text:
Hír archívum: 2002. augusztus
A Kádár-villát bővíti a Citadella-terasz építője
2002.08.30.
Veres István - aki ellen csődbűntett alapos gyanúja miatt folytatott nyomozást a BRFK most vádemelési javaslattal zárta le - újabb értékes állami tulajdonba fektet jelentős magántőkét. A Citadella-terasz bérlője jelenleg az egykor földszintes Kádár-villa bővítésébe kezdett.
Pedofília és erőszak egy ausztrál apácarendnél
Pedofiliával és erőszakkal vádolják egy ausztrál apácarend tagjait egykori gondozottjaik. A ma már felnőtt árvák, akiket apácák neveltek fel azt állítják, hogy rendszeresen kínozták, és zaklatták őket a nővérek. A most felszínre került szörnyű tetteket több mint ötven évig mindenki elhallgatta. Az áldozatok azt állítják, soha nem fogják tudni feldolgozni ami velük történt.
Tiltott magzatelhajtás: bíróságnál a vádirat
Átadta a vádiratot a Szeged Városi Bíróságnak az Ügyészség annak a szegedi nőgyógyásznak az esetében, aki hónapokon át egy általa kikísérletezett, de gyógyításra alkalmatlan módszerrel kezelt olyan nőket, akik meddővé szerettek volna válni. A betegek teherbe estek, akkor az orvos, abortuszinjekciót adott be nekik a megkérdezésük nélkül.
Veszélyes amerikai rendőrautók
Nagyon komolynak nevezte cége helyzetét Sara Tatchio, a Ford szóvivője, miután Cleveland városa is csatlakozott azon államokhoz és településekhez, amelyek beperelték az autógyárat a Crown Victoriák miatt. A kocsi tankja hajlamos felrobbanni, ha hátulról belehajtanak.
Spam: óriási növekedés tavalyhoz képest
A vállalati hálózatokat egyre több kéretlen reklám e-mail terheli, amelyben a hirdetők pornóoldalakat reklámoznak, "páratlan" pénzkeresési lehetőségekről számolnak be, illetve csodaszereket kínálnak megvételre.
Többször mulasztott a Tocsik-ügy bírája
Másfél éve várnak egy 75 vádlottas per vádlottjai az írásos ítéletre. Ebben az ügyben ugyanaz a bíró hozott ítéletet, aki a Tocsik-perben, ahol szintén késik az ítélet írásba foglalása. A Fővárosi Bíróság elnöke vizsgálatot indított.
Adókedvezmény vagy verseny?
A magyarországi külföldi beruházók védekeznek a beruházási feltételek romlása ellen, Brüsszel viszont arra akarja a magyar kormányt kényszeríteni, hogy építse le az adókedvezmények rendszerét - írta pénteki számában a Handelsblatt című német gazdasági-pénzügyi lap.
Újabb választási csalási ügyek a bíróságon
2002.08.29.
Újabb választási csalási ügyben áll bíróság elé egy férfi jövő héten. Az ügyészség azzal vádolja, hogy olyan élelmiszercsomagokat osztogatott a választások két fordulója között, amelyekben a helyi fideszes jelölt fényképes szórólapja is benne volt.
Újabb Tűzszünet-kampány
A BSA (Business Software Alliance) Magyarország országos "Tűzszünet" kampányt hirdet Baranya megyében. A 30 napos türelmi időszak alatt, 2002. szeptember 1. és szeptember 30. között a BSA lehetőséget biztosít minden vállalkozás számára, hogy rendbe tegye szoftvernyilvántartását, és rendezze az esetlegesen illegálisan használt szoftvereinek helyzetét.
Halálos ítélet fiatalkorban elkövetett gyilkosságért
Az amerikai Texas államban szerdán méreginjekcióval kivégeztek egy fiatalembert, akit 17 éves korában elkövetett gyilkosságért ítéltek halálra. A 24 éves Toronto Pattersont bűnösnek találták 3 éves unokahúga meggyilkolásában.
Ismét fellendülőben a fehérgalléros bűnözés
A fehérgalléros, azaz a különböző gazdasági és vagyon elleni bűncselekmények száma 2000-ig folyamatos csökkenést mutatott, tavaly azonban ismét emelkedett az ilyen típusú jogsértések száma - derül ki abból a háttéranyagból, amelyet az ORFK készített a Belügyminisztérium megbízásából.
A részvényjelentésre vonatkozó törvény a CA igazgatótanácsát is érinti
Öt igazgatótanácsi tag, köztük Richard Grasso, a New York-i tőzsde (NYSE) feje érintett a Computer Associates Internationalnél (CA-nál) zajló tőzsdefelügyeleti vizsgálat ügyében. Grasso és négy másik igazgatótanácsi tag nem tárta fel, hogy részvények voltak a birtokában.
Brókereknek álcázva csaltak 1,7 milliárdot
Két évig nyomozás után a magyar rendőrség 29 gyanúsított ellen nyújtott be vádemelési javaslatot egy nemzetközi csalási ügyben. Két holland férfi alapította azt a céget, amely több európai országban is megjelent, és hatalmas tőzsdei nyereséget ígérve, összesen 1,7 milliárd forintot csalt ki befektetőktől.
Nem kerüli el a vizsgálatot a Global Crossing
Nem fogadta el a csődöt jelentett Global Crossing távközlési társaság egyezségi ajánlatát az amerikai tőzsdefelügyelet (Securities and Exchange Commission, SEC). A cég ajánlata annyiból állt, hogy felhagyna megtévesztő üzleti magatartásával, ugyanakkor bűnösségét sem beismerni, sem tagadni nem lenne hajlandó.
Nem kért és nem is kaphat engedélyt a jászladányi iskola
Most már szinte biztosra vehető, hogy csak törvénytelenül kezdheti meg működését a roma gyerekek elkülönítését szolgáló jászladányi alapítványi iskola.
Vallomást tett az egyik móri gyanúsított
Az egyik móri gyanúsított, Kaiser Ede vallomást tett. Minden vádat tagad a férfi, aki ellen csak közvetett bizonyítékokkal rendelkezik a rendőrség, és akit egy ember sem ismert fel, mint lehetséges elkövetőt.
Szeptembertől vasárnapi pótlék
A munka törvénykönyve szeptember elsején életbe lépő módosításai csak a kereskedelemben 400 ezer embert érintenek. A kötelezővé tett pótlékok főleg azoknak kedveznek, akik vasárnap is dolgoznak olyan munkahelyen, ahol nem folyamatos az üzem - írja a Népszabadság.
A filmtörvény az országimázst is segítené
A leendő filmtörvény szakmai koncepciója együtt kezeli a mozit, a videót és a televíziót azzal az alapvető céllal, hogy ezeken a csatornákon keresztül új és minőségi magyar filmek kerüljenek a nézők elé - tájékoztatta Szomjas György, a Magyar Filmművészek Szövetségének főtitkára az MTI-t annak kapcsán, hogy a koncepciót augusztus közepén elbírálásra átadták a kulturális minisztériumnak és a pénzügyi tárcának.
Zimbabwe: jogi huzavona a fehér farmerek kilakoltatásánál
A zimbabwei fellebbviteli bíróság szerdán érvénytelenítette a kilakoltatási végzéseket 54 fehér farmer esetében, mert azokban nem jól alkalmazták a földkisajátítási törvényt. Benjamin Paradza, a Legfelsőbb Bíróság bírája néhány órával azt követően közölte döntését, hogy Robert Mugabe elnök figyelmeztetett: nem kíván tárgyalni a fehér farmerekkel földügyben, és nem enged a kisajátítások terén.
Seybold: kulcskérdés a kalózkodás és a digitális jogok kezelése
Címéhez híven (Digital Rights Management Day, azaz digitális jogok kezelésének napja) a kalózkodás és a digitális jogok állnak majd a Seybold szeptember 10-i szemináriumának középpontjában.
További Windows-forráskódot tesz elérhetővé a Microsoft
A redmondi (Washington) központú szoftveróriás kedden olyan információkat hozott nyilvánosságra, amelyek segítségére lehetnek a társaságon kívüli szoftverfejlesztőknek a Windows-alkalmazások fejlesztésében.
A közeljövőben lehetővé válik az elektronikus adóbevallás
A magyar közigazgatás mérföldkőhöz érkezett azzal, hogy az APEH a közeljövőben átadja a fővárosi és Pest megyei kiemelt adózóknak azokat a chipkártyákat, melyekkel lehetővé válik az elektronikus adóbevallás - mondta Király László György, az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (APEH) elnöke csütörtöki budapesti tájékoztatóján.
Õsztől a felsőoktatási intézmények többsége kredit-rendszerben működik
Megverték a székesfehérvári cigány önkormányzat elnökét
Bántalmazták a székesfehérvári cigány kisebbségi önkormányzat elnökét; Lakatos Krisztián nyolc napon túl gyógyuló sérüléseket szenvedett; a rendőrség súlyos testi sértés miatt indított eljárást az elkövetők ellen.
West Travel: a minisztérium tudott a bajról
Az utazási iroda engedélyét már két hete felfüggesztette a Gazdasági Minisztérium, sőt néhány napja törölték is a céget az utazási irodák lajstromából, ám ezt nem hozták nyilvánosságra, mert - mint a minisztériumban mondják - attól féltek, hogy a hír más cégeket is veszélybe sodorhat.
Korrupció, magyarországi helyzet - Transparency International
A korrupciót vizsgáló Transparency International (TI) besorolása szerint a tavalyihoz képest valamelyest romlott Magyarország helyzete, a 31. helyről a 33.-ra került a vizsgált 102 nemzet közül - derül ki a szervezet jelentéséből, amelyet sajtótájékoztatón ismertettek szerdán Budapesten.
Benyújtották a törvényjavaslatot a Sándor-palotáról
A budavári Sándor-palota szeptemberben még nyitva tart a nagyközönség előtt; a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma mindaddig biztosítja a látogathatóság pénzügyi fedezetét, amíg nem születik döntés a Köztársasági Elnöki Hivatal beköltözéséről - tájékoztatta Ács Tamás, az NKÖM vagyonkezelési és beruházási ügyekért felelős helyettes államtitkára szerdán az MTI-t.
Vádemelés tiltott abortusz miatt
Magzatelhajtás és más bűncselekmények miatt emelt vádat egy szülész-nőgyógyász ellen a Szegedi Városi Ügyészség. A vádirat szerint a szegedi szakorvos a rendelőjében tiltott módon végzett három asszonynál gyógyszeres terhesség-megszakítást, aminek következtében páciensei kórházi, illetve pszichiátriai kezelésre szorultak.
Ügydöntő népszavazást javasol a szakértői bizottság az EU-csatlakozásról!
Magyarország európai uniós csatlakozásáról ügydöntő népszavazást kell tartani, és ennek érdekében még az idén ősszel módosítani kell az alkotmányt - erre a következtetésre jutott a Medgyessy Péter miniszterelnök által felkért, az uniós csatlakozás alkotmányjogi és egyéb közjogi feltételeinek kidolgozásával foglalkozó szakértői munkabizottság.
Fél évig engedély nélkül értékesítette a chellót a UPC
2000 novembere és 2001 márciusa között a UPC internetszolgáltató úgy értékesítete a chello internetes díjcsomagot, hogy az nem szerepelt a szolgáltató általános vállalkozási feltételeiben (ávf), így a chello szolgáltatás létezéséről a Hírközlési Felügyelet (HÍF) nem tudott - így jóvá sem hagyhatta azt.
Koncentrációs tábort tartottak fenn a csecsenek?
Megkínzott és különös kegyetlenséggel meggyilkolt orosz katonák és polgári személyek tömegsírokba temetett földi maradványaira bukkantak Csecsenföldön az orosz hatóságok. Állításuk szerint az áldozatokat koncentrációs táborban tartották fogva a szakadár csecsen fegyveresek.
Vádat emelt a chicagói bíróság a randalírozó magyar légiutas, K. Emma ellen. Az asszonyt a légikísérők megtámadása miatt akár húsz év börtönre is ítélhetik. K. Emma elfogadhatónak tartja fogva tartásának körülményeit, továbbra sem kért segítséget a New York-i magyar főkonzultól.
Három fővárosi utazási iroda működött illegálisan
A Fővárosi Fogyasztóvédelmi Felügyelőség idegenforgalmi vizsgálata során kiderült: az éttermekben sokszor szabálytalanul fagyasztják le az élelmiszereket, továbbá felhasználnak lejárt szavatossági idejű nyersanyagokat is.
Tocsik-ügy: sokat késett az ítélet leírása
Szeptember első hetében készül el a Tocsik Márta és társai ellen indított büntetőügy ítéletének írásba foglalása - közölte a Fővárosi Bíróság sajtótitkársága. A közlemény szerint az FB elnöke kivizsgálta a késedelmes írásba foglalás okát, és erről tájékoztatta az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) elnökét is.
London uniós alkotmányt akar
A Financial Times értelmes politikai irányváltásnak tartja, hogy Nagy-Britannia, amelynek nincs saját írott alkotmánya, első alkalommal állt ki nyíltan amellett, hogy az Európai Uniónak viszont legyen.
A finn köztársasági elnök szerint Magyarország az elsők között fog csatlakozni az EU-hoz
Finnország mindent megtesz annak érdekében, hogy az Európai Unió bővítésének folyamata a meghatározott menetrend szerint haladjon - jelentette ki Tarja Halonen finn államfő kedden Budapesten, Mádl Ferenc köztársasági elnökkel folytatott megbeszélését követően.
Telefonon jelentkezett a szolnoki prostituált gyilkosa
A rendőrség Telefontanú vonalán jelentkezett augusztus 26-án az a férfi, aki 2002. február 6-án Szolnokon meggyilkolt egy fegyverneki prostituáltat - mondta el Bácskai Tünde, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság sajtóreferense.
Az ombudsman szerint alkotmányos a Mécs-bizottság
Az adatvédelmi biztos nem lát alkotmányos problémát a rendszerváltás utáni kormánytagok állambiztonsági múltját vizsgáló bizottság parlamenti létrehozásában. Péterfalvi Attila szerint azonban a bizottság adatkezelő tevékenységéről már nem lehet egyértelmű álláspontot elfoglalni.
Az ombudsman szerint szigorúbb médiatörvény kell
Mivel a jelenlegi jogszabályok nem teszik lehetővé, hogy az Országos Rádió és Televíziós Testület (ORTT) megfelelően szankcionálja a szabálysértő műsorszolgáltatókat, ezért a helyettes ombudsman a médiatörvény megváltoztatását ajánlja.
Új bírósághoz kerül a Kovács kontra Fidesz per
Illetékességi okból másik bírósághoz tette át a Pesti Központi Kerületi Bíróság (PKKB) kedden kihirdetett jogerős végzésével azt a személyiségi jogi pert, amelyet a Fidesz indított Kovács László külügyminiszter ellen, az MSZP elnökének az országgyűlési választások két fordulója között tett nyilatkozatai miatt.
Emberöléssel vádolt sorkatona a bíróság előtt
Emberöléssel vádol egy sorkatonát a Szegedi Katonai Ügyészség; a magyarcsanádi fiatalember elleni büntetőper kedden kezdődött Szegeden, a Csongrád Megyei Bíróság Katonai Tanácsán. A vádirat szerint az előzetes letartóztatásban lévő Mátó Árpád 2001 szilveszter éjjelén meggyilkolta barátja anyját, majd áldozatára rágyújtotta a házat.
Az Andersen 60 milliót fizet az Enron-perben
Az Arthur Andersen LLP Amerikán kívüli egységeit tömörítő Andersen Wordwide SC-t arra kötelezték, hogy 60 millió dollárt fizessen az Enron-ügyben való tevékenysége miatt - állítják illetékesek.
Szabadulás 17 év után
Tizenhét év börtön után hétfőn visszanyerte szabadságát egy detroiti férfi, akit nemi erőszakért és gyilkosságért 1985-ben életfogytiglani szabadságvesztésre ítélték, egy megkésett DNS-vizsgálat most azonban kimutatta ártatlanságát.
Meghallgatták a chicagói repülőn letartóztatott magyar nőt
Chicagóban a szövetségi bíróságon hétfőn megtartották a város O'Hare nemzetközi repülőtéren letartóztatott 55 éves, magyar állampolgárságú asszony előzetes meghallgatását.
Folytatódik a Milosevics-per Hágában
2002.08.26.
Néhány hetes szünet után hétfőn a hágai Nemzetközi Törvényszéken újabb tanúk meghallgatásával folytatódott Szlobodan Milosevics volt jugoszláv államfő perének tárgyalása.
Újra elmarasztalták a Vasárnapi Újságot
Az ORTT Panaszbizottságának eljáró tanácsa állampolgári bejelentés alapján megvizsgálta a Magyar Rádió Rt. 2002. július 7-i "Vasárnapi Újság" című műsorát.
Hatmillió forintra büntették az olasz vadászokat
Jogerőssé vált a Szegedi Városi Bíróság pénteki ítélete a madárcsempész olasz vadászok ügyében - mondta el Kasza Ferenc, a Csongrád Megyei Bíróság alelnöke.
Betiltottak egy baszk nacionalista pártot
Baltasar Garzón spanyol vizsgálóbíró hétfőn elrendelte az Egység (Batasuna) baszk nacionalista párt irodáinak három évre történő bezárását és vagyonának zárolását.
Seuso-kincsek: még hiányzik a döntő bizonyíték
Sok minden mutat ugyan rá, de megdönthetetlen bizonyíték még nincs arra, hogy összefüggés van a Seuso-kincsek és a Szabadbattyán határában végzett régészeti feltárás között; az ásatás jelentősége ettől függetlenül nagy - hangsúlyozta a kulturális miniszter hétfőn a Fejér megyei településen.

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A lakhelyelhagyási tilalom elrendelése
A lakhelyelhagyási tilalom megszűnése
A lakhelyelhagyási tilalom jellemzői
A lakhelyelhagyási tilalom az eljárás alatt a terhelt mozgási szabadságát és a lakóhely szabad megválasztásának jogát korlátozza; a lakhelyelhagyási tilalom hatálya alatt álló a meghatározott területet, körzetet engedély nélkül nem hagyhatja el, a tartózkodási helyét, illetőleg a lakóhelyét nem változtathatja meg.
A lakhelyelhagyási tilalom akkor rendelhető el, ha a bűncselekmény jellegére, a terhelt személyi és családi körülményeire - különösen az egészségi állapotára, idős korára - vagy az eljárás során tanúsított magatartására tekintettel az előzetes letartóztatással elérni kívánt célok ezzel is biztosíthatók.
A lakhelyelhagyási tilalom elrendeléséről a nyomozati szakban a nyomozási bíró, a vádemelés után az eljáró bíróság határoz. Az elrendelésre irányuló ügyészi indítvány általában nem direkt módon irányul a lakhelyelhagyási tilalomra, előzetes letartóztatásra irányul, de sok esetben ehelyett rendel el a bíró lakhelyelhagyási tilalmat. Elrendelése előtt a bíró az ügyész jelenlétében a terheltet meghallgatja. A gyakorlatban nagyon jelentős az ügyészi indítványnak helyt adó bírói döntések száma, továbbá a nyomozásban a védelem korlátozott iratmegtekintési joga folytán a hatékony védelem elve is csak töredékesen jelenik meg a meghallgatáson (a nyomozás szakaszában ülésen történik a meghallgatás).
A bíróság előírhatja az elrendelő határozatban, hogy a terhelt bizonyos időnként a rendőrségen ellenőrzés céljából jelentkezzen, és a lakhelyelhagyási tilalom célját biztosító más korlátozásokat is elrendelhet; de rendelkezhet úgy is, hogy a rendőrség a terhelt hozzájárulásával a mozgását nyomkövető technikai eszközzel ellenőrizze.
A vádirat benyújtása előtt elrendelt lakhelyelhagyási tilalom
az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig;
az ezt követően elrendelt vagy fenntartott lakhelyelhagyási tilalom az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatának kihirdetéséig;
az elsőfokú bíróság által az ügydöntő határozat kihirdetése után elrendelt vagy fenntartott, illetőleg a másodfokú bíróság által elrendelt lakhelyelhagyási tilalom a másodfokú eljárás befejezéséig;
a másodfokú bíróság által az ügydöntő határozat kihirdetése után elrendelt vagy fenntartott - illetőleg a harmadfokú bíróság által elrendelt - lakhelyelhagyási tilalom az eljárás befejezéséig;
az ügydöntő határozat hatályon kívül helyezése és új eljárásra utasítás esetén a másodfokú, illetve a harmadfokú bíróság által elrendelt vagy fenntartott lakhelyelhagyási tilalom a megismételt eljárásra utasított bíróságnak a megismételt eljárásban a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig
A vádirat benyújtásáig az ügyész, azt követően a bíróság a terhelt kérelmére a lakhelyelhagyási tilalmat részlegesen feloldhatja, ha a lakhelyelhagyási tilalom tartama alatt a terhelt életkörülményeiben olyan lényeges változás következik be, amely miatt a tilalommal érintett terület, körzet elhagyása, vagy a tartózkodási hely, illetőleg lakóhely megváltoztatása szükséges. A lakhelyelhagyási tilalom részleges feloldásáról szóló határozatban a terhelt részére engedélyezhető a lakhelyelhagyási tilalommal érintett terület, körzet meghatározott célból és úti célra történő egyszeri, időszakos vagy rendszeres elhagyása, illetőleg a tartózkodási hely vagy a lakóhely megváltoztatása. A lakhelyelhagyási tilalom megszüntetésére a bíróság, a vádirat benyújtásáig azonban az ügyész is jogosult.
A lakhelyelhagyási tilalom hatálya alatt álló terhelt a meghatározott területet, körzetet engedély nélkül nem hagyhatja el, a tartózkodási helyét, illetőleg a lakóhelyét nem változtathatja meg. A bíróság előírhatja, hogy a terhelt meghatározott időközönként a rendőrségen jelentkezzék, a lakhelyelhagyási tilalom célját biztosító más korlátozásokat is elrendelhet, illetve elrendelheti a terhelt mozgását nyomon követő technikai eszköz (a lábra szerelhető nyomkövető berendezés) alkalmazását is. A lakhelyelhagyási tilalommal elrendelt korlátozások megtartását a rendőrség ellenőrzi. Ha a terhelt a lakhelyelhagyási tilalmat megszegi vagy az eljárási cselekményen idézés ellenére nem jelenik meg, és ezt alapos okkal előzetesen nem menti ki, vagy az akadály megszűnése után alapos okkal nyomban nem igazolja, őrizetbe vehető, továbbá a házi őrizete vagy az előzetes letartóztatása rendelhető el, illetőleg ha ez nem szükséges, rendbírsággal sújtható.
A terhelt vagy védője a jogorvoslati nyilatkozatban fellebbezést jelenthet be a bírói határozattal szemben. A szóbeli kihirdetés útján közölt határozat elleni fellebbezést a kihirdetés után nyomban be kell jelenteni. Ha a terhelt a határozat kihirdetésén nem vett részt, a fellebbezését az üléstől számított három napon belül jelentheti be. A kézbesítés útján közölt határozat ellen a fellebbezést a jogosult a kézbesítéstől számított három napon belül jelentheti be. A fellebbezést a törvényszék másodfokú tanácsa tanácsülésen bírálja el. Fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható a személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedés elrendelése. A tilalom megszüntetése vagy korlátozása céljából a bírósághoz kérelem nyújtható be.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Módosítás: 2019. október 7.
büntetőügy,
Elsőfokú bíróság ügydöntő határozatai
A másodfokú bíróság ítélete elleni fellebbezések a törvényi rendelkezés szerint csak rendkívül szűk körben, a másodfokú bíróságnak az elsőfokú bíróságéval ellentétes döntése esetén van helye.
Ellentétes a döntés, ha a másodfokú bíróság
olyan vádlott bűnösségét állapította meg vagy olyan vádlott kényszergyógykezelését rendelte el, akit az elsőfokú bíróság felmentett vagy vele szemben az eljárást megszüntette,
az elsőfokon elítélt vádlottat felmentette vagy vele szemben a büntetőeljárást megszüntette,
Az általános szabályok szerint a harmadfokú bíróság revíziós jogköre a fellebbezéssel megtámadott másodfokú ítéletének azon rendelkezésére, illetve részére terjed ki, amelyet az elsőfokú bíróság ítéletének a sérelmezett ellentétes döntéssel összefüggő felülbírálata eredményezett, továbbá kiterjed az azt megelőző első- és másodfokú bírósági eljárásra is függetlenül attól, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A felülvizsgálati jog kiterjed magára az érdemi döntésre, a bűncselekmény minősítésére, a büntetés kiszabására, az eljárási szabályok megtartására és összességében a fellebbezéssel megtámadott határozat megalapozottságára.
A másodfokú eljárásban csak az ítéletnek az a felmentő vagy eljárást megszüntető rendelkezése bírálható felül, amely ellen fellebbeztek.
A harmadfokú bíróság hivatalból dönt az egyszerűsített felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekben, valamint a szülői felügyeleti jogra és a polgári jogi igényre vonatkozó rendelkezésekről is.
Figyelemmel arra, hogy a harmadfokú eljárásra csak meglehetősen szűk körben kerülhet sor, és a harmadfokú bíróság bizonyítást nem folytathat le, a harmadfokú bíróság a határozatát arra a tényállásra alapítja, amely alapján a másodfokú bíróság az ítéletét meghozta, kivéve, ha a másodfokú bíróság ítélete a fellebbezéssel sérelmezett ellentétes döntés tekintetében megalapozatlan.
Abban az esetben, ha a másodfokú bíróság ítélete a fellebbezéssel sérelmezett ellentétes döntés tekintetében megalapozatlan, és a helyes tényállás az elsőfokú, illetve a másodfokú bíróság által lefolytatott bizonyítást érintő ügyiratok alapján megállapítható, vagy a helytelen ténybeli következtetés az elsőfokú, illetve a másodfokú bíróság által lefolytatott bizonyítást érintő ügyiratok alapján kiküszöbölhető, a harmadfokú bíróság a tényállást hivatalból kiegészíti, illetve helyesbíti. Ilyen esetekben nincs szükség a felülbírált határozat hatályon kívül helyezésére és az eljárás megismétlésére.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Megújuló végrehajtási perek - A Kúria joggyakorlat-elemző összefoglaló véleménye | hírek | Jogi Fórum
Megújuló végrehajtási perek - A Kúria joggyakorlat-elemző összefoglaló véleménye
2015.03. 2.
Címzett: Feladó: Az érvénytelenség és a végrehajtás megszüntetése iránt indított perek problémáinak megoldását segítheti a Kúria által kiadott joggyakorlat-elemző összefoglaló vélemény.
A végrehajtási ügyekben nagyon gyakori, hogy a végrehajtást jogtalannak tartó fél érvénytelenségi pert és a végrehajtás megszüntetése iránti pert is indít annak érdekében, hogy a végrehajtást meggátolja. Erre azért kényszerülhet az adós, mert a végrehajtási eljárás felfüggesztését és megszüntetését (korlátozását) csak a végrehajtás megszüntetése (korlátozása) iránti perben tudja jó eséllyel elérni, míg az alapügylet (pl. kölcsönszerződés) érvényességének érdemi vizsgálatára, az érvénytelenség kimondására és jogkövetkezményeinek teljes körű alkalmazására csak az érvénytelenség megállapítása iránti perben kerülhet sor. A devizahitelek elterjedésével a kölcsönszerződésekből származó végrehajtási perek száma is rohamosan nőtt. Tekintve, hogy a hitelezők a tartozást tartalmazó okirat záradékolása útján gyorsan megindíthatták a végrehajtást az adósokkal szemben, a záradékolást viszont nem előzi meg a tartozás fennállásának és összegének előzetes érdemi vizsgálata, az adósok jellemzően mindkét per megindítását kezdeményezték. A bíróságok jogértelmezési problémái azzal kezdődtek, hogy mivel a záradékkal indult végrehajtás megszüntetése iránti perekben vissza lehet térni az alap-jogügylet érvényességének kérdésére, ugyanakkor a magyar jogszabályok lehetővé teszik, hogy a végrehajtás megszüntetése iránti per mellett az érvénytelenségi per is meginduljon, gyakran párhuzamosan folyt ugyanarra az érvénytelenségi okra hivatkozással mindkét peres eljárás.
A Kúria idővel folyamatosan értesült a bíróságoktól arról, hogy a végrehajtás megszüntetési és az érvénytelenségi perek párhuzamos indítása számos eljárásjogi problémát vetett fel, melyek eldöntésében a bírák sokszor bizonytalanok. A problémák kezelése érdekében a Kúria elnöke joggyakorlat-elemző csoport felállítását rendelte el, majd a 2014. május 5-én tartott alakuló ülését követően kezdetét vette a joggyakorlat-elemző munka, melynek tárgya „A párhuzamosan megindított szerződés érvénytelenségének megállapítása és végrehajtás megszüntetése (korlátozása) iránti perek egyes anyagi- és eljárásjogi kérdései” címet kapta. A joggyakorlat-elemző csoport legfőbb céljának a közös álláspont kialakítását tartotta, mellyel a bírók munkáját hatékonyan segíteni tudja. Az elemzés azonban egyértelműen rávilágított arra a tényszerűségre is, hogy a felesleges párhuzamos perindítások elsősorban jogalkotással lennének elkerülhetőek.
A Kúria a joggyakorlat-elemző csoport igen jelentős, nagy horderejű munkáját a Harter Mária tanácselnök vezette háttérbeszélgetésen tárta sajtónyilvánosság elé, s egyúttal felhívta a figyelmet az összefoglaló vélemény weboldalon történt közzétételére is.
A kérdések, melyekre a bírói csoport választ keresett nagyrészt eljárásjogi jogkérdések, kisebb részben anyagi jogi problémák voltak. Egyik fontos kérdés volt annak eldöntése, hogy ha a végrehajtás megszüntetési és az érvénytelenségi perben azonosak a felek és azonos a kereset alapjául megjelölt érvénytelenségi ok, akkor alkalmazni kell-e a perfüggőség, illetve az ítélt dolog szabályait. A bírói gyakorlatban felmerült válaszlehetőségek megismerését és elemzését követően a csoport tagjai úgy foglaltak állást, hogy ítélt dolog megállapítására nem kerülhet sor e perek kapcsán, mivel a két perben nem azonos az érvényesíteni kívánt jog és eltérő a két per joghatása is, mivel a végrehajtás megszüntetése iránti perben a kereset nem a jogügylet érvénytelenségének megállapítására irányul. Ez utóbbi perben a bíróság legfeljebb az indoklásban fejtheti ki álláspontját a követelés érvényes létrejöttére vonatkozóan. A párhuzamos pereknél relatív perfüggőség állapítható meg: a végrehajtási per elbírálása függ az érvénytelenségi perben hozott ítélettől.
Egy másik fontos eljárásjogi kérdés volt, hogy ugyanannál a bíróságnál folyamatban lévő érvénytelenségi és végrehajtás megszüntetési perek egyesíthetőek-e. A bírák arra a megállapításra jutottak, hogy nem kizárt a perek egyesítése, de nem igazán célszerű, mert a bíróságnak egyesítés esetén is be kellene tartania a végrehajtás megszüntetési perekre előírt szűk (15, illetve 8 napos) határidőket, ami az érvénytelenség vizsgálata szempontjából nem lenne kedvező a felekre nézve.
Részletes vizsgálatba bocsátkozott továbbá a joggyakorlat-elemző csoport abban a kérdésben is, hogy az érvénytelenségi per eldöntése előkérdése-e a végrehajtás megszüntetési pernek. Megállapították, hogy ugyanarra az érvénytelenségi okra alapított pereknél az érvénytelenség bizony előkérdés, ezért a végrehajtási per felfüggeszthető, sőt párhuzamos perlés esetén a végrehajtási per felfüggesztése a célszerű eljárás. Abban az esetben pedig, ha a felfüggesztésre valamilyen oknál fogva mégsem került sor, és a két perben eltérő tartalmú bírósági határozatok születtek, akkor a vizsgálat szerint ez a végrehajtási perben ad alapot a perújításra. A joggyakorlat-elemzést kitért továbbá annak a kérdésére is, hogy a végrehajtási perben a peres felek személyére vonatkozó kötelező jogszabályi előírás ellenére perben állhatnak-e olyan személyek, akik nem részesei a megszüntetni kért végrehajtásnak, például ha a kezes ellen indított a hitelező végrehajtási eljárást, és a kezes végrehajtás megszüntetési pert kezdeményezett, akkor a kötelem főadósának perben állására is szükség – és lehetőség - van-e. A bírók arra a következtetésre jutottak, hogy a végrehajtási perben lehetőség van további személyek perbenállására, azonban mindez szükségtelen, mert a végrehajtási per joghatása eltér az érvénytelenség iránt indított perétől: a végrehajtási perben eljáró bíróság a végrehajtást szüntetheti meg, de ítéletében nem mondhatja ki a végrehajtás alapjául szolgáló jogügylet érvénytelenségét.
Vizsgálat tárgya volt ezen felül, hogy előterjeszthető-e viszontkereset a végrehajtás megszüntetési perekben. A joggyakorlat-elemző csoport véleménye szerint nem kizárt, hogy erre sor kerüljön, de felesleges lenne: az elemző munka során vizsgált esetek mindegyikében az érdemi ellenkérelem elégnek bizonyult az alperesi álláspont érvényesítéséhez, nem volt szükség viszontkereset benyújtására.
A joggyakorlat-elemzés mindezeken túl kiterjedt néhány, a témát érintő anyagi jogi jellegű kérdésre is. Ezek között a legfontosabb annak megvitatása volt, hogy ha a végrehajtás tárgyát képező követelés nem jött létre teljes mértékben érvényesen, akkor a végrehajtás megszüntetési perben alkalmazhatók-e az érvénytelenség jogkövetkezményei. Egyúttal arra is keresték a választ, hogy ha a végrehajtás megszüntetési perben beigazolódik a részbeni érvénytelenség, akkor korlátozható-e a végrehajtás. Ezekben a kérdésekben koránt sem volt egységes a joggyakorlat-elemző csoport véleménye, s éles vita alakult ki az elemzők között. A tagok többsége egyetértett abban, hogy a végrehajtási lappal indult végrehajtás megszüntetésére irányuló perekben, valamint a végrehajtási záradékkal indult végrehajtás megszüntetését célzó azon perekben, amelyekben az adós a követelés részben vagy egészben való megszűnését állítja és utóbb, a végrehajtás elrendelését követően bekövetkezett változásra hivatkozik, követhető a végrehajtási perekben kialakult bírói gyakorlat, alkalmazható a „többen a kevesebb” elve és indokoltak a perre vonatkozó szűk határidők is, mert jogos érdek fűződik a per gyors befejeződéséhez. Árnyaltabb a kép viszont azokban a végrehajtás megszüntetési perekben, amikor a bíróság az alapügylet érvényességét is vizsgálhatja (Pp.369.§ a) pont). Ha ez utóbbi perben a bíróság részleges érvénytelenséget tár fel és a „létre nem jött” követelésrész elkülöníthető, a végrehajtás megszüntetése helyett a korlátozásra irányuló másodlagos kereset nélkül is lehetséges a végrehajtás korlátozása. Ugyanakkor ha a végrehajtás alá vont követelés „létre nem jött” része nem különíthető el a követelés egészétől, a végrehajtást meg kell szüntetni, ekkor ugyanis „nem marad” olyan jogügylet, amelyhez a közvetlen – záradékkal elrendelt - végrehajtás lehetősége biztosítható lenne. A követelés jogosultja ez utóbbi esetben pert indíthat az adós marasztalása érdekében, ahol a követelést tartalmazó okiratot bizonyítékként használhatja fel.
A tanácselnök tájékoztatója és az összefoglaló elemzés alapján megállapítható, hogy az elemző munka legfőbb konklúziója egy olyan javaslat, mely szerint a jogalkotó – az új Polgári Perrendtartás koncepciójának kidolgozása során – tegye lehetővé az érvénytelenségi és a végrehajtás megszüntetési perek egyazon eljárás keretében történő lefolytatását, mégpedig a vagyoni perekre vonatkozó általános eljárási szabályok alkalmazásával. Javasolják, hogy ha végrehajtási záradék kibocsátásával indul a végrehajtás, akkor a végrehajtás megszüntetését az érvénytelenségi per következményeként lehessen kérni, s ne kelljen lefolytatni különálló, a végrehajtás megszüntetésére irányuló pert, mint ahogyan az jelenleg szükséges. Az ilyen „összekapcsolt” mindkét igényt (érvénytelenség megállapítását és a végrehajtás megszüntetését) tartalmazó perekben biztosítani kellene a végrehajtás felfüggesztésének lehetőségét is, mivel az eljárást kezdeményező félnek érdekében áll, hogy a sérelmes végrehajtás lefolytatását megakadályozhassa. Megfontolandó továbbá, hogy a végrehajtási lappal és a végrehajtási záradékkal indult végrehajtások megszüntetése közötti különbséget indokolt-e fenntartani a jövőben, a végrehajtás megszüntetési (korlátozási) per indításának lehetőségét nem kellene-e kizárólag az utóbb bekövetkezett körülmények vizsgálatára szorítani.
Rávilágított a vizsgálat ugyanakkor arra is, hogy a Polgári perrendtartásnak a végrehajtás megszüntetése (korlátozása) iránti perek gyorsítására vonatkozó szabályai (Pp.370/A.§) nem váltották be a hozzájuk fűzött reményt. A jogalkotói cél korábban az volt e rendelkezések beiktatásával, hogy – a végrehajtást kérő érdekét szem előtt tartva - a perek ne húzódjanak el indokolatlanul. A bíróságok azonban képtelenek betartani a rövid eljárási határidőket, mulasztásuk pedig másodfokon nem szankcionálható, hiszen az emiatti hatályon kívül helyezés éppen az eljárás elhúzódására vezetne. A rövid határidők nem teszik lehetővé a megalapozott döntés meghozatalát sem.
Az összefoglaló azt a reményt is kilátásba helyezi, hogy mivel a joggyakorlat-elemző csoportban jogelméleti és ügyvédi kontrollt is jelentő Kapa Mátyás aktív szerepet tölt be az új Pp. kodifikációjában, a joggyakorlat-elemzés eredményeként kifejtett álláspontot az új eljárási törvény alkotása során képviselni fogja.
A végrehajtási perek elméleti és gyakorlati kérdései - Az egyes perekről és speciális szabályaikról (2015.11.24.)
A végrehajtás felfüggesztésének gyakorlati kérdései - A közigazgatási perekben érvényesülő gyakorlat - tanulmány (2016.04.14.)
Kérdések a végrehajtás elrendelésével kapcsolatban, a végrehajtási lap - Gyakorlati összefoglaló a típushibák elkerüléséhez - tanulmány (2016.04.06.)
Ügygondnok a végrehajtási eljárásban - Ki előlegezi és ki viseli a díjakat? - tanulmány (2016.03.01.)
Foglalási jegyzőkönyv felvételére irányuló eljárás jogi aggályai - A részletfizetési kérelem elbíráláshoz szükséges jegyzőkönyvről - tanulmány (2016.02.11.)
Az uniós jog alapos ismerete esetenként a pernyertesség záloga - A Kúria joggyakorlat-elemzésének tapasztalatai (2014.02.10.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Nyolc év börtönt kapott a gyermekpornót letöltő esztergomi pedofil | Hídlap
Nyolc év börtönt kapott a gyermekpornót letöltő esztergomi pedofil
Nyolc év szabadságvesztésre ítélte az Esztergomi Járásbíróság azt az esztergomi férfit, akivel szemben még az Esztergomi Járási Ügyészség gyermekpornográfia miatt nyújtott be vádiratot. A pedofil internetről töltött le gyermegpornográf anyagot, illetve ő maga is készített fényképeket.
A vádlott 2017. május 28-a és 2018. július 11-e között rendszeresen töltött le az internetről gyermekpornográf fényképeket és videókat. A gyűjtemény több mint kilencezer fotóból állt, a férfi továbbá az esztergomi otthonában a mobiltelefonjain több mint száz darab videófilmet is tárolt.
A pedofil nem érte be ennyivel: 2018. május 20-án Esztergomban mobilkészülékével négy darab pornográf felvételt készített egy tizenkét év alatti sértettről, annak ruhája alól. A vádlott ekkor karbantartóként és gépkocsivezetőként dolgozott egy alapítványnál és munkavégzés közben ismerte meg a sértettet. Érdekesség, hogy a róla készült fotókat is a mobiljában tárolta.
A vádlottat korábban erőszakos közösülés, szemérem elleni erőszak bűntette és gyermekpornográfia bűntette miatt a bíróság 6 év fegyházbüntetésre ítélte, mely büntetésből 2017 májusában szabadult feltételes kedvezménnyel. Az ügyészség a mostani tárgyaláson arra tett indítványt, hogy a bíróság a vádlottat szabadságvesztésre, közügyektől eltiltásra, és foglalkozástól eltiltásra ítélje.
A bíróság a mai napon a vádirattal egyezően bűnösnek mondta ki a vádlottat gyermekpornográfia bűntettében, ezért őt nyolc év szabadságvesztésre, tíz év közügyektől eltiltásra, továbbá végleges hatályú foglalkozástól eltiltásra ítélte.
A vádlott ezúttal nem számíthat arra sem, hogy feltételesen szabadlábra bocsájták, továbbá a bíróság elrendelte a korábban alkalmazott feltételes szabadság megszüntetését. A bíróság elrendelte a mobiltelefonok adattartalmának törlését, továbbá a lefoglalt telefonokat elkobozta.
Az ügyész az ítéletet tudomásul vette. Az ítélet kihirdetését követően a bíróság ügyészi indítványra a vádlott letartóztatását fenntartotta. A vádlott és védője fellebbezett, így az ítélet nem jogerős.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
 FECSEGŐ » Blog Archive » Döntés öt év után: Ki kellett volna adni Hernádit Horvátországnak
< Böngészés > Főoldal / EU Sajtószoba, Fecsegő hírek / Blog article: Döntés öt év után: Ki kellett volna adni Hernádit Horvátországnak
szerző:Halmai Katalin
Hernádi pere Magyarországon 2014.05.26-án.
A magyar hatóságok nem sunnyoghatják el Hernádi Zsolt Mol-vezér zágrábi kiadatási kérelmeit – döntött szerdán az Európai Bíróság. Nem állja meg ugyanis a helyét a magyar ügyészség érvelése, hogy ők nem találták nyomát a vesztegetésnek. Ettől még Hernádinak nem kell attól tartania, hogy egy zágrábi cellában találja magát.
A magyar hatóságok nem tagadhatták volna meg Hernádi Zsolt kiadását Horvátországnak, miután Zágráb európai elfogatóparancsot adott ki a Mol Nyrt. vesztegetéssel gyanúsított elnök-vezérigazgatójára – döntött szerdán a luxembourgi székhelyű Európai Bíróság. Hernádi Zsolt ellen hét éve indult büntetőeljárás a nyugat-balkáni országban: az ottani ügyészség gyanúja szerint a Mol-vezér mintegy tízmillió euró – több mint hárommilliárd forint – kenőpénzt fizetett volna Ivo Sanader korábbi horvát miniszterelnöknek azért, hogy a Mol a legnagyobb, de nem többségi tulajdonosként 2009-ben átvehette a horvát államtól az INA nevű nemzeti energiatársaságuk feletti irányítást. Hernádi és Sanader következetesen tagad. A budapesti hatóságok elhárították a cégvezető kiadását Horvátországnak arra hivatkozva, hogy a magyar ügyészség nem talált ellene bizonyítékokat. Igaz, ennek keretében csak tanúként hallgatták ki. Az EU-Bíróság ítélete szerint a magyar ügyészségi érvelés nem állja meg a helyét. Az Európai Bíróság szerint a magyar fél nem utasíthat el egy európai elfogatóparancs keretében érkező kérelmet ama ügyészségi eljárásra hivatkozva, amelyben az érintett csak tanúként szerepelt – pontosította a döntés értelmezését lapunknak Zamecsnik Péter, Hernádi Zsolt ügyvédje. Felhívta a figyelmet, hogy a dokumentum nem ítélet, hanem „előzetes döntés”. Ennek második pontja szerint a hazai hatóságoknak az európai elfogatóparancs nyomán érkező valamennyi megkeresést érdemben meg kell válaszolniuk. A Fővárosi Törvényszék 2013-ban arra hivatkozva utasította el a Mol-vezér kiadatására vonatkozó első zágrábi ügyészségi kérelmet, hogy addigra a témában a magyar hatóság – ismeretlen tettes ellen – lefolytatta a nyomozást és Hernádi Zsoltot feddhetetlennek találták. A horvát bűnüldözőket ez kevéssé hatotta meg és a Mol-vezető ügyét – Ivo Sanaderével együtt – vádemelési javaslattal átadták a zágrábi bíróságnak. A volt horvát kormányfőt azzal a lendülettel börtönbe is küldték, ám de hamar szabadulhatott, mert alkotmánybíróságuk méltánytalan védekezési körülményekre hivatkozva az eljárást visszautalta első fokra. Habár Hernádi Zsolt ellen csak néhány hete kezdődött meg – távollétében, de már-már az elévülés árnyékéban – az első fokú tárgyalás, a zágrábi bíróság 2015-ben újra kérte (tavaly pedig pontosította) a Mol-vezér kiadatását. Erre viszont a hazai hatóságok a korábbi, hasonló elutasításra hivatkozva már nem adtak érdemi választ.
Az etika másodlagos
Láthatólag egyik oldal se túl finnyás a lassan tíz éve zajló, igen szövevényes harc eszközeinek megválogatásában. A Hernádi Zsolt elleni bizonyítékok igencsak ingatagok, azok leginkább egy horvát üzleti ellenlábasa vélhetően vádalku során tett vallomásán alapulnak. Az eljárás kezdettől fogva politikai támadás színezetét öltötte, amiből az összes nagyobb horvát párt és a helyi sajtó is kivette a részét. Mindemellett a magyar hatóságok válaszait is Hernádi Zsolt kiemelt fontosságú védelme hatja át. Bár a hazai ügyészek megvizsgálták a horvátok által átküldött bizonyítékokat, lapunk hallott felületesebben vizsgált kérdésekről. A bírósági eljárás során pedig Hernádi Zsoltot korábbi jogi kolléganője, akkori vezető beosztású munkatársa felesége vádolta, meglehetős általános sérelmeket felróva. A felmentés ugyanakkor betonbiztos jogi védművet vont a Mol-vezér köré. Mindemellett az is tény, hogy a zágrábi kormány által indított választott bírósági perben a svájci Uncitral nevű szervezet semmiféle bizonyítékot nem talált a korrupcióra. (M. I.)
Jelenleg Hernádi Zsolt ellen nincs se nemzetközi Interpol-körözés, se európai elfogatóparancs: Horvátországon kívül bárhová nyugodt szívvel utazhat. Szakértők ugyanakkor valószínűsítik, hogy a luxembourgi ítélet nyomán a horvát bíróság újfent kiadja az európai elfogatóparancsot és a magyar szervekhez fordul. Zamecsnik Péter ebben az esetben hazai részről kézenfekvőnek tartaná azt a választ, hogy 2014 végén ugyanezen ügyben, de Hernádi Zsoltot már vádlottként kezelve magyar bíróság jogerősen felmentette a Mol-vezért. Márpedig azonos ügyben kétszer nem születhet ítélet. Így tehát Hernádi Zsoltot továbbra se vihetik Zágrábba. A luxembourgi bírák arról kétségkívül nem tettek említést, hogy egy jogerős felmentő bírósági ítélet megfelelő indok-e a kiadatás elutasítására. A szakértők szerint egy ilyen magyar lépésről Zágráb ismét kikérhetné az európai testület véleményét, például arra hivatkozva, hogy szerintük a két ügy nem ugyanaz, illetve a magyar ügyészség, a pótmagánvádló és a bíróság se feltétlenül a legnagyobb elszántsággal keresték a Hernádi Zsolt elleni bizonyítékokat, a jogerős bírósági ítélet olyan erős aduász lehet, ami előtt valószínűsíthetően az Európai Bíróság is meghajolna.
Magyar börtönviszonyok, lengyel igazságszolgáltatás – az európai elfogatóparancs tükrében
Egy másik, ugyancsak az európai elfogatóparancs végrehajtását minősítő ítéletében a luxembourgi bírák megállapították: nem lehet megtagadni egy jogerősen elítélt személy kiadását azért, mert a fogadó országban általában embertelen fogva tartási körülmények uralkodnak. Az uniós döntéshozó testület szerint a körülmények előzetes vizsgálatát és ellenőrzését a konkrét büntetés-végrehajtási intézetekre kell korlátozni, ahová az érintett személy fogva tartását tervezik. Az EU bírósága egy brémai bíróság kérdésére válaszolva döntött így. A németországi bírák arra voltak kíváncsiak, hogy kiadható-e egy távollétében szabadságvesztésre ítélt magyar állampolgár Magyarországnak annak tudatában, hogy az ottani fogvatartási körülményeket rendszerszintű hiányosságok jellemzik. Megtagadható viszont az európai elfogatóparancs végrehajtása, ha az érintett ország úgy értékeli, hogy a kibocsátó tagállamban aggályok merülnek fel az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatban. Így határozott az Európai Bíróság abban az ügyben, amelyben az ír Legfelsőbb Bíróság megakadályozta egy lengyel állampolgár kiadását Lengyelországnak. Az ír bírák arra alapozták döntésüket, hogy Lengyelországban az igazságszolgáltatás politikai befolyás alá került, így sérülhet a keresett személy tisztességes eljáráshoz való alapvető joga. Az uniós testület megalapozottnak ítélte az ír Legfelső Bíróság döntését, és indoklásában meghatározó fontosságú tényezőnek nevezte az Európai Bizottság indoklással ellátott javaslatát, amellyel tavaly decemberben elindította az úgynevezett 7. cikkelyes eljárást Lengyelországgal szemben az uniós értékek rendszerszintű megsértésének kockázatai miatt. (H. K.)

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság