hiteldíj mutató Új folyósításu hitelek kamata: % / év % /év várható % 2005. Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
6.Pf.21.510/2014/4. 1 A Fővárosi Ítélőtábla a Georgi-Földvári-Oláh Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Földvári Attila ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes címe) Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Stanka Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek az SBGK Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Bajkai Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.140/2015/5/II.
Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.140/2015/5/II. A Fővárosi Ítélőtábla dr.... jogtanácsos által képviselt FHB Jelzálogbank Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1082 Budapest, Üllői út 48.) felperesnek a Rátky Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.545/2014/6.
A Fővárosi Ítélőtábla a Dr.... Ügyvédi Iroda által képviselt felperesnek, a... Ügyvédi Iroda által képviselt... alperes ellen általános szerződési feltételek érvényességének megállapítása iránt indított Részletesebben í t é l e t e t: Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 800.000,- (Nyolcszázezer) Ft + áfa másodfokú ügyvédi munkadíjat.
Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.121/2015/5/II. A Fővárosi Ítélőtábla a Bán, S. Szabó & Partners Ügyvédi Iroda által képviselt SOPRON BANK BURGENLAND Zártkörűen Működő Részvénytársaság (9400 Sopron, Kossuth Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.574/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla dr. Matuszka István jogtanácsos által képviselt FHB Kereskedelmi Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság felperesnek a Rátky és Társa Ügyvédi Részletesebben Részletek a Kúria 2/2012 (XII. 10.) PK véleményéből
2. Az egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó jogszabályba ütköző kikötés ezen okból semmis. A bíróság ezért először azt vizsgálja, hogy az általános szerződési feltételek között szereplő kikötés a jogszabályi Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pf.21.413/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe; ügyintéző: dr. Szikla Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.21.446/2014/5.
Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.21.446/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Lajer Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Lajer Zsolt ügyvéd;)által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek, az SBGK Ügyvédi Iroda Részletesebben í t é l e t e t : kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 250.000 (Kétszázötvenezer) forint + áfa másodfokú perköltséget.
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.144/2015/5. A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Kozma Anikó Ügyvédi Iroda... által képviselt Merkantil Car Gépjármű Lízing Zártkörűn Működő Részvénytársaság... felperesnek a Dezső Részletesebben Árazási Elvek a Lombard Lízing Csoport által lakossági ügyfelek részére nyújtott forint és deviza alapú lízing- és hiteltermékekre vonatkozóan
Árazási Elvek a Lombard Lízing Csoport által lakossági ügyfelek részére nyújtott forint és deviza alapú lízing- és hiteltermékekre vonatkozóan Jelen dokumentum tartalmazza mindazon árazási elveket, amelyet Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatja és a keresetet teljes egészében elutasítja.
Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.21.386/2014/7. A Fővárosi Ítélőtábla a Bihary, Balassa és Társai Ügyvédi Iroda (fél címe 1) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek - a Réti, Antall és Társai Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
17.Pf.21.369/2014/7. 1 Fővárosi Ítélőtábla 17.Pf.21.369/2014/7. A Fővárosi Ítélőtábla a Gárdos, Füredi, Mosonyi, Tomori Ügyvédi Iroda által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek, a dr. Rátky Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla A Fővárosi Ítélőtábla a Martonyi Ügyvédi Iroda és a Dr. Nagy Gábor László Ügyvédi Iroda és a Dr. Dömötör László Ügyvédi Iroda által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
17.Pf.21.412/2014/6. 1 Fővárosi Ítélőtábla 17.Pf.21.412/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a Gere Ügyvédi Iroda (cím, ügyintéző: dr. Gere István ügyvéd) által képviselt név (cím), az SBGK Ügyvédi Iroda (cím) Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.139/2015/6.
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.139/2015/6. A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Kozma Anikó Ügyvédi Iroda... által képviselt Merkantil Váltó és Vagyonbefektető Bank Zártkörűn Működő Részvénytársaság... felperesnek Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
6.Pf.21.448/2014/6. 1 A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Füri Krisztina ügyvéd (felperesi jogi képviselő címe) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek, az S. B. G. K. Ügyvédi Iroda (alperesi Részletesebben Alkalmazott jogszabályok: 18/1999. (II.5.) Korm. rendelet 2. d./pontjának utolsó fordulata, Ptk.209/A.
A fogyasztói szerződésben az ellenkező bizonyításig tisztességtelennek kell tekinteni különösen azt a szerződési feltételt, amely lehetővé teszi, hogy a fogyasztóval szerződő fél a szerződést egyoldalúan, Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 9.Pf.20.878/2015/7/I.
A Fővárosi Ítélőtábla a Réti Antal és Társai Ügyvédi Iroda (felperesi képviselő címe, ügyintéző: dr. Réti László ügyvéd) által képviselt Magyar Nemzeti Bank (1054 Budapest, Szabadság tér 8-9.) felperesnek Részletesebben í t é l e t e t: Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 1.000.000,- (Egymillió) Ft + áfa másodfokú ügyvédi munkadíjat.
Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.558/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a Morley Allen & Overy Iroda által képviselt SOPRON BANK BURGENLAND Zártkörűen Működő Részvénytársaság felperesnek a Kovács, Barborják és Részletesebben Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Piaci kamatozású lakáshitelek (Érvényes: 2015.11.
Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Piaci kamatozású lakáshitelek (Érvényes: 2015.11.01-től) Tartalomjegyzék 11.3.1. HUF Piaci kamatozású lakáscélú hitelek (vásárlás, Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az első fokú bíróság ítéletét részben megváltoztatja, és
A Fővárosi Ítélőtábla a Réti, és Társai Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Réti László ügyvéd) által képviselt Magyar Nemzeti Bank (1054 Budapest Szabadság tér 8-9.) felperesnek, a Bihary, Balassa Ügyvédi Iroda Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Nádasi-Szabó Tamás (felperesi jogtanácsos címe) jogtanácsos által képviselt KDB Bank Európa Zrt. (1051 Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 42-46.) felperesnek a Dr. Rátky és Társa Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.606/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Dr.... Ügyvédi Iroda által képviselt... felperesnek, a... Ügyvédi Iroda által képviselt alperes neve (törvényes képviselője: dr. Seszták Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.607/2014/4.
Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.607/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dukkon Ügyvédi Iroda és az Ambrus Ügyvédi Iroda által képviselt FHB Ingatlanlízing Zártkörűen Működő Részvénytársaság felperesnek a Rátky Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.157/2015/5/II.
Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.157/2015/5/II. A Fővárosi Ítélőtábla dr.... jogtanácsos által képviselt FHB Kereskedelmi Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (1082 Budapest, Üllői út 48.) felperesnek a Részletesebben Jelen Kondíciós lista vonatkozik az alábbi szerződésekre:
HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a CIB Bank svájci frank alapú CIB Ingatlanfedezetes hitelekre (türelmi idővel) vonatkozóan elnevezésű kondíciós lista változásáról A CIB Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve u. Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf.40.572/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (..., ügyintéző dr. Stanka Gergely ügyvéd) által képviselt... (...) felperesnek a Dezső és Társai Ügyvédi Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf /2014/6.
Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.21.390/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a Lajer Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Lajer Zsolt ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek, az SBGK Ügyvédi Iroda Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
14.Gf.40.571/2014/8. 1 Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.571/2014/8. A Fővárosi Ítélőtábla dr. Matuszka István jogtanácsos által képviselt FHB Jelzálogbank Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1082 Budapest, Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja; I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.582/2014/7. A Fővárosi Ítélőtábla a... Ügyvédi Iroda... által képviselt... felperesnek, a... Ügyvédi Iroda... által képviselt alperes neve... alperes ellen általános szerződési Részletesebben Jelen Kondíciós lista vonatkozik az alábbi szerződésekre:
HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a CIB Bank szakaszos folyósítású forint és euró alapú építési hiteleire vonatkozóan elnevezésű kondíciós lista változásáról A CIB Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve u. 414.; cgj.sz.: Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.605/2014/5. szám A Fővárosi Ítélőtábla a Dr.... Ügyvédi Iroda által képviselt felperesnek, a... Ügyvédi Iroda által képviselt alperes neve (törvényes képviselője: Nemzeti Fejlesztési Részletesebben Budai Központi Kerületi Bíróság 2.P.20410/2016/3. számú ítélete
Budai Központi Kerületi Bíróság 2.P.20410/2016/3. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/73 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a személyesen eljárt.. (..) felperesnek az ORFK Gazdasági és Részletesebben HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a CIB Bank euró alapú piaci kamatozású ingatlanfedezetes hiteleire vonatkozóan elnevezésű kondíciós lista változásáról
HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a CIB Bank euró alapú piaci kamatozású ingatlanfedezetes hiteleire vonatkozóan elnevezésű kondíciós lista változásáról A CIB Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve u. 4-14.; cgj.sz.: Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf.40.589/2014/7. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (.) által képviselt. (...) felperesnek a Dezső és Társai Ügyvédi Iroda (...) által képviselt... alperes Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
A Fővárosi Ítélőtábla a Gadó Gábor Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Gadó Gábor ügyvéd) által képviselt OTP Bank Nyrt. (1051 Budapest, Nádor u. 21.) I. rendű és az OTP Jelzálogbank Zrt. (1051 Budapest, Nádor Részletesebben ítéletet: I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.21.394/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Andrusek Alexandra jogtanácsos és dr. Nebl Bernadett jogtanácsos által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek - korábban Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK...3 II. FOGALMAK...3 III. DOLOGI FEDEZET NÉLKÜL NYÚJTOTT HŰSÉG SZEMÉLYI KÖLCSÖN (KORÁBBI ELNEVEZÉSE: POSTA SZEMÉLYI
HŰSÉG FOGYASZTÁSI HITELEK ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEII (korábbi elnevezés: POSTA FOGYASZTÁSI HITELEK ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI) Hatályos: 2014. április 2.. I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK...3 II. FOGALMAK...3 Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben ítéletet: I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.21.365/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Kapa Mátyás ügyvéd (fél címe), a Dr. Solt és Társa Ügyvédi Iroda (fél címe 1, ügyintéző: dr. Solt Péter ügyvéd), valamint dr. Buzás Noémi Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja. I n d o k o l á s
17.Pkf.26.787/2014/2. A Fővárosi Ítélőtábla az Árvay és Neuberger Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Neuberger Anita) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek, a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Részletesebben Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói. Hatályba lépés: 2015. február 25-től.
Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Hatályba lépés: 2015. február 25-től. Tartalomjegyzék Fogyasztási hitelek... 3 11.1.1. Svájci frank alapú személyi kölcsön korábban Részletesebben í t é l e t e t : A felperes által az alperesnek térítendő elsőfokú perköltség összegét 381.000 (háromszáznyolcvanegyezer) forintra felemeli.
A Fővárosi Ítélőtábla a Dr. Gadó Gábor Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Gadó Gábor ügyvéd) által képviselt OTP Lakástakarékpénztár Zrt. (1051 Budapest, Nádor u. 21.) felperesnek az S.B.G.K. Ügyvédi Iroda Részletesebben ítéletet: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.21.366/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Böde Tamás ügyvéd (felperes címe) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek - korábban a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf.40.128/2015/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (...) által képviselt. (...) felperesnek a Dezső és Társai Ügyvédi Iroda (...) és dr. Zaicsek Károly Részletesebben Pécsi Törvényszék 11.G /2013/8. számú ítélete
Pécsi Törvényszék 11.G.20.973/2013/8. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/83 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.07.16. Részletesebben Jelen Kondíciós lista vonatkozik az alábbi szerződésekre:
HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a CIB Bank életbiztosítással kombinált ingatlanfedezetes hiteleire vonatkozóan a Generali Biztosító esetén elnevezésű kondíciós lista változásáról A CIB Bank Zrt. (1027 Budapest, Részletesebben CIB Életbiztosítással kombinált Deviza Lakáshitel; CIB Életbiztosítással kombinált Építési Hitel CHF alapú 0,00% 1,00% 2,00%
HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a CIB Bank életbiztosítással ingatlanfedezetes hiteleire vonatkozóan az AVIVA Életbiztosító, a Groupama Biztosító és az Uniqa Biztosító esetén elnevezésű kondíciós lista változásáról Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
17.Pf.21.370/2014/7. 1 Fővárosi Ítélőtábla 17.Pf.21.370/2014/7. A Fővárosi Ítélőtábla a Gárdos, Füredi, Mosonyi, Tomori Ügyvédi Iroda által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek, a dr. Rátky Részletesebben Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Szabad felhasználású jelzáloghitelek (Érvényes: 2015.10.
Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Szabad felhasználású jelzáloghitelek (Érvényes: 2015.10.01-től) Tartalomjegyzék 11.2.1. HUF Szabad felhasználású jelzáloghitelek Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla A Fővárosi Ítélőtábla a Dezső és Társai Ügyvédi Iroda (...) által képviselt. felperesnek a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (...) által képviselt alperes ellen szerződéses kikötés Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
A Fővárosi Ítélőtábla a (jogtanácsos neve) által képviselt KDB Bank Európa Zrt. (1051 Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 42-46.) felperesnek a Kovács, Barborják és Társai Ügyvédi Iroda (alperesi képviselő Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.20.837/2015/8/II.
A Fővárosi Ítélőtábla a Dezső és Társai Ügyvédi Iroda (1011 Budapest, Fő u. 14-18.; ügyintéző: dr. Marjai Attila ügyvéd) és az SBGK Ügyvédi Iroda (1062 Budapest, Andrássy út 113., ügyintéző: dr. Bajkai Részletesebben Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Szabad felhasználású jelzáloghitelek (Érvényes: 2015.08.
Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Szabad felhasználású jelzáloghitelek (Érvényes: 2015.08.01-től) Tartalomjegyzék 11.2.1. HUF Szabad felhasználású jelzáloghitelek Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
A Fővárosi Ítélőtábla az Imre Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Imre András ügyvéd) által képviselt OTP Ingatlanlízing Zrt. (1012 Budapest, Vérmező út 4.) felperesnek az S.B.G.K. Ügyvédi Iroda (ügyintéző: Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság határozatát helybenhagyja.
A Fővárosi Ítélőtábla a Néző Gabriella Ügyvédi Iroda (cím, ügyintéző: dr. Néző Gabriella ügyvéd) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. szeptember Részletesebben 1.2. pontba a korábbi 1.3. pont Elállás és felmondás pont áthelyezésre került, tartalma nem változott
HIRDETMÉNY A FOGYASZTÓK RÉSZÉRE SZÓLÓ INGATLANFEDEZETTEL NEM BIZTOSÍTOTT HITEL- ÉS KÖLCSÖNSZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ VONATKOZÓ KÜLÖNÖS ÜZLETSZABÁLYZAT MÓDOSÍTÁSÁRÓL A CIB Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve u. Részletesebben H I R D E T M É N Y Hatályos 2014. október 1-től
H I R D E T M É N Y Hatályos 2014. október 1-től a szabad felhasználású és az új és használt lakás vásárlására nyújtott annuitásos devizahitel konstrukciók kondícióiról A Magyar Takarékszövetkezeti Bank Részletesebben Kis-Rába menti Takarékszövetkezet Deviza Hitel Hitelhirdetmény Hatályos: tól
Kis-Rába menti Takarékszövetkezet Deviza Hitel Hitelhirdetmény Hatályos: 2012.08.06.-tól Lakossági Deviza alapú Hitel hatályos kondíciói: Deviza alapú annuitásos ingatlanvásárlási hitel: /Nem forgalmazott Részletesebben A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG M. 217/1998/4. s z á m A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőrszakszervezet (Budapest, Király u. 71. 1077, ügyintéző: Dr. Szöllősi Tibor) által képviselt Részletesebben Jelen Kondíciós lista vonatkozik az alábbi szerződésekre:
HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a Bank életbiztosítással kombinált ingatlanfedezetes hiteleire vonatkozóan az ING Biztosító esetén elnevezésű kondíciós lista változásáról A Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA. v é g z é s t :
Kvk.V.37.869/2009/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a... kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság 2009. október 30. napján kelt 424/2009. számú Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
17.Pf.21.455/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Kálóczy, Bagi & Wittner Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Bagi János Zoltán ügyvéd, cím), a Dr. Bócsi Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Bócsi Szabolcs ügyvéd cím), Részletesebben AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet. Takarék folyószámlahitel és Takarék személyi kölcsön esetén alkalmazott kondíciók
AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet Takarék folyószámlahitel és Takarék személyi kölcsön esetén alkalmazott kondíciók Kihirdetve: 2015. augusztus 24. Érvényes: 2015. augusztus 25. Jelen dokumentum nem Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.21.367/2014/4.
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.21.367/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Böde Tamás ügyvéd (fél címe 1) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek - korábban a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, Részletesebben Alkalmazott jogszabályok: Ptk.215..(1) bekezdés, 228. (3) bekezdés
Az ingatlan tehermentesítésének a jelzálogjog által biztosított szerződéses kötelezettségek teljesítésének és a jelzálogjog töröltetésének eladó általi vállalása nem tekinthető sem lehetetlen feltételnek, Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás kölcsön, hitelt érdemlő bizonyíték Kfv.I.35.496/2006/4.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Lampé Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Lampé Zoltán ügyvéd) által képviselt felperes Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf.40.145/2015/5. A Fővárosi Ítélőtábla a DÁVID, STANKA, SZIKLA ÜGYVÉDI IRODA (..., ügyintéző ifj. dr. Burai-Kovács János Miklós ügyvéd) által képviselt... (...) felperesnek a Dezső Részletesebben HIRDETMÉNY. felhívja Tisztelt Ügyfelei figyelmét, hogy az Üzletszabályzatai és az Általános Szerződési Feltételei az alábbiak szerint módosulnak.
HIRDETMÉNY Az UniCredit Ingatlanlízing Zrt. felhívja Tisztelt Ügyfelei figyelmét, hogy az Üzletszabályzatai és az Általános Szerződési Feltételei az alábbiak szerint módosulnak. **** I. Az UniCredit Ingatlanlízing Részletesebben NEM FORGALMAZOTT HITELEK FŐBB KONDÍCIÓI ÉS KÖLTSÉGEI
NEM FORGALMAZOTT HITELEK FŐBB KONDÍCIÓI ÉS KÖLTSÉGEI Érvényes: 2015. július 1. 1 DEVIZAKIVÁLTÓ HITEL FŐBB KONDÍCIÓI 2012. március 1-től nem igényelhető! Forint alapú Devizakiváltó Hitel kondíciói: A kölcsön Részletesebben Magatartási Kódex. pénzügyi szervezetek. Dr. Farkas Ádám
Magatartási Kódex A lakosság számára hitelt nyújtó pénzügyi szervezetek ügyfelekkel szembeni tisztességes magatartásáról Dr. Farkas Ádám PSZÁF Felügyeleti l Tanács elnöke Kérdések áttekintése I. Mi a Magatartási Részletesebben Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III / 2016 /7 számú ítélete
Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.279 / 2016 /7 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/98 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel Részletesebben Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói. Hatályba lépés: szeptember 01.
Már nem értékesített hiteltípusok és korábban folyósított hitelek kondíciói Hatályba lépés: 2016. szeptember 01. Tartalomjegyzék Fogyasztási hitelek... 3 11.1.1. Svájci frank alapú személyi kölcsön korábban Részletesebben Győri Törvényszék 2.Kf /2015/4. számú ítélete
Győri Törvényszék 2.Kf.20.098/2015/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/38 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2015.04.01. Részletesebben Árazási Szabályzat a fogyasztóknak nyújtott hitelek kamat, költség és díjainak módosításáról
Eger és Környéke Takarékszövetkezet Árazási Szabályzat a fogyasztóknak nyújtott hitelek kamat, költség és díjainak módosításáról A szabályzatot az Eszköz-Forrás Bizottság 2010. január 8. napján megtartott Részletesebben 2010. évi törvény. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény módosítása
Országgyűlés Hivatala iroi áfr5 ^ám.i 1.7 ]- Lrk~ett : 2010 `OK i 2 6. 2010. évi törvény egyes pénzügyi tárgyú törvényeknek a nehéz helyzetbe került lakáscélú hitel t felvevőfogyasztók megsegítése érdekében Részletesebben VÁLLALKOZÁSI JOGVISZONY EGYOLDALÚ MEGSZÜNTETÉSE IDŐSZAKONKÉNT NYÚJANDÓ SZOLGÁLTATÁS ESETÉN
VÁLLALKOZÁSI JOGVISZONY EGYOLDALÚ MEGSZÜNTETÉSE IDŐSZAKONKÉNT NYÚJANDÓ SZOLGÁLTATÁS ESETÉN Az olyan vállalkozási jogviszonyban, amelyekben a felek hosszabb időtartam alatt ismétlődően nyújtandó szolgáltatásokra Részletesebben KIRÁLY HITEL ÉS MEGTAKARÍTÁSI SZÁMLA FŐBB KONDÍCIÓI
Takarékszövetkezet/Bank (a továbbiakban Hitelintézet) KIRÁLY HITEL ÉS MEGTAKARÍTÁSI SZÁMLA FŐBB KONDÍCIÓI Hatálybalépés napja: 2011. április 1. A Király Hitel elengedhetetlen szerződéskötési feltétele, Részletesebben HIRDETMÉNY FOGYASZTÓK ÉS EGYÉNI VÁLLALKOZÓK RÉSZÉRE SZÓLÓ ÁLTALÁNOS LAKOSSÁGI ÜZLETSZABÁLYZATA MÓDOSÍTÁSÁRÓL
HIRDETMÉNY FOGYASZTÓK ÉS EGYÉNI VÁLLALKOZÓK RÉSZÉRE SZÓLÓ ÁLTALÁNOS LAKOSSÁGI ÜZLETSZABÁLYZATA MÓDOSÍTÁSÁRÓL A CIB Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve u. 4-14.; cégjegyzékszám: 01-10-041004) ezúton értesíti Részletesebben A PORSCHE BANK ZRT. KIEGÉSZÍTŐ ÜZLETSZABÁLYZATA
A PORSCHE BANK ZRT. KIEGÉSZÍTŐ ÜZLETSZABÁLYZATA FOGYASZTÓNAK MINŐSÜLŐ ADÓSSAL 2004.05.01-2014.03.14. NAPJA KÖZÖTT KÖTÖTT, MEG NEM SZŰNT FORINT ALAPÚ GÉPJÁRMŰ- FINANSZÍROZÁSI KÖLCSÖNSZERZŐDÉSEK ÁLTALÁNOS Részletesebben KONDÍCIÓS LISTA HUF éves Késedelmi kamat Kamat + 3,00% 14 Kényszerhitel éves kamata 27,99% CIB Hitelfedezeti Védelem havi díja
KONDÍCIÓS LISTA Devizabelföldi magánszemélyek CIB Személyi kölcsöneire és eire vonatkozóan Hatályos: 2015. február 1-től A Kúria törvény** rendelkezései alapján a jelen Kondíciós Lista hatálya alá tartozó Részletesebben 007/2014. sz. Árazási Szabályzat a fogyasztóknak nyújtott hitelek kamat, költség és díjainak meghatározásáról és módosításáról
Eger és Környéke Takarékszövetkezet 007/2014. sz. Árazási Szabályzat a fogyasztóknak nyújtott hitelek kamat, költség és díjainak meghatározásáról és módosításáról A szabályzatot az Eszköz-Forrás Bizottság Részletesebben HIRDETMÉNY TAKARÉK KIVÁLTÓ HITEL HIRDETMÉNY. Hatálybalépés napja: 2015.július 1.
HIRDETMÉNY TAKARÉK KIVÁLTÓ HITEL HIRDETMÉNY Hatálybalépés napja 2015.július 1. Jelen Hirdetmény a 2015. április 01. napját követően befogadott Takarék Kiváltó Hitel kapcsán alkalmazott kondíciókat tartalmazza. Részletesebben Tájékoztató az Üzletszabályzat és szerződési feltételek 2015. február 01. napjától hatályos változásairól
Tájékoztató az Üzletszabályzat és szerződési feltételek 2015. február 01. napjától hatályos változásairól A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról Részletesebben HIRDETMÉNY FOGYASZTÓK RÉSZÉRE SZÓLÓ INGATLANFEDEZETTEL BIZTOSÍTOTT HITEL- ÉS KÖLCSÖNSZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS ÜZLETSZABÁLYZAT MÓDOSÍTÁSÁRÓL
HIRDETMÉNY FOGYASZTÓK RÉSZÉRE SZÓLÓ INGATLANFEDEZETTEL BIZTOSÍTOTT HITEL- ÉS KÖLCSÖNSZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS ÜZLETSZABÁLYZAT MÓDOSÍTÁSÁRÓL I. A CIB Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve u. 4-14.; cégjegyzékszám: Részletesebben V É G Z É S T : Ezt meghaladó mértékben a felülvizsgálati kérelmet elutasítja. I N D O K O L Á S :
BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG KECSKEMÉT A Bács-Kiskun Megyei Bíróság kérelmezőnek,- a Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 47/2006. (VIII.28.) TVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.570/2014/6.
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.570/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a Gere Ügyvédi Iroda... által képviselt... felperesnek, a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda... által képviselt alperes neve... alperes Részletesebben í t é l e t e t: I n d o k o l á s
A Fővárosi Ítélőtábla a Gárdos, Füredi, Mosonyi, Tomori Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe, ügyintéző: dr. Nagy András ügyvéd) által képviselt K&H Bank Zrt. (1095 Budapest, Lechner Ödön fasor Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság Kúria BÍRÓSÁG Bíróság