text:
Kpkf.37.163/2013/2. számú határozat | Kúria
Kpkf.37.163/2013/2. számú határozat
Kpkf.37.163/2013/2.szám
A Kúria az Alkotmánybíróság IV/2878-25/2012. AB határozat alapján az első fokon eljárt bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását mellőzi.
1. A Lehet Más a Politika (a továbbiakban: indítványozó) 2012. február 6-án a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény (a továbbiakban: Gytv.) 6. §-ának megfelelően az illetékes rendőrkapitányságnak bejelentette, hogy 2012. március 15-én rendezvényt kíván tartani a Hősök terén. A Budapesti Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: BRFK.) 01000/6480-2/2012. ált. számú végzésében megállapította a hatáskörének hiányát. A rendőrségi végzés indokolása szerint Budapest Főváros Önkormányzata a 2012. január 10-ei FPH061/555-3/2012. számú közterület-használati megállapodásban a Fővárosi Önkormányzat Főpolgármesteri Hivatal használatába adta a Hősök terét. A közterület-használati engedély folytán pedig a rendőrség szerint a megjelölt terület elvesztette „a Gytv. 15. § a) pontja értelmében vett közterületi jellegét”, következésképpen a szóban forgó területre bejelentett rendezvény nem tartozik a Gytv. hatálya alá, s a rendőrségnek nincs hatásköre a rendezvény elbírálására.
2. A panaszos ezt követően a Gytv. 9. § (1) bekezdése alapján a Fővárosi Törvényszékhez fordult, és kérte a rendőrségi végzés hatályon kívül helyezését, tekintettel arra, hogy az az ügy érdemében hozott olyan döntésnek minősül, amely a rendezvény megtiltásával azonos hatályú, s a végzés alaptörvény-ellenes módon korlátozza a békés gyülekezéshez való jogot.
3. A Fővárosi Törvényszék megállapította, hogy a BRFK a bejelentést nem vizsgálta érdemben, és nem is döntött érdemben a rendezvény megtiltásáról. A bírósági végzés szerint a BRFK a rendezvényre vonatkozó bejelentést azért utasította el, mert azt állapította meg, hogy a kérdésben nincs hatásköre. A bíróság ezért arra a következtetésre jutott, hogy neki sincs lehetősége a kérdés érdemi elbírálására, ezért a végzésben a Gytv. 8. § (3) bekezdése alapján – a Ket. rendelkezéseit figyelembe véve – hatáskörének hiányát állapította meg, és az ügyet fellebbezésként áttette az Országos Rendőr-főkapitánysághoz (a továbbiakban: ORFK).
4. Az indítványozó ezen bírósági végzéssel szemben az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben a végzés megsemmisítését kérte.
5. Az Alkotmánybíróság a IV/2878-25/2012. AB határozatában [3/2013. (II. 14.) AB határozat, Magyar Közlöny 2013. évi 23. szám; a továbbiakban: Abh.] megsemmisítette a Fővárosi Törvényszék 29.Kpk.45.266/2012/2. számú végzését, mert az Alkotmánybíróság a bírói döntés sérti az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében biztosított békés gyülekezéshez való jogot. Az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményt is meghatározott, amely szerint: „az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény 9. §-a szerinti bírói felülvizsgálatnak van helye a rendőrségnek a rendezvény bejelentéséről hozott, hatáskör hiányát megállapító határozatával szemben. A bíróság a hatáskör hiányát megállapító rendőrhatósági határozat jogszerűségét és megalapozottságát érdemben vizsgálja.”
6. A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 360. § b) pontja szerint ha az Alkotmánybíróság megállapítja a bírói döntés alaptörvény-ellenességét és a bírósági határozatot megsemmisíti, az alkotmányjogi panasz orvoslásának eljárási eszközét - az Alkotmánybíróság határozata alapján és a vonatkozó eljárási szabályok megfelelő alkalmazásával - a Kúria állapítja meg. A Pp. 361. § c) pontja szerint a Kúria az alkotmányjogi panasz orvoslása érdekében - ha az Alkotmánybíróság a bíróság határozatát megsemmisítette - az Alkotmánybíróság határozatából következően az első vagy a másodfokon eljárt bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja, vagy a felülvizsgálati kérelem tárgyában új határozat hozatalát rendeli el. A Pp. 362. § (1) bekezdése szerint ebben az esetben az eljárás hivatalból indul.
7. A Fővárosi Törvényszék Alkotmánybíróság által megsemmisített végzésében hatáskörének hiányát állapította meg, s áttette az ügyet a BRFK döntés fellebbezéskénti elbírálására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Országos Rendőrfőkapitánysághoz. Az Abh. értelmében a Fővárosi Törvényszéknek a BRFK ezen döntését – a törvényi szabályok mellőzésével - érdemben kellett volna vizsgálni az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében biztosított békés gyülekezéshez való jogból következően, sőt a bíróságnak – (kereseti) kérelem hiányában is - érdemben kellett volna vizsgálni az adott helyszínre és időpontra vonatkozó közterület-használati megállapodás(ok) jogszerűségét is.
8. A Kúria megállapítja, hogy a Fővárosi Törvényszék a 29.Kpk.45.266/2012/2. számú végzésében a Pp. 28. §-a 324. § (1) bekezdése folytán irányadó 129. § (1) bekezdés és a Gytv. 8. § (3) bekezdés alapján alkalmazandó Ket. 30. § b) pontja, 98. § (3) bekezdés b) pontja alapján járt el. A Fővárosi Törvényszék döntésében megállapította, hogy „a kérelmezett nem döntött érdemben a rendezvény megtiltásáról”. A Gytv. 6. §-a szerint a gyülekezési jog gyakorlása nem engedélyhez, hanem bejelentéshez kötött. A jelen ügyben a rendezvényt a Gytv. 6. §-a alapján a
Budapesti Rendőrfőkapitányságnak legalább három nappal a rendezvény megtartása előtt bejelentették. A Gytv. 14. §-a értelmében feloszlatási ok az, ha a bejelentéshez kötött rendezvényt tiltó határozat ellenére tartják. Az Alkotmánybíróság 75/2008. (V. 29.) AB határozata szerint a békés gyülekezést akkor sem lehet feloszlatni, ha az sürgős gyűlésnek, vagy spontán tüntetésnek minősül.
9. Jelen ügyben az indítványozó által előzetesen bejelentett gyülekezést 2012. március 15-én szándékoztak megtartani a Hősök terén. Erre vonatkozóan a jogsérelem jelenlegi utólagos orvoslására lehetőség nincs, a Fővárosi Törvényszék 29.Kpk.45.266/2012/2. számú végzését megsemmisítő IV/2878-25/2012. AB határozat mintegy erkölcsi jóvátételt nyújtott az indítványozónak. A Kúria megállapította, hogy az Alkotmánybíróság határozatából következően a Pp. 361. § c) pontja alapján új eljárásra utasításnak és új határozat meghozatalának nincs helye.
A Kúria vizsgálta az előterjesztett és elbírált kérelmek vonatkozásában előállt eljárásjogi helyzetet is, ebben a körben arra utal, hogy a Fővárosi Törvényszék az LMP bejelentésével kapcsolatos rendőrhatósági határozatokat az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét megelőzően már érdemben elbírálta a bejelentő számára kedvezően, illetve az LMP bejelentését utóbb visszavonta, ezért az ügyben elbírálásra váró kérelmek, bejelentések nincsenek.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
Még a LB is tévedhetforrás főoldal vissza
hihetetlen 2006.11.11. 19:10
Tudomásom szerint az ügyünkben az elsőrendű vádlott és védője a LB-nál jogorvoalattal kíván élni. Az ítélet szerint ő volt az elkövető én pedig a bűnsegdéd. Kérdésem az lenne, hogy ezt befogadja e a LB, vagy mivel már az én ügyem kapcsán egyszer tárgyalta, tárgyalás nélkül elutasitje a jogorvoslati kéreimet?
hihetetlen 2006.10.12. 12:54
Kedves Kovács_Béla_Sándor!Köszönöm szépen a segitségét, különös tekintettel az ősi jogelv ismertetésére.Ez nekem mint jogban /is/ laikus embert, nagy segitséget jelentett. Nagyon köszönöm a kedvességét.
ObudaFan 2006.10.11. 17:52
A bíróság jogerôs ítéletével elbírált cselekmény (alapügy) esetén perújításnak van helye, ha az alapügyben akár felmerült, akár fel nem merült tényre vonatkozó olyan új bizonyítékot hoznak fel, amely valószínûvé teszi, hogy a terheltet fel kell menteni, lényegesen enyhébb büntetést kell kiszabni, vagy büntetés helyett intézkedést kell alkalmazni, illetve a büntetôeljárást meg kell szüntetni, vagy a terhelt bûnösségét meg kell állapítani, vagy lényegesen súlyosabb büntetést, intézkedés helyett büntetést kell kiszabni, vagy büntetés helyett lényegesen súlyosabb intézkedést kell alkalmazni.
Kovács_Béla_Sándor 2006.10.11. 13:37
Mint alább már mondták: a harmadfokú ítélet ellen már nincs további rendes jogorvaslati lehetőség. A perújítást csak 6 hónapon belül, meghatározott feltételek fennállása esetén lehet kérni. Ezek a feltételek a szóban forgó esetben nemigen állnak fenn.Az emeberi jogi bírósághoz lehet fordulni, de az ottani kedvező ítélet csak akkor várható, ha az eljárás során a terhelt emberi jogainak megsértésével született az ítélet.
Anélkül, hogy el akarnám keseríteni, ajánlom figyelmébe az ősi jogelvet: res iudicata pro veritate accipitur.
hihetetlen 2006.10.11. 12:51
Kedves válaszoló én Magyarosrzság keleti végén lakom, itt ilyenek az ügyvédek felkészültsége, vagy is akikkel én találkoztam. Légy szives megoldást mondani, hogy ne nagy és kissebb hülyeségek birtokába legyek, hanem tudjam, hogy mik a lehetőségek. Az igazságom csak érzem abból, hogy bírói döntések homlokegyenest mások és nekem ilyen szándokom nem volt. Ezt a bűncselekményt pedig véletlenszerüen nem lehet elkövetni, csak szándékosan.
Kovács_Béla_Sándor 2006.10.11. 12:09
„Az ügyvédem azt mondja, hogy ő már nem kifogásolhatja a LB döntését, más ügyvéd ezzel élhet, adhat be az ügyemben kifogásolást. ”No, ez akkora hülyeség, hogy valósággal durrog.
„A másik ügyvéd azt mondja, hogy új körölmény megjelölésével élhetünk ezzel a lehetőséggel.”Ez egy kicsit kisebb.
hihetetlen 2006.10.11. 09:52
Kedves Traffic!Ami Neked egyértemű egy jogi szövegből az sajnos nekem latinul hangzik. Az ügyvédem azt mondja, hogy ő már nem kifogásolhatja a LB döntését, más ügyvéd ezzel élhet, adhat be az ügyemben kifogásolást. A másik ügyvéd azt mondja, hogy új körölmény megjelölésével élhetünk ezzel a lehetőséggel. Ezzel szemben mi egy olyan tényt akarunk ismételten megemlíteni, ami már korábban is írtunk a beadványunba, de a döntésében ezt nem vette figyelembe az LB, sőt ellenkezőjét állítja, alap nélkül.Konkérétan miről van szó. Azt állítja, hogy egy pályázat benyujtásakor a polgármester már tudott arról, hogy a megnyerendő összeget teljes egésszében nem a meghatározott célra fogja felhasználni - ennek ellenkezőját állítja az elsőfok és erre utal minden tanuvallomás- és én a számlák leigazolásával segítettem a jogosulatlan gazdasági előny megszerzésében.Ez tény mert bírói döntés van róla és ezt senki nem cáfolta, akkor az LB utólag miért hivatkozik erre, ez a kulcs kérdés, hogy a pályázat beadásakor már tudomással birtunk, hogy az ebből megmaradó összeget másra forditsuk.Kérdésem mit lehet tenni, akár magyar vagy esetleg nemzetközi igazságszolgáltatásnál?
hihetetlen 2006.09.02. 12:16
Traffic 2006.09.01. 21:07
T. hihetetlen!
A mai napon hatályos Be. :416. § (1) Felülvizsgálatnak a bíróság jogerős ügydöntő határozata ellen akkor van helye, ha
Forrás:http://www.magyarorszag.hu/…jogszabalyok
Dr.Attika 2006.09.01. 08:13
Kedves hihetetlen!Pedig létezik. Nézdd meg mégegyszer.
hihetetlen 2006.09.01. 07:08
Kedves Dr. Attila!A Be. 416. § (1) bek. c-g pntja nem létezik, valamit elírhattól, légyszíves megnézni a jogorvoslat lehetőségének jogszabályi lehetőségét. Köszönöm.
Dr.Attika 2006.08.31. 21:27
Lehet felülvizsgálat a harmad fok után is, amennyiben a Be. 416.§ (1) bek. c-g pontjaiban foglalt esetek állnak fenn.
Kovács_Béla_Sándor 2006.08.31. 21:17
Akkor, sajnos, tévedtem. Elnézést.
ObudaFan 2006.08.31. 21:05
Egyébként harmadfokú eljárás esetén sincs felülvizsgálat. Az LB csak olyan ítéletei ellen van ma már jogorvoslat, amelyek még az ítélőtáblák felállítása előtt, másodfokon születtek. Kivéve természetesen a perújítást.
Dr.Attika 2006.08.31. 20:58
Egy marad, amit lejjebb írtunk a jogorvoslat a törvényesség érdekében, ha a legfőbb ügyész előterjeszti, de nem terjeszti elő, mert a LB ítélete ellen nem lehet előterjeszteni.
hihetetlen 2006.08.31. 20:04
Ez sajnos felülvizsgálati eljárás volt és az ügyvédem ennek ellenére azt mondja, hogy van lehetőség a LB alaptalan döntésének "megkifogásolására".
Kovács_Béla_Sándor 2006.08.31. 19:44
Ha - hangsúlyozom: ha - ez nem felülvizsgálati eljárás volt - akkor esetleg azt még igénybe lehet venni. Hivatkozni azonban már csak a bíróság törvénysértésére lehet.
A gazdasági bűncselekmények megítélése valóban gyakran nehéz, vitatott - nem csoda, ha az egyes bíróságok eltérő ítéletet hoznak. A fellebbezés sem volt eleve reménytelen, hiszen mindhárom cselekményre született egy-egy felmentő ítélet is, meg volt hát a lehetősége, hogy akár egyszerre mindháromban is felmentéssel végződjön az ügy.
Kovács_Béla_Sándor 2006.08.31. 19:37
Akkor ez nem is felülvizsgálat volt, hanem harmadfok?
hihetetlen 2006.08.31. 19:27
Kedves Kovács_Béla_Sándor!A kissé cinikus megjegyzésed, hogy tévedett az elsőfok, másod....., erre az elábbi megjegyzést teszem.Az ügyész 3 rendbeli jogosulatlag gazdasági előnyben mint bűnsegéd vádolt. Az elsőfok kettőnél megállapította, hogy a vád valós és elmarasztalt 36 e. Ft-ra melynek kifizetését egy évre felfüggesztett. A másodfok ebben a két esetben felmentett és a harmadik esetnél állípította meg a bűnsegédi véltkezséget. Akkor ezek szerint a bíróság a helkyzet magaslatán áll?Továbbra is az a kérdésem, hogy van e olyan fórum ahol a LB valótlan állítását meg lehet támadni, mert az ügyvédem ennek lehetőségét említette nekem. Kérdés, hogy ennek van e alapja, vagy csak az ügy huzásából eredő anyagiak miatt mondja ezt?
Dr.Attika 2006.08.31. 17:18
A gond az, hogy ők erre a felperesi hivatkozásra nem is reagáltak. Ez teljességgel kimaradt az indoklásból.
Kovács_Béla_Sándor 2006.08.31. 16:50
Mondod te. Õk meg az ellenkezőjét.
Dr.Attika 2006.08.31. 16:47
Én már láttam is ilyet. Felülvizsgálati eljárásban- a tanácsban a mai főbíró is ott volt egyébként- olyan egyértelmű jövedéki törvényi tényállást hagytak figyelmen kívül, amely nem joggyakorlat, nem mérlegelés, nem értelmezési probléma volt. Ennek a törvény-helynek az alkalmazásával egyértelműen hatályon kívül kellett volna helyezni a közigazgatási határozatot, új eljárásra utasítás nélkül.
Kovács_Béla_Sándor 2006.08.31. 16:27
Elképzelni természetesen mindent el lehet. Hogy aztán az elképzelt esetnek mekkora a valószínűsége, az más kérdés.
Tipikus jelenség, hogy a fél (sértett, vádlott) úgy gondolja, hogy amit ő tud, azt a bíróságnak is tudnia kell, azt a tényt, amelyet ő ismer, a bíróságnak is ismernie kell - vagy legalábbis el kell ismernie. Holott a bíróság ezt csak a bizonyított tényekkel teheti meg.
Dr.Attika 2006.08.31. 16:20
Azért még tisztázandó, hogy a felülvizsgálat megengedhetősége tárgyában döntött a LB, vagy érdemben vizsgálta is az ügyet? Lehet, hogy a felülvizsgálatnak nem voltak meg a törvényi feltételei. Mindenesetre elképzelhető, hogy minden bírói fórum tévedett.
Vadalma 2006.08.31. 15:04
egyébként tényleg, milyen jót lehetne csámcsogni a részleteken :)
gondok 2006.08.31. 15:04
pont egy ilyen esetet meséltem el a szomszédban én is. Amikor a pótmagánvádat egy olyan papír alapján döntötte el a bíró, amiről tudnia kellett volna, hogy nem okirat és nem valódi.De mivel nem ellenőrizte, hanem csak ész nélkül megtalálta és döntött - bűntárs lett egy többmilliós sikkasztásban.Tudod, ha „megbízható” lenne ez az igazságszolgáltatás - ami ráadásul eleve nem az igazságról szól, akkor el lehetne fogadni, hogy van egy utolsó lépcsőfok, ami után sehová. De amíg a bíróságokon sorozatosan előfordulnak ilyen hibák, addig sajnos nincs igazad. Erkölcsileg és szakmailag is nulla az az ember, aki ilyen pozícióban megengedi magának ezt a fajta felelőtlen hozzáállást.És még ha lett volna az emberben valami tisztelet meg hajlandóság az adóját befizetni, ezek után könnyen elmúlik.
Kovács_Béla_Sándor 2006.08.31. 14:51
Biztosan...Azért részletezhetnéd, hadd tanuljunk, és hadd háborodjunk fel mi is.Mi volt a per tárgya, mi volt az ítélet, mivel indokolt a bíróság.
Btw: ebben az ügyben tehát tévedett az első fokú bíró, tévedett három bíró a másodfokon, három az LB-nél... Ez a pálya tele van dilettánsokkal.
hihetetlen 2006.08.31. 13:08
Az ügyfél elfogult, az ügyvéd elfogult, csak a bíróság nem elfogult.Amire a LB hivatkozik, az nem szerepel a peranyagban és nem is következik a leírtakból. Ez nem megítélés kérdése, ez tény.
Kovács_Béla_Sándor 2006.08.31. 12:42
Tegyük hozzá, az ügyfelet képviselő ügyvéd is elfogult. Fenyvesi tanár úr szerint ez kötelessége is. (Meg aztán valami magyarázatot adnia kell az eredménytelenül igénybe vett felülvizsgálat után.)
Dr.Attika 2006.08.31. 12:25
Gondolom itt felülvizsgálati kérelmeteket "hajtotta el" az LB. Itt már csak a "Mindenhatóhoz" fordulhattok. Magyarán e földi létben nem kaphatsz jogorvoslatot. A Legfelsőbb Bíróságon is emberek vannak, így a tévedés joga, mint minden embert őket is megilletik.
hihetetlen 2006.08.31. 12:15
A címből kimaradt a kérdőjel, elnézést.
hihetetlen 2006.08.31. 12:13
A másodfakú ítélet ellen jogorvoslattal éltünk az ügyvédemmel. A kérésünket elutasították, a másodfokú ítéletet hagyták jóvá.Ügyvédem szerint a döntésükben olyan indoklást adnak, ami a peranyagban nem szerepel és nem is lehet erre következtetni. Tehát valótlan dolgot állítanak - az ügyvédem szerint - nem én mondom aki elfogult, a saját ügyét tekitve. Mi a teendő?Ez ellen van e jogorvoslat?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság