text:
⭐15T201CSZ BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP a bíróság (törvényszék) által nyilvántartott civil szervezetek részére
Download "15T201CSZ BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP a bíróság (törvényszék) által nyilvántartott civil szervezetek részére"
Ferenc Rudolf Gál
1 15T201CSZ BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP a bíróság (törvényszék) által nyilvántartott civil szervezetek részére Papíralapú benyújtás esetén két példányban, vagy elektronikus úton egy példányban kell benyújtani. A kitöltési útmutatóban feltüntetett jogszabályok rövidítése: - A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvényben (Cnytv.) - Az adózás rendjéről szóló évi XCII. törvény (Art.) - Az általános forgalmi adóról szóló évi CXXVII. törvény (Áfa-tv.) - A társasági adóról és osztalékadóról szóló évi LXXXI. törvény (Tao tv.) - A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló évi XXXIV. törvény (Kkv.) Tisztelt Adózó! Felhívjuk szíves figyelmét, hogy január 1-jétől a civil szervezetek (a Cnytv.-ben meghatározott civil, és egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartásában szereplő szervezetek, továbbá a civil szervezet önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységei) az adat- és változás-bejelentési kötelezettségüknek a jelenlegi, 'T201CSZ jelű nyomtatványon tudnak eleget tenni. Papíralapú benyújtás TÁJÉKOZTATÓ a bejelentő és változásbejelentő lap benyújtásának módjáról Amennyiben Ön papír alapon (postai úton vagy személyesen) kívánja az adatlapot benyújtani, kérjük, szíveskedjék azt két példányban eljuttatni az állami adóhatóság területileg illetékes alsó fokú adóztatási szervéhez. Elektronikus úton történő benyújtás Felhívjuk szíves figyelmét, hogy amennyiben elektronikus úton tesz eleget bejelentési / változásbejelentési kötelezettségének, az adatlapot kizárólag egy példányban kell benyújtania az Ügyfélkapun keresztül. Amennyiben további kérdései vannak az adatlappal, illetve az egyes adózási szabályokkal kapcsolatban, akkor a NAV internetes honlapján (www.nav.gov.hu) kívül a - bármely mobilhálózatból hívható - 40/ kék számon is érdeklődhet.2 2 KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ A rovatokat olvashatóan, lehetőleg nyomtatott nagybetűkkel kell kitölteni. Az adatlapot a főlapon keltezéssel és aláírással kell ellátni. Az adatlapot a területileg illetékes alsó fokú adóhatósághoz kell benyújtani. A részletező lapok és pótlapok fejlécében fel kell tüntetni a szervezet nevét, és adószámát is. A földrajzi címeket tartalmazó rovatoknál az irányítószámot kötelező feltüntetni. Amennyiben az adott rovatban külföldi cím is megadható, magyarországi cím esetén az irányítószámot balra zártan kell feltüntetni. A város, község neve nem rövidíthető. A telefonszámok feltüntetésénél a körzetszám és a helyi hívószámot kell beírni. A címadatoknál a közterület nevéhez az elnevezést (pl. Petőfi); jellegéhez az utca, tér stb. megnevezéseket szükséges feltüntetni. Ha a részletező lapok sorai nem elegendőek az adatok felvezetésére, akkor pótlapok kitöltése szükséges. A pótlapok a következők: 1. pótlap: Tevékenységek; 2. pótlap: Telephelyek; 3. pótlap: Kapcsolt vállalkozásnak minősülő adózók; 5. pótlap: Az iratok, elektronikus alapon rendelkezésre álló bizonylatok és nyilvántartások őrzésének helye; 6. pótlap: Jogelődök, jogutódok; 8. pótlap: A törvényes képviselők adatai; 9. pótlap: Együttműködő közösség tagjainak bejelentése; Immateriális jószág: 12. pótlap A bejelentett adatokat igazoló okiratot másolatban csatolhatja az adatlaphoz. Elektronikus úton elküldött adatlap esetén az okiratot szkennelt formában csatolhatja. Az okirat csatolása elősegítheti a bejelentett adatok valódiságának megállapítását. Az okirat csatolásának hiányában - a tényállás tisztázása érdekében - utólagos adategyeztetés válhat szükségessé. FŐLAP 1. rovat: Az adóhatósági értesítés alapján javítani kívánt adatlap nyilvántartási száma Ha adóhatósági értesítés alapján hibás (hiányos) adatlap helyett ismételten a helyes (teljes körű) adatokkal nyújtja be az adatlapot, fel kell tüntetni a hibás adatlap nyilvántartási számát. A nyilvántartási számot az adóhatóság értesítésében közölte. Az ismételten benyújtott adatlapon nem elegendő a helyes adatot feltüntetni (pótolni). Ismételten meg kell adni minden olyan adatot, amelyre a bejelentés (változásbejelentés) vonatkozott. 2. rovat: A bejelentés típusa A bírósági nyilvántartásba vételt követő adatbejelentési kötelezettség teljesítése esetén az 1-es kódot kell a kódkockában feltüntetni. Ebben az esetben az A-lapot kell kitölteni. Ezt követően minden további változás bejelentése esetén a 2-es kódot kell a kódkockában feltüntetni. Ebben az esetben a B- és/vagy az F-lapot kell kitölteni. Amennyiben az adóhatóság az adószám felfüggesztését követően törölte adószámát, és a törlést követően ismételten kéri az adószám megállapítását, a 3-as kódot kell a kódkockában feltüntetni, és ebben az esetben a változás hatálybalépése rovat nem tölthető ki. Ha az adatlap útján VPIDszámot (a továbbiakban: VPID) kérelmez, kérjük, ezt jelölje a megfelelő rovatban X-szel. A VPID megállapítását kérheti adószám megállapítását követő adatbejelentéskor, illetve bármely változásbejelentéssel egyidejűleg. Az A-lap 16. rovata csak VPID kérelmezésekor, a3 3 B-lap 17. rovata VPID kérelmezésekor, illetve a vámhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokhoz szükséges adatok megváltozásának bejelentésekor is kitölthető. 3. rovat: A változás hatálybalépése Változás bejelentése esetén kötelező kitölteni a változás hatálybalépésének időpontját, amely az új adatváltozásokhoz kapcsolódó dátum. Csak azokat a mezőket töltheti ki ugyanazon változásbejelentő lapon, amelyekre ez a dátum vonatkozik! A bírósági bejelentkezést követő adatbejelentés, és az adószám törlését követő bejelentkezés esetén nem tölthető ki! 4. rovat: A szervezet elnevezése Kitöltése kötelező. 5. rovat: Rövidített elnevezés Kitöltése nem kötelező. 6. rovat: Adó/vámazonosító számok Az adószám közlése kötelező. Kérjük, hogy az azonosítás érdekében, amennyiben már rendelkezik VPID (EORI) számmal, mindezekről a rovatban való feltüntetés útján szíveskedjen nyilatkozni. 7. rovat: Az ügyintéző neve, telefonszáma Kitöltése nem kötelező. Ügyintézőként annak a személynek a nevét és telefonszámát szíveskedjen feltüntetni, aki az adatlapot benyújtotta, és hibás vagy hiányos adatok esetén a javításba bevonható. 8. rovat: A kitöltött részletező lapok és pótlapok A kitöltött részletező lapokat a lap jelzése alatti kódkockában x-szel kell jelölni. A kitöltött pótlapok darabszámát a pótlap sorszáma alatti kódkockába kell beírni. Az adatlap a helységnév, a kitöltés dátumának feltüntetésével és az aláírással válik okirattá. Az adatlap aláírás nélkül érvénytelen. Lehetőség van arra is, hogy a nyomtatványt az adózó helyett az Art. 7. (2) bekezdésében meghatározott képviselője, meghatalmazottja, megbízottja (továbbiakban: utóbbi kettő együtt meghatalmazott) írja alá. A képviselők lehetséges körét az Art. 7. (2) bekezdése tartalmazza. Kérjük, hogy "az adózó vagy képviselője (meghatalmazottja) neve" sor fölé nyomtatott betűkkel szíveskedjék az aláíró nevét megadni. Ha a nyomtatványt eseti meghatalmazott írja alá, a meghatalmazást csatolnia kell a nyomtatványhoz, és ezt az aláírás melletti kódkockában x-szel kell jelölni. Ilyen esetekben a meghatalmazás csatolása nélkül az adatbejelentő lap érvénytelen. Ha a nyomtatványt az Art. szerinti, az adóhatósághoz bejelentett és a vonatkozó nyomtatvány aláírására jogosult állandó meghatalmazott írja alá, ezt a főlapon megfelelő kódkockában x- szel kell jelölni. Az adóhatósághoz be nem jelentett, vagy az adóhatósághoz bejelentett, de nyomtatvány aláírására nem jogosult állandó meghatalmazott által aláírt nyomtatvány - meghatalmazás csatolása nélkül - érvénytelen.4 4 A meghatalmazásnak, megbízásnak olyan azonosító adatokat kell tartalmaznia, amelyek alkalmasak a meghatalmazó és a meghatalmazott beazonosítására, továbbá a meghatalmazott (megbízott) - az Art. 7. (2) bekezdése szerinti - képviseleti minőségét is meg kell jelölni. A meghatalmazáson annak keltét is fel kell tüntetni. A-lap BEJELENTKEZÉS Bejelentkezési kötelezettség teljesítése esetén az 1-es kódot kell a Főlap 2. rovatában feltüntetni. Ebben az esetben az A-lapot kell kitölteni rovat: A civil szervezet telephelye(i) és az ahhoz/azokhoz kapcsolódó működési engedély(ek) száma, kelte Telephelynek postafiókcímet nem lehet megadni. Amennyiben a telephely működési engedéllyel rendelkezik, az engedély számát fel kell tüntetni. A 2. pótlapon folytatható. Ebben a rovatban van lehetőség azon telephelyek bejelentésére, melyek az ágazati jogszabályok alapján nem szerepelnek az alapító okiratban, és így a nyilvántartásban sem jelennek meg. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. 3. rovat: Az iratok, elektronikus alapon rendelkezésre álló bizonylatok és nyilvántartások őrzésének helye Akkor kell bejelenteni, ha az iratok őrzésének helye nem azonos a székhellyel. Postafiók nem lehet. Az 5. pótlapon folytatható. Ha az általános forgalmi adóról szóló törvény szerint elektronikus számlának minősülő bizonylatot online hozzáférést biztosítva, elektronikusan őrzi meg, a megfelelő sorba helyezzen el X jelet. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni rovat: A főtevékenységhez és a ténylegesen végzett egyéb tevékenység(ek)hez kapcsolódó működési engedély adatok A rovat kitöltése nem kötelező. A tevékenységek besorolása mindenkor hatályos, a gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere (TEÁOR) szerint történik. Az 1. sorban a főtevékenységhez kapcsolódó működési engedély száma és kelte, az ezt követő sorokban az egyéb tevékenységek működési engedély adatinak a feltüntetésére van lehetőség. Főtevékenységként azt határozza meg, amelyből várhatóan a legtöbb bevétele származik. Az adatok feltüntetése az 1. pótlapon folytatható. 6. rovat: Az adóköteles bevételszerző tevékenység kezdő időpontja Adóköteles tevékenységet csak adószám birtokában lehet folytatni. Az állami adóhatóság az adózónak a bejelentkezés alapján a bejelentkezés napjával adószámot állapít meg. Ha bejelentkezési kötelezettségét a tevékenység megkezdését követően teljesíti, a bejelentkezés5 5 során a bejelentkezést megelőzően megkezdett adóköteles bevételszerző tevékenységének kezdő időpontját is köteles bejelenteni. 7. rovat: Az alakulás módja Szervezeti változással érintett civil szervezeteknek kell kitöltenie. A választott alakulási módhoz tartozó kódot kell a kódkockába beírni. 8. rovat: A jogelődök adatai Kötelező kitölteni, amennyiben jogelőddel (jogelődökkel) rendelkezik. Folytatható a 6. pótlapon. 9. rovat: A székhelyhez kötődő működési engedély(ek) adatai A rovat nem a székhely, hanem az ahhoz kötődő működési engedély adatainak bejelentésére szolgál. Ha a bíróságon bejelentett székhelyén működési engedéllyel végzi tevékenységét, ebben a rovatban kell bejelentenie a székhelyhez kötődő működési engedély adatait. A székhely címének meg kell egyeznie a bíróságon bejelentett székhely címével. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. 10. rovat: A törvényes képviselő(k) adóazonosító jelének/adószámának bejelentése valamint az adóazonosító jel megállapítása iránti bejelentés A jogi személyt és egyéb szervezetet az adóhatóság előtt a rá vonatkozó szabályok szerint képviseleti joggal rendelkező személy képviselheti. A Cnytv. 20. (5) bekezdés a) pontja alapján a bíróság adószám kérés esetén átadja az állami adóhatóságnak a civil szervezet képviselőjének adóazonosító jelét is. Amennyiben az állami adóhatóság nyilvántartásához a képviselő adóazonosító jele nem érkezik meg, úgy ebben a rovatban van lehetőség ennek a pótlására. Kérjük, hogy a bejelentés esetén szíveskedjenek megadni a képviselő nevét, lakóhelyét, adószámát/adóazonosító jelét, vagy ezek hiánya esetén megjelölni az adóazonosító jellel nem rendelkezik kódkockát, továbbá a képviseleti jogviszony keletkezésének időpontját. Kérjük továbbá, hogy amennyiben határozott idejű képviseleti jogviszonnyal rendelkezik, úgy szíveskedjenek megadni a képviseleti jogviszony megszűnésének időpontját is. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. Amennyiben a képviselő nem rendelkezik adóazonosító jellel, kérjük, hogy ezt x-szel jelölje és ezen adatlap benyújtásával egyidejűleg a 'T34-es jelzésű adatlapon kérje az adóazonosító jel megképzését. A 'T34-es jelzésű adatlap csatolását x-szel kell jelölni. Külföldi illetőségű képviselő esetében adóazonosító jel mellett az állampolgárságot is kérjük feltüntetni. A képviselők bejelentése a 8. pótlapon folytatható rovat: Tao tv. 4. 5/a. pontja szerinti jogdíjbevételre jogosító immateriális jószág megszerzésének bejelentése6 6 Amennyiben Ön jogdíjbevételre jogosító immateriális jószágot (szellemi termék, vagyoni értékű jog) szerzett, vagy állított elő, e rovat útján jelentheti azt be az állami adóhatósághoz. A bejelentést a szerzést követő 60 napon belül lehet megtenni, a határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye. A szerzés időpontjának az alapul szolgáló jogügylet hatályosulásának napja, az előállítás napjának a használatba vétel napja minősül. Az üzletvezetés helyére tekintettel belföldi illetőségű adózó jogosult arra vonatkozó nyilatkozatot tenni, hogy a belföldi illetősége keletkezése előtt már jogdíjbevételre jogosító immateriális jószágokkal rendelkezett. Ebben az esetben az első jognyilatkozat megtételének napját követő 60 napon belül tehető bejelentés azokról a jogdíjbevételre jogosító immateriális jószágokról, amelyeket a belföldi illetőség megszerzése előtt szerzett. A részletező adatok a 12. számú pótlapon adhatók meg. 14. rovat: VPID kérelmezése esetén kitöltendő adatok Amennyiben VPID-t kérelmez (akár adószám megállapításával egyidejűleg, akár meglévő adószáma mellé), a vámhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokhoz szükséges adatokat kérjük, ezen rovat útján jelentse be. Az adószám országkódja oszlopban csak az alábbi európai uniós országok feltüntetése lehetséges: Ausztria (AT), Belgium (BE), Bulgária (BG), Ciprus (CY), Cseh Köztársaság (CZ), Németország (DE), Dánia (DK), Görögország (GR), Horvátország (HR), Észtország (EE), Spanyolország (ES), Finnország (FI), Franciaország (FR), Nagy Britannia (GB), Írország (IE), Olaszország (IT), Litvánia (LT), Luxemburg (LU), Lettország (LV), Málta (MT), Hollandia (NL), Lengyelország (PL), Portugália (PT), Románia (RO), Svédország (SE), Szlovénia (SI), Szlovák Köztársaság (SK). A nem belföldi pénzintézetnél nyitott pénzforgalmi számlaszámok táblázatának ISO-kód elnevezésű oszlopában a jelen kitöltési útmutató mellékletében felsorolt országkódok feltüntetésére van lehetőség. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. B-lap Változásbejelentés Amennyiben Ön az első oldalon a bejelentés típusaként a "2-es" (Változásbejelentés) kódot jelölte, a B-lapon és F-lapon a változással érintett sort kell kitölteni. A változásbejelentő lap az adóhatóság részére bejelentendő adatok, illetve a változások bejelentésére szolgál. Az adatokat a változás bekövetkeztétől számított 15 napon belül kell bejelentenie. Egy változásbejelentő lapon több adat változását csak akkor lehet bejelenteni, ha a hatálybalépésük időpontja megegyezik. Az egyes rovatok előtt vagy U, U/T vagy U/T/M jelölés szerepel. Az U jelölés azt jelenti, hogy a továbbiakban ez az adat válik érvényessé. Az U jelölése kódkockába történő beírásával új adatot jelent be a beírt tartalommal. A T választása esetén a korábban bejelentett adatot törölteti. Az M jelölés választása a korábban bejelentett adat módosítására szolgál. Ekkor is be kell írni a rovatba a törlendő adatot. Tájékoztató az adószám törlését követően ismételten bejelentkező adózók részére:7 7 Az adóhatóság a korábbi adószámot állapítja meg az Ön részére, az adatlap benyújtásának hatályával. A Főlap 3. rovatát (a változás hatálya) nem töltheti ki. Az általános forgalmi adó tekintetében nem minősül új áfa-alanynak. 1. rovat: A változás oka A változás oka két számjegyű kód a következő jelentéssel: Adatmódosítás: [11]. Átalakulás: [12]. Egyesülés beolvadással: [13]. Egyesülés összeolvadással: [14]. Szétválás különválással: [15]. Felszámolás: [16]. Végelszámolás kezdete: [17]. Megszűnés (ha a szervezet felszámolás vagy végelszámolás nélkül szűnik meg): [18]. Befogadás: [23]. Elbocsátás: [24]. Végelszámolási kérelem visszavonása: [27]. Végelszámolás befejezése a szervezet megszűnése nélkül [32]. Ismételt adószám megállapítás: [29]. Szervezeti változásokkal kapcsolatos kitöltési okok: [12], [13], [14], [15], [23], [24]. A szervezeti változással érintettektől kérjük, hogy a változással érintett valamennyi jogelőd és jogutód adózó egyszerre nyújtsa be az adatlapokat az illetékes adóhatósághoz. A szervezet működésének befejezésével kapcsolatos kitöltési ok: [18]. Folyamatos működés esetén a nyilvántartási és adózási nyilatkozatok változásainak átvezetésére szolgáló ok: [11]. Amennyiben a "Változás oka" rovatba a 17-es kódot (Végelszámolás kezdete) írja, a végelszámolás kezdetét a főlap 3. rovatában (Változás hatálybalépése) tüntetheti fel. Amennyiben a végelszámolás nem az adózó megszűnésével ért véget, hanem úgy, hogy a végelszámolás befejezésével a szervezet továbbműködik, ezt úgy tudja közölni az adóhatósággal, hogy az 1. (Változás oka) rovatba a 32. kódot (Végelszámolás befejezése a szervezet megszűnése nélkül) írja be. Az adóhatósági nyilvántartásban ilyen esetben a végelszámolás a főlap 3. rovatában (Változás hatálybalépése) feltüntetett időponttal fejeződik be. Amennyiben a Változás oka rovatban a 27. számot (Végelszámolás visszavonása) jelöli, a végelszámolásra vonatkozó korábbi bejelentését töröltetheti a végelszámolás kezdetének visszamenőleges hatályára rovat: A civil szervezet telephelye(i) és az ahhoz/azokhoz kapcsolódó működési engedély(ek) száma, kelte A telephely fogalmát az Art pontja határozza meg. Postafiókcím nem lehet. Amennyiben a telephely működési engedéllyel rendelkezik, az engedély számát is fel kell tüntetni. "M" kóddal jelezze, ha korábban bejelentett telephelyéhez új működési engedély adatait jelenti be. A telephely címét ebben az esetben is meg kell adnia. Amennyiben korábban bejelentett működési engedély adatait kívánja törölni, a "T" kód jelölése mellett csak a telephely címét adja meg, "A működési engedély száma", "Kelte" mezőket hagyja üresen. Az adatok feltüntetése a 2. pótlapon folytatható. Ebben a rovatban van lehetőség azon telephelyekkel kapcsolatos változás-bejelentésre, melyek az ágazati jogszabályok alapján nem szerepelnek az alapító okiratban, és így a nyilvántartásban sem jelennek meg. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. 5. rovat: Az iratok, elektronikus alapon rendelkezésre álló bizonylatok és nyilvántartások őrzésének helye Akkor kell bejelenteni, ha az iratok őrzésének helye nem azonos a székhellyel. Postafiók nem lehet. Az adatok feltüntetése az 5. pótlapon folytatható. Ha az általános forgalmi adóról szóló törvény szerint elektronikus számlának minősülő bizonylatot online hozzáférést biztosítva,8 8 elektronikusan őrzi meg, a megfelelő sorba helyezzen el U (új bejelentés) jelet, ha korábbi, erre vonatkozó bejelentését törölni kívánja, T (törlés) jelet. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. 6. rovat: A főtevékenységhez és a ténylegesen végzett egyéb tevékenység(ek)hez kapcsolódó működési engedély adatok A rovat kitöltése nem kötelező. A tevékenységek besorolása mindenkor hatályos, a gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere (TEÁOR) szerint történik. Az 1. sorban a főtevékenységhez kapcsolódó működési engedély száma és kelte, az ezt követő sorokban az egyéb tevékenységek működési engedély adatinak a feltüntetésére van lehetőség. Főtevékenységként azt határozza meg, amelyből várhatóan a legtöbb bevétele származik. "M" kóddal jelezze, ha korábban bejelentett tevékenységéhez új működési engedély adatait jelenti be. A tevékenység adatait ebben az esetben is meg kell adnia. Amennyiben korábban bejelentett működési engedély adatait kívánja törölni, az "M" kód jelölése mellett csak a tevékenység adatait adja meg, "A működési engedély száma", "Kelte" mezőket hagyja üresen. Az adatok feltüntetése az 1. pótlapon folytatható. 7. rovat: A jogelőd(ök) adatai A szöveg melletti kódkockába kérjük a jogelődök darabszámát beírni. A szervezeti változással kapcsolatos kitöltési okhoz kapcsolódó adat. Folytatható a 6. pótlapon. 8. rovat: A jogutód(ok) adatai A szöveg melletti kódkockába kérjük a jogutódok darabszámát beírni. A szervezeti változással kapcsolatos kitöltési okhoz kapcsolódó adat. Folytatható a 6. pótlapon. 9. rovat: Gazdálkodási formakód 3 jegyű szám és szöveges megnevezés, a statisztikai számjel elemeiről és nomenklatúráiról szóló 21/2012. (IV.16) KIM rendelet 2. számú melléklete alapján. A rovatban az alábbi gazdálkodási formakódok választhatók ki: GFO Elnevezés 511 Párt 512 Szakszervezet 513 Egyéb munkavállalói érdekképviselet 514 Munkáltatói, tulajdonosi érdekképviselet 515 Országos sportági szakszövetség 516 Egyéb sportszövetség 517 Egyéb szövetség 519 Egyesület jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége 521 Sportegyesület 524 Kölcsönös biztosító egyesület9 9 525 Vallási tevékenységet végző szervezet 526 Polgárőr egyesület 528 Nemzetiségi egyesület 529 Egyéb egyesület 541 Kamara 549 Egyéb köztestület 561 Közalapítvány 562 Közalapítvány önálló intézménye 563 Egyéb alapítvány önálló intézménye 564 Pártalapítvány 565 Alapítvány jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége 569 Egyéb alapítvány 581 Önkéntes kölcsönös biztosító pénztár 582 Magánnyugdíjpénztár 583 Vegyes nyugdíjpénztár 591 Egyesülés 599 Egyéb, jogi személyiségű nonprofit szervezet 699 Egyéb, jogi személyiség nélküli nonprofit szervezet 915 Befektetési alap 916 Országos Betétbiztosítási Alap 918 Pénztárak garanciaalapja 919 Egyéb alap 921 Munkavállalói résztulajdonosi program szervezete 10. rovat: A székhelyhez kötődő működési engedély(ek) adatai A rovat nem a székhely, hanem az ahhoz kötődő működési engedély adatainak bejelentésére szolgál. Ha a bíróságon bejelentett székhelyén működési engedéllyel végzi tevékenységét, ebben a rovatban kell bejelentenie a székhelyhez kötődő működési engedély adatait. A székhely címének meg kell egyeznie a bíróságon bejelentett székhely címével. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. 11. rovat: A törvényes képviselő(k) adóazonosító jelének/adószámának bejelentése valamint az adóazonosító jel megállapítása iránti bejelentés A jogi személyt és egyéb szervezetet az adóhatóság előtt a rá vonatkozó szabályok szerint képviseleti joggal rendelkező személy képviselheti. A Cnytv. 20. (5) bekezdés a) pontja alapján a bíróság adószám kérés esetén átadja az állami adóhatóságnak a civil szervezet képviselőjének adóazonosító jelét is. Amennyiben az állami adóhatóság nyilvántartásához a képviselő adóazonosító jele nem érkezik meg, úgy ebben a rovatban van lehetőség ennek a pótlására.10 10 Kérjük, hogy a bejelentés esetén szíveskedjenek megadni a képviselő nevét, lakóhelyét, adószámát/adóazonosító jelét, vagy ezek hiánya esetén megjelölni az adóazonosító jellel nem rendelkezik kódkockát, továbbá a képviseleti jogviszony keletkezésének időpontját. Kérjük továbbá, hogy amennyiben határozott idejű képviseleti jogviszonnyal rendelkezik, úgy szíveskedjenek megadni a képviseleti jogviszony megszűnésének időpontját is. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. Amennyiben a képviselő nem rendelkezik adóazonosító jellel, kérjük, hogy ezt x-szel jelölje és ezen adatlap benyújtásával egyidejűleg a 'T34-es jelzésű adatlapon kérje az adóazonosító jel megképzését. A 'T34-es jelzésű adatlap csatolását x-szel kell jelölni. Külföldi illetőségű képviselő esetében adóazonosító jel mellett az állampolgárságot is kérjük feltüntetni. A képviselők bejelentése a 8. pótlapon folytatható. A képviselet jellege rovatban a kód beírásával meg kell adnia, hogy bejelentése milyen jogállású személyre vonatkozik. Képviselő: [1], felszámoló: [2], végelszámoló: [3], együttműködő közösség képviselője: [6]. Az Áfa tv január 1-jei módosításától kezdődően, az Áfa tv. 85. (1) bekezdésének p) pontja szerinti mentesség igénybevételéhez van lehetőség arra, hogy az egyébként adóalany személyek/szervezetek együttműködő közösséget hozzanak létre. Amennyiben Ön az Áfa tv. 85. (6) bekezdés ab) alpontja szerinti együttműködő közösség képviselője, úgy kérjük, hogy a képviselet jellege kódkockában szíveskedjenek a 6-os kódot megjelölni, valamint kitölteni a 16. rovatot és a 9. sz. pótlapon megadni az együttműködő közösség tagjait. Felhívjuk a figyelmet továbbá arra, hogy az Áfa tv. 85. (6) bekezdés aa) alpontja szerinti (polgári jogi társaság létrehozásával megvalósuló) együttműködő közösség bejelentésére a T201 adatlapon van lehetőség. 12. rovat: A könyvvizsgáló adatai Ha a könyvvizsgáló gazdálkodó szervezet, úgy az adott gazdasági társaság vizsgálatáért személyében is kijelölt felelősnek nevét, lakóhelyét is meg kell jelölni. Az állami adóhatósághoz be kell jelenteni a könyvvizsgálói jogviszony keletkezésének és határozott idejű jogviszony esetén megszűnésének időpontját is. A már korábban bejelentett könyvvizsgáló törlésére a kódkockába helyezett "T" jelöléssel van lehetőség. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. 13. rovat: Kapcsolt vállalkozás adatai A kapcsolt vállalkozásról a társasági adóról és osztalékadóról szóló módosított évi LXXXI. törvény pontja alapján kell nyilatkozni. Felhívjuk a figyelmét, hogy a kapcsolt vállalkozásra vonatkozó adatokat az első szerződéskötést követő 15 napon belül be kell jelentenie az adóhatósághoz az Art. 23. (4) bekezdés b) pontja értelmében. A kapcsolt vállalkozással kapcsolatos változásokat pedig ezek bekövetkezésétől számított 15 napon belül kell bejelenteni. A bejelentés a 3. pótlapon folytatható. Külföldi cím esetén az irányítószám,11 11 település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni rovat: Részesedés szerzése a Tao-törvény pontja alapján Ebben a rovatban kell bejelenteni a Tao tv pontja szerinti, a belföldi jogszabályok alapján létrejött jogi személyben, jogi személyiséggel nem rendelkező társas cégben vagy külföldi személyben szerzett, legalább 10 százalékos mértékű, valamint minden továbbiakban megszerzett részesedést (a részesedés értékének növekedését). A bejelentést a szerzést követő 75 napon belül lehet megtenni (ide nem értve a részesedés értékének növekedését), mely határidő elmulasztása esetén igazolási kérelemnek nincs helye. A 10 százalékot meghaladó részesedés feletti további részesedés megszerzését a szerzést követő 75 napon belül kell bejelenteni az állami adóhatósághoz. A szerzés időpontjának meghatározásához a Tao tv pontja részletes útmutatást nyújt. A meghatározott mértékű részesedések túllépését "U", a mértéken felüli részesedés-szerzések megszűnését a "T" jelöléssel jelölje. A bejelentés adóhatósági azonosításához "T" (törlés) esetén is be kell jelenteni valamennyi, törölni kívánt adatot, kivéve, ha a törlés évben, vagy azt megelőzően teljesített bejelentésre vonatkoznak. Amennyiben az adózó nem tartozik a Tao tv. hatálya alá, akkor ezt a rovatot nem jelölheti. A részesedés-szerzésre vonatkozó részletező adatokat csak egy részesedésszerzés vonatkozásában lehet megadni. Kérjük, hogy részesedés-szerzés bejelentése esetén közölje az adóhatósággal a részesedés-szerzés időpontját, mértékét, továbbá annak a szervezetnek az adatait, amelyben a részesedés-szerzés történt. Valamennyi adat kitöltése kötelező, kivéve az adószám, amennyiben a külföldi szervezet nem rendelkezik adóazonosító számmal. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. Például: % os mértékű részesedés szerzés belföldi jogszabályok alapján létrejött jogi személyben vagy külföldi személyben - 9. rovat 1. bekezdés U kód, részesedés mértéke 15/ A 15 %-on felül, még 15 %-os részesedés szerzés ugyanazon, belföldi jogszabályok alapján létrejött jogi személyben vagy külföldi személyben 9. rovat 2. bekezdés U kód, részesedés mértéke 30/ Ugyanezen belföldi jogszabályok alapján létrejött jogi személyben, jogi személyiséggel nem rendelkező társas cégben vagy külföldi személyben megszerzett részesedésből 20 % értékesítése 9. rovat 2. bekezdés T kód, részesedés mértéke 10/100. (Amennyiben mind a 30 %-ot értékesítik 9. rovat 2. bekezdés T kód, 0/100.) A részesedés-szerzés időpontjaként a szerzés, illetve értékesítés napját kell feltüntetni. 16. rovat: együttműködő közösséggel kapcsolatos bejelentés. Az Áfa tv. 85. (6) bekezdésének ab) pontja értelmében az általános forgalmi adó alanya együttműködő közösséget hozhat létre a vele névre szóló tulajdonosi (tagsági) jogviszonyban álló személyekkel. A már létező adózóknak az együttműködő közösség létesítését be kell jelenteniük az állami adóhatósághoz. A bejelentés e rovat és a 9. számú pótlap értelemszerű kitöltésével teljesíthető (eddig be nem12 12 jelentett tagokat az "U" jellel, a törölni kívánt tagokat a "T"-jellel kell jelölni). A kérelemhez csatolni kell az alábbi okiratokat, amelyek meglétére vonatkozóan a rovat, illetve a pótlap kitöltésekor egyértelműen nyilatkozni is kell: - maga nevében és tagonként azon nyilvántartási rendszer bemutatása, amely alkalmas az Áfa tv. 85. (1) bekezdésének p) pontjában meghatározott szolgáltatás nyújtásának, igénybevételének az egyéb tevékenységektől való egyértelmű, megbízható és maradéktalan elkülönítésére; - maga nevében és tagonként kötelezettségvállalást az együttműködő közösség tartozásai utáni egyetemleges felelősségre vonatkozóan; - az Áfa tv. 85/A. (1) bekezdése szerinti nyilatkozatot mind az együttműködő közösségnek, mind a tagoknak külön-külön. Amennyiben a bejelentkezéssel egyidejűleg más, Áfa-alanynak minősülő adózó kéri együttműködő közösségként való nyilvántartásba vételét, az 1., 2. és 3. sorok kitöltése, illetve a 9. számú pótlap kitöltése kötelező. Ilyen esetben az Áfa-nyilatkozatot az általános szabályok szerint kell kitölteni. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. Felhívjuk a figyelmet, hogy az állami adóhatóság vizsgálja, az együttműködő közösség tagjainak számát, ezért a bejelentéshez kérjük csatolni a szervezetre vonatkozó azon okiratokat (alapító okirat, alapszabály, alakuló ülésen felvett jegyzőkönyv, stb.), amelyből a tagsági jogviszony igazolható. Ezen rovat útján lehetséges az együttműködő közösség megszüntetésének, és ugyanezen rovat és a 9. számú pótlap útján pedig bármely változás bejelentése is. 1. Létező adózó együttműködő közösség megalakításának bejelentése: a rovat 1. sora mellett lévő kódkockába helyezzen "U"-jelölést, csatolja az előírt okiratokat és a tagok adatait a 9. számú pótlapon közölje. 2. Együttműködő közösség adataiban bekövetkező változás bejelentése: a rovat 1. sora mellett lévő kódkockába helyezzen "M"-jelölést és a rovatban, illetve a 9. számú pótlapon közölje a változásokat (ha tagot kíván törölni, a pótlapon a "T"-jelzést, ha új tagot kíván bejelenteni, az "U"-jelzést alkalmazza. 3. Együttműködő közösség megszüntetése: a rovat 5. sorába tett "X"-jellel jelölje a megszüntetést, ekkor valamennyi együttműködő közösséggel kapcsolatos korábbi bejelentését törlik az adóhatósági nyilvántartásból. 17. rovat: Tao tv. 4. 5/a. pontja szerinti jogdíjbevételre jogosító immateriális jószág megszerzésének bejelentése Amennyiben Ön jogdíjbevételre jogosító immateriális jószágot (szellemi termék, vagyoni értékű jog) szerzett, vagy állított elő, e rovat útján jelentheti azt be az állami adóhatósághoz. A bejelentést a szerzést követő 60 napon belül lehet megtenni, a határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye. A szerzés időpontjának a cégbírósági bejegyzés napja, cégbírósági bejegyzés hiányában az alapul szolgáló jogügylet hatályosulásának napja, előállítás napjának a használatba vétel napja minősül. Az üzletvezetés helyére tekintettel belföldi illetőségű adózó jogosult arra vonatkozó nyilatkozatot tenni, hogy13 13 a belföldi illetősége keletkezése előtt már jogdíjbevételre jogosító immateriális jószágokkal rendelkezett. Ebben az esetben az első jognyilatkozat megtételének napját követő 60 napon belül tehető bejelentés azokról a jogdíjbevételre jogosító immateriális jószágokról, amelyeket a belföldi illetőség megszerzése előtt szerzett. A részletező adatok a 12. számú pótlapon adhatók meg, új bejelentés esetén az U/T oszlopba helyezzen U -jelölést. A 12. számú pótlap útján jelenthető be az is, ha az immateriális jószág megszerzésében változás következett be. Ha elidegenítette a korábban bejelentett immateriális jószágokat, a pótlap U/T oszlopába helyezzen T -jelölést. 18. rovat: VPID kérelmezése, valamint VPID-vel rendelkezők adatváltozása esetén tölthető ki Amennyiben VPID-t kérelmez, a vámhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokhoz szükséges adatokat kérjük, ezen rovat útján jelentse be. Ha már rendelkezik VPID-vel, a vámhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokhoz szükséges adatok megváltozását, ezen rovat útján tudja bejelenteni. Külföldi cím esetén az irányítószám, település és a közterület nevének megadása kötelező, a többi adatot nem kötelező kitölteni. F-lap Áfa-nyilatkozatok; közösségi adószám igénylése, megszüntetése Ezen a lapon nyilatkozhat az általános forgalmi adóval kapcsolatos kötelezettségeiről, illetve közösségi adószám igényléséről, megszüntetéséről. Ha a korábban bejelentett, áfa-fizetésre vagy áfa-mentességre vonatkozó nyilatkozatában (5. és/vagy 6. rovat) bármilyen változás következik be, a nyilatkozatot, tehát az érintett 5. és/vagy 6. rovatot teljes körűen ki kell tölteni. Tehát újra fel kell tüntetni azon nyilatkozatokat (kódokat) is, amelyekben a korábban megtett nyilatkozatban foglaltakhoz képest nincs változás. 1. rovat: Az áfa-alanyiság speciális oka A kódkockában a megfelelő kóddal kell jelölni, ha speciális okból kér adószámot, illetve - kivételes esetben - speciális okból keletkezik adóalanyisága. Ha már az áfa alanyaként adószámot igényelt, nem köteles, és nem is lehetséges bejelentenie az áfa alanyiság esetleg később megvalósuló speciális okát. Akár áfa-fizetési kötelezettséget, akár áfa-mentességet választott. Bármelyik speciális ok kizárólag új adóalanykénti bejelentkezés esetén jelölhető, változás-bejelentésként nem. Ez alól kivétel, ha korábban bejelentkezése során úgy nyilatkozott, hogy nem minősül az áfa alanyának, nem tartozik az Áfa-törvény hatálya alá a törvény 5. -a vagy 7. -a alapján. Ebben az esetben változás-bejelentésként is jelölheti az áfa-alanyiság speciális okait. Az áfa-alanyiság speciális okainak jelölése esetén is nyilatkoznia kell arról, hogy az áfafizetési kötelezettség teljesítésének milyen módját választja, vagy áfa-mentességet választ-e. Áfa-kódját választásának megfelelően állapítja meg az adóhatóság. Ez alól kivétel, ha az áfa-alanyiság speciális okaként az épület és/vagy építési telek sorozat14 14 jelleggel történő értékesítését jelöli meg. Ebben az esetben nem nyilatkozhat az áfa-fizetési kötelezettségről, vagy az áfa-mentességről. Az ingatlan sorozatjelleggel történő értékesítése miatt adóalannyá válók ezen értékesítései kötelezően adóköteles körbe tartoznak, de nem nyilatkozhatnak az áfa fizetés módjáról vagy az áfa mentességről. Nyilatkozata alapján áfakódját 2-esként (áfa fizetésére kötelezett) állapítja meg az adóhatóság. 1. Új közlekedési eszköznek a Közösség területére történő értékesítése: ha az Áfa- törvény 6. (4) bekezdése a) pontja alapján keletkezik adóalanyisága: [2]. Ebben az esetben közösségi adószámot is igényelnie kell. Ideértendő az alanyi adómentes adóalany is, mivel az új közlekedési eszköz Közösségen belüli értékesítése során szintén nem járhat el alanyi mentes minőségében. 2. Épület és/vagy építési telek sorozat jelleggel történő értékesítése: ha az Áfa- törvény 6. (4) bekezdése b) és/vagy c) pontja alapján keletkezik adóalanyisága: [3]. Ebben az esetben az Áfa-törvény szerinti teljesítés időpontját kell megadnia, a következő rovatokban: ha adószámmal még nem rendelkezik, "Az adóköteles bevételszerző tevékenység kezdő időpontja" rovatban; ha adószámmal már rendelkezik, a "Változás hatálybalépése" rovatban. 2. rovat: Bejelentés az Art. 22. (1) bekezdés g) vagy j) pontja alapján Ebben a rovatban kell jelölnie, ha az Áfa-törvény 89/A. -ában meghatározott adóraktár üzemeltetőjeként és/vagy az Áfa-törvény 96. -ában meghatározott közvetett vámjogi képviselőként jár el. A közvetett vámjogi képviselői minőségre vonatkozó nyilatkozat kizárólag változásbejelentés esetén jelölhető! Kérjük jelölje, hogy új adatot jelent be, vagy törölni kívánja korábbi bejelentését. 3. rovat: Az áfa-alanyiság kizárása E rovatot akkor kell kitöltenie, ha nem alanya az áfá-nak. Jelölése a megfelelő kóddal történik. Amennyiben az általános forgalmi adónak az Áfa-törvény 5. -a szerint nem alanya: [1]. Ha az Áfa-törvény 6. (1) bekezdésében foglalt gazdasági tevékenységet nem folytat, de például az Art , 23. pontjaiban előírtak szerint kifizetőnek, munkáltatónak minősül: [1]. Ha az Áfa-törvény 7. -a szerint nem alanya az áfá-nak (közhatalom gyakorlására jogosult szerv) [2]. 4. rovat: Áfa-fizetési kötelezettség Amennyiben áfa-fizetésre kötelezett adóalany, az adó-fizetési kötelezettség megállapításának módját ebben a rovatban kell jelölnie. Ha a korábban bejelentett áfa-nyilatkozatában bármilyen változás következik be (pl. a pont szerinti, speciális jellegére tekintettel adómentes tevékenységére az adókötelessé tételt választja), akkor az erre a célra szolgáló rovat(ok)ban a korábban bejelentett, változatlan sorokat is ismételten jelölve, valamennyi tevékenységre vonatkozóan teljes körű nyilatkozatot kell tenni. 1.Az áfa-fizetési kötelezettség általános szabályok alapján történő megállapítása. Ha valamely különleges adózási mód vagy adómentesség helyett választja az általános szabályok szerinti adómegállapítást, akkor nem elégséges kizárólag az 1. pontot jelölnie. Ebben az esetben az eltérési szándékot is meg kell jelölnie. Például amennyiben az egyes ingatlanokkal kapcsolatos tevékenységére adómentesség helyett az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettséget választja, ebben az esetben ezen pont bejelölése mellett a pontok valamelyikét is jelölnie kell.15 15 2.Az Art. 23. (3) bekezdése szerinti változásbejelentési kötelezettség teljesítése. Kizárólag változásbejelentés esetén jelölhető! 3.Az Áfa-törvény XVI/2. alfejezetének rendelkezései alkalmazásának bejelentése. 4.Az Áfa-törvény 224. (1) bekezdése szerinti választás bejelentése (a viszonteladó ezen tevékenységének egészére nem alkalmazza az Áfa-törvény XVI/2. alfejezetének rendelkezéseit). Ezen pont jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. A bejelentéssel egyidejűleg a korábban esetleg bejelentett, a viszonteladói tevékenységre vonatkozó különleges eljárásra irányuló választás is megszűnik. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 225. (1) bekezdés c) pontja alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. 5. Az Áfa-törvény 218. (1) bekezdése szerinti választás - a globális nyilvántartáson alapuló módszer - bejelentése. Ezen pont jelölése esetén a 3. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 225. (1) bekezdés a) pontja alapján a választása évét követő naptári év végéig nem térhet el. 6. Az Áfa-törvény 220. (1) bekezdése szerinti választás - egyedi árrés alkalmazása - bejelentése. Ezen pont jelölése esetén a 3. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 225. (1) bekezdés b) pontja alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. 7. A nyilvános árverés szervezője által tett bejelentés. 8. Az utazásszervezési szolgáltató által tett bejelentés. 9. Az Áfa-törvény 212/A. (1) bekezdése szerinti választás bejelentése. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 212/A. (3) bekezdés alapján a választása évét követő naptári év végéig nem térhet el. 10. Az Áfa-törvény 237. (1) bekezdése, vagy a szerinti választás bejelentése (az általános szabályok alkalmazása befektetési arany más adóalany részére történő értékesítésére, vagy arany általában ipari felhasználásra történő értékesítésére.) Ezen pont jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 237. (3) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. 11. Az Áfa-törvény 239. (1) bekezdése szerinti választás bejelentése (harmadik félként a befektetési aranyat értékesítő fél nevében és javára közvetítő adóalany közvetítői tevékenységének adókötelessé tétele). Ezen pont jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy ehhez a választásához mindaddig kötve van, ameddig a befektetési aranyat értékesítő fél ezen értékesítésére az adókötelessé tételt alkalmazza. 12. Az áfa-fizetési kötelezettség általános szabályok alapján történő megállapítása mezőgazdasági kompenzációs rendszer helyett. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 197. (3) bekezdése alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. 13. Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választására adómentesség16 16 helyett, a lakóingatlannak nem minősülő ingatlan (ingatlanrész) bérbeadása, haszonbérbeadása tevékenység esetén ez a pont szolgál. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. Továbbá valamennyi ezen rendelkezés alá tartozó - vagyis lakóingatlannak nem minősülő - ingatlan bérbeadási tevékenységére ezt kell alkalmaznia. 14. Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választására adómentesség helyett, a lakóingatlannak minősülő és a lakóingatlannak nem minősülő ingatlan (ingatlanrész) bérbeadása, haszonbérbeadása tevékenység esetén ez a pont szolgál. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. Továbbá valamennyi ezen rendelkezés alá tartozó - vagyis lakóingatlannak minősülő, vagy annak nem minősülő - ingatlan bérbeadási tevékenységére ezt kell alkalmaznia. 15.Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választása adómentesség helyett a lakóingatlannak nem minősülő, az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés j) pontjában említett beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítésére - kivéve az első rendeltetésszerű használatba még nem vett, vagy a használatbavételtől számított 2 éven belüli új beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítését, ami a törvényi előírások alapján eleve adóköteles -, illetve az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés k) pontjában említett beépítetlen ingatlan (ingatlanrész) értékesítésére - kivéve az építési telek (telekrész) értékesítését, amely a törvény alapján eleve adóköteles - irányuló tevékenység folytatása esetén. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. 16.Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választása adómentesség helyett a lakóingatlannak minősülő, és a lakóingatlannak nem minősülő, az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés j) pontjában említett beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítésére - kivéve az első rendeltetésszerű használatba még nem vett, vagy a használatbavételtől számított 2 éven belüli új beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítését, ami a törvényi előírások alapján eleve adóköteles -, illetve az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés k) pontjában említett beépítetlen ingatlan (ingatlanrész) értékesítésére - kivéve az építési telek (telekrész) értékesítését, amely a törvény alapján eleve adóköteles - irányuló tevékenység folytatása esetén. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. 5. rovat: Áfa-mentesség (áfa fizetésére nem kötelezett)17 17 A rovatban az adómentesség jogcímét kell jelölnie. 1. Annak bejelentése, hogy az adózó kizárólag közérdekű, vagy egyéb speciális jellegére tekintettel adómentes tevékenységet folytat. 2. Az alanyi adómentesség választása. A közérdekű, vagy egyéb speciális jellegére tekintettel adómentes tevékenységet folytató adóalanynak is lehetősége van az esetleges adóköteles termékértékesítései tekintetében alanyi mentességet választani, ebben az esetben csak az alanyi adómentességet szükséges megjelölnie. 3. Az Áfa-törvény a a mezőgazdasági tevékenységet az általános, köznapi értelemben vett fogalomnál sokkal szűkebben értelmezi, ezért csak az minősül mezőgazdasági tevékenységnek, amelynél az Áfa-törvény mellékletében meghatározott terméket értékesítő, szolgáltatást nyújtó adóalany kompenzációs felár megtéríttetésére tarthat igényt. Ezen kívüli tevékenységére - amely a köznapi értelemben akár mezőgazdasági is lehet - az alanyi adómentesség (is) választható, ebben az esetben a 4. pontot is jelölnie kell. Nem jelölheti a kompenzációs rendszer alkalmazását az az adóalany, aki/amely nem felel meg az Áfa-törvény ában előírt feltételeknek. 4.Alanyi adómentesség választása az Áfa-törvény a szerinti mezőgazdasági tevékenységen kívüli tevékenységre. Jelölése esetén a 3. pontot is jelölnie kell. 5.A mezőgazdasági kompenzációs rendszer alkalmazásáról történő lemondás, egyúttal az alanyi adómentesség választásának bejelentése. Ezen bejelentés esetén kompenzációs felár megtéríttetésére nem tarthat igényt. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 197. (3) bekezdése alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. 6. rovat: Az áfa-fizetési kötelezettség más tagállam(ok)ban történő teljesítése Abban az esetben, ha az Art. 22. (13) bekezdése alapján az áfa fizetésének kötelezettségét az EK másik tagállamában teljesíti, ezt a tagállam(ok) elnevezése mellett a megfelelő kóddal kell jelölni. 7. rovat: Közösségi adószám igénylése Az adatlap kódkockájában fel kell tüntetni azt a kódértéket, amely a közösségi adószám kérésének okául szolgáló törvényszakasz mellett szerepel. A közösségi adószám kérésének oka: -az Art. 22. (4) bekezdés alapján (kereskedelmi kapcsolatot kíván létesíteni az EK más tagállamában illetőséggel bíró adóalannyal): [1], -az Art. 22. (7) bekezdés alapján (speciális adózói kör jövedéki termék beszerzése miatt): [2], -az Art. 22. (9) bekezdés alapján (eva-alany termékértékesítése, szolgáltatás nyújtása, illetőleg igénybevétele miatt): [3],18 18 -az Art. 22. (10) bekezdés alapján (alanyi mentességet választó adóalany új közlekedési eszköz értékesítése miatt): [4], -az Art. 22. (11) bekezdés alapján (kizárólag adólevonásra nem jogosító tevékenységet végző adóalany közösségi termékértékesítése): [5]. A közösségi adószámot a közösségi kereskedelemmel összefüggő minden iraton fel kell tüntetni! Amennyiben közösségi adószáma törlését kéri, ezt a megfelelő kódkockában x-szel kell jelölnie. Az Art. 24. (8) bekezdése értelmében a közösségi adószám megszüntetése a bejelentés napjával következik be, nem az adatlap főlapján megjelölt változás hatályával. 8. rovat: Bejelentés az Art. 22. (5) vagy (6) vagy (8) bekezdése alapján Amennyiben ezt a rovatot az Art. 22. (5) vagy (6) bekezdése alapján tölti ki, bejelentésére tekintettel az állami adóhatóság közösségi adószámot állapít meg az Ön számára. Az adóalany, az Art. 22. (8) bekezdésére tekintettel bejelentésre kötelezett abban az esetben is, ha például a közösségi kereskedelmi kapcsolat csak szolgáltatás nyújtásában vagy igénybevételében merült ki, melyre tekintettel rendelkezett közösségi adószámmal, és ezt az adószámot közösségi termékbeszerzése során is használta. Ez esetben az adóalanyt Közösségen belüli termékbeszerzései során, ezen említett beszerzése évét követő második naptári év végéig úgy kell tekinteni, mintha a eurós küszöbérték alatt választotta volna az adófizetést. 9. rovat: Bejelentés az Áfa-törvény 80. (2) bekezdés b) pontja és 80/A. -a alapján Termék értékesítése, szolgáltatás nyújtása, valamint termék Közösségen belüli beszerzése esetében, ha az adó alapja külföldi pénznemben kifejezett, a forintra történő átszámításhoz a Magyar Nemzeti Bank (MNB), illetve az Európai Központi Bank (EKB) által hivatalosan közzétett árfolyam is alkalmazható. Ha a forintra történő átszámításra kötelezett adózó az MNB/EKB által hivatalosan közzétett árfolyam alkalmazása mellett dönt, döntését ezen nyilatkozatával jelentheti be az állami adóhatóság részére. A bejelentést az MNB/EKB által közzétett árfolyam alkalmazásának megkezdése előtt, előzetesen kell megtenni és az alkalmazás kezdetét az MNB/EKB árfolyam alkalmazásának kezdő időpontja: sorban kell jelölni. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 80. (4) bekezdése alapján a választása évét követő naptári év végéig nem térhet el. 10. rovat: Pénzforgalmi elszámolás választásával kapcsolatos nyilatkozat Az első kódkockába helyezett X -jellel jelzi pénzforgalmi elszámolás választására irányuló nyilatkozatát, amellyel nyilatkozik arról is, hogy a pénzforgalmi választás alapjául szolgáló feltételek az Ön esetében fennállnak. Az Áfa tv. 196/B. (1) bekezdése értelmében az az áfa-alany, aki a) a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Kkv.) rendelkezései szerint a tárgy naptári év első napján kisvállalkozás, vagy annak minősülne, ha a Kkv. hatálya alá tartozna, és19 19 b) gazdasági céllal belföldön telepedett le, gazdasági célú letelepedés hiányában pedig lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van belföldön, továbbá c) nem áll csőd- vagy felszámolási eljárás hatálya alatt, jogosult az e fejezetben meghatározottak szerint pénzforgalmi elszámolást választani, kivéve, ha alanyi adómentességben részesül. A feltételek között kiemeljük egyrészt, hogy a Kkv. előírásaira tekintettel csak akkor választható a pénzforgalmi elszámolás, ha a tárgy naptári év első napján - az összes foglalkoztatotti létszáma 50 főnél kevesebb, és - éves nettó árbevétele vagy mérlegfőösszege legfeljebb 10 millió eurónak megfelelő forintösszeg. Az Áfa tv. 196/C. -a értelmében a pénzforgalmi elszámolás továbbá abban az esetben választható, ha az adóalany összes termékértékesítése, szolgáltatásnyújtása fejében megtérített vagy megtérítendő ellenérték adó nélkül számított és éves szinten göngyölített összege a) sem a tárgy naptári évet megelőző naptári évben ténylegesen, b) sem a tárgy naptári évben ésszerűen várhatóan, illetve ténylegesen nem haladja meg a forintnak megfelelő pénzösszeget. Ha az adóalany a belföldi nyilvántartásba vételével egyidejűleg választja a pénzforgalmi elszámolást, a b) pontban említett feltételt elégséges időarányosan teljesíteni. Végül kiemeljük, hogy a pénzforgalmi elszámolás nem választható abban az esetben, ha az adózó alanyi adómentességben részesül. Az Áfa-törvény 196/D. -a alapján az adóalany belföldi nyilvántartásba vételével egyidejűleg is választhatja a tárgy naptári évre a pénzforgalmi elszámolást. Ilyen esetben elegendő a 196/C. (1) bekezdés b) pontjában említett feltételt időarányosan teljesíteni, a 196/E. alapján az adóalany a pénzforgalmi elszámolást a tárgy naptári év végéig terjedő időszakra választja. A már működő szervezetek esetén a adóévre vonatkozó pénzforgalmi elszámolás választására vonatkozó nyilatkozat december 31-éig tehető meg. Felhívjuk a figyelmet, hogy amennyiben egy 2015-ben már működő adóalany év végéig nem jelenti be a pénzforgalmi elszámolás évtől való alkalmazására vonatkozó szándékát, azt 2016-ben nem alkalmazhatja, csak legközelebb 2017-től, amennyiben választását év végéig bejelenti. Ha az adószám megállapítása iránti kérelem előterjesztésével egyidejűleg jelöli, hogy pénzforgalmi elszámolás alkalmazását választja, a pénzforgalmi elszámolás kezdete az adószám megállapításának kezdő időpontjával (az adóköteles tevékenység kezdetével) fog megegyezni, és a választás visszavonásáig illetve az Áfa tv.-ben meghatározott kizáró feltétel bekövetkezéséig hatályban marad. Amennyiben a pénzforgalmi elszámolást a bejelentés ellenére mégsem kívánja alkalmazni, ezt a második sor melletti kódkockában jelölheti. E bejelentés csak a tárgyévet megelőző év utolsó napjáig tehető meg. Amennyiben a pénzforgalmi elszámolást a tárgyévet követő évre nem kívánja alkalmazni, ezt a tárgyév utolsó napjáig bejelentheti. Ha a választására jogosító feltételekben olyan változás következik be, melynek következtében a pénzforgalmi elszámolás választására nem jogosult,20 20 ezt a változás bekövetkezésétől számított 15 napon belül be kell jelentenie az állami adóhatósághoz. A bejelentést a rovat második sorában szereplő kódkockába helyezett számértékek alkalmazásával teheti meg. A számok jelentése a következő. A pénzforgalmi elszámolás megszűnik: 1 - a naptári év utolsó napjával, ha az adóalany a pénzforgalmi elszámolást a tárgy naptári évet követő naptári évre nem kívánja alkalmazni 2 - a pénzforgalmi elszámolás választására jogosító értékhatár meghaladásának napját követő nappal, ha a tárgy naptári évben a tényadatok alapján a 196/C. (1) bekezdés b) pontjában említett feltétel nem teljesül 3 - a naptári év utolsó napjával, ha az adóalany a tárgy naptári évet követő naptári év első napján nem minősül a 196/B. (1) bekezdés a) pontja értelmében kisvállalkozásnak 4 - az eljárás jogerős elrendelését megelőző nappal, ha az adóalany csőd-, felszámolási, végelszámolási vagy kényszertörlési eljárás hatálya alá kerül. Nemzeti Adó- és Vámhivatal Melléklet Külföldi számlaszámok bejelentésére szolgáló országkódok Több megjelenítése
14T201TSZ BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁS-BEJELENTŐ LAP az adóköteles tevékenységet folytató törzskönyvi jogi személyek részére Papíralapú benyújtás esetén két példányban, vagy elektronikus úton egy példányban kell Részletesebben 13T101E BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő egyéni vállalkozók részére
13T101E BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő egyéni vállalkozók részére Kinyomtatva két példányban, vagy elektronikus úton egy példányban kell benyújtani. Részletesebben 14T101E BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő egyéni vállalkozók részére
14T101E BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő egyéni vállalkozók részére Kinyomtatva két példányban, vagy elektronikus úton egy példányban kell benyújtani. Részletesebben 15T101E BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő egyéni vállalkozók részére
15T101E BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő egyéni vállalkozók részére Kinyomtatva két példányban, vagy elektronikus úton egy példányban kell benyújtani. Részletesebben Egyesület nyilvántartásba vétele iránti ÁNYK-űrlap kitöltéséhez szükséges útmutató (PK-101)
Egyesület nyilvántartásba vétele iránti ÁNYK-űrlap kitöltéséhez szükséges útmutató (PK-101) A beküldő adatai ( A lap): Jelölje meg az eljárásra illetékes bíróság nevét! Az eljárásra a szervezet székhelye Részletesebben Hivatkozási számot akkor jelöljön meg, ha szeretné, hogy a bíróság azt a címzésnél feltüntesse.
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 14T201 BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP a cégbejegyzésre nem kötelezett jogi személyek, jogi személyiségű valamint jogi személyiséggel nem rendelkező nonprofit szervezetek Részletesebben 13T101 BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP
13T101 BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP Azon magánszemélyek részére, akik adószám kiváltására kötelezettek, de nem szerepelnek az egyéni vállalkozók nyilvántartásában vonalkód helye Nemzeti Adóés Vámhivatal Részletesebben Egyesület változásbejegyzése iránti kérelem
Egyesület változásbejegyzése iránti kérelem A - A beküldő és a szervezet adatai Törvényszék: Ügyszám:. P k. Beküldő adatai: Elektronikus beküldés esetén a Beküldő az a személy, akinek az ügyfélkapuján Részletesebben Kitöltési útmutató. Általános tudnivalók
Kitöltési útmutató az általános forgalmi adó bevallására, elévülési időn belüli önellenőrzésére és elmulasztott bevallásának késedelmes benyújtására szolgáló áfabevalláshoz, adatszolgáltatási laphoz és Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ Frissítve: 2011.08.01.
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ Frissítve: 2011.08.01. 11T1041 Bejelentő és változás-bejelentő lap a munkáltató vagy kifizető által foglalkoztatott biztosítottak adatairól A magánnyugdíj-pénztári tagság megszűnése Részletesebben 15T180 BEJELENTÉS ÉS ADÓHATÓSÁGI REGISZTRÁCIÓS ADATLAP AZ ADÓÜGYEK ELEKTRONIKUS INTÉZÉSÉHEZ
Tisztelt Adózó! 14T180 BEJELENTÉS ÉS ADÓHATÓSÁGI REGISZTRÁCIÓS ADATLAP AZ ADÓÜGYEK ELEKTRONIKUS INTÉZÉSÉHEZ az elektronikus adóbevallásra, illetve az összesítő nyilatkozat benyújtására kötelezett, valamint Részletesebben Alapítvány változásbejegyzése iránti kérelem
Alapítvány változásbejegyzése iránti kérelem A - A beküldő és a szervezet adatai Törvényszék: Ügyszám:. P k. Beküldő adatai: Elektronikus beküldés esetén a Beküldő az a személy, akinek az ügyfélkapuján Részletesebben Alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelem
A - Beküldő adatai Beküldő adatai: Elektronikus beküldés esetén a Beküldő az a személy, akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül. Viselt név Születési név Anyja neve Előtag Családi Részletesebben Kitöltési útmutató a 1343. számú bevalláshoz Jogszabályi háttér Általános tudnivalók
Kitöltési útmutató a 1343. számú bevalláshoz az egyszerűsített vállalkozói adóról, az egyéni vállalkozó járulékairól, az általános forgalmi adóról, a szakképzési hozzájárulásról, a társasági adókötelezettségről Részletesebben Az Áfa tv. 37. -a, 40-41. -ai és a 43-45. -ai hatálya alá tartozó szolgáltatások:
I. A KÖZÖSSÉGI ADÓSZÁM IGÉNYLÉSE 1. Kinek kell közösségi adószámot igényelnie? Annak a közösségi adószámmal nem rendelkező általános forgalmi adó alanynak, illetve a következőkben említett egyes speciális Részletesebben Kitöltési útmutató a 1471. számú bevalláshoz
Kitöltési útmutató a 1471. számú bevalláshoz E bevallást kell benyújtani a tevékenységét 2014. évben megszüntető, az átalakulással megszűnő, valamint a kisadózó vállalkozások tételes adóját vagy a kisvállalati Részletesebben Kitöltési útmutató a 1543. számú bevalláshoz Jogszabályi háttér
Kitöltési útmutató a 1543. számú bevalláshoz az egyszerűsített vállalkozói adóról, az egyéni vállalkozó járulékairól, az általános forgalmi adóról, a szakképzési hozzájárulásról, a társasági adókötelezettségről Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ. a 1429. számú bevalláshoz, valamint a 1429-A jelű adatszolgáltatáshoz
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ a 1429. számú bevalláshoz, valamint a 1429-A jelű adatszolgáltatáshoz Az éves társasági adónak, illetve a hitelintézeti járadék összegének, az energiaellátók jövedelemadójának, továbbá Részletesebben 27. számú információs füzet
27. számú információs füzet I. A KÖZÖSSÉGI ADÓSZÁM IGÉNYLÉSE 1. Kinek kell közösségi adószámot igényelnie? Annak a közösségi adószámmal nem rendelkező általános forgalmi adó alanynak, illetve a következőkben Részletesebben A nyomtatvány Nyilatkozat részét nullás adattartalommal is be kell nyújtania, ha 2014- ben nem keletkezett bevétele!
Kitöltési útmutató a kisadózó vállalkozás által megszerzett bevételről, a bevételi értékhatárt meghaladó összeg után fizetendő százalékos mértékű adóról 2014. évre, valamint adatszolgáltatásról [14KATA] Részletesebben Országos sportági szakszövetség nyilvántartásba vétele iránti kérelem
A - Beküldő adatai Beküldő adatai: Elektronikus beküldés esetén a Beküldő az a személy, akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül. Viselt név Születési név Anyja neve Előtag Családi Részletesebben Nyilatkozatra/ bevallásra kötelezettek. A nyilatkozat / bevallás megtételére a kisadózó vállalkozások tételes adóját jogszerűen választó 1
Kitöltési útmutató a kisadózó vállalkozás által megszerzett bevételről, a bevételi értékhatárt meghaladó összeg után fizetendő százalékos mértékű adóról 2013. évre, valamint adatszolgáltatásról [13KATA] Részletesebben Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok 1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben Kitöltési útmutató a 1044. számú helyi iparűzési adó bevalláshoz
Kitöltési útmutató a 1044. számú helyi iparűzési adó bevalláshoz Törvényi háttér A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.), Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a Részletesebben Kitöltési útmutató a reklámadó bevallására szolgáló 1494 jelű bevalláshoz. Kitöltésre vonatkozó általános tudnivalók
Jogszabályi háttér: Kitöltési útmutató a reklámadó bevallására szolgáló 1494 jelű bevalláshoz A reklámadóról szóló 2014. évi XXII. törvény (továbbiakban: Ratv.) A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról Részletesebben 2003. évi XCII. törvény. az adózás rendjéről. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Alapelvek
A jogszabály mai napon hatályos állapota 2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Alapelvek 1. (1) E törvény célja az adózás rendjének, az eljárás törvényessége és Részletesebben 2003. évi XCII. törvény. az adózás rendjérõl. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Alapelvek
2003. évi XCII. törvény az adózás rendjérõl I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Alapelvek 1. (1) E törvény célja az adózás rendjének, az eljárás törvényessége és eredményessége érdekében az adózók és az Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Használtszoftverkereskedés - online környezet | Dr. Dudás Ágnes
A használtszoftver-kereskedelem avagy jogkimerülés illetve jogsértési szankciók a mindennapokban
(Jelen tanulmány megjelenés alatt áll, csak a szerző kifejezett, írásbeli engedélyével használható fel. A lábjegyzetekkel kiegészített változat pdf formában olvasható.)
6. Jogkimerülés online letöltésre
Az alapvető szoftverforgalmazási körökkel kapcsolatos jogi helyzet tisztázódását követően az egyik legvitatottabb téma az online letöltéssel megszerezhető szoftverek átruházhatóságának kérdése lett. A jogkimerüléssel kapcsolatos irodalom szerzőinek egy jelentős része amellett foglal állást, hogy mivel az online forma nem a terjesztés, hanem a nyilvánossághoz való közvetítés lehívásra történő hozzáférhetővé tétel40 kategóriájába tartozik, értelemszerűen nem lehet rá alkalmazni a terjesztési jog kimerülésével kapcsolatos tételt.
A másik oldalt képviselő szerzők álláspontja azonban az, hogy függetlenül attól, hogy az átruházásra tárgyi vagy anyagtalan hordozóval kapcsolatban kerül sor, a végeredmény szempontjából mindegy, hiszen a harmadik személy irányában történő továbbértékesítés mindkét esetében rendelkezésre áll az, az időben korlátlan felhasználási jog, mely a szoftver műpéldány használatára jogosít.41
A szoftver irányelv 4. cikkéhez fűzött magyarázatban olvashatjuk, hogy mivel az irányelv a jogkimerülés tényét a műpéldány első eladásához köti és mivel egy adásvételi szerződés a műpéldány fizikai átadásával kapcsolatos kötelezettség nélkül is megköthető, az irányelv – megfogalmazását tekintve – nyitva hagyja az online jogkimerülés lehetőségét is. Azonban csak az „első másolat” esetében, amely a számítógép merevlemezén került rögzítésre.”42 Blocher álláspontjának továbbgondolása tehát oda vezet, hogy az online letöltött programokkal kapcsolatos terjesztési jog abban az esetben gyakorolható, ha az a hardver környezettel (az ily módon megtestesült, első fizikai hordozóval) együtt kerül értékesítésre.
A problémakörrel kapcsolatos legújabb döntést a Müncheni Tartományi Bíróság hozta.43 Alperes e-mailben reklámozta, hogy egyes Oracle szoftverekre vonatkozóan 39 €-ért felhasználási jogot enged. Ennek menete a következő volt: Nagy tételben (több száz munkaállomásra vonatkozóan) szerzett be alperes felhasználási jogot, majd ezeket közjegyző által okiratba foglalt módon átengedte a vásárlónak. Az ügylet e pontig a későbbiekben ismertetésre kerülő volumen licencek esetére emlékeztet. Martin Grützmacher az eset kapcsán a gépjármű-kereskedés példáját említi, mely szerint teljesen természetes magatartása a piacnak, hogy valaki egy kedvező ajánlat esetében vásárol 100 járművet és (hónapokkal vagy évekkel később) ezek közül egyet értékesít. A gépjármű előállítójának valószínűleg sosem jutna eszébe ezt az ügyletet bíróság előtt megtámadni.44
További érdekessége a jogvitának, hogy jelen szoftverek esetében fizikai hordozó egyáltalán nem állt rendelkezésre, hiszen a felperes a saját műpéldányait online formában, a website-ján adja közre, e formában tehát ellehetetleníti a szigorúan vett „műpéldány” átruházását. Az alperesi védekezés szerint a technika fejlettségének ezen foka (amely lehetővé teszi a szoftverek letöltését) nem vezethet oda, hogy a terjesztési jog kimerülésével kapcsolatos jogot a felhasználó elveszítse. A bíróság végül, hosszas mérlegelést követően, az eset körülményeire tekintettel (hiányzott a műpéldány, illetve a bíróság aggálya miatt, mely szerint az eljárás a tömegesen elnyert szoftverlicencek felosztásához, elaprózódásához vezethet) a felperes keresetének adott helyt. Az ítélettel kapcsolatosan több kritikai élű szakvélemény is megjelent. Az egyik – a már idézett – Grützmacher féle álláspont szerint a bíróságnak alapvetően a licencek terjesztési módjait kellett volna elsőként megvizsgálnia: az egy munkaállomásra vonatkozó licencet, majd a volumen licenceket és a hozzájuk kapcsolódó kedvezmények elemezésekor szintén felveti a megfelelő díjazás kérdését.45 Magával az online forgalombahozatallal kapcsolatosan tett észrevétele, hogy a bíróság döntése – amennyiben ez felsőbb fórumokon is megerősítést talál majd – mindössze oda vezet, hogy a vállalati tanácsadók majd arra törekednek, hogy ne online formában jussanak hozzá a licencekhez és szoftverekhez, míg a szoftvergyártók elsődleges érdeke, hogy a programokat online módon tegyék hozzáférhetővé, így üresítve ki a jogkimerüléssel kapcsolatos szabályt.
Szintén érdemes kitérni Thomas Hoeren46 észrevételeire, aki az online átruházással kapcsolatban „arany középútnak” látszó megoldásként azt javasolja, hogy a jogkimerülés törvényi szabályai azon esetekben kerüljenek (analóg) alkalmazásra, melyekben az eset egyedi elbírálás alkalmával nyilvánvalóvá válik, hogy az online átruházási cselekmény funkcionálisan egyenértékű a másolat fizikai hordozón történő terjesztésével. A másik analógia alkalmazása, – melyre szintén Hoeren hívja fel a figyelmet – a bírói ítélet azon pontjával kapcsolatos, melyben az eljáró tanács kimondta, hogy tekintve, hogy a szoftver használata szükségszerűen másolati példányok keletkezésével jár, amelyek azonban jogosulti hozzájáruláshoz kötöttek, a jogkimerülés szabályainak alkalmazása mellett sem lenne lehetősége [a felhasználónak] az online módon letöltött szoftverek jogszerű futtatásának; ha azonban a szerzői jogi törvény által biztosított lehetőséget vesszük alapul,47akkor megállapítható, hogy a szerző kizárólagos joga nem terjed ki a szoftvert jogszerűen megszerző személy által végzett többszörözésre, amennyiben ez a szoftver rendeltetésével összhangban áll. Tekintve, hogy az online értékesített, és letöltésre bocsátott szoftverek esetében a futtatáshoz szükséges többszörözés mindenképpen rendeltetésszerűnek tekinthető, és ha a jogkimerülés elvének analóg alkalmazását az immateriális műpéldányra vonatkoztatva is elfogadjuk, akkor a jogszerű szerzéssel kapcsolatosan sem maradnak aggályaink.
7. Jogkimerülés volumen licencek esetében
2006. október 18-án látott napvilágot a Hamburgi Tartományi Bíróság előtt 315 O 343/06 ügyszámon a Microsoft és a UsedSoft között folyamatban lévő per első fokú ítélete.48 Az ítélet kimondja, hogy: „az egyes Microsoft szoftver-licencek adásvétele illetve az átruházása, melyek korábban volumenlicenc szerződések keretében, mint például: select-szerződések kerültek megadásra, a Microsoft hozzájárulása nélkül is érvényes.” 49 A hamburgi testületnek a szoftver immateriális átadásával kapcsolatosan sem voltak aggályai. Álláspontja szerint, amennyiben az immateriális átruházás a fizikai átadás helyébe lép, úgy erre tekintettel az immateriális műpéldányra vonatkozóan kell a jogkimerülésnek bekövetkeznie.50 Megállapította továbbá, hogy a volumen licencek esetleges felosztása a jogkimerülés szempontjából semmilyen jelentőséggel nem bír. Ugyancsak hangsúlyozta a bíróság, hogy a Microsoft által a licencben foglalt, a terjesztési jogot korlátozó rendelkezések érvénytelenek, azokra érdemben hivatkozni a törvény rendelkezéseivel szemben nem lehet.
8. A használt- és használatlan szoftver kereskedés hatása
Két alapvető kategóriát kell elhatárolnunk, amennyiben a másodkézből történő szoftverkereskedést említjük. Meg kell különböztetnünk azokat a korábban volumen licenc néven említett szoftvereket, amelyek esetében az adott felhasználó a számára nem szükséges „maradék” szoftvert illetve az ezekhez kapcsolódó felhasználási jogot bocsátja áruba. Ezeket a szoftvereket soha senki nem használta, sem az eredeti jogosult által történt forgalombahozatal alkalmával, sem az azt követő értékesítésig senki nem telepítette őket hardver eszközre. Ezek egyszerűen „többletként” keletkeztek egy költségracionalizáló beruházás alkalmával.
A másik esetben a használt szoftverek tipikusan olyankor kerülnek értékesítésre, ha a vállalkozás, vagy akár magánszemély szoftvercsomagot vagy esetleg beszállítót vált. Ez összefügghet a hardver eszköz cseréjével – pl. Apple terméket vásárol, amelynek saját (a gyártó által fejlesztett) operációs rendszere van.
8.1. Használatlan szoftverek
Vegyünk egy példát: Az egyik szoftverház a következő akciót hirdeti meg: 1 db szoftver 100.000,- forint, 10 db szoftver 900.000,- forint, 100 szoftver 5.000.000,- Az élelmes vásárló abban az esetben is az utolsó akciós terméket fogja választani, ha neki magának csak 58 felhasználóra vonatkozóan kellene a felhasználási engedély, hiszen a másik megoldás szerint 6x900.000,- azaz 5.400.000,- forintot kellene kiadnia. A nyakán marad úgymond 42 licenc, melyeket – ha a korábbi döntés megerősítést nyer, akár egymástól függetlenül is értékesíthet. Természetesen ez nem kötelező. Lehet, hogy sem kedve, sem apparátusa foglalkozni ezzel a fennmaradó tétellel, viszont, ha mégis élnek a kereskedők ezzel a lehetőséggel, az két irányba mutathat: vagy eltűnnek a volumen licencek, vagy másik megoldásként – és a piac eddig (más műpéldányokkal kapcsolatosan kialakult) működése inkább ezt mutatja, az alap szoftverárak lecsökkennek, hogy versenyképessé váljanak.
8.2. Használt szoftverek
Használt szoftver forgalmazásra rendkívül sok alkalom kínálkozik. Az imént említett teljes hardverpark cserétől kezdve egészen odáig, hogy pl. a felhasználó befejezi programozói iskoláit és a grafikus felületet megunva csak parancssorból vezérelt szabad szoftvert hajlandó futtatni a gépén.
Amennyiben megnyílik a használt szoftver piac, lehetővé válik, hogy mások megunt – korábban megfizethetetlennek tűnő – szoftvereihez elérhető áron jussunk hozzá. Kiváltsága a szoftvernek, hogy „használtsága” nem ütközik ki. Nem kopnak el, nem lesznek szamárfülesek benne a kódok.
A jogkimerülés elvének támogatása melletti legfontosabb érv talán mégis az, amely első hallásra hihetetlennek tűnő módon a szoftvergyártók érdekeit is szolgálja. E szerint a használtszoftver kereskedés léte igen jelentős mértékben képes lehet visszaszorítani az illegális szoftverhasználatot.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
ďťż Atrocitások és jogsértések a délvidéki magyarok ellen - ElutasĂtva
ElutasĂtva
Hét Nap , 2008. április 2.
Vád: gyilkossági kísérlet. Ítélet: ifj. Máriás István (22) 15 év, Illés Zsolt (26) 13 év, Szakáll Zoltán (25) 11 és fél év, Uracs József (29) 11 és fél év, Horváth Árpád (19) 10 év. 2004. június 26-án Temerinben öt magyar fiatal súlyosan bántalmazta a szerb nemzetiségĹą Zoran PetroviÄot. A rend Ĺrei ,,rendkívüli gyorsaságának köszönhetĹen'' már a következĹ nap hajnalán kézre kerültek az elkövetĹk. A bírósági tárgyalás gyors és kíméletlen volt (mint ahogy a koncepciós perekben ez általában lenni szokott). Az elsĹfokú ítélet megszületett.
HegedĹąs Rozália, Horváth Tibor, Horváth János, Varga István
A verekedĹ fiatalok már négy éve bĹąnhĹdnek Szerbia börtöneiben. Lapunkban többször beszámoltunk arról, hogy milyen stádiumban van az ügyük, a bírósági eljárás során elkövetett szakmai hibákra is rámutattunk, és több szakember véleményét kikértük. Nem kell azonban jogásznak lenni ahhoz, hogy megállapítsuk: a bírósági döntés értelmetlen mivoltát. Sajnos, a közvélemény (nemcsak a magyar!) jogos felháborodása nem volt elegendĹ ahhoz, hogy a bírósági döntést felülbírálják, a fiúk minden eddigi fellebbezési kérelmét visszautasították, beleértve a Strasbourgba küldöttet is. Azt gondolom, könnyelmĹą kijelentés lenne azt mondani, hogy a szülĹk elkeseredettek. Hogy valójában mit is érezhetnek - azt nehéz lenne megfogalmazni. A strasbourgi ítéletet követĹ napokban az egyik szülĹ agyvérzésben elhunyt. Ez a második tragikus haláleset a fiúk családjában. Néhány hónappal korábban ugyanis Uracs József édesanyja távozott az élĹk sorából. Józsefet még a temetésre sem engedték ki a börtönbĹl.
A strasbourgi Európai Emberjogi Bíróság elutasító döntése kapcsán a szülĹk csalódottak. A napokban Temerinben kerestem fel a fiúk végsĹkig kitartó szüleit és hozzátartozóit. A beszélgetésen Horváth Tibor, Horváth János, Varga István, Szakáll Zoltán unokatestvére, HegedĹąs Rozália, Uracs József testvére vettek részt. Elmondták: azzal, hogy kizárták a szülĹket az elsĹfokú tárgyalásról, valamint hogy egy ügyvédjük volt a fiúknak, és hogy a börtönben verték Ĺket, megsértették a szabadságjogaikat. Noha több jogi szakember is azzal biztatta Ĺket, hogy Strasbourgban sikerrel járnak beadványukkal, a nemzetközi bíróság elutasította a kérvényüket. A szülĹk nem értik ennek okát.
A strasbourgi bíróság úgy értékelte, hogy a ,,konvencióban foglalt jogok és szabadságok " nem sérültek a fiatalemberek elleni büntetĹeljárás során, és ennek értelmében utasította el a keresetet.
Dr. Gaudi-Nagy Tamás Európa-jogi szakjogász, a Magyarok Világszövetségének elnökségi tagja nem gondolja úgy, hogy politikai döntés született Strasbourgban.
- A megküldött rövid indoklásban a nemzetközi bíróság nem részletezte döntésének okát. Mindenképpen csalódáskeltĹ a döntés, fĹleg azért, mert a beadvány részletesen tartalmazta azokat a jogsértéseket, amelyek az eljárás során történtek. Sajnos további jogorvoslatra nincs lehetĹség. Nem kivételes eset az, hogy a strasbourgi bíróság nagyon szĹąkmarkú a kérelmek elfogadásával kapcsolatban. Azt gondolom, hogy a bíróság nem érezte át az ügynek a súlyát - mondta.
A szenttamási Emberi Jogi Központ úgy gondolja, hogy mivel a fiúk minden eddigi fellebbezési kérelmét visszautasították, nyilvánvaló, hogy új bizonyítékok nélkül nehéz lesz a holtpontról elmozdítani az ügyet, ezért most azon dolgoznak, hogy az eddig be nem idézett vagy nem szakszerĹąen kihallgatott tanúkat felkérjék tanúskodásra.
- Talán mondanunk sem kell, hogy ez korántsem egyszerĹą feladat, mivel az ügyben meghozott ítélettel nemcsak a közeli ismerĹsöket, hanem az egész délvidéki magyarságot is megfélemlítették. Ennek ellenére úgy véljük, hogy a fiatalemberek megérdemlik ezt az áldozatot, errĹl szeretnénk meggyĹzni azokat a személyeket, akik szemtanúi voltak a történteknek, de nem merik vállalni a tanúskodást.
Az újratárgyalási kérelem megírására felkért ügyvédek olyan adatokat, körülményeket vizsgálnak, amelyekkel még nem foglalkozott érdemben a bíróság. Az Emberi Jogi Központ úgy gondolja, hogy a tanúskodásra felkért személyek pozitív válaszának függvényében már néhány héten belül elkészülhet a beadvány.
- Az átadott beadvány tartalmáról tájékoztatást küldünk a Magyar Koalíciónak és a magyar diplomácia képviselĹinek is, bízva abban, hogy a politikai háttértevékenység nem lesz eredménytelen.
A strasbourgi Európai Emberjogi Bíróság elutasító döntése kapcsán megszólaltattuk a vajdasági magyar pártok vezetĹit is. Pásztor István, a Vajdasági Magyar Szövetség elnöke nem kívánta kommentálni a döntést, azzal az indokkal, hogy nem ismeri teljes egészében az esetet. EgyelĹre nincs a VMSZ-nek álláspontja.
Rácz Szabó László, a vajdasági Magyar Polgári Szövetség elnöke elmondta, hogy a strasbourgi beadványt a Magyarok Világszövetsége és a Magyar Polgári Szövetség közösen adták be, vagyis közelrĹl ismeri az esetet.
- Az a véleményem, hogy a nemzetközi bíróság politikai döntést hozott. Azt gondolom, hogy minden nyugati bíróságon megszüntették volna az eljárást, és újratárgyalták volna az ügyet. A strasbourgi bíróságnak is ehhez hasonló döntést kellett volna hoznia. Kényszerhelyzetben adott vallomások alapján ítélték el a gyerekeket. Kocsmai verekedésért teljesen értelmetlen mennyiségĹą évet kaptak. A strasbourgi bíróság precedens értékĹą politikai döntést hozott. Az a véleményem, hogy annak alapján, ahogy a fiúkat elítélték, a nemzetközi bíróságnak egyértelmĹąen javasolni kellett volna az ügy újratárgyalását. Teljesen egyértelmĹą, hogy koncepciós perrĹl volt szó, ami a magyarság megfélemlítését szolgálja.
- Az a probléma, hogy az elsĹfokú bíróság egy koncepciós pert csinált az ügybĹl. Vagyis úgy gondolta: elrettentĹ példát prezentál. A vádirat gyilkossági szándéknak minĹsítette az esetet, nem pedig súlyos testi sérülést okozó bántalmazásnak. Az ehhez hasonló verekedéseket így szokták minĹsíteni. Az ügyész súlyosabb minĹsítést adott az ügynek, mint ami járt volna. A nemzetközi bíróságnak ezeket a körülményeket kellett volna tisztáznia, és nem azt, hogy az ítéletben vannak-e formai hibák. A nemzetközi bíróság nem foglalkozott a lényeggel és a részletekkel.
Ágoston András, a Vajdasági Magyar Demokrata Párt elnöke:
- Az ítéletet rendkívül súlyosnak tartjuk. A nemzetközi bíróság döntését nem kommentáljuk, ugyanakkor szükségesnek tartjuk, hogy itt a vajdasági magyar pártok, de Budapest is minél hatékonyabb tevékenységet fejtsen ki annak érdekében, hogy az ítéletet felülvizsgálják - fogalmazott Ágoston András.
LĂĄtogatĂłk: 4900289

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság