text:
Az ideiglenes nőtartás történeti - PDF
Download "Az ideiglenes nőtartás történeti"
1 Az ideiglenes nőtartás történeti megítélésének problematikája bontóper során Koncz Ibolya Katalin * polgári kori magyar jog szerint egy nő és egy férfi házasságkötését követően mindkét oldalon új jogok keletkeznek és kötelezettségek merülnek fel. Mindkét fél alapvető kötelezettsége volt az egymás iránti bizalom és tisztelet. 1 A jog szempontjából egyéb fontos kritériumok is megjelentek, amelyek teljesülése esetén a házasság érvényessé vált. Ezek közé tartozott például a házasság elhálása, a házastársi életközösség fenntartása. 2 A felek között fennálló életközösség és az abból eredő érdekazonosság elősegítette a házastársak közötti személyes és vagyoni érdekek mindkét fél oldaláról való tiszteletben tartását, és a konfliktusok összhangon alapuló megoldását. 3 A házassági viszonyból folyó kötelezettségek egyik legfontosabbika volt, hogy a férj a feleségét tartani köteles. 4 Ez a tartás az együttélés alatt mindig természetben teljesítendő, 5 alapvetően a lakásra, az élelmezésre, és a ruházkodásra terjedt ki. 6 A magyar házassági törvényt 7 (a továbbiakban: HT) korának egyik leghaladóbb szellemű civiljogi normájaként tartjuk számon. Fontos fejezetében rendelkezik a * Egyetemi docens, Miskolci Egyetem, Állam- és Jogtudományi Kar, Jogtörténeti Tanszék. 1 Lallosevits János Lányi Márton: A magyar magánjog kézikönyve. Grill Károly Könyvkiadó Vállalata. Budapest, o. 2 Jogi Lexikon (Szerk: Márkus Dezső) Budapest, Pallas Irodalmi és Nyomdai RT. (a továbbiakban: Jogi Lexikon) Budapest, IV. kötet 118. o. 3 Malonyai Béla: Az ideiglenes nőtartás (különös tekintettel a jogirodalomra és a bírói gyakorlatra). Politzer Zsigmond és fia bizománya. Budapest o. 4 Jogi Lexikon IV. kötet 119. o. 5 Jogi Lexikon IV: kötet 119. o. Kiemelendő, hogy nincs pontosan meghatározva, hogy a tartás mértékét tekintve melyik formája értendő alatta: a rangszerűt, amely a tartásra jogosult állásának, társadalmi helyzetének és a tartásra kötelezett vagyoni állapotának megfelelő életszükségleteit öleli fel, vagy a szükséges tartást, amely kizárólag az életfenntartáshoz okvetlenül megkívánt elsőrendű szükségletek, tehát élelem, lakás és ruházat fedezésére irányul. Jogi Lexikon VI. kötet o. 6 Lallosevits: i.m. 78. o.; Lényegében a tartás fogalmát tekintve alapul Lallosevits a szükséges tartás követelményeit határozza itt meg a rangszerű tartással szemben. Jogi Lexikon VI. kötet 491.o.; Ugyancsak a szükséges tartást fogalmazza meg Gerő Ernő is: Az együttélés alatti nőtartás alatt lakásnak természetbeni szolgáltatásán kívül a nőnek élelmezését, ruházását, betegség esetén való gyógyíttatását, lakás fűtését, világítását és egyéb szükségleteknek szolgáltatását kell érteni. Gerő Ernő: Válás és Nőtartás. Kiadó: Dr. Gerő Ernő. Budapest, o. 7 Corpus Iuris Hungarici évi XXXI. törvénycikk A házassági jogról
2 Koncz Ibolya Katalin: Az ideiglenes nőtartás történeti megítélése 39 tartásról, mind a gyermek(ek), mind pedig a feleség tekintetében. Nevéből eredően a nőtartást csak a feleség, volt feleség kaphatta, míg fizetési kötelezettsége a férjnek, vagy a volt férjnek volt. Ennek szellemében a korabeli törvény kizárta, hogy a nő a férjének, vagy a volt férjének tartási kötelezettséggel tartozzon. 8 A hazai jogirodalom a nőtartás két fajtáját, az ideiglenes és a végleges nőtartást ismeri. 9 A nőtartás a házastársak személyes jogviszonyait érinti. 10 Az ideiglenes tartás ismét két részre oszlik aszerint, amint a felek egymástól különválva élnek, 11 vagy ha a különválást a bíróság rendelte el. Az ideiglenes nőtartás iránt önállóan lehetett pert indítani a polgári bíróság előtt. Ezen korabeli eljárás célja annak megállapítása, hogy a házassági kötelék fennállása alatt a nő tartását ideiglenesen a keresetben foglaltak szerint rendezze. Lényeges kitétel, hogy a házassági köteléknek fenn kell állnia. 12 Amennyiben az ideiglenes tartás iránt indított per a bontóper kezdete előtt lezárult, a bontópert tárgyaló bíróságot nem köti a korábbi perben hozott ítélet. 13 Legyen szó járásbíróság előtt ideiglenes nőtartás iránt indított perről, vagy bontóper keretében bírósághoz beadott ideiglenes nőtartás megállapítás iránti kérelemről (ellenkérelemről), mindkét esetben érvényes, hogy a házasság fennállása alatt a nőnek tartáshoz való joga feltétlen volt, még akkor is, ha saját különvagyonnal rendelkezett. A házasság mindaddig fennállt, ameddig a kötelék felbontása tárgyában jogerős ítélet nem született Pl. Katona Mór: A magyar magánjog vezérvonala. Kiadja Stampfel Károly. Pozsony-Budapest, o. 9 Lallosevits: i.m. 79. o.; Jogi Lexikon IV: kötet 119. o.; Nagy Antal: Az ideiglenes nőtartás kérdéséhez. Jogtudományi Közlöny. 46 (1910) o. 10 Lallosevits: i.m. 79. o. Dr. Szegő Miklós: Az ideiglenes nőtartás kérdése. Jogtudományi Közlöny. 15 (1915) 191. o. 11 Malonyai álláspontja szerint bár a nő házasság felbontása vagy érvénytelenítése iránt pert indítani nem kíván, ne legyen kénytelen bevárni a férje által netán indítandó házassági pert, hanem attól teljesen függetlenül, még az előtt tartási igényét érvényesíthesse [ ] Malonyai: i.m. 17. o.; Curia január 20. G. 404/905. sz.: Az ideiglenes nőtartás iránti perben első sorban csak az képezi önálló döntés tárgyát, hogy a különélésre tűrhetetlen viselkedésével a férj szolgáltatott-e okot, vagy sem? Itt a szerző szerint esetleg arra lehet gondolni, amikor a férj munkahelye lakhelyétől olyan távol van, hogy nem tud minden este hazamenni, egyéb körülmény pedig nem teszi lehetővé, hogy a család utána költözzön. Másik lehetőség, amikor a feleség férje tudtával fürdőkúrán vesz rész, ahol férje nincs vele. 12 Curia november 8. I.G sz.: Felperes keresetét kifejezetten ideiglenes nőtartás iránt indította, ennek a pernek tárgya tehát egyéb nem lehet, minthogy a felek között a nőtartás kérdése a házassági kötelék fennállása idejére ideiglenesen rendeztessék. Minthogy pedig a fellebbezési bíróság tényállása szerint a férj a per folyama alatt elhalt, következően a házassági kötelék megszűnt, ennek megszűnése utáni időre igényelt özvegyi haszonélvezeti jog érvényesítése pedig az ideiglenes eltartással nem azonosítható és így a per keretébe nem tartozik; annálfogva az anyagi jogszabályoknak megfelel a fellebbezési bíróságnak az a jogi döntése, amely szerint felperes követelését csakis a házassági kötelék fennállásának idejére ítélte meg. 13 Curia 4911/1924. sz.: Az ideiglenes nőtartási per jogereje a felek házassági perében nem vehető figyelembe, még pedig sem a jog, sem az abban megállapított tényállás tekintetében; az ideiglenes nőtartási per adatait és különösen az abban megszerzett bizonyítékokat azonban a bíróság a házassági perben is mérlegelés tárgyává teheti. 14 Jogi Lexikon IV. kötet 119. o.; Ezt az álláspontot képviseli Knorr Alajos is. Knorr Alajos: Házassági perek. Athenaeum Irod. és Nyomdai RT kiadása. Budapest, o.
3 40 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 1. szám A HT előtti joggyakorlat szerint a házasfelek a bontóper ideje alatt csak meghatározott feltételek mellett szakíthatták meg az együttélést, ezek hiányában a nőt ideiglenes tartás nem illette meg. 15 A HT szabályai alapján a házasfelek az együttélést a bontóper alatt csak akkor szüntethették meg, ha a házasság felbontását olyan okból kérték, amely esetben a feleség élete, testi épsége veszélynek volt kitéve, 16 valamint a bontást kérő fél a keresetlevelében már kérte a különélés elrendelését. 17 Találkozunk olyan jogesettel is, amikor a házastársi együttélést a feleség szakította meg, a bíróság a bontóper folyamán mégis a férjet találta vétkesnek és a nőnek megítélte az ideiglenes nőtartást. 18 Megjegyzendő az is, hogy a feleség ideiglenes tartásáról a bíróság csak akkor határozhatott, ha a feleség ezt külön kérte, ellenkező esetben az ítélő testület a keresethez kötöttség elve alapján erről a kérdésről nem dönthetett. 19 Természetesen voltak olyan esetek is, amikor méltánytalannak tűnt, hogy a bíróság a férjet nőtartásra kötelezze. Például, ha a feleség vagyonos, a férj szegény, akinek a keresménye saját szükségleteit is alig fedezte; vagy ha a feleség minden ok nélkül hagyta el férjét, és a bontóperben a feleség volt az alperes. 20 Ezekben az esetekben a bíróság törvényi felhatalmazás alapján a körülményeket vizsgálva mérsékelt tartási összeget állapíthatott meg, vagy a férjet a női tartás kötelezettsége alól teljesen felmenthette. 21 Az ideiglenes nőtartás, mint neve is mutatja nem végleges. Vagyis csak arra az időre szólhat, amíg a bíróság a bontóperben jogerős végítéletet mondott. Éppen ezért felmerülhetett annak a lehetősége is, hogy bár a férj ideiglenes nőtartást fizetett feleségének, ennek ellenére a fellebbviteli bíróság a bontóper végítéletében a feleséget nyilvánítja vétkesnek Curia 5000/1887; 9200/1887. szám alatti döntése szerint a nő férje házát a válóper tartama alatt el nem hagyhatja, hacsak azt férje bánásmódja és magatartása következtében elhagyni nem kényszerült. Ellenkező esetben a válóper befejezéséig férjétől ideiglenes tartást nem igényelhetett. 16 Curia május 20. I. G. 52.: Alperes felperes elől az élelmiszereket s még a kenyeret is elzárta, felperest az együttélés tartama alatt egy gyermek élelmezésére szükséges élelemmel sem látva el, éheztette; már pedig ez a körülmény elégséges indokul szolgál arra, hogy felperes alperessel az együttélést megszakítsa és alperestől külön eltartást követelhessen. 17 Knorr: i.m o. 18 Curia, január 4. I.G sz.: A házassági együttélést felperes szakította meg, azonban alperes házassági együttélés alatt más nőkkel nemileg közösült; ez az utóbbi körülmény, habár ezt felperes esetleg csak az alperestől való eltávozása után tudta meg, jogilag alkalmas annak megállapítására, hogy a peres felek különélése egyedül az alperes hibájára vezetendő vissza; aminek folyománya, hogy alperes felperessel szemben ideiglenes külön eltartásra kötelezendő. 19 Knorr: i.m o.; Curia február /904. sz.: Minthogy felperes nő az alperes iránt folytatott házassági bontóperben tartásdíjat sem követelt, sőt kijelentette, hogy nőtartást sem igényel és ezzel a tartásról kifejezetten elmondott; a házasság felbontása tárgyában hozott és a nőtartási igénynek nem támasztásával megállapító ítéletnek jogerőre emelkedése után ilyen igényt nem támaszthat. 20 Knorr i.m. 108.o. 21 Knorr i.m o.; Curia május 6. I.G. 4. sz.: A bíróságnak belátása szerint joga van az ideiglenes tartásdíj megítélését mellőzni, ha úgy találja, hogy a nő vagyoni viszonyai olyanok, hogy saját külön jövedelméből társadalmi állásának megfelelő megélhetése biztosítva van. 22 Curia május 19. I.G sz.: Ha a férj az ideiglenes nőtartási díjat nejének bizonyos újítás következtében, vagy felsőbb bírói határozattal hatálytalanított vagy megváltoztatott, a már kifizetett
4 Koncz Ibolya Katalin: Az ideiglenes nőtartás történeti megítélése 41 A HT 90.. értelmében a nőtartás bírósági megítélésnek és a férj kötelezettségének felesége eltartása tekintetében hármas feltételhez kötött. Az első, hogy a feleség a kialakult helyzetért ne legyen vétkes. A második, hogy a férjet találja vétkesnek a bíróság, a harmadik, hogy a nő vagyoni helyzete saját tartására elégtelen legyen. 23 Ebből következik, ha a felsorolt feltételek valamelyike nem teljesült, a nőt tartás nem illette, a férjet pedig a tartási kötelezettség nem terhelte. A jogszabály szövegét szinte szó szerint idézte Katona Mór 1899-ben megjelent művében, hangsúlyozva, hogy csak a vétlen nőnek jár a tartás, a férjnek soha. Valamint csak akkor, ha a nő vagyona erre nem elegendő. 24 A könyvet tovább olvasva megállapítható, hogy a szerző csak a végleges nőtartásról írt, az ideiglenes nőtartást meg sem említette. 25 Ugyancsak 1899-ben jelent meg Knorr Alajos munkája, amelyben az ideiglenes nőtartásnak már külön fejezetet szentelt. Megtudjuk, hogy a törvényi kitételek közül a nő vétlenségét tartja elsődlegesnek és a férj vétkességét másodlagosnak, amely alapján a keresetlevélben a bíróságtól lehet kérni a különélés elrendelését. 26 Jancsó György a HT hatálybalépése után hat évvel megjelentetett könyvében konzekvensen nőtartásról beszél, nem különíti el egymástól annak ideiglenes és végleges változatát. A szerző a fent említett feltételek közül először azt részletezi, hogy mit ért a nő vétkességén, és csak azt követően határozza meg a férj vétkesség elemeit. 27 Raffay Ferenc két évvel később megjelent munkájában már az ideiglenes nőtartás kritériumait határozza meg, de nála a férj vétkes magatartása mellett annak hozzátartozóinak magatartása is megjelenik a férji vétkesség oldalán, és csak második feltételként határozza meg a nő vétlen mivoltát. Ugyancsak megjegyzendő, hogy a HT szabályaival szemben még a szokásjogra hivatkozik. 28 tartásdíj, mely a nőt férje házánál megillető természetbeni tartás egyenértékének tekintendő, a férj részéről többé vissza nem követelhető. 23 HT 90.. A nem vétkes nőt a vétkesnek nyilvánított férj vagyoni helyzetének és társadalmi állásának megfelelően eltartani köteles, a mennyiben ily tartásra a nőnek jövedelme elégtelen. Megfigyelhető, hogy a felsorolásból a tartási díj mértékét nem jelöltem meg kritériumként. Szándékosan hagytam ki, hiszen a törvényszöveg ezen része álláspontom szerint nem a nőtartás megállapításának kérdéskörtéhez tartozik. 24 A nem vétkes nő, de csak a nő, a férj soha, a vétkesnek nyilvánított férjtől vagyoni és társadalmi állásának megfelelő eltartásra bír igénynyel, ha erre saját vagyon nem elegendő. Katona: i.m o. 25 A tartási kötelezettség a vétkes férj tiszta hagyatékát is terheli, és csak a nő halála, vagy újra férjhez menése által szűnik meg. Katona: i.m o. 26 A nőnek tartási igényét férjével szemben amennyiben az együttélés nem az ő hibájából szűnt meg a házassági per tartamára joggyakorlatunk feltétlenül elismerte. Ha a házasság felbontása oly okból kéretett, melynél a feleségnek élete vagy egészsége veszélynek van kitéve, a házasság felbontását sürgető félnek már a keresetlevélben kell kérni a különélés elrendelését és ennek megtörténtével a házasfelek az együttélést megszakíthatják [ ] Knorr: i.m o. 27 Ha a feleség alapos ok nélkül hagyja el férjét, vagy ad okot arra, hogy a férje őt elhagyja és az életközösséget vissza ne állítsa, a nő ezen esetben tartást nem követelhet, mert ilyenkor ő szegi meg az együttélés kötelességét. Ellenben, ha a férj hibája, kötelességellenes viselkedése miatt bomlik fel az életközösség és hagyja ott a feleség a férjét, vagy emiatt nem állítja vissza az életközösséget: a feleséget nőtartás illeti meg. Jancsó György: A magyar házassági és háztartási öröklési jog, Budapest, o. 28 Az ideiglenes nőtartás másik faját illetően a szokásjog álláspontja az, hogy ilyen tartás csak akkor ítélhető meg, ha a különélésnek a férj vagy hozzátartozóinak tűrhetetlen magaviselet az oka és ha a
5 42 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 1. szám Szladits Károly 1909-ben megjelent művében ismét csupán nőtartásról olvashatunk jelzők nélkül, és a jogszabályi meghatározások közül ugyancsak az első kettőre koncentrál úgy, hogy expressis verbis csak a második feltételt emeli ki, s csak sugallja az első kritérium meglétét. A harmadik törvényi kitételt figyelmen kívül hagyja ben adta ki a magánjogról szóló könyvét Lallosevits János és Lányi Márton. Ők már külön fejezetet szenteltek az ideiglenes nőtartásnak. Megítélésének feltételeiként emelték ki a nő vétlenségét, hangsúlyozva, hogy a nőnek kell bizonyítania, hogy férje hibájából szűnt meg az életközösség. A mérték megállapításnál fontos nóvumként megemlítik a házastársak vagyoni viszonyait. 30 Ugyancsak említésre érdemes Kolosváry Bálint 1911-ben kiadott művében olvasható álláspont, amely szerint az ideiglenes nőtartás fizetésének feltétele, hogy a nő azt megérdemelje. A szerző szerint a megérdemel kifejezés több tartalmi elemet foglal magában, amelyek közül kiemelendő, hogy a vétlenség mellett a nőnek a különélés alatt továbbra is erkölcsös életmódot kell folytatnia. 31 Láthatjuk, hogy a korabeli szakirodalom egyre részletesebben, szabatosabban határozta meg a nőtartás, majd pedig külön kiemelve az ideiglenes nőtartás bíróság által megítélhető kritériumait. A törvény szövegét részletesen tanulmányozva megállapítható, hogy a jogalkotó nem tett különbséget az ideiglenes és végleges nőtartás között. Ebből következik, hogy a nő tartásának kérdését azonos módon kívánta szabályozni. HT ban meghatározott mondat első felét már az ideiglenes nőtartásra is értelmezte, és megerősítette a Kúria már az 1897-ben, 32 majd pedig az 1904-ben 33 meghozott döntéseiben is. nő vétlen. Raffay Ferencz: A magyar magánjog kézi könyve. Pannónia Könyvnyomda és Könyvkiadó Hivatal. Győr, o. 29 A házasság tartama alatt a nő tartást rendszerint csak természetben a férj házánál követelhet. Kivétel, ha a férj a nőt elűzi, a házassági együttélést saját vétkéből megszakítja, vagy annak megszakítására saját vétkéből a nőnek alapos okot szolgáltat. Ekkor a különélés tartamára a férj bíróilag tartásdíj fizetésére kötelezhető. Szladits Károly: A magyar magánjog vázlata, Grill Károly Kiadóvállalata. Budapest, o.; Dr. Engel Zsigmond: Néhány szó a magyar általános polgári törvénykönyv tervezetének hoz. Jogtudományi Közlöny 36 (1903) o. 30 Az ideiglenes nőtartáshoz [ ] a nőnek csak akkor van joga, ha őt vétkesség a különélésben nem terheli. Mértékének megítélésénél mindkét házastárs vagyoni viszonyai figyelembe veendők. Az ideiglenes tartásra való igényét, vagyis azt, hogy az életközösség a férj hibájából szűnt meg, a nő tartozik bizonyítani. Lallossevits: i.m. 79. o. 31 Az ideiglenes nőtartásra a különválva élő nőnek csak abban az esetben van igénye, ha megérdemli. Értjük pedig ezalatt azt, hogy az életközösség tényleges szünetelésében ne ő legyen a hibás, hanem a férj, továbbá, hogy a különélés alatt erkölcstelen életmódot ne folytasson. Kolosváry Bálint: A magyar magánjog kézikönyve, Grill Károly Kiadóvállalata. Budapest, o. 32 Curia október 8. I.G. 253/897. sz.: Jogszabály ugyan, hogy abban az esetben, ha a tényleges különélés megkezdésére a férj hibája szolgáltatott okot, a férj nejét külön eltartani köteles, azonban annak a kérdésnek megbírálásánál, vajon a férj nejének ideiglenesen eltartásra kötelezendő-e vagy nem? A nőnek a különélés ideje alatt folytatott életmódja is lényeges befolyással bír. 33 Curia június 24. I.G. 64. sz.: Jogszabály, hogy csak a nem vétkes nő követelhet férjétől külön tartást, ha azonban a férjétől különváltan élő nő a különélés ideje alatt más férfival viszonyt folytat, férjétől már ez okból ideiglenes tartást nem igényelhet és ilyen körülmények közt a nő igényére semmi befolyással nincs az, hogy a férj egy másik nővel közös háztartásban él.
6 Koncz Ibolya Katalin: Az ideiglenes nőtartás történeti megítélése 43 Érdemes a Kúria döntéseit tovább vizsgálni, hiszen 1903-ban már olyan döntést hozott, amelynek értelmében ideiglenes nőtartást a feleség csak abban az esetben jogosult követelni, ha a házastársi együttélés a férj, vagy annak hozzátartozójának tűrhetetlen viselkedése miatt szakadt meg, és ebben a döntésben a bíróság nem követeli meg a nő vétlenségét sem. 34 Ezt az álláspontját a Kúria később is megerősítette, amikor 1908-ban ugyanilyen tartalmú döntést hozott. 35 A legfőbb bíróság a későbbi döntéseiben is kogens feltételeként határozta meg az ideiglenes nőtartás bírósági megítélésnek kérdésében a férj vétkességét a házassági életközösség megszüntetésében. 36 Ezt követően vizsgáljuk meg a Kúria joggyakorlatát, segítségül hívva, mely eseteket ítélt a bíróság alaposnak, amelyek szerint a feleség jogosulttá vált férje, vagy hozzátartozói vétkességére hivatkozva a házassági együttélést megszüntetni, férjétől külön költözni és ideiglenes nőtartásra igényt tartani. A HT 90. -a a nőtartás megállapításának feltételei között meghatározta azt is, hogy a nőnek vétlennek kell lennie. A Kúria döntése értelmében a vétlenségének a különélés alatt is fenn kell állnia, vagyis a házastársi hűséget nem szegheti meg. Ezt láthatjuk az 1900-ban hozott döntésben, 37 valamint erre utal az 1926-ban hozott ítélet, amikor a különélés alatt a feleség idegen férfi ajánlatát elfogadva, vele eljegyzést is kötött Curia 392/1903.: Jogszabály az, hogy a férjétől külön élő nő férjétől külön ideiglenes tartást csak abban az esetben jogosult követelni, ha a háztartási együttélés a férj, vagy hozzátartozóinak tűrhetetlen viselkedésénél fogva szakadt meg. Ebben a Kúriai döntésben Raffay Ferencz 1903-as könyvében olvasható feltételrendszer látszik tükröződni. Vö: 19. lábjegyzet. 35 Curia szeptember 17. I.G sz. A férjétől különélő nő ideiglenes tartást csak abban az esetben jogosult követelni, ha a házastársi együttélés a férj, vagy hozzátartozóinak tűrhetetlen viselkedésénél fogva szakadt meg. 36 Erről szóló kúriai határozatok: Curia, G. 149.sz. Jogszabály, hogy a férj, ha az együttélés megszakítását ő magatartása idézte elő, nejét külön is eltartani köteles. Curia 3288/1914. Az állandó bírói gyakorlatban kifejezésre jutott anyagi jogszabály szerint a férj csak abban az esetben köteles a tőle különváltan élő feleségének tartásáról gondoskodni, ha a feleségének különélése a férj olyan vétkes magatartására vezethető vissza, amely jogos okul szolgál a házassági életközösségnek a megszüntetésére. ; 5479/1916. Az ideiglenes nőtartási perben azt a jogkérdést kell eldönteni, hogy a nőnek különélése egyedül a férjnek vétkes magatartására vezethető-e vissza. ; 6393/1916. Jogszabály, hogy abban az esetben, ha a házasfelek különélését a férjnek sérelmes magatartása idézte és idézi elő, a férj külön élő nejének tartásdíjat fizetni tartozik. ; 6961/1916. Az állandóan követett bírói gyakorlat szerint a férj különélő neje részére ideiglenes tartásdíj fizetésére csak abban az esetben kötelezhető, ha a különélésre a férj sérelmes viselkedése szolgáltatott okot, vagyis ha a nő különélésre jogosult. ; 8112/1916. Anyagi jogszabály, hogy a férj a tőle véletlenül külön élésre kényszerült feleségének és családjának eltartásáról gondoskodni köteles. ; 113/1917. A férje tőle jogos indokból különváltan élő nejét eltartani s evégből részére megfelelő tartásdíjat fizetni köteles. ; 536/ Curia május 26. I.G M sz. [ ] A fellebbezési bíróság [ ] által megállapított abból a tényből, hogy felperes azon idő alatt, amely időtől férjétől tartásdíjat követel, a köteles házastársi hűséget megszegte, helyesen vonható le az a jogi következtetés, hogy a felperes a különélés alatti magaviseletével magát érdemtelenné tette arra, hogy őt férje külön eltartsa; ennélfogva a fellebbezési bíróság azzal nem sértett jogszabályt, hogy a felperest keresetével elutasította. 38 Curia P.III. 8962/1926. sz. A házasság fennállása alatt, bár a különélés idején, a feleség részéről idegen férfi házassági ajánlatának elfogadása s a vele való eljegyzés házastárshoz nem illő magatartás, s mint ilyen a nőtartásdíj megvonására is alapul szolgálhat.
7 44 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 1. szám Mandel Pál 1905-ben megjelent cikke szerint annak szerződési kikötése, hogy ha a nő a férj által szolgáltatott minden ok nélkül és válási szándék nélkül elhagyja férjét, tartásdíjat követelhessen, turpis voltánál fogva érvénytelen. 39 Ezzel ellentétes álláspontra helyezkedett a Kúria, midőn 1908-ban azt a döntést hozta, hogy érvényesen létrejöhet olyan szerződés a házas felek között, amelynek értelmében a férj, feleségét érintő tartási kötelezettsége akkor is megáll, ha a házastársi együttélés megszűnése a feleség hibájából alakult ki. 40 Mind a szakirodalom, mind a bírósági gyakorlat határozott, és egyező álláspontot alakított ki abban a kérdésében, hogy az ideiglenes nőtartás megállapítása során vizsgálni kell a nő vétlenségét és a férj vétkességét. Dogmatikai szempontból, valamint a jogalkotó akarataként is feltételezhető, hogy ezen kitételekkel tiszta jogi helyzetet kívánt teremteni, a férjet nem akarván jogilag meg nem alapozott költségekbe verni, a feleség számára pedig nem kívánván megkönnyíteni a számára nem járó juttatás megszerzését. A Kúria számos döntése azonban azt igazolta, hogy a bontóperek már kezdeti stádiumukban elhúzódtak, a bírósági költségek jelentősen megnőttek csak annak megállapítása érdekében, vajon a nőt megilleti-e a bontóper tartama alatt az ideiglenes nőtartás. Értelemszerűen a férj és jogi képviselője azért húzta az időt, hogy minél később tudjon a bíróság az ideiglenes nőtartás kérdésében intézkedő határozatot hozni. Meg kell azonban jegyeznünk, hogy bontóper esetében a bíróságot nem köti saját döntése abban, hogy esetlegesen a bontóper vétkeseként a határozatban ideiglenes nőtartásra kötelezett férjet vétlennek nyilvánítsa. Abban az esetben pedig, ha a bíróság a feleség számára kedvező határozatot hozott, vagyis intézkedő határozatában megítélte az ideiglenes nőtartást már megfordul a kocka, és a feleségnek és jogi képviselőjének az érdeke a bontóper elnyújtása, hiszen a végítélet jogerőre emelkedéséig a nő már tartást tudhat magáénak. Különösen annak a ténynek a tudatában is, hogy valószínű, vagy biztos, hogy a bíróság vétkességét a végítéletben megállapítja és így a végleges nőtartást számára nem ítéli meg. Ezen bonyolult procedúrát a korabeli gyakorlat esetleg az egyes női különjogok segítségül hívásával véleményem szerint az esetek jelentős részében leegyszerűsíthette volna. Miután a HT. hatályba lépésével Magyarországon a házasság jogintézménye minden személyi és vagyoni oldalával végleg és napjainkig visszavonhatatlanul polgári jogi aktussá vált, úgy vélem, a polgári jog egyéb területének szabályait érvényesen lehetett volna alkalmazni. Bontóper esetében a beszámítás lehetősége átmeneti és gyors megoldást jelentett volna a bíróságok számára az ideiglenes nőtartás megítélése során. Hiszen a női különjogok közül kiemelve hozomány intézményét, és azt segítségül hívva, a következő lehetőség merült volna fel. 39 Mandel Pál: Nőtartás. Jogtudományi Közlöny 25 (1905), o. Vö: Kovács Marcel: A polgári perrendtartás javaslatához. Jogtudományi Közlöny 42. (1902), o. 40 Curia szeptember 17. I.G sz. [ ] Amennyiben a felek azt célozzák, hogy a férj neje részére abban az esetben is külön tartást adjon, vagy megfelelő tartásdíjat fizessen, ha a különélésre okot nem szolgáltatott, a fent említett jogszabállyal szemben szükséges, hogy a tartásdíjnak a férj részéről való feltétlen fizetése kiköttessék.
8 Koncz Ibolya Katalin: Az ideiglenes nőtartás történeti megítélése 45 A nő hozományát a férj a házassági terhek könnyítésére, elsősorban tehát éppen a nőtartásra kapja. 41 A férj ezen vagyont csak a házasság megszűnésekor volt köteles a nőnek visszaadni, 42 addig haszonélvezete volt rajta. 43 Vagyis a házastársi életközösség felbontásakor, megszűnésekor ez a vagyon a férjnél volt. A hozomány tényének igazolása gyorsabb és kevésbé vitatott eleme a házassági vagyonjognak, így a bontóper során csak a bíróság elé kellett volna tárni annak a tényét, hogy a házasság megkötésekor hozomány adására került sor, és a bíróság a férjet a hozomány teljes összegének és hasznainak erejéig azonnal kötelezheti az ideiglenes nőtartás fizetésére. Hasonló álláspontot képviselt a korabeli jogirodalomban Sztehlo Kornél is, bár ő csak a kamatok erejéig tatotta elfogadhatónak az ideiglenes nőtartást. 44 Virágh Gyula pedig a férj tartási kötelezettségét kiterjesztette a hozományon kívül minden más, a nő tulajdonát képező vagyonra. 45 Szladits Károly csak azt érzékeltette, hogy a hozomány haszna beszámításra alkalmas, de nem nevesítette, hogy esetleg az ideiglenes nőtartással kapcsolatba lehet hozni. 46 Malonyai Béla viszont még elvi síkon is teljesen elfogadhatatlannak tartotta az esetleges beszámítás lehetőségét. 47 Természetesen a hozomány és/vagy hasznainak beszámításának lehetőség alkalmazva az ideiglenes nőtartás megállapításába megállapíthatjuk, hogy ezzel egyrészt a férj biztosítva láthatta, hogy az általa kifizetett összeg, - ha a bíróság döntése szerint nem járt volna - a feleségének megtérülhet, másrészt a feleség a 41 Curia 3727/1911. sz. A hozománynak törvényen alapuló rendeltetése, hogy a házassági terhek könnyebb viselésére szolgáljon. Házassági terhekről csak akkor lehet szó, ha a házastársak a házassági életközösséget folytatják, közös háztartásban együtt élnek. 42 Curia 2789/1914. sz. A hozomány jogi természetéből következik, hogy annak haszna a közös háztartás terheinek könnyítéséra szolgál és így a hozományul adott vagyonnak ez a rendeltetése a házasság megszűnésekor elenyészik, tehát a férj a hozományt a házasság megszűnése után rendszerint visszaadni tartozik. ; Curia 3855/1916. sz.: A férjnek a hozomány visszaadására vonatkozó kötelezettsége a teljesítés tekintetében a házasság megszűnésekor áll be. Ebből következik, hogy a hozomány hasznait a férj csak a házasság megszűnésének időpontjától kezdve köteles megtéríteni akkor is, ha a házastársak közt házassági bontóper van folyamatban, mert az XXXI. tc a szerint a házasság bírói felbontással szűnik meg, tehát a bontóper megindítása és folyamatban léte, illetőleg az annak rendén a hozomány megítélése iránt előterjesztett viszonkereset a hozomány követelést lejárttá nem teszi, hanem a lejárat csak a házasságot felbontó bírói ítélet jogerőre emelkedésekor következik be. 43 Ezt az álláspontot képviseli Malonyai: i.m. 48.o.; A művet kritikai szemlélettel ismerteti: Dr. Virág Gyula: Jogirodalom. Jogtudományi Közlöny 52 (1917) o. 44 Abban az esetben, ha a férj hozományt kapott, a hozomány kamatai erejéig feltétlenül nő- és gyermektartásdíj fizetésére kötelezendő, tekintet nélkül arra, hogy ennek vétkessége idézte elő az életközösség megszakítását. Sztehlo Kornél: A magyar általános polgári törvénykönyv házasságjogi részének bírálata. Ügyvédek Lapja, 50 (1900), 23. o. 45 [ ] ha a nőnek összes vagyona vagy vagyonának nagy része akár kezelésben, akár hozományképen a férjnél van olyképen, hogy a nő vagyona jövedelmeivel a férj rendelkezik, a férjnek kötelessége legyen a feleség tartását annak ártatlanságára illetőleg saját vétkességére tekintet nélkül kiszolgáltatni. Virágh Gyula: A házastársak tartási kötelezettsége. Ügyvédek Lapja 12 (1907), 34. o. 46 A férj a hozományt a házassági terhek, tehát a nő eltartásának biztosítására is kapta, így tehát ennek költségét a hozomány hasznaiból mindenesetre le kellene számítani. Szladits Károly: Vitás kérdések a személyi és családi jog köréből. Ügyvédek Lapja 14 (1914), 17. o. 47 Legigazságosabb, [ ] mely szerint a férjet a különélés alatt csak az életközösség megszűnésében vétlen nőnek tartása terheli, viszont a nő a házassági életközösség megszűnése után férjétől hozománya hasznainak kiadását követelheti [ ] Malonyai, o.
9 46 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 1. szám bontóper kezdetét követően azonnal jövedelemhez jutott, vagyis képes lehetett a külön háztartásban élésre. Természetesen ezen áthidaló intézkedéssel nem lehetett volna elkerülni a törvény 90. -ának megfelelő vizsgálatát, miszerint a nő ideiglenes nőtartásra jogosult-e. Meg jegyeznünk azt is, hogy ez a lehetőség csupán abban az esetekben jelentett volna segítséget, ha a hozományadás ténye bizonyítható. A tanulmány végkövetkeztetése, hogy a korabeli magyar házassági törvény haladó szellemiséget képviselt, s meghozatalával Magyarország jelentős lépést tett a jogi modernizáció irányába, mindenekelőtt az egyházak befolyásának csökkentése terén Mégis elmondható, hogy a törvény meghozatala után a jogalkalmazók számos, a jogszabályban ugyan rögzített, de a gyakorlatban nehezen értelmezhető tényállással kerültek szembe. Ezek közül egy, a törvény szövegét olvasva világosnak tűnő, a joggyakorlatban azonban heves vitát kiváltó intézmény, az ideiglenes nőtartás bontóper során való megítélését tekintettem át.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében - PDF
3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében
Download "3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében"
1 2010/10 12 Tartalom Tanulmányok 3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében 18 Faragó Klára: A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig. Előadás Faragó László emlékére 27 Hunya Márta: elemérés: A legmagasabb átlagot elért iskolák elemzése. Az önértékelés buktatói a mérés megbízhatósága 46 Máté Mártonné Korb Erzsébet: Belterjesség és fokozatos elöregedés a pedagógus pályán. Kaposvár óvodahálózatában dolgozó óvodapedagógusok összetételének vizsgálata (2010) 53 Vighné Arany Ágnes Benkéné Kiss Valéria Tárkányi Ferencné: Az Egészséges életvitel kialakítása az ökoiskolában című oktatási program továbbfejlesztése A Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány és Dobbantó projektje 69 Szauer Csilla Fehér Ildikó Gombkötő Andrea Lakatos Péter Nagy Zsuzsa Anita Páter Tünde Perjés Beatrix Schüttler Tamás Simonics Benjámin Szentkatolnay Miklós: Képzés és komplex rehabilitáció a fogyatékos emberek társadalmi integrációjának támogatásáért 102 Bognár Mária: A Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány szakmai vezetésével megvalósuló Dobbantó projekt 116 Schmitsek Szilvia: Második esély Európában az E2C 123 Kovács Anikó Katona Nóra: Híd a munka világába a Dobbantóban 138 :A Dobbantó iskolában leljen otthonra a gyerek (Schüttler Tamás)
2 145 Schüttler Tamás: Mentálhigiéné a Dobbantóban 151 Bencsik Zoltán: Topográfiai oktatóprogram a földrajz tanulásához 166 Schüttler Tamás: Programok hálójában 173 Ecsédi Edit: A diákok megismerése 179 Barlai Róbertné: Az e-naplók mint reflexiók a Dobbantó program megvalósításának lehetőségeiről 197 :Nem nőtt még be a fejem lágya (Schüttler Tamás) Felnőttképzés a változó gazdasági és oktatási rendszer környezetében Konferencia Eger, április Bihall Tamás: A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara szerepe a szakképzésben és a felnőttképzésben 207 Szilágyi János: Versenyképes gazdaság versenyképes szakképzés 210 Ludányi Ágnes: A felnőttek tanításának tanulásának, értékelésének pszichológiai aspektusai 215 Kálózi Erika: A szakmai vizsgarendszer fejlesztésének eredményei 218 Magyar Szilvia Anna: Az első szakmai vizsga ellenőrzésének tapasztalatai 222 Varga Olga: Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet Vizsgacentrumának eredményei az adatok tükrében Könyvjelző 226 :A meghökkenéstől az érdeklődésig (Polonyi Tünde Éva) 230 :Szociális munka az iskola világában (Trencsényi László)
3 Tanulmányok 3 Sipos László Alapítványok és alapítók Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében A vizsgált alapítványok közel 60 százalékát magánszemélyek (jellemzően maguk a szülők, esetenként pedagógusok) részvételével hozták létre, míg az iskolák az alapítványok közel harmadában szerepeltek alapítóként. A közvélekedéssel ellentétben az önkormányzatok csak minden hetedik iskolai alapítvány esetében töltöttek be valamiféle alapítói pozíciót. Az iskolai alapítványok a szerény induló vagyonnal bíró alapítványok közé tartoznak, mintegy harminc százalékukat százezer forintnál kisebb vagyonnal hozták létre. Nem igazolódott az a feltevésünk, hogy az iskolai (oktatási) alapítványok az alapítvány-alapítási lázzal, már az alapítványok első csoportjával együtt megalakultak. Éppen ellenkezőleg, szignifikánsan később jelentek meg a civil szféra porondján. A céljaiból fakadóan vélelmezett társadalmi támogatás inkább elviekben jelentkezett, anyagiakban nem igazán öltött testet. Bár az iskolai alapítványok vagyona jelentősen nőtt, gyors, különösképpen rohamos forrásnövekedésről sem beszélhetünk. Bevezetés Az ezredfordulón egy bizonyos szempontrendszerben már foglalkoztunk az Új Pedagógiai Szemlében az iskolai alapítványokkal. 1 Magunk is meglepődtünk e tanulmány kiváltotta érdeklődésen 2, melynek minden bizonnyal az az oka, hogy az alapítványokkal 3 és a közalapítványokkal 4 viszonylag kevés szakmai-tudományos elemzés foglalkozik, az iskolai alapít- 1 si p o s l á s z l ó: Alapítványok az iskolákban. Új Pedagógiai Szemle, sz A tanulmány megjelenését számos konferencia-meghívás követte, s mind a mai napig több internetes szakmaitudományos oldalon például olvasható. 3 Az alapítvány önálló jogi személy, amely az alapító okirat által megjelölt tartós közérdekű cél megvalósításához szükséges vagyonnal rendelkezik, azzal önállóan gazdálkodik. (b á t h o r y -f a l u s 1997, I.45) 4 A közalapítvány olyan alapítvány, amelyet az országgyűlés, a kormány, vagy a helyi és kisebbségi önkormányzat közfeladat ellátásának folyamatos biztosítása céljából hozott létre. (A Polgári törvénykönyv legális definíciója, a augusztus 24-ével hatályon kívül helyezett 74/G (1) bekezdése szerint.)
4 4 Alapítványok és alapítók ványokat 5 érintő publikációkkal pedig csak elvétve találkozhatunk. Az iskolai (oktatási) alapítványokra vonatkozó jövőbeni átfogó jogi, szociológiai és gazdasági szempontú kutatás tervezéséről sincs tudomásunk. Ennek oka nagy valószínűséggel abban keresendő, hogy bár majd minden hetedik alapítvány e területen (is) tevékenykedik 6, az iskolai alapítványok meglehetősen ritkán kerülnek a média fókuszába. A közfigyelmet foglalkoztató visszaélésekre velük kapcsolatban szinte soha nem derül fény, hanem szürke eminenciásként teszik a dolgukat. Céljaik egy-egy alap- vagy középfokú oktatási intézményhez kapcsolódnak, eredményeik és gondjaik is csak egy viszonylag szűkebb közösség számára fontosak. Ám éppen azért, mert majd minden hetedik alapítvány iskolai alapítványnak tekinthető, s mivel céljaik és eredményeik alapján igencsak fontos társadalmi szerepet töltenek be, kutatásukra, több szempontú, multidiszciplináris elemzésükre 7 feltétlenül szükség van. Jelen tanulmányunkban 8 az iskolai alapítványok létrejöttének egy alig vizsgált, ám kétségkívül meghatározó tényezőjével, az alapítók többszempontú elemzésével foglalkozunk. Kutatási hipotéziseinket az alábbiakban foglaljuk össze: Feltételezhető, hogy az iskolai (oktatási) alapítványok már az alapítványok első csoportjaival együtt alakultak, s figyelemmel az adott közösség számára fontos céljaikra megfelelő társadalmi támogatással, a célokkal arányban álló anyagi eszközökkel kezdték meg működésüket. A kutatás és helyszíne Kutatásaink, vizsgálataink is az északkeleti országrészt, nevezetesen Szabolcs-Szatmár- Bereg megye 9 iskolai alapítványait érintik. Köztudott, hogy a többoldalon hátrányos helyzetű társadalmi csoportok az ország egyes térségeiben így különösen az északkeleti országrészben területileg is koncentrálódnak. A nem igazán fejlődő, avagy kevéssé 5 Az iskolai alapítvány alatt az általános- és középiskolákhoz kapcsolódó, azok működését segítő, adott esetben finanszírozó, a rászoruló és/vagy tehetséges tanulókat támogató alapítványokat értjük. (b á t h o r y -f a l u s I.45-46) 6 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programja alapján számított arány. Elemzéseink során szándékoltan nem a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) által közzétett, hanem a Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztályának Egylet-programjából való adatokkal dolgoztunk. Tettük ezt azért, mert a KSHadatok csupán az egyes civil szervezetek önkéntes bevallásain alapulnak, s ily módon szervezetek ezrei nem is szerepelnek benne. 7 Az alapítványok mint sajátos civil szervezetek elemzése kétségkívül egyszerre igényel jog- és társadalomtudományi módszereket. 8 Ez a tanulmány a Debreceni Egyetem Interdiszciplináris Bölcsészet- és Társadalomtudományi Doktori Iskoláján, a Neveléstudományi Doktori Programban 2008 februárjában summa cum laude eredménnyel megvédett doktori disszertáció VI.2-3. és VII.1. fejezeteinek felhasználásával készült. A doktori értekezés témavezetője: Prof. Dr. Kozma Tamás volt. 9 A három országgal határos Szabolcs-Szatmár-Bereg Magyarország egyik legnagyobb és legnépesebb megyéje. Területe 5983 km 2, lakossága fő, az ország lakosságának majd 6%-a. (Frisnyák 1984, 5) A lakosságszám a KSH legújabb adata alapján korrigált.
5 Tanulmányok 5 versenyképes gazdasági szerkezet, a munkavállalási lehetőségek korlátozott volta pedig többnyire együtt jelentkezik a képzési és képzettségi problémákkal, s a település-fejlettségi gondokkal. (Kozma 1985, 44) Kutatásainkhoz az úgynevezett többlépcsős, rétegzett, véletlenszerű mintavételt 1 0 alkalmaztuk. A jelenleg már másfélszáz Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei iskolai alapítványból 1 1 a vizsgálatba vont 34 alapítvány 21,7 százalékos mintavételt jelent. Van köztük hat olyan iskolai alapítvány, mely a száztizenötezres megyeszékhelyen fejti ki tevékenységét, pontosan olyan arányban, mint amekkora hányadot Nyíregyháza lakossága a megye majd hatszázezres összlakosságában tesz ki. Van köztük kisvárosokban működő, és van köztük legalább egy tucatnyi kis- és nagyközségekben tevékenykedő is. Van általános iskolai, van középiskolai, van köztük ingatlannal rendelkező, közhasznú és közalapítvány is. Megjegyzésre érdemes az is, hogy ebben a kilenc városban és tizenkét községben él Szabolcs-Szatmár-Bereg lakosságának majd fele (egészen pontosan 42,5%-a), közel negyedmillió ember. A következőkben bemutatott, illetőleg elemzett alapítványok az ország kétségkívül leghátrányosabb helyzetű megyéjében működnek. (Lásd az 1. és a 2. ábrát!) 1. ábra: Az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) szélső értékei Magyarországon Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft 0 Ft Budapest Gy-M-S. Kom-Eszt. - J-N-Sz. Sz-Sz-B. Nógrád 10 Earl Babbie terminológiája (b a b b i e 1995, ) végén 138 működő iskolai alapítványt és 19 közalapítványt tartottak nyilván. (A Legfőbb Ügyészség Egyletprogramjának adatbázisa alapján.) 12 A Központi Statisztikai Hivatal évre vonatkozó területi statisztikai adatai lapján. (KSH 2006/b, 46) 14% 12%
6 6 Alapítványok és alapítók 2. ábra: A munkanélküliségi ráták szélső értékei Magyarországon 13 14% 12% 10% 8% 6% 4% 2% 0% Gy-M-S. Budapest Veszprém - Nógrád Sz-Sz-B. B-A-Z. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye az egy főre jutó bruttó hazai termék (alig több mint egymillió forint/fő) tekintetében Nógráddal, a munkanélküliségi ráta (9,5%) tekintetében pedig Borsod-Abaúj-Zemplénnel versengve áll az utolsó helyen. A statisztikai adatokat tovább elemezve megállapíthatjuk, hogy az itteni egy főre jutó bruttó hazai termék ( Ft/ fő) alig több mint negyede a fővárosinak ( Ft/fő), a munkanélküliségi ráta pedig majd két és félszerese a Győr-Moson-Sopron megyeinek (4,3%) (KSH 2006/b, 46 és 30). Ugyanakkor Szabolcs-Szatmár-Bereg az ország demográfiailag legfiatalabb megyéje, itt a legmagasabb a tanköteles korúak aránya. A tíz legfiatalabb kistérség közül hat (a kisvárdai, a baktalórántházi, a nyírbátori, a nagykállói, a mátészalkai és az ibrány-nagyhalászi) itt található. Igencsak szemléletes példa, hogy a harminckét helységet egybefűző kisvárdai kistérségben minden egyes hatvan évnél idősebb polgárra nagyjából két húsz év alatti fiatal jut, míg van olyan dunántúli kistérség, ahol két húsz év alattira három nyugdíjas korúval számolhatunk (Népesedéstudományi Kutatóintézet 2003). Az alapítás-kutatás A kutatásunk elsődleges tárgyát képező iskolai alapítványok számának alakulását Szabolcs- Szatmár-Bereg megyében a 3. ábra 1 4 szemlélteti. 13 A Központi Statisztikai Hivatal évre vonatkozó területi statisztikai adatai alapján (KSH 2006, 34). 14 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január.
7 Tanulmányok 7 3. ábra: az iskolai alapítványok számának alakulása Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében a bejegyzett iskolai (oktatási) alapítványok száma korántsem egyenletesen nőtt. Az alapítási láz az általános tendenciától eltérően a kilencvenes évek második felében volt a legnagyobb, az ezredforduló táján pedig jelentősen alábbhagyott. Ez a tény mutat rá arra, hogy az iskolai-oktatási célú alapítványok csak társaiknál később jelentek meg tömegesen a civil szféra porondján. A megyében bejegyzett iskolai alapítványok száma egyébként 1999-ben lépte túl a százat, 2006 elején pedig a százötvenet. Ezek közül 2006 végéig 13 iskolai (oktatási) alapítvány szűnt meg. A működő, pontosabban a bíróság által ekként nyilvántartott alapítványok száma 138 volt. A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évenként bejegyzett iskolai alapítványok számát 1 5 a 4. ábra szemlélteti. 4. ábra: A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évente bejegyzett iskolai alapítványok A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január.
8 8 Alapítványok és alapítók Megállapíthatjuk, hogy évi átlagban kilenc (8,88) iskolai (oktatási) alapítványt jegyeztettek be Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Igencsak kiemelkedő az 1996 és 1999 közti időszak, a legtöbb iskolai alapítványt huszonhetet! is 1998-ban jegyeztették be. (Ez a bejegyzések módusza!) 2000 óta az évente bejegyzett alapítványok száma hullámzóan ugyan, de szignifikánsan csökken. Az abszolút mélypont 2004 volt, amikor mindössze két iskolai alapítvány jött létre. Az iskolai alapítványok esetében is igaz, hogy az utolsó hét szűk esztendőben egyszer sem lépte túl az átlagot az alapítási láz. A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében bejegyzett iskolai közalapítványok számának alakulását az 5. ábra 1 6 szemlélteti. 5. ábra: Az iskolai közalapítványok számának alakulása Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében A bejegyzett iskolai (oktatási) közalapítványok száma az 1994-es Ptk.-módosítás után csupán 1999-ig nőtt rohamosan a megyében. Az alapítási láz az ezredforduló után elmúlt, némi növekedés is csak 2004-től jelentkezett augusztus 24-től pedig Magyarországon közalapítvány már nem is alapítható. Eddig a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 22 iskolai közalapítványt vett nyilvántartásba. Ezek közül 2006 végéig 3 iskolai (oktatási) közalapítvány szűnt meg. A működő, pontosabban a bíróság által ekként nyilvántartott iskolai közalapítványok száma pontosan tizenkilenc volt. Végezetül: a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évenként bejegyzett iskolai közalapítványok számát 1 7 a 6. ábra szemlélteti. 16 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január. 17 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január.
9 Tanulmányok 9 6. ábra: A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évente bejegyzett iskolai közalapítványok száma Megállapíthatjuk, hogy 1995 és 2006 között átlagosan évente kettő (1,83) iskolai közalapítványt jegyeztettek be Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Igencsak kiemelkedő az közti időszak, az iskolai közalapítványok több mint kétharmadát ebben a három évben alapították ban két év alatt tizenkettőt jegyeztettek be óta az évente bejegyzett iskolai közalapítványok száma drasztikusan visszaesett, az új iskolai közalapítványok száma szinte elenyésző. Az abszolút mélypont volt, amikor két év alatt egyetlen iskolai közalapítvány sem jött létre. Így volt ez azonban 2006-ban 1 8 is! Az iskolai közalapítványok esetében is igaz, hogy az utolsó hét esztendőben egyszer sem lépte túl az átlagot az alapítási láz. Jellemző tendenciákra derül fény, ha összevetjük az alapítványok és az iskolai alapítványok megalakulásának dinamikáját Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Ennek érdekében vetítjük egymásra a 7. ábrán az alapítványok és az iskolai alapítványok megalakulási görbéjét augusztus 24. napjától közalapítvány amúgy sem alapítható (2006. évi LXV. törvény 1.. (1) bekezdés).
10 10 Alapítványok és alapítók 7. ábra: Az alapítványok és az iskolai alapítványok megalakulásának dinamikája Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében Iskolai alapítványok 160 száma Alapítványok száma iskolai alapítványok alapítványok Szignifikánsan mutatkozik meg, hogy az iskolai alapítványok megalakulási dinamikája a kilencvenes években messze elmarad az általános alapítvány-alapítási dinamikától. Különösen szembetűnő ez a kilencvenes évek első felében! Az iskolai alapítványok száma csak a kilencvenes évek második felétől ugrott meg. Ebből okkal következtethetünk arra, hogy az oktatási intézményeket támogató alapítványok jellemzően az alapítványok második hullámával jöttek létre. A kutatásunk egyik legfontosabb kérdése az, hogy mikor és milyen alapítók hozták létre az iskolai alapítványokat, illetve közalapítványokat. A kutatásba bevont iskolai alapítványok és közalapítványok 1990 és 2003 között alapíttattak, a legtöbbet 1998-ban hozták létre. A vizsgált iskolai alapítványok és közalapítványok alapítási év szerinti megoszlását a 8. ábra 1 9 szemlélteti. 19 Saját kutatási adatokból.
11 Tanulmányok ábra: A kutatásba bevont iskolai (köz)alapítványok száma az alapítás éve szerint A vizsgált iskolai alapítványok alapítási év szerinti oszlop-görbéje a teljes alapsokaság alapítási görbéjét vetíti elénk. 2 0 A vizsgált mintában is jól kirajzolódik a kilencvenes évek két nagy alapítási boom -ja, s az utolsó hét esztendő alapítási apálya. A nagyfokú hasonlóság azt is sugallja, hogy a többlépcsős, rétegzett mintavétel szerencsés volt, a kutatással érintett alapítványok alkalmasnak tűnnek a teljes iskolai alapítványi kör, azaz az alapsokaság reprezentálására. Az iskolai alapítványok alapítói A vizsgált 34 iskolai alapítvány alapítóit jogi szempontból magánszemélyre és jogi személyre oszthatjuk, bár kétségtelenül vannak vegyes alapításúak 2 1 is. Az iskolai alapítványok megoszlását az alapítóik jogi jellege szempontjából, illetőleg az iskolai alapítványok alapítóinak legfontosabb adatait a következő hat kördiagramban dolgoztuk fel: 2 2 A 9. ábra kördiagramja a vizsgált iskolai alapítványok alapítók szerinti megoszlását szemlélteti. 20 Egy minta akkor reprezentálja azt az alapsokaságot, amelyből vétetett, ha a minta jellemzői jól közelítik az alapsokaság ugyanezen jellemzőit (b a b b i e 1995, 206). 21 Vegyes alapítású alapítványok alatt azokat az alapítványokat értjük, amelyeket magán- és jogi személyek együttesen alapítottak. 22 A diagramok adatai saját kutatásból valók, még nem publikált adatok.
12 12 Alapítványok és alapítók 9. ábra: A vizsgált iskolai alapítványok az alapítók szerint 41% 41% 18% magánszemély alapító jogi személy alapító vegyes alapítású Elsőként a magánszemélyek alapítványait vizsgáljuk meg. Magánszemélyek (ideértve azok jogi személyiséggel nem rendelkező közösségeit is) összesen tizennégy iskolai alapítványt alapítottak. Az egyéni alapítók és a különböző méretű alapítói közösségek arányát a 10. ábra kördiagramja 23 szemlélteti: 10. ábra: A kizárólag magánszemélyek által létrehozott alapítványok alapítói 51% egy fő két fő öt fő hat fő 7% 7% 14% 7% 14% hét fő huszonkilenc fő A kizárólag magánszemély alapította alapítványok felét egy-egy magánszemély hozta létre. Alapítói párral két alapítványnál találkoztunk. Négy esetben öt-hét fős volt az alapítói közösség. Előfordult azonban az is, hogy egy iskolai alapítványt 29 (!) magánszemély együttesen hozott létre. 2 4 A tizennégy kizárólagos magán-alapítású iskolai alapítványnak egyébként összesen 64 alapítója volt. Megjegyzésre érdemes, hogy további hat alapítványt magánszemély jogi személlyel iskolával, gazdasági társasággal, szövetkezettel, vagy vállalattal együtt hozott létre. A féltucat vegyes alapítású alapítvány mögött további 53 magánszemély alapító áll. 23 Saját kutatási adatokból. 24 Ők szülői közösséget alkottak, mely azonban még szülői munkaközösségként sem önálló jogi személy. Így alapítványt e formában nem, csak magánszemélyként alapíthattak.
13 Tanulmányok 13 Jogi személyek szintén tizennégy iskolai (oktatási) alapítványt alapítottak. A jogi személy, illetőleg jogi személyek által alapított iskolai alapítványok alapítói jellemzőit a 11. ábra kördiagramja 25 szemlélteti. 11. ábra: A kizárólag jogi személy részvételével alapított iskolai alapítványok 50% Iskola Önkormányzat Önkormányzat és iskola 7% 7% 7% 29% Gazdasági társaság (Gt.) Gt., szövetkezet és iskola A kizárólag jogi személy alapította alapítványok felét iskola hozta létre. A helyi (községi, városi) önkormányzat négy ízben volt iskolai-oktatási alapítványok (közalapítványok) kizárólagos alapítója. Figyelemre méltó, hogy egy alapítványt közösen jegyzett az iskola és a fenntartó önkormányzat. Gazdasági társaság önállóan is és magánszeméllyel is alapított egy-egy iskolai alapítványt. Megjegyzésre érdemes, hogy további hat alapítványt jogi személy magánszeméllyel együtt hozott létre. További érdekes adatokhoz jutunk, ha az iskolai (oktatási) alapítványokat az alapítói részvétel szempontjából vesszük górcső alá, azaz azt vizsgáljuk meg, hogy mekkora hányaduknál jelenik meg alapítóként magánszemély, önkormányzat 2 6, vagy maga az iskola. Magánszemély részvételével az iskolai alapítványok közel hatvan százalékát (58,8%) alapították. Az alapító okiratok tartalomelemzése is alátámasztja azt a következtetést, hogy az iskolai alapítványokat többnyire a szülők alapították, gyermekük iskolája javára. Önkormányzat községi és városi csak az iskolai alapítványok egy hetedénél (14,7%- ban) volt alapító. Maga az iskola mint oktatási intézmény önállóan vagy mással a kutatással érintett alapítványok harmadánál (32,4%-ban) volt alapító. Mint láttuk, az iskolai alapítványokat ugyanolyan arányban alapították magánszemélyek és jogi személyek. A természetes személyek által jegyzett alapítványok felét egyetlen magánszemély alapította, a másik felét azonban már kettőtől huszonkilenc főig terjedő alapítói közösség hozta létre. A tizennégy kizárólagos magán-alapítású iskolai alapítvány 25 Saját kutatási adatokból. 26 Önkormányzat alatt e vonatkozásban a megyei, a megyei jogú városi, a városi, a kis- és nagyközségi önkormányzatokat (illetőleg azok képviselő-testületét) értjük.
14 14 Alapítványok és alapítók nak összesen hatvannégy alapítója volt, míg a féltucat vegyes alapítású alapítvány mögött további ötvenhárom magánszemély áll. Így a kutatással érintett iskolai alapítványok alapításában mindösszesen 117 magánszemély vett részt. Az alapítók által biztosított vagyon vizsgálata Kutatásunk kiterjedt arra is, hogy milyen arányban adták össze a magán- és jogi személy alapítók a kutatásban érintett harmincnégy iskolai alapítvány induló vagyonát. Az összességében 5,3 millió forintot kitevő induló vagyon 2 7 forrás szerinti megoszlását a 12. ábra 2 8 szemlélteti. 12. ábra: A vizsgált iskolai alapítványok induló vagyona a vagyon forrása szerint 23% 36% 24% 17% Magánszemélyektől Önkormányzattól Iskoláktól Gazdasági társaságoktól A magánszemélyek részvételével létrehozott iskolai alapítványok mintegy 1,9 millió forint induló vagyoni juttatásban részesültek, összesen 117 magánszemély alapítótól. Egy magánszemély alapító átlagosan tizenhatezer forinttal járult hozzá a létrehozni kívánt iskolai alapítvány induló vagyonához. 2 9 A jogi személyek által alapított 14 iskolai alapítványt felerészben maga az iskola alapította, de előfordult az is, hogy iskola önkormányzattal volt alapító. Az iskolák mint alapítók összesen közel 1,3 millió forint induló vagyont biztosítottak. Egy-egy iskola átlagosan forinttal járult hozzá az általa létrehozni kívánt iskolai alapítvány induló vagyonához. 3 0 Az önkormányzatok öt esetben szerepeltek iskolai alapítvány alapítóiként. Az általuk biztosított alapítványi vagyon 900 ezer forintot volt, következésképpen egy átlagos alapítványi indulóvagyon-juttatás 180 ezer forintot tett ki A vizsgált iskolai alapítványok induló vagyonát az alapító okiratok elemzésével állapítottuk meg. 28 Saját kutatási adatok alapján. 29 A magánszemély alapítók által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat. 30 Az iskolai alapítók által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat. 31 Az önkormányzati alapítók által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat.
15 Tanulmányok 15 A gazdasági társaságok (többnyire korlátolt felelősségű társaságok, néhány esetben részvénytársaságok), továbbá vállalatok és szövetkezetek 16 esetben szerepeltek alapítóként. A gazdasági társaságok által a vizsgált iskolai alapítványok számára biztosított induló vagyon összesen forintot tett ki, egy gazdasági társaság átlagosan forintot juttatott a létrehozni kívánt iskolai alapítványnak. 3 2 Az alapítói attitűdre leginkább abból következtethetünk, hogy a vizsgált iskolai alapítványok közel hatvan százalékát magánszemélyek (többségében szülők, elvétve pedagógusok) részvételével hozták létre. Talán ez mutatja legszemléletesebben, hogy az iskola ha nem is jogi értelemben valóban egy sajátos társadalmi szervezet. 3 3 Megjegyzendő, hogy az iskolák az alapítványok közel harmadában szerepeltek alapítóként. A közvélekedéssel ellentétben pedig a városi és községi önkormányzatok csak minden hetedik iskolai alapítvány esetében töltöttek be valamiféle alapítói pozíciót. Összegzés A vizsgált iskolai alapítványok közel hatvan százalékát magánszemélyek (jellemzően maguk a szülők, esetenként pedagógusok) részvételével hozták létre, míg az iskolák az alapítványok közel harmadában szerepeltek alapítóként. A közvélekedéssel ellentétben a városi és községi önkormányzatok csak minden hetedik iskolai alapítvány esetében töltöttek be valamiféle alapítói pozíciót. Egy tartós és közérdekű célra rendelt alapítvány (és egy közfeladattal létrehozott közalapítvány) működésének megkezdését de bátran mondhatjuk, hogy későbbi működését is alapvetően az induló vagyon célhoz viszonyított nagysága határozza meg. Az alapítványok cél szerinti tevékenységük kezdetén ugyanis csak és kizárólag az induló vagyonra számíthatnak. Az iskolai alapítványok a szerény induló vagyonnal bíró alapítványok közé tartoznak. A vizsgált iskolai alapítványokat (harmincnégyet!) az alapítók összesen alig több mint 5,3 millió forint induló vagyonnal engedték útjukra. Az iskolai alapítványok mintegy harminc százalékát százezer forintnál kisebb induló vagyonnal alapították. A legkisebb induló vagyon, mellyel iskolai alapítványt hoztak létre, forint, illetőleg 100 USD; azonban az is igencsak jellemző, hogy a legnagyobb sem érte el az egymillió forintot. És most vessünk számot a bevezetőben megfogalmazott hipotéziseinkkel! Nem igazolódott az a feltevésünk, hogy az iskolai (oktatási) alapítványok az alapítvány-alapítási lázzal, már az alapítványok első csoportjával együtt megalakultak. Éppen ellenkezőleg, szignifikánsan később jelentek meg a civil szféra porondján. A céljaiból fakadóan vélelmezett társadalmi támogatás inkább elviekben jelentkezett, nem igazán öltött testet anyagiakban. Nevezetesen az iskolai alapítványokat jellemzően csupán néhány tízezer forinttal bocsátották útjukra, egyetlen esetben sem fordult elő egy- 32 A gazdasági szféra alapítói által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat. 33 V.ö.: Kozma Tamás: Tudásgyár? Az iskola mint társadalmi szervezet (k o z m a 1985)
16 16 Alapítványok és alapítók millió forintnál nagyobb induló vagyon, sem alapításkori ingatlanjuttatás. Bár az iskolai alapítványok vagyona jelentősen nőtt, gyors, különösképpen rohamos forrásnövekedésről sem beszélhetünk. 1. táblázat: Az alapítványok induló vagyona a vagyon forrása szerint A forrás A juttatott vagyontömeg (Ft) Aránya (%) MAGÁNSZEMÉLYEKTŐL JOGI SZEMÉLYEKTŐL Ebből: Önkormányzat, mint alapító Iskolák, mint alapítók Gazdasági társaságok ,5 64,5 16,9 24,2 23,4 Összesen: Irodalom babbie, earl (1995): A társadalomtudományi kutatás gyakorlata. Balassi Kiadó, Budapest. Báthory Zoltán Falus Iván:(főszerk.) (1997): Pedagógiai Lexikon I-III. Keraban Könyvkiadó, Budapest. Bíró Endre (2002): Nonprofit szektor analízis. EMLA Egyesület, Budapest. Bíró György Lenkovics Barnabás (2001): Magyar polgári jog Általános tanok. Novotni Kiadó, Miskolc. Csizmár Gábor Bíró Endre ( ): Nonprofit jogi kézikönyv I-II. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest. Frisnyák Sándor (1984): A megye földrajza. In Cservenyák László (szerk.): Magyarország megyéi Szabolcs-Szatmár. Kossuth Könyvkiadó, Budapest. Kozma Tamás (1985): Tudásgyár? Az iskola mint társadalmi szervezet. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest. Kozma Tamás Sike Emese:(szerk.) (2006): Pedagógiai informatika. Debreceni Egyetem Kossuth Egyetemi Kiadója, Debrecen. Központi Statisztikai Hivatal (2001): Nonprofit szervezetek Magyarországon évkönyv. KSH, Budapest. Központi Statisztikai Hivatal (2006/a.): Magyar Statisztikai Évkönyv KSH, Budapest. Központi Statisztikai Hivatal (2006/b.): Területi Statisztikai Évkönyv KSH, Budapest. Központi Statisztikai Hivatal (2001): Nonprofit szervezetek Magyarországon évkönyv. KSH, Budapest. Legfelsőbb Bíróság (1994): Közigazgatási bírák évi országos értekezletének állásfoglalása. Közigazgatási-Gazdasági Döntvénytár, szám. Legfelsőbb Bíróság ( /a): Bírósági Határozatok. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest. Legfelsőbb Bíróság ( /b): Közigazgatási Kollégiumi Állásfoglalások. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest.
17 Tanulmányok 17 Legfelsőbb Bíróság ( ): Jogegységi Döntések. Legfelsőbb Bíróság, Budapest. Legfőbb Ügyészség ( ): Statisztikai jelentések. Legfőbb Ügyészség Információs és Számítástechnika-alkalmazási Főosztály, Budapest. Legfőbb Ügyészség ( ): Egylet-program adatbázisa. Legfőbb Ügyészség Információs és Számítástechnika-alkalmazási Főosztály, Budapest. Lomnici Zoltán (1998): Az alapítványok és közalapítványok kézikönyve. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest. Népesedéstudományi Kutatóintézet (2007): Kistérségi előreszámítási adatbázis. Heti Világgazdaság (HVG), március p. Sipos László (1999/a): A civil szféra Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Tudományos Közalapítvány füzetei 12. Nyíregyháza, Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Tudományos Közalapítvány. 60 p. (ISBN ) Sipos László:Alapítványok a gyermek- és ifjúságvédelemben. Család Gyermek Ifjúság, 1999/ p. Sipos László (1999/b): Alapítványok az iskolában. Új Pedagógiai Szemle, 2000/ p. Sipos László (2000): Alapítványok és egyesületek. Szabolcs-Szatmár-Beregi Szemle, 2000/ p. Sipos László (2001): A non-profit szervezetek joga. Möbius Kiadó, Nyíregyháza,. 120 p. (ISBN ) Jogszabályok A gazdasági társaságokról szóló évi iv. törvény (Gt.) A helyi önkormányzatokról szóló évi lxv. törvény (Ötv.) A közhasznú szervezetekről szóló évi clvi. törvény (Ksztv.) A közoktatásról szóló évi lxxix. törvény (Közokt. tv.) A magyar köztársaság alkotmányáról szóló évi xx. törvény (alkotmány) A magyar köztársaság ügyészségéről szóló évi v. törvény (Ütv.) A polgári perrendtartásról szóló évi iii. törvény (Pp.) A polgári törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) A polgári törvénykönyvről szóló évi iv. törvény (Ptk.) Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló évi lxxx. törvény (Üsztv.)
A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig
18 A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig Faragó Klára A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig Előadás Faragó László emlékére, amely
1 Debreceni Egyetem Tudományegyetemi Karok Bölcsészettudományi Kar Interdiszciplináris Társadalom- és Bölcsészettudományi Doktori Iskola Neveléstudományi Doktori Program TÉZISEK Az Alapítványok az iskolákban

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Biszku-ügy: hiba volt új eljárást elrendelni - Napi - Jogászvilág
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Biszku-ügy: hiba volt új eljárást elrendelni
2016. 02. 02. 14:48
Biszku-ügy, Kúria, új eljárás elrendelése Ez a cikk több mint egy éve került publikálásra.
A Kúria szerint törvénysértő a Fővárosi Ítélőtábla tavaly nyári döntése. A Kúria kedden kimondta, hogy törvénysértő a Fővárosi Ítélőtábla tavaly nyári döntése, amellyel új elsőfokú eljárásra utasított az 1956-os forradalom utáni megtorlások miatt háborús bűntettekkel vádolt 95 éves Biszku Béla ügyében. Ez az ítélet elsősorban elvi jelentőséggel bír, a vádlott bűnösségéről nem született döntés, a folyamatban lévő eljárás menetét nem befolyásolja a Kúria keddi határozata.A Biszku Béla elleni perben 2014 tavaszán kihirdetett elsőfokú ítéletében a Fővárosi Törvényszék öt év hat hónap szabadságvesztést szabott ki. Másodfokon a tábla 2015 júniusában megalapozatlanság miatt új elsőfokú eljárásra utasított.Tavaly decemberben megszületett az újabb elsőfokú döntés, melyben Biszku Bélát két év, három évre felfüggesztett szabadságvesztésre ítélték. A döntés ellen fellebbeztek, így újra másodfokra kerül az ügy. Időközben a Legfőbb Ügyészség megtámadta a tábla tavaly júniusi határozatát. A Kúria kedden ebben az ügyben mondta ki - elvi éllel -, hogy az új eljárásra utasító döntés törvénysértő volt.A Legfőbb Ügyészség képviselője felszólalásában főként azt hangsúlyozta, hogy az új eljárásban előírt bizonyítást az ítélőtábla is elvégezhette volna tanúk, szakértők meghallgatásával. Álláspontja szerint tehát a másodfokú bíróság szükségtelenül helyezte hatályon kívül a korábbi elsőfokú ítéletet, ehelyett magának a táblának kellett volna meghoznia az érdemi döntést.Magyar György ügyvéd ugyanakkor azt mondta: a másodfoknak nem a tényállás megállapítása, hanem a felülbírálat és a jogkérdések eldöntése a feladata. Biszku Béla védője felhívta a figyelmet arra, hogy a megismételt eljárásban született elsőfokú, nem jogerős ítélet egy jelentős részben új tényállást állapított meg, a legfőbb vádpontban felmentő rendelkezést hozott, tehát - folytatta - az új eljárásnak volt értelme, vagyis helyes döntést hozott a tábla.A Kúria keddi ítélete szerint a tábla törvénysértően és indokolatlanul utasította új eljárásra az elsőfokú bíróságot. Szükségtelen volt a megismételt eljárásra vonatkozó iránymutatás, így többek között a történész és levéltáros szakértők kirendelése. A szóbeli indoklásban kitértek arra is, hogy ha megalapozatlan lett volna bizonyos mértékig az elsőfokú döntés, az csupán részleges, másodfokon kiküszöbölhető lehetett. Szükség esetén a tábla maga is kiegészíthette volna a tényállást, hogy azután érdemi döntést hozzon.A Kúria szerint helytelenül kifogásolta a tábla az elsőfokú bíróságnak azt a megoldását, hogy a sortűzperben korábban született jogerős ítéletre hivatkozott.A Kúria hangsúlyozta, hogy a másodfokú bíróságoknak lehetőség szerint érdemi döntést kell hozniuk: vagy felmentő rendelkezést, vagy az elsőfokú döntés megváltoztatását. A hatályon kívül helyezés és új eljárásra utasítás csupán egyfajta végső eszköz lehet, amelynek feltételei ebben az ügyben nem álltak fenn, a táblának tehát érdemi döntést kellett volna hoznia.A Kúria hangsúlyozta azt is, hogy keddi határozatában Biszku Béla bűnösségéről, a büntetőper érdemi kérdéseiről nem foglalt állást.Magyar György ügyvéd a határozathirdetés után éppen azt emelte ki, hogy a Kúria szerint felesleges volt a tábla hatályon kívül helyező rendelkezése, de a legfelsőbb bírói fórum most nem foglalt állást a vádlott bűnösségéről.A védő hozzátette: álláspontja szerint fontos a Kúria elvi iránymutatása és az ügyek gyorsítása, illetve ezzel összefüggésben az eljárások megismétlésének lehetőség szerinti minél ritkább elrendelése. Ám arról sem szabad megfeledkezni, hogy minden ilyen ügy mögött egy ember van, és a büntetőeljárások célja elsősorban az, hogy döntsenek a megvádoltak bűnösségéről. Biszku ügyében jelenleg egy elsőfokú, nem jogerős - a védő szerint a lényegi kérdésben felmentő - határozat van, amelyet fellebbezések folytán a tábla bírál majd felül másodfokon.II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia2016. május 11-12. között kerül megrendezés a II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia, melynek fő témái között az új Ptk. gyakorlata, valamint az új polgári perrendtartás szerepel.Napijeggyel a részvétel mindössze 39.990 Ft+ áfa!Részletes program és jelentkezés >>A Legfőbb Ügyészségnek tavaly nyár óta van lehetősége a hatályon kívül helyező döntések ellen úgynevezett jogorvoslat a törvényesség érdekében elnevezésű indítvánnyal a Kúriához fordulni. Ez akkor lehetséges, ha más módon nem támadható egy törvénysértő, jogerős döntés.Azóta a Legfőbb Ügyészség ötször élt ezzel a lehetőséggel, ebből négy esetben helyt adott a Kúria az indítványnak: egy adócsalás ügyében, az egyik Portik Tamás ellen folyó perben, a budaörsi tescós rablás ügyében Süveges Péter és társai ellen folyó eljárásban és kedden a Biszku-ügyben. Az egyik, korábbi titkosszolgálati vezetők ellen államtitok miatt zárt ajtók mögött folyó kémperben ugyanakkor elutasította a hatályon kívül helyezést támadó legfőbb ügyészségi indítványt a Kúria.(MTI) Tweet
Kúria Alkotmánybíróság a hét jogesete Országos Bírósági Hivatal Falus Tamás új Mt. OBH jogeset Fővárosi Ítélőtábla Jogszabályfigyelő Új Jogtár Európai Unió új Ptk adatvédelem Fővárosi Törvényszék Emberi Jogok Európai Bírósága új Ptk. Handó Tünde Európai Unió Bírósága Olvasta már?

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Vélhetően jogtalanul érvénytelenítettek több ezer határon túli szavazatot, elúszott egy fideszes hely – PestiSrácok
A Kúria ezek után, az NVI tájékoztatásával szöges ellentétben azt mondta ki, hogy nem lehet utólag megállapítani, hogy hány szavazatról volt szó, nem lehet rekonstruálni az eseményeket. Természetesen nem tudjuk, hogy a jogellenesen érvénytelennek nyilvánított szavazatokat melyik pártokra adták le, azt viszont tudjuk, hogy az érvényes levélszavazatok 96 százalékát kapta a Fidesz-KDNP. Ehhez képest a szóban forgó 4264 szavazatból csak 506-ra lett volna szükség egy újabb fideszes mandátumhoz. A PestiSrácok.hu úgy értesült, a Fidesz nem hagyja annyiban, az Alkotmánybíróságtól kéri a jogtalanság feloldását, ám ha az Ab már csak az új Országgyűlés jövő keddi megalakulása után hoz döntést, már csak erkölcsi elégtétel születhet.
Vezető kép: Pálffy Ilona, a Nemzeti Választási Iroda elnöke tájékoztatja a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) tagjait az NVI budapesti székházában az országgyűlési képviselő-választás napján. MTI Fotó: Soós Lajos
Kapcsolódó témákFideszNemzeti Választási Bizottság (NVB)választási csalásVezető
2018-05-03 at 12:50
Undorító a bukott ellenzék aljas vergődése!Vajon miért nem tudnak méltósággal reagálni?A nép normális többsége így döntött,el kell fogadni! Kulturált ellenzék ilyenkor gratulál a győztesnek és levonja a konzekvenciát!Hazugsággal,gyűlölködéssel,hazaárulással nem lehet választást nyerni….A választópolgár annál értelmesebb(a többség)hogy a mocskolódásoknak bedőljön!Talán ha az elkövetkező négy évben ők is a haza érdekében munkálkodnának,2022-ben nagyobb eséllyel indulhatnának….
A mi szavazokorunkben ugy kezdodott a szavazatom leadasa, hogy jobbikos elvtars elkerte a szemelyit es a lakcimkartyat, fideszes nem is volt kozottuk. Egyetlenegy semleges volt, akinel ala kellett irni a jelenleti jegyzokonyvet. Ennyit, hogy hogy csalt a fidesz.
2018-05-03 at 13:06
ezt miféle kitekert logika mentén állapítja meg ? fejtse ki ,mert nagyon érdekel! egyáltalán elolvasta a cikket ?
2018-05-03 at 13:07
Na mivan libsik, kiderült hogy megint ti hazudtatok meg csaltatok? Aztán meg mentek tüntikézni mert a Fidesz “csalt” ? Szánalmas, undorító bagázs vagytok.
2018-05-03 at 13:15
Sokat tesz az ellenzék nap mint nap a kormány fennmaradásáért. Köszönet ezért nekik.
Az iskolák előtt, ahol a szavazások történtek, a mai napig ott virítanak, közvetlenül a bejárat előtt az LMP, a Momentum aszfaltra festett felhívásai, hogy szavazz rájuk!
Ezek is sokáig emlékeztetik a szavazókat, hogy kik csaltak a választásokon
2018-05-03 at 13:18
Nem volt ez véletlen. Mint hogy az sem, ahol áthúzták a Fidesz jelöltjét, holott nem lépett vissza. Mire észrevették, több tucat szavazó másra szavazott, vagy senkire, így azok a szavazatok elvesztek.
Szánalmas, unalmas, 2022-re már csak eltűnnek ezek a ballibsik.
2018-05-03 at 14:02
A kommunistákat nehéz lesz “kiírtani” sajnos…
2018-05-03 at 13:24
“A Kúria tájékoztatást kért az NVI-től, hogy amennyiben érvényessé nyilvánítja a szavazatokat, úgy változik-e a listás mandátumok elosztása.”
Azért ez több mint “vicces”.
Ha nem változik, akkor nem érvényes.
Ha változik, akkor érvényes?
És ha ciklus közben megüresednék egy-két hely a kormány oldalon, akkor azért
veszítik el a 2/3-ot, mert a Kúria vállat rántva lesöpörte az ügyet?
Minden mandátum egyedi, és független a többitől, tehát jogilag egyedileg kell elbírálni és nem azzal összefüggésben, hogy változtat-e a végeredményen.
És mitől, milyen okból duzzasztották fel ellenzékiekkel a választási bizottságot?
Visszaszivárognak az elvtársak?
2018-05-03 at 13:37
A kúria tele van egykori elvtársakkal. Azért érdekli őket a döntés előtt, hogy függ e mandátum az érintett szavaztoktól.
Mert minden induló párt delegálhat tagot az állandó tagokon kivül. Igy tudták, ezzel a mondvacsinált ürüggyel annulálni a levélszavazatokat.
2018-05-03 at 13:26
Ja, a saját maga kárára?!
Nooooormáááááális vagy?
2018-05-03 at 13:38
Efftársak! Akkor mégis csak volt választási csalás? Csak arról nem óbégattatok, hogy ti követtétek el! Rühes vörös tetübanda!
Április 8-án éjjel meg is volt már a 134 hely, aztán egyszer csak 133 lett belőle. Hát ezért.
Igazságtalannak tartom, hogy csak úgy, jogellenesen 4264 szavazatot a kukába löknek.
Kedves NVI, hogy volt ez? Hogy van ez? Pláne, hogy mandátum függ tőle.
2018-05-03 at 14:00
Gondolom szarkazmus…
2018-05-03 at 14:04
Meg kell keresni a felelősöket is és törvény elé vinni őket.
2018-05-03 at 14:12
Azzal fognak védekezni, hogy téves jogértelmezés történt, meg azzal, hogy nem egyértelmű a törvényi megfogalmazás, meg egyébként is a fideeesz a hibás!:))
Ez így ebben a formában nem igaz…
Azért azt sem értem, hogy aki kap egy borítékot, amiben vissza kell küldeni a választ, az miért nem azt használja. De a lényeg, hogy az összes ilyet kivizsgálják, korrigálják és így tiszta lesz a végeredmény is. Az pedig egy ótvaros hazugság, hogy a kormány elcsalta a választásokat, amire egyébként technikailag sem lenne képes.
2018-05-03 at 15:19
Lényegtelen, hogy miért nem azt a borítékot használja, ha nem előírás annak a használata. A mellékelt boríték szerepe (nem csak a választásnál, hanem pl. az adóbevallásnál is) az, hogy ne kelljen fizetni a postai díjat és a címzéssel bajlódni.
Az adóbevallás is érvényes bármilyen borítékban is adják fel.
2018-05-03 at 15:49
Egyetértek veled, csak a logikáját nem értem. Persze lehet, hogy elvesztették. Mindegy is, a lényeg, hogy érvényesek.
2018-05-03 at 15:07
Jó lenne, ha abíróságok valóban függetlenek lennének!
Egyébként is, a kúriában sohasem bíztam.
2018-05-03 at 15:40
Te nem “lopás” hanem észgátló idióta vagy, szöveget tudsz értelmezni,vagy egyszerűen funkcionális analfabéta vagy?
2018-05-03 at 16:08
Nem csak egy ilyen jár ide szemetelni.lehet,hogy csak rosszindulatúak és azért magyarázzák félre az olvasottakat.Feltehető az is,hogy pénzért írnak és tök mindegy , hogy mit olvasnak,csak a firkákmányuk negatív legyen.
Babarci László
2018-05-03 at 15:53
EGYMILLIÓ külhonit honosítottak a szavazás előtt.Aki végigcsinálta a procedúrát az szavazott is,már ha megkapta a póstán a borítékot.Nehogy már még háromszázezren se küldték vissza.Ha nem tudják ajánlott levélben,ill bármely módon biztosítani a szavazati borítékokat,akkor ne költsenek rá annyi pénzt,költség okosabb célra,mintsem hogy a postán eltünjenek
Jantó-Petneházi Péter
2018-05-04 at 13:00
Nagyon sok romániai szavazó nem élhetett a jogával, mert bár regisztrált, nem kapta meg a levélcsomagot. Nagy hiba volt a román postára bizni a levelek célbajuttását, mert az még a csigánál is lassúbb, és szerintem volt egy kis rosszindulat is a részükről, hogy ne érjenek időben kevélcsomagok.
2018-05-05 at 03:08
egeszen biztosan benne volt a roman posta gancsolo laba!!
Az újabb 2/3-os felhatalmazással élve meg kell tisztítani az államigazgatást, állami oktatást és az igazságszolgáltatást a soros hálózat ügynökeitől!!
Valószínűleg több száz emberről van szó, de az elért eredmények megtartása érdekében szükség van erre!!
Mostmár felhivom a magyar honfitársaimat, ha nem lesz meg a Fidesznek a 134 mandátuma mi is az utcára vonulunk választási csalás miatt tüntettni.
2018-05-03 at 16:11
Fizeti az új választást asszonyom?
2018-05-03 at 16:14
“A Kúria tájékoztatást kért az NVI-től, hogy amennyiben érvényessé nyilvánítja a szavazatokat, úgy változik-e a listás mandátumok elosztása. ….
A Kúria ezek után, az NVI tájékoztatásával szöges ellentétben azt mondta ki, hogy nem lehet utólag megállapítani, hogy hány szavazatról volt szó, nem lehet rekonstruálni az eseményeket.”
Tessék megnevezni a Kúria döntést hozó bíráit és elkergetni nagyon messze! Nem tehettek volna fel ilyen kérdést, döntést kellett volna hozniuk a törvény és a tények alapján! (A Majtényi úr felesége ugye nem volt a bírák között?)
Azoknak a szavazatoknak meg kell lenniük. Az Alkotmánybíróság kapja össze magát, mert most az igazságszolgáltatás becsületét kell a helyére tenni!!!
2018-05-03 at 16:55
2018-05-03 at 17:12
Na már megint egy borítékügy!
Az osztrákoknál is bejött a Soros-osztagnak. Lehet, hogy azért nem az eredeti borítékban küldték vissza, mert ez “sem ragadt”?
S mi lesz négy év múlva az utólagos reklamáció indoka: tán az, hogy nem balkézzel dobták be az urnába a szavazólapot, hanem a jobbal?
2018-05-03 at 17:38
Még a választásokhoz: két lányom van, az egyik Ausztriában dolgozik ott fizet adót, tb-t a másik Magyarországon dolgozik ahol fizeti az adót, tb-t és mindenféle járulékot, DE NEM SZAVAZHAT, MERT NINCS ÁLLAMPOLGÁRSÁGA. Ezzel nagyon sokan vannak így. ezért nem értettem Gyurcsány logikáját, hogy aki nem fizet Magyarországon adót az ne szavazhasson. A világon mindenhol a szavazati jog az állampolgársághoz köthető.
2018-05-03 at 18:57
Elképesztő, azért megkérdezném, hogy ebből a tökéletesen mindenre alkalmatlan Pálfy Ilonából ki csinált elnököt? Végül pedig csak kiderült, hogy volt csalás, sorossimicskakomcsik, a Fidesz és nem a ti károtokra.
2018-05-03 at 19:52
Jó lenne már a vérbírák fattyainak elküldeni a selyemzsinórt…
2018-05-04 at 08:56
Biztos benne, hogy akkor nem lenne balfék óbégatás? Az lenne a műfelháborodásuk oka, hogy nem tisztázták, ki a független. A legutóbbi estben is jónéhány független csak a Vasedénytől nem függött.
2018-05-07 at 21:59
Nos amíg ezeknek a hazaáruló, tolvaj, köztörvényes gazembereknek mindig ugyanakkor van az érettségi talalkozója és a diplomaosztó évfordulója, addig a “független igazságszolgáltatás” mint olyan nálunk nincs.
Pilisborosjenő “ketreces adófizető tartó” telep lesz? (PS-videó!)

matches: Kúria Kúria Kúria kúria Kúria Kúria Kúria