text:
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG - PDF
Download "AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG"
1 AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA (2007/C 303/01) HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/1 Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ünnepélyesen kihirdeti az alábbi szöveget az Európai Unió Alapjogi Chartájaként: AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA Preambulum Európa népei, az egymás közötti egyre szorosabb egység létrehozása során úgy döntöttek, hogy osztoznak a közös értékeken alapuló békés jövőben. Szellemi és erkölcsi öröksége tudatában az Unió az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás oszthatatlan és egyetemes értékein alapul, a demokrácia és a jogállamiság elveire támaszkodik. Tevékenységei középpontjába az egyént állítja, létrehozva az uniós polgárság intézményét és megteremtve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget. Az Unió hozzájárul e közös értékek megőrzéséhez és továbbfejlesztéséhez, miközben tiszteletben tartja az európai népek kultúrájának és hagyományainak sokféleségét, a tagállamok nemzeti identitását és központi, regionális és helyi közhatalmi szervezetét; a kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődés előmozdítására törekszik és biztosítja a személyek, a szolgáltatások, az áruk és a tőke szabad mozgását, valamint a letelepedés szabadságát. Ennek érdekében a társadalmi változások, a társadalmi haladás, valamint a tudományos és technológiai fejlődés fényében szükséges az alapvető jogok megerősítése e jogoknak egy chartában való kinyilvánítása útján. E Charta, tiszteletben tartva az Unió hatásköreit és feladatait, valamint a szubszidiaritás elvét, újólag megerősíti azokat a jogokat, amelyek különösen a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból és nemzetközi kötelezettségeiből, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményből, az Unió és az Európa Tanács által elfogadott szociális chartákból, valamint az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogából következnek. 1
2 Ebben az összefüggésben a Charta értelmezése során az Unió és a tagállamok bíróságai kellően figyelembe veszik a Chartát megszövegező Konvent elnökségének irányítása alatt készített és az Európai Konvent elnökségének felelőssége mellett naprakésszé tett magyarázatokat. E jogok gyakorlása együtt jár a más személyek, az emberi közösség és a jövő nemzedékek iránt viselt felelősséggel és kötelezettségekkel. Az Unió ezért elismeri az alábbiakban kinyilvánított jogokat, szabadságokat és elveket. C 303/2 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja I. CÍM MÉLTÓSÁG 1. cikk Az emberi méltóság Az emberi méltóság sérthetetlen. Tiszteletben kell tartani, és védelmezni kell. 2. cikk Az élethez való jog (1) Minden embernek joga van az élethez. (2) Senkit sem lehet halálra ítélni vagy kivégezni. 3. cikk A személyi sérthetetlenséghez való jog (1) Mindenkinek joga van a testi és szellemi sérthetetlenséghez. (2) Az orvostudomány és a biológia területén különösen a következőket kell tiszteletben tartani: a) az érintett személy szabad és tájékoztatáson alapuló beleegyezése a törvényben megállapított eljárásoknak megfelelően, b) az eugenikai, különösen az egyedkiválasztást célzó gyakorlat tilalma, c) az emberi test és részei ekként történő, haszonszerzési célú felhasználásának tilalma, d) az emberi lények szaporítási célú klónozásának tilalma. 4. cikk A kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés tilalma Senkit sem lehet kínzásnak, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni. 5. cikk A rabszolgaság és a kényszermunka tilalma (1) Senkit sem lehet rabszolgaságban vagy szolgaságban tartani. (2) Senkit sem lehet kényszermunkára vagy kötelező munkára igénybe venni. (3) Tilos emberi lényekkel kereskedni HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/3 II. CÍM 2
3 SZABADSÁGOK 6. cikk A szabadsághoz és biztonsághoz való jog Mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz. 7. cikk A magán- és a családi élet tiszteletben tartása Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát és kapcsolattartását tiszteletben tartsák. 8. cikk A személyes adatok védelme (1) Mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez. (2) Az ilyen adatokat csak tisztességesen és jóhiszeműen, meghatározott célokra, az érintett személy hozzájárulása alapján vagy valamilyen más, a törvényben rögzített jogos okból lehet kezelni. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy a róla gyűjtött adatokat megismerje, és joga van azokat kijavíttatni. (3) E szabályok tiszteletben tartását független hatóságnak kell ellenőriznie. 9. cikk A házasságkötéshez és a családalapításhoz való jog A házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot, az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint, biztosítani kell. 10. cikk A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság (1) Mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz. Ez a jog magában foglalja a vallás vagy a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását. (2) A katonai szolgálat lelkiismereti okból történő megtagadásához való jogot, az e jog gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint, el kell ismerni. C 303/4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja cikk A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága (1) Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a véleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének szabadságát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, továbbá országhatárokra való tekintet nélkül. (2) A tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét tiszteletben kell tartani. 12. cikk A gyülekezés és az egyesülés szabadsága 3
4 (1) Mindenkinek joga van a békés célú gyülekezés szabadságához és a másokkal való bármilyen szintű, különösen politikai, szakszervezeti és polgári célú egyesüléshez, ami magában foglalja mindenkinek a jogát ahhoz, hogy érdekei védelmére szakszervezetet alapítson, vagy azokhoz csatlakozzon. (2) Az uniós szintű politikai pártok hozzájárulnak az uniós polgárok politikai akaratának kinyilvánításához. 13. cikk A művészet és a tudomány szabadsága A művészet és a tudományos kutatás szabad. A tudományos élet szabadságát tiszteletben kell tartani. 14. cikk Az oktatáshoz való jog (1) Mindenkinek joga van az oktatáshoz, valamint a szakképzésben és a továbbképzésben való részvételhez. (2) Ez a jog magában foglalja a kötelező oktatásban való ingyenes részvétel lehetőségét. (3) Az oktatási intézmények demokratikus elvek figyelembevételével történő alapításának szabadságát, valamint a szülők azon jogát, hogy gyermekeik számára vallási, világnézeti vagy pedagógiai meggyőződésüknek megfelelő nevelést biztosítsanak, tiszteletben kell tartani az e jogok és szabadságok gyakorlását szabályozó nemzeti törvényekkel összhangban. 15. cikk A foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog (1) Mindenkinek joga van a munkavállaláshoz és szabadon választott vagy elfogadott foglalkozás gyakorlásához. (2) Az uniós polgárokat az Unió bármely tagállamában megilleti a szabad álláskeresés, munkavállalás, letelepedés és szolgáltatásnyújtás joga. (3) Harmadik országok azon állampolgárait, akik a tagállamok területén való munkavállalásra engedéllyel rendelkeznek, az uniós polgárokkal azonos munkafeltételek illetik meg HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/5 16. cikk A vállalkozás szabadsága A vállalkozás szabadságát, az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban, el kell ismerni. 17. cikk A tulajdonhoz való jog 4
5 (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogszerűen szerzett tulajdonát birtokolja, használja, azzal rendelkezzen, és azt örökül hagyja. Tulajdonától senkit sem lehet megfosztani, kivéve, ha ez közérdekből, a törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel, valamint az ezáltal elszenvedett veszteségekért kellő időben fizetett méltányos összegű kártalanítás mellett történik. A tulajdon használatát, az általános érdek által szükségessé tett mértékben, törvénnyel lehet szabályozni. (2) A szellemi tulajdon védelmet élvez. 18. cikk A menedékjog A menekültek jogállásáról szóló július 28-i genfi egyezmény és az január 31-i jegyzőkönyv rendelkezéseivel, valamint az Európai Unióról szóló szerződéssel és az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (a továbbiakban: a Szerződések) összhangban a menedékjogot biztosítani kell. 19. cikk Védelem a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szemben (1) Tilos a kollektív kiutasítás. (2) Senki sem toloncolható ki vagy utasítható ki olyan államba, vagy adható ki olyan államnak, ahol komolyan fenyegeti az a veszély, hogy halálra ítélik, kínozzák, vagy más embertelen bánásmódnak vagy büntetésnek vetik alá. III. CÍM EGYENLŐSÉG 20. cikk A törvény előtti egyenlőség A törvény előtt mindenki egyenlő. C 303/6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja cikk A megkülönböztetés tilalma (1) Tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés. (2) A Szerződések alkalmazási körében és az azokban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, tilos az állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetés. 22. cikk A kulturális, vallási és nyelvi sokféleség Az Unió tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget. 23. cikk A nők és férfiak közötti egyenlőség 5
6 A nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén is biztosítani kell. Az egyenlőség elve nem akadályozza, hogy az alulreprezentált nem számára különleges előnyöket biztosító rendelkezéseket tartsanak fenn vagy hozzanak meg. 24. cikk A gyermekek jogai (1) A gyermekeknek joguk van a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. A gyermekek véleményüket szabadon kifejezhetik. Az őket érintő ügyekben véleményüket életkoruknak és érettségüknek megfelelően figyelembe kell venni. (2) A hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie. (3) Minden gyermeknek joga van ahhoz, hogy mindkét szülőjével rendszeres, személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn, kivéve ha ez az érdekeivel ellentétes. 25. cikk Az idősek jogai Az Unió elismeri, és tiszteletben tartja az idősek jogát a méltó és önálló élethez, a társadalmi és kulturális életben való részvételhez HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/7 26. cikk A fogyatékkal élő személyek beilleszkedése Az Unió elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékkal élő személyek jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekre. IV. CÍM SZOLIDARITÁS 27. cikk A munkavállalók joga a vállalkozásnál a tájékoztatáshoz és konzultációhoz A munkavállalók vagy képviselőik számára az uniós jogban, valamint a nemzeti jogszabályokban és gyakorlatban meghatározott esetekben és feltételekkel biztosítani kell a megfelelő szintű és kellő időben történő tájékoztatást és konzultációt. 28. cikk A kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jog A munkavállalóknak és a munkaadóknak, illetőleg szervezeteiknek az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban joguk van arra, hogy megfelelő szinten kollektív tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek, valamint hogy érdekütközés esetén érdekeik védelmében együttesen lépjenek fel, a sztrájkot is beleértve. 6
7 29. cikk A munkaközvetítői szolgáltatások igénybevételéhez való jog Mindenkinek joga van az ingyenes munkaközvetítői szolgáltatások igénybevételéhez. 30. cikk Az indokolatlan elbocsátással szembeni védelem Az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban minden munkavállalónak joga van az indokolatlan elbocsátással szembeni védelemhez. 31. cikk Tisztességes és igazságos munkafeltételek (1) Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez. (2) Minden munkavállalónak joga van a munkaidő felső határának korlátozásához, a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz. C 303/8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja cikk A gyermekmunka tilalma és a fiatalok munkahelyi védelme Tilos a gyermekek foglalkoztatása. A foglalkoztatás alsó korhatára a fiatalok számára kedvezőbb szabályok sérelme nélkül és korlátozott kivételekkel nem lehet alacsonyabb, mint a tanköteles kor felső határa. A fiatal munkavállalóknak életkoruknak megfelelő munkakörülményeket kell biztosítani, védeni kell őket a gazdasági kizsákmányolással szemben és minden olyan munkától, ami sértheti biztonságukat, egészségüket, fizikai, szellemi, erkölcsi és szociális fejlődésüket, vagy összeütközésbe kerülhet nevelésükkel, oktatásukkal. 33. cikk A család és a munka (1) A család jogi, gazdasági és szociális védelmet élvez. (2) A család és a munka összeegyeztetése érdekében mindenkinek joga van a védelemre a gyermekvállalással összefüggő okból történő elbocsátás ellen, valamint joga van a fizetett szülési és szülői szabadságra, ha gyermeke születik, vagy gyermeket fogad örökbe. 34. cikk A szociális biztonság és a szociális segítségnyújtás (1) Az Unió, az uniós jog, valamint a nemzeti jogszabályok és gyakorlat által megállapított szabályokkal összhangban, elismeri és tiszteletben tartja a szociális biztonsági ellátásokra és szociális szolgáltatásokra való jogosultságot, amelyek védelmet nyújtanak anyaság, betegség, munkahelyi baleset, gondoskodásra utaltság vagy idős kor, továbbá a munkahely elvesztése esetén. 7
8 (2) Az Unión belül jogszerűen lakóhellyel rendelkező és tartózkodási helyét jogszerűen megváltoztató minden személy jogosult az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban szociális biztonsági ellátásokra és szociális előnyökre. (3) A társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében az Unió az uniós jog, valamint a nemzeti jogszabályok és gyakorlat által lefektetett szabályokkal összhangban elismeri és tiszteletben tartja a jogot a tisztes megélhetést célzó szociális támogatásra és lakástámogatásra mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel. 35. cikk Egészségvédelem A nemzeti jogszabályokban és gyakorlatban megállapított feltételek mellett mindenkinek joga van megelőző egészségügyi ellátás igénybevételéhez, továbbá orvosi kezeléshez. Valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/9 36. cikk Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés Az Unió a nemzeti jogszabályokban és gyakorlatban foglaltak szerint és a Szerződésekkel összhangban elismeri és tiszteletben tartja az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférést az Unió társadalmi és területi kohéziójának előmozdítása érdekében. 37. cikk Környezetvédelem A magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós politikákba, és a fenntartható fejlődés elvével összhangban biztosítani kell megvalósulásukat. 38. cikk A fogyasztók védelme Az Unió politikáiban biztosítani kell a fogyasztók védelmének magas szintjét. V. CÍM A POLGÁROK JOGAI 39. cikk Aktív és passzív választójog az európai parlamenti választásokon (1) Minden uniós polgár választásra jogosult és választható a lakóhelye szerinti tagállam európai parlamenti választásain, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai. (2) Az Európai Parlament tagjait közvetlen és általános választójog alapján, szabad és titkos választásokon választják. 40. cikk Aktív és passzív választójog a helyhatósági választásokon 8
9 Minden uniós polgár választásra jogosult és választható a lakóhelye szerinti tagállam helyhatósági választásain, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai. 41. cikk A megfelelő ügyintézéshez való jog (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. C 303/10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja (2) Ez a jog magában foglalja: a) mindenkinek a jogát arra, hogy az őt hátrányosan érintő egyedi intézkedések meghozatala előtt meghallgassák, b) mindenkinek a jogát arra, hogy a személyére vonatkozó iratokba a bizalmas adatkezeléshez, illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek tiszteletben tartása mellett betekintsen, c) az igazgatási szervek azon kötelezettségét, hogy döntéseiket indokolják. (3) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az Unió a tagállamok jogában foglalt közös általános elvek alapján megtérítse számára az intézményei és alkalmazottai által feladatuk teljesítése során neki okozott károkat. (4) Mindenkinek lehetősége van arra, hogy a Szerződések nyelveinek valamelyikén írásban forduljon az Unió intézményeihez, és ugyanazon a nyelven kapjon választ. 42. cikk A dokumentumokhoz való hozzáférés joga Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult hozzáférni az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak dokumentumaihoz, függetlenül azok megjelenési formájától. 43. cikk Az európai ombudsman Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén. 44. cikk A petíciós jog Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult petíciót benyújtani az Európai Parlamenthez. 45. cikk A mozgás és a tartózkodás szabadsága 9
10 (1) Minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz. (2) A Szerződésekkel összhangban a mozgás és tartózkodás szabadsága a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgároknak is biztosítható HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/ cikk A diplomáciai és konzuli védelem Bármely uniós polgár jogosult bármely tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak védelmét igénybe venni olyan harmadik ország területén, ahol az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai. VI. CÍM IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS 47. cikk A hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog Mindenkinek, akinek az Unió joga által biztosított jogait és szabadságait megsértették, az e cikkben megállapított feltételek mellett joga van a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz. Mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróság tisztességesen, nyilvánosan és ésszerű időn belül tárgyalja. Mindenkinek biztosítani kell a lehetőséget tanácsadás, védelem és képviselet igénybevételéhez. Azoknak, akik nem rendelkeznek elégséges pénzeszközökkel, költségmentességet kell biztosítani, amennyiben az igazságszolgáltatás hatékony igénybevételéhez erre szükség van. 48. cikk Az ártatlanság vélelme és a védelemhez való jog (1) Minden gyanúsított személyt mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségét a törvénynek megfelelően meg nem állapították. (2) Minden gyanúsított személy számára biztosítani kell a védelemhez való jogának tiszteletben tartását. 49. cikk A bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elvei (1) Senkit sem szabad elítélni olyan cselekményért vagy mulasztásért, amely az elkövetése idején a hazai vagy a nemzetközi jog alapján nem volt bűncselekmény. Ugyancsak nem lehet a bűncselekmény elkövetése idején alkalmazható büntetésnél súlyosabb büntetést kiszabni. Ha valamely bűncselekmény elkövetése után a törvény enyhébb büntetés kiszabását rendeli, az enyhébb büntetést kell alkalmazni. (2) Ez a cikk nem zárja ki valamely személy bíróság elé állítását és megbüntetését olyan cselekményért vagy mulasztásért, amely elkövetése idején a nemzetek közössége által elismert általános elvek szerint bűncselekmény volt. (3) A büntetések súlyossága nem lehet aránytalan a bűncselekményhez mérten. 10
11 C 303/12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja cikk A kétszeres eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalma Senki sem vonható büntetőeljárás alá és nem büntethető olyan bűncselekményért, amely miatt az Unióban a törvénynek megfelelően már jogerősen felmentették vagy elítélték. VII. CÍM A CHARTA ÉRTELMEZÉSÉRE ÉS ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 51. cikk Alkalmazási kör (1) E Charta rendelkezéseinek címzettjei a szubszidiaritás elvének megfelelő figyelembevétele mellett az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint a tagállamok annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre. Ennek megfelelően saját hatáskörükben és a Szerződésekben az Unióra ruházott hatáskörök korlátain belül tiszteletben tartják az ebben a Chartában foglalt jogokat és betartják az abban foglalt elveket, valamint előmozdítják azok alkalmazását. (2) Ez a Charta az uniós jog alkalmazási körét nem terjeszti ki az Unió hatáskörein túl, továbbá nem hoz létre új hatásköröket vagy feladatokat az Unió számára, és nem módosítja a Szerződésekben meghatározott hatásköröket és feladatokat. 52. cikk A jogok és elvek hatálya és értelmezése (1) Az e Chartában elismert jogok és szabadságok gyakorlása csak a törvény által, és e jogok lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható. Az arányosság elvére figyelemmel, korlátozásukra csak akkor és annyiban kerülhet sor, ha és amennyiben az elengedhetetlen és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja. (2) A Charta által elismert, a Szerződések egyes rendelkezéseiben szabályozott jogok csak az ott meghatározott feltételek és korlátozások mellett gyakorolhatók. (3) Amennyiben e Charta olyan jogokat tartalmaz, amelyek megfelelnek az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított jogoknak, akkor e jogok tartalmát és terjedelmét azonosnak kell tekinteni azokéval, amelyek az említett egyezményben szerepelnek. Ez a rendelkezés nem akadályozza meg azt, hogy az Unió joga kiterjedtebb védelmet nyújtson. (4) Amennyiben e Charta a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból eredő alapvető jogokat ismer el, akkor ezeket a jogokat e hagyományokkal összhangban kell értelmezni HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/13 (5) Az ebben a Chartában foglalt, alapelveket megállapító rendelkezések a saját hatásköreik gyakorlása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai által elfogadott jogalkotási és végrehajtási aktusok, 11
12 illetve a tagállamok által elfogadott, az uniós jog végrehajtására irányuló jogi aktusok útján hajthatók végre. E rendelkezésekre bíróság előtt kizárólag az ilyen jogi aktusok értelmezése, illetve jogszerűségének megítélése tekintetében lehet hivatkozni. (6) A nemzeti jogszabályokat és gyakorlatot az ebben a Chartában meghatározottak szerint teljes mértékben figyelembe kell venni. (7) Az Unió és a tagállamok bíróságainak kellően figyelembe kell venniük e Charta értelmezésére vonatkozó iránymutatásként készült magyarázatokat. 53. cikk A védelem szintje E Charta egyetlen rendelkezését sem lehet úgy értelmezni, mint amely szűkíti vagy hátrányosan érinti azokat az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, amelyeket saját alkalmazási területükön az Unió joga, a nemzetközi jog, a tagállamok alkotmányai, illetve az Unió vagy a tagállamok mindegyikének részességével kötött nemzetközi megállapodások, így különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény elismernek. 54. cikk A joggal való visszaélés tilalma E Charta egyetlen rendelkezését sem lehet úgy értelmezni, hogy az bármilyen jogot biztosítana olyan tevékenység folytatására vagy olyan cselekedet végrehajtására, amely az e Chartában elismert jogok vagy szabadságok megsértésére vagy a Chartában meghatározottnál nagyobb mértékű korlátozására irányul. A fenti szöveg a december 7-én ünnepélyesen kihirdetett Charta kiigazított változata, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének időpontjában annak helyébe lép. C 303/14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja MAGYARÁZATOK AZ ALAPJOGI CHARTÁHOZ (*) (2007/C 303/02) Az alábbi magyarázatok eredetileg az Európai Unió Alapjogi Chartáját kidolgozó Konvent elnökségének irányításával kerültek megfogalmazásra. A magyarázatok naprakésszé tétele az Európai Konvent elnökségének felelőssége mellett, az elnökségnek a Charta szövegéhez (nevezetesen az 51. és 52. cikkéhez) tett kiigazításainak megfogalmazása, valamint az uniós jog további fejlődése fényében történt. Bár a magyarázatok nem bírnak jogi erővel, az értelmezés értékes eszközei, amelyek célja a Charta rendelkezéseinek megvilágítása. I. CÍM MÉLTÓSÁG Magyarázat az 1. cikkhez Az emberi méltóság Az emberi méltóság nem csupán egy az alapjogok közül, de a többi alapjog kiinduló pontjául is szolgál. Az évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata preambulumában rögzítette az emberi méltóságot. Tekintettel arra, hogy az emberiség családja minden egyes tagja méltóságának, valamint egyenlő és 12
13 elidegeníthetetlen jogainak elismerése alkotja a szabadság, az igazság és a béke alapját a világon. A C- 377/98. sz. Hollandia kontra Európai Parlament és Tanács ügyben október 9-én hozott ítéletében (EBHT 2001., I-7079., indokolás: pont) a Bíróság megerősítette, hogy az emberi méltóság alapjoga az uniós jog részét képezi. Ebből következően egyetlen, a Chartában megállapított jog sem gyakorolható úgy, hogy az mások emberi méltóságát sértené, továbbá az emberi méltóság az e Chartában megállapított jogok lényegi tartalmának része. Ezért akkor is tiszteletben kell tartani, ha az adott jog maga korlátozott terjedelmű. Magyarázat a 2. cikkhez Az élethez való jog 1. E cikk (1) bekezdése az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (Emberi Jogok Európai Egyezménye EJEE) 2. cikke (1) bekezdésének első mondatán alapul, amelynek szövege a következő: 1. Törvény védi mindenkinek az élethez való jogát A rendelkezés halálbüntetésre vonatkozó második mondata hatályát vesztette az EJEE hatodik kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke hatálybalépésével, amelynek szövege a következő: A halálbüntetést el kell törölni. Senkit sem lehet halálbüntetésre ítélni, sem kivégezni. A Charta 2. cikkének (2) bekezdése ezen a rendelkezésen alapul. 3. A Charta 2. cikkének rendelkezései megfelelnek az EJEE és kiegészítő jegyzőkönyvei fenti cikkeinek. Tartalmuk és terjedelmük a Charta 52. cikkének (3) bekezdése értelmében megegyezik. Erre figyelemmel az EJEE-ben megjelenő negatív meghatározást úgyszintén a Charta alkotórészének kell tekinteni: a) Az EJEE 2. cikke (2) bekezdésének szövege a következő: Az élettől való megfosztást nem lehet e cikk megsértéseként elkövetettnek tekinteni akkor, ha az a feltétlenül szükségesnél nem nagyobb erőszak alkalmazásából ered: a) személyek jogtalan erőszakkal szembeni védelme érdekében; b) törvényes letartóztatás foganatosítása vagy a törvényesen fogva tartott személy szökésének megakadályozása érdekében; HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/17 (*) Szerkesztői megjegyzés: a Szerződések cikkeire való hivatkozások kiigazításra, valamint néhány nyilvánvaló hiba helyesbítésre került. c) zavargás vagy felkelés elfojtása céljából törvényesen tett intézkedés esetén. b) Az EJEE hatodik kiegészítő jegyzőkönyvének 2. cikke a következő: Egy állam törvényhozása rendelkezhet halálbüntetésről háború idején vagy háború közvetlen veszélye idején; a halálbüntetést ez esetben is csak e törvényhozás által megszabott esetekben és előírt rendelkezéseknek megfelelően lehet alkalmazni.... Magyarázat a 3. cikkhez A személyi sérthetetlenséghez való jog 1. A C-377/98. sz. Hollandia kontra Európai Parlament és Tanács ügyben október 9-én hozott ítéletében (EBHT 2001., I-7079., indokolás: 70., pont) a Bíróság megerősítette, hogy a személyi 13
14 sérthetetlenséghez való alapvető jog az uniós jog részét képezi és az orvostudomány és biológia területén magában foglalja a donor és a recipiens szabad és tájékoztatáson alapuló beleegyezését. 2. A Charta 3. cikkének elveit az Európa Tanácsnak az emberi jogokról és a biomedicináról szóló egyezménye (ETS 164) és kiegészítő jegyzőkönyve (ETS 168) is tartalmazza. A Chartának nem célja az ezen elvektől való eltérés, így kizárólag a szaporítási célú klónozást tiltja. A klónozás egyéb formáit nem engedélyezi és nem is tiltja. Következésképpen a törvényhozót nem akadályozza meg a klónozás egyéb formáinak tilalmazásában. 3. Az eugenikai, különösen az egyedkiválasztást célzó gyakorlatra történő hivatkozás azokra a lehetséges helyzetekre utal, amelyekben kiválasztási programokat szerveznek és hajtanak végre, beleértve többek között a sterilizálási mozgalmakat, a kényszerített terhességet, a kötelező etnikai házasságot..., valamennyi, a Nemzetközi Büntetőbíróság július 17-én, Rómában elfogadott statútuma által (lásd 7. cikk (1) bekezdés g) pont) nemzetközi bűncselekménynek tekintett aktust. Magyarázat a 4. cikkhez A kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés tilalma A 4. cikkben megállapított jog és annak szövegezése az EJEE 3. cikkében biztosított joggal megegyező: Senkit nem lehet kínzásnak vagy embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni. A Charta 52. cikkének (3) bekezdése értelmében e jog tartalma és terjedelme azonos az EJEE cikkével. Magyarázat az 5. cikkhez A rabszolgaság és a kényszermunka tilalma 1. Az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében lefektetett jog megfelel az EJEE azonos szövegezésű 4. cikke (1) és (2) bekezdésének. Tartalma és terjedelme a Charta 52. cikkének (3) bekezdése értelmében azonos az EJEE hivatkozott cikkével. Következésképpen: az (1) bekezdésben biztosított jog bármely korlátozása jogellenes; a (2) bekezdésben említett kényszermunka vagy kötelező munka fogalmát az EJEE 4. cikkének (3) bekezdésében található fogalom meghatározásra figyelemmel kell értelmezni: 3. E cikk szempontjából a»kényszer- vagy kötelező munka«kifejezés nem foglalja magában: a) azt a munkát, amelyet az Egyezmény 5. cikke rendelkezéseinek megfelelően eszközölt letartóztatás folyamán, vagy az ilyen letartóztatásból történt feltételes szabadlábra helyezés idején általában megkövetelnek; b) a katonai jellegű szolgálatot, illetőleg a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyek esetében olyan országokban, amelyekben ezt elismerik, a kötelező katonai szolgálat helyett megkívánt szolgálatot; C 303/18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja c) a közösség létét vagy jólétét fenyegető szükségállapot vagy természeti csapás esetén előírt szolgálatot; d) a rendes állampolgári kötelezettségek körébe tartozó munkát vagy szolgálatot. 2. A (3) bekezdés közvetlenül az emberi méltóságból ered, és figyelemmel van a szervezett bűnözés közelmúltbeli fejlődésére, így az illegális bevándorlásra, vagy a szexuális kizsákmányolásra épülő, haszonszerzési célú hálózatokra. 14
15 Az Europol-egyezmény melléklete a szexuális kizsákmányolási célú emberkereskedelemre utaló következő fogalom meghatározást tartalmazza: emberkereskedelem: valamely személy tényleges és jogellenes alávetése más személyek akaratának erőszak, fenyegetés vagy megtévesztés alkalmazásával, vagy függőségi viszony kihasználásával, az alábbi céllal: prostituáltak kizsákmányolása, kiskorúak szexuális kizsákmányolásának formái, kiskorúakkal szembeni erőszak vagy elhagyott gyermekekkel folytatott kereskedelem. Az uniós vívmányok közé illesztett Schengeni Végrehajtási Egyezmény VI. fejezete, amelynek az Egyesült Királyság és Írország is részese, a 27. cikkének (1) bekezdésében az illegális bevándorlásra épülő hálózatokra utaló következő meghatározást tartalmazza: A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy megfelelő szankciókat vezetnek be azok ellen a személyek ellen, akik anyagi haszonszerzés céljából segítik vagy megkísérlik elősegíteni egy külföldi beutazását a Szerződő Felek egyikének területére, illetve tartózkodását annak területén, megsértve ezzel az illető Szerződő Félnek a külföldiek beutazására és tartózkodására vonatkozó jogszabályait július 19-én a Tanács az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló kerethatározatot fogadott el (HL L 203., , 1. o.), amelynek 1. cikke részletesen meghatározza azokat a munkára kényszerítéssel vagy szexuális kizsákmányolással összefüggő emberkereskedelemmel kapcsolatos bűncselekményeket, amelyeket a tagállamoknak e kerethatározat alapján büntetendővé kell tenniük. II. CÍM SZABADSÁGOK Magyarázat a 6. cikkhez A szabadsághoz és biztonsághoz való jog A 6. cikkben megállapított jogok megegyeznek az EJEE 5. cikkében megállapított jogokkal, és a Charta 52. cikkének (3) bekezdése értelmében tartalmuk és terjedelmük azonos. Ebből következően az e jogokra jogszerűen alkalmazható korlátozás mértéke nem haladhatja meg az EJEE 5. cikke által megengedettet: 1. Mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra. Szabadságától senkit sem lehet megfosztani, kivéve az alábbi esetekben és a törvényben meghatározott eljárás útján: a) törvényes őrizetben tartás az illetékes bíróság által történt elítélést követően; b) olyan személy törvényes letartóztatása vagy őrizetbe vétele, aki nem tesz eleget a bíróság törvényes rendelkezésének, illetőleg a törvény által megállapított kötelezettség teljesítésének biztosítása céljából történő letartóztatás vagy őrizetbe vétel; c) törvényes letartóztatás vagy őrizetbe vétel abból a célból, hogy e bűncselekmény elkövetése alapos gyanúja miatt az illetékes hatóság elé állítsák, vagy amikor ésszerű oknál fogva szükséges, hogy megakadályozzák bűncselekmény elkövetésében vagy annak elkövetése után a szökésben; d) a kiskorú őrizetbe vétele törvényes rendelkezés alapján nevelési felügyelet céljából vagy törvényes őrizetben tartása az illetékes hatóság elé állítás céljából; 15
16 e) törvényes őrizetbe vétel, fertőző betegségek terjedésének megakadályozása céljából, valamint elmebetegek, alkoholisták, kábítószer-élvezők vagy csavargók őrizetbe vétele; f) törvényes letartóztatás vagy őrizetbe vétel az országba való jogtalan belépés megakadályozása céljából vagy olyan személy törvényes letartóztatása vagy őrizetbe vétele, aki ellen intézkedés van folyamatban kiutasítása vagy kiadatása céljából HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/19 2. Minden letartóztatott személyt haladéktalanul az általa értett nyelven tájékoztatni kell letartóztatása okairól és az ellene felhozott vádról. 3. E cikk 1. c) bekezdésének rendelkezésével összhangban letartóztatott vagy őrizetbe vett minden személyt haladéktalanul bíró vagy a törvény által bírói hatáskörrel felruházott más tisztségviselő elé kell állítani, és a letartóztatott vagy őrizetbe vett személynek joga van arra, hogy ésszerű időhatáron belül tárgyalást tartsanak ügyében vagy a tárgyalásig szabadlábra helyezzék. A szabadlábra helyezés olyan feltételekhez köthető, melyek biztosítják a tárgyaláson való megjelenést. 4. Szabadságától letartóztatás vagy őrizetbe vétel folytán megfosztott minden személynek joga van olyan eljáráshoz, melynek során őrizetbe vételének törvényességéről a bíróság rövid határidőn belül dönt, és törvényellenes őrizetbe vétele esetén szabadlábra helyezését rendeli el. 5. Mindenkinek, aki e cikk rendelkezéseinek megsértésével végrehajtott letartóztatás vagy őrizetbe vétel áldozata, joga van kártalanításra. A 6. cikkben szereplő jogokat tiszteletben kell tartani, kiváltképpen, amikor az Európai Parlament és a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82., 83., és 85. cikke alapján a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén jogalkotási aktusokat fogad el, különös tekintettel a bűncselekmények és büntetési tételek osztályozásával, valamint bizonyos eljárásjogi vonatkozásokkal kapcsolatos közös szabályozási minimumok meghatározására. Magyarázat a 7. cikkhez A magán- és a családi élet tiszteletben tartása A 7. cikkben biztosított jog megfelel az EJEE 8. cikke által biztosított jognak. A technikai fejlődésre figyelemmel a levelezés szót a kapcsolattartás szó váltotta fel. Az 52. cikk (3) bekezdésével összhangban e jog tartalma és terjedelme azonos az EJEE megfelelő cikkével. Ebből következőleg az e jogra jogszerűen alkalmazható korlátozás mértéke azonos az EJEE 8. cikkében megengedettel: 1. Mindenkinek joga van arra, hogy magán- és családi életét, lakását és levelezését tiszteletben tartsák. 2. E jog gyakorlásába hatóság csak a törvényben meghatározott, olyan esetekben avatkozhat be, amikor az egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a közbiztonság vagy az ország gazdasági jóléte érdekében, zavargás vagy bűncselekmény megelőzése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, avagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükséges. Magyarázat a 8. cikkhez A személyes adatok védelme 16
17 E cikk az Európai Közösséget létrehozó szerződés 286. cikkén, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelven (HL L 281., , 31. o.), és az EJEE 8. cikkén, valamint az Európa Tanácsnak az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló, január 28-i egyezményén alapult, amelyet valamennyi tagállam megerősített. Az EK-Szerződés 286. cikke helyébe az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikke lép. Ugyancsak meg kell említeni a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 8., , 1. o.). A fent említett irányelv és rendelet rendelkezéseket tartalmaz a személyes adatok védelméhez való jog gyakorlásának feltételeiről és korlátairól. C 303/20 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja Magyarázat a 9. cikkhez A házasságkötéshez és a családalapításhoz való jog E cikk az EJEE 12. cikkén alapul, amely a következőképpen szól: A házasságkötési korhatárt elért férfiaknak és nőknek joguk van a házasságkötésre és a családalapításra, az e jog gyakorlását szabályozó hazai törvények szerint. E cikk szövegezése korszerűsítésre került annak érdekében, hogy azon esetek is a hatálya alá tartozzanak, amikor a nemzeti jogszabályok a házasságon kívül más útját is elfogadják a családalapításnak. E cikk nem tiltja és nem is biztosítja a házassági státus megadását két azonos nemű személy egyesülésének. E jog tehát hasonló az EJEE által biztosított joghoz, ugyanakkor alkalmazási köre tágabb lehet, amennyiben a nemzeti jogszabályok így rendelkeznek. Magyarázat a 10. cikkhez A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság A (1) bekezdésben biztosított jog megfelel az EJEE 9. cikkében biztosított jognak, és a Charta 52. cikke (3) bekezdésével összhangban azzal tartalma és terjedelme is megegyező. A korlátozásoknak ezért figyelemmel kell lenniük az EJEE 9. cikkének (2) bekezdésére, amelynek szövege a következő: A vallás vagy meggyőződés kifejezésre juttatásának szabadságát csak a törvényben meghatározott, olyan korlátozásoknak lehet alávetni, amelyek egy demokratikus társadalomban a közbiztonság, a közrend, közegészség vagy az erkölcsök, illetőleg mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükségesek. A (2) bekezdésben biztosított jog megfelel a nemzeti alkotmányos hagyományoknak és a nemzeti jogszabályok e területen végbement fejlődésének. Magyarázat a 11. cikkhez A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága 1. A 11. cikk megfelel az EJEE 10. cikkének, amelynek szövege a következő: 1. Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a véleményalkotás szabadságát és az információk, eszmék megismerésének és közlésének szabadságát országhatárokra tekintet nélkül és anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhasson. Ez a cikk nem akadályozza, hogy az államok a rádió, televízió vagy mozgókép vállalatok működését engedélyezéshez kössék. 17
18 2. E kötelezettségekkel és felelősséggel együtt járó szabadságok gyakorlása a törvényben meghatározott, olyan alakszerűségeknek, feltételeknek, korlátozásoknak vagy szankcióknak vethető alá, amelyek szükséges intézkedéseknek minősülnek egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a területi sértetlenség, a közbiztonság, a zavargás vagy bűnözés megelőzése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, mások jó hírneve vagy jogai védelme, a bizalmas értesülés közlésének megakadályozása vagy a bíróságok tekintélyének és pártatlanságának fenntartása céljából. Az 52. cikk (3) bekezdése értelmében e jog tartalma és alkalmazási köre azonos az EJEE-ben biztosítottakkal. A korlátozások, amelyeknek e jog alávethető, ezért nem haladhatják meg az EJEE 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott korlátozásokat, nem érintve azokat a korlátozásokat, amelynek az uniós versenyjog vetheti alá a tagállamoknak az engedélyezési szabályok bevezetésére vonatkozó, az EJEE 10. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatában említett jogát. 2. E cikk (2) bekezdése a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozóan mondja ki az (1) bekezdésből következő jogokat. E bekezdés a Bíróság televízióra vonatkozó ítélkezési gyakorlatán alapul, különösen a Stichting Collectieve Antennevoorziening Gouda és társai C-288/89. sz. ügyben július 25-én hozott ítéleten (EBHT 1991., I o.), valamint az EK-Szerződéshez és mostantól a Szerződésekhez csatolt, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló jegyzőkönyvön, továbbá a 89/552/EGK tanácsi irányelven (különösen 17. preambulumbekezdésén) alapul HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/21 Magyarázat a 12. cikkhez A gyülekezés és az egyesülés szabadsága 1. A (1) bekezdés az EJEE 11. cikkének felel meg, amelynek a szövege a következő: 1. Mindenkinek joga van a békés célú gyülekezés szabadságához és a másokkal való egyesülés szabadságához, beleértve érdekei védelmében a szakszervezetek alapítását és az azokhoz való csatlakozásnak a jogát. 2. E jogok gyakorlását csak a törvényben meghatározott, olyan korlátozásoknak lehet alávetni, amelyek egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság vagy közbiztonság, a zavargás vagy bűnözés megakadályozása, a közegészség, az erkölcsök, illetőleg mások jogai és szabadságai védelme érdekében szükségesek. Ez a cikk nem tiltja, hogy e jogoknak a fegyveres erők, a rendőrség vagy az államigazgatás tagjai által történő gyakorlását a törvény korlátozza. E 12. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek tartalma megegyezik az EJEE rendelkezéseinek tartalmával, alkalmazási körük azonban tágabb, mivel valamennyi szinten alkalmazhatók, az európai szintet is beleértve. A Charta 52. cikke (3) bekezdésének értelmében a korlátozások, amelyeknek e jog alávethető, nem haladhatják meg azt a mértéket, amely az EJEE 11. cikkének (2) bekezdése alapján jogszerűnek tekinthető. 2. E jog a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta 11. cikkén is alapul. 3. E cikk (2) bekezdése az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikke (4) bekezdésének felel meg. 18
19 Magyarázat a 13. cikkhez A művészet és a tudomány szabadsága E jog elsősorban a gondolatszabadságból, valamint a véleménynyilvánítás szabadságából származik. Az 1. cikk tiszteletben tartásával gyakorolható, és az EJEE 10. cikke által megengedett korlátozásoknak vethető alá. Magyarázat a 14. cikkhez Az oktatáshoz való jog 1. E cikk a tagállamok közös alkotmányos hagyományain, valamint az EJEE kiegészítő jegyzőkönyvének 2. cikkén alapul, amelynek szövege a következő: Senkitől sem szabad megtagadni az oktatáshoz való jogot. Az állam az oktatás és tanítás terén vállalt feladatkörök gyakorlása során köteles tiszteletben tartani a szülők vallási és világnézeti meggyőződésével összhangban lévő oktatáshoz és tanításhoz való jogot. Célszerűnek tűnt e cikk hatályát a szakképzésben és a továbbképzésben való részvételre is kiterjeszteni (lásd a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta 15. pontját és a Szociális Charta 10. cikkét), valamint az ingyenes kötelező oktatás elvét is belefoglalni. A megfogalmazás szerint ez utóbbi elv csupán azt foglalja magában, hogy a kötelező oktatás tekintetében minden gyermeknek joga van olyan intézménybe járni, amely ingyenes oktatást biztosít. Nem írja elő azonban, hogy valamennyi oktatást, szakképzést és továbbképzést biztosító intézmény, különösen egy magánintézmény, ingyenes legyen. Nem tiltja azt sem, hogy egyes sajátos oktatási formákért fizetni kelljen, amennyiben az állam megteszi a szükséges intézkedéseket a pénzügyi kompenzáció biztosítása érdekében. Annyiban, amennyiben a Charta alkalmazandó az Unióra, ez azt jelenti, hogy az Uniónak a képzési politikájában tiszteletben kell tartania a kötelező oktatás ingyenességét, ugyanakkor új hatásköröket természetesen nem teremt. Ami a szülők jogát illeti, azt a 24. cikk rendelkezéseivel összefüggésben kell értelmezni. 2. A magán- vagy közoktatási intézmény alapításának joga a vállalkozás szabadságának egyik formájaként biztosított, azonban kizárólag a demokratikus elvek tiszteletben tartásának korlátai és a nemzeti jogszabályok által meghatározott rendelkezések keretei között gyakorolható. C 303/22 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja Magyarázat a 15. cikkhez A foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog A Bíróság ítélkezési gyakorlatában elismeri a 15. cikk (1) bekezdésében foglalt szabadságot: a foglalkozás megválasztásának szabadságát (lásd, többek között, a 4/73. sz. Nold-ügyben május 14-én hozott ítéletet [EBHT 1974., 491. o.], indokolás: pont, a 44/79. sz. Hauer-ügyben december 13-án hozott ítéletet [EBHT 1979., o.] és a 234/ 85. sz. Keller-ügyben október 8-án hozott ítéletet [EBHT 1986., o., indokolás: 8. pont]).e bekezdés ugyancsak merít az október 18-án aláírt és valamennyi tagállam által megerősített Európai Szociális Charta 1. cikkének (2) bekezdéséből, valamint az december 9-i, a 19
20 munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló charta 4. pontjából. A munkafeltételek kifejezést az Európai Unió működéséről szóló szerződés 156. cikke alapján kell értelmezni. A (2) bekezdés rendelkezik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 45. cikkében, valamint a 49. és 56. cikkében biztosított jogokról, nevezetesen a munkavállalók mozgásának szabadságáról, a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságáról. A (3) bekezdés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikke (1) bekezdésének g) pontján, továbbá az október 18-án aláírt és valamennyi tagállam által megerősített Európai Szociális Charta 19. cikkének (4) bekezdésén alapul. Tehát a Charta 52. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni. Az Unió valamely tagállamának lobogója alatt hajózó hajó legénységébe való harmadik államokbeli állampolgárságú hajósok felvételének kérdését az uniós jog, valamint a nemzeti jogszabályok és gyakorlat rendezi. Magyarázat a 16. cikkhez A vállalkozás szabadsága E cikk a Bíróság ítélkezési gyakorlatán alapul, amely elismerte a kereskedelmi és gazdasági tevékenység gyakorlásának szabadságát (lásd a 4/73. sz. Nold-ügyben május 14-én hozott ítéletet [EBHT 1974., 491. o., indokolás: 14. pont] és a 230/78. sz. SpA Eridania és társai ügyben szeptember 27-én hozott ítéletet [EBHT 1979., o., indokolás: 20. és 31. pont]), valamint a szerződési szabadságot (lásd, többek között, a 151/78. sz. Sukkerfabriken Nykřbing-ügyben hozott ítéletet [EBHT 1979., 1. o., indokolás: 19. pont] és a C-240/97. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben október 5-én hozott ítéletet [EBHT 1999., I o., indokolás: 99. pont]), továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 119. cikkének (1) és (3) bekezdésén, amely elismeri a szabad versenyt. Természetesen e jogot az uniós jog és a nemzeti jogszabályok tiszteletben tartásával kell gyakorolni. E jog a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korlátozásoknak vethető alá. Magyarázat a 17. cikkhez A tulajdonhoz való jog E cikk az EJEE kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikkén alapul: Minden természetes vagy jogi személynek joga van javai tiszteletben tartásához. Senkit sem lehet tulajdonától megfosztani, kivéve, ha ez közérdekből és a törvényben meghatározott feltételek, valamint a nemzetközi jog általános elvei szerint történik. Az előző bekezdésben foglaltak nem korlátozzák az államok jogát olyan törvények alkalmazásában, melyeket szükségesnek ítélnek ahhoz, hogy a javaknak a köz érdekében történő használatát szabályozhassák, illetőleg az adók, más közterhek vagy bírságok megfizetését biztosítsák. E jog valamennyi nemzeti alkotmány közös alapjoga. Azt a Bíróság ítélkezési gyakorlatában számos esetben elismerte, elsőként a Hauer-ügyben december 13-án hozott ítéletében (EBHT 1979., o.). A szövegezés korszerűsödött, ugyanakkor az 52. cikk (3) bekezdésének értelmében e jog tartalma és terjedelme azonos az EJEE által biztosított jogéval, és kizárólag az abban meghatározott korlátozásoknak vethető alá. 20
21 A szellemi tulajdon védelme a tulajdonhoz való jog egyik formája, amelyet a (2) bekezdés külön említ, tekintettel annak növekvő jelentőségére és a másodlagos közösségi jogra. A szellemi tulajdon körébe nem csupán az irodalmi és művészeti tulajdon, hanem többek között a szabadalmi és védjegyjogok, valamint a szomszédos jogok is beletartoznak. Az (1) bekezdésben meghatározott biztosítékokat a szellemi tulajdonra is megfelelően alkalmazni kell HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/23 Magyarázat a 18. cikkhez A menedékjog E cikk szövege az EK-Szerződés 63. cikkén alapult, melynek helyébe az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikke lép, és amely kimondja, hogy az Uniónak tiszteletben kell tartania a menekültekről szóló genfi egyezményt. Meg kell említeni továbbá a Szerződésekhez csatolt, az Egyesült Királyságról és Írországról szóló jegyzőkönyvet, valamint a Dániáról szóló jegyzőkönyvet annak meghatározásához, hogy e tagállamok ezen a területen milyen mértékben alkalmazzák az uniós jogot, valamint hogy e cikk mennyiben alkalmazandó e tagállamokra. E cikk összhangban van a Szerződésekhez csatolt, a menedékjogról szóló jegyzőkönyvvel. Magyarázat a 19. cikkhez Védelem a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szemben E cikk (1) bekezdésének tartalma és alkalmazási köre azonos az EJEE negyedik kiegészítő jegyzőkönyvének kollektív kiutasításról szóló 4. cikkével. Célja annak biztosítása, hogy valamennyi döntés külön vizsgálat alapján szülessen, és ne lehessen egy adott ország valamennyi állampolgárát egyetlen intézkedéssel kiutasítani (lásd továbbá a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 13. cikkét). A (2) bekezdés magában foglalja az Emberi Jogok Európai Bíróságának az EJEE 3. cikkére vonatkozó ítélkezési gyakorlatát (lásd az Ahmed kontra Ausztria ügyben december 17-én hozott ítéletet [EBHT 1996-VI., o.] és a Soeringügyben július 7-én hozott ítéletet). III. CÍM EGYENLŐSÉG Magyarázat a 20. cikkhez A törvény előtti egyenlőség E cikk megegyezik azzal az általános jogi alapelvvel, amely valamennyi európai alkotmány részét képezi, és amelyet a Bíróság is az uniós jog alapelveként ismert el (a 283/83. sz. Racke-ügyben november 13-án hozott ítélet [EBHT 1984., o.], a 15/95. sz. EARL-ügyben április 17-én hozott ítélet [EBHT 1997., I o.], valamint a 292/97. sz. Karlsson-ügyben április 13-án hozott ítélet [EBHT 2000., o.]). Magyarázat a 21. cikkhez A megkülönböztetés tilalma Az (1) bekezdés az EK-Szerződés 13. cikkéből amelynek helyébe mostantól az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke lép, valamint az EJEE 14. cikkéből, és a genetikai örökség tekintetében az emberi jogokról és a biomedicináról szóló egyezmény 11. cikkéből merít. Annyiban, amennyiben egyezik az EJEE 14. cikkével, azzal összhangban alkalmazandó. 21

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


2013. évi CXXXIV. törvényegyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról2014-01-012014-09-294
3. § (1)3 A környezetvédelmi hatóság, az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség, valamint a helyi önkormányzat – az ideiglenes ellátás, továbbá a szükségellátás megszervezéséhez szükséges – nyilvántartásában szereplő és rendelkezésére álló adatokat az állami szerv kérésére haladéktalanul szolgáltatja.
(5)4 Az ideiglenes ellátás, valamint a szükségellátás költségeit a központi költségvetés terhére kell biztosítani.
(5a)5 Az (5) bekezdés nem érinti az ingatlanhasználó hulladékgazdálkodási közszolgáltatásra vonatkozó díjfizetési kötelezettségét.
3/A. §6 (1) Ha a kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátásáért felelős települési önkormányzat (a továbbiakban: az ellátásért felelős települési önkormányzat) a kéményseprő-ipari közszolgáltatást a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 4. §-ában vagy 5. §-ában foglaltak szerint nem tudja biztosítani, erről haladéktalanul, de legfeljebb a kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátására irányuló szerződés megszűnését követő 3 napon belül tájékoztatja az állami szervet.
3/B. §7 (1) A 3/A. § (2) bekezdése szerinti hatósági döntéshez szükséges, a tüzelőberendezésekre és égéstermék-elvezetőkre vonatkozó műszaki adatokat, valamint az érintett ingatlanok címeit az ellátásért felelős települési önkormányzat és a kéményseprő-ipari közszolgáltatást korábban biztosító közszolgáltató az állami szerv kérésére haladéktalanul szolgáltatja.
3/C. §8 (1) Ha a közérdekű szolgáltató kijelöléséig vagy a kéményseprő-ipari közszolgáltatás helyreállásáig élet- és vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető helyzet alakul ki, ennek elhárítása polgári védelmi feladatok körében is történhet.
3/D. §9 (1) Ha az állami szerv a 3/A. § (2) bekezdése szerinti hatósági eljárás keretében nem tud kijelölni közérdekű közszolgáltatót, akkor a kijelölésig gondoskodik az esedékes sormunkában ellátandó feladatok, valamint a megrendelt kötelező műszaki vizsgálatok elvégzéséről.
3/E. §10 (1) A közérdekű szolgáltatónál az átmeneti ellátás során, az állami szervnél a 3/D. § (1) bekezdésében meghatározott feladat ellátása során felmerült, a közszolgáltatási díjból meg nem térülő, indokolt költségeket az állam fedezi.
a) vonatkozó részletes szabályokat;11
b) a díjfizetés és az érintettek közötti elszámolás szabályait;12
c) a közérdekű szolgáltató kijelölésére irányuló hatósági eljárás lefolytatására jogosult állami szerv kijelölését;13
d) a települési hulladék szükségellátás keretében történő elszállításának megszervezéséért felelős állami szerv kijelölését.14
4/A. §15 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza a kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátásának kiesése esetére
6–9. §16
3 A 3. § (1) bekezdése a 2013: CCXXVII. törvény 34. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 3. § (5) bekezdése a 2013: CCIII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
5 A 3. § (5a) bekezdését a 2013: CCXXVII. törvény 34. § (2) bekezdése iktatta be.
6 A 3/A. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
7 A 3/B. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
8 A 3/C. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
9 A 3/D. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
10 A 3/E. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
11 Lásd a 292/2013. (VII. 26.) Korm. rendeletet.
15 A 4/A. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 36. §-a iktatta be.
16 A 6–9. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
augusztus 2016 | Független Rendőr Szakszervezet
Kongresszust tart az FRSZ novemberben
2016. aug. 29. Tájékoztatjuk tagjainkat és tisztségviselőinket, hogy a szakszervezetünk Alapszabályának 30/c pontjában meghatározott kötelezettségének megfelelően az FRSZ elnöke 2016. november 26-án (szombaton) 10.00 órára, a Rendőrségi Igazgatási Központ (RIK) auditóriumába (1139 Budapest, Teve utca 4-6.) összehívta a Független Rendőr Szakszervezet XIII. Kongresszusának ülését. Az FRSZ legfelsőbb döntéshozó testülete ülésének napirendjén szerepel az alapszabály módosítása, az elnök, a főtitkár és a Felügyelőbizottság elnökének beszámolója, valamint az FRSZ működésével és az érdekképviseleti tevékenységgel kapcsolatos egyéb aktuális kérdések megvitatása.
További részletek a tisztségviselőknek megküldött meghívóban olvashatóak.
További információ Kongresszust tart az FRSZ novemberben tartalommal kapcsolatosan
2016. aug. 29. Gyakori kérdés a szülők részéről, hogy az egyetemen, főiskolán tanuló gyermek után jár-e családi pótlék. A válasz pedig minden esetben az, hogy nem. Sem a nyári szünetre, sem később. Ugyanakkor a főiskolás, egyetemista gyermek figyelembe vehető a családi pótlék összegének megállapításakor, ezért ha a családban több gyermeket nevelnek, beleszámít a családban nevelt gyermekek létszámába – olvasható a Piac és Profit cikkében. Közeleg a szeptember, az iskolakezdés és az egyetemre készülő gyermekek beiratkozása, amikor a szülőknek újra „dolguk” van az Államkincstárnál a magasabb összegű családi pótlék folyósításának igénylése miatt, illetve a munkáltatójuknál családi adókedvezmény-nyilatkozat módosítása miatt – világított rá a problémára az ABT Treuhand blogjának legfrissebb bejegyzése.
További információ Ketyeg az óra: jön a határidő a családi pótléknál tartalommal kapcsolatosan
2016. aug. 25. Az Origo tudósítása szerint hat hónapos kiképzést kapnak azok, akik határvadásznak jelentkeznek szeptembertől a készenléti rendőrségnél – jelentette be Papp Károly országos rendőrfőkapitány. Megfelelő létszám esetén novemberben indulhat az első képzés, és a frissen végzett határvadászok legkorábban jövő májusban kezdhetik szolgálatukat. Az új határvadász-jelöltek két modulból, képzési szintből álló kiképzésen vesznek részt, és hat hónap után úgynevezett járőrtársként kezdhetik a szolgálatot a készenléti rendőrség valamelyik határvadász bevetési osztályán. A hat hónapos kiképzés nem jelent gyorsított képzést, nem félkész rendőrök lesznek – válaszolta Papp Károly az Origo kérdésére. A frissen végzett határvadász járőr teljes jogú rendőrként áll szolgálatba – azaz akár fegyvert is használhat olyan helyzetben, amelyben erre a törvény feljogosít egy rendőrt –, de csak járőrvezető mellett teljesíthet majd szolgálatot a határon. Csak a pontosság kedvéért jegyezzük meg, hogy a 6 hónapos képzés valóban nem jelent gyorsított képzést, de nem is ad rendőr tiszthelyettesi szakképzettséget! Ilyen képzettséget ugyanis az országos képzési jegyzéket meghatározó 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet szerint csak 2 éves, 1.800 - 2.500 óra közötti időtartamú képzés elvégzésével lehet szerezni. Ehhez képest a határvadásznak nevezett leendő kollégákat olyan tanfolyamra tervezik beiskolázni, mely a OKJ szerint csak őr-járőrtárs rész-szakképesítést ad, a kormányrendeletben előírt 600 - 800 órás képzési időtartam alatt. Fentiek tudtában a tisztelt olvasóra bízzuk annak eldöntését, hogy a jogszabályok által egyébként nem nevesített határvadászok teljes értékű vagy csak félkész rendőröknek minősíthetőek-e. Arról, hogy az FRSZ miért ellenzi a rendőrök gyorstalpaló tanfolyamokon való kiképzését itt, itt, és itt olvasható információ.
További információ Szeptembertől lehet határvadásznak jelentkezni tartalommal kapcsolatosan
2016. aug. 24. Szemeteszsákokból és farönkökből összetákolt bódék, lepusztult kollégiumi szobák, kevés és ehetetlen étel, vaddisznók. Folyamatosan jelennek meg azok beszámolók, amik arról szólnak, milyen áldatlan körülmények között dolgoznak a határ mentén szolgálatot ellátó egyenruhások - olvasható az ATV híradásában.
Az illetékes minisztériumok azonban cáfolnak, szerintük minden a legnagyobb rendben. Az atv.hu információi szerint finoman szólva sem túl népszerű az egyenruhások körében a határ menti szolgálat, köszönhetően azoknak a mostoha körülményeknek, amiken az elmúlt egy évben sem sikerült sokat javítani. Konkrét információkat, névvel vállalt sztorikat ennek ellenére nagyon nehéz találni, hiszen az egyenruhások hivatásként tekintenek a munkájukra, amit szeretnek, és nem akarnak elveszíteni. Ennek ellenére az ATV-nek sikerült néhány történetet összegyűjtenie, melyek betekintést nyújtanak a határvadászok mindennapjaiba.
További információ Silány ételre és embertelen körülményekre panaszkodnak a határvadászok tartalommal kapcsolatosan
2016. aug. 22. Nemzetgazdasági szinten a közfoglalkoztatás hatását beszámítva 7,5 százalékkal, anélkül 8,2 százalékkal nőttek a reálkeresetek – adta hírül a Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM). A Népszabadság cikke szerint Cseresnyés Péter munkaerőpiacért és képzésért felelős államtitkár az M1-en kiemelte: a 7,5 százalékos nettó reálbér-emelkedés azt jelenti, hogy az éves jövedelmek közel egy havi keresettel nőttek. Arról is beszámolt, hogy a közigazgatásban, a közszférában végrehajtott béremelés húzta magával a versenyszférát, ugyanis a közszférában 12 százalékos, míg a vállalkozásoknál 6,8 százalékos volt a reálbér-emelkedés. Az NGM az MTI-nek eljutatott közleményében hangsúlyozta: három és fél éve töretlen a reálbér-emelkedés Magyarországon. Erre reagálva Szél Bernadett, az LMP társelnöke közölte: a kormány szerint páratlan siker, hogy három és fél éve töretlen a reálbér-emelkedés, miközben a munkaerő hanyatt-homlok hagyja el az országot az alacsony bérek miatt, a szomszédos országok pedig elhúznak mellettünk.
További információ Rendületlenül emelkednek a bérek, csak a magyar emberek nem veszik észre? tartalommal kapcsolatosan
Kúria ítéletek szemléje
2016. aug. 22. A nyári időszakban a Kúria több olyan döntést tett közzé, melyek tagjainkat is érinthetik. Ezek sorába tartozik az öregségi nyugdíj folyósításának szüneteltetése tárgyában folyamatban lévő eljárás felfüggesztéséről, és az AB eljárásának kezdeményezéséről szóló döntés. Az adott lényegi kérdése, hogy a magyar szabályozás eltérő bánásmódot valósít meg egyrészt a magánszférában és a közszférában elhelyezkedett nyugdíjasok, másrészt a közszolgálati dolgozók eltérő kategóriái között is, mely az alkotmánnyal, és az uniós joggal is ütközik.
A Kúria elutasította azt a keresetet, melynek benyújtója annak megállapítását kérte, hogy az alperes a fegyveres testületek szolgálati nyugdíjasaira tett kijelentésével megsértette becsületét és jó hírnevét. Bár a Kúria határozata nem említi, az indokolás alapján valószínűsíthető, hogy a per alapját a belügyminiszter egy korábbi kijelentése képezhette.
A bíróság egy másik ügyben hozott határozatában rámutatott, hogy a katonai kötelmekkel összefüggés megítélésére a jogszabályok által feljogosított FÜV Bizottság és Szolgálat jogosult.
Végezetül figyelmet érdemel a bíróság azon döntése is, melyet egy határozott idejű munkaviszony megszüntetése miatt indult perben hozott, és ismételten megerősítette, hogy amennyiben a határozott idejű munkaszerződés-kötés és annak többszöri meghosszabbítása a munkáltató részéről törvényes érdek nélkül történt, a határozott időre szóló szerződés érvénytelen.
További információ Kúria ítéletek szemléje tartalommal kapcsolatosan
2016. aug. 22. A rendőrök kiképzése aggasztja legjobban a szakértőket a több ezer rendvédelmi dolgozó toborzásával kapcsolatosan, mivel a határvadászokat az eddigi hírek szerint rövidesen bevetnék, az előírt oktatás viszont kétéves - írja a Dél-magyar.hu. "Kidobták őket az utcára jogosítványok nélkül, a képzés moduljait pedig lassanként teljesítették" – Pongó Géza, a Független Rendőr Szakszervezet (FRSZ) főtitkára arra emlékeztett a hírportált, hogy a második Orbán-kormány már hozott a mostanihoz hasonló döntéseket, amikor bővítették a rendvédelmi állományt.
A toborzás sikerességében nemcsak a szakszervezeti vezető, de Német Ferenc, a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara elnöke is kételkedik. Pongó Géza úgy látja, hogy a rendőrségi objektumok őrzését szinte teljesen átvették már a Belügyminisztérium saját állományának kezéből, és azt a vagyonvédő cégeknek adták át éppen azért, hogy a rendőri állományt tehermentesítsék, a rendőröket a lényegi munkára irányítsák. A vagyonvédelmi szakember szerint viszont a biztonsági őrök is képesek lennének beszállni a határvédelembe.
További információ Honnan lesz hirtelen háromezer határvadász? tartalommal kapcsolatosan
2016. aug. 17. A belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának 2017. évi ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadott természetbeni ellátásról szóló BM rendelet tervezetének napokban történt véleményezése során kifogásoltuk, hogy bár két évvel ezelőtt a minisztérium illetékesei bejelentették a ruházati arculatváltás befejezését, a jövő évi „ruhapénz” döntő hányadát mégis elvonnák az állománytól kötelező egyenruházati ellátásra.
Mindezek alapján kezdeményeztük, hogy a ruhapénz terhére kötelezően beszerzendő ruházati cikkek elsődlegesen a ruhaszemle megállapításait alapul véve egyénre szabottan, másodlagosan szolgálati áganként, a feladatok specifikumait figyelembe véve kerüljön meghatározásra. További információ A ruházati arculatváltás ugyan befejeződött, a BM mégis leköti az állomány pénzét! tartalommal kapcsolatosan
Lapszemle: a honvédség háza táján
2016. aug. 17. Szélsőséges túlterhelést jelentett a Hortobágyi Nemzeti Parkban végzett robbanótest-mentesítési munka az ott dolgozó tűzszerészek számára -írja az MNO. Az Országgyűlés honlapjára felkerült, írásbeli kérdésre adott válaszból gyakorlatilag az derül ki, hogy a júliusban történt tragédia hátterét a túlterheltség okozta. Az ugyanakkor továbbra sem ismert, mennyit fizet a nemzeti park az ott aknamentesítést végző tűzszerészeknek.
Szintén az MNO írja, hogy meghosszabbította a Honvédelmi Minisztérium (HM) a tűzszerész-tragédia okait kereső belső vizsgálat határidejét. A Simicskó István honvédelmi miniszter által elrendelt vizsgálatot augusztus 1-jére kellett volna befejezni, ami a külföldi szakértők bevonása miatt nem volt tartható. Meg nem erősített hírek szerint orosz szakértőkről lehet szó, mivel felvetődött, hogy a légibomba nem hagyományos töltetet tartalmazott.
Több mint 7 millió forintért vásárolt arcra és dekoltázsra való napvédő krémet a honvédség - olvasható az MNO-ban. A szaktárca szerint az állomány egészségének megőrzése érdekében történt a beszerzés, amelynek alapján a honvédség létszámhiányára is következtetni lehet.
További információ Lapszemle: a honvédség háza táján tartalommal kapcsolatosan
Gyorstalpaló után irány a határ?
2016. aug. 16. Gyorstalpalón képezhetik ki a határőrizethez ígért 3000 új rendőrt – írja belügyminisztériumi forrásokra hivatkozva a Népszabadság. A lap szerint az újoncokat néhány hónapos alapképzés után fél évre a határhoz vezényelnék. A szolgálati idő végén újrakezdődne az oktatásuk. Ezt a migrációs helyzettől függően több részletben, három-négy év alatt teljesíthetnék. Magyarországon, a kormány döntésének megfelelően 3000 fővel növelni fogjuk a rendőrségnek a létszámát” – jelentette be Tuzson Bence kormányzati kommunikációért kommunikációért felelős államtitkár múlt héten. A felvett rendőrökkel a déli határ védelmét erősítené a kormány, a tartós migrációs nyomásra hivatkozva. A Népszabadság szerint néhány hónapos gyorstalpaló után fél évre vinnék a határra az újoncokat. A Független Rendőr Szakszervezet főtitkára örül a bővítésnek, de tart attól, hogy az új egységek képzését elkapkodják. A megfelelő kiképzés időtartama 2 év, a főtitkár szerint ezt gyorstalpalóval helyettesíteni felelőtlenség. Szükség van több ezer fős létszámbővítésre, viszont nem szeretnénk abból engedni, hogy a szakképesítés ne legyen megfelelő, és a kollégák ne legyenek kiképezve - mondta el a HírTv-nek Pongó Géza főtitkár.
További információ Gyorstalpaló után irány a határ? tartalommal kapcsolatosan

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria


text:
Sajtóközlemények, hírek | Kúria
A Kúria Közigazgatási Kollégiuma – a veszélyhelyzet idejére meghatározott módon – kollégiumi véleményt fogadott el a veszélyhelyzeti eljárási szabályok egységes értelmezéséről a közigazgatási perekben.
Továbbra is biztosítottak az ítélkezés feltételei a Kúrián
A Kúria a járványügyi veszélyhelyzet idején is ellátja az Alaptörvény és a jogszabályok által előírt ítélkezési és jogegységesítési feladatait.
Változások történtek a legfőbb bírói fórum szakmai irányításában. A Kúria elnöke új vezetőket bízott meg igazgatási feladatokkal.
Elhalasztja a Kúria a gyöngyöspatai önkormányzatot is érintő, személyhez fűződő jog megsértése miatt indult per tárgyalását
Rendkívüli ítélkezési szünet lépett életbe 2020. március 15-én a Kúrián. Dr. Darák Péter elnöki utasítást adott ki az új koronavírus által okozott járványügyi helyzetben szükséges intézkedésekről.
Az idei év első Teljes Ülését tartotta a Kúria 2020. február 10-én a legfőbb bírói fórum dísztermében. Dr. Darák Péter a tanácskozás elején köszöntötte a Kúriára újonnan kirendelt bírákat és nyilvánosan megköszönte dr. Székely Ákos és dr. Wellmann György leköszönő kollégiumvezetők munkáját.
Tanulmánykötet a Kúria tudományos konferenciájáról
„A bírói hatalom gyakorlásáról szóló 1869. évi IV. törvénycikk megalkotásának 150. évfordulója” címmel jelent meg tanulmánykötet a Kúria 2019. április 24-i ünnepi Teljes Üléséről és tudományos konferenciájáról. A tanácskozást az Országház Felsőházi termében rendezték.
Darabszám: 649 | Megjelenítés: 11 - 20

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria