text:
_:~..:.._~ :. 0 - PDF
_:~..:.._~ :. 0
Download "-. - ---- _:~..:.._~ :. 0"
1 Ügyszám: 36.G A Fővárosi Törvényszék. " dr. Némethi Csanád ügyvéd (1123 Budapest, Táltos u. 15/B. VII. em. 2.) által képviselt 'J ,.; ~, - -- '"' 0 "T ---,..,,,. ' felperesnek L 1 ~1,.,~ ~ --: Oo/ , _:~..:.._~ :. 0. mka ~ Jltal képviselt CIB Lízing Zrt. (1027 Budapest, Medve u ) alperes ellen szerződés érvénytelensége iránti perében meghozta az alábbi ÍTÉLETET A bíróság a felperes és az alperes által november 12-én megkötött 1 számú kölcsönszerződés érvénytelenségét megállapítja. A bíróság a kölcsönszerződést az ítélethozatalig terjedő időre hatályossá nyilvánítja és kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek (azaz kettőmillióötszázbatvanháromezer-százkilencven) forintot, és ezen összeg után november 12. napjától a kifizetés napjáig a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű késedelmi kamatot, valamint (azaz egyszázhetvenötezer) forint perköltséget. A:z alperes a perköltséget Banknál vezetett, :",_ ~ ~ számlára utalással ~öteles teljesíteni. A:z alperes köteles a felperes illetékfeljegyzési joga folytán le nem rótt (azaz kettőszáztízezer) forint kereseti illetéket - külön felhívásra - a Magyar Államnak megfizetni. Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye, amelyet a Fővárosi Törvényszéknél, de a Fővárosi Ítélőtáblához címezve lehet három példányban benyújtani. Ha a fellebbezés csak kamatfizetésre, a perköltség összegére vagy viselésére, a teljesítési határidőre vagy kizárólag az ítélet indokolására vonatkozik, vagy csak az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel, vagy a részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos, a másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson kívül bírálhatja el. Bármelyik fél kérheti, hogy a fellebbezést a másodfokú bíróság tárgyaláson bírálja el. A fellebbezésben új tény állítására, illetve új bizonyíték előadására akkor kerülhet sor, ha az új tény vagy az új bizonyíték az első fokú határozat meghozatalát követően jutott a fellebbező fél
2 2 tudomására, feltéve, hogy az - elbírálása esetén -reá kedvezőbb határozatot eredményezett volna. A fellebbezésben új tény állítására, illetve új bizonyíték előadására, vagy az első fokú bíróság által mellőzött bizonyítás lefolytatásának indítványozására akkor is sor kerülhet, ha az az első fokú határozat jogszabálysértő voltának alátámasztására irányul. Ha a fellebbezésben vitatott érték az ötszázezer forintot meghaladja, a jogi képviselővel eljáró felek a határozat ellen benyújtott fellebbezéshez mellékelt közös kérelemben indítványozhatják, hogy az anyagi jogszabály megsértésére alapított fellebbezést közvetlenül a Kúria bírálja el. Indokolás A felp'eres, mint adós november 12-én kölcsönszerződést kötött az alperessel, mint hitelezővel. A kölcsönszerződés értelmében a felperes egy személygépjárművet vásárol a kölcsön 3.5 millió forintos Összegéből. A gépjármű bruttó vételára 4.4 millió forintot tett ki. A kölcsön visszafizetésének futamidejét 120 hónapban, havi törlesztő részleteinek összegét forintban állapították meg. A teljes hiteldíj mutató a szerződés megkötésekor 11,41 %. A felek a kölcsön devizanemét svájci frankban határozták meg. A kölcsönszerződés V. pontja szerint az adós tudomásul veszi, hogy a kölcsönszerződés hatályba lépésekor érvényes általános szerződési feltételek (ÁSZF) a kölcsönszerződés elválaszthatatlan, 3, számú mellékletét képezi, és a kölcsönszerződés aláírásával tanúsítja, hogy annak tartalmát megismerte, továbbá, hogy a hitelező az ÁSZF ill., XI., és XIll. fejezeteiben foglalt rendelkezésekre, ezen belül az ÁSZF XIll pontjában rögzített választottbírósági kikötésre külön is felhívta a figyelmet. Az adós kifejezetten úgy nyilatkozik, hogy ezen figyelemfelhívó tájékoztatást megértette, és azokat kifejezetten elfogadja. A jelen kölcsönszerződés által nem szabályozott kérdésekben az ÁSZF és a hitelező üzletszabályzatának rendelkezései az irányadóak. Az ÁSZF XIII. 3. fejezetének 100. pontja rögí;íti, hogy a kölcsönszerződésben nem szabályozott kérdésekben a hatályos jogszabályok rendt?lkezései az irányadók. A kölcsönszerződésből eredő jogviták rendezésére az adós, valamirlt a hitelezők alávetik magukat a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett működő állandó választottbíróság kizárólagos illetékességének, amely választottbíróság saját eljárási szabályai alapján jár el. A tárgyalás helye Budapest. Mindegyik fél egy-egy választott bírót jelöl, és az így jelölt két választott bíró választja meg az elnököt. A kölcsönszerződés VIII. pontja szerint a fizetési ütemezés a kölcsönszerződés elválaszthatatlan 2. számú mellékletében található. A kölcsönszerződés VIII. pontja értelmében a.z adós, amennyiben a 2. számú mellékletben (fizetési ütemezés) foglaltakkal nem ért egyet, köteles azt a kézhezvételtől számított három munkanapon belül a hitelező részére írásban jelezni, ennek hiányában a hitelező jogosult úgy tekinteni, hogy a 2. számú mellékletben foglaltakat visszavonhatatlanul elfogadja. Az alperes a fizetési ütemezést a kölcsönszerződés aláírását követően küldte meg a felrpesnek. A felperes által aláírt, november 12-én kelt deviza kockázatfeltáró nyilatkozat értelmében a deviza kölcsönök kamatlába jelenleg alacsonyabb, mint a: forint kölcsönöké, ezért a devizakölcsönök aktuális törlesztőrészlete is alacsonyabb. A devizában nyilvántartott kölcsönök
3 3 rendelkeznek azonban néhány jellemzővel, amelyek további költségeket, és kockázatot jelenthetnek az ügyfeleknek. A devizakölcsönöknél a kamat~ és az árfolyamváltozások hatásaként a havi törlesztőrészletek a forintkölcsönöknél gyakrabban, és nagyobb mértékben változhatnak; A törlesztőrészlet ingadozása a kamat és az árfolyamváltozás irányának függvényében kedvezően (adott havi törlesztőrészlet csökken).és kedvezőtlenül (adott havi törlesztőrészlet növekszik) is érintheti az ügyfelet. Amikor a forint gyengül a svájci :frankkal, vagy az euróval szemben (vagyis egy svájci frankért, vagy euróért a k~rábbinál több forintot kell fizetni), akkor a törlesztőrészlet növekszik. Amikor viszont a forint erősödik a svájci :frankkal, illetve az euróval szemben (vagyis egy svájci :frankért, vagy euróért a korábbinál kevesebb forintot kell fizetni), akkor a törlesztőrészlet csokken. A devizakölcsönök kamatait a devizakamatok ingadozása is befolyásolhatja. A felperes keresetében elsődlegesen a kölcsönszerződés semmisségének megállapítását kérte. Másodlagosan kérte, hogy a bíróság állapítsa meg a perbeli kölcsönszerződéshez tartozó A/6 szám alatt. csatolt kockázatfeltáró nyilatkozat érvénytelenségét. A felperes kezdeményezte továbbá a választottbírósági kikötés érvénytelenségének megállapítását is. Jogkövetkezményként kérte, hogy a bíróság a szerződést a határozathozatalig terjedő időre nyilvánítsa hatályosság úgy, hogy a folyósított 3.5 millió forint összeg a Ptk (1) bekezdés szerinti késedelmi kamat szabályai szerint kamatozik, és kötelezze az alperest forint, és ennek november 12. napjától a kifizetés napjáig számított Ptk (1) bekezdése szerinti késedelmi kamatának megfizetésére. Előadta, hogy a perbeli szerződés választottbíróság kikötésére vonatkozó része tisztességtelen. A választottbírósági eljárás a rendes bírósággal nem. egyenértékű a költség kedvezmény, valamint a jogorvoslati lehetőség hiánya miatt. A választottbíróság kikötés korlátozza a jogérvényesítést, valamint nem vált a szerződés részévé, mert az alperes nem ismertette külön tartalmát. A 3/2013. Polgári Jogegységi Határozat szerint is tisztességtelen fogyasztói szerződésben a választottbírósági kikötés. ~kölcsönszerződés semmis, mert nem tartalmazza a Hpt (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakat, azaz az éves, százalékban kifejezett teljes hiteldíj mutatót, a hiteldíjmutató számítása során figyelembe nem vett egyéb esetleges költségek meghatározását, és összegét, vagy ha az ilyen költségek pontosan nem határozhatók. meg, az ezekre vonatkozó becslést. A THM számítása a deviza alapú elszámolás miatt devizakonverzióval történik, amelyhez szükséges a deviza árfolyam napjának a szerződésben történő rögzítése a (III. 5.) Kormányrendelet 11/B. (1) bekezdése szerint. Ez a nap a szerződésben nem szerepel, így a THM meghatározás á. Hpt (1) bekezdésének b) pontja szerint semmis. Nem került feltüntetésre a szerződésben a 41/1997. (Ill. 5.) Kormányrendelet.11/B. (3) bekezdése szerint az, hogy a THM számítás forint teljesítés, vagy devizafizetés figyelembe vételével kerültek kiszámításra. A szerződés azért is semmisnek tekintendő, mert nem tartalmazza az ügyleti kamatot, így a kölcsönszerződés a Hpt (1) bekezdésének c) pontjába ütközik. Az ügyleti kamatot éves százalékos formában kellett volna a szerződésben feltüntetni. Megállapítható, hogy a fizetési ütemezésben került meghatározásra az ügyleti kamatláb. Önmagában az a tény, hogy a felek között rögzítésre került, hogy a hitelező az adóst jogosult a szerződés megkötését követő hét napon belül írásban értesíteni, nem pótolja a felek szerződéses akaratának kifejeződését.
4 4 Az ÁSZF 14. pontjának alkalmazásával az alperes megkerüli a törvény rendelkezéseit, mivel a kamat éves százalékos értékének írásba foglalása szükséges. Az ügyleti kamat százalékos mértékét egyedileg kellett volna megtárgyalnia a feleknek, és nem pedig általános szerződési feltételként meghatározni azt. A referencia kamatláb egy olyan dokumentumban található, amelyet nem írt alá. A szerződés semmis a Hpt (1) bekezdésében és a Ptk (1) bekezdésében megfogaln'lazott követelmények elmaradása miatt is. Az alperes nevében aláíró személy nem állapítható meg, szerződéshez nincs csatolva meghatalmazás. Meghatalmazás hiányában nem állapítható meg, hogy arra jogosult személy írta alá a szerződést. Az aláírás elmaradása miatt a szerződés nem tekinthető írásba foglaltnak. A perbeli kölcsönszerződéseket fogyasztóként kötötte meg. Annak érdekében, hogy a szerződéskötés minden lehetséges következményével számolhasson, az alperesnek fel kellett volna hívnia a figyelmét az árfolyam törlesztőrészletre; valamint tartozásának forintban kifejezett tőkeösszegre gyakorolt hatására, valamint arra is, hogy az árfolyam hatással bír a fizetőképességére, mivel a jövedelme nem devizában keletkezik, ezért az árfolyamváltozásnak kitett. A hitelképességi vizsgálat nem megfelelő végzése miatt került sor a szerződéskötésre, így tisztességtelen az, hogy erre nem hívták fel a figyelmét. A figyelemfelhívás elmaradása tis:ztességtelen szerződési feltétellé teszi az árfolyamkockázat rá való telepítését. A hitelvizsgálatának ki kellett volna terjednie a jövedelmének elemzésére, a törlesztés biztonságára. A forint helyett idegen deviza alkalmazása a szerződés teljesítését bizonytalanná tette, mivel a szerződésben sem lehetett meghatározni az összes havi törlesztőrészletet számszerűen forintban. Az.. alperes nem tájékoztatta, hogy vizsgált forint jövedelme milyen mértékű árfolyam emelkedésig alkalmas a szerződésszerű teljesítésre. Nem tájékoztatta. arról sem, hogy az alperesnek az ügyfél által vállalt deviza árfolyamkockázat mekkora hitelezési kockázatot jelent, és ezt mennyiben érvényesíti a kamatfelárban. Az alperes arról sem adott tájékoztatást, hogy milyen szakmai megfontolások alapján bírálta el a hitel iránti kérelmet. Érvelése szerint az árfolyamkockázat viselése csak a bevizsgált hitelképességén és teljesítőkepességén belül korlátlan; Hivatkozott arra is, hogy a 244/2000 (XII. 24.) Kormányrendelet rendelkezik a kö~elező árfolyamkockázat kezeléséről, tervezéséről. A Kormányrendelet alapján az alperes köteles szakembert foglalkoztatni, aki megfelelő tapasztalatokat szerzett kockázatkezelésben. A deviza nyilvántartás sajátossága, hogy a forint gyengüléséből eredő kockázatot az adós viseli. A devizakockázat áthárítása nem azonos a kockázatfeltárással. A kockázatfeltárás elmaradása a fogyasztó megtévesztését jelenti, amely tisztességtelen. Tisztességtelen, mert a fogyasztó olyan döntést hoz, amelyet a termék korrekt bemutatása mellett nem hozott volna meg. E körben hivatkozott az Európai Unió tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló 2005/29-es irányelvére. Az alperes nem adott tájékoztatást arról, hogy között érvényben volt az a Kormányhatározat, amely a forint/euró árfolyam ingadozást plusz-mínusz 15%-ban maximalizálta. A sáv fenntartása február 25-ig azt eredményezte, hogy számottevő forint gyengülés nem következett be. Az alperes nem tájékoztatta arról sem, hogy a svájci nemzeti bank elnöke a deviza alapú szerződéseket kockázatosnak tartotta, és nem javasolta annak bevezetését..ez Járai Zsigmondnak:, az MNB akkori elnökéhez évben írt leveléből derült ki. Az interneten terjedő információk
5 5 bátorították ezen túl a hitelfelvevőket a deviza alapú hitelek igénybevételére. Ennek igazolásaként a felperes hivatkozott a BÉT elemzője által évben készített elemzést. Ez az elemzés prognosztizálta azt, hogy 2012 decemberére 239,51 forintot fognak kérni egy svájci frankért, és év végére 256 forint lesz egy svájci frank. A. szokásos szerződéses gyakorlattól eltér a forintban folyósított és forintban törlesztett, de devizában nyilvántartott hitelezés. Az alperesnek külön tájékoztatni kell a felperest arról az általános szerződési feltételről, amely a szokásos szerződési gyakorlattól eltér. Ha ez a külön tájékoztatás nem történik meg, akkor ez a feltétel nem válik a szerződés részévé. A kapott tájékoztatás alapján a fogyasztó alappal gondolhatta azt, hogy az általa viselendő árfolyamkockázat nem valós, annak nincs reális valószínűsége, vagy az pizonyos mértékben korlátozott. Ezt támasztotta alá az alperesi képviselő azon tájékoztatása is, amely szerint a svájci frank annyira stabil pénz, hogy a felperes biztonságban lesz. A korlátlan devizakockázat áthárítása akkor világos, és érthető, ha kifejezetten kimondja: a korlátlan devizakockázat esetén a korlátlan forintromlás következménye, hogy a tartozás korlátlanul megnőhet, ebből fakadóan a törlesztőrészlet is korlátlanul nagyobb lesz. Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását, és felperes marasztalását kérte perköltségeiben:. Kezdeményezte a per megszüntetését azzal az indokkal, hogy az eljárásra a szerződésben kikötött választott bíróság rendelkezik hatáskörrel. A magyar jogrendszerben a Ptk. mint lex generalis jogszabály mellett nem találunk a magyar jogrendszerben lex speciális rendelkezést, amely a fogyasztói szerződésben a fórumválasztás jogát korlátoznák. A magyar jog nem tiltja fogyasztói szerződések esetén a választottbírósági kikötés alkalmazását. Az eset összes körülményéből megállapítható, hogy a felek a választottbírósági kikötést egyedileg megtárgyalták, ezért nem állapítható meg annak tisztességtelensége. A mindössze kettő oldalas kölcsönszerződésben felhívás található a választottbírósági kikötésre. A szerződést a felperes minden oldalon aláírta~ A felperesnek lehetősége volt a feltétel befolyásolására. Amennyiben nem értett egyet a választottbírósági kikötéssel, kérhette annak mellőzését. Megalapozatlan az a felperesi állítás, hogy a kölcsönszerződés nem tartalmazza a teljes hiteldíj mutatót: A kölcsönszerződés III. pontjában rögzítésre került a teljes hiteldíj mutató szerződéskori százalékos mértéke, amely 11,41 %. A felperes tévesen állítja azt, hogy nem tartalmazza a kölcsönszerződés az ügyleti kamatot. Önmagában a THM feltüntetése is biztosítja, hogy a szerződésben a kamat meghatározásra kerüljön. Az ÁSZF 14. pontja rögzíti, hogy a referencia kamatláb mértéke a kamattájékoztatóban kerül közzétételre, amely kamattájékoztató az ÁSZF-nek elválaszthatatlan melléklete. A kamattájékoztatóban meghatározásra került a referencia kamatláb mértéke, egyezően a kölcsönszerződés részét képező fizetési ütemezésben foglaltakkal. A kölcsönszerződés VIII. fejezete leszögezi, hogy a fizetési ütemezés a kölcsönszerződés elválaszthatatlan 2. számú melléklete, azt a felek a kölcsönszerződés részévé tették. A bírói gyakorlat értelmében a szerződő felek a szerződést több okiratba foglaltan is megköthetik, ennek jogszabályi akadálya nincsen. A 2/2012-es Pk. vélemény szerint közömbös a rögzítés módja, és az is, hogy a feltételek a szerződéses okiratba szerkesztve; vagy külön okiratban jelennek meg, A Hpt. nem zárja ki, hogy valamely kötelező adatot, annak megismerését követően foglalják írásba,
6 6 vagy valamelyik fél foglalja írásba. A felperes fizetési kötelezettségeinek előtörlesztése iránt kérelmet terjesztett elő. Az alperes a felperesi kérésre előtörlesztési ajánlatot küldött, amelyet a felperes augusztus 30. napján elfogadott. Az előtörlesztési ajánlat elfogadásával a kölcsönszerződést a felek módosították. Az ajánlat többek között tartalmazza az irányadó kamatlábat is. Minderre tekintettel megállapítható, hogy a felek a kölcsönszerződés esetleges érvénytelenségét egyező akarattal orvosolták, mivel az ajánlat egyértelműen és beazonosíthatóan megjelöli a felperes által hiányolt kamatlábat. Ebben az esetben a szerződés nem érvénytelen, hanem a megkötésétől kezdődő hatállyal érvényesnek tekintendő. Ezt a joggyakorlatot ülteti át az új Ptk. 6: a is.. A perbeli kölcsönszerződést Nagyné Stankóczi Rita a részére adott meghatalniazás, azaz ügyleti képviselet alapján volt jogosult aláírni. A kölcsönszerződés tehát érvényesen létrejött, az e körben tett felperesi nyilatkozat megalapozatlan. A kölcsön deviza nemére vonatkozó kikötést a felek egyedileg megtárgyalták, ezért annak tisztességtelensége nem állapítható meg. A perbeli szerződés megkötésére a felperest senki sem kényszerítette, annak a benne foglalt tartalommal történő létrejöttére a felperes erre irányuló szándéka alapján került sor. A 6/2013 Polgári Jogegységi Határozat szerint egy kölcsönfelvevőtől elvárható a szerződés alapos áttanulmányozása, és szükség esetén az egyes, általa nem érthető rendelkezésekről tájékoztatás kérése. Ennek elmulasztása a kölcsönt igénylő terhére esik. A felperes a kölcsönszerződés V. pontjában foglalt nyilatkozatában elismerte, hogy az alperes a kölcsönszerződés megkötésekor minden olyan szerződési feltételről tájékoztatta amely jogszabály erejénél fogva válik a kölcsönszerződés részévé. A felperes átvette az alperes tájékoztatását a kölcsön kockázatfeltárása vonatkozásában. A kockázatfeltáró nyilatkozat részletes tájékoztatást tartalmaz a folyósítás és törlesztés elszámolása során alkalmazott deviza árfolyamokról. A felperes a szükséges tájékoztatást megkapta, a hivatkozott okiratot aláírta. Nincs tájékoztatás arra vonatkozóan, hogy korlátja van az árfolyamkockázatból eredő felperesi kockázatvállalásnak. A felperesnek lehetősége lett volna arra is, hogy több ideig tanulmányozza az árfolyamkockázatról szóló 'tájékoztatást. Nem hangzott el a szerződés megkötésekor olyan tájékoztatás, hogy az árfolyamok mozgása csak pár ezer forintos törlesztő. részlet emelkedését eredményezheti. A felperes jogkövetkezményként előterjesztett igénye kötelmi jellegű igény, amely elévült. Az 1/2010 Pk. vélemény is ezt támasztja alá.. A felperes tévesen jelölte meg a tőke után fizetendő kamat mértékét. Figyelmen kívül hagyta a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének az elvét. Az elszámolás során törekedni kell arra, hogy a felek ne szenvedjenek hátrányt. Ha a jegybanki alapkamatnak megfelelő mértékkel lenne kiszámolva az alperesnek járó pénzhasználati díj, akkor az jogalap nélküli gazdagodást eredményezne a felperes oldalán. Az 1/2005. Polgári Jogegységi Határozat fogalmazta meg, hogy pénzpiaci kamattal kell a feleknek elszámolni. Nem vitatta azt, hogy a felperes megfizette az elszámolás körében megjelölt részleteket. A fel peres keresete alapos. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (a.továbbiakban:
7 ., FŐVÁROSI TÖRVÉNYSZÉK 7 Hpt.) 213. (1) bekezdése értelmében semmis az a fogyasztási, lakossági kölcsönszerződés, amelyik nem tartalmazza b) az éves, százalékban kifejezett teljes hiteldíjmutatót, a hiteldíjmutató számítása során figyelembe nem vett egyéb - esetleges - költségek meghatározását és összegét, vagy ha az ilyen költségek pontosan nem határozhatók meg, az ezekre vonatkozó becslést, e) a szerződéssel kapcsolatos összes költséget, ideértve a kamatokat, járulékokat, valamint ezek éves, százalékban kifejezett értékét. A szerződés megkötésekor hatályos Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 209. (4) bekezdése alapján a tisztességtelen szerződési feltételekre vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók a főszolgáltatást megállapító, illetve a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányát meghatározó szerződési'kikötésekre. A május 22. napjától hatályos Ptk (5) bekezdése szerint a tisztességtelen szerződési feltételekre vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók a föszolgáltatást megállapító, illetve a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányát meghatározó szerződési kikötésekre, ha azok egyébként világosak és érthetőek. A Ptk. 209/A. (1) bekezdése szerint az általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló tisztességtelen kikötést a sérelmet szenvedett fél megtámadhatja. A (2) bekezdés értelmében fogyasztói szerződésben. az általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló, továbbá a fogyasztóval szerződő fél által egyoldalúan, előre meghatározott és egyedileg meg nem tárgyalt tisztességtelen kikötés semmis. A semmisségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni. A bíróság legelőször azt vizsgálta, hogy- a választottbírósági kikötésre figyelemmel - rendelkezike hatáskörrel a per tárgyalásra. Emiatt tájékoztatta az alperest, hogy neki kell azt az állítását bizonyítani, hogy a választottbíróságra vonatkozó kikötést a felek egyedileg megtárgyalták. Ezt a tényt.az alperes nem tudta igazolni, mivel az alperes részéről a szerződést aláíró Nagyné Stankó~zi Rita tanúkénti kihallgatása során elmondta, hogy nem enllékszik arra, hogy volt-e választottbírósági. kikötés a szerződésben és nem az ő feladata volt a hitelt felvenni szándékozók tájékoztatása. A bíróság megítélése szerint az a körülmény, hogy az egyedi kölcsönszerződésben is van utalás a választottbírósági kikötésre, még nem támasztja alá azt, hogy az erre vonatkozó kikötést a felek tényleg egyedileg megtárgyalták volna. A bíróság alaposnak találta a Hpt (1) bekezdésnek e) pontjára történő felperesi hivatkozást. A két oldal terjedelmű kölcsönszerződés egyedi részében nincs utalás arra, hogy pontosan milyen mértékű kamatfizetési kötelezettség terheli a felperest. A VIII. pont értelmében a szerződés része a havi törlesztőrészletek esedékességét tartalmazó fizetési ütemezés. Az alperes ezt a fizetési ütemezést a 15. sorszámú jegyzőkönyvhöz csatolta. Az alperes a fizetési ütemezés a szerződést november 12-i aláírását követően, november 15-én állította ki. A fizetési ütemezés a referencia kamat mértékét 5.5 %-ban tünteti fel. A bíróság megítélése szerint a kamat mértékét legkésőbb a szerződés aláírásával egyidejűleg kellett volna meghatározni. A perbeli esetben nem attól lesz tehát érvénytelen a szerződés, hogy egy külön okiratban került meghatározásra a kamat mértéke, hanem attól, hogy arra a szerződés aláírását követően került sor. Emiatt a perbeli kölcsönszerződés nem tartalmazza a kam:at éves, százalékos
8 8 mértékben kifejezett értékét, ezért a Hpt (1) bekezdésének c) pontja értelmében semmis. A bíróság nem értett egyet azzal az alperesi érveléssel, hogy az ÁSZF 14. pontjában foglalt rendelkezések figyelembevételével már a szerződés megkötésekor is megegyezés jött létre a kamat mértékében a felek között, mivel az ÁSZF 14. pontja utal az ÁSZF mellékletét képező. kamattájékoztatóra, amely szintén megjelöli a kamat mértékét. Ez az érvelés azért nem elfogadható, mivel a felek a kamat mértékében meg kell egyezniük. Ezt az egyezséget nem helyettesítheti az alperes által egyoldalúan, több szerződés megkötése céljából készített ÁSZF-ben foglalt utalása a kamattájékoztatóra. Ezen kívül az ÁSZF 9. pontja szerint az adós a folyósított kölcsön után ügyleti kamatot köteles fizetni. Az ÁSZF 14. pontja ezzel szemben a referencia kamatlábról rendelkezik. Nem világos tehát az ÁSZF rendelkezései alapján sem az, hogy_ a felperest pontosan milyen. kamatfizetési kötelezettség terheli.. A bíróság nem értett egyet azzal az alperesi érveléssel, hogy a felek a szerződés módosításával utólagosan orvosolták az érvénytelenség okát, mivel az alperes által hivatkozott új Ptk.-t a perbeli kölcsönszerződésre nem lehet alkalmazni. A kölcsönszerződés II. pontja a THM értékét 11,41 %-ban határozza meg, tehát a szerződés megfelel a Hpt (1) bekezdésének b) pontjában foglalt követelménynek. A felperesnek az a hivatkozása, hogy a fizetések más devizanemre történő átszámításánál figyelembe vett devizaárfolyam érvényességének napja nem került feltüntetésre a szerződésben, nincs kihatással a szerződés érvényességére. A bíróság megítélése szerint nem alapos a felperesnek a szerződés aláírásával kapcsolatban előadott érvelése. Az alperes csatolta Nagyné Stankóczi Ritának adott meghatalmazását, amely alapján Nagyné Stankóczi Rita aláírhatta az alperes nevében a perbeli kölcsönszerződést. A felperes a perbeli esetben fogyasztónak. minősül, amelynek eredményeként hivatkozhat arra, hogy tisztességtelen a főszolgáltatás körébe tartozó, felek közötti svájci frank alapú elszámolás kikötése. Tény, hogy a szerződés megkötésekor hatályos Ptk. még nem adott lehetőséget a főszolgáltatást. megállapító, szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányát meghatározó szerződési kikötés tisztességtelenség címén történő. megtámadására. A 2/2014. Polgári Jogegységi Hatáwzat utal a évi XXXI. törvényre, amely május 22. napjától a Ptk (5) bekezdésébe ültette át a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: Irányelv) 4. cikkének (2) bekezdését. A Kúria határozatában rögzítette: Tekintve, hogy a magyar jog egyeilen május 22-e előtti szabályából sem vezethető le, hogy a nem megfelelően átültetett Irányelv érthetőségre, világosságra vonatkozó szabályai nem alkalmazhatóak, ezért az Irányelv alapján kell a vonatkozó szabályokat értelmezni. " A deviza alapú kölcsönszerződések esetében a hitelező a devizában nyilvántartott hitelt forintban folyósítja az adósnak. Az adós forintban törles~i a mindenkori részleteket. A forint-deviza árfolyam forint terhére történő változása azt eredményezi, hogy az adós devizában nyilvántartott tartozása változatlan marad, de a forintban történő törlesztés miatt--:- változatlan mértékű, forintban kifejezett törlesztőrészleteket feltételezve - az adós devizában nyilvántartott tartozása nem csökken olyan nagyságban, mirit ahogy csökkent az árfolyamváltozás előtti időszakban. Nagyobb mérvű árfolyamváltozás előidézheti azt is, hogy az adós forintban kifejezett tőketartozása, illetve - a kölcsönszerződést kötő felek rendelkezéseitől függően - a forintban kifejezett részletek összege
9 9 jelentősen megemelkedik. A 2/2014. Polgári Jogegységi Határozat 1. pontja alapján az árfolyamkockázat tisztességtelensége főszabályként nem vizsgálható, mivel az a főszolgáltatás körébe tartozó szerződéses rendelkezés. A bíróság megítélése szerint a Kúria bíróságok számára kötelező jogegységi határozatából az következik, hogy önmagában nem tisztességtelen az, ha az árfolyamkockázatot az alperes teljes mértékben a felperesre hárítja, mivel az erre vonatkozó megállapodás a szerződést kötő felek föszolgáltatása körébe. tartozik. A felperes tehát akkor támadhatja meg tisztességtelenség címén a szerződésnek az árfolyamkockázatot teljes mértékben rá hárító rendelkezését, ha számára az árfolyamkockázatra vonatkozó kikötés nem volt világos, vagy érthető. A perbeli esetben a kölcsönszerződés mellékletét képező, felperes által november 12. napján aláírt okirat tartalmazott tájékoztatást az árfolyamkockázattartalmáról. Ebből a tájékoztatásból egy átlagosan figyelmes és körültekintő fogyasztó számára érthetőnek és világosnak kellett lennie annak a ténynek, hogy az árfolyam folyamatosan változhat, amely jelentős kockázatot hordoz magában. A jelentős kockázat azt a veszélyt jelenti, hogy a forint leértékelődése a törlesztőrészleteken kívül a teljes hátralévő tőketartozást is növeli, mivel az alperes a felperes tartozását svájci frankban tartja nyilván; Az alperes egyértelművé tette a felperes számára tehát azt, hogy jelentős kockázata van a deviza alapú kölcsönszerződés megkötésének, valamint azt is, hogy a forint gyengülése esetén milyen következményekkel kell számolni a felperesnek. A tájékoztatásban nincs utalás arra, hogy egy meghatározott mérték feletti árfolyamváltozás esetén a felperesnek nem kell viselnie a kockázatokat. A tájékoztatásból tehát a szavak általánosan elfogadott jelentése alapján az a következtetés vonható le egy átlagosan figyelmes és körültekintő fogyasztó számára, hogy a kockázatvállalásának nincsen felső határa. A bíróság megítélése szerint a kockázatvállalás korlátlanságát a hitelnyújtónak nem kell szó. szerint feltüntetnie az árfolyamkockázatról szóló tájékoztatóban. Elegendő az, ha a tájékoztatás értelmezés~ alapján egyértelmű, hogy a kockázatot teljes mértékben az adós viseli. Perbeli esetben a felperes előtt az árfolyamkockázatról szóló tájékoztatás áttekintését követően ismertnek kellett lenllie annak, hogy az árfolyamkockázat egy ténylegesen fennálló kockázat, amely teljes mértékben őt terheli. A bíróság nem. értett egyet azzal a felperesi érveléssel, hogy a hitelképességi vizsgálat nem m~gfelelő végzése összefüggésbe hozható az árfolyamkpckázatról szóló tájékoztatással, mivel a hitelképesség nem megfelelő végzése miatt került sor szerződéskötésre. Az alperesnek az árfolyamkockázat körében kizárólag a kockázat konkrét tartalmáról kell tájékoztatnia érthetően és világosan a felperest. A perbeli esetben az alperes a fentiekben ismertetett módon ennek a követelménynek maradéktalanul eleget tett. Ezzel szemben a hitelképesség vizsgálatának elvégzése az alperes prudenciális működésének biztosítása szempontjából szükséges. Nem megfelelő hitelkihelyezés veszélyeztetheti az alperes biztonságos, megbízható működését, de nem eredményezheti a perbeli szerződés érvénytelenségét. A megfelelő hitelképességi vizsgálat elmaradásának jogkövetkezményeit a bíróság nem jogosult levonni, arra az erre feljogosított felügyeleti jogkört gyakorló szervezetnek van hatásköre. Ezt az értelmezést támasztja alá a szerződés megkötésekor hatályos Hpt. III. része, amely a pénzügyi tevékenység prudens működésének körében helyezi el a vele szerződő ügyfél pénzügyi, gazdasági helyzetének figyelemmel kísérését. Ugyanezek a megállapítások érvényesek a felperes által hivatkozott 244/2000. (XII. 24.) Kormányrendeletre is. A felperes alaptalanul hivatkozott arra is, hogy az alperes11ek ismertetnie kellett volna az árfolyam
10 Ügyszám: 36.. G rögzítését kinyilvánító kormányhatározatot, valamint a svájci nemzeti bank elnökének az MNB elnökének címzett levelét. Az alperesnek nem volt kötelessége, hogy a forint/svájci frank árfolyam szerződés megkötése előtti alakulását, az árfolyamot befolyásoló tényezőket részletesen bemutassa a vele szerződő félnek. Az árfolyam szerződés megkötése előtti változása nem minősül olyan információnak, amelynek kizárólag az alperes volt a birtokában. Ezeket az adatokat a felperesnek is lehetősége van beszerezni és ezeknek az információknak mérlegelésével meghozni az ügyleti döntését. Ez a fajta körültekintés elvárható a fogyasztótól különösen abban a helyzetben, amikor hosszú távra szóló kötelezettségeket vállal. A bíróság a jogvita elbírálásakor a Pp ában fogfalt rendelkezések értelmében.kizárólag a felperes határozott kereseti kérelmét vizsgálta. A felperes személyes meghallgatása során hivatkozott arra, hogy az alperes tájékoztatása szerint a havi törlesztőrészlete' nem fogja meghaladni a forint alapú kölcsönszerződések törlesztőrészletét. A jogi képviselővel eljáró felperesnek nem volt arra vonatkozóan határozott kérelme, hogy a szerződést meg kívánja támadni megtévesztés miatt. A bíróság a felperes határozott kereseti kérelme és a Pp a alapján kizárólag azt vizsgálta, hogy ez a szóbeli tájékoztatás eredményezheti-e a felperesre telepített árfolyamkockázatra vonatkozó kikötés tisztességtelenségét. A bíróság megítélése szerint a tisztességtelenség megállapításának egyik előfeltétele az, hogy a felperes bizonyítsa az állítását, amely kötelezettségének a felperes nem tett eleget. A felperes személyes nyilatkozata a Pp. rendszerében nem minősül bizónyítéknak, azt a bíróság jelen esetben csak akkor fogadhatja el, ha az alperes nem teszi vitássá Másrészt a perbeli szerződésben sincs utalás arra, hogy a felperesre kedvezőtlen árfolyamváltozás miatt emelkedő törlesztőrészletek nem fogják meghaladni a forint alapú hitel törlesztőrészletét. A fentiek alapján a bíróság nem találta igazoltnak azt a felperesi állítást, hogy az alperes a felperes által megjelölt uniós irányelvben foglalt tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat révén elhallgatta, vagy torzította volna a perbeli szerződés árfolyamkockázattal összefüggő tulajdonságait. A bíróság az.elszámolás érdekében az érvénytelen szerződést hatályossá nyilvánította és a felperes által előterjesztett számítással egyezően marasztalta az alperest. A szerződés érvénytelenségéből eredő felperesi igény a évi XXXVIIT. törvény 1. (6) bekezdése alapján nem évült el. A szerződés érvénytelensége okán a felek közötti ügyleti kamatra vonatkozó kikötés is érvénytelen, ezért az alperes a Ptk (1) bekezdés szerinti kamatra tarthat igényt, amely a felperes részére nyújtott pénz használatának ellentételezése. A fentiek alapján a bíróság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott. A Pp. 78. (1) bekezdése alapján a pernyertes fél költségeinek megfizetésére a pervesztes felet kell kötelezni. A 32/2003. (VIIl.22.) IIv1 rendelet (a továbbiakban: R.) 3. (2) bekezdése alapján a pertárgy forint összegű értékére figyelemmel forint ügyvédi munkadíj jár a felperesnek, amelyet az alperes a rendelkező részben meghatározott módon köteles megfizetni. A felperes illetékfeljegyzési joga folytán le nem rótt forint összegű kereseti illetéket az alperes köteles - külön felhívásra - a Magyar Állam javára megfizetni.
11 11 A teljesítési határidő a Pp (1) bekezdésén alapul. Az ítélet elleni jogorvoslati jogosultságot a Pp a biztosítja. Budapest, január 30. bíró A kiadmány hiteléül: Majdánné Mecseki Ildikó

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


11/A. §42 Az e törvény szerinti hatósági eljárásokat az eljáró hatóság a büntetőeljárásnak a bíróság jogerős ügydöntő határozatával vagy véglegessé vált nem ügydöntő végzésével történő befejezéséig, vagy az ügyészségnek vagy a nyomozó hatóságnak a feltételes ügyészi felfüggesztés vagy közvetítői eljárás céljából történő felfüggesztésről szóló, illetve további jogorvoslattal nem támadható eljárást megszüntető határozata meghozataláig felfüggeszti, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amellyel kapcsolatban büntetőeljárás indult.
(10)92 Megalapozott kétség esetén az eljáró hatóság megkeresi a származási tagállam illetékes hatóságát annak tisztázása érdekében, hogy a kérelmezővel szemben a szakmagyakorlásával összefüggésben fegyelmi büntetést szabtak-e ki, hoztak-e rá nézve a büntetőjogi felelősségét megállapító jogerős ügydöntő határozatot, vagy hogy tudomást szerezzen bármely egyéb olyan körülményről, amely az e törvény alapján gyakorolt tevékenységek tekintetében következményekkel járhat.
54. § (1)191 Az a hazai eljáró hatóság, amelynek a határon átnyúló szolgáltatási tevékenységet a szolgáltatásnyújtónak be kell jelentenie, megalapozott kétség esetén megkeresheti a származási tagállam illetékes hatóságát határon átnyúló szolgáltatásnyújtás esetében, tájékoztatást kérve a szolgáltatásnyújtó letelepedésének jogszerűségére és megfelelő szakmagyakorlására vonatkozóan. A megkeresés azzal a céllal is történhet, hogy az eljáró hatóság információt szerezzen arról, hogy a határon átnyúló szolgáltatást nyújtóval szemben nem szabtak-e ki a szakmagyakorlásával összefüggésben fegyelmi büntetést, vagy nem hoztak-e a büntetőjogi felelősségét megállapító jogerős ügydöntő határozatot, amennyiben a megkeresett hatóság rendelkezik ezekről információval.
(4)194 A külön jogszabályban kijelölt hatóság azon személy természetes személyazonosító adatait, akiről bíróság megállapította, hogy e törvény szerinti elismerési eljárás során közokirat-hamisítás bűncselekményét követte el, a belső piaci információs rendszeren keresztül a közokirat-hamisítást megállapító ügydöntő határozat jogerőre emelkedésétől számított három napon belül megküldi a többi tagállam illetékes hatóságának.
A RÉSZTANULMÁNYOK BESZÁMÍTÁSA, AZ ELJÁRÁS DÍJA ÉS A ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK195
XI. Fejezet196
A HAZAI BIZONYÍTVÁNYOKRÓL, OKLEVELEKRŐL ÉS A HAZAI SZAKMAI GYAKORLATRÓL SZÓLÓ HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNY ÉS A MÁS EGT-ÁLLAMI HATÓSÁGOK ÁLTALI MEGKERESÉSEK TELJESÍTÉSE197
60/A. § (1)198 Az eljáró hatóság kérelemre a hazai bizonyítványról vagy oklevélről hatósági bizonyítványt állít ki. A hatósági bizonyítvány azt igazolja, hogy a bizonyítványt vagy az oklevelet hazai oktatási intézmény állította ki, továbbá igazolja a bizonyítvány vagy az oklevél által tanúsított végzettségi szintet, szakképesítést vagy szakképzettséget. A hatósági bizonyítvány továbbá igazolja, hogy a kiállításához alapul szolgáló okirat vagy okiratok hitelesek. Ha a bizonyítvány vagy oklevél továbbtanulásra, továbbtanulásra történő jelentkezésre vagy szabályozott szakma gyakorlására is feljogosít, akkor a hatósági bizonyítvány ezeket a körülményeket is igazolja. Ha a szabályozott szakmához tartozó szakmai tevékenység részben azonos vagy összetéveszthető egy másik szabályozott szakmához tartozó szakmai tevékenységgel, az eljáró hatóság megállapíthatja, hogy az oklevél vagy a bizonyítvány mely szabályozott szakma vagy mely szabályozott szakmai tevékenység gyakorlására nem jogosít Magyarországon.
(2)199 A kérelmezőnek a bizonyítványa vagy az oklevele hatósági bizonyítvánnyal történő igazolására irányuló kérelméhez mellékelnie kell a bizonyítványa vagy oklevele másolatát.
60/B. § (1)200 Az eljáró hatóság kérelemre hatósági bizonyítványt állít ki arról, hogy a kérelmező valamely szabályozott szakmát Magyarországon ténylegesen és jogszerűen gyakorolt, illetve amennyiben ezt a szakmát gazdálkodó szervezet vezetőjeként [28. § (15) bekezdés] vagy egyéni vállalkozóként gyakorolta, akkor erről a körülményről is.
b)201 a kérelmező egyéni vállalkozói tevékenység bejelentéséről az egyéni vállalkozóról szóló törvényben meghatározott igazolásának másolatát vagy munkaszerződését.
60/C. § (1)202 A Kormány által kijelölt eljáró hatóság kérelemre a hazai bizonyítványról vagy oklevélről hatósági bizonyítványban igazolja, hogy a bizonyítvány vagy az oklevél szakmai és vizsgakövetelményei, illetve képesítési követelményei összhangban állnak az európai uniós jog által meghatározott minimális képzési követelményekkel.
(2)203 Ha az (1) bekezdésben meghatározott hatósági bizonyítvány kiállítása azért nem lehetséges, mert a bizonyítvány vagy az oklevél szakmai és vizsgakövetelményei, illetve képesítési követelményei nem állnak összhangban az európai uniós jog által meghatározott minimális képzési követelményekkel, akkor a Kormány által kijelölt eljáró hatóság a kérelmező hazai szakma gyakorlatáról kérelemre a 60/B. § rendelkezései szerint hatósági bizonyítványt állít ki.
60/D. §204 (1) Az eljáró hatóság az Európai Unió más tagállama vagy az Európai Gazdasági Térségben részes más állam (a továbbiakban: EGT-állam) illetékes hatósága általi megkeresésben foglalt kérdések megválaszolása érdekében jogosult a másik EGT-állam illetékes hatósága által közölt, az előtte folyó eljárásban az adott szakma gyakorlása feltételeinek fennállását igazoló adatok ellenőrzésére.
b)205 a kérelmező nem áll-e az adott szakma gyakorlását megtiltó vagy az adott szakma gyakorlását meghatározott ideig vagy mértékben korlátozó végleges hatósági határozat vagy jogszabályban kötelezően előírt valamely szervezethez tartozás esetén az ilyen szervezet által kiszabott végleges fegyelmi büntetés hatálya alatt.
XI/A. FEJEZET206
XII. Fejezet207
61. § (1)208 A kérelmező vagy hozzájárulásával más személy a külföldön megszerzett bizonyítványának vagy oklevélének tartalmáról a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős hatóságtól tájékoztatást kérhet.
XIII. Fejezet209
(5)211
XIV. Fejezet212
64. § (1)213 Az alkalmassági és a szakmai vizsga lebonyolításáért az oktatási intézmény a kérelmező által fizetendő költségtérítést szabhat meg, amely azonban nem haladhatja meg – a tárgyak számától függetlenül – a 150 000 forintot.
(2)214 Nem kell a kérelmezőnek eljárási díjat fizetnie, ha az európai szakmai kártya birtokosaként a belső piaci információs rendszerben tárolt adatainak kijavítását, kiegészítését, törlését vagy zárolását kéri az eljáró hatóságtól.
(3a)216
(4)–(8)217
(8a)218
(9)219
(10)220 Ha a nem tagállami állampolgár kérelmező – ide nem értve a magyar állampolgárt, valamint a tagállami állampolgárral azonos megítélés alá eső személyeket – az eljárásban költségmentesség iránti igényt terjeszt elő, az eljáró hatóság a kérelem megalapozottságának elbírálása céljából – a kérelmező egyidejű tájékoztatása mellett – kereseti, jövedelmi és vagyoni viszonyaira vonatkozó adatok továbbítását igényelheti a központi idegenrendészeti nyilvántartásból.
XV. Fejezet221
(2)222 Az eljáró hatóság nem kötelezheti szakmai vizsga letételére a kérelmezőt, ha a hatáskörrel rendelkező magyar szervek által adományozott ösztöndíjjal külföldön szerezte oklevelét, amennyiben
67. § (1)223 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben224
a)225 jelölje ki a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért, a hazai bizonyítványokról, oklevelekről és a hazai szakmai gyakorlatról szóló hatósági bizonyítvány kiállításáért felelős szervet vagy szerveket, az előzetes ellenőrzést végző hatóságot vagy hatóságokat, a 4/A. §-ban meghatározott segítségnyújtó központot, a riasztási mechanizmusban közreműködő hatóságokat és az európai szakmai kártya létrehozásáért felelős hatóságokat,
b)226 állapítsa meg azon szabályozott szakmák körét, amelyek esetében a Magyarország területén határon átnyúló szolgáltatást nyújtó a szolgáltatásnyújtást megelőzően bejelentésre kötelezett, illetve azon szakmák körét, amelyek előzetes ellenőrzés alá esnek, továbbá az ilyen bejelentések személyes adatot nem tartalmazó kötelező adattartalmát, a bejelentés megújításának szabályait, a bejelentéssel együtt benyújtandó dokumentumok körét, továbbá a riasztási mechanizmus alá tartozó képesítéseket, valamint közzétegye azon szakmák felsorolását, amelyek esetében az európai szakmai kártyát bevezették, továbbá
c)227 határozza meg az elismerési és honosítási eljárásban a kérelemmel benyújtandó dokumentumok körét, e dokumentumok hiteles fordítására és hiteles másolatára vonatkozó szabályokat, a külföldön kiállított okiratok felhasználására, a nemzetközi jogsegélyre vonatkozó szabályokat,
d)228 közzétegye az 53/A. § (1) bekezdése szerinti szakmai tevékenységek felsorolását, kijelölje azt a hatóságot, amelynek feladatkörébe tartozik a Magyarországon folytatott, mérgező termékek kereskedelmére, forgalmazására vagy felhasználására vonatkozó szakmai gyakorlatról vagy jogosultságról szóló igazolás kiállítása, megállapítsa a mérgező termékekkel kapcsolatos szakmai tevékenységek szakmai gyakorlaton alapuló elismerésének részletes eljárási szabályait.229
(2)230 Felhatalmazást kap az oktatásért felelős miniszter, hogy rendeletben hirdesse ki
a)231 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséhez és honosításához, az oklevelekről és bizonyítványokról szóló hatósági bizonyítványok kiállításához kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjak mértékét, valamint a díjak beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat,
c)232 a közös képzési keret hatálya alá tartozó szakmák, valamint azon szakmák felsorolását, amelyek esetében közös alkalmassági vizsgát lehet tenni,
d) a 34. §-ban, a 35. §-ban és a 36. §-ban meghatározott, a szakmai tapasztalat elismerésének szabályai alá tartozó egyes szakmai tevékenységek felsorolását,233
e)234 a közös képzési keret hatálya alá tartozó azon szakmák felsorolását, amelyek nem esnek a feltétel nélküli elismerésre irányuló eljárás hatálya alá,
f)235 azon szervezetek felsorolását, amely tagjai által gyakorolt szakmák az európai uniós jog alapján szabályozott szakmáknak minősülnek,236
g)237 azon szakmák felsorolását, amelyek esetében közös alkalmassági vizsgát lehet tenni, de nem tartoznak a feltétel nélküli elismerésre irányuló eljárás hatálya alá.
(3)238 Felhatalmazást kap
a) az egészségügyért felelős miniszter, hogy rendeletben hirdesse ki a képzés sikeres elvégzését tanúsító okiratok feltétel nélküli elismerésének szabályai alá tartozó általános orvosi, szakorvosi, ápolói, szülésznői, fogorvosi, fogszakorvosi és gyógyszerészi oklevelek és bizonyítványok megnevezését, az ezen okiratok birtokosaival azonos jogállású személyek körét, valamint rendeletben állapítsa meg az elismerési eljárás részletes szabályait,239
b)240 az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter, hogy rendeletben hirdesse ki az állatorvosi oklevelek megnevezését, az ezen okiratok birtokosaival azonos jogállású személyek körét, valamint rendeletben állapítsa meg az elismerési eljárás részletes szabályait,241
c)242 az építésügyi szabályozásért és építéshatósági ügyekért felelős miniszter, hogy rendeletben hirdesse ki az okleveles építészmérnöki oklevelek megnevezését, az előző okirat birtokosaival azonos jogállás alá tartozó személyek körét, valamint rendeletben állapítsa meg az elismerési eljárás részletes szabályait.243
(4)244 A hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében felhatalmazást kap a miniszter, hogy meghatározza az elismerhető vagy figyelembe vehető szakmai gyakornoki időszak időtartamát és az elismerés vagy figyelembevétel feltételeit.
(5)245 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter és a környezetvédelemért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben meghatározza az 53/A. § (5) bekezdése szerinti nagyon mérgező termékek, illetve irtószerek körét.246
(7)248 Az oktatásért felelős miniszter – az érintett miniszterek közreműködésével – elkészíti és a Magyar Közlönyben rendszeresen közzéteszi a szabályozott szakmák megnevezését és a szakmákat szabályozó jogszabály előkészítéséért felelős miniszterek megnevezését tartalmazó jegyzéket, továbbá gondoskodik annak interneten való hozzáférhetőségéről. A szabályozott szakmára vonatkozó jogszabály módosulása esetén az érintett miniszter kezdeményezi az oktatásért felelős miniszternél a jegyzék módosítását. A miniszter tájékoztatja az Európai Bizottságot a hatáskörébe tartozó szabályozott szakmákról, a szabályozott szakmákhoz tartozó szabályozott szakmai tevékenységekről, a szakma szabályozottságának indokairól, valamint az előzetes ellenőrzés alá tartozó szakmákról és ennek indokairól.249
(8)250 Az eljáró hatóság a honlapján közzéteszi és naprakészen tartja a határon átnyúló szolgáltatásnyújtó bejelentésére és előzetes ellenőrzésére, a szakmai képesítések elismerésére, a kérelemmel együtt benyújtandó okiratokra, a nyelvismeretre, az eljárás határidejére, az eljárás díjára, valamint a jogorvoslatra vonatkozó részletes tájékoztatását.
68. §251 Az egyes munkaügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi CV. törvény 76. §-ával megállapított 28. § (2) bekezdést a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
68/A. §252 E törvénynek az egyes, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó törvények módosításáról szóló 2015. évi CXXXI. törvénnyel megállapított 67. § (7) bekezdésében meghatározott tájékoztatást első alkalommal 2016. január 18-ig kell az Európai Bizottságnak megadni.
68/B. §253 Ha a bíróság, illetve az ügyész az eljárása során megállapítja, hogy az Ákr. 123. § (1) bekezdés d) és e) pontja alapján a közigazgatási határozat megsemmisítésének van helye, a bíróság a jogerős ügydöntő határozatról, illetve az ügyészség a feltételes ügyészi felfüggesztésről szóló határozatról a közigazgatási határozatot meghozó eljáró hatóságot haladéktalanul tájékoztatja.
68/C. §254 E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését255 követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Az Európai Unió jogának való megfelelés256
69. §257 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
e)258 a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
f)259 A Tanács 2009/50/EK irányelve (2009. május 25.) a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről, 14. cikk (1) bekezdés d) pont,
g)260 a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló, 2011. december 13-i, 2011/98/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, 12. cikk (1) bekezdés d) pont,
h)261 a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i, 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, 28. cikk,
i)262 a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv,
j)263 a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014. február 26-ai 2014/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelve,
k)264 a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014. május 15-i 2014/66/EU parlamenti és tanácsi irányelve.
70–71. §265
72. §266
42 A 11/A. §-t a 2015: CCVI. törvény 6. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 141. §-ával megállapított szöveg.
92 A 26. § (10) bekezdését a 2015: CXXXI. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 143. § a) pontja szerint módosított szöveg.
191 Az 54. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 206. § b) pontja, a 2017: CXCVII. törvény 143. § a) pontja szerint módosított szöveg.
194 Az 55. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 143. § b) pontja szerint módosított szöveg.
195 A Negyedik rész címe a 2005: LXXXIII. törvény 305. §-ával megállapított, a 2015: CXXXI. törvény 35. § l) pontja szerint módosított szöveg.
196 Az új XI. Fejezetet (60/A–60/C. §-t) a 2005: LXXXIII. törvény 305. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti XI–XIV. Fejezet számozását XII–XV. Fejezetre változtatva. E módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezéseket a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
197 A XI. Fejezet címe a 2009: CXLIX. törvény 83. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
198 A 60/A. § (1) bekezdése a 2015: CXXXI. törvény 29. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
199 A 60/A. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 260. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
200 A 60/B. § (1) bekezdése a 2007: CX. törvény 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
201 A 60/B. § (2) bekezdés b) pontja a 2009: CXV. törvény 71. §-a szerint módosított szöveg.
202 A 60/C. § (1) bekezdése a 2007: CX. törvény 9. § (2) bekezdése, a 2015: CXXXI. törvény 35. § f) pontja szerint módosított szöveg.
203 A 60/C. § (2) bekezdése a 2007: CX. törvény 9. § (2) bekezdése, a 2015: CXXXI. törvény 35. § f) pontja szerint módosított szöveg.
204 A 60/D. §-t a 2009: CXLIX. törvény 83. § (2) bekezdése iktatta be.
205 A 60/D. § (3) bekezdés b) pontja a 2017: L. törvény 206. § d) pontja szerint módosított szöveg.
206 A XI/A. fejezetet (60/E–60/I. §) a 2015: CXXXI. törvény 30. §-a iktatta be. E módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
207 Az eredeti XI. Fejezet számozását XII. Fejezetre változtatta a 2005: LXXXIII. törvény 305. §-a.
208 A 61. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 115. §-a szerint módosított szöveg.
209 Az eredeti XII. Fejezet számozását XIII. Fejezetre változtatta a 2005: LXXXIII. törvény 305. §-a.
210 A 62. § (2) bekezdését a 2017: L. törvény 207. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
211 A 62. § (5) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 148. § (2) bekezdésének v) pontja hatályon kívül helyezte.
212 Az eredeti XIII. Fejezet számozását XIV. Fejezetre változtatta a 2005: LXXXIII. törvény 305. §-a.
213 A 64. § (1) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 176. § 5. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: L. törvény 205. § (5) bekezdése iktatta be.
214 A 64. § (2) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 176. § 5. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: L. törvény 205. § (5) bekezdése iktatta be.
215 A 64. § (3) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 176. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
216 A 64. § (3a) bekezdését a 2015: CXXXI. törvény 31. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 176. § 5. pontja.
217 A 64. § (4)–(8) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 176. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
218 A 64. § (8a) bekezdését a 2015: CXXXI. törvény 31. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 176. § 5. pontja.
219 A 64. § (9) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 94. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 176. § 5. pontja.
220 A 64. § (10) bekezdését a 2005: LXXXIII. törvény 306. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. október 20. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
221 Az eredeti XIV. Fejezet számozását XV. Fejezetre változtatta a 2005: LXXXIII. törvény 305. §-a.
222 A 66. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 115. §-a szerint módosított szöveg.
223 A 67. § (1) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 148. § (2) bekezdésének v) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CIX. törvény 114. §-a iktatta be, szövege a 2015: CXXXI. törvény 32. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
224 Lásd a 307/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, az 1/2007. (I. 9.) Korm. rendeletet, a 33/2008. (II. 21.) Korm. rendeletet, a 121/2013. (IV. 26.) Korm. rendeletet, a 29/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet.
225 A 67. § (1) bekezdés a) pontja a 2016: LXVII. törvény 175. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
226 A 67. § (1) bekezdés b) pontja a 2016: LXVII. törvény 175. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
227 A 67. § (1) bekezdés c) pontját a 2016: LXVII. törvény 174. § (1) bekezdése iktatta be.
228 A 67. § (1) bekezdés d) pontját a 2017: CLXXXVIII. törvény 34. §-a iktatta be.
229 Lásd a 453/2017. (XII. 27.) Korm. rendeletet.
230 A 67. § (2) bekezdése a 2007: CX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
231 A 67. § (2) bekezdés a) pontját a 2015: CXXXI. törvény 36. § c) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: LXVII. törvény 174. § (2) bekezdése iktatta be.
232 A 67. § (2) bekezdés c) pontja a 2015: CXXXI. törvény 32. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
233 Lásd a 36/2007. (XI. 13.) OKM rendeletet.
234 A 67. § (2) bekezdésének e) pontját a 2009: LVI. törvény 261. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXI. törvény 32. § (3) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
235 A 67. § (2) bekezdés f) pontja a 2015: CXXXI. törvény 35. § f) pontja szerint módosított szöveg.
236 Lásd a 31/2009. (IX. 18.) OKM rendeletet.
237 A 67. § (2) bekezdés g) pontját a 2015: CXXXI. törvény 32. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
238 A 67. § (3) bekezdése a 2007: CX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
239 Lásd a 4/2008. (I. 16.) EüM rendeletet, a 30/2008. (VII. 25.) EüM rendeletet.
240 A 67. § (3) bekezdés b) pontja a 2008: XLVI. törvény 85. § n) pontja szerint módosított szöveg.
241 Lásd a 120/2004. (VII. 21.) FVM rendeletet, a 37/2008. (III. 27.) FVM rendeletet, a 45/2012. (V. 8.) VM rendeletet.
242 A 67. § (3) bekezdés c) pontja a 2018: V. törvény 16. §-a szerint módosított szöveg.
243 Lásd az 1/2008. (I. 11.) ÖTM rendeletet.
244 A 67. § (4) bekezdését a 2007: CX. törvény 10. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXI. törvény 32. § (5) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
245 A 67. § új (5) bekezdését a 2006: C. törvény 6. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés számozását (7) bekezdésre változtatva; szövege a 2010: CXXX. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
246 Lásd a 10/2007. (II. 21.) EüM–FVM–KvVM együttes rendeletet.
247 A 67. § (6) bekezdését a 2006: C. törvény 6. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CLXXXVIII. törvény 35. §-a.
248 A 67. § (5) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 95. §-a iktatta be, számozását (7) bekezdésre változtatta a 2006: C. törvény 6. §-a. A 67. § (7) bekezdése a 2015: CXXXI. törvény 32. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
249 Lásd a Magyar Közlöny 66. számában megjelent OM közleményt.
250 A 67. § (8) bekezdését a 2015: CXXXI. törvény 32. § (6) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
251 A 68. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 523. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CV. törvény 77. §-a iktatta be.
252 A 68/A. §-t a 2015: CXXXI. törvény 33. §-a iktatta be. E módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
253 A 68/B. §-t a 2015: CXXXI. törvény 33. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 142. §-ával megállapított szöveg.
254 A 68/C. §-t a 2017: L. törvény 205. § (7) bekezdése iktatta be.
255 A hatálybalépés időpontja 2017. május 26.
256 A 69. § előtti címet a 2006: C. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2007: CX. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
257 A 69. § a 2007: CX. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
258 A 69. § e) pontja a 2017: CXLIII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
259 A 69. § f) pontját a 2011: CV. törvény 78. §-a iktatta be.
260 A 69. § g) pontját a 2013: XCIII. törvény 51. §-a iktatta be.
261 A 69. § h) pontját a 2013: XCIII. törvény 51. §-a iktatta be.
262 A 69. § i) pontját a 2015: CXXXI. törvény 34. §-a iktatta be. E módosító törvény 84. §-a alapján a 2016. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
263 A 69. § j) pontját a 2016: XXXIX. törvény 15. §-a iktatta be.
264 A 69. § k) pontját a 2016: XXXIX. törvény 15. §-a iktatta be.
265 A 70–71. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 523. pontja hatályon kívül helyezte.
266 A 72. §-t a 2006: XCVII. törvény 34. § (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte.


text:
Facebook rajongói oldalak: A DPA új ítélete - milyen következményekkel jár?
A Szövetségi Közigazgatási Bíróság (BVerwG) 2019. szeptember 11-én úgy határozott, hogy a rajongói oldal üzemeltetője a Facebookkal együtt a felelős helyi adatfeldolgozásért és a rajongói oldal üzemeltetője az ő adatvédelmi hiányosságai tekintetében nem működik.
Milyen következményekkel jár az ítélet a mindennapi életünkre?
Ki folytatta az adatvédelem vitáját a Facebookon, talán az emlékezetben az Európai Bíróság (EB) 2018.06.05-i ítélete (Ref: C-210/16). Ebben az esetben az Európai Bíróságnak a BVerwG által feltett kérdésre is meg kellett válaszolnia, hogy a rajongói oldal üzemeltetője és a Facebook együtt felelősek-e a személyes adatok feldolgozásáért. Noha ez még a régi adatvédelmi irányelv volt, az ítélet megállapításai a felelősségnek az általános adatvédelmi rendelet (DSGVO) szerinti értékelésére is vonatkoznak. Mindenekelőtt vissza akarunk térni az Európai Bíróság ítéletére, hogy jobban megértsük a BVerwG jelenlegi határozatát (Az .: 6 C 15.18). Végül megmutatjuk, mit tehetsz a Fanpages adatvédelemnek megfelelő működtetése érdekében.
Mi volt a pert?
A bírósági döntés háttere a Független Adatvédelmi Központ (ULD) 2011-es döntése, amellyel a Wirtschaftsakademie Schleswig-Holsteint felkérték a Facebook rajongói oldal deaktiválására a rajongói oldal látogatói személyes adatainak megengedhetetlen feldolgozása érdekében. A hatóság elsősorban azt kifogásolta, hogy az Üzleti Akadémia nem tájékoztatta a látogatókat az adatkezelésről és arról, hogy joga van tiltakozni a feldolgozáshoz reklámcélokból. Ezenkívül az adatkezelésnek az üzemeltető számára ténylegesen bejelentett ellenállása következmények nélkül maradt, mivel hiányoztak a technikai megvalósítási lehetőségek.
Az üzleti akadémia panaszt nyújtott be a határozat ellen – kezdetben sikeresen. A vita azonban az ügyeken ment keresztül, és végül az úgynevezett előzetes döntéshozatali eljárásba került az Európai Bíróság előtt. Ez 2018-ban egy mérföldkőnek számító határozattal találkozott, amely alapján a BVerwG-nek most meg kellett ítélnie.
Mi volt az EB indulási helyzete?
Az Európai Bíróságnak el kellett döntenie, ki felel az adatkezelésért egy Facebook rajongói oldalon. A régi és az új adatvédelmi törvény szerint az a személy, aki egyedül vagy másokkal együtt dönt az adatfeldolgozás céljairól és eszközeiről.
A Facebook feldolgozza a személyes információkat, amikor meglátogat egy rajongói oldalt. Pontosabban, a Facebook a személyes hivatkozású sütiket tárolja az Ön készülékein. Ez elsősorban a Facebookot használja a reklámozáshoz, valamint a látogatói statisztikák és profilok (úgynevezett oldalbetekintések) biztosításához. Ezért volt egyértelmű a Facebook felelőssége. Kérdéses volt azonban, hogy a rajongói oldal üzemeltetője milyen mértékben volt felelős részben.
Az előfeltétel az, hogy az üzemeltető saját hozzájárulást nyújtson az adatfeldolgozás céljainak és eszközeinek meghozatalához. Az Európai Bíróság kifejtette, hogy a rajongói oldal létrehozásával és működtetésével foglalkozó üzemeltető lehetővé teszi az adatfeldolgozást a Facebookon keresztül. Ezen felül átveszi a paraméterezést, így a célcsoporthoz való hozzáállás szintén befolyásolja a további Facebook-feldolgozás jellegét és mértékét. Habár az üzemeltetőnek nincs hozzáférése a Facebook által összegyűjtött felhasználási adatokhoz, hanem csak a statisztikai adatokhoz, ő is részt vesz a feldolgozás céljaival és eszközeivel kapcsolatos határozat paraméterezésében – és így együttesen felelős.
További információ a témáról: Versenyek az adatvédelemmel összhangban? Így van!
Mit döntött a BVerwG?
Először, a BVerwG megerősítette az Európai Bíróságnak, hogy egy rajongói oldal üzemeltetője és a Facebook a felelős az adatfeldolgozásért – ez elvárható volt. A bíróság ugyanakkor azt is kimondta, hogy bizonyos esetekben az üzemeltetőt kötelezhetik a rajongói oldal leállítására. Az adatvédelmi törvény érvényesítését a közösen felelős személyeknél akkor lehet alkalmazni, ahol ez a leghatékonyabb, a Szövetségi Alkotmánybíróság ítélete. A Facebook alosztásai vagy fiókjainak bezárására irányuló felhíváshoz az együttműködés hiánya miatt bizonytalanság kapcsolódik.
Ehelyett hatékony volt, ha a rajongói oldal üzemeltetőjét közvetlenül a szolgálatba vette, ha az adatkezelés illegális volt. A BVerwG szerint ez a helyzet lehet, ha a Facebook digitális infrastruktúrájában komoly adatvédelmi hiányosságok vannak. Az adatkezelés jogellenessége azonban ebben az esetben nem hagyta nyitva a BVerwG-t – ezt már a Schleswig-Holstein Felsõ közigazgatási bíróság döntheti el.
Mit jelent az Ön számára az ítélet?
A BVerwG ítélete eredetileg a rajongólapok használatát jelenti: nagyobb jogi bizonytalanságot. És ez annak ellenére, hogy a közösségi médiában való megjelenés nélkülözhetetlen csatorna az ügyfélkapcsolatok számára sok vállalat számára.
A Schleswig-Holstein adatvédelmi tisztviselője elvárja, hogy a Facebook a BVerwG konkrét ítéletének megfelelően járjon el annak érdekében, hogy magánélet-barátá váljon. Ugyanakkor továbbra is kérdéses, hogy ha igen, milyen következményekkel jár a Facebook az ítéletből.
Mit tehetsz most konkrétan?
Ha ön egy rajongói oldalt működtet a Facebookon, akkor legkésőbb most meg kell jegyeznie a jelenlegi adatvédelmi törvényben előírt, a DSGVO 26. cikk szerinti együttes felelősségről szóló megállapodásban előírt követelményeket, amely a Facebookot most felkínálja, és automatikusan a rajongói oldalak üzemeltetői számára a szerződés részévé válik.
Ezzel a megállapodással a Facebook az adatvédelmi kötelezettségek nagy részét vállalja a megosztott felelősségvállalás keretében, különösképpen néhány információs kötelezettséget, az érintettek teljesítését, az adatbiztonságot és az adatok megsértéséről szóló jelentéstételt.
Ennek ellenére az üzemeltetőnek fontos kötelezettségei is vannak: adatvédelmi kérdéseket továbbítania kell a Facebook-ra, az adatfeldolgozást jogalapra kell alapoznia, és saját magánéletének politikáján kell tájékoztatnia, amely például a rajongói oldalhoz kapcsolódik.
Milyen kockázat marad fenn?
Nem világos, hogy a rajongólapokon végzett adatfeldolgozás egyáltalán megfelel-e az adatvédelemnek. Eddig jogalapként a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően fennálló jogos érdek lit. f DSGVO. A megengedhetőségét a bíróság előtt még el kell dönteni.
A szövetségi és az állami kormányok adatvédelmi hatóságai azonban a közös adatvédelmi konferencián (DSK) már világossá tették, hogy hozzájárulásuk megszerzéséhez szükségük van a felhasználói viselkedés nyomon követésére (követésre). Ennek megfelelően a rajongói oldal engedély nélküli működtetése elfogadhatatlan lenne. Ez azonban nagyon praktikus. Különösen akkor, ha a felhasználó már eljut a rajongói oldalra a Facebook ajánlat egy másik részéből, valóban nem lehet beleegyezést szerezni.
Ezenkívül a DSK egyértelművé tette, hogy a közös felelősséggel rendelkező személyeknek mindenki számára elegendő ismeretekkel kell rendelkezniük a feldolgozási tevékenységekről, beleértve magát az üzemeltetőt is, egyébként az adatkezelés jogszerűségének értékelése nem lehetséges. De az átlagos rajongói oldal üzemeltetője pontosan tudja, mit csinál a Facebook az adatokkal?
Az adatvédelmi hatóságok korlátozó helyzetben vannak a rajongói oldalakkal kapcsolatban. Mindaddig, amíg nincs jogalapra legfelsõbb bírósági határozat, meglehetõsen bizonytalan.
Végül, de nem utolsósorban: maradjon nyugodt, és ellenőrizze pontosan, hogy milyen követelményeket hajtott végre a Fanpages oldalon. A kockázatok minimalizálása érdekében különösen fontos, hogy információkat nyújtsunk az adatfeldolgozásról, a jogalapról és a megosztott felelősségről. Ezeknek jól láthatónak és hozzáférhetőnek kell lenniük, például a rajongói oldalon található „Adatvédelem” aloldalon. Mindenesetre a jövőben szem előtt kell tartania a jelenlegi ítélkezési gyakorlatot.
Blogger vs. Zalando: "Mélyen megráztam a méltányossági hitemben"

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A kijavított dolog értékének csökkenéséről - A Kúria elvi állásfoglalása | hírek | Jogi Fórum
A kijavított dolog értékének csökkenéséről - A Kúria elvi állásfoglalása
2013.05. 3. Jogi Fórum / Kúria
A dolog kijavított volta önmagában nem ad alapot az értékcsökkenés bekövetkezésének megállapítására - állapította meg a Kúria.
A felperes 2004. október 07-én 8.800.000 forint vételár ellenében egy személygépkocsit vásárolt az alperestől. A jármű használata során azonban jelentős mértékű olajfogyasztást észlelt. Ennek alapján az alperes motorcserét hajtott végre, majd az olajbefecskendező szelepek cseréjét végezte el.
A bíróság jogerős ítéletében az alperest – egyebek mellett – 1.000.000 forint általános kártérítés fizetésére kötelezte. Határozata indokolásában kifejtette, hogy a kijavítás a jármű hibáját megszüntette, a motorcsere miatt azonban a gépkocsi forgalmi értéke csökkent. Erre figyelemmel a felperes 1.000.000 forint általános kártérítés fizetésére tarthat igényt.
Az alperes felülvizsgálati kérelme folytán indult felülvizsgálati eljárásban a Kúriának abban az elvi kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a kijavítás mellett sor kerülhet-e, illetve milyen esetekben kerülhet sor kártérítésként értékcsökkenés megtérítésére.
A felmerült elvi kérdés megválaszolása során a Kúria rámutatott, hogy hibás teljesítés esetén a jogosult jótállási vagy szavatossági igényt érvényesíthet, illetve a hibás teljesítésből eredő kára megtérítését követelheti.
A hibás teljesítés folytán a jogosultnak többféle kára, vagyoni érdeksérelme keletkezhet. A vagyoni hátrány egyrészt abban jelentkezhet, hogy maga a szerződéses szolgáltatás hibás (ún. tapadókár). Másrészt a hibás teljesítés elindíthat egy oksági folyamatot, amelynek következtében a kötelezett egyéb vagyontárgyai károsodhatnak, illetve a vagyoni hátrány elhárítása érdekében a kötelezettnek kiadásai keletkezhetnek, vagy jövedelemtől, haszontól eshet el (ún. következménykárok). A Ptk. 310. §-a értelmében a visszterhes szerződést hibásan teljesítő kötelezett a tapadókár és a következménykárok megtérítésére egyaránt kötelezhető.
Ha azonban a jogosult által választott jótállási vagy szavatossági igény maradéktalanul alkalmas a hibás teljesítés orvoslására, a jogosult az ilyen igény érvényesítésével egyidejűleg, vagy azt követően tapadókár megtérítését megalapozottan nem követelheti, ilyen kára ugyanis az adott jótállási vagy szavatossági igény teljesítését követően nem maradhat fenn. Ennek megfelelően abban az esetben, ha a hiba kijavítása értékcsökkenés nélkül lehetséges, a jogosult a kártérítés szabályai alapján sem tarthat igény értékcsökkenés megtérítésére. A kijavítás mellett vagy azt követően árleszállítás alkalmazására vagy kártérítés jogcímén értékcsökkenés fizetésére való kötelezésre akkor kerülhet sor, ha a szolgáltatásban a javítás elvégzése után is fennmarad olyan hiba, amely a rendeltetésszerű használatra való alkalmasságát, az élettartamát vagy az értékét csökkenti, illetve hátrányosan befolyásolja a küllemét, az esztétikai hatását, illetőleg, ha a kijavítás egyébként értékcsökkenés nélkül nem végezhető el.
Mindezekre figyelemmel az a körülmény, hogy a hibás dolgot javították, önmagában, egyéb adatok hiányában nem ad alapot értékcsökkenés bekövetkezésének megállapítására, és emiatt kártérítés megítélésére.
A perbeli gépjármű hibáját pedig a kirendelt igazságügyi szakértő megállapítása szerint a kijavítás maradéktalanul megszüntette; a javítást követően értékcsökkenés nem maradt fenn. A Kúria ezért a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, és a helyette a jogszabályoknak megfelelő érdemi döntést hozott.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
Bűn és bűnhődés - A büntető szankciórendszer alapkérdései - Az OKRI és az MTA TK Jogtudományi Intézet konferenciája | hírek | Jogi Fórum
Bűn és bűnhődés - A büntető szankciórendszer alapkérdései - Az OKRI és az MTA TK Jogtudományi Intézet konferenciája
2014.10.21. Jogi Fórum / Horváth Eszter
Már nem a kísérleti szakban lévő kezdet, de még nem is hagyomány - mondta Tóth Mihály levezető elnök „A büntető szankciórendszer alapkérdései”című rendezvényről. A konferencia a második része volt az OKRI és az MTA TK Jogtudományi Intézet által szervezett „Régi és újabb vitakérdések a negyedik büntetőkódex kapcsán” című sorozatnak.
Földvári József professzor szerint a XVIII.-XIX. század a bűncselekménytan jegyében zajlott. A XX.-XXI században a bűnügyi tudományok a szankciórendszer izgalmas és folyamatosan napirenden lévő kérdéseire fókuszálnak – annak legaljától a „csúcsáig”, a tényleges életfogytiglani szabadságvesztésig. A konferencia előadásai a tényleges életfogytiglani szabadságvesztés, a „három csapás”, a szankciótan anyagi jogi szabályozásának változásai, a megbánás helye és szerepe a magyar büntetési rendszerben, és a sportrendezvények látogatásától való eltiltás voltak. Írásunkban ezek közül válogattunk.
Gellér Balázs ügyvéd, az ELTE büntetőjogi tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára munkásságának elmúlt időszakát áttekintve megpróbálta újragondolni a büntetőjog „fénysebességét”. Arra kereste a választ, hogy mi lehet az az alapelv, ami köré a büntetőjognak akár a szankciórendszerét, akár az általános részi tanát csatolhatjuk. A legalitás elvéből jól kiolvasható, hogy ez az emberek egyenlősége. Az emberek egyenlőségének feltételezése azonban valami mástól is függ. Ha visszacsatolunk a 23/1990 (X. 31) AB határozathoz, akkor tudjuk, hogy a Sólyom László féle párhuzamos vélemény az emberi méltóságot határozza meg ilyenként.
Az emberi méltóság az egyik, amihez az állam nem nyúlhat hozzá, azaz az emberi méltóság az állami büntetőhatalom abszolút korlátja, de jogosítója is. Az emberi méltóság legsúlyosabb megsértése esetén a bűnösségi elv sem gátolhatja a büntetőjogi felelősségre vonást. Az emberi méltóságnak, mint jogi relevanciával is rendelkező metafizikai és metajurisztikus jelenségnek van egy másik oldala – nemcsak jogosítja az egyént, de kötelezi is. Egyrészt korlátot állít az állami beavatkozás elé, de az emberi lét kötelez, ennek a kötelezettségnek a következtében válik lehetővé a bűnösségi elvvel szemben a bűnösség megdönthetetlen vélelemmé alakítása a legsúlyosabb bűncselekmények esetén. Az emberi méltóságnak kialakult egy kötelezettség oldala is, ezáltal válik lehetővé az emberi méltóság erodálódása, azok esetében, akik az emberi méltóságot súlyosan sértő cselekményt követnek el.
Szükségszerű, hogy az eljárás során az objektív igazság elváljon az ítéletbeli ténymegállapítástól, mivel az emberi megismerés mindig szubjektív és korlátozott. Ha ez az objektív múlt és az ítéletbeli megállapítás nagyon elválik egymástól, akkor azt lehet mondani, hogy igazságtalan az ítélet, és ha egy jogrendszer egészében történik, akkor elmondható, hogy ez egyfajta igazságtalan jogrendszer – már, ha a jogrendszernek célja az objektív igazságra való törekvés.
Az igazság és az igazságosság dualitása nemcsak az eljárásjogban, hanem az anyagi jogban is jellemző. Fikciók vannak, ahol az anyagi jog eltér az objektív valóságtól. A jogtudósok modellekkel dolgoznak, a valóság nem megragadható. Ezért azt olyanná kell tenni, hogy alkalmas legyen eljárásjogi feldolgozásra. Ezt a modellfüggő realizmust alkalmazzák akkor is, amikor a büntetőjogban tárgyi, vagy alanyi oldalról beszélnek. Ha a halálbüntetés azért tilos, mert az emberi méltóság nem az államtól származik és innentől az állam felhatalmazást sem adhat arra, hogy más öljön, akkor itt egy jogon kívüli helyzetet feltételezünk, legalábbis a Sólyom féle párhuzamos véleményt alkalmazva. A Sólyom által használt individuális emberi méltóság modell – azaz az egyetlen emberhez kötődő emberi méltóság nem működik, hiszen ebben már egy jogos védelmi helyzet sem magyarázható. Van egy másikfajta emberi valóság is és itt jön be a modellfüggőség. Ez pedig a Spinozai vagy egyetemleges emberi jog, ami a nemzetközi büntetőjogban is alkalmazott.
Egy harmadik modell szerint kumulálódnak az emberi méltóságok. Eszerint az egy ember egy emberi méltóságánál „erősebb” többek emberi méltósága.
A halálbüntetés eltörlésével valójában hiátus keletkezett a büntetéstani rendszerünkben ezt próbálták betölteni a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztéssel.
Jelenleg Magyarországon 46 ember tölti tényleges életfogytig tartó szabadságvesztését. Körülbelül ezer és kétezer közötti ártatlan ember hal meg évente közlekedési balesetben, vagy olyan betegségben, ami nagyobb ráfordítással gyógyítható lenne. Mi a köze ezeknek egymáshoz? Egy állam már költségvetésében döntést hoz arról, hogy kik éljenek, kik haljanak meg. Az állam döntései megszületnek minden évben és nem arról szólnak, hogy teljesen ártatlan embereket tudatosan megölünk-e vagy sem, hanem hogy a saját megszokott kényelmünkről lemondunk-e, vagy sem. Amikor hangzatos vitákat folytatunk a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés kapcsán és azt emberi jogi problémának állítjuk be akkor valójában egy öncsalásról van szó és egy részproblémával igyekszünk elfedni a kényelmünkhöz való ragaszkodást.
Ügyvédként a Strasbourgi Emberi Jogi Bíróságig jutva egy keresettel a Magyar kontra Magyarország ügyben idén májusban az az ítélet született, hogy a magyar jog jelenlegi helyzete nem felel meg az Európai Emberi Jogi Bíróság azon feltételrendszerének, amit a bíróság a Vinter v. Egyesült Királyság ügyben megfogalmazott. Konkrétan 25 évben határozza meg a bíróság azt az időt, amikor felül kell vizsgálni, hogy fenn kell-e még tartani a szabadságvesztést. Azt is kimondta az ítélet, hogy a hazánkban alkalmazott jelenlegi elnöki kegyelmezési jogkör – lévén teljesen kiszámíthatatlan, véletlenszerű, kondícióhoz nem kötött – nem felel meg az Emberi Jogok Európai Egyezménye harmadik cikkének.
Indoklásában a bíróság kimondta, hogy a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztéssel a büntetési célok közül csak a megtorláson van a hangsúly, márpedig nem lehet olyan büntetés, amely csak a megtorlás tartja szem előtt a többi célt – a rehabilitációt, a társadalomba visszavezetést – figyelmen kívül hagyja.
Az igazi kérdés valójában az, hogy ha valóban van emberi méltóság, akkor azt is el kell fogadnunk, hogy ez erodálható. De ha erodálható, akkor legyen ez az államtól független, azaz ne az állam erodálhassa, hanem maga az ember. Az emberi méltóságnak akkor csökken a „védelmi burka”, ha az ember önmaga olyan súlyos cselekményeket követ el, mellyel mások emberi méltóságát mélyen és súlyosan megsérti. Ha az állam a bűnösséget és a visszaható hatályt felülírhatja, akkor az emberi méltóságnak az életre gyakorolta hatását is felülírhatja. Ezért a halálbüntetés ezen a logikai alapon nem az emberi méltóság ellen való. Van, hogy valaki odáig erodálja a saját emberi méltóságát, hogy nem tekinthető embernek. A halálbüntetéssel kapcsolatban a nemzetközi jogi kötelezettségek miatt Magyarországnak nincs mozgástere. A mozgástér a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés esetén is jelentősen beszűkült, holott az Európai Emberi Jogi Bíróság érvrendszere nem áll meg. A tényleges életfogytiglani szabadságvesztés paradox módon lehetne az az eszköz, amiből visszanyeri az emberi méltóságát akire ezt kiszabják. Gellér Balázs nem ért egyet az Európai Emberi Jogi Bíróság ítéletével és nem javasolná a jogalkotónak, hogy változtasson. Hogy akkor miért is adta be a keresetét? Az ember tudományos jogtudósi megközelítése és az ügyvédi esküje egy különböző dolgok. Ügyfele érdekében a lehetséges minden eszközt köteles igénybe venni, bár jogfilozófiai alapon sem Alaptörvénybe, sem nemzetközi jogi egyezménybe ütközőnek nem tartja a tényleges életfogytiglani szabadságvesztést.
Békés Ádám Phd, adjunktus Büntető Anyagi, Eljárási és Végrehajtási Jogi Tanszék PPKE, ügyvéd a „három csapás” által felvetett kérdések áttekintésével vezette be előadását. Az egyik ezek közül, hogy milyen az ideális büntetőpolitika? Minél szigorúbb annál jobb? Át kell-e hogy hasson mindent a büntetőjog? Vagy éppen ellenkezőleg: nincs szükség a szigorításra és a büntetőjog mindenre kiterjesztésére?
Hová, meddig tud szigorodni a büntetőjog? És kié a büntetőpolitika? Ha a kormányé társadalmi felhatalmazottsággal vajon ki dönti el, mit akar a társadalom?
A büntetőpolitika változása mindannyiunk felelőssége. 2008 óta a büntetőjog általános szigorodása figyelhető meg. Vannak nem a szigorítás irányába ható intézmények– például a feltételes szabadlábra helyezés. Vannak tetszetős modellek a társadalom számára. Nagyon komoly a média szerepe, hatása.
Az Egyesült Államokban 1993-ban vezették be a „három csapás”-t. A kifejezés a baseball-ból ered. Ott két hibás ütés után a játékos kiesik. Az intézményt 1994-ben Kaliforniában vezették be, mára 25 államban működik. A törvény amerikai változatában nincs időbeli korlátja a harmadik bűncselekmény elkövetésének – ez rendkívül szigorú szabály.
A büntetőjog önmagában nem tudja megelőzni a bűnözést, az mindig utólagos reagálásra ad lehetőséget. A „három csapás” bevezetése után a bűnözés csökkent ugyan, de csökkent ott is ahol nem vezették be. Így a csökkenést más faktorokban – gazdaság, oktatás szociális körülmények – is keresni kell. Az is kérdés, hogy ezek közül melyik az amelyikre direkt módon hat a büntetőjog? Mai büntetőjogunk szigorúbb a 10 évvel ezelőttinél. A 2012-es jogszabályváltozás kedvezményeket von el. Vajon ez hatott a társadalomra? Nem - véli Békés Ádám. Bár a politikusok úgy érzik, hogy a társadalom még mindig nem elégedett. Viszont a társadallom valószínűleg nem is ismeri a Btk-t, hiszen annak a kérdései egy reggeli tévéműsorban nem vethetők fel. A társadalom befolyásolható a média által, mely szimpátiát tud kelteni színművész mellett és tud indulatot szítani egy milliárdosnő ellen. Nem szabad, hogy a büntetőpolitika ezeknek az indulatoknak a kiszolgálójává váljon. Annak higgadtnak és józannak kell lennie. A jogtudósok, jogalkalmazók felelőssége, hogy közvetítsenek a jogalkotók felé.
A három csapásra két példát hozott a jogalkotó a 2010. évi LXVI törvényben. Egyrészt az erőszakos többszörös visszaesők, másrészt a halmazati büntetések között is felsorolta – amit mára hatályon kívül helyeztek. Az erőszakos többszörös visszaesők esetében a három csapás lehetősége.
A Btk.-ba egyértelművé kéne tenni, hogy a „három csapáshoz” ne feltétlenül rögtön kapcsolódjon a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés intézménye, - vagy legalábbis ne merüljön fel ez az értelmezési lehetőség, mert akkor viszont az első ilyen ügyben - látva a Magyar ítéletet - valószínűleg a strasbourgi bíróság nemtetszését vívnánk ki. És valószínű a jogalkalmazás és a bírói kar igényét is ezzel lehetne kielégíteni úgy, hogy sem a büntetőpolitika, sem a vélelmezett társadalmi igény nem sérülne.
Barabás A. Tünde PhD, az OKRI osztályvezetője a megbánás helyéről és szerepéről tartott előadást – a magyar büntetési rendszerben. A büntetőjogra ugyan a szigorú megtorlás a jellemző, mégis a jogban mindig ott a „ratio”, a felek kiegyezésének lehetősége. A szabadságvesztés nem mindenható, talán ezért kerülhetett vissza a jogrendszerbe a tevékeny megbánás. A büntetések drágák, eredménytelenek voltak, ezért már az 1970-es években erősödni kezdtek a sértetti mozgalmak. Ezeket nem csak emberiességi szempontok vezették, hanem az előbb említettek is. Az igazságszolgáltatás is drága és sajnos a felhalmozódott, elhúzódó ügyek mellett előfordul, hogy nem követi a bűncselekményt a büntetés. Két nyomvonalú büntetőpolitikára lenne ezért szükség. Egyrészt teret kéne hagyni a megbánásnak, másrészt nagyobb szerep kéne az áldozatoknak. 1995-ben az első ilyen jellegű kedvezmény volt a vádemelés elhalasztása. Ami a fiatalkorúakról később a felnőttkarúakra is átkerült. A mediáció 2006-os bevezetése előtt kérdésként merült fel, hogy megendgedhető-e a felek megegyezése, vagy ez teljesen idegen a „magyar néplélektől”? Miután az Európai Unió Tanácsa ezt a mediációs eljárást kötelezővé tette a vita eldőlt. Sokáig ellenállásba ütközött, de a bíróságok aktív segítségével szép számban így oldották meg az ügyeket (a 600 várt helyett 1500 ilyen ügyrendezésre került sor). Az elkövetőre jó hatása van annak, ha nem kerül be a büntetésvégrehajtás rendszerébe. A börtön után az elkövető már nem akar megbánni, hiszen már megbűnhődött. 2007 óta több, mint 20.000 ilyen eljárás zajlott. A felek a vizsgálat szerint elégedettek. A súlyos büntetés pedig maradjon meg a súlyos bűntettekre.
Az OKRI-ban volt egy békítő-kör módszer vizsgálat. Ennek lényege, hogy a bűncselekmény maga is egy konfliktus, amelyet az érintett közösség bevonásával próbálnak megoldani. A fejlődés iránya arra mutat, hogy az érintettek minél szélesebb tágabb körével próbáljanak megoldást találni.
Együttműködik az OBH és az OKRI - Gyakorlati problémákra összpontosító képzéseket szerveznek bíráknak (2017.10.20.)
Több ember sérelmére - Pszichésen zavart gyilkosok - Az OKRI kutatási eredményei (2015.03.03.)
Fiatal büntetőjogászok az új Büntető Törvénykönyvről - Tudományos és szakmai konferenciája az Országos Kriminológiai Intézetben (2013.07.09.)
OKRI bővebben

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság