1999. évi LXIII. törvény a közterület-felügyeletről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Az Országgyűlés a közterületek rendjének és tisztaságának védelme, valamint annak rendjét megbontó jogsértések hatékonyabb megelőzése, megakadályozása, szankcionálása, az önkormányzati vagyon védelme, e feladatok ellátásához szükséges szervezeti keretek megteremtése, az ezekkel összefüggő közszolgálati feladatokat ellátó személyek jogállásának meghatározása érdekében a következő törvényt alkotja:
A közterület-felügyelet jogállása, szervezete és feladata
1. § (1) * A települési önkormányzat
(2) * Közterület-felügyeletet a községi, a városi képviselő-testület, a megyei jogú városi közgyűlés, a fővárosban - a helyi önkormányzatokról szóló törvény keretei között - a fővárosi kerületi képviselő-testület és a közgyűlés (a továbbiakban együtt: képviselő-testület) hozhat létre a polgármesteri (főpolgármesteri) hivatal belső szervezeti egységeként, önálló költségvetési szervként vagy költségvetési szerv belső szervezeti egységeként. Közterület-felügyeletet több önkormányzat társulásos formában is működtethet.
(2a) * Az önkormányzat a közterület-felügyelet megalakítás előtt az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvényben meghatározott együttműködési megállapodást köt a rendőrséggel.
(3) A közterület-felügyelet (a továbbiakban: felügyelet) feladatait a polgármesteri, a főpolgármesteri (a továbbiakban: polgármesteri) hivatalban alkalmazott egy vagy több közterület-felügyelő (a továbbiakban: felügyelő) is elláthatja.
(4) A felügyelet feladata:
a) a közterületek jogszerű használatának, a közterületen folytatott engedélyhez, illetve útkezelői hozzájáruláshoz kötött tevékenység szabályszerűségének ellenőrzése;
b) a közterület rendjére és tisztaságára vonatkozó jogszabály által tiltott tevékenység megelőzése, megakadályozása, megszakítása, megszüntetése, illetve szankcionálása;
d) * közreműködés a társadalmi bűnmegelőzési feladatok megvalósításában, a közbiztonság és a közrend védelmében;
h) * a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolvány jogszerű használatának és birtoklásának az ellenőrzése;
i) * a helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületen a közúti járművel történő várakozási közszolgáltatás (a továbbiakban: parkolás) biztosítása, valamint a parkolásért járó ellenérték megfizetésének ellenőrzése és a fizetés elmaradása esetére előírt jogkövetkezmények alkalmazása.
(5) * A feladatkörében eljáró felügyelő hivatalos személy. A felügyelő az e törvényben meghatározott feladatkörében eljárva jogosult és köteles a közterületen ellenőrizni a jogszabályban előírt kötelezettségek megtartását, jogszabálysértés esetén eljárást kezdeményezni vagy az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvényben meghatározott intézkedést megtenni. A felügyelőnek az e törvényben meghatározott tevékenység folytatására, valamint az intézkedésére való jogosultságát a rendőrség által kiadott szolgálati igazolvány igazolja.
(6) * A felügyeletnek, illetőleg a felügyelet részéről eljáró felügyelőnek feladatot - a (4) bekezdés keretei között - törvény, kormányrendelet, az önkormányzat rendelete állapíthat meg. Az önkormányzat rendelete olyan feladatot állapíthat meg, melyet törvény vagy kormányrendelet nem utal más szerv hatáskörébe.
(7) A képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában, illetőleg - a szabályzattal együtt elfogadott - hivatali ügyrendben határozhatja meg a felügyelet szervezeti formáját, a felügyelet, illetőleg a felügyelő feladatait.
2. § (1) * A felügyelő köztisztviselő. Közszolgálati jogviszonyára, ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) * A felügyelőnek - a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározottakon túl - vizsgát kell tennie e törvény és a végrehajtására kiadott, valamint az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvényben meghatározott rendelkezések ismeretéből.
(4) * A halászati őrre, az önkormányzati természetvédelmi őrre, a mezőőrre, az erdészeti szakszemélyzet tagjára és a jogosult erdészeti szakszemélyzet tagjára előírt képzettségi feltételek megléte esetén a feladatát ellátó közterület-felügyelő, amennyiben a munkaköréhez tartozó működési területek fekvése egybeesik, megbízható a halászati őr, az önkormányzati természetvédelmi őr, a mezőőr, az erdészeti szakszemélyzet tagja és a jogosult erdészeti szakszemélyzet tagja hatáskörébe tartozó feladatok ellátásával.
A felügyelő intézkedési jogköre
3. § * A felügyelő feladatait - törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában - az önkormányzat illetékességi területén lévő közterületen, az önkormányzat intézményeinek, gazdasági szervezeteinek területén, valamint az önkormányzat tömegközlekedési feladatának ellátása során üzemeltetett tömegközlekedési eszköz szerződésszerű használatának ellenőrzése során látja el.
4. § (1) A felügyelő a feladatát járőrszolgálat vagy őrszolgálat keretében országosan egységes egyenruhában teljesíti.
(2) A felügyelő szolgálata teljesítésekor egyenruhájára kitűzve viseli az országosan egységes, egyedi azonosító számmal ellátott felügyelői jelvényt. A felügyelő - a helyi önkormányzat rendeleti szabályozása esetén - a település jelképét karjelzésként viseli.
6. § * (1) * A felügyelet a képviselő-testület által meghatározottak szerint együttműködik a rendőrséggel, a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel (a továbbiakban: rendvédelmi szervek), a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal, az egyéb állami ellenőrző és önkormányzati szervekkel, társadalmi szervezettel, így különösen a helyi polgárőr szervezettel, valamint a feladatai ellátásához segítséget nyújtó egyéb szervezettel.
(2) * A rendvédelmi szervvel, a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal együtt eljáró felügyelő a rendvédelmi szerv, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal segítője.
(3) * A felügyelet a rendőrséggel történő együttműködés keretében tevékenysége ellátásáról, annak körülményeiről a rendőrséget rendszeresen tájékoztatja.
(4) * Ha a rendőrség a felügyelet illetékességi területét érintő fokozott ellenőrzést hajt végre, a fokozott ellenőrzés ideje alatt - a rendőrség kérésére - a felügyelet a feladatainak végrehajtását és szolgálatának szervezését egyezteti a rendőrséggel.
7. § * (1) A felügyelő a jogszabályban meghatározott feladatait a felügyelet illetékességi területén látja el.
(2) A felügyelő az intézkedésével érintett személyről, az intézkedése vagy az eljárása szempontjából lényeges környezetről és körülményről, tárgyról képfelvételt, hangfelvételt, kép- és hangfelvételt (a továbbiakban együtt: felvétel) készíthet.
(3) A felügyelet közterületen, közbiztonsági, illetve bűnmegelőzési célból, bárki számára nyilvánvalóan észlelhető módon képfelvevőt helyezhet el, és felvételt készíthet. A képfelvevő elhelyezéséről, valamint a képfelvevővel megfigyelt közterület kijelöléséről a felügyelet előterjesztésére a képviselő-testület dönt.
(4) A képfelvevőt a felügyelet üzemelteti és kezeli. A felügyelet a képfelvevők elhelyezéséről és a képfelvevők által megfigyelt közterületről tájékoztatja a rendőrséget, valamint ezeket az adatokat a felügyeletet működtető önkormányzat polgármesteri hivatalának honlapján közzéteszi.
(5) A képfelvevő által megfigyelt területre belépő személyek tájékoztatását elősegítő módon figyelemfelhívó jelzést, ismertetést kell elhelyezni a képfelvevők elhelyezéséről, az adatkezelés tényéről.
(5a) * A felügyelet jogszabályban meghatározottak szerint együttműködik a Kormány által kijelölt központi tárhelyszolgáltatóval. A (3) bekezdésben meghatározott felvételt - amennyiben annak műszaki és technikai feltételei adottak - a felügyelet a Kormány által kijelölt központi tárhelyszolgáltató által biztosított tárhelyen rögzíti.
(6) A (2) és (3) bekezdésben foglaltak alapján készített felvétel a rögzítés helyszínén
c) végzett felügyelői intézkedés jogszerűségének megállapítására irányuló közigazgatási hatósági eljárásban, továbbá
(6a) * A (3) bekezdésben meghatározott felvétel
c) a katasztrófavédelmi, tűzvédelmi hatósági feladatok ellátása céljából, illetve
(7) A felügyelet
a) a (2) bekezdés alapján rögzített felvételt a rögzítést követő harminc nap elteltével,
b) * a (3) bekezdés alapján rögzített felvételt a rögzítést követő harminc nap elteltével
(8) A felügyelő a feladatkörébe tartozó eljárást a felvétel rögzítésétől számított két munkanapon belül köteles megindítani, vagy kezdeményezni az eljárásra jogosult szervnél vagy hatóságnál a hatáskörébe tartozó eljárás megindítását. Ha a felügyelő kezdeményezésére az eljárásra jogosult szerv vagy hatóság az eljárását megindította, és erről a felügyelőt a (7) bekezdésben meghatározott határidőn belül tájékoztatta, a felügyelő a rögzített felvételt az eljárásra jogosult szerv vagy hatóság részére történő továbbításáig kezelheti azzal, hogy az adatkezelés időtartama nem haladhatja meg a harminc napot.
(9) Ha a felvételen szereplő személy a (6) bekezdés d) pontja szerint jogainak érvényesítésére eljárást indított, részére az adatkezelési határidőn belül benyújtott kérelemre a felvételt továbbítani kell.
(10) Ha a rögzített felvételt a felügyelő az eljárásra jogosult szerv, hatóság megkeresésére vagy a felvételen szereplő személy kérelmére továbbította, a felvételt a továbbítással egyidejűleg törölni kell.
7/A. § * (1) A felügyelet a felvétel kezelése során köteles megtenni az ahhoz szükséges szervezési, technikai és egyéb adatbiztonsági intézkedéseket, hogy az érintett személy személyes adatait, így különösen magántitkait és magánéletének körülményeit illetéktelen személy tudomására jutásától megóvja. A felügyeletnek biztosítani kell továbbá, hogy a felvételen szereplő személy - a felvétel törlésének időpontjáig - megtekinthesse a róla készült felvételt.
(2) * A rögzített felvételt a felügyelő a 7. § (6) bekezdésében foglalt felhasználási célból - bizonyítási eszközként - a szabálysértési eljárásra jogosult szerv, illetve büntetőeljárásban a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, az előkészítő eljárást folytató szerv megkeresésére vagy adatkérésére továbbíthatja. A megkeresésben vagy adatkérésben meg kell jelölni az eljárás tárgyát, ügyszámát és a rögzített felvétellel bizonyítandó tényt.
(3) * Közigazgatási hatósági eljárásban az eljáró hatóság megkeresésére a (2) bekezdés szerint rögzített felvétel továbbítható, ha a megkereső hatóság a megkeresésben az eljárás tárgyát, ügyszámát és a rögzített felvétellel bizonyítandó tényt megjelöli.
(3a) * A rögzített felvételt a felügyelő a rendőrség, a nemzetbiztonsági szolgálat, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv részére megkeresésük esetén továbbítja a 7. § (6a) bekezdésében meghatározott célból.
(5) Akinek jogát vagy jogos érdekét a felvétellel rögzített esemény, cselekmény vagy intézkedés érinti, a 7. § (6) bekezdésében meghatározott célból kérheti, hogy a felvételt a felügyelet annak továbbításáig, de legfeljebb a kérelem benyújtását követő harminc napig ne törölje.
9. § A felügyelő eljárása során a diplomáciai és konzuli képviseletek, valamint azok személyzetének kiváltságait és mentességeit, továbbá más, törvényben megállapított mentességeket köteles tiszteletben tartani.
10. § * (1) A felügyelet az igazoltatás során feljelentés megtétele, a 22. §-ban meghatározott feladatok ellátása, valamint szabálysértési vagy közigazgatási hatósági eljárás megindítása céljából az igazoltatott személy
b) lakó- vagy tartózkodási helyének, ennek hiányában szálláshelyének adatait (a továbbiakban együtt: lakcím) kezeli.
(2) A felügyelet jogosult az elszállított, a kerékbilinccsel rögzített, valamint a feltartóztatott jármű tulajdonosának (üzemben tartójának) megállapítása céljából a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvényben meghatározott adatot - térítés nélkül - átvenni az országos járműnyilvántartásból. Az ilyen módon szerzett adatokat az eredeti céltól eltérően a felügyelet nem használhatja fel.
(3) * A helyi közutak, valamint a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutak, terek, parkok és egyéb közterületek esetében a felügyelet vagy felügyelő a díjfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzésére, a díj- és pótdíjkövetelés érvényesítésére a jármű rendszámát, a természetes személy üzemben tartó nevét, születési idejét és lakcímét, a nem természetes személy üzemben tartó megnevezését és székhelyének, telephelyének címét, a kedvezményre jogosító okirat sorszámát
11. § * Az igazoltatás során rögzített, valamint a 10. § (2) bekezdésben meghatározott személyes adatok az adatfelvételt, valamint az adatátvételt követő öt napig kezelhetők.
12. § * A felügyelet feladatkörébe tartozó szabálysértési és közigazgatási hatósági eljárásokkal összefüggő személyes adatok kezelésére a külön törvények rendelkezései az irányadók.
13. § * A felügyelő szolgálati igazolványának tartalmára, kiadására, nyilvántartásba vételére és nyilvánosságára az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvény rendelkezései az irányadók.
A felügyelői intézkedések
14. § * A felügyelő felvilágosítást kérhet attól, akiről alaposan feltehető, hogy a felügyelői feladat ellátásához érdemi tájékoztatást tud adni.
15. § * A felügyelő - az 1. § (4) bekezdés i) pontjában meghatározott feladata kivételével - a jogszabályban meghatározott feladatai teljesítése során vagy egyéb jogszerű intézkedés céljából az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvényben meghatározott intézkedéseket és kényszerítő eszközöket alkalmazhatja.
17. § A felügyelő a szabálysértés elkövetőjét - a cselekmény súlyától függően - jogosult a jogszabályban meghatározott esetekben helyszíni bírsággal sújtani.
17/A. § * A felügyelő a feladatkörébe tartozó, a Kkt.-ban meghatározott közlekedési szabályszegés esetén jogosult a Kkt. 20. § (4a) és a (4b) bekezdésében meghatározott közigazgatási bírságot alkalmazni.
19. § * A közterület használatára vonatkozó végleges határozatban, tulajdonosi (kezelői) hozzájárulásban foglaltak megszegése vagy elmulasztása esetén a felügyelő köteles felhívni a kötelezettet az előírások betartására.
20. § * (1) A felügyelő - az üzemben tartó értesítése mellett - elszállítással eltávolíthatja a közterületen szabálytalanul elhelyezett járművet, ha az a közúti forgalom biztonságát vagy a közbiztonságot veszélyezteti.
(2) A felügyelő a helyi közúton közterület-használati engedély nélkül tárolt, hatósági jelzéssel nem rendelkező azon járművön, amely a közúti forgalomban csak ilyen jelzéssel vehet részt, értesítést helyez el, amely tartalmazza a (3) bekezdés szerinti jogkövetkezményre történő figyelmeztetést.
(3) * A (2) bekezdés szerinti értesítés elhelyezésétől számított 10 napot követően a felügyelő az érintett járművet elszállítással eltávolíthatja.
(4) * A felügyelet a jármű elszállításáról az intézkedéssel egyidejűleg értesíti a rendőrséget. A felügyelet az (1) bekezdés alapján elszállított jármű forgalmi rendszámát - tájékoztatás céljából - a felügyeletet működtető önkormányzat polgármesteri hivatalának honlapján közzéteszi. Az önálló költségvetési szervként vagy költségvetési szerv belső szervezeti egységeként létrehozott felügyelet az (1) bekezdés alapján elszállított jármű forgalmi rendszámát a költségvetési szerv saját honlapján is közzéteszi.
(5) Ha a tulajdonos (üzemben tartó) nem állapítható meg, vagy a felszólítás ellenére az elszállított járművet az elszállítástól számított hat hónapon belül nem veszi birtokba, a felügyelet a járművet értékesítheti vagy más módon hasznosíthatja. Ha az elszállított jármű tulajdonosa a jármű értékesítését követő hat hónapon belül jelentkezik, részére az értékesítésből befolyt, a tárolási költséggel csökkentett ellenértéket ki kell fizetni.
(6) Ha a korlátozott várakozási övezetben díjfizetés nélkül várakozó, a kiemelten védett, védett vagy korlátozott várakozási övezetben érvényes engedély nélkül elhelyezett, illetve a közterületen szabálytalanul elhelyezett jármű balesetveszélyt nem jelent, és a forgalmat nem akadályozza, rögzítésére - a jármű elszállításáig vagy további intézkedésig - a felügyelő kerékbilincset alkalmazhat.
(7) A felügyelet a kerékbilincs fel- és leszereléséhez, a jármű elszállításához, továbbá az intézkedéssel érintett jármű tárolásához, őrzéséhez és értékesítéséhez - szerződés alapján - közreműködőt vehet igénybe.
(8) Az elszállítás és a kerékbilincs alkalmazásának költsége a jármű üzemben tartóját terheli. A járműhasználat jogszerű akadályozása folytán keletkezett kárért a felügyelőt, illetve a felügyeletet nem terheli kártalanítási kötelezettség.
(9) A jármű elszállítása során, az abban keletkezett vagyoni kárért a felügyeletet kártalanítási felelősség terheli.
21. § * A felügyelő a helyi közúton jogosult megállítani, illetve feltartóztatni a köztisztasági szabályokat, továbbá a közúti közlekedésről szóló 1/1975. (II. 5.) KpM-BM együttes rendelet 40-41. §-ában, valamint más megállásra, várakozásra vagy táblával jelzett behajtási tilalomra vagy korlátozásra vonatkozó szabályokat megszegő járműveket.
22. § * (1) * A felügyelő a vagyonvédelmi feladatainak ellátása során - a képviselő-testület rendelkezésére - az önkormányzat tulajdonában, használatában lévő vagyont (épületet, építményt, tömegközlekedési eszközt, járművet vagy más dolgot) véd, őriz, illetve közbiztonsági szempontból ellenőriz.
23. § (1) * A felügyelő eljárására az ügy jellegétől függően az általános közigazgatási rendtartásról szóló, illetőleg a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) * Az e törvényben szabályozott felügyelői intézkedések miatti jogorvoslatra a közigazgatási hatósági eljárás, illetőleg a szabálysértési eljárás szabályai az irányadók.
(3) * Ha a felügyelői intézkedést követően közigazgatási hatósági vagy szabálysértési jogorvoslati eljárás nem indul, az intézkedéssel szemben panasznak van helye. A panasz elbírálására az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvény rendelkezései az irányadóak.
A felügyelő által használható kényszerítő eszközök *
26. § * Akinek a felügyelő intézkedése, annak elmulasztása, a kényszerítő eszköz alkalmazása jogát vagy jogos érdekét sértette, panasszal fordulhat a rendőrséghez. A panasz előterjesztésére, valamint elbírálására az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
26/A. § * (1) A felügyelői könnygázszóró palack típusa megegyezik a rendőrségnél rendszeresített típussal.
(2) A felügyelet könnygázszóró palackot - térítés ellenében - a rendőrségtől igényelhet.
26/B. § *
Értelmező és átmeneti rendelkezések
a) közterület: a közhasználatra szolgáló minden olyan állami vagy önkormányzati tulajdonban álló terület, amelyet rendeltetésének megfelelően bárki használhat, ideértve a közterületnek közútként szolgáló és a magánterületnek a közforgalom számára a tulajdonos (használó) által megnyitott és kijelölt részét, továbbá az a magánterület, amelyet azonos feltételekkel bárki használhat;
b) közterületi rend: a közterület rendeltetésszerű használatára, igénybevételére vonatkozó jogszabályok megtartása;
c) * feltartóztatás: a felügyelőnek az a tevékenysége, amelynek során azt a személyt, aki a személyazonosságának igazolását megtagadja, vagy az igazolásra történő felszólításnak nem engedelmeskedik, valamint a szabálysértés elkövetésén tetten ért személyt, illetőleg a feltartóztatott jármű vezetőjét az intézkedés idejére vagy a további intézkedés megtételéig a helyszín elhagyásában korlátozza, vagy a helyszín elhagyásában megakadályozza;
d) felügyelet alatt felügyelőt kell érteni azon a településen, ahol az 1. § (3) bekezdése szerint nem szerveztek felügyeletet és annak feladatait felügyelő látja el;
e) * a felügyelet illetékességi területe: a fenntartó önkormányzat, társulás illetékességi területén lévő közterület, az önkormányzat intézményeinek, gazdasági szervezeteinek területe, az önkormányzat tulajdonában, használatában lévő, illetve tömegközlekedési feladatának ellátása során üzemeltetett vagyontárgy.
28. § (1) A felügyelet részére megállapított államigazgatási feladatokat és hatásköröket e törvény hatálybalépésétől a felügyelő látja el.
(2) A 3/1983. (I. 29.) MT rendelet és a 16/1984. (III. 18.) MT rendelet szerint létrehozott felügyelet jogutódja a felügyeletet alapító képviselő-testület polgármesteri hivatala.
(4) E törvény hatálybalépésekor felügyelői munkakörben foglalkoztatott köztisztviselő közszolgálati jogviszonya a középfokú iskolai végzettség hiánya miatt nem szüntethető meg, ha
a) az öregségi nyugdíjkorhatár eléréséig kevesebb, mint öt év van hátra, vagy
b) középfokú oktatási intézményben - a törvény hatálybalépését követő tanévben - megkezdi tanulmányait és az előírt időben a képesítést (végzettséget) megszerzi.
28/A. § * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos eljárásra alkalmazandó közigazgatási hatósági eljárási szabályok kiegészítő és eltérő szabályait rendeletben állapítsa meg. *
29. § Felhatalmazást kap
a) * az egészségügyért felelős miniszter és a közterület-felügyelet szabályozásáért felelős miniszter arra, hogy állapítsa meg a felügyelők egészségi és fizikai alkalmassági követelményeit; *
b) * a közterület-felügyelet szabályozásáért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza *
ba) a kerékbilincs alkalmazásával, a járművek elszállításával, valamint az ezen intézkedések során felmerült költségekkel kapcsolatos szabályokat; *
bb) a felügyelői intézkedések, továbbá a testi erő, a könnygázszóró palack, a szolgálati kutya alkalmazásának eljárási szabályait, a könnygázszóró palack igénylésének rendjét, átvételének, illetve visszavételének szabályait, a térítés módját; *
bc) az egyenruhára vonatkozó szabályokat;
bd) * a szolgálati igazolvány kiállítására, a felügyelői jelvénnyel és a felügyelőkkel kapcsolatos nyilvántartás vezetésének eljárási szabályait;
be) a felügyelők szakmai és vizsgáztatási követelményrendszerét;
bf) a közterület-felügyelet által üzemeltetett képfelvevő technikai követelményeit.
30. § (1) E törvény 2000. január 1. napján, a (4)-(5) bekezdés a törvény kihirdetésének napján lép hatályba.
1. számú melléklet az 1999. évi LXIII. törvényhez *
Kihirdetve: 1999. VI. 21.
Megállapította: 2014. évi XCIII. törvény 16. § (1). Hatályos: 2015. I. 22-től.
Megállapította: 2010. évi CXLVII. törvény 73. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CXX. törvény 34. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 15. § (1). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CXX. törvény 34. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIII. törvény 16. § (2). Hatályos: 2015. I. 22-től.
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 34. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (2) a).
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi XCIII. törvény 48. §. Hatálytalan: 2013. VII. 1-től.
Módosította: 2012. évi V. törvény 57. § (6) a).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. a). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 34. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CXX. törvény 34. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 46. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. b). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi XC. törvény 26. § (4). Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXXVIII. törvény 156. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 17. §. Módosította: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. c).
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 17. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 18. § (1). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Beiktatta: 2018. évi CXXI. törvény 66. § (1). Hatályos: 2019. VI. 1-től.
Beiktatta: 2018. évi CXXI. törvény 66. § (2). Hatályos: 2019. VI. 1-től.
Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (41), 2018. évi CXXI. törvény 68. § a).
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 18. § (2). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Módosította: 2017. évi CXCVII. törvény 106. §.
Módosította: 2017. évi L. törvény 174. §.
Beiktatta: 2018. évi CXXI. törvény 67. §. Hatályos: 2019. VI. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. d). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 19. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIII. törvény 17. §. Hatályos: 2015. I. 22-től.
Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (2) c).
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 34. § (5). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. e). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
A korábbi második mondatot megsemmisítette: 13/2003. (IV. 9.) AB határozat. Hatálytalan: 2003. IV. 9-től.
Megállapította: 2014. évi XCIII. törvény 18. §. Hatályos: 2015. I. 22-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. f). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi II. törvény 253. § (10). Módosította: 2014. évi XCIII. törvény 19. §.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. g). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. h), 2017. évi L. törvény 173. § a).
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 22. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Módosította: 2016. évi CXVI. törvény 28. §.
Megállapította: 2010. évi CXLVII. törvény 76. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi II. törvény 253. § (11). Hatályos: 2012. IV. 15-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 23. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Módosította: 2010. évi CXLVII. törvény 109. § (5).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. i). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 47. §. Módosította: 2017. évi L. törvény 173. § b).
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 24. §. Módosította: 2012. évi CXX. törvény 34. § (7).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. j). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 25. § (1). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. k). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXXIV. törvény 49. § (2). Hatálytalan: 2009. IX. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 34. § (8). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 26. § (2). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 4. l). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Módosítva: 13/2003. (IV. 9.) AB határozat alapján.
Beiktatta: 2010. évi CXLVII. törvény 77. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 405. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 172. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Lásd: 512/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (5) f), 2009. évi LXXXIV. törvény 49. § (2), 2018. évi CXXI. törvény 68. § b).
Lásd: 78/1999. (XII. 29.) EüM-BM együttes rendelet.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 27. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Módosította: 2018. évi CXXI. törvény 68. § c).
Lásd: 55/2009. (X. 16.) IRM rendelet.
Lásd: 70/2009. (XII. 22.) IRM rendelet, 8/2012. (III. 9.) BM rendelet.
Módosította: 2011. évi CLXXIV. törvény 30. §.
Hatályon kívül helyezte: 2003. évi XX. törvény 31. § (1) d). Hatálytalan: 2003. VII. 1-től.


text:
SZÜKSÉG VAN A DEVIZAHITELES PARLAMENTI BIZOTTSÁGRA! - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Az alábbi cikk a Hiteles Mozgalom honlapján jelent meg. Azt változtatás nélkül közreadjuk.
Nagyon érthetően a devizahiteles csalásról és kúriai csapdáról.
Több elmélet is arról szól, hogy a várható deviza árfolyam előre hogyan számítható. A legegyszerűbben fogalmazva: ha két országot nézünk, abban az országban ahol az infláció magasabb, annak az országnak a pénze le fog értékelődni. Ha két országot nézünk, amelyik országban magasabbak a kamatok, annak a pénze le fog értékelődni.
Ha valakinek pénze van, mindegy, hogy melyik ország pénzében takarékoskodik, a kamatokat az árfolyamváltozás kiegyenlíti.
Ezek alapvető közgazdasági elvek.
Ha most, ebben a pillanatban bemegyünk több bankba, elmegyünk több pénzváltóhoz, azt látjuk, hogy pl. az eurónak mindenhol más és más az árfolyama. Egyik helyen kicsit több, a másik helyen kicsit magasabb.
Ráadásul egy bankfiókban, egy váltóhelyen egy nap alatt is többször változhat az árfolyam. Ezeket az árfolyamokat hívjuk, azonnali, aznapi (tényleges) árfolyamoknak.
Vannak olyan árfolyamok is amiket előre meghatároznak a bankok. Ezek a határidős árfolyamok. Pl. ha egy hónap múlva Neked kell a nyaraláshoz euró, azonban most még nincs pénzed hogy eurót vegyél, ma vásárolhatsz eurót határidős árfolyammal. Ekkor teljesen mindegy, hogy mennyi lesz a bankokban egy hónap múlva az aznapi (tényleges) árfolyam, Te azon az árfolyamon vásárolsz eurót, amiben ma a bankkal megállapodsz.
Így van, határidős árfolyam esetében nem érhet kellemetlen meglepetés, kilőtted az árfolyamkockázatot.
A határidős árfolyamot egy képlettel számolják. A képletben benne van pl. a mai euró árfolyam, a ma napra jellemző euró és forint kamat és az idő. Az idő jelen esetben egy hónap. Azt számoljuk, hogy egy hónap múlva milyen árfolyammal váltja át a bank a forintot euróra . A bankok nap mint nap számolnak ezzel a képlettel határidős árfolyamokat. Már évtizedek óta.
Ezek szerint a Kúria megállapítása a várható árfolyamvoltozásról – nem igaz?
Több hazai és külföldi tanulmány foglalkozik ezzel. A legtöbb esetben szorosan mozog egymással az előre kiszámolt határidős árfolyam és a napi, tényleges árfolyam. Még azt is vizsgálják, ha nem mozog együtt a két árfolyam, akkor annak mi lehet az oka.
A Budapesti Értéktőzsde 2004-ben készített egy tanulmányt a devizahitelek kockázatáról és ebben tíz évvel későbbre 2014 végére 256-os árfolyamot számolt ki.
Emlékszel, a svájci frankos kölcsönöket 2014 végén,milyen árfolyammal forintosították?
Valóban, 2000-től kezdve a forint kevésbé romlott, mint kellett volna a gazdasági alapelvek szerint.
Ezt a Bankszövetség, a bankok lobbi szervezete meg is állapította. 2006 januárjában készített a devizahitelezésről egy lakossági tájékoztatót, benne van: 22%-al kevésbé gyengült a forint, mint kellett volna…
Egészen biztos, hogy nem értesz valamit félre? Teljesen biztos, hogy tudták ezt a bankok?
A Bankszövetség főtitkára, Kovács Levente, saját maga írt egy tanulmányt 2013-ban, amelyben azt ismerteti, hogy a forintos és a devizás kölcsönök törlesztő részleteinek az alakulása eltérő.
Az időszak elején ugyan kedvezőbb az alacsonyabb kamat miatt a devizás kölcsön törlesztő részlete,azonban ez folyamatosan emelkedik. Egy idővel magasabb lesz a törlesztő részlete, mintha az adós forintos kölcsönt vett volna fel! Összességében ugyanannyit kell fizetni az adósnak, akkor is ha devizás, akkor is ha forintos kölcsönt vesz fel.
Ugyanerre a megállapításra jutott Király Júlia is, az MNB volt alelnöke és a Bankárképző volt vezetője, egy 2015-ös tanulmányban.
Az tény, hogy a svájci frankos kölcsön kamata alacsonyabb, mint a forintos kölcsön kamata. Ebből adódóan tény, hogy a devizásnál a kezdeti, a folyósításkori törlesztő részlet is alacsonyabb, mint a forintos kölcsön törlesztő részlete.
Viszont az is tény, hogy a közgazdasági szabályszerűségek miatt a magasabb kamatozású ország pénze leértékelődik, az alacsonyabb kamatozású ország pénze pedig erősebb lesz.
A devizás kölcsönöknél, amit nyerünk a kezdeti alacsonyabb kamattal, azt később visszafizetjük az erősödő deviza miatt. Így lesz hosszú távon egyre magasabb a havi törlesztő részlet.
Nő a törlesztő részlet folyamatosan a romló forint miatt.
Ha törvény írná elő, akkor biztos ismerné a Kúria.
Tény, már beszéltünk róla, hogy minden banknál, pénzváltónál más-más az euró (aznapi, tényleges) árfolyama. Milyen egyszerű lenne, ugye? Csak alaposan kell figyelni: a kezedben ott van már rengeteg pénz – szemfüles vagy, látod hogy itt a lehetőség – gyorsan berohansz az egyik bankba és átváltod a pénzed euróra, majd átszaladsz a másik utcába, és visszaváltod a pénzed forintra – és már nyertél is! Több pénzed van, mint volt 10 perce. Egyik helyen olcsóbban megvetted az eurót, amit már azonnal a másik helyen el is adtál. Jé, nem változott még egyik helyen sem az árfolyam? Na, gyerünk fussunk még egy kört, még több pénzünk lesz…
Harminc éve még Magyarországon „vállalkozók” megvették Budapesten a német márkát és vonatra szálltak, majd eladták drágábban Miskolcon, Debrecenben vagy Nyíregyházán és utaztak vissza. Ingáztak egy csomó pénzzel – és bőven kerestek rajta, maradt pénz a vonatjegyen felül is.
Ma már a számítógépek világában nem kell sem vonatozni, sem futkosni egyik bankból a másikba. A spekulánsok számítógépes programokkal figyelik a nemzetközi pénzvilágot, és ha van lehetőség, akkor élnek vele. A szakirodalom megfogalmazása szerint így terelik a napi, tényleges árfolyamot a korábban kiszámolt határidős árfolyam közelébe.
Maga a Kúria mondta ki egy határozatában, amely mint tudjuk, kötelező a bíróságokra, hogy amennyiben a bank becsapta, megtévesztette az adóst az árfolyam kockázattal kapcsolatban, akkor a szerződés teljesen semmis lehet. Az elmúlt 2 évben 30.000 devizahiteles per indult hazánkban.
Az jó, akkor simán nyerünk a bíróságon!
A Kúria is rájött erre! Kidolgozták, hogy ebben az esetben, valóban nem kell az adósnak vállalnia az árfolyamkockázatot – a felvételi árfolyamon kell elszámolni. Az adóst nem terheli az egyre gyengülő forint. Úgy kell számolni, mintha az árfolyam nem változott volna semmit.
Siker lenne bizony! Lényegében forintos lesz a kölcsön, de piaci forintos kamattal,nem a devizás alacsony kamattal – vagyis teljes bukta!
Ahogyan Pécsett fogalmazták meg a bírók egy bírói devizahiteles konzultáción, ez a devizahiteles adósok „kegyelemdöfése”. Hiába nyerték meg a pert a bank ellen, az elszámolással semmivel sem kerülnek kedvezőbb helyzetbe.
Az nem érdekli a „kegyelemdöfés” kidolgozóit, hogy ezzel a magasabb kamattal nem kötöttél volna a bankkal szerződést. Sőt mi több, a bank nem is nyilváníthatott volna az adóst hitelképesnek a magas forintos törlesztő részlettel. A bíróság az adós akarata ellenére is létrehozza az új (forintos) szerződést, hogy a bank érdeke ne csorbulhasson. Biztosan hallottad már: ne járjon jobban a devizahiteles…
Az adós megnyeri a pert, a bank megtévesztette, becsapta az árfolyamkockázattal kapcsolatban. Mindezt ítéletben kimondja a bíróság. Majd ugyanez a bíróság olyan forint kölcsönné alakítja utólag a szerződést, melyet az adós fel sem vett volna, hiszen már az első törlesztő részletet sem tudta volna kifizetni!
Sok adós már az ilyen elszámolással már az első hónaptól tartozást kezd felhalmozni!
Olyan kölcsöne lesz a pernyertes adósnak, melyre nem lett volna jogosult – amilyenre azt mondta volna a bank, hogy nem kötök veled szerződést, mert ezt a kölcsönt nem tudod visszafizetni.
Azért választották milliók a devizás kölcsönt, mert a forintos számukra, a magasabb kamat, a magasabb törlesztő részlet miatt megfizethetetlen volt.
Volt már ilyen bírósági ítélet?
Még nem tudok ilyen bírósági ítéletről.
Több devizahiteles per van Uniós bíróságon, nagyon sok pert felfüggesztettek ezért hazánkban a bíróságok. Viszont a Kúria által kidolgozott „kegyelemdöfés”, a terv létezik – ez tény.
Az ismertetett bírói eljárás még csak egy terv. Addig kell ellene tiltakozni, amíg nem lesz általános bírósági gyakorlat.
Erre van már példa, bírósági ítélet?
Törvény van rá, hogy semmis minden olyan kölcsönszerződés, amely nem tartalmazza például a kölcsön összegét, a kamatokat, a törlesztő részleteket stb.
A bíróságok most felső utasításra „meggyógyítják” ezeket a szerződéseket és beírják utólag, szerződéskötés után több évvel, a szerződésbe a hiányzó adatokat – majd kimondják, hogy az adós elvesztette a pert!
Most tartunk a parlamenti képviselői választások kampányának a kezdetén. Eltökélt célunk, hogy a most megbeszélteket ismertessük a képviselőkkel, a képviselő jelöltekkel, a pártok vezetőivel.
Nagyon helyes! Legyen a kampány témája, miként csapták be a bankok a magyar embereket és miként mentette meg a jelenlegi kormány a banki károsultakat!
Az elmondottaknak hol lehet utána nézni?
Már a nyomdában van az a könyv, aminek a címe: Devizahitel – kézikönyv képviselőknek. Amiről most beszéltünk bőven alá van támasztva, minden állítás igazolva van.
Mindenképpen szükség van egy devizahiteles parlamenti bizottságra, ahol a devizaadós civilek is elmondhatják tapasztalataikat, álláspontjainkat.
Egy hatékony, magas szintű bizottság, ahol ismertté tehetjük a valóságot, a jelenlegi helyzetet és az elmúlt 10-15 év történéseit.
A végső cél új elszámolás, kártérítés és a csaló terv kidolgozónak és végrehajtóinak felelősségre vonása. Úgy, ahogy a 2011-es devizahiteles albizottság a saját céljai között megfogalmazta.
Volt már korábban egy devizahiteles parlamenti bizottság?
A gazdasági alapelvnek, melyről beszéltünk, a neve: kamatparitás. A kamatparitás elvét 2011-ben a bizottság tagjaival Szász Károly, a PSZÁF volt elnöke ismertette.
A kamatparitás elve szerepel a bizottság jelentésében. Sajnos a devizahiteles törvények meghozatalakor erről az elvről és az elv jelentőségéről a parlamenti képviselők megfeledkeztek.
Már épp ideje korrigálni ezt a hibát és olyan devizahiteles törvényeket hozni, amelyek valóságos tényeken, összefüggéseken alapulnak és megfelelnek az uniós fogyasztóvédelmi elveknek.
DR. LÉHMANN-ANNAK IS ELJÖHET AZ IDEJE, HOGY KÁRTÉRÍTÉS MIATT FORDULUNK A BÍRÓSÁGHOZ. Meggyőződésem egy nem létező vitában Tisztelt Dr Fórizs...

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria


text:
ügyész felelősségeforrás főoldal vissza
Nick Name 2004.10.21. 05:48
Figyelj, hidd el, ismeretlenül is jó szándékkal mondom: megértem az elkeseredettséged, de ha feljelentést teszel, attól még a teljes vagyonod ugyanúgy elúszhat, plusz te kaphatsz a nyakadba egy büntetést hamis vád miatt.
Inkább próbáld újabb és újabb érvekkel az eljárás megindítsát elérni! A Legfőbb Ügyészséghez fordultál már panasszal? Igaz ugyan, hogy az ügyészi határozatok végén az szerepel, hogy "további panasznak helye nincs", de az ügyészség hierarchikus szevezet, ha bármikor meg tudsz győzni egy ügyészt arról, higy igazad van, újraindíthatja (újraindíthattatja) az eljárást!
Detto 2004.10.20. 23:11
Nem kérheted előre ügyvéd kirendelését, ha van egy ügyészi határozatod ami igazat ad neked, és nem Te vagy a vádlott hanem az áldozat. Tényleg pótmagánvádról beszéltem. Az ügyész felelőssége abban van, ha hivatalos (Cégbírósági) iratokat nem vesz figyelembe, ügyvédi, egyéb okirathamisítási feljelentések tekintetében nem nyomoz, sőt következetesen nem válaszol. Ha a Cégbírósági iratok sem számítanak hitelesnek akkor miben higgyek? Viszont a jogi személy felelőssége (Hitelszövetkezet)miatt kénytelen vagyok megtenni a feljelentést, hiába nem célszerű, mert a teljes vagyonom a tét.
Nick Name 2004.10.20. 05:50
Az ügyészre is vonatkoznak az általános büntetőjogi normák: azaz szándékosság esetén elkövethet különböző hivatali bűncselekménmyeket: hivatali bűnpártolás, hivatali visszaélés stb. Mégis nagyon nem ajánlom, hogy errefelé próbálkozz.
Milyen magánvádról beszélsz: feltételezem, hogy pótmagánvádról, ott pedig kötelező az ügyvédi képviselet. Ha ügyvéd nélkül nyújtod be, a bíróság kötelezően elutasítja, és csak a határidőn belül nyújthatnád be ügyvéddel is csak újra, ami meg, ha holnap letelik, fizikailag nem lehetséges.
Időben kérhetted volna ügyvéd kirendelését is, de erre előbb kellett volna gondolni.
Detto 2004.10.19. 23:30
Tényleg nincs jogszabály az ügyészi felelősségre? Az én esetemben átlép az eddigi ügyészi határozaton, megváltoztatja, okirat hamisítási ügyekben nem nyomoz, sorozatban lezárja és a Cégbírósági iratok sem érdeklik. Magánvádlóként holnapig tehetnék feljelnetést, de ügyvéd nélkül kicsit nehéz.
Nick Name 2004.07.23. 19:15
Kedves hihetetlen,
bocsáss meg, hétközben nem voltam netközelben.
Röviden azt kell válaszolnom neked, hogy a védekezési jogod nem sérült, ezzel az eljárás jelen szakaszában már elkéstél. Egyébként nem hiszem, hogy az ítéletben ne lenne szó arról, hogy a bíróság - most már ez a fontos, nem az ügyész - szerint min alapszik a te bűnösséged. Nyilván te ezzel nem értesz egyet, de ha meg akarod érteni, mi ellen kell harcolnod, próbálj az ő fejükkel gondolkodni.
hihetetlen 2004.07.19. 19:24
Kedves Nick Name !Köszönöm a szakszerütlen kérdéseimre adott válaszokat, amit én mint laikus is megértettem. Ha még van türelmed akkor az alábbiakra adj választ. Elsőfokon nwekem volt ügyvédem /jelenleg másik van/ a tárgyalásokon nem volt jelen, egyszer-kétszer beszaladt és belenézett az addig elkészült jegyzőkönyvekbe. Engem és a főnökömet a jegyzőnőt jogosulatlan gazdasági előny megszerzésével vádoltak mint bűnsegéd, de a pályázat elkészítésében csak a adatlap kitöltése és megfelelő példányba való lemásolása volt a feladatom.Hiába mondtam az akkori ügyvédemnek, hogy én nem értem miként tévesztettem meg a döntéshozót. Sajnos a vádírat felolvasása után azt nyilatkoztam a birónak, hogy értem a vádat. A tárgyaláson többször kértem, igaz a birón keresztül az ügyésztől, hogy közölje miden nyilvánul meg az én megtévesztő magatartásom. A jegyzőnő, aki a betegsége miatt később tett vallomást és ő már az elején közölte, hogy nem érti a vádíratban szereplő vádakat. A magán okirat hamisítás és a döntéshozó megtévesztését nem érti. A biró ezt jegyzőkönyvezte /a jegyzőnőnek nem volt és nincs ügyvédje, 34 éves köztisztviselői gyakorlattal rendelkezik/Kérdésem, hogy a védekezési jogunk, vagy ha ilyen nincs akkor a védekezési lehetőségünk nem sérült e, mivel lényegében 5 évig úgy zajlott az elsőfokú tárgyalás, hogy a vád számunkra értelmezhetetlen volt és most is az. A mostani ügyvédem is értetlenségét fejezi ki a váddal kapcsolatban.
Nick Name 2004.07.18. 20:28
A vád soha nem azt jelenti, hogy milyen Btk szerinti bűncselekménnyel vádol az ügyészség, hanem hogy milyen magatartással. Feltételezm, hogy az elsőfokú bíróság bűnösnek talált X vétségben, és a főügyészség azt indítványozza, hogy ez nem X vétségnek, hanem y vétségnek minősül.
Visszatérve eredeti kérdésedre, ez ellen természetesen nem nyújthatsz be panaszt, de nem is kell, hiszen ez nem több, mint az eljárás egyik szereplőjének a minősítésre tett indtványa, ugyanolyan, mint az ügyvédedé. Majd a bíróság eldönti, hogy melyiknek ad helyt (vagy egyiknek sem).
Arra, hogy a föügyészség mely részében tartja alaposnak a fellebbezésed, csak az ítélet, a fellebbezések és a főügyészi átirat teljes ismeretében lehetne választ adni. Mindenesetre ez a fogalmazási mód megszokott, ha - a laikus számára való érthetetlenségénél fogva - talán nem is helyes.
hihetetlen 2004.07.18. 19:54
Szerintem a másodfokú bíróság területén működő ügyészség az átíratában nem csak a minősítésben tért el /bűsegég helyett elkövetőnek minőssít/ hanem új vádat is megfogalmaz amihez nekem nincs közöm és nem is igaz. /Előbb nyújtottuk be a számlát mint ahogy lehetett volna, a Magyar Államkincstár ezt cáfolta és az önkörmányzatnak meg volt meg az önerő, ez sem igaz mert 2-3 hónapos utófinanszirozással kaptuk meg még az állami pénzt is, addig a teljes összeget az önkormányzat viselte./Ezt az elsőfokú tárgyaláson 2 perc alatt meg tudtam volna cáfolni, de ezzel engem nem vádoltak.Még annyit, hogy az ügyvédem fellebbezésére az ügyészség úgy reagál ebben az átíratban, hogy részbem megalapozott a fellebbezés de hogy melyik részben erre nem tér ki. Egy konkrét jogszabályokra hivatkozó szövegre így reagál egy ügyészség ?
Nick Name 2004.07.18. 18:41
A másodfokú bíróság területén működő ügyészség átirattal küldi meg az iratokat a másodfokú bíróságnak. Ebben tehet indítványt az eltérő minősítésre, de a tényállás a lényeget illetően nem térhet el az elsőfokú ítéleti - és a vádirati - tényállástól. Tehát nem új vádakról van szó, hanem csak arról, hogy az elsőfokú ítéletben foglalt magatartás nem úgy minősül, haogy azt az elsőfokú bíróság minősítette, hanem másképp. De - és ez a lényeg - ugyanaz a tényállás!
hihetetlen 2004.07.18. 16:58
Elnézést rosszul fogalmaztam. A másodfuku ügyészség tényleg nem vádiratot írt, hanem másodfoku biróságnak egy levelet, amiben megfogalmazza a számomra új vádakat, ami a vádíratban és az elsőfoku tárgyaláson nem hangzottak el.
j.janos 2004.07.18. 16:30
hihetetlen: akkor most milyen vádiratról beszélsz? II. fokra nem kell külön vádiratot gyártani az ügyésznek!
csufi99 2004.07.18. 15:19
Arról van szó, hogy első fokon vádirat- s II.fokon semmi ? Nem értem, én sem,. Vádoltak valamivel , másod fokon már nem volt vád ellened?Most írsz az ügyvédedről, ő nem tud eliagazítani, ismeri az ügyet, akkor azt tudja, ven- miért és hová fordulnod.Az eleján többes számban írsz, majd már csak egyes számban.. érthetetlen, ám nem hihetetlen..
hihetetlen 2004.07.18. 15:17
Kedves Nick Name !Félreértésről lehet szó. Elsőfuku itélet van /36 e. Ft/ pénzbüntetést kaptam egy év próbaidőre. Az ügyész és mi isfellebbeztünk.Az elsőfoku vád és itélettől eltérően vádolnak az előbbiekben leírtakkal a másodfokon.
Nick Name 2004.07.18. 14:14
Bocs, de ez így még inkább zavaros.
A kezdő hozzászólásban vádiratról beszélsz, közben meg már jogerős ítélet is van? Akkor meg mit akarsz a felettes ügyésztől?
hihetetlen 2004.07.18. 13:47
Kicsit konkrébabban leírom a szerintem megalapozatlan vádat aminek alapja nincs. 1. A vád szerint egy pályázati pénzel támogatott beruházásnál a számlát korábban nyújtottuk be mint ahogy ezt tehettük volna, ezért ez megkezdett beruházásnak számi és így nem lett volna támogatható. A Magyar Államkincstár kiadta az igazolást és közölte a jogszabályi helyet, hogy a számla benyujtását már 3 hónappal előbb is meg tehettük volna.2. A pályázatnál nem rendelkeztünk saját erővel. /Ez nem igaz, mert rendelkeztünk/, de nekem mint a hivatal műszaki ügyintézőjének - a munkánál mint műszaki ellenőr müködtem közre - mi közöm van ?A pályázatnál csak az adatlapot töltöttem ki, érdemi munkát nem végeztem.Az ügyvédem se érti, hogy a kötelezétség vállaláshoz nekem mi közöm van ? Az elsőfokon ezekkel engem nem vádoltak, ahol tudtam volna ellene védekezni. Az akkori vádakról a másodfok már szót sem ejt.Ilyen esetben a felettes ügyésznél lehet e panasszal élni, vagy csak felesleges próbálkozás ?hihetetlen
Nick Name 2004.07.18. 06:33
Szvsz az igazság valahol középen van.
j.janos 2004.07.17. 22:13
hihetetlen: valamikre biztosan alapozta az ügyész, ez majd a tárgyaláson felszínre kerül. Hamis vád nem valósul meg.
csufi99 2004.07.17. 20:17
Miért lenne hihetetlen? Nem első eset, ott is smberek dolgoznak. A többit - ha jól értem majd eldönti a bíróság.Felelősség, a bírákra, ügyészekre külön törvény vonatkozik, de feltételezem van egy védő ügyvéd is, aki kimerítő választ ad minden kérdésre.
hihetetlen 2004.07.17. 19:48
Az ügyész a vádíratban olyan megállapítást tesz, amit se tanuvallomás, se dokumentum nem támaszt alá és ráadásul valótlan is, ez nevezhető e hamis vádnak és az ügyészre nézve van e következménye ?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
< Böngészés > Főoldal / Alkotmánybíróság, Aktuális hírek, események, europarl.europa.eu/news/en, europarl.hu, Közélet / Blog article: ALKOTMÁNYBÍRÓSÁGI HÍRLEVÉL LEGUTÓBBI DÖNTÉSEK (HATÁROZATOK)
2019. július 6. | hozzászólás | Alkotmánybíróság, Aktuális hírek, események, europarl.europa.eu/news/en, europarl.hu, Közélet
• AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/179/2018.)
Összefoglaló a döntésről: Az Alkotmánybíróság elutasította a Kúria személyes adatok kezelése tárgyában hozott ítéletének megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó magyar állampolgárral szemben büntetőeljárás folyik az Amerikai Egyesült Államokban. Az amerikai nyomozóhatóságok egy közleménye alapján az indítványozó azt feltételezte, hogy vele szemben titkos adatgyűjtést folytattak a magyar hatóságok, ezért kérte az Igazságügyi Minisztériumot, hogy ezzel kapcsolatos kérdéseit válaszolja meg. A minisztérium azonban arról tájékoztatta, hogy az amerikai szervek jogsegélykérelemmel fordultak Magyarországhoz, ezért kérdéseire nem adott választ. Az indítványozó pert indított a minisztérium ellen, amely a jogsegélykérelem kiadására és korábbi kérdéseinek megválaszolására irányult. Álláspontja szerint mindezek személyes adatait képezik, ezért kiadásuk formális érvek szerinti megtagadása jogellenes. A minisztérium ellenkérelmében arra hivatkozott, hogy az amerikai szervek kifejezetten kérték a jogsegélyegyezményben foglaltak bizalmas kezelését. Az ügyben eljárt bíróságok az indítványozó keresetét elutasították, mivel az információszabadságról szóló törvény rendelkezései alapján és az amerikai fél kérésére figyelemmel a minisztériumnak nem volt mérlegelése az adatok kiadása tekintetében. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a tisztességes bírósági eljáráshoz, illetve a személyes adatok védelméhez való jogának sérelmére hivatkozott, mivel egyfelől a bírósági ítéletek nem tartalmaztak érdemi indokolást, másfelől az amerikai büntetőeljárás ténye nem ad kellő alapot információs önrendelkezésének korlátozására. Az Alkotmánybíróság először is rámutatott, hogy a bíróságok kellően megindokolták döntéseiket. Az indítványozó kérelmének megtagadása valóban korlátozta az információs önrendelkezési jogot, amely azonban egy nemzetközi szerződésen alapult, így a kérelem megtagadásának volt formálisan megfelelő indoka. Az információs önrendelkezési jog sérelmével összefüggésben az Alkotmánybíróság kimondta: az indítványozó kérésének megtagadása nemzetközi szerződésen, végső soron az Amerikai Egyesült Államok hatóságának döntésén alapult, amelynek felülvizsgálatára a magyar bíróságok nem jogosultak.
• AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/3120/2015.)
Az ügy tárgya: A Kúria Bfv.I.1820/2014/8. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (emberölés bűntette, bíróság eljárása)
Összefoglaló a döntésről: Az Alkotmánybíróság elutasította a Fővárosi Ítélőtábla ítélete és a Kúria végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt. Az indítványozót több bűncselekmény miatt bűnösnek mondták ki az eljáró bíróságok és vele szemben halmazati büntetést szabtak ki. A támadott ítélet egy bűncselekmény minősítését, illetve a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját megváltoztatta. A döntéssel szemben az indítványozó felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, amelyet a Kúria végzésével elutasított. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában többek között arra hivatkozott, hogy a másodfokon eljáró bírói tanácsban olyan bíró vett részt, aki ügyében a vádemelést megelőzően is eljárt, illetve a Kúria végzésével összefüggésben azt sérelmezte, hogy abban olyan bíró vett részt, aki az elsőfokú ítélet meghozatala után, az előzetes letartóztatás meghosszabbítása ellen benyújtott fellebbezés elutasításáról rendelkező végzés meghozatala során is jelen volt. Az indítványozó mindezek miatt a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogának sérelmét állította. Az Alkotmánybíróság először is azt állapította meg, hogy a büntetőeljárás vádemelés utáni szakaszában nem merülnek fel aggályok sem a bizonyítékok megismerhetősége, sem a megalapozott gyanú megállapítása körében, ezért nem sérül a pártatlan bíróhoz való jog akkor, ha az előzetes letartóztatás kérdésében a vádemelést követően döntést hozó bíró az ügy érdemében is eljár. Másodsorban kimondta, hogy az érintett bírónak az elsőfokú bíróság egyesítő végzése, majd ezt követően az elsőfokú ítélet felülbírálatában való részvétele nem hozható összefüggésbe a pártatlan bíróhoz való joggal. Végezetül arra a következtetésre jutott, hogy ha az adott ügyben megállapítható, hogy a jogerős döntést olyan bírói tanács vizsgálta felül, amelyben egyetlen taggal szemben sem merült fel az adott kizárási ok, akkor azt úgy kell értékelni, hogy a felülvizsgálat következtében sor került a jogsérelem orvoslására. Jelen ügyben a Fővárosi Ítélőtábla döntését a Kúria felülvizsgálta, a felülvizsgálat során eljárt bírók vonatkozásában nem merült fel az indítványozó által problematizált kizárási ok és a Fővárosi Ítélőtábla döntésének a meghozatalakor irányadó bírói gyakorlat szerint az eljáró bírók kizártsága sem állt fenn.
• AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról (III/632/2019.)
Összefoglaló a döntésről: Az Alkotmánybíróság elutasította a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény egyik rendelkezésének megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést. A támadott rendelkezés értelmében az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai összegének kiszámítása során az ellátásra való jogosultság első napján fennálló biztosítási jogviszonyban elért jövedelmet kell figyelembe venni. A bírósági eljárásban a jogvita tárgyát a felperesnek járó csecsemőgondozási díj jogalapja, illetve az képezte, hogy az ellátási összeg alapját a felperes tényleges jövedelme alapján kell-e meghatározni vagy naptári alapnak a jogosultság kezdő napján érvényes minimálbér kétszeresének harmincad részét kell tekinteni. Az indítványozó kúriai tanács szerint a támadott rendelkezés a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmát. A törvényalkotó ugyanis indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozta azokat az ellátásra jogosult személyeket, akik – ahogy a konkrét eljárás felperese is – a jogosultságot közvetlenül megelőző releváns időszakban tőlük független okokból kényszerülnek munkahelyváltásra. E jogosultak a tényleges jövedelmükkel arányos ellátás helyett csak a minimálbér alapulvételével számított ellátásban részesülhetnek. Az Alkotmánybíróság először is hangsúlyozta, hogy az Alaptörvény XIX. cikke jellemzően államcélokról, és nem pedig alapvető jogokról szól. Az alkotmánybírósági esetjog fényében ez azt jelenti, hogy az érintettek a speciális élethelyzetek fennállása esetén is csak törvényben meghatározott mértékű támogatásra jogosultak, amelyek konkrét formáját és mértékét a törvényhozó szabadon határozhatja meg. A kifogásolt rendelkezés általános, az összes egészségbiztosítási ellátásra vonatkozó szabály, amelynek célja az, hogy az ellátások összegének megállapítása a fennálló biztosítási jogviszonyban elért jövedelem alapján történjen. Továbbá fontos körülmény, hogy az nem foglalkoztatási, hanem biztosítási jogviszonyról szól. Mindezeket és az ügy összes körülményét figyelembe véve az Alkotmánybíróság arra az álláspontra jutott, hogy a támadott szabályozás nem hozható érdemi összefüggésbe az Alaptörvény felhívott rendelkezéseivel.
• AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/1048/2018.)
Az ügy tárgya: A Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21423/2017/5-II. számú részítélete elleni alkotmányjogi panasz (személyes adat kezelésének megsértése)
Összefoglaló a döntésről: Az Alkotmánybíróság elutasította a Fővárosi Törvényszék közérdekű adat kiadásának tárgyában hozott ítélete és Fővárosi Ítélőtábla részítélete megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt. A bírósági eljárásban az illetékes jegyző közérdekű adatkéréssel fordult az indítványozóhoz, hogy mely közpénzek kerültek részére kifizetésre perköltség, sérelemdíj, megbízási díj vagy egyéb jogcímen. Az adatigénylés során az indítványozó személyes adatait is tartalmazó levél megküldésre került egy harmadik személy részére is, amely miatt az indítványozó személyes adat kezelésének megsértése miatt pert indított. Az elsőfokú bíróság a keresetet elutasította. A másodfokú bíróság részítéletében megállapította, hogy az alperes megsértette az indítványozó személyes adatok védelméhez való jogát, ugyanakkor az indítványozó magántitokhoz fűződő joga tekintetében az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Ezt meghaladóan az elsőfokú bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte és a bíróságot új eljárásra utasította. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a személyes adatai védelméhez való jogának sérelmére hivatkozott. Az alkotmányjogi panasz érdemi vizsgálata során az Alkotmánybíróság elsőként azt emelte ki, hogy az érintett személyes adatainak egy harmadik személy részére történő jogosulatlan továbbítása a személyes adatok sérelme mellett egyúttal magántitok sérelmével is járhat. A jelen ügy tényállását figyelembe véve ugyanakkor az Alkotmánybíróság arra a megállapításra jutott, hogy önmagában az a tény, hogy valakitől közpénzekkel kapcsolatos tájékoztatást kértek, nem minősül az adatigénylés címzettjének a magánéletébe tartozó magántitoknak. Szintén nem eredményezi a magántitok védelméhez való jog sérelmét az érintettre vonatkozó információ továbbítása, ha az ahhoz hozzáférő harmadik személy a továbbított adatot már ismerte, ebben az esetben ugyanis az adat a harmadik személy vonatkozásában nem minősült titoknak.
• AB határozat bírói döntés megsemmisítéséről (IV/1788/2018.)
Az ügy tárgya: A Fővárosi Ítélőtábla 2.Beüf.10730/2018/3. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (összbüntetés)
Összefoglaló a döntésről: Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján megsemmisítette a Fővárosi Törvényszék összbüntetésbe foglaló ítéletét, illetve a Fővárosi Ítélőtábla végzését. Az összbüntetésbe foglalt ítéletek egy részének időbelisége miatt a bíróság az új Btk. szabályait alkalmazta – annak átmeneti rendelkezései alapján. Az indítványozó fellebbezéssel élt, mivel szerinte – az időközben az Alkotmánybíróság által megsemmisített átmeneti rendelkezések helyett – az új Btk. időbeli hatálya alapján kellett volna dönteni az ügyben alkalmazandó büntetőtörvényről. A Fővárosi Ítélőtábla a támadott végzésével a törvényszék döntését helybenhagyta. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában kifejtette, hogy a bíróságok az eljárásuk során a bűncselekmények elkövetésekor még nem létező szabályt alkalmaztak, ezért a támadott döntések sértik a visszaható hatályú jogalkalmazás tilalmát. Az Alkotmánybíróság először is kiemelte, hogy egy korábbi határozatában azért semmisítette meg az új Btk. egy átmeneti rendelkezését, mert az a hatályba lépését megelőzően keletkezett tényekhez fűzött új, a korábban hatályos szabályozáshoz képest eltérő jogkövetkezményt. Jelen ügyben a Fővárosi Ítélőtábla eljárása tartalmilag megfelelt a korábban megsemmisített rendelkezés előírásainak, vagyis az eljáró bíróság elmulasztotta figyelembe venni a visszaható hatály tilalmából fakadó követelményeket. Ezt követően az Alkotmánybíróság kiemelte, hogy az alkotmánybírósági és az azzal egyező irányadó bírósági gyakorlat szerint az összbüntetésre vonatkozó rendelkezések a büntető anyagi jog körébe tartoznak, ezért a büntetőtörvény időbeli hatályára vonatkozó szabályok alkalmazásának van helye. Az alkalmazandó jogszabály megállapítása esetén pedig az ítéletek jogerőre emelkedésének van meghatározó szerepe. Ebből az következik, hogy ha az összbüntetési eljárást érintően az elítéltre nézve szigorúbb anyagi jogi rendelkezések lépnek hatályba, akkor a hátrányosabb előírások akkor alkalmazhatók, ha az elítélt alapítéletei között nincs olyan, amelyik a szigorúbb törvényi rendelkezés hatálybalépését megelőzően emelkedett jogerőre. Az alkotmányjogi panasz alapját képező ügyben ugyanakkor kétséget kizáróan volt olyan ítélet, amely az új Btk. hatálybalépését megelőzően emelkedett jogerőre, erre tekintettel pedig a bíróságok jogértelmezése megsértette a visszaható hatályú jogalkalmazás tilalmát.
• AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/898/2018.)
Az ügy tárgya: A Kúria Gfv.VII.30.755/2017/12. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (szerződés érvényességének megállapítása; átalakuló szervezet)
Összefoglaló a döntésről: Az Alkotmánybíróság elutasította a Kúria szerződés érvényessége, tulajdonjog megállapítása és tulajdonjog bejegyzése tárgyában hozott ítélete ellen előterjesztett alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó gazdasági társaság ingatlan tulajdonszerzésre vonatkozó szerződés érvényességének megállapítását kérte a bíróságoktól. Az eljárás tárgya szerint azt kellett eldönteni, hogy azok a vállalatok, gazdasági társaságok, amelyek az indítványozónak az ingatlan tulajdoni hányadát eladták, illetve azt az indítványozóba apportálták, ténylegesen tulajdonosai voltak-e az ingatlan adott tulajdoni hányadának. Az indítványozó keresetét elutasították, a Kúria pedig a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogon belül a tisztességes tárgyaláshoz való jogának sérelmére hivatkozott. Álláspontja szerint az eljáró bíróságok olyan döntést hoztak, amely a hatályos jogszabályokból nem levezethető, illetőleg nincs olyan szabály, amely az elutasító döntésük indokául szolgálhatott volna. Sérelmezte azt is, hogy a bíróságok nem tettek eleget indokolási kötelezettségüknek sem. Az Alkotmánybíróság először is ismertette a tisztességes bírósági eljáráshoz való alapjog, illetve annak részterületei értelmezésére vonatkozó alkotmánybírósági gyakorlatot, majd hangsúlyozta, hogy az eljárás tisztességessége mindig esetről esetre vizsgálandó, mivel a bírói döntés és az ügy egyedi körülményei azt alapvetően befolyásolhatják. Ezt követően az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy a Kúria részletesen indokolta jogi álláspontját, döntését számos jogszabály rendelkezésére alapítva, azokat értelmezve hozta meg. Annak megállapítása pedig a rendes bíróságok hatáskörébe tartozik, hogy a konkrét ügyben mely jogszabályokat kellett alkalmazni, illetve azokat értelmezni, tehát ebből a szempontból sem állapította meg a támadott ítélet alaptörvény-ellenességét.
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/364/2019.)
• AB végzés alkotmányjogi panasz eljárás megszüntetéséről (IV/1721/2013.)
Az ügy tárgya: A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény elleni alkotmányjogi panasz
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1666/2018.)
Az ügy tárgya: A 2013. évi CCXL törvény 176. §-a és a 16/2014. (XII. 19.) IM rendelet 134/A §-a elleni alkotmányjogi panasz (tulajdonhoz való jog a büntetés-végrehajtási intézetben)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/129/2019.)
Az ügy tárgya:A Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 206.Kpk.50.045/2018/4. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (építésügy)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1693/2018.)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1471/2018.)
Az ügy tárgya: A Kúria Bfv.III.1947/2017/9. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (bűnpártolás vétsége)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/185/2019.)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1131/2018.)
Az ügy tárgya: A Debreceni Törvényszék 1.Pkf.20.584/2018/6. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (végrehajtási záradék kiállításának megtagadása)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1654/2018.)
Az ügy tárgya: A Fővárosi Törvényszék 53.Pf.632.694/2018/4-I. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (társasházi közgyűlési határozat érvénytelensége)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1648/2018.)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1188/2018.)
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.VI.21.268/2017/28. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (szerződés érvénytelensége)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1807/2018.)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1767/2018.)
Az ügy tárgya: A Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.20.724/2018/2. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (kölcsönszerződés érvénytelensége)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/11/2019.)
Az ügy tárgya: A Pécsi Ítélőtábla Pf.V.20.095/2018/5. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (szerződés érvénytelensége)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/659/2019.)
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.21.725/2017/3. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (közúti baleset okozása, kártérítési felelősség)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1631/2018.)
Az ügy tárgya: A Kúria Bfv.II.1943/2017/6. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (tisztességtelen eljárás; ártatlanság vélelme)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1795/2018.)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1859/2018.)
Az ügy tárgya: A Fővárosi Törvényszék 44.Pf.634.920/2018/4. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (birtokháborítás)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1053/2018.)
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.V.22.680/2017/3. számú és a Pfv.V.22.680/2017/5. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (szerződés érvénytelensége)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/285/2019.)
Az ügy tárgya: A Székesfehérvári Törvényszék 1.Pf.225/2018/6. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (fogyasztási kölcsön utáni tartozás)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/374/2019.)
Az ügy tárgya: A Kúria Mfv.II.10.086/2018/13. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (közszolgálati jogviszony)
• AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/1548/2018.)
Az ügy tárgya: A Kúria Kfv.IV.35.323/2018/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (támogatás visszafizetése; önkormányzat)
• Az Alkotmánybíróság 2019. július 9-i teljes ülése
• Az Alkotmánybíróság 1. öttagú tanácsának 2019. július 9-i ülése
• Az Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsának 2019. július 9-i ülése
• Az Alkotmánybíróság 3. öttagú tanácsának 2019. július 9-i ülése

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
EP választás: Változások a kampányszabályokban - Jogászvilág - Jogászvilág
EP választás: Változások a kampányszabályokban - Jogászvilág
Kezdőlap » EP választás: Változások a kampányszabályokban
Bár a 2018-as országgyűlési választási kampányban hozott kúriai döntések még egész más irányt vetítettek előre, az akkor hatályban lévő kampánytechnikai szabályok közül jópárat a Kúria döntéseivel ellentétesen változatott meg a jogalkotó a választási eljárási törvény őszi módosításokkor. Az Európai Parlamenti választás során a pártoknak kiemelten oda kell figyelniük az ajánlásgyűjtési, plakátolási és a választási gyűlésre vonatkozó szabályokra, ha nem szeretnék, hogy a választási eljárási törvény megsértése miatt felelősségre vonják őket. Ajánlásgyűjtés A választási eljárási törvény (Ve.) szerint ajánlást a…
Bár a 2018-as országgyűlési választási kampányban hozott kúriai döntések még egész más irányt vetítettek előre, az akkor hatályban lévő kampánytechnikai szabályok közül jópárat a Kúria döntéseivel ellentétesen változatott meg a jogalkotó a választási eljárási törvény őszi módosításokkor. Az Európai Parlamenti választás során a pártoknak kiemelten oda kell figyelniük az ajánlásgyűjtési, plakátolási és a választási gyűlésre vonatkozó szabályokra, ha nem szeretnék, hogy a választási eljárási törvény megsértése miatt felelősségre vonják őket.
A választási eljárási törvény (Ve.) szerint ajánlást a polgárok zaklatása nélkül főszabálykét a jelölő szervezet képviselője vagy a jelöltként indulni szándékozó választópolgár, illetve annak képviselője bárhol gyűjthet. A törvény tartalmaz egy zárt tiltó listát, hogy melyek azok a területek, ahol nem gyűjthető ajánlás. Ilyen tiltott területnek minősül az ajánlást gyűjtő és az ajánló munkahelye munkaidőben, a Magyar Honvédségnél és a központi államigazgatási szerveknél szolgálati viszonyban levő személy a szolgálati helyén vagy szolgálati feladatának teljesítése közben, tömegközlekedési eszköz, az állami, helyi és nemzetiségi önkormányzati szervek hivatali helyisége, a felsőoktatási és köznevelési intézmény és az egészségügyi szolgáltató helyiségében.
Az ajánlásgyűjtés szabályainak és a tulajdonhoz való jog viszonyát vizsgálta a Kúria a Kvk.IV.37.240/2018/2. határozatában. Az ügyben egy áruházparkolóban gyűjtöttek engedély nélkül ajánlásokat az országgyűlési választáson való induláshoz. Az aktivisták a biztonsági szolgálat felhívására sem hagyták el a területet, ami magánterületnek minősült. A Nemzeti Választási Bizottság (NVB) úgy értelmezte Ve. azon szabályát, hogy ajánlás a polgárok zaklatása nélkül (a törvényben felsorolt kivételeken túl) bárhol gyűjthető, hogy ez nem értelmezhető akként, hogy a magántulajdonban álló területen a tulajdonos engedélye nélkül is folytatható lenne ajánlásgyűjtés, illetve kimeríti a zaklatás fogalmát, ha a bevásárlóközpontba fogyasztási, vásárlási szándékkal érkező választópolgárokat ajánlásgyűjtés, kampányolás céljából megállítják, megszólítják.
A Kúria kiemelte, hogy a politikai kommunikációban az ajánlás folyamata a legjelentősebb és leginkább védelemben részesülő csatornán, a polgárok és a jelöltek, illetve képviselőik között történik. Ennek korlátozása alapjog korlátozás. A bevásárlóközpontok parkolóit illetően a Kúria kimondta, hogy alapvetően lehet itt politikai alapjog gyakorlása keretben alírást gyűjteni, a magántulajdon nem korlátozhatatlan. Közérdekből a tulajdonjog ugyanis korlátozható, egy politikai alapjog korlátozása pedig közérdeknek minősíthető, így a tulajdonosnak bizonyos tekintetben tűrési kötelezettsége áll fenn. Mivel a Ve. nem tartalmaz olyan kitételt, hogy közforgalom számára nyitva álló magánterületen nem gyűjthető aláírás, ezért gyűjthető alírás a tulajdonos hozzájárulásával, vagy úgy is, hogy a tulajdonos ugyan nem járul hozzá kifejezetten, de azt eltűri, nem tiltakozik. Amikor azonban tiltakozik az aláírásgyűjtés ellen, akkor a politikai alapjog és a tulajdonjog kollízióba kerül egymással. A Kúria szerit vannak olyan tényezők, melyek felhozhatóak a tulajdon elsőbbsége oldalán, ilyennek tekinthető, ha az aláírásgyűjtő pulttal megnehezítik a járdán való közlekedést, akadályozzák a vásárlókat a parkolásba, az üzlethelyiségekbe történő bejutásban. Kiemelte ugyanakkor azt is, hogy a közforgalom előtt megnyitott magánterület tulajdonosa jogai gyakorlása elé a politikai alapjog érvényesülése meghatározott keretek között korlátokat állít. A bárhol történő gyűjtésbe a közforgalom számára nyitva álló magánterület is beletartozik, itt is lehet aláírást gyűjteni, még akkor is, ha a magántulajdonos ezt kifejezetten nem engedélyezi, de eltűri. Feltétel ehhez, hogy a tevékenység ne járjon a polgárok zaklatásával, de a tűrés kötelezettsége bizonyos körülmények között a tulajdonos érdekköréhez képest is megáll. Ilyen körülmény a választási kampányidőszak, és benne a képviselőjelölti ajánlásgyűjtés. Választási kampány idején a közforgalom előtt megnyitott magánterület esetén egyfelől a polgárok zaklatása, másfelől a tulajdonos érdekkörének érdemi sérelme szabják meg a korlátozhatóság szintjeit. Ha zaklatás vagy a bevásárlóközpont rendeltetésszerű használatának sérelme nem merül fel, gyűjthető aláírás.
Hiába hozott előremutató döntést a Kúria, 2018. október 1-jétől megváltoztatta az Országgyűlés a szabályozást és megtiltotta az ajánlások gyűjtését a tulajdonos előzetes, írásbeli hozzájárulásának hiányában a közforgalom számára nyitva álló magánterületen, így lényegében, szemben a Kúria értelmezésével betiltotta az áruházak parkolójában az ajánlások gyűjtését.
A kisebb, nem vagyonos pártok választópolgárokkal való kommunikációjúnak egyik kiemelt terepe a vadplakátolás volt. Választási plakát ugyanis a kampányidőszakban korlátozás nélkül bárhol elhelyezhető volt. Épület falára, kerítésre plakátot elhelyezni kizárólag a tulajdonos, a bérlő, illetőleg – állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő ingatlan esetén – a vagyonkezelői jog gyakorlójának hozzájárulásával lehetett, de a szabályozás kifejezetten az ingatlanokat érintette. Az új szabályozás szerint az előzetes engedély beszerzése már nem csak ingatlanok, hanem a törvény megfogalmazása szerint általánosan dolgok vonatkozásában áll fenn: plakátot elhelyezni magántulajdonban álló dolgon kizárólag a tulajdonos vagy a bérlő, állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő dolgon a vagyonkezelői jog gyakorlójának előzetes, írásbeli hozzájárulásával lehet. Ebbe már beletartoznak a villanyoszlopok, trafók, és minden olyan dolgok, amikre korábban plakátokat ragasztottak. A választások előtt pedig még pont olyan döntést hozott a Kúria, amely a még megengedőbb plakátolási szabályok irányába mutatott. A Kvk.III.37.400/2018/2 határozatban ugyanis az aluljáró falára kirakott plakátokkal kapcsolatban állapította meg, hogy jogszerűtlenül került sor az eltávolításukra. A választási plakátok egyes középületeken és a közterület meghatározott részein történő elhelyezésének tilalmáról szóló 4/2014. (II. 13.) Főv. Kgy. rendelet értelmében ekkor tilos volt választási plakátot elhelyezni valamennyi aluljáróban. A Kúria azonban megállapította, hogy a véleménynyilvánítási szabadság kiterjed a választási kampány során a jelöltek és a jelölő szervezetek által folytatott kampánytevékenységekre. Az Alaptörvény mindenkinek biztosítja a szabad politikai véleménynyilvánítás jogát, amely megnyilvánulhat politikai reklámok közzétételében is. A választási eljárási törvényből az következik, hogy választási plakát elhelyezésére kizárólag a Ve. rendelkezései az irányadóak, ebben a tekintetben a Ve. plakátokat szabályozó 144. §-a zárt szabályrendszert alkot. E szakasz (5) bekezdése felhatalmazást ad a helyi, illetve fővárosi önkormányzat számára arra, hogy egyes középületeken vagy a közterület meghatározott részén plakát, illetve óriásplakát elhelyezését megtiltsa. Ez a felhatalmazás ugyanakkor a fővárosi önkormányzat vonatkozásában kifejezetten akként szólt, hogy a „fővárosban a fővárosi önkormányzat műemlékvédelmi, környezetvédelmi okból rendeletben megtilthatja” plakátok kihelyezését. A választási plakátok valamennyi aluljáróban történő elhelyezését tiltó, általános jellegű szabály azonban nem tartalmaz sem műemlékvédelmi, sem környezetvédelmi okot. Így ez nem esik a Ve. szerinti felhatalmazás hatálya alá. A Kúria a döntésében tehát megállapította, hogy a Ve. szabályaiba ütközik a választási plakátok aluljáróban történő kitételét általános jelleggel tiltó önkormányzati szabály.
A választási gyűlésekre a régi gyülekezési törvény szerint a gyülekezési törvény hatálya nem terjedt ki. Mindez többek közt azt jelentette, hogy ezeket a választási gyűléseket nem kellett előzetesen bejelenteni, viszonylag szabadon megtarthatóak voltak.
Ráadásul a választási kampány időszakában született egy kúriai döntés, a Kúria Kvk.VI.37.279/2018/2. határozata, mely az ajánlásgyűjtést követően újabb frontot nyitott a politikai jogiakkal élő és az áruházak között. A határozat alapjául szóló ügyben 2018. február 25-én reggel 10 órától választási gyűlést, és annak keretében aláírásgyűjtést folytattak az egyik áruház parkolójában. A helyszínen körülbelül hatvan fő fordult meg óránként, az érdeklődők folyamatosan csatlakoztak és távoztak, 11 óra körül az áruház biztonsági őrei jelezték, hogy a gyűlés magánterületen, a tulajdonos engedélye nélkül folyik, onnan el kell távozniuk. A Kúria megállapította, hogy ilyen esetben, amikor az eljárás tárgya nem a közforgalom számára megnyitott magánterületen való ajánlásgyűjtés, hanem a közforgalom számára megnyitott magánterületen választási gyűlés folytatása, ugyanúgy alapjogi kollízió áll fenn a terület tulajdonosának tulajdonhoz való joga és politikai jellegű alapjogok (gyülekezéshez való jog, véleménynyilvánításhoz való jog) között.
Az ügyben a Nemzeti Választási Bizottság azzal érvelt, hogy amennyiben a magánterület tulajdonosa egyértelműen kifejezi azt a szándékát, hogy nem kíván a politikai diskurzus passzív szereplőjévé sem válni és semmilyen módon részt venni a választási eljárásban, ez ugyanolyan politikai véleménynyilvánításnak tekinthető, mint a jelelő szervezet által tartott választási gyűlés. Az NVB szerint nem tekinthető szükségesnek és arányosnak a jelöltek, jelölő szervezetek politikai alapjoga érvényesítése érdekében a választási eljárásban részt nem vevő szervezet véleménynyilvánításhoz való jogának olyan mértékű korlátozása, amely kifejezett akarata ellenére véleményét teljes mértékben, egyoldalúan figyelmen kívül hagyja. Ezzel szemben a Kúria érvelése szerint a választási gyűlés tartásához való jog a véleménynyilvánításhoz való jognak, mint anyajognak és a gyülekezéshez való jognak, mint a véleménynyilvánításhoz való jog egyik aspektusának a részjogosítványa. A gyülekezéshez való jog, mivel a közügyekben folytatott kollektív véleménynyilvánítási szabadság megfogalmazása, ezért kiemelkedő alkotmányjogi védelemben részesül. A választási kampány idején folytatott kampánytevékenység a választásoknak a demokrácia működésében betöltött szerepére figyelemmel az alkotmányosan leginkább védett kommunikáció körébe tartozik. Hangsúlyozta, hogy a magántulajdonban álló terület tulajdonosa szabadon dönthet arról, hogy a tulajdonában álló területet megnyitja-e a közforgalom számára, vagy nem. Amennyiben úgy dönt, hogy ezt megteszi, akkor a tulajdonában álló terület politikai kommunikáció helyszíne is lehet.
A Kúria tehát kimondta, hogy az alapjogi kollízió nem az áruház tulajdonosának véleménynyilvánításhoz való jogát, hanem kizárólag a tulajdonhoz való jogát érinti. Ennek vizsgálata során kiemelte, hogy nem merült fel adat arra vonatkozóan, hogy a választási gyűléssel akadályozták volna a vásárlókat a parkolásban, az áruházba történő bejutásban, illetve bármilyen más módon zavarták volna az áruház rendeltetésszerű működését. Így a terület tulajdonosa érdekkörének érdemi sérelme nem valósult meg. Az, hogy a tulajdonos közforgalom elől el nem zárt területén választási gyűlést tartottak, az NVB álláspontjával szemben nem veti fel a Ve. önkéntes részvétel elvének sérelmét, mivel a terület tulajdonosa nem vált a választási eljárás résztvevőjévé. A korlátozás szükségessége és arányossága körében a Kúria kiemelte, hogy a tulajdonjog korlátozása a választási gyűlés megtarthatósága érdekében szükséges és arányos, ezzel szemben a választási gyűlés befejezésére történő felszólítás a választási gyűlést tartó véleménynyilvánításhoz, gyülekezéshez és választási gyűlés tartásához való jogának szükségtelen és aránytalan korlátozását jelentette.
Az új gyülekezési törvényszabályait azonban már maga a Ve. rendeli alkalmazni a választási gyűlésekre, így komoly adminisztrációs nehézségeket gördít a jogalkotó a választási gyűlések megtartói elé, hiszen a jövőben az összes választási gyűlést a tüntetések mintájára be kell majd jelenteni a rendőrségen a gyülekezési törvény szabályai szerint. Eltérés, hogy választási gyűlést csak kampányidőszakban lehet tartani, és a szavazás napján választási gyűlés nem tartható. A választási kampány céljára az állami és önkormányzati költségvetési szervek a jelöltek, jelölő szervezetek számára azonos feltételekkel bocsáthatnak rendelkezésre helyiséget és egyéb szükséges berendezést. Állami vagy önkormányzati hatóság elhelyezésére szolgáló épületben választási kampánytevékenységet folytatni, választási gyűlést tartani tilos, kivéve az ötszáznál kevesebb lakosú településen, feltéve, hogy más közösségi célú épület nem áll rendelkezésre.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria