text:
⭐Súgólyuk Színjátszókat és Előadóművészeket Támogató Egyesület ALAPSZABÁLYA
Download "Súgólyuk Színjátszókat és Előadóművészeket Támogató Egyesület ALAPSZABÁLYA"
1 Súgólyuk Színjátszókat és Előadóművészeket Támogató Egyesület ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény (továbbiakban: Ectv.) 3., valamint a 32. alapján elhatározták a Súgólyuk Színjátszókat és Előadóművészeket Támogató Egyesület létrehozását. A január 14-én elfogadott alapszabályát a február 19-i módosításokkal egységes szerkezetbe foglalta az alábbiak szerint. I. AZ EGYESÜLET ADATAI 1. Az Egyesület neve: Súgólyuk Színjátszókat és Előadóművészeket Támogató Egyesület Az Egyesület rövidített neve: Súgólyuk Egyesület Az Egyesület székhelye: 7300 Komló, 48-as tér Az Egyesület jogállása Az Egyesület önálló jogi személy, képviseletére az elnök jogosult önállóan. 3. Az Egyesület célja (1) A Komlói Súgólyuk Színház tevékenységének segítése, a megvalósuló produkciók szakmai és anyagi feltételeinek előteremtése. (2) Komló kulturális hagyományaink ápolása, a kultúra értékeinek védelme és új értékek létrehozása. A városban élő, művészeti tevékenységet folytató személyek, illetve az itt működő művészeti csoportok létrejöttének és munkájának támogatása, közösségfejlesztés. Kiemelten támogatja a hátrányos és halmozottan hátrányos egyének és csoportok tevékenységét. (3) A városban élő tehetségek felkutatása, előmenetelük segítése, tehetség-gondozás, ösztöndíj és pályázatok formájában. Az oktatási intézmények tanórán kívüli tevékenységének segítése, egyéb szabadidős tevékenységek támogatása, szervezése és lebonyolítása. (4) Minden egyéb, Komló kulturális közéletét, az itt élők mindennapi kultúráját érintő tevékenység. (5) Tömöríteni mindazokat, akik a megfogalmazott célok elérésében aktívan részt kívánnak venni, támogatják és segítik azok megvalósítását; (6) Együttműködni más érdekképviseleti szervekkel, civil szerveződésekkel, társadalmi szervezetekkel, vallási és felekezeti csoportokkal a kultúra és az érte munkálkodók érdekeinek védelmében; Tevékenysége finanszírozása érdekében támogatókat kutat fel, pályázatokon vesz részt, üzleti vállalkozásokat folytat. Az Egyesület tevékenységét a kulturális örökség védelméről szóló évi LXIV. törvény 5. (1) bekezdésében foglalt ( A kulturális örökség védelme közérdek, megvalósítása közreműködési jogosultságot és együttműködési kötelezettséget jelent az állami és önkormányzati szervek, a nemzetiségi szervezetek, az egyházi jogi személyek, a civil és gazdálkodó szervezetek, valamint az állampolgárok számára. ), valamint a nemzeti köznevelésről szóló évi CXC. törvény 1. (1) bekezdésében foglalt ( elősegíti a gyermekek, fiatalok harmonikus lelki, testi és értelmi fejlődését, készségeik, képességeik, ismereteik, jártasságaik, érzelmi és akarati tulajdonságaik, műveltségük életkori sajátosságaiknak megfelelő, tudatos fejlesztése révén, és ezáltal erkölcsös, önálló életvitelre és céljaik elérésére, a magánérdeket a köz érdekeivel összeegyeztetni képes embereket, felelős állampolgárokat nevel. Kiemelt célja a nevelés-oktatás eszközeivel a társadalmi leszakadás megakadályozása és a tehetséggondozás. ) közfeladatokhoz kapcsolódóan végzi; tevékenysége során ezen közfeladatok teljesítését szolgálja közvetlenül és közvetve, ezzel hozzájárulva a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez. Az Egyesület céljai megvalósítása, gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében vagyonával önállóan gazdálkodik, ennek körében gazdasági-vállalkozási tevékenységet is folytathat, amely azonban nem lehet az Egyesület fő tevékenysége, és az alapcél szerinti tevékenységet nem veszélyeztetheti. 12 Amennyiben az Egyesület befektetési tevékenységet végezne, közgyűlése köteles befektetési szabályzatot készíteni és elfogadni. Az Egyesület csak olyan módon vehet fel hitelt és vállalhat kötelezettséget, amely nem veszélyezteti az Egyesület céljának megvalósítását és működésének fenntartását. Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. II. A TAGSÁGI VISZONY 4. Az Egyesületbe felvételüket kérhetik azok a természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok, amelyek az Egyesület célkitűzéseit elfogadják. Az egyesületi tagság formái: a) rendes tagság, b) pártoló tagság. 5. Az Egyesület rendes tagjává választható az a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok és magánszemély, aki a belépési nyilatkozatban az Egyesület alapszabályát elfogadja és a tagsági viszonyból származó kötelezettségek teljesítését vállalja. Az Egyesület tagjává választást a jelölt a megfelelően kitöltött és aláírt belépési nyilatkozat benyújtásával kérelmezheti. A nyilatkozathoz amennyiben jogi személy kéri felvételét mellékelni kell a jogi személy igazolását arról, hogy nevében ki járhat el képviselőként az Egyesület tagságában. A belépési nyilatkozatot az Egyesület Elnökségéhez kell benyújtani. A kérelmet az Elnökség terjeszti a Közgyűlés elé, és az Egyesület rendes tagjává választásról a Közgyűlés egyszerű szótöbbséggel dönt. Az Egyesület tagjait egyenlő jogok illetik meg, jogaikat a tagok személyes aktivitás útján gyakorolják. Az Egyesület rendes tagjainak jogai: a) részt vehetnek az Egyesület Közgyűlésén; b) tanácskozási, indítványozási és szavazati jogot gyakorolhatnak a Közgyűlésen; c) bármely társasági tisztségre választhatnak és megválaszthatók; d) jogosultak részt venni az Egyesület rendezvényein; e) igénybe vehetik az Egyesület által nyújtott kedvezményeket, f) a testületi szervek vezetőitől, valamint a tisztségviselőktől tájékoztatást kaphatnak. Az Egyesület rendes tagjainak kötelességei: a) kötelesek megtartani az Alapszabály és egyéb egyesületi szabályzatok rendelkezéseit, illetőleg az Egyesület szerveinek határozatait; b) kötelesek teljesíteni az Egyesület tevékenységével kapcsolatosan önként elvállalt feladataikat, és tőlük elvárható módon elősegíteni az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását; c) kötelesek a tagdíjat minden hónap 15. napjáig befizetni; d) rendes tag felvételéről a Közgyűlés dönt. (6. Megszűnt rendelkezés) 7. Az Egyesület pártoló tagja lehet az a természetes személy, jogi személy, társadalmi vagy gazdálkodó szervezet, aki, illetőleg amely készségét fejezi ki az Egyesület tevékenységének rendszeres és folyamatos támogatására. A jogi személy pártoló tag jogait képviselője útján gyakorolja. A pártoló tag csatlakozási szándékát az Elnökséghez jelenti be. A jelentkezést az Elnökség terjeszti a Közgyűlés elé, és az Egyesület pártoló tagjává választásról a Közgyűlés egyszerű szótöbbséggel dönt. A pártoló tag, valamint a jogi személy pártoló tag képviselője részt vehet az Egyesület testületi ülésein, nincs szavazata, tisztség viselésére nem választható, tagdíjat nem kell fizetnie, egyebekben jogai és kötelezettségei megegyeznek a rendes tagokéval. 8. A rendes tagsági viszony megszűnik: a) a tag kilépésével, az Elnökséghez írásban benyújtott bejelentés napján; 23 b) a tag kizárásával: 1. a tagdíjbefizetés három hónapos elmulasztása miatt (a felszólítás után a kitűzött 30 napos határidő eltelte után, a tagsági viszonyt megszüntető közgyűlési határozattal); 2. ha a tag tevékenységével vagy magatartásával az Egyesület céljainak megvalósulását veszélyezteti; c) a jogi személy tag jogutód nélküli megszűnésével a megszűnés időpontjában; A tagnak jogszabályt, az egyesület alapszabályát vagy közgyűlési határozatát súlyosan vagy ismételten sértő magatartása esetén a közgyűlés - bármely egyesületi tag vagy egyesületi szerv kezdeményezésére - a taggal szemben kizárási eljárást folytat le. Az érintett tag a közgyűlés előtt felszólalhat, a közgyűlés ezt követően egyszerű szótöbbséggel dönt a kizárás kérdésében. A tag kizárását kimondó határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást. A kizáró határozatot a taggal közölni kell. A tag a közgyűlés határozata ellen a közléstől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül pert indíthat a Pécsi Törvényszék előtt. A per megindításának a határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs. A bíróság indokolt esetben a felperes kérelmére a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A tagsági viszony a kizárásról döntő határozat jogerőre emelkedésének napján szűnik meg. (8/A. Megszűnt rendelkezés) 8/B. A pártoló tagsági viszony megszűnik: a) a pártoló tag kilépésével, az Elnökséghez írásban benyújtott bejelentés napján; b) a pártoló tag kizárásával: ha a tag tevékenységével vagy magatartásával az Egyesület céljainak megvalósulását veszélyezteti; c) a jogi személy pártoló tag jogutód nélküli megszűnésével a megszűnés időpontjában; A pártoló tag kizárását az Elnökség kezdeményezheti. Az érintett tag a Közgyűlés előtt felszólalhat, a Közgyűlés ezt követően egyszerű szótöbbséggel dönt a kizárás kérdésében. A Közgyűlés határozata ellen jogorvoslattal a bíróság előtt lehet élni. A tagsági viszony a kizárásról döntő határozat jogerőre emelkedésének napján szűnik meg. A kizárt tag a kizárással kapcsolatos határozatot 30 napos jogvesztő határidőn belül bíróság előtt megtámadhatja a Ptk. 3:70. -a alapján. 9. Az Egyesület szervei Az Egyesület testületi szervei: a) Közgyűlés, b) Elnökség, c) Felügyelőbizottság. III. AZ EGYESÜLET SZERVEZETE ÉS TISZTSÉGVISELŐI Az Egyesület tisztségviselői: a) elnök, b) két elnökségi tag, c) felügyelőbizottsági elnök és tagok. 10. A Közgyűlés A Közgyűlés a tagok összessége, az Egyesület döntéshozó szerve. A Közgyűlésen a jogi személy tagok képviselőjük útján vesznek részt. A Közgyűlés rendes és rendkívüli lehet. Rendes Közgyűlést az Egyesület évente egyszer tart. Rendkívüli Közgyűlést kell összehívni a tagok legalább egyharmada által aláírt kérelemre, melyben megjelölik az összehívás okát és célját. A Közgyűlést az elnök írásban, vagy elektronikus úton hívja össze. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a tagok az ülésről legalább nyolc nappal az ülés időpontját megelőzően értesülnek, és az ülés tárgysorozatáról leírást kapnak. 34 A Közgyűlés határozatképes, ha azon a szavazásra jogosultaknak 50%+1 fő jelen van. Ha az egyébként szabályszerűen összehívott Közgyűlés a megjelent tagoknak az előírtnál alacsonyabb száma miatt határozatképtelen, legkésőbb egy hónapon belüli időpontra ugyanazon tárgysorozattal új Közgyűlést kell kitűzni, amely a megjelent tagok számára tekintet nélkül határozatképes. A határozatképtelen Közgyűlés az eddig megjelölt feltételek esetén is csak akkor válik határozatképessé, ha erre a tagok figyelmét az eredeti meghívóban előre felhívják. Ha a közgyűlés ülését nem szabályszerűen hívták össze, az ülést akkor lehet megtartani, ha az ülésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul az ülés megtartásához. A döntéshozó szerv ülésén a szabályszerűen közölt napirenden szereplő kérdésben hozható határozat, kivéve, ha valamennyi részvételre jogosult jelen van és a napirenden nem szereplő kérdés megtárgyalásához egyhangúlag hozzájárul. A Közgyűlésen az elnök, akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt elnökségi tag elnököl. A Közgyűlésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a Közgyűlés elnöke és a Közgyűlésen az elnök által 2 felkért tag hitelesít. A Közgyűlés határozatait általában nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a kérdést ismételt szavazásra kell bocsátani, ismételt szavazategyenlőség esetén a kérdést elvetettnek kell tekinteni. Titkos szavazást rendelhet el a Közgyűlés az elnök előterjesztésére vagy a tagok egyharmadának kezdeményezésére. Személyi kérdésekben a szavazás minden esetben titkosan történik. A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben Az egyesület alapszabályának módosításához a jelen lévő tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. Az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. A Közgyűlés határozatait az Egyesület a székhelyén elhelyezett hirdetőtáblán, valamint a honlapján teszi közzé. A Közgyűlés, Elnökség üléseiről minden esetben jegyzőkönyv és nyilvántartás készül, amelyből megállapítható döntéseinek tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges személye). A jegyzőkönyvet és a nyilvántartást, mint a határozatok nyilvántartását szolgáló okiratot, lefűzve és sorszámozva kell az Egyesület iratai között megőrizni. Folyamatos kezelését az Egyesület elnöke látja el. A Közgyűlés döntéseit a döntés időpontját követő két héten belül írásban igazolható módon közli az érintettekkel. Az Egyesület működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba az Egyesület székhelyén az Egyesület képviselőjével előzetesen egyeztetett időpontban bármely tag betekinthet, azokról saját költségre másolatot készíthet. A Közgyűlés hatásköre: a) az alapszabály módosítása; b) az egyesület megszűnésének, egyesülésének és szétválásának elhatározása; c) a vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; d) az éves költségvetés elfogadása; e) az éves beszámoló - ezen belül az ügyvezető szervnek az egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentésének - elfogadása; f) a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkaviszonyban áll; 45 g) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével, a felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt; h) a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok, a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottsági tagok vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés; i) a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak megválasztása, visszahívásuk és díjazásuk megállapítása; j) a végelszámoló kijelölése; k) az Elnökség javaslata szerint dönt a tagfelvételi kérelmekről, tag kizárásáról; l) meghatározza a következő naptári évre esedékes tagdíjak mértékét. 11. Az Elnökség Az Egyesület operatív vezetésével kapcsolatos feladatokat a 3 tagú Elnökség látja el. Az elnökséget a közgyűlés választja 5 éves időtartamra. Az Elnökség tagjai az elnök és 2 fő elnökségi tag. Az elnökségi ülésre annak tárgykörére figyelemmel esetenként további tagok hívhatók meg. Az Elnökség üléseit szükség szerinti gyakorisággal, de legalább félévenként tartja. Az Elnökség üléseit az elnök hívja össze írásban, vagy elektronikus úton. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a tagok legalább három nappal az ülés időpontját megelőzően írásban értesülnek, és az ülés tárgysorozatáról leírást kapnak. Az elnökségi ülés határozatképes, ha a szavazásra jogosult elnökségi tagoknak több mint a fele jelen van. Határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni. Határozatképtelenség esetén legkésőbb 8 napon belül az Elnökséget ismételten össze kell hívni. Határozatképtelenség miatt ismételten összehívott ülések is csak akkor határozatképesek, ha azokon az Elnökség tagjainak több mint a fele jelen van. Az Elnökség dönt minden olyan kérdésben, amelyet az Alapszabály nem utal a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. Az Elnökség határozatait az Egyesület a székhelyén elhelyezett hirdetőtáblán, valamint a honlapján teszi közzé. Az Elnökség feladatai: a) az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala; b) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése; c) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése; d) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása; e) az egyesület jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése; f) a közgyűlés összehívása, a tagság és az egyesület szerveinek értesítése; g) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása; h) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre; i) a tagság nyilvántartása; j) az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése; k) az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése; l) az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és m) befogadja a tag írásbeli bejelentését annak kilépési szándéka esetén; n) javaslatot tesz a tag kizárására az alapszabály 8. b) és 8/B. b) pontjában meghatározott esetekben. 12. Az Egyesület tisztségviselői Az Egyesület tisztségviselői az Elnökség összes tagja: az elnök és két elnökségi tag, továbbá a felügyelőbizottság elnöke és tagjai. A tisztségviselőket a Közgyűlés választja. Az Egyesület vezető tisztségviselője az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Ha a vezető tisztségviselő jogi személy, a jogi személy köteles kijelölni azt a természetes személyt, aki a vezető tisztségviselői feladatokat nevében ellátja. A vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat a kijelölt személyre is alkalmazni 56 kell. A vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni. Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől. A vezető tisztségviselő az Egyesület tagjai részére köteles az Egyesületre vonatkozóan felvilágosítást adni, és számukra az Egyesületre vonatkozó iratokba és nyilvántartásokba betekintést biztosítani. A felvilágosítást és az iratbetekintést a vezető tisztségviselő a jogosult által tett írásbeli titoktartási nyilatkozat tételéhez kötheti. A vezető tisztségviselő megtagadhatja a felvilágosítást és az iratokba való betekintést, ha ez az Egyesület üzleti titkát sértené, ha a felvilágosítást kérő a jogát visszaélésszerűen gyakorolja, vagy felhívás ellenére nem tesz titoktartási nyilatkozatot. Ha a felvilágosítást kérő a felvilágosítás megtagadását indokolatlannak tartja, a nyilvántartó bíróságtól kérheti a jogi személy kötelezését a felvilágosítás megadására. A vezető tisztségviselő az ügyvezetési tevékenysége során az Egyesületnek okozott károkért a szerződésszegéssel okozott kárért való felelősség szabályai szerint felel az Egyesülettel szemben. Az elnökség tagjainak megbízatása a megválasztás napjától 5 évre szól. A mandátum lejárta után újra megválaszthatók. Az Egyesület tisztségviselői tevékenységüket társadalmi munkában végzik az Egyesület javára, tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek. Az elnök feladatai: a) a Közgyűlés és az elnökségi ülések levezetése, b) konferenciák és más rendezvények szervezése, c) a Közgyűlésről felvett jegyzőkönyv hitelesítésére felkérés, d) akadályoztatása esetén kijelölni a Közgyűlést és az elnökségi ülést levezető elnökségi tagot e) az Egyesület működésének irányítása, f) utalványozási jog gyakorlása bármelyik elnökségi taggal együttesen, g) előkészíti a vezető szerv üléseit, biztosítja működését és gondoskodik a határozatok végrehajtásáról, azok nyilvántartását folyamatosan kezeli, h) képviseli az Egyesületet. IV. FELÜGYELŐBIZOTTSÁG Az Egyesület felügyelő szerve a Felügyelőbizottság, amely 3 főből áll. A FB elnökét és tagjait a közgyűlés választja 5 évre. A Felügyelőbizottság tagjai indokolt esetben visszahívhatóak, ha tisztségük ellátására méltatlanná válnak. A Felügyelőbizottság ügyrendjét maga állapítja meg. A Felügyelőbizottság tagjai tevékenységüket társadalmi munkában végzik az Egyesület javára, tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek. A Felügyelőbizottság szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal ülésezik. A Felügyelőbizottság tagjait egyenlő jogok és azonos kötelezettségek illetik meg, így különösen: jogosult az Egyesület működését és gazdálkodását ellenőrizni, jelentést, tájékoztatást, illetve felvilágosítást kérni az Egyesület Közgyűlésétől, illetve munkavállalóitól, az Egyesület könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. Az Elnökség ülésén tanácskozási joggal részt vehet, jogszabálysértés vagy súlyos mulasztás esetén köteles a Közgyűlést tájékoztatni, és annak összehívását kezdeményezni. A Felügyelőbizottság üléseit a Felügyelőbizottság elnöke hívja össze írásban. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a tagok legalább nyolc nappal az ülés időpontját megelőzően írásban értesülnek, és az ülés tárgysorozatáról leírást kapnak. A Felügyelőbizottság ülés határozatképes, ha a szavazásra jogosult bizottsági tagoknak több mint a fele jelen van. Határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni. 67 Határozatképtelenség esetén legkésőbb 8 napon belül a Felügyelőbizottság ülését ismételten össze kell hívni. Határozatképtelenség miatt ismételten összehívott ülések is csak akkor határozatképesek, ha azokon a Felügyelőbizottság tagjainak több mint a fele jelen van. A Felügyelőbizottság ülései nyilvánosak, sorszámozott jegyzőkönyvet készít, határozatait ugyancsak sorszámozza. A jegyzőkönyv tartalmazza: az ülés helyét, idejét, a jelenlévő tagok, meghívott személyek és a jegyzőkönyvvezető nevét, a napirendet, a hozzászólásokat, az érdemi határozatokat és azok hatályát. A jegyzőkönyvet úgy kell vezetni, hogy abból az érdemi döntést támogatók és ellenzők számaránya megállapítható legyen. A Felügyelőbizottság bármely tagja jogosult jegyzőkönyvbe foglaltatni neve feltüntetése mellett a döntésre leadott szavazatát. A jegyzőkönyvet a Felügyelőbizottság ülésén a résztvevő tagok aláírják. 13. Az Egyesület vagyoni eszközei Az Egyesület bevételei: a) tagdíjak, b) az Egyesület rendezvényeinek bevételei. V. AZ EGYESÜLET GAZDÁLKODÁSA Az Egyesület rendes tagjai évenként tagdíjat fizetnek, melynek mértékét a Közgyűlés állapítja meg. 14. Az Egyesület pénzeszközeinek felhasználása Az Egyesület pénzeszközeinek célszerű felhasználására éves költségvetést készít. A következő évre szóló költségvetést és az előző év gazdálkodásáról szóló beszámolót az elnök terjeszti a Közgyűlés elé jóváhagyás végett. A kifizetések az elnök és egy elnökségi tag együttes aláírása alapján teljesíthetők. Az Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. Az Egyesület jogutód nélkül megszűnik, ha a) határozott időre jött létre és a meghatározott időtartam eltelt; b) megszűnése meghatározott feltétel bekövetkezéséhez kötött és e feltétel bekövetkezett; c) a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel kimondják megszűnését; d) az arra jogosult szerv megszünteti, feltéve mindegyik esetben, hogy a jogi személy vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság a jogi személyt a nyilvántartásból törli, továbbá, ha e) az egyesület megvalósította célját vagy az egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy f) az egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt. Az egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az alapszabályban meghatározott, az egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött közhasznú szervezetnek kell átadni. A nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott szervezetnek juttatja a vagyont, ha az alapszabály nem tartalmaz rendelkezést a megszűnő egyesület vagyonáról, vagy ha az alapszabályban megjelölt közhasznú szervezet a vagyont nem fogadja el vagy azt nem szerezheti meg. A fennmaradó vagyon sorsáról a nyilvántartó bíróság a törlést kimondó határozatában rendelkezik, a vagyonátruházás teljesítésére szükség esetén ügygondnokot rendel ki. A vagyon feletti rendelkezési jog az egyesület törlésével száll át az új jogosultra. Az egyesület jogutód nélküli megszűnése után a vezető tisztségviselőkkel szemben e minőségükben az egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt - a jogerős bírósági törléstől számított egy éven belül - az egyesület törlésének időpontjában tagsági jogviszonyban álló tag vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszűnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy ha lett volna vagyon, át kellett volna adni. Ha az egyesület jogutód nélkül megszűnik, a hitelezők kielégítetlen követelésük erejéig kártérítési igényt érvényesíthetnek az egyesület vezető tisztségviselőivel szemben a szerződésen kívül okozott 78 károkért való felelősség szabályai szerint, ha a vezető tisztségviselő az egyesület fizetésképtelenségével fenyegető helyzet beállta után a hitelezői érdekeket nem vette figyelembe. Ez a rendelkezés végelszámolással történő megszűnés esetén nem alkalmazható. Az Egyesület a nyilvántartásból való törléssel szűnik meg. VI. AZ EGYESÜLET FELÜGYELETE 15. Az Egyesület működése felett a törvényességi felügyeletet a következő szervezetek látják el: az adóellenőrzést az állami adóhatóság, a költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzését az Állami Számvevőszék, az állami vagy önkormányzati költségvetésből, illetve a nemzetközi forrásokból juttatott támogatások felhasználásának ellenőrzését a külön jogszabály szerinti belső ellenőrzési szervezet, a törvényességi felügyeletet pedig reá irányadó szabályok szerint az ügyészség. VII. VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. Ezt az alapszabályt az Egyesület Közgyűlése január 14-én fogadta el. Az alapszabály módosítását a február 19. napján megtartott Közgyűlés fogadta el a 2/2015.(II.19.) sz. határozatával. Egyesület elnöke Záradék: Alulírott, Fehérné dr. Bárdos Aliz (7300 Komló, Kossuth L. u. 97.) egyéni ügyvéd, mint a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapszabályt szerkesztő és ellenjegyző ügyvéd kijelentem, hogy a dőlt betűvel szedett módosított pontokon (9., 10., 11., 12., IV. pont) kívül az alapszabály szövege a napján kelt alapszabály szövegével mindenben megegyezik. Az Egyesület Alapszabályát szerkesztettem és ellenjegyzem: Komló, február 19. Fehérné dr. Bárdos Aliz ügyvéd 8 Hasonló dokumentumok
Alapszabály A Sopronkövesd Fejlődéséért Egyesület tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv 1 és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Napfény Egyesület Az élhetőbb életért ALAPSZABÁLYA
Napfény Egyesület Az élhetőbb életért ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A szervezet neve: Nyírségi Háziorvosok Egyesülete A szervezet székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szent István út 59. A szervezet működési Részletesebben Magyar Telemark- és Extrémsport Egyesület
DOBOGÓKŐ EGYESÜLET 2011. május 14-i állapotnak megfelelő, korábbi módosításokkal is egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA I. AZ EGYESÜLET ADATAI 1. Az Egyesület neve: Dobogókő Egyesület 2. Az Egyesület Részletesebben EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1
EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1 (MINTA) Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak a.. EGYESÜLET elnevezésű civil szervezet létrehozása tárgyában, és egyező akaratnyilatkozattal Részletesebben A Szövetség az Elektronikus Kereskedelemért EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. I. Általános rendelkezések. II. Az egyesület célja és feladatai
A Szövetség az Elektronikus Kereskedelemért EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1./ Az egyesület neve: Szövetség az Elektronikus Kereskedelemért Az egyesület angol neve: Association for E-commerce Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
ÜGYREND Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12. Tartalomjegyzék 1. A Felügyelő Bizottság működése...3 1.1. Részletesebben EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapszabály mellékletét képező tagjegyzéket aláírók, mint alapító tagok, jelen alapszabály elfogadásával megalakítják a következő egyesületet és elfogadják annak alapszabályát, Részletesebben A Magyar Orvosok Sportegyesületének
A Magyar Orvosok Sportegyesületének alapszabálya 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Egyesület neve: Magyar Orvosok Sportegyesülete Székhelye: 1068 Budapest, Szondi u. 100. sz. Működése kiterjed az ország egész Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
EGYETEMI KATOLIKUS GIMNÁZIUM ÖREGDIÁK EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapító tagok az Egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése alapján létrehozták az Egyetemi Katolikus Gimnázium Részletesebben R é s z l e t a HKVSZ 2014. október 16-án elfogadott Alapszabályából
R é s z l e t a HKVSZ 2014. október 16-án elfogadott Alapszabályából 1. Általános rendelkezések 1.1. A Szövetség elsősorban szakmai és gazdasági érdekképviseletet ellátó független egyesület, olyan önálló Részletesebben BALATONFŰZFŐ-LITÉR TURISZTIKAI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA EGYSÉGES SZERKEZETBEN
BALATONFŰZFŐ-LITÉR TURISZTIKAI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA EGYSÉGES SZERKEZETBEN 1 A BALATONFŰZFŐ-LITÉR TURISZTIKAI EGYESÜLET alapszabályának módosítása egységes szerkezetben Alulírottak ezúton nyilatkozunk, Részletesebben FPV Egyesület alapszabálya
FPV Egyesület alapszabálya Az FPV Egyesület a modellezés azon ágával foglalkozik, ahol modell irányítása az élő videó kép alapján történik és támogat minden olyan modellező tevékenységet, mely az irányításhoz Részletesebben I. AZ EGYESÜLET ADATAI. Az egyesület székhelye: 8220 Balatonalmádi, Hunyadi u. 10. Az egyesület önálló jogi személy, képviseletére az elnök jogosult.
Alulírott alapító az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvényben foglalt követelmények szerint a Veszprémben 1997. Részletesebben A Magyar Azbesztmentesítők Szövetsége Alapszabályának 2014. 03. 18. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege
A Magyar Azbesztmentesítők Szövetsége Alapszabályának 2014. 03. 18. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege 1. (1) Magyar Azbesztmentesítők Szövetség (továbbiakban: Szövetség) célja. Részletesebben Alapszabály- Rábatamási Sportkör ALAPSZABÁLY
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben A Magyar Netgombász Közhasznú Egyesület szervezeti és működési szabályzata II. AZ EGYESÜLET JOGÁLLÁSA ÉS TAGSÁGA
A Magyar Netgombász Közhasznú Egyesület szervezeti és működési szabályzata I. ÁLTALÁNOS RÉSZ Az Egyesület neve: Magyar NetGombász Közhasznú Egyesület Az Egyesület székhelye: 1142 Budapest, Dorozsmai u. Részletesebben 1956-os MAGYAR SZABADSÁGHARCOSOK VILÁGSZÖVETSÉGE EGYESÜLET SZABÁLYZATA
1956-os MAGYAR SZABADSÁGHARCOSOK VILÁGSZÖVETSÉGE EGYESÜLET SZERVEZETI és MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2013. 1 Az 1956-OS MAGYAR SZABADSÁGHARCOSOK VILÁGSZÖVETSÉGE EGYESÜLET SZERVEZETI és MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA I. Részletesebben MOMO Művészeti és Kulturális Egyesület Alapszabálya
MOMO Művészeti és Kulturális Egyesület Alapszabálya Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak a MOMO Művészeti és Kulturális Egyesület elnevezésű civil szervezet létrehozása Részletesebben Magyar Felkészülők Egyesülete ALAPSZABÁLYA
Magyar Felkészülők Egyesülete ALAPSZABÁLYA Alulírottak elhatároztuk, hogy az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Részletesebben A HÓDMEZŐVÁSÁRHELYI KOSÁRSULI SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
1 A HÓDMEZŐVÁSÁRHELYI KOSÁRSULI SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Civil Élet Egyesület, a tudatos fogyasztói szokások kialakításáért
Civil Élet Egyesület, a tudatos fogyasztói szokások kialakításáért Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése szerint elhatározták a Civil Élet Egyesület létrehozását. Részletesebben Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben Tervezett. A Nagycsaládosok Szentendrei Egyesülete (NSZE) ALAPSZABÁLYA
Tervezett A Nagycsaládosok Szentendrei Egyesülete (NSZE) ALAPSZABÁLYA Tartalom A NAGYCSALÁDOSOK SZENTENDREI EGYESÜLETE... 2 I. AZ EGYESÜLET ADATAI:... 2 II. AZ EGYESÜLET CÉLJA, TEVÉKENYSÉGE:... 2 III. Részletesebben Alapító okirat. 1. Az egyesület neve, székhelye:
BARBONCÁS BÁBOKKAL NEMCSAK A GYERMEKEKÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése alapján létrehozták a BARBONCÁS Bábokkal Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
A PILISCSABAI FUTRINKÁK SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény rendelkezései szerint Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak Részletesebben az új Ptk. rendszerének tükrében
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben Újpalota Sportegyesület. Alapszabály
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben ALAPSZABÁLY Kivonatos
ALAPSZABÁLY Kivonatos A Fenntartható Örökség és Környezet Közhasznú Egyesület / FÖKKE / közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben H A T Á R O Z A T I J AVA S L A T. Tisztelt Közgyűlés!
H A T Á R O Z A T I J AVA S L A T Tisztelt Közgyűlés! Alulírott Vasszi Zoltán, mint a Magyarországi Amerikai Staffordshire Terrier Egyesület Elnöke az alábbi előterjesztést tárom a Tisztelt Közgyűlés elé, Részletesebben A Budapesti Tarokk Egyesület Alapszabálya
A Budapesti Tarokk Egyesület Alapszabálya I. fejezet: Általános rendelkezések 1. Alapítás Az alapítók az egyesülési jogról szóló 1989.évi II. tv alapján, jelen alapszabályban meghatározott célra egyesületet Részletesebben A Magyar Akupunktúra és Moxaterápiás Egyesület ALAPSZABÁLYA
A Magyar Akupunktúra és Moxaterápiás Egyesület ALAPSZABÁLYA A Fővárosi Bíróságon 1991. január 8. napján 3217 számon nyilvántartásba vett Magyar Akupunktúra és Moxatherápiás Egyesület 2012. augusztus 15. Részletesebben A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben A GÖDI SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTOTT EGYSÉGES SZERKEZETBEN
A GÖDI SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTOTT EGYSÉGES SZERKEZETBEN 2005 ALAPSZABÁLY I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Gödi Sport Egyesület, rövidített neve: G.S.E. 2. Az egyesület székhelye: Részletesebben Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 12-én megtartott rendes ülésének jegyzőkönyvéből.
Kivonat: Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 12-én megtartott rendes ülésének jegyzőkönyvéből. Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 19/2015.(II. 12.) határozata Részletesebben ALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRATA
ALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRATA amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvénynek megfelelően módosítsa az Alapítvány alapító Részletesebben ALAPSZABÁLY. MAGYARORSZÁGI ORACLE FELHASZNÁLÓK EGYESÜLETE - módosításokkal egységes szerkezetben- I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY MAGYARORSZÁGI ORACLE FELHASZNÁLÓK EGYESÜLETE - módosításokkal egységes szerkezetben- I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Magyarországi Oracle Felhasználók Egyesülete Az Egyesület Részletesebben A MAGYAR SÜRGŐSSÉGI ORVOSTANI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚ EGYESÜLET MÓDOSÍTOTT ALAPSZABÁLYA
A MAGYAR SÜRGŐSSÉGI ORVOSTANI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚ EGYESÜLET MÓDOSÍTOTT ALAPSZABÁLYA 1. AZ EGYESÜLET NEVE: Magyar Sürgősségi Orvostani Társaság Közhasznú Egyesület Az Egyesület angol neve: Hungarian Association Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
Délibáb Cívis Segélynyújtó És Szolgáltató Egyesület alapszabálya I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Délibáb Cívis Segélynyújtó és Szolgáltató Egyesület Az egyesület rövid neve: Délibáb Cívis Részletesebben Bull & Mastiff Sportkutyás Klub Egyesület Alapszabálya (Dőlt betűs módosításokkal, egységes szerkezetben.)
Bull & Mastiff Sportkutyás Klub Egyesület Alapszabálya (Dőlt betűs módosításokkal, egységes szerkezetben.) Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése szerint elhatározták Részletesebben A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA
Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya Egységes szerkezetbe foglalva a Csongrád Megyei Bíróság Pk.60.107/2008/2. számú végzése alapján történt módosításokkal azzal, hogy a módosításra került Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben CSEPELI SZALON KULTURÁLIS KÖZHASZNÚ EGYESÜLET
CSEPELI SZALON KULTURÁLIS KÖZHASZNÚ EGYESÜLET Alulírott Alapítók közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság 1959. évi IV. törvény ide vonatkozó rendelkezései Részletesebben A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya
ALAPSZABÁLY (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.) Az Egyesület neve: Az Egyesület székhelye: Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület 2890 Tata, Váralja Részletesebben NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE
NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE HUNGARIAN EDUCATIONAL RESEARCH ASSOCIATION (HERA) * ALAPSZABÁLY BUDAPEST, 2010 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény Részletesebben VITAL LIFE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
VILÁGJÁRÓ VADÁSZOK KLUBJA (egyesület) ALAPSZABÁLYA 2011. 1 A Világjáró Vadászok Klubja A L A P S Z A B Á L Y A A Világjáró Vadászok Klubjaalapító tagjai a 2011. március 26.napján megtartott alakuló közgyűlésen Részletesebben MAGYARORSZÁGI KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT SZÖVEGE. S Z E G E D, 2015. Június 5.
MAGYARORSZÁGI KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT SZÖVEGE S Z E G E D, 2015. Június 5. 2 1./ Az Egyesület neve: Az Egyesület neve, székhelye, Részletesebben A Tata és Környéke Turisztikai Egyesület Alapszabálya
Tata és Környéke Turisztikai Egyesület 2890 Tata, Ady E. út 9. telefon: +36-34/586-045 e-mail: tata@tourinform.hu ------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Részletesebben PÁPAI NAGYCSALÁDOSOK EGYESÜLETÉNEK EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA
PÁPAI NAGYCSALÁDOSOK EGYESÜLETÉNEK EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA Az Egyesület neve: Pápai Nagycsaládosok Egyesülete (PÁNKE) Az Egyesület székhelye: 8500 Pápa, Ribizli u. 49/1. (21049/1. hrsz.) Részletesebben LENDÜLETBEN AZ IFJÚSÁG EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
LENDÜLETBEN AZ IFJÚSÁG EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése alapján létrehozták a Lendületben az Ifjúság Egyesületet. A Lendületben Részletesebben 12/2014. (II. 28.) KIM rendelet
összefüggő módosításáról és egyéb igazságügyi tárgyú rendeletek módosításáról A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény Részletesebben DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület egységes szerkezetű alapszabálya. Kelt: Kaposvár, 2014. május 30.
DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület egységes szerkezetű alapszabálya Kelt: Kaposvár, 2014. május 30. 2 DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület alapszabálya Az alapító tagok közös, Részletesebben 1. Az Egyesület neve, székhelye, működési területe és elektronikus levélcíme (Ptk. 3:5. a) és b) pontja alapján)
Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület módosítása egységes szerkezetben A Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület a 2014. május. napján hozott xxx /2014. Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Nyt. szám: /2012 1. számú példány NYUGÁLLOMÁNYÚ LÉGVÉDELMI TÜZÉREK BAJTÁRSI EGYESÜLETE ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE NAGYOROSZI 2012. 1. BEVEZETŐ (1) A Nyugállományú Légvédelmi Tüzérek Bajtársi Egyesülete Részletesebben MAGYAR LÉTESÍTMÉNYGAZDÁLKODÁSI SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
MAGYAR LÉTESÍTMÉNYGAZDÁLKODÁSI SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése alapján létrehozták a Magyar Létesítménygazdálkodási Szövetséget. Részletesebben KÉT KERÉKKEL AZ IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
KÉT KERÉKKEL AZ IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (a 2007. július 9. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) PREAMBULUM Alulírott Alapítók, attól a felismeréstől vezérelve, hogy a Részletesebben SZÍNHÁZ ÉS MŰVÉSZETPÁRTOLÓ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
SZÍNHÁZ ÉS MŰVÉSZETPÁRTOLÓ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Egységes szerkezetben Budapest, 2010. január 20. 1 Színház- és Művészetpártoló Egyesület ALAPSZABÁLY Amelyet az egyesületalapító tagjai az 1999. március Részletesebben I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI II. AZ EGYESÜLET CÉLJA III. AZ EGYESÜLET TAGSÁGA
A K Á V A Kulturális Műhely Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyeseület neve: KÁVA Kulturális Műhely 2. Az egyesület székhelye: 1022 Részletesebben (1) Az Egyesület neve: Magyar Szolárium Üzemeltető Egyesület. (4) Az Egyesület működési területe kiterjed a Magyar Köztársaság egész területére.
s Magyar Szolárium Üzemeltető Egyesület Alapszabály A Magyar Szolárium Üzemeltető Egyesület alakuló Közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről Részletesebben A Dorogi Szénmedence Sportjáért Közalapítvány alapító okiratának 13. számú módosítása
A Dorogi Szénmedence Sportjáért Közalapítvány alapító okiratának 13. számú módosítása 1. Dorog Város Önkormányzatának Képviselő-testülete alapító (továbbiakban: Alapító ), a Dorogi Szénmedence Sportjáért Részletesebben Duna Charta Egyesület. Alapszabálya
Javaslat az Ózd Közbiztonságáért Alapítvány alapító okiratának módosítására Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: Jogtanácsos Ózd, 2015. február 19. Tisztelt Képviselő-testület! Az Ózd Közbiztonságáért Részletesebben Az Etyeki Sportért alapítvány alapító okirata 1
Az Etyeki Sportért alapítvány alapító okirata 1 Alulírott - mint az etyeki Sportegyesület képviseletében eljáró elnök - alapító, a jelen okirattal, az ebben írt célok megvalósítása és az itt rögzített Részletesebben A Vasutasok Szakszervezete Felügyelő Bizottságának ÜGYRENDJE
A Vasutasok Szakszervezete Felügyelő Bizottságának ÜGYRENDJE 1. Általános rendelkezések A Vasutasok Szakszervezete ( a továbbiakban: VSZ) XVIII. Kongresszusán 2015. 05.16-án megválasztott Felügyelő Bizottság Részletesebben A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben A Magyar Mozgás- és Táncterápiás Egyesület Alapszabálya a módosításokkal egységes szerkezetben
A Magyar Mozgás- és Táncterápiás Egyesület Alapszabálya a módosításokkal egységes szerkezetben Alulírott tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése, valamint a közhasznú szervezetekről Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
34/2017. számú közigazgatási elvi döntés | K Ú R I A
34/2017. számú közigazgatási elvi döntés
Az örököst az elhunytat terhelő tartozás megfizetésére kötelező határozat akkor tekinthető jogszerűnek, ha képes kezelni az örökös speciális jogi helyzetét.
[2013. évi V. tv. (Ptk.) 7:96 § (1) bek., 2004. évi CXL. tv. (Ket.) 72. § (1) bek.]
[1] A bíróság a felperes kereseti kérelme, alperes ellenkérelme, a csatolt közigazgatási iratok és a per egyéb adatai alapján az alábbi tényállást állapította meg:
[2] Néhai H. Gy., mint felperes és Sz. F.-né, mint alperes között élettársi vagyonközösség megszüntetése iránt per volt folyamatban a Tatabányai Városi (később Járás-) Bíróság előtt. Sz. F.-né kérelme alapján a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálata, mint elsőfokú hatóság 2012. június hó 27. napján pártfogó ügyvédi képviselet igénybevételét engedélyezte Sz. F.-né részére.
[3] A polgári per jogerős befejezését követően Sz. F.-né pártfogó ügyvédje 2015. január hó 29. napján díjigényt terjesztett elő az elsőfokú hatóságnál. Az elsőfokú hatóság díjmegállapító határozatában 240.559.- Ft-ban állapította meg a pártfogó ügyvéd díját. Tekintettel arra, hogy néhai H. Gy. felperes 100%-ban pervesztes lett, az elsőfokú hatóság néhai H. Gy.-t kötelezte a pártfogó ügyvédi díj megfizetésére azzal, hogy 203.059.- Ft-ot közvetlenül a pártfogó ügyvéd részére kell megfizetnie, míg 37.500.- Ft-ot – amelyet az elsőfokú hatóság előlegezett – az elsőfokú hatóság részére kell visszatérítenie.
[4] Néhai H. Gy. 2014. április hó 18. napján elhunyt, törvényes örökösei az örökséget visszautasították, ezért a 2015. június 11. napján kelt hagyatékátadó végzés alapján az örökhagyó hagyatékát dr. E. J. közjegyző törvényes öröklés jogcímén a Magyar Állam javára adta át. A hagyatékátadó végzés 2015. július 31. napján jogerőre emelkedett.
[5] Az elsőfokú hatóság 2016. május 23. napján kelt megkeresésében hagyatéki hitelezői igényt jelentett be dr. E. J. közjegyzőnél, majd 2016. július hó 06. napján kelt végzésével megállapította, hogy a pártfogó ügyvédi díj visszatérítése ügyében néhai H. Gy. jogutóda a Magyar Állam. A jogutódlás tényére tekintettel 2016. augusztus hó 09. napján kelt határozatával az elsőfokú hatóság kötelezte a Magyar Államot a pártfogó ügyvéd részére díjelőlegként kifizetett 37.500.- Ft visszatérítésére.
[6] A felperes fellebbezésére tekintettel eljárt alperes 2016. október hó 17. napján kelt 10641-2/2016. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A döntés indokolása szerint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. tv. (Ket.) 16. § (1) bekezdés a) pontja alapján ha jogszabály másként nem rendelkezik, vagy ha a hatósági ügy személyes jellege, vagy a kötelezettség tartalma nem zárja ki, a hivatalból indított eljárásból a kieső ügyfél helyébe a polgári jog szerinti jogutódja lép. E körülményre tekintettel hozta meg a hatóság a jogutódlást megállapító végzést, majd kötelezte az örököst a pártfogó ügyvédi díjelőleg visszafizetésére.
[7] Alperes jogerős határozatában hivatkozott a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. tv. (Ptk.) 7:87 § (1) és (2) bekezdéseire, amelyek szerint az öröklés az örökhagyó halálával nyílik meg, és az örökös az öröklés megnyílásával a hagyatékot, vagy annak neki jutó részét, vagy meghatározott tárgyát – elfogadás, vagy bármely más jogcselekmény nélkül – megszerzi. Alperes kifejtette, hogy álláspontja szerint a fent idézett Polgári Törvénykönyvbeli rendelkezés szerint az örökös az örökséget nem a hagyatéki eljárással szerzi meg, hanem ipso iure, minden alakszerűség és hatósági beavatkozás nélkül az örökhagyó halálának puszta tényével. E körülményre tekintettel azzal, hogy az elsőfokú hatóság a hagyatéki eljárás során nem jelezte az örökhagyóval szemben fennálló követelését, hitelezői igénye még nem évült el.
[8] Az alperes nem vitatta felperes fellebbezésében foglalt azon megállapítást, hogy Magyar Állam részére az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. (Itv.) illetékmentességet biztosít, mely alapján az állam mentesül az adó-, illetékfizetési kötelezettség, valamint bírósági és igazgatási szolgáltatási díjak megfizetése alól, azonban hangsúlyozta, hogy a pártfogó ügyvédi díjelőleg nem tartozik e kategóriák egyikébe sem.
[9] Alperes hangsúlyozta továbbá, hogy a pártfogó ügyvédi díjelőleg nem eljárásjogi, hanem anyagi jogi követelésből származó követelés, melynek megfizetése alól a fenti jogszabályok nem adnak mentesítést a Magyar Állam, mint szükségképpeni törvényes örökös számára.
[10] A jogerős határozattal szemben felperes terjesztett elő kereseti kérelmet, amelyben elsődlegesen a jogerős határozat megváltoztatását, egyúttal felperes fizetési kötelezettségének megszüntetését, másodlagosan a határozat hatályon kívül helyezését és az eljárt hatóságok új eljárásra utasítását kérte.
[11] Felperes felülvizsgálati kérelmében hivatkozott a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (régi Ptk.) 679. § (1) bekezdés rendelkezésére, amely szerint az örökös a hagyatéki tartozásokért a hagyaték tárgyaival és annak hasznaival felel a hitelezőknek.
[12] Hivatkozott az adózás rendjéről szóló 2003. XCII. tv. (Art.) 131. § (3) bekezdésre, amely szerint, ha az adózó halála esetén más örökös hiányában a hagyaték az államra száll, az adóhatóság külön határozat meghozatala nélkül hivatalból törli az örökhagyó adószámlájáról az államot, mint örököst terhelő tartozást, illetve az államot, mint örököst megillető költségvetési támogatást, adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést. E körülményre tekintettel felperes álláspontja szerint a Magyar Állam kötelezése nem lehetséges, így a jogerős közigazgatási határozat jogszabálysértő.
[13] Alperes ellenkérelmében felperes keresetének elutasítását kérte és bejelentette, hogy fenntartja a 10641-2/2016. számú helybenhagyó határozatban kifejtett álláspontját. Kifejtette továbbá, hogy a Ptk. 7:96 § (1) bekezdésének rendelkezése, amely szerint az örökös a hagyatéki tartozásokért a hagyaték tárgyaival és azok hasznaival felel a hitelezőknek, nem érinti a jogutódlás tárgyában hozott végzés és a pártfogó ügyvédi díjelőleg visszatérítésére kötelező határozat jogszerűségét.
[14] A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) 7:96. § (1) Az örökös a hagyatéki tartozásokért a hagyaték tárgyaival és azok hasznaival felel a hitelezőknek. Ha a követelés érvényesítésekor a hagyaték tárgyai vagy hasznai nincsenek az örökös birtokában, az örökös öröksége erejéig egyéb vagyonával is felel.
[15] (3) Az örökös a hagyatéki költségekért és a hagyatéki eljárás költségeiért saját vagyonával is felel.
[16] A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 72. § (1) bekezdés df) pontja szerint a határozatnak - ha jogszabály további követelményt nem állapít meg - tartalmaznia kell a rendelkező részben a kötelezettség teljesítésének határnapját vagy határidejét és az önkéntes teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeit, ideértve a fizetési kötelezettséget megállapító döntésben a késedelmi pótlék-fizetési kötelezettségről és annak mértékéről szóló tájékoztatást, valamint a 131. § (1a) bekezdés szerinti esetben a közérdekű munkával való megváltás szabályaival kapcsolatos tájékoztatást,
[17] A bíróság rögzíti, hogy a felülvizsgálni kért közigazgatási határozatok Magyar Államot kötelezték a díjelőleg visszafizetésére, így a bíróság nem találta megalapozottnak azt a felperesi észrevételt, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. visszafizetésre nem kötelezhető, hiszen a hatóságok nem a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-t kötelezték visszafizetésre.
[18] Felperes kifogásolta, hogy alperes hagyatéki hitelezői igényt nem terjesztett elő. A bíróság e körben osztotta alperes álláspontját, amely szerint a hagyatéki hitelezői igény előterjesztésének elmulasztása nem eredményez jogvesztést, annak következménye, hogy a jelentkezéséig történt kielégítéseket a sorrend megtartása és a csoportjához tartozók kielégítésének aránya szempontjából nem kifogásolhatja.
[19] A bíróság továbbá nem találta megalapozottnak a felperes Art. 131. § (3) bekezdésre történő hivatkozását tekintettel arra, hogy a pártfogói díjelőleg – bár végrehajtás esetén adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül – nem tartozik az Art. 131. § (3) bekezdés szerinti felsorolás hatálya alá.
[20] Felperes továbbá azért tartotta jogszabálysértőnek alperes határozatát, mert abból nem derült ki, hogy felperes, mint szükségképpeni törvényes örökös a hagyatéki tartozásokért csak a hagyaték tárgyaival és annak hasznaival felel, ezen felül további költségek megfizetésére nem kötelezhető.
[21] E körben alperes akként nyilatkozott, hogy álláspontja szerint a Ptk. 7:96. § (1) bekezdés rendelkezése nem érinti a jogutódlás tárgyában hozott végzés és a pártfogó ügyvédi díjelőleg visszatérítésére kötelező határozat jogszerűségét.
[22] A bíróság megállapította, hogy Ptk. 7:96. § (1) bekezdés rendelkezése alapján az örökös a hagyatéki tartozásokért a hagyaték tárgyaival és azok hasznaival felel a hitelezőknek. Ugyanezen jogszabályhely (3) bekezdése szerint az örökös a hagyatéki költségekért és a hagyatéki eljárás költségeiért saját vagyonával is felel. Ugyanakkor nincs olyan jogszabályi rendelkezés, amely szerint a köztartozások tekintetében az örökös kedvezőtlenebb helyzetbe kerülhetne az örökhagyónál.
[23] A Kúria Kfv.I.35.241/2012/7. számú ítéletében adótartozás kapcsán fejtette ki alábbi álláspontját, amelyet a bíróság az adók módjára behajtandó köztartozásnak minősülő pártfogó ügyvédi díjelőleg tekintetében is irányadónak tart. A Kúria döntésében rámutatott arra, hogy a jogviszony közjogi jellege nem változtat azon, hogy az örökös nem saját, hanem örökösi minőségében van fizetésre kötelezve, és így, amennyiben személyére nem alkalmazhatóak a Ptk. öröklési szabályai, az elhunyt tartozásának megfizetésére sem kötelezhető.
[24] A Kúria a Ket. 72. § (1) bekezdés df) pontja tekintetében kifejtette, hogy az önkéntes teljesítés elmaradásának jogkövetkezményei nem szűkíthetőek le a késedelmi pótlék-fizetési kötelezettségről való tájékoztatásra. A döntés egyedi jellemzőiből fakadó, az önkéntes teljesítés elmaradásához kapcsolódó jogkövetkezmények a határozat indokolásával való szoros összefüggésre tekintettel, megjelenítendők a határozat rendelkező részében. Az örököst az elhunytat terhelő tartozás megfizetésére kötelező határozat akkor tekinthető jogszerűnek, ha képes kezelni az örökös speciális jogi helyzetét.
[25] Eltérő szabályozás hiányában a közigazgatási határozatokkal szemben is követelmény, hogy rendelkező része és indokolása összhangban álljon. A megállapított tényállás alapján, abból következően kell az egyes jogkövetkezményekről rendelkezni, amelyeket a döntés rendelkező része tartalmaz. Ennek következtében a közigazgatási határozat indokolásában nem mellőzhető az örökös speciális helyzetének megjelenítése, amelynek így a határozat rendelkező részében is tükröződnie kell. Csak akkor következhet be a felperes önkéntes teljesítésének elmaradása esetén a végrehajtási szakban az az egyértelmű helyzet, hogy az örökös mely vagyontárgyaira foganatosíthatók a végrehajtási cselekmények.
[26] Fentiekre tekintettel a bíróság megállapította, hogy az alperes 10641-2/2016. számú határozata – az elsőfokú hatóság KEE/301/530373-11/2016. számú határozatára is kiterjedően – jogszabálysértő, mert nem rendelkezik arról, hogy felperes visszatérítési kötelezettsége milyen vagyonkörben áll fenn, ezért a bíróság az alperes 10641-2/2016. számú határozatát – az elsőfokú hatóság KEE/301/530373-11/2016. számú határozatára is kiterjedően – hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte.
[27] A megismételt eljárásban a hatóságnak meg kell jelölnie, hogy a visszatérítési kötelezettség fedezetéül mely vagyontárgyak szolgálnak. Ez nem jelenti azt, hogy a határozatban fel kell sorolni a hagyaték tárgyait, de rendelkezni kell arról – a határozat rendelkező részében –, amennyiben elmarad az önkéntes teljesítés, a végrehajtás a hagyaték tárgyaira folytatandó le.
(Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.342/2016/5.)

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Bíróság