text:
Feltétel. Családi jogvédelem biztosítás. Komfort - PDF
Download "Feltétel. Családi jogvédelem biztosítás. Komfort"
1 Feltétel Családi jogvédelem biztosítás Komfort
2 A Jogvédelmi biztosítás általános feltételei Az alábbi általános feltételek alapján az UNIQA Biztosító Zrt., 1134 Budapest, Róbert Károly krt (továbbiakban: Biztosító) az egyes biztosítások külön feltételei szerint jogvédelmi biztosítási fedezetet nyújt. I. Általános rendelkezések Jelen feltétel a jogvédelmi biztosítás általános szerződési feltételeit tartalmazza. 1. A Biztosító biztosítási díj fizetése ellenében viseli a biztosítási kockázatot és vállal kötelezettséget a biztosítási szerződésben rögzített szolgáltatások teljesítésére. 2. Amennyiben a Biztosított és a Szerződő személye eltér egy - mástól, úgy a Biztosított csak a Szerződő előzetes írásos hozzájárulásával veheti igénybe a Biztosító szolgáltatását. 3. Bűntető- és szabálysértési eljárásban, valamint abban az esetben, ha két vagy több ellenérdekű fél is a Biztosítónál rendel - kezik érvényes jogvédelmi- vagy más biztosítási szerződéssel, és a biztosítási fedezet az adott esetben az igényérvényesítés és a jogi védekezés költségeire egyaránt kiterjed, a Biztosító az igényérvényesítés esélyeinek mérlegelése nélkül nyújt jog - védelmi fedezetet. Biztosító: UNIQA Biztosító Zrt. A Biztosító a biztosítási díj fizetése ellenében viseli a biztosítási kockázatot és kötelezettséget vállal az általános és különös biztosítási feltételekben, valamint a kötvényben rögzített szolgáltatások teljesítéséért. Szerződő: a biztosítási díj megfizetésére kötelezett azon természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely a Biztosítóval a biztosítási szerződést megkötötte. Biztosított: a Szerződő és/vagy mindazon harmadik személyek, akikre az egyes különös biztosítási feltételekben foglaltak alapján a biztosítási fedezet kiterjed. Jogvédelmi biztosítás: A Biztosított peren kívüli és perbeli segítése és támogatása a biztosítási szerződés alapján. Jogi képviselő: a Biztosított által megbízott ügyvéd, vagy más, jogi képviselet ellátására jogosult személy. Biztosítási összeg: a Biztosító egy biztosítási eseménnyel összefüggő szolgáltatási kötelezettségének a biztosítási szer ződésben biztosítási évenként meghatározott felső határa, függetlenül attól, hogy a biztosítási eseménnyel összefüggő igényérvényesítés milyen hosszú időn keresztül folyik. Biztosítási időszak: a biztosítási díjszámítás alapjául szolgáló időszak. Amennyiben a biztosítási szerződés eltérően nem rendelkezik, a biztosítási időszak egy év (biztosítási év), függetlenül az éves biztosítási díj részletekben történő megfizetésének szerződés szerinti gyakoriságától. A biztosítási év kezdetének (biztosítási évforduló) napját a biztosítási ajánlat és a kötvény tartalmazza. Biztosítás tárgya: a biztosítási kockázat tárgya, amely az egyes különös biztosítási feltételekben részletesen meg ha - tá rozásra kerül. Sikerkilátás: a Biztosító jogosult szolgáltatási igény bejelentésekor, valamint az eljárás folyamán bármikor vizsgálatot indítani a jogérvényesítés vagy a jogi védekezés feltehető sikerére. Érdekellentét: ha ugyanazon biztosítási esemény két vagy több ellenérdekű fele is a Biztosítónál rendelkezik érvényes jogvédelmi biztosítási szerződéssel vagy más érvényes biztosítási szerződéssel (pl.: felelősségbiztosítás), és az érintett felek biztosítási szerződése az adott kockázatra fedezetet nyújt. Egyeztető eljárás: olyan eljárás, amelyet a Biztosító és a Biztosított között a Biztosító szolgáltatásával kapcsolatban keletkezett véleményeltérés esetén a feleknek követniük kell. Várakozási idő: az egyes különös biztosítási feltételekben meghatározott, a biztosítási szerződés létrejöttétől a Biztosító kockázatviselésének kezdetéig terjedő időszak, amely alatt bekövetkezett biztosítási eseményekre a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége nem áll fenn. A biztosítási szerződés módosítása esetén az új biztosítási tárgy vonatkozásában a biztosítási szerződés módosításától kell számítani a várakozási időt. II. A biztosítási esemény 1. Jelen feltétel keretében biztosítási eseménynek minősül a Biztosított által, vagy ellene a biztosítási szerződés hatálya alatt elkövetett, vagy annak hatálya alatt bekövetkezett jogsértés, melynek folytán a Biztosított jogainak érvényesítése és/vagy védelme válik szükségessé. 2. A biztosítási védelem jelen általános feltételben, valamint a különös feltételekben meghatározott biztosítási eseményekre terjed ki. 3. Több azonos okból bekövetkezett, időben összefüggő ese - mény egy biztosítási eseménynek minősül, függetlenül attól, hogy egy vagy több Biztosított személyt érint. Több biztosítási eseménynél, melyek okozatilag összefüggő egységes folya - ma tot alkotnak, a biztosítási összeg csak egyszer áll rendel ke - zésre. Ezen esetben a biztosítási összeg az első biztosítási ese - ménynek minősülő jogsértés, vagy érdeksérelem időpontja szerint kerül megállapításra. III. Területi hatály A biztosítás területi hatálya, amennyiben a Különös feltételek elté - rően nem rendelkeznek, a Magyarország területén bekövetkezett, magyar bíróság és más magyar hatóság joghatósága alá tartozó biztosítási eseményekre terjed ki. Biztosítási védelem amennyiben a kötvényen feltüntetésre kerül azon biztosítási eseményekre terjed ki, amelyek Euró - pában, a Földközi-tengerrel határos Európán kívüli államokban, Kanári-szigeteken, Madeirán és az Azori-szigeteken, Észtországban, Lettországban, Litvániában következnek be, feltéve, hogy a jogi érdekek képviseletére ezen területen kerül sor. A biztosítási védelem nem áll fenn a volt Szovjetunió meg nem jelölt európai utódállamaiban. IV. Időbeli hatály 1. A biztosítás azon biztosítási eseményekre terjed ki, amelyek a biztosítási szerződés hatálya alatt következnek be. Ezen biztosítási védelmet a különös feltételekben meghatározott várakozási határidők korlátozzák. 2. Ha a Különös feltételek valamely jogvédelmi kockázat ese - tében várakozási időt állapítanak meg, a Biztosító koc ká zat - viselése csak az ott meghatározott idő elteltével veszi kezdetét. A várakozási idő alatt bekövetkezett eseményekre a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége nem terjed ki. 3. A Biztosító kockázatviselése az azt követő nap 0 órájától megkezdődik, amikor a biztosítás készpénzben fizetett első éves díjának vagy a felek megállapodása szerinti első díjrész - let nek az átvételét a Biztosító képviselője nyugtázta. A koc ká - zat viselés kezdetének időpontját a biztosítási ajánlat és a biztosítási kötvény tartalmazzák. 2
3 4. Ha a szerződő a biztosítás díját a Biztosító képviselőjének fi zet - te, a díjat legkésőbb a fizetés napjától számított negyedik na - pon a Biztosító számlájára beérkezettnek kell tekinteni. A Szer - ződő azonban bizonyíthatja, hogy a díj korábban érkezett be. 5. Ha az esedékes díjnak csak egy részét fizették meg a Biztosító kockázatviselése és ezzel együtt a szerződés változatlan biztosítási összeg mellett a kifizetett díjjal arányos időtartam elteltével megszűnik. Ha az esedékes díj kifizetett része rövidebb időszakot fedez, mint a respiro, a szerződés megszűnéséig a Biztosító kockázatviselése szünetel. A hiányzó díjrészlet res pi - ron belüli befizetése a Biztosító kockázat viselését csak a díj beérkezését követő nap 0 órájától állítja vissza. V. A Biztosító szolgáltatásai 1. A Biztosító teljesítési kötelezettsége esetén vállalja a biztosítási esemény megtörténte időpontjától a Biztosított jogainak védelmével összefüggésben felmerülő indokolt költségeket az alábbiak szerint. 2. A biztosítási esemény bejelentése előtt keletkezett költségekre csak akkor vonatkozik a biztosítási védelem, ha azok a biztosítási esemény bejelentése előtt 30 napnál nem korábban a Biztosítottal jogvitában álló fél, a bíróság intézkedései vagy a Biztosított érdekében tett halaszthatatlan intézkedések által merültek fel. 3. A Biztosító az alábbiakat téríti: a) a jogi képviselő számlával igazolt munkadíját és költségeit, b) a peres és nem peres bírósági eljárással összefüggő, jog - sza bályon alapuló díjakat és illetékeket; valamennyi fokon, beleértve a tanúk és tolmácsok díját és költségeit, c) a bíróság által kirendelt szakértő előírt díját és költségeit; d) a Biztosító hozzájárulásával felkért független szakértő te vé - keny ségéért járó díjakat; e) Biztosítottat megillető végrehajtási jogcím meglétét kö ve - tően (például ítélet) a jogi érvényesítés költségeit legfeljebb 2 végrehajtási kísérlet erejéig; f) jogerős bírósági határozat alapján a Biztosítottat terhelő, a Biztosítottal jogvitában álló fél vagy az állam oldalán fel - me rült díjakat és költségeket; g) utazási költségeket az illetékes bíróság székhelyére, ha a személyes megjelenést a bíróság rendeli el. A Biztosító ezen utazási költséget másodosztályú vasúti, vagy ezzel egyenrangú más közlekedési eszköz menetjegyének vételáráig vállalja megtéríteni. h) jogi tanácsadás költségét. A jogi tanácsadás egy biztosítási esemény megoldási lehetőségeivel kapcsolatos egyszeri, szóban vagy írásban nyújtott alapvető állásfoglalás. i) Óvadék, biztosíték megelőlegezése: A Biztosító a kockázatviselése alatt bekövetkezett biztosítási eseménnyel összefüggésben arra vállal kötelezettséget, hogy a kötvényben az érintett biztosítási tárgyra meg - határozott maximális biztosítási összeg erejéig meg elő le - gezi az óvadékot vagy biztosítékot, amely a Biztosítottat érintő vizsgálati fogság vagy előzetes letartóztatás ki vál - tásának, illetve hatóságilag bevont útlevél kiadásának célját szolgálja. A Biztosított köteles az óvadék vagy biztosíték összegét 15 napon belül visszafizetni, ha azt részére a bíróság vagy más erre jogosult szerv visszaadja. Ha az ügyben más jogerős döntés születik, de legkésőbb az óvadék vagy biztosíték nyújtásától számított maximum 6 hónapon belül. 4. A Biztosító teljesítési kötelezettsége az alábbiak szerint áll fenn: a) A Biztosító által az egy biztosítási időszakban bekövetkezett károkra a teljesítések felső határát az ajánlaton jelzett a választott fedezettípusnak megfelelő biztosítási összeg ké - pezi, függetlenül attól, hogy az egy biztosítási esemény miat ti igényérvényesítés milyen hosszú időn keresztül folyik. b) Több biztosítási eseménynél, melyek okozatilag összefüggő egységes folyamatot alkotnak, a biztosítási összeg csak egyszer áll rendelkezésre. Összege az első biztosítási eseménynek minősülő jogsértés vagy érdeksérelem időpontja szerint állapítandó meg. c) Perbeli egyezség esetén a Biztosító a bíróság által megállapított költségeket a pernyertességnek a pervesztességhez viszonyított, bíróság által megállapított arányában viseli. Peren kívüli egyezség esetén a költségeket a Biztosító viseli. d) A Biztosító fedezetet nyújt a folyamatban lévő bírósági, hatósági eljárásokban azok jogerős befejezéséig akkor is, ha a biztosítási szerződés időközben megszűnt, feltéve, hogy a biztosítási esemény a szerződés hatálya alatt következett be, és a biztosítási esemény a szerződés hatálya alatt a Biztosító részére bejelentésre került. VI. Általános kizárások 1. A biztosítási védelem nem tartalmazza a jogi érdekek védel mét: A megengedett sebesség túllépésével, a sebességkorlátozással kapcsolatos, valamint ezekkel okozati összefüggésben lévő ügyek, hatósági, bírósági eljárások mind az általános, mind a különös feltételek szempontjából egyaránt kizárásra kerülnek a biztosítási védelem alól. a) a Biztosított ellen indított csőd, felszámolási végelszámolási, valamint fizetésképtelenségi elszámolással összefüggő igényekre. b) bírósági úton nem érvényesíthető követelésekre, így külö - nösen a játékból, fogadásból, illetve ezek céljára ígért vagy adott kölcsönből eredő igényekre. c) háborús eseményekkel, belső zavargásokkal, tüntetésekkel, sztrájkkal, nyilvános összejöveteleken és köztéri megmozdulások alkalmával előforduló erőszakos cselekményekkel közvetett és közvetlen kapcsolatban; d) adó, vám, jövedéki és egyéb illetékjogból adódóan; e) az UNIQA Biztosító Zrt.-vel szemben szerződéssel vagy szer ződésen kívüli jogviszonnyal kapcsolatos ügyben; f) közigazgatási szerv rendelkezéseivel közvetett vagy köz vet - len kapcsolatban; g) családjogi és öröklési jogvitákban; h) szabadalmi, szerzői, védjegy vagy szellemi tulajdonból eredő egyéb jogokkal, bíróság előtt nem érvényesíthető követelésekkel, így, de nem kizárólag játék vagy fogadási szerződésekkel és spekulációs ügyletekkel okozati összefüggésben álló jogi érdekekre; i) földrengéssel, nukleáris vagy genetikai károkkal, bányászati károkkal kapcsolatban; j) nemzetközi és nemzetek feletti törvényszékek előtti eljárások esetén; k) a Biztosított által olyan személyek nevében érvényesített igényekre, akik nem minősülnek Biztosítottnak; l) a Biztosított által szándékosan elkövetett bűncselekménynyel, vagy szabálysértéssel okozati összefüggésben álló ese - ményekre. Amennyiben az ilyen összefüggésre utólag de - rül fény, köteles a Biztosított két hónapon belül visszafizetni mindazon szolgáltatásokat, amelyeket a Biztosító addig teljesített. m) szellemi tulajdonnal,valamint tisztességtelen piaci magatartással összefüggő igényekre. n) épület vagy épületrész tervezésével, felépítésével vagy átépítésével, valamint ingatlan kisajátítással, illetve köz ér - dekű szolgalmi vagy más használati jog alapításával összefüggésben keletkezett igényekre 2. A biztosítási védelemből kizártak továbbá a következők: a) az egyazon szerződésben Biztosított személyek érdekeinek védelme egymással szemben; 3
4 b) közeli hozzátartozók (Ptk.685 ) egymással szembeni igényeinek képviselete; c) olyan követelések érvényesítése, melyeket a Biztosítottra engedményeztek, illetve olyan tartozások miatti jog ér vé - nye sítés, amit a Biztosított mástól átvállalt; d) a Biztosítottal vagy jogi képviselőjével szemben a biztosítási eseménnyel kapcsolatos eljárásban rosszhiszemű pervitel vagy mulasztás miatt kiszabott bírság, illetve a fenti magatartás miatti többletköltség. 3. Ezen általános kizárások mellett a különös feltételek eltérően is rendelkezhetnek. VII. A biztosítási esemény bekövetkezte Jogvédelemre a biztosítási esemény bekövetkezte után állhat fenn igény az alábbiak szerint: 1. kártérítési jogvédelem esetén az első olyan eseménytől fogva, amely a kárt a Biztosítottnak okozta vagy okozhatta; 2. bűntető és szabálysértési jogvédelem esetén a Biztosított jogi kötelezettséget vagy jogi előírást megszegett vagy feltehetően megszegett. A biztosítási esemény akkor minősül be kö vet ke - zett nek, amikor a Biztosított megkezdte, vagy feltehetően megkezdte a jogi kötelezettség vagy jogi előírás megszegését. 3. minden más esetben azon időponttól kezdődően, amikor a Biztosított jogi kötelezettséget vagy jogi előírást megszegett, vagy feltehetően megszegett, illetve amikor az ellenérdekű fél vagy harmadik személy a Biztosított által kötött szerződéseket, továbbá jogi kötelezettségeket vagy jogi előírásokat meg sze - gett, vagy feltehetően megszegett. 4. a biztosítási eseménynek a biztosítási szerződés hatálya alatt kell bekövetkeznie. Több illetve azonos okból származó biztosítási esemény esetében az első biztosítási esemény bekövetkezésének időpontja a meghatározó. VIII. A Biztosított kötelezettségei 1. A Biztosított kötelezett: a) a biztosítási esemény bekövetkezését, az arról való tudo - másszerzéstől számított 7 munkanapon belül a Biztosítónak írásban bejelenteni; b) egészében és a valóságnak megfelelően felvilágosítani a Biztosítót a mindenkori tényállásról, és kívánságára valamennyi okmányt átadni, illetve a képviseletét ellátó ügy - védet a titoktartás alól felmenteni a Biztosító irányában; c) a képviseletét ellátó jogi képviselőnek teljes körű képviseleti jogot adni, őt teljes egészében a mindenkori tényállásról tájékoztatni és kívánságára minden okmányt, egyéb bizo - nyítási eszközt és tárgyat rendelkezésére bocsátani; d) amennyiben a bírósági eljárásban a Biztosítottat vonatkozó jogszabályi rendelkezés szerint személyes költségmen tes - ség vagy illeték-feljegyzési jog illeti meg, köteles a költségmentesség (vagy illeték-feljegyzési jog) engedélyezése iránt kérelmet előterjeszteni; e) a felmerülő költségeket a kiegyenlítési határidő előtt lega - lább 3 munkanappal korábban a Biztosító ellenőrzésére átadni; f) az igények bírósági érvényesítése vagy elhárítása, illetve bírói döntés megtámadása előtt a Biztosító állásfoglalását különösen a sikerre való kilátással kapcsolatban bekérni, az egyezségkötéseket a Biztosítóval egyeztetni. A Bizto sí - tóval nem egyeztetett egyezségkötés a Biztosító irányában a biztosítási szolgáltatás tekintetében nem hatályos. 2. Ha a Biztosító és a Biztosított harmadik személlyel szembeni igényeiket ugyanabban az eljárásban érvényesítik, úgy a Biztosított elsőbbséget élvez. 3. a biztosítási esemény Biztosítónak történő bejelentése nem mentesíti a Biztosítottat harmadik személyekkel szerződésen alapuló esetleges(kár)bejelentési kötelezettségei alól. 4. Ezen általános kötelezettségek mellett a Különös feltételek eltérően is rendelkezhetnek. IX. Az igényérvényesítés esélyeinek megítélése A Biztosító a biztosítási esemény bejelentését követően minden - kor jogosult megvizsgálni az igényérvényesítés, illetve a jogi vé - de kezés feltehető sikerének esélyeit. Ha a vizsgálat után a jogi és a bizonyítási helyzet alapulvételével arra a következtetésre jut, hogy megfelelő kilátás van az igény - érvényesítés sikerére, írásban vállalja a Biztosított költségeket. A Biztosító jogosult a jogvédelmi fedezet nyújtását megtagadni, ha jogi álláspontja szerint kevés az esélye annak, hogy a Biztosított jogi érdekeinek védelme sikerre vezet. Ez a jogosultság abban az esetben is fennáll, ha a kedvezőtlen kilátásokra csak a biztosítási esemény bejelentését követően ismertté vált tényekből és körül - ményekből lehet következtetni. Ilyen esetben az addig felmerült költségeket a Biztosító viseli, feltéve hogy a biztosítási védelem egyéb feltételei fennálltak. Ha a Biztosított nem ért egyet a Biztosítónak a költségviselés el - utasítását tartalmazó döntésével, a döntés kézhezvételétől számított 15 napon belül érdekegyeztető bizottság felállítását kérheti, az őt képviselő ügyvéd egyidejű megnevezésével. Az érdekegyeztető bizottság tagjai: a Biztosított által megnevezett ügyvéd, a Biztosító jogi képviselője, valamint az előző két tag által választott elnök. Az érdekegyeztető bizottság az érdekegyeztetés iránti kérelemnek a Biztosítóhoz érkezésétől számított 5 munkanapon belül köteles írásbeli döntést hozni a sikerkilátás és a költségek vise - lésének kérdésében. Az érdekegyeztető bizottság döntéseit szó - több séggel hozza. Az érdekegyeztető bizottság döntése, mind a Biztosítóra, mind a Biztosítottra nézve kötelező, a döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye. Az érdekegyeztető bizottság működéséért legfeljebb a bíróság által megállapítható ügyvédi költség felét számíthatja fel. Az érdekegyeztető bizottság működésének költségeit a Biztosító viseli, ha az érdekegyeztető bizottság úgy dönt, hogy van meg - felelő kilátás az igényérvényesítés sikerére, viszont mindkét fél viseli a saját költségeit abban az esetben, ha az érdekegyeztető bizottság döntése alapján sincs megfelelő kilátás az igény ér vé - nyesítés sikerére. Amennyiben a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége beálltának alapjául szolgáló esemény során két vagy több ellenérdekű fél ugyanannál a Biztosítónál rendelkezik jogvédelmi, illetve fele lős - ség biztosítási szerződéssel, a Biztosító sikerkilátás vizsgálata nélkül ad fedezetet. Büntető és szabálysértési eljárásban ugyancsak si - ker kilátás vizsgálata nélkül ad fedezetet a Biztosító. X. A biztosítási igény átruházása A Biztosítottnak azon összegek megfizetésére vonatkozó igényei, melyeket a Biztosító neki megfizetett, felmerülésükkor a Biztosítottat megillető jogokkal együtt átszállnak a Biztosítóra. A Biztosított köteles a Biztosítót igényei érvényesítésekor támogatni és a Biztosító javára szóló engedményező okiratot kiállítani. XI. A biztosítási szerződés létrejötte 1. A biztosítási szerződés a felek írásbeli megállapodásával jön létre. A Szerződő (Biztosított) a szerződés megkötését írásbeli ajánlattal kezdeményezi. 2. A Biztosító kockázatviselése az ajánlaton jelzett időponttal, de legkorábban az ajánlat aláírását követő napon 00 órakor kezdődik, feltéve, ha a Biztosító az elutasítás jogával nem él, és a Szerződő a biztosítás első díját maradéktalanul megfizette. 3. Az ajánlatot a beérkezéstől számított 15 napon belül a Biztosító elutasíthatja. Ha ezen határidőn belül elutasítási jogával 4
5 nem él, akkor az ajánlat elfogadottnak minősül, a szerződés pedig az ajánlat tartalmának megfelelően jön létre, az ajánlat átadási időpontjára visszamenő hatállyal. Ha a szerződés nem jön létre, a díj visszajár. XII. A biztosítási szerződés tartama és megszűnése 1. A szerződés ha a felek írásban másként nem állapodnak meg határozatlan tartamú. 2. A biztosítási időszak egy év, a biztosítási évforduló pedig a szer ződés létrejöttének napja. A felek a szerződést a biztosítási időszak végére, azt legalább 30 nappal megelőzően írásban felmondhatják. 3. A határozott időtartamra kötött szerződés biztosítási időszaka a megállapodás szerinti időtartam, az ilyen szerződés a lejárat napján megszűnik. XIII. A díjfizetés rendje 1. A biztosítás első díja ajánlattételkor esedékes, minden későbbi díj pedig annak az időszaknak első napján esedékes, amelyre a díj vonatkozik. A biztosítási díj esedékességétől számított harmincadik nap elteltével a szerződés megszűnik, ha addig a hátralékos díjat nem fizették meg, és a Biztosított halasztást nem kapott, ille - tőleg a Biztosító a díjkövetelést bírósági úton nem érvé - nyesítette. A 30 napos türelmi idő (respiro) mind az első, mind pedig a további díjaknál érvényes. 2. Amennyiben a Szerződő felek részletfizetésben állapodtak meg, a kint lévő részletekkel a Szerződő tartozik, de ezek megfizetése csak a megjelölt időpontban válik esedékessé. Ha a Szerződő hátralékba kerül, vagy a biztosítási esemény be kö - vet kezése miatt a szerződés megszűnik, az adott biztosítási időszakra járó teljes díj kifizetése esedékessé válik. 3. Szerződő felek megállapodhatnak, hogy a szerződés fenn állása alatt Biztosító alapos okból a biztosítás díját a következő biztosítási időszak első napjától kezdődő hatállyal módo sít hatja. A biztosítási díj akkor módosítható, ha az előző év során a kárráfordítások és a díjbevétel aránya kedvezőtlenül változik meg. 4. A Biztosító a biztosítás értékének fenntartása érdekében a biztosítási összeget és a díjat évente egy alkalommal az árszínvonal változásához hozzáigazíthatja (értékkövetés). A bizto - sítási összeg módosításáról a Biztosító a biztosítási évfordulót megelőzően értesíti a Szerződőt. Ha a Szerződő a módo sí tás - hoz nem járul hozzá, írásban kérheti biztosításának eredeti összegekre való visszaállítását. Ha a Szerződő az értékkövetést írásos formában nem ellenzi, vagy arra nem nyilatkozik, úgy azt elfogadottnak kell tekinteni. XIV. A Szerződő (Biztosított) közlési és változás-bejelentési kötelezettségei 1. A Szerződő (Biztosított) a szerződéskötéskor köteles a biztosítás elvállalása szempontjából minden olyan lényeges körülményt a Biztosítóval közölni, amelyeket ismert, vagy ismernie kellett. A Biztosító jogosult a közölt adatok elle nőr - zésére. 2. A Szerződőnek (Biztosítottnak) bekövetkezésüktől számított 5 napon belül a Biztosítónak írásban be kell jelentenie a Szer - ződő és/vagy a Biztosított szerződésben rögzített adatának változását (különös tekintettel név, lakcím). 3. Ha a Szerződő (Biztosított) a szerződésben meghatározott lényeges körülmények változását 5 napon belül a Biztosítónak írásban nem jelenti be, a Biztosító kártérítési kötelezett - sége nem áll be, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a be nem jelentett körülményt a Biztosító a szerződéskötéskor ismerte, vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövet ke - zésében. 4. Ha a Biztosító csak a szerződéskötés után szerez tudomást a szerződést érintő lényeges körülményekről, továbbá ha a Szer - ződő (Biztosított) lényeges körülmények változását közli a Biztosítóval, a Biztosító 15 napon belül javaslatot tehet a szer ző - dés módosítására, illetőleg ha a kockázatot a feltétel értel mében nem vállalja a szerződést 30 napra írásban felmond hatja. 5. Ha a Szerződő (Biztosított) a módosító javaslatot nem fogadja el, vagy arra 15 napon belül nem válaszol, a szerződés a módosító javaslat közlésétől számított 30. napon megszűnik. 6. Ha a Biztosító a 4. pontban meghatározott jogaival nem él, a szerződés az eredeti tartalommal hatályban marad. XV. Kárbejelentés, kárrendezés 1. A Szerződőnek (Biztosítottnak) a káreseményt annak bekö vet - kezte után haladéktalanul, de legkésőbb a tudomására jutá - sától számított 7 munkanapon belül írásban be kell jelentenie a szerződést kezelő szervezeti egységnél, meg kell adnia a szük séges felvilágosításokat, valamint lehetővé kell tennie a be jelentés és a felvilágosítás tartalmának ellenőrzését. Amenynyiben a fentiek elmulasztása miatt lényeges körülmények (a kártérítés jogalapja, a káresemény bekövetkeztének ideje, a kár összege) kideríthetetlenné válnak, a Biztosító kötele zett - sége nem áll be. 2. A Biztosított köteles a kárt tőle telhetően enyhíteni. 3. A Szerződőnek (Biztosítottnak) a biztosítási esemény jog alap - ját, összeg szerűségét hitelt érdemlően bizonyító valamennyi bizonyítási eszközt a Biztosító kérésére bármikor ren del - kezésre kell bocsátani. XVI. A Biztosított kármegelőzési kötelezettsége A Biztosított a káresemények megelőzése és elhárítása érdekében köteles mindent megtenni, illetve a kárt tőle telhetően enyhíteni. XVII. Mentesülés 1. A Biztosító mentesül fizetési kötelezettsége alól, amennyiben bizonyítja, hogy a kárt jogellenesen: a) a Biztosított, illetve a Szerződő fél; b) a velük közös háztartásban élő hozzátartozó (házastárs, egyeneságbeli rokon, örökbefogadott, mostoha- és nevelt gyermek, az örökbefogadó, mostoha és nevelőszülő, vala - mint testvér, élettárs, jegyes) c) a tájékoztatás, illetve változás-bejelentési kötelezettség megsértésekor a Biztosító mentesül szolgáltatási kötelezett - sége alól, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményről a Biztosítónak szer ző - dés kötéskor tudomása volt, vagy az a biztosítási esemény bekövetkeztére nem volt hatással. A tájékoztatási, illetve változás-bejelentési kötelezettség egyaránt terheli a Szer - ződőt és a kötvényben Biztosítottként megnevezett személyeket. A Szerződő, Biztosított köteles a szerződésben rögzített lé nye - ges körülmények változását a Biztosítónak haladéktalanul, de legkésőbb 5 napon belül írásban bejelenteni. 2. Amennyiben a kár a kármegelőzési vagy kárenyhítési kö te - le zett ségek elmulasztásával okozati összefüggésbe hoz - ható, a Biztosító olyan mértékben mentesül fizetési kö te le - zettsége alól, amilyen mértékben a mulasztás a biztosítási esemény bekövetkezésében közrehatott. 3. A Biztosító akkor is mentesül fizetési kötelezettsége alól, ha a Biztosított megkísérli a Biztosítót csalárd módon azon tények tekintetében megtéveszteni, melyek a biztosítási szolgáltatás okát vagy mértékét illetően jelentőséggel bírnak. 5
6 XVIII. A biztosítási titok 1. Biztosítási titok minden olyan államtitoknak nem minősülő, a Biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a bizto sí - tási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a Biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szak - tanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a Biztosítóval, illetve a viszontbiztosítóval kötött szer ző - dé seire vonatkozik. 2. A Biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó ügyfeleinek azon biztosítási titkait jogosult kezelni, amelyek a biztosítási szerződéssel, annak létrejöttével, nyilvántartásával, a szolgáltatással összefüggnek. Az adatkezelés célja csak a biztosítási szerződés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerződésből származó követe - lések megítéléséhez szükséges, vagy az e törvény által meg határozott egyéb cél lehet. 3. A biztosítási titok tekintetében, időbeli korlátozás nélkül ha törvény másként nem rendelkezik titoktartási kötelezettség terheli a Biztosító, a független biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó tulajdonosait, vezetőit, alkalmazottait és mind - azokat, akik ahhoz a Biztosítóval kapcsolatos tevékenységük során bármilyen módon hozzájutottak. 4. Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a Biztosító, biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanács - adó ügyfele vagy annak törvényes képviselője a kiszolgál - tat ható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vo - nat kozóan írásban felmentést ad, b) e törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn. 5. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a) a feladatkörében eljáró Felügyelettel, b) a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró nyo - mo zó hatósággal és ügyészséggel, c) büntetőügyben, polgári ügyben, valamint a csődeljárás, illet ve a felszámolási eljárás ügyében eljáró bírósággal, to - váb bá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, d) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel, e) az adóhatósággal, ha a Biztosítót törvényben meghatározott körben nyilatkozattételi kötelezettség, illetve, ha biztosítási szerződésből eredő adókötelezettség alá eső kifizetésről törvényben meghatározott adatszolgáltatási kö te lezettség terheli, f) a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, g) a Biztosítóval, a biztosításközvetítővel, a szaktanácsadóval, a harmadik országbeli Biztosító, független biztosítás köz ve - títő vagy szaktanácsadó magyarországi képviseletével, ezek érdek-képviseleti szervezeteivel, illetve a biztosítási, biztosításközvetítői, szaktanácsadói tevékenységgel kapcso - latos versenyfelügyeleti feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal, h) a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, i) az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 108. (2) bekezdésében foglalt egészségügyi hatósággal, j) a külön törvényben meghatározott feltételek megléte ese - tén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos informá ciógyűjtésre felhatalmazott szervvel, k) a viszontbiztosítóval, valamint közös kockázatvállalás (együttbiztosítás) esetén a kockázatvállaló Biztosítókkal, l) a Biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX törvényben szabályozott adattovábbítások során át - adott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezető kötvénynyilvántartó szervvel, m) az állomány átruházás keretében átadásra kerülő biztosítási szerződési állomány tekintetében az átvevő Biztosítóval, n) a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzővel, o) fióktelep esetében ha a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli Biztosító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követel - ményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal a harmadik országbeli Biztosítóval, biztosításközvetítővel, szaktanács - adóval, p) a feladatkörében eljáró országgyűlési biztossal, illetőleg q) abban az esetben, ha a magyar bűnüldöző szerv, illetőleg az Országos Rendőr-főkapitányság a pénzmosás meg elő - zé séről és megakadályozásáról szóló törvényben meg ha - tá rozott feladatkörében eljárva, vagy nemzetközi köte le - zett ségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv, illetőleg külföldi Pénzügyi Információs Egység írásbeli megkeresése teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minő - sülő adatot a Biztosítótól, amennyiben a megkeresés tartalmazza a külföldi adatkérő által aláírt titoktartási zára - dékot. 6. A Biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a személyes adatokat a biztosítási, illetve a megbízási jogvi - szony fennállásának idején, valamint azon időtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási, illetve a megbízási jogvi - szonnyal kapcsolatban igény érvényesíthető. 7. A Biztosító a létre nem jött biztosítási szerződéssel kapcsolatos személyes adatokat kezelhet, ameddig a szerződés létrejöttének meghiúsulásával kapcsolatban igény érvényesíthető. 8. A Biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó köteles törölni minden olyan, ügyfeleivel, volt ügyfeleivel vagy létre nem jött szerződéssel kapcsolatos személyes adatot, amelynek kezelése esetében az adatkezelési cél megszűnt, vagy amelynek kezeléséhez az érintett hozzájárulása nem áll rendelkezésre, illetve amelynek kezeléséhez nincs törvényi jog alap. 9. A szerződésre vonatkozó ajánlat aláírásával, illetve meg té te - lé vel a Szerződő és a Biztosított hozzájárul, hogy adatait a Biztosító külföldi Biztosítóhoz, viszontbiztosítóhoz, vagy külföldi adatkezelő szervezethez továbbíthassa. XIX. Egyéb rendelkezések 1. Amennyiben a Biztosító részéről a biztosítási szolgáltatás megtörtént, őt illetik azok a jogok, amelyek korábban a Biztosítottat illették meg a kárért felelős személlyel szemben, kivéve, ha ez a Biztosítottal közös háztartásban élő hozzátartozó. 2. A biztosítási szerződésből eredő igények a biztosítási esemény bekövetkezésétől számított kettő év alatt évülnek el. 3. A biztosítással, illetve a Biztosítóval kapcsolatos panaszokkal az UNIQA Biztosító Zrt. Vezérigazgatósága (1134 Budapest, Róbert Károly krt ) foglalkozik. A Szerződő, Biztosított észre vételével, panaszaival a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügye letéhez, illetve a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság - hoz (1088 Budapest, József krt. 6.) vagy a békéltető tes tü le - tekhez, végső soron bírósághoz is fordulhat. A Biztosító fel - ügyeleti szerve: Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (1013 Budapest, Krisztina krt. 39., levelezési cím: 1535 Budapest, 114. Pf. 777.). 4. A jelen szerződésből származó valamennyi jogvita eldöntésére a felek kikötik a Székesfehérvári Városi Bíróság és a Fejér Megyei Bíróság illetékességét. A feltételben nem rögzített kérdésekben az ide vonatkozó mindenkor hatályos magyar jogszabályok rendelkezései az irányadók. A biztosításra jelen általános feltételeken kívül a vonatkozó Különös biztosítási feltételek rendelkezései az irányadók. 6
7 Komfort Különös biztosítási feltételek Családi jogvédelem biztosításhoz I. Általános rendelkezések Jelen Különös biztosítási feltételek a magánszemélyek UNIQA Biztosító Zrt.-vel kötött családi jogvédelmi biztosításaira irányadóak, a jogvédelmi biztosítás általános feltételeinek figyelembevételével, azok alkalmazásával. II. A biztosítás tárgya és a Biztosított személye 1. A biztosítási védelem a jelen különös biztosítási feltételek sze - rint azt a személyt illeti meg, akinek az UNIQA Biztosító Zrt.- vel kötött érvényes jogvédelmi biztosítása van és a biztosítási ajánlaton és a kötvényen a szolgáltatás megjelölésre került. 2. A biztosítási védelem kizárólag a jelen különös feltételekben meghatározott biztosítási eseményekre terjed ki. Biztosítás alanyai: a) a biztosítási szerződés Szerződője: az a személy, aki a biztosítás megkötésére a Biztosítónak ajánlatot tesz és a biztosítási díj fizetésére kötelezettséget vállal. A szerződéssel összefüggésben a Szerződő fél jogosult a Biztosító irá nyá - ban jognyilatkozatot tenni és a Biztosító hozzá köteles intézni a jognyilatkozatait. b) biztosítási szerződés Biztosítottja: a biztosítási ajánlaton név szerint megnevezett, közeli hozzátartozói vagy élettársi kapcsolatban álló természetes személy (ek) c) biztosítási ajánlaton név szerint megnevezett személlyel közös háztartásban élő, házastársi kapcsolatban nem álló, önálló keresettel nem rendelkező, 25. életévét még be nem töltött (vérszerinti, örökbefogadott vagy nevelt) gyer - meke és/vagy unokája. d) jelen feltétel alkalmazásában közeli hozzátartozó: a házas - társ, az egyenes ágbeli rokon, az örökbefogadott, a mos - toha- és nevelt gyermek, az örökbefogadó, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér. e) mindazon személyek, akik a Biztosított járművet vezető - ként vagy utasként jogszerűen vették igénybe. Szerződő háztartásában jogszerűen foglalkoztatott személy, amenynyi ben a biztosítási esemény a háztartás vezetésével összefüggő kötelezettségei teljesítésével kapcsolatos. f) Biztosított gépjármű: a biztosítási kötvényben megjelölt Magyarországon forgalomba helyezett, magyar forgalmi rendszámmal ellátott: 3500kg-ot meg nem haladó megengedett legnagyobb össztömegű gépkocsi. amelyben a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc állandó ülőhely van, és/vagy motorkerékpár, és/vagy segédmotor-kerékpár. Feltéve, hogy, a jelen biztosítási szerződés megkötéskor a forgalmi engedélyének jogosítottja tulajdonosként, üzemben tartóként, bérlőként vagy lízingbe vevőként. g) Fogyasztó: szakmai vagy gazdasági tevékenység körén kívül eső célból szerződést kötő h) Biztosított ingatlan: a kötvényben megjelölt, Magyar Köz társaság területén fekvő, az ingatlan-nyilvántartásban hely rajzi számmal ellátott ingatlan, épület vagy épületrész, amely nek a Biztosított a tulajdonosa, bérbe adója, bérlője, haszonélvezője vagy más jogcím alapján jóhiszemű hasz nálója. III. A biztosítási védelem terjedelme 1. Kártérítési jogvédelem A Biztosított jogszabályon alapuló kártérítési igényének érvényesítése az általa elszenvedett személyi sérüléses, vagyo - ni vagy nem vagyoni károk miatt, feltéve, hogy a kár szerző - dé sen kívüli károkozásból ered, és a kár a Biztosított személyével, a Biztosított gépjármű rendeltetésszerű használatával, vagy a Biztosított ingatlannal kapcsolatban keletkezik. A Biztosított jogainak védelmét jelenti a személyiségi jogok meg - sértése is. 2. Büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem A büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem magában foglalja a Biztosított jogi érdekeinek védelmét bíróság vagy sza bály - sértési hatóság előtti eljárásban gondatlanul elkövetett bűn - cse lekmények és szabálysértések miatt. A jogvédelem kiterjed továbbá a Biztosított személyére, amennyiben sértettként vagy tanúként szerepel. Továbbá azokra az esetekre is, amikor a Biztosított magánfélként, magánvádlóként vagy pótmagán - vádlóként vesz részt a büntető és/vagy szabálysértési eljárásokban. Fiatalkorú Biztosított esetén a büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem fennáll akkor is, ha a vele szemben szándékosan elkövetett bűncselekmény vagy szabálysértés alapos gyanúja esetén indítanak eljárást, kivéve, ha az elkövetett bűncselek - mény a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.évi IV. törvény szerinti élet elleni szándékos bűncselekménynek minősül. 3. Szerződéses jogvédelem A Biztosított jogi érdekeinek védelme más Biztosítókkal kötött, a Biztosított gépjárművel és a Biztosított ingatlannal kapcsolatos biztosítási szerződések megszegéséből származó jog - vitákra. A Biztosított kötelmi jogi fogyasztói szerződések meg - szegéséből származó jogvitákra, amelyben a Biztosított, mint fogyasztó szerepel. Az ingatlannal és a gépjárművel kapcso - latban megkötött fogyasztói szerződések esetén kizárólag azon szerződések élveznek biztosítási védelmet, amelyet a Biztosított fogyasztóként a Biztosított gépjárművel vagy a Biztosított ingatlannal kapcsolatban kötött meg. 4. Munkajogi jogvédelem A munkajogi jogvédelem magában foglalja a Biztosított jogi érdekeinek a védelmét a magyar munkaügyi bíróság előtti eljárásokban és a pert megelőző szakaszban is, munkaválla ló - ként, közalkalmazottként, köztisztviselőként a munkáltatóval szembeni igények érvényesítése során az alábbi esetekben: a) munkaviszony, közalkalmazotti, köztisztviselői jogviszony alapján a munkáltató által a munkavállalóval, közalkalmazottal, köztisztviselővel szemben érvényesített kártérítési igények, eljárások, követelések; b) a munkaviszony, közalkalmazotti, köztisztviselői jogviszony megszüntetésével kapcsolatos igények tekintetében. Kizárt a biztosítási védelemből a Biztosító saját dolgozóinak jogvédelme a Biztosító, mint munkáltató ellen indított kö ve - te lések tekintetében. 5. Ingatlan jogvédelem A Biztosított jogainak védelme a Biztosított ingatlannal kap - cso latos bérleti, haszonbérleti, más használatra vonatkozó szer ződés megszegéséből és egyéb dologi jogi jogviszonyból eredő jogvitákban, feltéve, hogy ezen érdekek védelme nem a Biztosított által folytatott gazdasági vagy szakmai tevékeny - 7
8 ség gel áll összefüggésben nyújt védelmet. Biztosított jogi érdekeinek védelme a Biztosított által a Biztosított ingatlannal kapcsolatban megkötött kötelmi jogi szerződések meg sze gé - sé ből (pl. biztosítási szerződés, vállalkozási szerződés...) származó jogvitákra, amelyben a Biztosított, mint fogyasztó sze - repel. 6. Fogyasztói jogvédelem A fogyasztói jogvédelem magában foglalja a Biztosított jogi érdekeinek védelmét az árucikkek megvásárlására, eladására, használatára, hasznosítására és a szolgáltatások igénybe vé te - lére vonatkozó szerződésekkel kapcsolatban. 7. Szociális és társadalombiztosítási jogvédelem A szociális jogvédelem magában foglalja a Biztosított, mint szociális ellátásra jogosult érdekeinek a védelmét, amennyi - ben ezen érdekek érvényesítése egyéb más, speciálisan az adott biztosítási esemény rendezésére is létrehozott intéz mé - nyen keresztül nem kísérelhető meg. A társadalombiztosítási jogvédelem a Biztosítottnak a társa - da lombiztosítási jogszabályok alkalmazásából eredő jogvitáinak peres képviseletére terjed ki. 8. Jogosítvánnyal és a Biztosított jármű okmányaival kap csolatos jogvédelem A jogosítvánnyal kapcsolatos jogvédelem magában foglalja a Biztosított érdekeinek védelmét az ajánlaton feltüntetett járművel okozott közlekedési baleset, vagy a közlekedési előírások miatt a járművezetéstől való eltiltás és a vezetői engedély vagy a jármű iratainak bevonása, korlátozása, vagy vissza - szer zése tárgyában folytatott szabálysértési és büntető ügyekben. A jogosítvánnyal és a Biztosított jármű okmányaival kap - cso latos jogvédelem a Biztosított jogi érdekeinek védelmét a Biztosított járművel, vagy a Biztosított által vezetett idegen járművel okozott közlekedési baleset, vagy a közlekedési elő írások megszegése miatt a járművezetéstől való eltiltás. A Biz tosítási kötvényben megjelölt Biztosított jármű okmá - nyainak bevonása, vagy az okmány(ok)ban Biztosított jogok korlátozása miatt indított büntető és szabálysértési eljárásokban. 9. Óvadék A Biztosító a kockázatviselése alatt bekövetkezett biztosítási eseménnyel összefüggésben arra vállal kötelezettséget, hogy a kötvényben az érintett biztosítási tárgyra meghatározott maximális biztosítási összeg erejéig megelőlegezi az óvadékot, amely a Biztosítottat érintő vizsgálati fogság vagy előzetes letartóztatás kiváltásának, illetve hatóságilag bevont útlevél kiadásának célját szolgálja. A Biztosított köteles az óvadék összegét 15 napon belül visszafizetni, ha azt részére a bíróság vagy más erre jogosult szerv visszaadja, vagy ha az ügyben más jogerős döntés születik, de legkésőbb az óvadék nyúj tá - sától számított hat hónapon belül. 10. Örökléssel kapcsolatos jogvédelem A Biztosított öröklési jogvitáiban nyújt biztosítási védelmet az alábbiakban meghatározott eljárásokra: ingatlan öröklését érintő eljárások öröklési szerződés, végrendelet érvénytelenségének megálla pításával kapcsolatos eljárások. A biztosítási védelem kizárólag a fenti öröklési jogviták polgári peres eljárás útján történő rendezésére terjed ki. Nem fedezi a biztosítás a hagyatéki eljárás költségeit. 11. Jogvédelemmel kapcsolatos tanácsadás A jogi tanácsadás a III. pont 1 10 pont alatti biztosítási ese - mény megoldási lehetőségével kapcsolatos, egyszeri alka - lom mal szóban, vagy írásban nyújtott jogi felvilágosítást fog - lalja magában. IV. Kizárt jogi ügyek A jogvédelmi biztosítás általános feltételeiben megfogalmazott kizárásokon túlmenően a jogvédelem az alábbi ügyekre nem terjed ki: a) amennyiben a gépjárművezetőnek a jogvédelmi esemény bekövetkeztekor nem volt meg a vonatkozó előírások szerint szükséges jogosítványa, a járműnek nem volt érvényes for gal - mi engedélye, vagy nem látták el érvényes rendszámmal, vagy nem rendelkezett érvényes műszaki vizsgával; b) amennyiben a jármű vezetője a jogvédelmi esemény be kö - vet kez tekor alkohol, kábító hatású anyag vagy kábítószer, vagy bódultságot okozó egyéb szer vagy gyógyszerek által be folyásolt állapotban volt, vagy ha a járművezető a köz le - kedési baleset után nem tett eleget törvényes értesítési és segítségnyújtási kötelezettségének; c) amennyiben a biztosítási eseményt szándékosan elkövetett bűncselekményként követték el; d) a Biztosított vállalkozási, gazdasági vagy szakmai tevé keny sé - gé ből eredő jogi érdekeinek védelmére; e) olyan jogvitákra, amelyek az edzéseket is beleértve autó-motor - sport versenyeken való aktív részvétel következtében adódtak; f) amennyiben a gépjármű vezetője nem rendelkezik a jármű vezetésére érvényes jogosítvánnyal, vagy a gépjárművet annak tulajdonosa, üzembentartója engedélye nélkül vezette; g) vám-, adóügyi és illetékkel kapcsolatos eljárásokra; h) olyan kártérítési igények érvényesítésére, amelyek a Biztosított jármű által üzletszerűen szállított rakományban követ - keztek be, valamint az ezen rakománnyal összefüggő ügyekben történő érdekvédelemre; i) KRESZ szabályait szándékosan megszegő magatartás követ - kez tében, mint pl. gyorshajtás, megengedett sebesség túllépése; j) a Biztosított által megkötni kívánt bármilyen szerződés meg - írása, véleményezése, előkészítése. V. Területi hatály A felek kötvényben rögzített eltérő megállapodása hiányában a jogvédelmi biztosítás csak azokra az esetekre terjed ki, melyek elbírálása magyar bíróság vagy magyar hatóság joghatósága alá tartozik, valamint olyan biztosítási eseményekre áll fenn a bizto - sítási védelem, amelyek vonatkozásában a jogi érdekek képviseletére Magyarország területén kerül sor. Minden más esetben, Európában, a Földközi-tengerrel határos Európán kívüli államokban, a Kanári-szigeteken, Madeirán, Azoriszigeteken, Észtországban, Lettországban, Litvániában követ kez - nek be, feltéve, hogy a jogi érdekek képviseletére ezen a területen kerül sor. VI. A családi jogvédelmi biztosítási szerződésre irányadó és alkalmazandó jog A családi jogvédelmi biztosítási szerződésre a magyar jog alkal - mazandó, így különösen a Polgári Törvénykönyv rendelkezései, továbbá a Biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003.évi LX.tv. rendelkezései. 8
9 Az UNIQA Biztosító Zrt. az ISO 9001:2000 minõségügyi szabvány szerint tanúsított pénzügyi szolgáltató. H 5121/ /207 További információval biztosítási tanácsadója készséggel áll rendel ke zé sére. Bizalommal fordulhat ezen túl az ország számos pontján megtalálható kirendeltségeinkhez is. Regionális központjaink: Dél-magyarországi Régióigazgatóság 6000 Kecskemét, Csányi J. u Tel.: Észak-magyarországi Régióigazgatóság 3525 Miskolc, Széchenyi u Tel.: Dél-dunántúli Régióigazgatóság 7621 Pécs, Citrom u. 2. Tel.: Nyugat-magyarországi Régióigazgatóság 9700 Szombathely, Hunyadi u, Tel.: Vezérigazgatóság 1134 Budapest, Róbert K. krt Tel.: Internet:

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 777
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Cimkék»otp
A Harag Napja II.
2012. május 22., kedd BAÉSZ Képviselet
Elérkezett az igazság pillanata! Márpedig a bankok fizetni fognak, erre csak a BAÉSZ lehet a garancia, ennyi volt a banki arrogancia!
Amit most leírok, az nem a mai nap termése, hanem több évnyi munka gyümölcse, még ha nem is tűnik annak.
Írásom végén mellékelek egy OTP levelet is, amit egy kedves honlap olvasómnak merészeltek kiküldeni, még egyelőre pimaszságukról téve tanúbizonyságot, de lehervasszuk a vigyort az OTP és más bankárok orcájáról. A honlapolvasó maga is OTP banki adós, nagyon helyesen levélben fordult az OTP-hez, kérve és hivatkozva a már jogerős ítéletre, hogy számoljon el vele a bank a kereskedelmi árrést illetően. Persze a bank hallani sem akar erről és köti az ebet karóhoz, hogy ő a szerződésnek megfelelően járt el, - hogy oda ne rohanjak, - Csányi Sándor nem akar meghívni egy ötórai teára, hogy felvilágosíthassam az elnök vezérigazgató urat arról, hogy a törvény úgy rendelkezik, hogy a szerződő felek csak arról kell megállapodjanak amiről a törvény, törvények nem rendelkeznek. Hiába vitték be csalárd módon feltételeiket a szerződésekbe, kihasználva az emberek járatlanságát e területen, ezáltal a közbizalom elleni bűncselekményt is elkövetve. A hatályos törvények nem engedik meg azt a ny erészkedést, rapsickodást amit művelnek.
"Fizetni fogsz bankár mint a katonatiszt, ezt bízd ide, Isten engem úgy segéljen!"
Aki úgy gondolja, hogy egymaga képviselni tudja és akarja saját magát, az hivatkozzon a Békés Megyei Bíróság majd a Szegedi Ítélőtábla ítéleteire, valamint hivatkozzon arra, hogy a Hpt. szerint a hitelező hasznát és kockázatát a kamat kell hogy fedezze. A törvény nem teszi lehetővé egy kölcsönszerződés keretében a burkolt kamat alkalmazását, ezt a bíróság ki is mondta és megállapította. Hivatkozzon arra, hogy kölcsönügyletre szerződött, nem devizakereskedelem lefolytatására.
A tapasztalat viszont azt mutatja, hogy a bankok még mindig elzavarják az ügyfeleiket a sunyiba, a hitelfelvétel előtti kedves mosoly múlt idő, de teszünk róla, hogy a jelen idő is emlékezetes legyen számukra. Korai volt bankáréknak hátradőlni a bőrfotelben, új fiuk érkeztek a lakótelepi játszótérre, úgy hívják hogy BAÉSZ, a gyengébb bankárok kedvéért, Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezete.
Mint korábban már írtam, a BAÉSZ megkezdi a tagok toborzását és ezen keresztül tagjainak képviseletét a következő feltételek mellett:
BAÉSZ tagdíj havi 500Ft, egy évre hat ezer forint. Az adós maga kéri azt, hogy be szeretne lépni a BAÉSZ-ba, az ehhez szükséges nyomtatványok néhány napon belül elérhetőek lesznek a honlapon. Amint az adós taggá vált, az érdekvédelmi szervezet törvényesen képviselheti tagját a bankokkal szemben.
A tagság azzal az előnnyel jár, hogy az adós nem egy szál maga kell, hogy boldoguljon a piócákkal szemben. Továbbá egy rendkívüli előnyős munkadíj megfizetése mellett, a szervezet szakemberei átnézik az adós hitelszerződését és az azzal kapcsolatos összes iratot, ennek megfelelően megfogalmaznak egy beadványt amit tértivevényesen elpostáznak a banknak, valamint magának az adósnak is.
Ebben röviden és tömören a megfelelő törvényi hivatkozások feltüntetésével a BAÉSZ felszólítja a bankot, hogy 30 napon belül fizesse vissza az adósnak a jogtalanul beszedett összegeket és a jövőben jogkövető magatartást folytasson, ne számoljon fel törvénytelen összegeket. Mindez a tagsági díjon felül mindössze tíz ezer forintjába kerül a tagnak. Tehát tíz ezer forint munkadíj ellenében megvizsgálásra kerül a kölcsönszerződése, ennek megfelelően a beadvány megírásra kerül és postázásra. Ebből a tíz ezer forintból kerül kiegyenlítésre három alkalommal maximum, a postai tértivevényes költség, a három boríték, a levélpapír és nyomtató festék, valamint a beadvány megírónak munkadíja. Természetesen mindez számla ellenében, a törvények betartása mellett. "Figyelsz bankár?!" A törvények betartása mellett, bankár!
Amennyiben ezen megkeresés süket fülekre talál, esetleg a bankárok hallókészüléke éppen kikapcsolt üzemmódra van állítva, akkor a 30 nap letelte után a BAÉSZ futószalagon megkezdi a perek beadását az adós kérelmére. Az további egyeztetéseken alapulhat, lesz némi illeték költsége de nem nagy pénzekről van szó, egyelőre az általános pertárgyérték 6 százaléka elegendő lesz, ami húsz ezer forint körül van. A BAÉSZ-nek feltett szándéka, hogy akár a befolyó tagdíjakból is, lehetősége szerint megelőlegezze a rászorulók részére a keresetek beadását oly módon, hogy az erre vonatkozó munkadíjat majd a banktól vasalja be, na de ott már mi sem leszünk szívbajosak, sőt ha kell a "zügyvédi siserehadat" is a bankokra zúdítjuk.
Bankok reszkessetek, jön a rettenetes, hihihi micsoda férfias móka lesz, öröm lesz nézni.
A továbbiakban a megbízási szerződésben az adósnak lehetősége lesz rendelkezni afelől, hogy önként és nem kötelező módon, ha fizetni fog a bank, akkor a visszafizetett összegből X százalékot sikerdíjként megfizet a szervezet részére, amiből a jogászok honoráriuma kerül kiegészítésre és az egyesület alapszabályában foglalt célok megvalósítására fordítódik. Még egyszer kihangsúlyozom, hogy önkéntes alapon és nem kötelezően, mindenkinek saját belátására és tehetőségére bízva. Azért hangsúlyozom ezt ki, mert ez személyes sikeremnek tudható be. A jogászok ki akarták kötni kötelezően 20%-ra a sikerdíjat, de végül sikerült elérni azt, hogy legyünk gálánsak, bízzuk az emberekre, aki nem akar vagy nem tud, azt ne érje hátrány, biztos lesz olyan aki értékelni fogja a munkánkat. A beadvány megírása is 30 ezerről indult, de sikerült lefaragni tíz ezerre postai költséggel együtt. Úgy érzem, hogy érdekképviseleti szervhez méltó feltételeket teremtettünk meg. Ehhez kellet ez az idő, ezé rt csúsztunk folyamatosan a beígért feltételek nyilvánosságra hozatalával.
Még néhány nap türelmet kérek, és az összes szükséges formanyomtatvány elérhető és letölthető lesz a honlapon.
Zárásként a fent említett OTP válaszlevél:
Kásler Árpád, a BAÉSZ elnöke
Kelt: Gyulán, 2012. 05. 22-én
http://kaslerarpad.hu/?p=1088
Címkék: baész kasler árpád bank magyar otp
Posztolta Fényadó 22:19 0 Hozzászólás
Szerző: Fényadó | kedd, február 21, 2012
2012. január 30. hétfő kp.hu
Kásler Árpád fellépett a bankszektorral szemben a Magyar Bíróságon, az Őt és sok tízezer Magyar embert ért igazságtalansággal szemben.
Az alábbi anyagot Kásler Árpád bocsátotta a rendelkezésünkre.
Az OTP szerint, ha jogerőre emelkedik, a devizaperben az ítélet, az nem csak őrájuk, hanem minden pénzintézetre kötelező lesz! Halleluja!
A következőkben, a kedves olvasó olyan "száguldásban" részesülhet, ahol ha akarjuk vagy inkább valakik ha akarják, akkor kívül bunda-belül bunda, mégis bunda a bunda....
Íme: "Az 1996. évi CXII. Tv.(A hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról) 210§(5/A)bek-e szerinti " A fogyasztóval kötött deviza alapú hitel-, vagy kölcsönszerződések esetében, a pénzügyi intézmény, kizárólag azokat a költségeket és díjakat számíthatja fel devizában, amelyek az adott szerződés teljesítésének és fenntartásának érdekében, a devizaforrás megszerzésével közvetlenül kapcsolatban állnak, ide értve a kamat jellegű kezelési költséget és deviza alapú hitel-vagy kölcsöntartozás mindenkori összegéhez igazodó hitelfedezeti biztosítási szolgáltatással kapcsolatos költséget, amennyiben a hitelintézetet terhelő biztosítási díj is deviza alapú".-A kövérített rész a 2011 évi CXLVII. Tv. Szerint 2011.11.15-től hatályos, de megelőzőleg kötött perbeli ezen felszámítási szerződésrendelkezés semmiképpen sem lehetett tisztességtelen!" Írja az OTP Bank megbízott ügyvédje és képviselője.
Nos boncoljuk ezt fel egy kicsit és tegyük mindenki számára érthetőbbé. Ehhez ajánlom a magyar értelmező szótár használatát is, azon szónak pontos meghatározásához, hogy költség. A mi esetünkben a kezelési költség, az az összeg (kellene hogy legyen) amibe kerül a hitelügylet nyilvántartási, könyvelési, kiszámlázási és egyéb díjainak megtérítése. Egy költség, semmilyen úton módon nem lehet kamat jellegű, mert akkor már nem költség jellegű, ugyanis a kamat egyik célja a haszon realizálása. Arról nem is beszélve, hogy alig húsz nappal, az ítélet előtt lépett hatályba, amikor már több mint három éve szinte teljesen beszüntették a devizahitelek kihelyezését. Azt hiszem, joggal feltételezhetem azt, hogy az általam kezdeményezett jogi eljárások következtében megvilágított "visszásságokat", gyorsított ütemben próbálta a politikai sógorság a pénzügyi komaság részére orvosolni, de itt már nagyon kilóg a lóláb, ugyanis a kamat jellegű kezelési költség ismeretlen fogalom volt ezidái g és fogalmilag nem is értelmezhető. Érdekes lehetne Orbán Viktor miniszterelnök jogászi véleménye erről, bár legutóbbi, Csányi Sándor OTP vezért köszöntő, japán módra való meghajlása alapján, feltételezhetően megállapítaná illetékességének hiányát.
A kamat jellegű kezelési költség, fogalmilag kb. olyan mint a devizaalapú kölcsön, amely soha sem látott devizát. A magyar nyelv és a széles körben elfogadott közfogalom szerint egy tégla alapú háznak, tégla az alapja, egy beton alapú háznak, beton az alapja, csak a deviza alapú hitelnek nem deviza az alapja. Az ilyen nyakatekert, értelmezhetetlen fogalmi zavarok és csalafintaságok alapján, az emberek és az eladósított önkormányzatok fizetnek mint a katonatiszt. Meglátjuk mi lesz, ha már nem fognak fizetni, mert egyre többen kezdik belátni és felismerni, hogy valójában kik és milyen célból húzzák a talpalávalót.
Na de lépjünk tovább. Az OTP nem ért egyet az I. fokú Ítéletnek, a vételi/eladási árfolyammal kapcsolatos rendelkezésével sem. Mint tudjuk, az I. fokú Bírósági Ítélet szerint, visszamenőleges hatállyal semmis, a kölcsönszerződés azon rendelkezése, hogy az Adós eladási árfolyamon törleszti a havi részleteket. Indoklásként a Bíróság kimondta, hogy ezáltal a bank deviza értékesítést, devizakereskedelmet hajt végre, holott az ő hasznát a kamat kell hogy fedezze, nem pedig a deviza értékesítésből származó jövedelem, amelyre egyébként a kölcsönszerződés alapján, a felek akarata nem terjedt ki és tulajdonképpen tényleges szolgáltatás sem áll mögötte, mert a valóságban semmilyen konkrét devizaforgalom e mögött a virtuális értékesítés mögött nincs. Itt fontos még megjegyeznem, hogy a PSZÁF utólagos tájékoztatása is a devizahitelekről, úgy szól, hogy a hitelező MINTHA eladna és MINTHA megvásárolna devizát, vagyis nem teszi meg, mert ha valójában ezt a tranzakciót kivitelezné, akko r a MINTHA szó felesleges lenne. De azóta már azt is tudjuk a Nemzeti Nyomozó Iroda Határozatából, hogy Magyarországon nincs olyan jogszabály, amely " a devizahitelek mögé a valós fedezet meglétét kötelezővé tenné", de nézzük mit ír erről az OTP.
" A devizában nyilvántartott kölcsön lényeges fogalmi eleme, hogy csupán a kölcsönösszeg nyilvántartása történik devizában, a folyósítás, törlesztés viszont forintban történik. Ennek érdekében az adott devizát a bank folyósításkor eladja, az ügyfél/felperes pedig megvásárolja. A kölcsönszerződés és Üzletszabályzat egyértelműen tartalmazza ezeket a rendelkezéseket, jogszabályi akadálya az ilyen elszámolásnak nincsen.
A sérelmes I. fokú Ítélet elfogadása esetén indokolatlanul II. rendű (OTP Jelzálogbank-K.Á.) alperes hátrányára módosítaná a szerződési feltételeket, hiszen rákényszerítené II. rendű alperest (és az összes devizahitelt folyósító pénzintézetet), hogy kisebb árfolyamon (vételin) adjon el olyan devizát az ügyfélnek, amelyet harmadik személynek eladási árfolyamon adna el. Adós a tényleges piaci árfolyamnál alacsonyabban szerezne devizát.
Egyébként pedig hivatkozhat-e érvénytelenségre (semmiségre, károkozásra) az, aki az érvénytelenséget maga idézte elő azzal, hogy szerződést kötött, pedig nem volt szerződési kényszerhelyzetben. "- írja az OTP BANK megbízott ügyvédje.
Amikor a fenti sorokat olvastam, nem hittem a szememnek. Ellentmondások tömkelege, milyen devizát kellene itt bárkinek a piacról beszereznie, mikor ő maga mondja ki hogy nincs is deviza mögötte, csak úgy tesz mintha lenne. Ez számomra semmi más mint a " rajtakapott kínos magyarázkodása" és mint ilyen esetekben lenni szokott, a nagy magyarázkodásokba nagy elszólások is be szoktak csúszni és így történt ez most is. Éspedig az, hogy amennyiben a bíróság jóváhagyja az első fokú ítéletet, ezzel nemcsak az OTP Bankot kényszerítené ezzel, hanem az összes devizahitelt folyósító pénzintézetet. Halleluja! Végre nem nekem kellett ezt kimondani, annak ellenére, hogy több ezer ember tette fel ezt a kérdést. Tisztelt Hölgyeim és Uraim, az önök kérdésére az OTP válaszolt. Úgy legyen!
Azt pedig, hogy "hivatkozhat-e érvénytelenségre az aki az érvénytelenséget maga idézte elő azzal, hogy szerződést kötött" semmilyen úton módon értelmezni nem tudom. Megköszönném az OTP ügyvédjének, de akár az OTP vezérigazgatója is kifejthetné bővebben , hogy miként kell ezt értelmezni? Most érvénytelen a szerződés, mert aláírtam egy érvénytelen szerződést, vagy azért érvénytelen a szerződés mert érvénytelen? Megtisztelő válaszukat előre is köszönöm.
Ezen kívül hivatkozik még az OTP elévülésre, teszem hozzá nem először, minden beadványában hivatkozik arra, hogy utasítsa el a bíróság keresetünket, az elévülésre való tekintettel, de ezidáig a bíróság minden alkalommal figyelmen kívül hagyta ezen kérelmét a banknak, nagyon helyesen. Végezetül még annyi említésre méltó van ebben a "történelmi fellebbezésben", hogy hivatkozik arra, miszerint az árfolyamok kedvezőtlen alakulása, előre senki által nem látottan következtek be. Ez felettébb érdekes megállapítás, mert nem is olyan régen, az OTP megbízott ügyvédje még azt írta, hogy minderről talán csak Soros György tudhatott. Soros Györgyről igen erősen feltételezhető, hogy szoros kapcsolatokat ápol a Rothschild birodalommal. Egyáltalán, hogy merülhetett fel Soros neve egy polgári perben? Ez is azt bizonyítja, hogy az OTP Bank védekezése igen hadi lábon áll, mivel ép ésszel megmagyarázni a megmagyarázhatatlant nem lehet, ezért gondolhatták hátha a "sokat látott" Sorossal sike rülhet, bár az ő nevével a szerződés kötéskor nem találkoztam, a közjegyző őrá nem hivatkozott és nem is említette, mint látnokot. Soros ki által és milyen funkcióval bír Magyarországon?
Mint láthatjuk, a szabályok a kártyaparti közben is változhatnak és változnak is, most már van kamatjellegű kezelési költségünk, meg kamat jellegű kamatunk és jogszerűen eladott devizánk ami nincs de mégis van. Ezekután lesz-e még ember, aki fizeti ezeket a hiteleket mindaddig, amíg a bankok meg nem térítik az okozott károkat és az előidézők valamint az őnekik falazó és alájuk dolgozó politikusok nem kerülnek a vádlottak padjára?
Mi van azokkal akik e miatt menekültek az öngyilkosságba?- a számuk ezrekre tehető. Ki fog mindezért felelni és mikor? Meddig tűr még a nép és várja passzívan, hogy néhány ember kikaparja számára a gesztenyét?
Kelt, Gyulán január havának 30-án.
Az Ügyészség valamint a Nemzeti Nyomozó Iroda Határozatai
Címkék: bank otp magyar
Posztolta Fényadó 01:19 0 Hozzászólás

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság