text:
MOZGÁSBAN A FÁJLMEGOSZTÓK NEGYEDIK GENERÁCIÓS FÁJLCSERÉLÉS A LÁTHATÁRON? - PDF
MOZGÁSBAN A FÁJLMEGOSZTÓK NEGYEDIK GENERÁCIÓS FÁJLCSERÉLÉS A LÁTHATÁRON?
Download "MOZGÁSBAN A FÁJLMEGOSZTÓK NEGYEDIK GENERÁCIÓS FÁJLCSERÉLÉS A LÁTHATÁRON?"
1 Mezei Péter Németh László MOZGÁSBAN A FÁJLMEGOSZTÓK NEGYEDIK GENERÁCIÓS FÁJLCSERÉLÉS A LÁTHATÁRON? AJÁNLÁS Bár az érzés még friss, és nem volt ideje leülepedni, mégis úgy kívánja, hogy megosztásra kerüljön februárjában elhunyt Boytha György professzor. Doktori értekezésem opponensi feladatainak elvállalása révén Boytha György lehetővé tette számomra, hogy ha csak egy pillanatra is, de bepillantást nyerjek egy széles látókörű tudós gondolkodásába. A sors kegyetlen fintora, hogy az értekezéssel kapcsolatos egyik, ha nem a legfontosabb segítő szándékú kritikai megjegyzésében a professzor úr arra hívta fel a figyelmemet, hogy fordítsak még némi időt a nyilvános előadás jogának az Egyesült Államokban való szabályozására. E tanács motiválta az alábbi tanulmány elkészültét. Bár tartalmában már elkanyarodik annak kizárólagos elemzésétől, a professzor úr által rá gyakorolt szellemi hatás tagadhatatlan. A legrosszabb az, hogy az alábbi cikket már nem küldhetem el neki hálám jeléül. Kizárólag annyit tehetek, hogy utólag is neki ajánlom e tanulmány megszületését. (Mezei Péter) I. BEVEZETÉS Az elmúlt több mint egy évtizedben, mióta a Napster megnyitotta kapuit, az online fájlmegosztás vagy a közkeletűen fájlcserélésnek nevezett jelenség 1 a digitális szerzői jogi környezet egyik legaktuálisabb és legfontosabb területévé nőtte ki magát. A szerzői jogászok legnagyobb szerencséjére azonban a közhelyszerűség messze elkerüli e témát. A digitális technológiák és az internetes környezet folyamatos alakulása, az erre gyorsan reagáló fogyasztók, és ez utóbbiaknál valamivel lassabban reagáló szórakoztatóipar üzleti modelljeinek változásai egy dinamikus, minden pillanatban valami újat adó forrásává vált a gyakorlati és tudományos életnek. Az ezzel kapcsolatos kutatások, valamint a fájlcserélésből fakadó 1 Egyet kell érteni a Szerzői Jogi Szakértői Testülettel abban a tekintetben, hogy a fájlcserélés, illetve a fájlmegosztás kifejezés némiképp félrevezető. A jelen felhasználási formánál ugyanis nyelvtani értelemben nincs se csere, se megosztás, amelyek egyaránt azt feltételeznék, hogy az eredeti műpéldány a feltöltő birtokából kerül ki. A P2P-programok használatakor gyakorlatilag a fájlok szisztematikus többszörözéséről van szó. Lásd: SZJSZT 07/08/01 Szerzői művek online fájlcserélő rendszerek segítségével megvalósuló felhasználása. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 3. (113.) évf. 4. sz augusztus, p. 111., illetve 1. lábjegyzet. Az eljáró tanács állásfoglalásában épp ezért következetesen idézőjelben használta e szavakat. A jelen tanulmány takarékossági okokból eltekint ettől, és a fájlcserélés és a fájlmegosztás kifejezést az egyszerűség kedvéért alternatívaként szerepelteti. 5. (115.) évfolyam 2. szám, április
2 52 Mezei Péter Németh László feszültségek, perek és peren kívüli megegyezések végtelen sorát persze itt szükségtelen és lehetetlen lenne felsorolni. 2 A jelen tanulmány ennek a dinamikus jelenségnek a legfrissebb fejleményeire kíván egy sajátos szemszögből kitérni: vajon a The Pirate Bay elleni svéd, a Mininova elleni holland, és az isohunt elleni egyesült államokbeli ítélet alkalmas lesz-e arra, hogy előidézze a fájlmegosztás jelenlegi harmadik generációját felváltó negyedik korszak beindítását? Amennyiben a válasz nemleges, akkor érdemes feltenni azt a kérdést, hogy a jelenleg ismert technológiai fejlesztések között van-e olyan, amely önmagában egy új, negyedik generációt jelent az eddigiekhez képest. A cikk ennek megfelelően a II. fejezetben az eddig ismert három generáció technológiai jellegzetességeinek bemutatásával, majd a hozzájuk kapcsolódó híres perek ismertetésével indul. A III. fejezetben található részkonklúzió összefoglalja, hogy az első három generáció fényében melyek lehetnek azok a jellegzetességek, alapismérvek, amelyek mentén lehetséges különálló generációkról beszélni. Ezeket a továbbiakban generációs tényezőknek fogjuk hívni. E megállapítások segítségével a IV. fejezetben tüzetes (technikai és jogi) elemzésnek vetjük alá többek között a The Pirate Bay módosított üzemeltetését, illetve a streaming vagy a BitTorrent alapú internetes televíziózást. A tanulmány minden bizonnyal nem lesz teljes és hézagmentes. A megírás és megjelentetés időszaka alatt épp a kérdéskör alakulásának hihetetlen sebességére tekintettel több, a cikket akár érdemben is érintő fejleményről (például fellebbezésekről, új technológiákról, torrentoldalak önkéntes bezárásáról ki tudja még, miről) lehet majd hallani. Az alábbi vizsgálat ezenfelül elsősorban csak a szerzői jogi és a technológiai kérdésekre tér ki. Mellőzi a közgazdasági vagy a más jogterületekhez, pl. a büntetőjoghoz tartozó kérdések részletes tárgyalását, amelyekre a szükséges háttérismeretek birtoklása hiányában a szerzők nem mernek vállalkozni. Ez azonban önmagában még nem feltétlenül rossz ez ugyanis alkalmas lehet egy új, érdemi konzultáció beindítására. II. A FÁJLCSERÉLÉS HÁROM GENERÁCIÓJÁNAK TECHNOLÓGIAI ISMERTETÉSE ÉS PERTÖRTÉNETE 1. Az első generációs fájlcserélő programok 1.1. Az első generációs programok (mint például a Napster) legfontosabb jellegzetességét az adatforgalmat a felügyelete alatt tartó, azonban a konkrét szerzői műveket nem tartalmazó központi (centrális) szerver adta. A szolgáltatás igénybevételéhez a felhasználónak a 2 Ezzel összefüggésben lásd részletesen Mezei Péter: A sárkány levágott feje helyére mindig kettő új nő? A fájlcseréléssel szembeni küzdelem a P2P-szolgáltatók, a felhasználók és az internetszolgáltatók felelősségének fényében. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 4. (114.) évf. 3. sz., június, p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
3 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 53 szolgáltató honlapjáról kellett letöltenie egy kliensprogramot, valamint regisztrálnia kellett a rendszerben. Ezt követően ki kellett jelölnie a számítógépe merevlemezén található azon műveket, amelyeket meg kívánt osztani a kívülállókkal. Miután a felhasználó a rendszerbe belépett, a központi szerver automatikusan frissítette az általa megosztani kívánt adatokat, s mindezek után kezdődhetett a tartalmak keresése. Amennyiben a szerver adatai szerint a keresett fájl egy másik felhasználó gépén megvolt, a kereső személy a képernyőn megjelenő download ikonra kattintva megindíthatta a letöltést. Ekkor a központi szerver a felhasználónak megküldte a keresett fájl forrásának metaadatait (elérési útvonalát), majd a letöltés a szervertől függetlenül, webes alapon megkezdődhetett. A letöltést követően a központi szerver adatai újból frissültek, és a felhasználó ettől kezdve maga is forrásul szolgált a későbbi letöltőknek. 3 Ezt a technológiai módszert az alábbi ábrával igyekszünk vázlatosan szemléltetni. 1. sz. ábra: A fájlcserélés első generációja 3 A Napster működésének leírását lásd: A&M Technology, Inc., et al., v. Napster, Inc., et al., 239 F.3d 1004 (2001), p (115.) évfolyam 2. szám, április
4 54 Mezei Péter Németh László 1.2. A fájlcserélés első generációjával kapcsolatos perekben 4 az Egyesült Államokban a felperesek sikerrel hivatkozhattak a szerzői jogok közvetett vagy másodlagos megsértésének (indirect or secondary copyright infringement) tételére. A közvetett jogsértés előfeltétele, hogy a tényleges fogyasztók is jogsértést valósítsanak meg. A Napster-ügyben eljáró bíróság (Ninth Circuit) úgy találta, hogy a Napster használata a jogosultak többszörözéshez és terjesztéshez fűződő kizárólagos jogának egyértelmű megsértésével jár, 5 és a felhasználók cselekménye nem felel meg a fair use-teszt 6 faktorainak sem. Az első generációs szolgáltatók esetében a közvetett felelősség mindkét válfaja bizonyítottnak tekinthető. A járulékos felelősség (contributory liability) megállapításának feltétele ugyanis, hogy az érintett személy/szervezet tudjon a jogsértésről, 7 illetve maga is hozzájáruljon a felhasználáshoz. 8 A Ninth Circuit szerint a központi szerverek működésének jellegéből, valamint a jogsértő tartalmakra vonatkozó figyelmeztetésekből a Napster egyértelműen tudhatott arról, hogy a programot védett művek megosztására használják fel, amihez a szolgáltatás kifejlesztése révén egyértelműen hozzájárult. 9 Helyettes szerzői jogsértés (vicarious liability) pedig akkor állapítható meg, ha az alperes felügyeleti joggal bír a felhasználási cselekmény felett, és abból közvetlen kereskedelmi haszna származik. 10 Az első generációs szolgáltatások üzemeltetői a rendszer működését világosan képesek voltak ellenőrizni, és egyértelmű kereskedelmi bevételekre is szert tettek A Napster az európai kontinensen is pereskedésre kényszerült. Mivel azonban a kontinentális jogrendszerek nem ismerik a szerzői jog közvetett megsértése kategóriáját, ezért az igazi kérdést az jelentette, hogy a centralizált szolgáltatások a felhasználók cselekményeitől függetlenül megvalósítanak-e jogsértést. A német Napster-perben eljáró hamburgi fórum szerint az olyan szolgáltatás, amely a jogvédett tartalmak azonosításában, valamint az azok A Napster-ügy mellett az Aimster klienst is perbe fogták, azonban ez utóbbi per a program csekélyebb népszerűsége miatt nem kapott akkora publicitást. Lásd: In re: Aimster Copyright Litigation, 334 F.3d 643 (2003), p A&M v. Napster, p A fair use-teszttel összefüggésben lásd részletesen: Mezei Péter: Mitől fair a fair? Szerzői művek felhasználása a fair use-teszt fényében. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 3.( 1103.) évf. 6. sz december, p Know or have reason to know. Lásd: Religious Technology Center v. Netcom On-Line Communication Services, Inc., 907 F.Supp (1995), p One who, with knowledge of the infringing activity, induces, causes or materially contributes to the infringing conduct of another, may be held liable as a contributory infringer. Lásd: A&M v. Napster, p. 1019; Fonovisa, Inc., v. Cherry Auction, Inc., et al., 76 F.3d 259 (1996), p A&M v. Napster, p Az Egyesült Államok joga már akkor közvetlen kereskedelmi haszonról beszél, ha a szolgáltatás vonzereje a felhasználókat a részvételre csábítja. Eszerint: if the infringement brings in costumers, then financial benefit exists. Lásd: Robyn Axberg: File-Sharing Tools and Copyright Law: A Study of In Re Aimster Copyright Litigation and MGM Studios, Inc. v. Grokster, Ltd. Loyola University Clicaqr Law Journal, 2003, p A&M v. Napster, p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
5 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 55 hoz való hozzáférés megteremtésében közvetlenül részt vállal, a nyilvánossághoz közvetítés kizárólagos jogát sérti. 12 S bár a fájlcserélés témakörében hazánkban mértékadó SZJSZT 07/08/1 számú állásfoglalás e jog megsértéséről nem beszél, 13 az előbbi német indokolás a nemzetközi, illetve az európai uniós szerzői jogi szabályok hasonló implementációja folytán hazánkban is követhetőnek tűnik A fájlcserélés második generációja 2.1. Az első generációs szoftverekkel kapcsolatos jogviták hatására a fájlcserélő programok struktúrája jelentős fejlődésen ment keresztül. A legfontosabb változást a központi szerver kiiktatása jelentette. Ebben az ún. decentralizált modellben minden felhasználó szerverként is szolgál az adatok tárolására és a keresések lefolytatására. Annak elkerülése érdekében, hogy ennek hatására lelassuljon a rendszeren belüli kommunikáció, a FastTrack protokoll kiemelt egyes supernode -okat (csomópontokat), amelyek általában nagy teljesítményű szerverek voltak, és az alájuk tartozó gyengébb teljesítményű node-okat (általában egyszerű PC-ket) felölelve felügyelték a kereséseket. Így az olyan szolgáltatások, mint például a Gnutella, a KaZaA, a Grokster, a Morpheus vagy a BearShare 15 használói a felettük álló supernode-okkal álltak kapcsolatban, amelyek a kereséseket az általuk lefedett node-ok adatai között végezték el elsőként, s csak ennek sikertelensége (vagy új keresés indítása) esetén fordultak a többi supernode-hoz az ő hálózatuk átkutatása érdekében. 16 Amennyiben sikerült forrást találni a keresett fájlhoz, akkor annak letöltése webes alapon történt. Ennek befejezése után a letöltő személy szintén forrássá vált a további letöltéshez. 17 Ezt a működési szisztémát mutatja be a 2. sz. ábra. 12 LG Hamburg (308 O 98/01). In: JurPC Web-Dok. 238/2001 (www.jurpc.de/rechtspr/ htm), Abs A közreműködők szerzői jogsértéssel kapcsolatos felelősségét a hatályos magyar Szjt. nem tartalmazza. Lásd: SZJSZT 07/08/1, p A törvényi rendelkezések alapját ugyanis a WIPO Szerzői Jogi Szerződés (a továbbiakban: WCT) 8. cikke adja, amit később az Infosoc-irányelv [Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve (2001. május 22.) az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról] 3. cikk (1) bekezdése is a magáévá tett. Ezeket a rendelkezéseket az uniós tagállamok beépítették saját jogrendjükbe. Lásd részletesen: Zachar Balázs: Internetes zenefelhasználás az elmúlt évek jogeseteinek tükrében. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 17. évf. 6. sz., december, p Bár a kliensprogramok száma feltűnően nagy volt, ezek sok esetben ugyanazt a technológiát alkalmazták. Így a Grokster a KaZaA által használt FastTrack protokoll szerint működött, a Morpheust üzemeltető StreamCast pedig a Gnutella technológiáját vásárolta meg annak fejlesztőitől. 16 Így fordulhatott elő, hogy például a KaZaA programot csúcsidőszakában bár több milliónyian használták egy időben világszerte, egy keresés lefolytatása esetén csak csekély számú forrást talált a rendszer. Új keresést azért érte meg indítani, mert ennek eredményeként a supernode az újonnan belépett felhasználók frissített adatai között is tudott keresni. 17 A Grokster és a Morpheus program működésének leírását lásd: Metro-Goldwyn-Mayer Studios, Inc., et al., v. Grokster, Ltd., et al., 545 U.S. 913 (2005), p (115.) évfolyam 2. szám, április
6 56 Mezei Péter Németh László 2. sz. ábra: A fájlcserélés második generációja 2.2. A Napster-perrel szinte egy időben jelent meg az OpenNap és a Swaptor a világhálón. Az előbbit a StreamCast, az utóbbit pedig a Grokster fejlesztette ki azzal a céllal, hogy a Napster bukását követően szolgáltatás nélkül maradt felhasználókat magához csábítsa. E próbálkozásuk olyannyira sikeresnek bizonyult, hogy már 2003-ban perbe fogták őket az Egyesült Államokban. Az ügy egészen a Szövetségi Legfelsőbb Bíróságig jutott, amely mindkét szolgáltatást jogellenesnek találta. Bár a központi szerverek kiiktatása folytán a szolgáltatás nyújtója nem rendelkezett felügyeleti és ellenőrzési joggal, illetve lehetőséggel, 18 s ezért az alperesek nem követtek el helyettes szerzői jogi jogsértést, a járulékos felelősség tétele viszont megállapíthatónak bizonyult. Az alpereseknek ugyanis tudniuk kellett, hogy szolgáltatásaik jogsértő célokra vehetők igénybe, s ehhez maguk is hozzájárultak azzal, hogy 18 MGM v. Grokster, p ; Munkácsi Péter: M&M v. GROKSTER Győzelem? Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 110. évf. 4. sz augusztus, p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
7 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 57 erre ösztönözték a felhasználókat. 19 A Legfelsőbb Bíróság azt is az alperesek hátrányára értékelte, hogy a jogsértések megelőzése érdekében sem tettek semmit, ráadásul szolgáltatásaik működtetését haszonszerzési célok vezérelték. 20 A Grokster-per mellett elhanyagolható az ismertsége annak az ügynek, amelyben a LimeWire került szembe a zenepiac szereplőivel. Az ügy egyelőre lassan halad, ugyanis az eljáró bíróság 2007 decemberében egyelőre csak az alperes által benyújtott viszontkeresetet utasította el, így egyelőre várat a felperesek másodlagos felelősség megállapítására irányuló keresetének az elbírálása. 21 Az ugyancsak common law-hagyományokkal rendelkező Ausztráliában pedig a KaZaA üzemeltetőjének a felelősségét állapították meg az ausztrál szerzői jogban létező concept of authorization -teszt alapján A kontinentális jogrendszerek számára a decentralizált fájlcserélési struktúra újabb nehézséget jelentett. Az ilyen fájlcserélő szolgáltatások üzemeltetői ugyanis nem gyakorolnak közvetlen felügyeletet az adatforgalom felett, ezért a nyilvánossághoz közvetítés kizárólagos jogára velük összefüggésben nem lehet eredményesen hivatkozni. A másodlagos vagy közvetett felelősség angolszászhoz hasonló szabályozásának hiányában nem véletlen, hogy a Holland Legfelsőbb Bíróság a KaZaA üzemeltetőivel szemben a szerzői jogi jogsértés tárgyában indított eljárást megszüntette ben azonban az Európai Tanács és az Európai Parlament elfogadta a jogérvényesítési irányelvet. 24 Ennek folyományaként a szerzői jogok gyakorlói bíróságon kívüli (megelőző), illetve bíróság által (az eljárás során) elrendelhető intézkedések megtételére, illetve kezdeményezésére váltak jogosulttá A Legfelsőbb Bíróság érvelése szerint: one, who distributes a device with the object of promoting its use to infringe copyright, as shown by clear expression or other affirmative steps taken to foster infringement, is liable for the resulting acts of infringement by third parties. Lásd: MGM v. Grokster, p E tételt inducement ( elősegítési ) teóriának nevezik. 20 MGM v. Grokster, p Arista Records LLC, et al., v. Lime Group LLC, et al., 532 F.Supp.2d 556 (2007), p Universal Music Australia Pty Ltd. v. Sharman License Holdings Ltd., [2005] FCA, p Vereinigung Buma / Stichting Stemra v. Kazaa B.V., Nr. C02/186HR, Supreme Court of the Netherlands, 19 December Az ítélet angol nyelvű fordítását lásd: Netherlands.pdf. 24 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 28.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről. Az Európai Unió Hivatalos Lapja, 17/2. évf. L 157/45. sz., A jogérvényesítési irányelv (20) preambulumbekezdése alapján mindezekre azért van szükség, mivel a bizonyítékok központi jelentőséggel bírnak a szellemi tulajdonjogok megsértésének megállapításakor, szükséges biztosítani, hogy a bizonyítékok bemutatására, megszerzésére és megőrzésére hatékony eszközök álljanak rendelkezésre. 5. (115.) évfolyam 2. szám, április
8 58 Mezei Péter Németh László A bírságon kívüli jogosultságok felölelik a bizonyítékok bemutatásának, illetve az azok megőrzéséhez szükséges intézkedések kezdeményezését, a jogsértő cselekményekkel, illetve személyekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz fűződő jogot, valamint a fenyegető szerzőijogsérelem, illetve a jogsértés folytatásának megakadályozására szolgáló ideiglenes intézkedéseket. 26 Bírósági eljárás keretében pedig a jogosultat megillető kártérítési igényeken felül lehetőség nyílik a jogsértést elősegítő eszközök piacról való visszavonásának (esetleg végleges kivonásának), illetve megsemmisítésüknek az elrendelésére, illetve arra, hogy a jogsértőt bírósági határozattal tiltsák el a további jogsértésektől. 27 A jogérvényesítési irányelv rendelkezéseit azonban témánkkal összefüggésben mindezidáig kevés ízben alkalmazták, részben azért is, mert nemzeti jogba való átültetése csak nemrég valósult meg A fájlcserélés harmadik generációja 3.1. A napjainkban leginkább terjedőben lévő fájlcserélési technikának, a torrentezésnek az egyik legfontosabb újítását a részfeladatok teljes különválasztása adja. Így a le- és feltöltést végző kliensek (illetve az ezek alapját adó BitTorrent protokoll) kizárólag e mechanikus tevékenységre szolgálnak, a letöltés előfeltételét jelentő torrentfájlhoz 29 pedig általában csak egy indexáló vagy közösségi oldalon lehet hozzáférni. A letölteni kívánt fájloknak a különféle felhasználók számítógépein való megtalálásában egy ún. tracker (egy decentralizált szerver) nyújt segítséget. A letöltés technikájában megfigyelhető változás lényege, hogy a letöltés a fájlok egésze helyett mindig csak egy-egy szeletre (piece) terjed ki, és a letöltés egyszerre több forrásból is történhet. Ugyancsak lényeges különbség, hogy ezúttal a megosztás már szimultán zajlik, tehát amennyiben valaki már egy apró szegmenset letöltött az adott tartalomból, azt másoknak automatikusan és azonnal vissza is osztja. Végül ha valamennyi rész hibátlanul letöltésre került (amit a letöltés befejezésekor az ún. hashelés 30 ellenőriz), a kliensprogram segítségével ezek eggyé állnak össze, és ha tömörített állományokról van szó egy kicsomagolást követően élvezhető a mű. A harmadik generációs programok működését a 3. sz. ábra szemlélteti. 26 Jogérvényesítési irányelv, 6 9. cikk. 27 Jogérvényesítési irányelv, cikk. 28 Így például az SZJSZT csak elvi szinten mondta ki a DC protokoll alapján működő fájlcserélő hálózatokban szerepet vállaló hubok üzemeltetőinek, valamint a fájlcserélő szoftvereket elérhetővé tevő szolgáltatóknak 29 e szabályok alapján fennálló felelősségét. Lásd: SZJSZT 07/08/1, p A torrent a letölteni kívánt fájl legfontosabb adatait tartalmazza, s mint ilyen megteremti a kapcsolatot a forrással; dr. Munkácsi Péter: A szerzői jog elfogadottsága, a fogyasztói magatartások változása a digitalizációval összefüggésben, 27. lábj. p In: Fehér könyv a szellemi tulajdon védelméről , MSZH MSZTT, Budapest, A hash a torrentfájlokban szereplő ellenőrző összeg, amely a forrásfájl adatait tartalmazza. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
9 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? sz. ábra: A fájlcserélés harmadik generációja 3.2. Mivel az Egyesült Államokban máig a Gnutella protokollt alkalmazó LimeWire a legelterjedtebb fájlcserélő szolgáltatás, ezért kevés torrentalapú alkalmazással szemben indított perről lehet hírt hallani. 31 Elsőként 2008-ban jutottak tárgyalási szakaszba szerzői jogok szervezett, üzletszerű megsértése miatt indított büntetőeljárások torrentoldalak adminiszt- 31 Egy 2007-es felmérés szerint éppen futó pere ellenére is a LimeWire klienst a vizsgált több mint 1,6 millió számítógép 36,4%-án telepítették a felhasználók. Ezt kiegészítve a BearShare 2,6%-os részesedésével látható, hogy a két program által használt Gnutella protokoll az összes PC majd 40%-án megtalálható volt. Ehhez képest a BitTorrent protokoll kliensei (például utorrent, BitTorrent, BitComet, Azureus) összesítve kb. a gépek 28%-án voltak jelen. Lásd: 5. (115.) évfolyam 2. szám, április
10 60 Mezei Péter Németh László rátoraival, illetve üzemeltetőivel szemben. Vegytiszta szerzői jogi perben hozott, az esetet érdemben érintő döntésre 32 viszont egészen 2009 decemberéig kellett várni. A különböző torrentoldalakat 33 alapító és működtető Gary Funggal szemben 2006 során indított eljárásban alig néhány hónapja született meg az elsőfokú ítélet. Újdonságából fakadó, valamint a későbbi generációs tipizálással kapcsolatos jelentőségénél fogva indokolt e döntést viszonylag részletesen bemutatni. A Fung által üzemeltetett torrentoldalak torrentfájlok gyűjtésére, indexálására, a fájlokhoz tartozó leírások közlésére, valamint más, nyilvános torrentoldalakon található fájlokhoz való hozzáférés megteremtésére szakosodtak, egyúttal lehetővé téve a rendelkezésre álló fájlok közötti egyszerű és gyors kereshetőséget. Ez utóbbit olyan szolgáltatások alkalmazásával igyekeztek előmozdítani, mint a top searches, a top 20 movies, a top 20 tv shows, vagy a box office movies menüpont. A felperes által készíttetett szakértői vélemény szerint, amelyet az alperes érdemben nem tudott megcáfolni, az érintett oldalakon keresztül véghezvitt letöltések 95%-ban jogvédett alkotásokhoz kötődtek. 34 Az eljáró Kaliforniai Központi Körzeti Szövetségi Bíróság ítéletének indokolását a Napster- és a Grokster-ügyből jól ismert közvetett/másodlagos felelősség tételének további finomításával indította. 35 Az ítéletet hozó Wilson bíró rámutatott, hogy a fentiekben bemutatott járulékos jogsértésen belül további két felelősségi formula különíthető el. Mindkettő esetében alapfeltétel a jogsértésről való tudomás léte, azonban különbség tehető az elősegítés (inducement) és a materiális hozzájárulás (material contribution) között. Elősegítésről akkor beszélhetünk, amikor az alperes szándékos jelleggel segít vagy bátorít másokat jogsértő cselekmények elkövetésére. 36 A materiális hozzájárulás pedig azt jelenti, hogy az alperesnek aktuális tudomása van arról, hogy az általa nyújtott szolgáltatás keretében valamilyen speciális jogsértő tartalom érhető el, amelynek megakadályozására képes lenne, ennek ellenére mégis hozzáférést biztosít A TorrentSpy pere nem azért ért véget az alperes elmarasztalásával, mert a torrentezést jogellenesnek találta volna az eljáró bíróság, hanem mert az oldal alapítója és személyzete az eljárást és a döntéshozatalt érdemben akadályozta, s ezért a bíróság őket ún. mulasztási ítéletben (default judgement) elmarasztalta. Lásd: Columbia Pictures Industries, Inc., et al., v. Justin Bunnell, et al., 2007 WL S bár a TorrentSpy az ítélet meghozatalát követően, viszont még a kártérítési összeg meghatározását megelőzően bezárta kapuit, ez sem akadályozta az eljáró fórumot, hogy közel 110 millió dolláros kártérítést ítéljen meg a felperes javára. Az ítélet szövegét lásd: and_injunction.pdf. 33 Egészen pontosan az alábbi négyet: és 34 A bíróság ténymegállapításait lásd: Columbia Pictures Industries, Inc., et. al., v. Gary Fung, et. al., United States District Court, Central District of California, CV SVW, p (A bírósági döntés elérhető az alábbi oldalon: 35 Ezt megelőzően persze jelezte, hogy döntése során a helyettes szerzői jogi jogsértés tételével nem kíván foglalkozni, mivel ennek tárgyalása szükségtelenül megduplázná a felelősségi kérdések tárgyalását. Lásd: CPI v. Fung, p Vö. a 20. lábjegyzetben elhangzott idézettel. 37 CPI v. Fung, p. 16. Wilson bíró érvelésében az alábbi precedensre hivatkozott: Perfect 10 v. Visa International Services Association, 494 F.3d 788 (2007), p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
11 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 61 A bíróság utalt arra is, hogy másodlagos felelősségről csak akkor lehet szó, amennyiben a közvetlen jogsértés is bizonyítható. A fájlcseréléssel összefüggésben természetesen a legnagyobb problémát a jelenség határokon átívelő jellege jelenti. 38 Wilson bíró elvetette az alperes azon védekezését, miszerint a jogsértés megállapításának előfeltétele, hogy mind a fel-, mind a letöltést az Egyesült Államok területén kell végrehajtani, s megállapította, hogy akár a fel-, akár a letöltéssel megvalósul a másodlagos jogsértés előfeltételét jelentő közvetlen jogsértés. Az előbbi esetben a terjesztéshez, az utóbbi esetben a többszörözéshez fűződő jogot sérti meg az adott fogyasztó. 39 Az előbbiek, illetve az alperes által megcáfolni nem tudott felperesi szakértői vélemény adatai fényében (az IP-címek elemzése alapján nagyjából az összes letöltés 50%-a kötődött az Egyesült Államokhoz) a bíróság bizonyítottnak vélte a közvetlen jogsértést. Ezt követően tehát az volt a kérdés, hogy az alperes magatartása kimerítette-e valamely közvetett felelősségi teória feltételeit. A bíróság a különböző korábbi jogesetekre hagyatkozva négy kérdéskört emelt ki az alperes ráható magatartásából. Az első ilyen körülményt az alperesnek a felhasználók felé továbbított üzenetei jelentették. 40 A bíróság e körbe sorolta például a box office movies funkció alkalmazását, amelynek keretében a torrentoldalak meghatározott időközönként a húsz, aktuálisan legtöbb pénzt hozó film listáját tették közzé hozzájuk kapcsolódó részletes weboldalakkal, valamint egy torrentfájl feltöltése linkkel (kvázi feltöltésre buzdítva a fogyasztókat). Ehhez hasonlóan az alperes kárára értékelte a bíróság, hogy különféle kategóriák mentén lehetővé tették a torrentoldalakon való keresést. Klasszikus értelemben vett üzenetnek bizonyult például az, amikor Fung az isohunt webfelületén adott tanácsot, hogyan lehet például a Mátrix újratöltve, vagy A Gyűrűk Ura: A Király visszatér című filmet jogellenesen beszerezni. Ehhez hasonlóan Fung a nagy nyilvánosság előtt is több ízben tett olyan nyilatkozatot, amely a jogsértések elkövetésében való közreműködést támasztotta alá. 41 Ugyancsak a jogsértésre ösztönző körülményként hatott, hogy a Fung által vezetett weboldalak tiszteletbeli listát tettek közzé a legaktívabb fórumozók nevéről. 38 A bíróság e ponton segítségül hívta az Egyesült Államokban e témakör vonatkozásában legmértékadóbb precedenst. A Subafilms-ügyben eljáró fórum kifejtette, hogy az Egyesült Államok szerzői joga nem alkalmazható olyan jogsértésekre, amelyeket teljes mértékben külföldön követtek el, vagyis nincs semmilyen kötődése az USA-hoz. A jogesetet lásd: Subafilms, Ltd., v. MGM-Pathe Communications Co., 24 F.3d 1088 (1994), p A Subafilms-döntésnek és a szerzői jog extraterritoriális jellegének az elemzésével összefüggésben lásd: Curtis Bradley: Territorial Intellectual Property Rights in an Age of Globalism. Virginia Journal of International Law, p A Subafilms-esetnek az isohuntügyben való alkalmazását pedig lásd: CPI v. Fung, p CPI v. Fung, p Ezek ismertetését lásd: CPI v. Fung, p Így például egy interjúban úgy nyilatkozott Fung, hogy Morally, I m a Christian. Thou shalt not steal. But to me, even copyright infringement when it occurs may not necessarily be stealing. Lásd: CPI v. Fung, p (115.) évfolyam 2. szám, április
12 62 Mezei Péter Németh László Az alperesek emellett a konkrét jogsértésekhez is több ízben hozzájárultak azáltal, hogy a szerzői jogilag védett tartalmak megtalálásával kapcsolatos kérésekre segítség nyújtásával válaszoltak. 42 Így például előfordult, hogy egy felhasználói kérdésre személyesen Fung magyarázta el, hogy miként kell egy letöltött fájlt kicsomagolni és lejátszani. 43 Harmadrészt, a bíróság azt is az alperesek terhére értékelte, hogy olyan spider ( pók vagy böngésző)-programot működtettek, amely más, nyílt torrentportálok adatai között halászott torrentfájlok után, s azokat a saját oldalaikon is megjelenítették. 44 A bíróság továbbá úgy találta, hogy az alperesek üzleti modellje a weboldalakon elhelyezett reklámokból származó bevételekre épült, amely a népszerű (de jogsértő) tartalmaknak az elérhetővé tételével párhuzamosan növekedett vagyis az alperesek az oldal attraktivitását jogsértések elkövethetőségével fokozták. 45 Végül a bíróság kizárta a DMCA 46 által bevezetett, az internetes tartalomszolgáltatók számára biztosított kimentési lehetőségek (safe harbor-rendelkezések) alkalmazását. 47 Érvelését arra alapozta Wilson bíró, hogy a torrentoldalak üzemeltetői tudomással bírtak a jogsértésekről, a jogellenes tartalmak eltávolítása/blokkolása iránt viszont (a konkrét jogsértésről való tudomásszerzést követően) nem intézkedtek megfelelő időben. 48 Valamennyi fenti tényre, így különösen a felperes által bemutatott bizonyítékokra, az ügynek a Grokster- és a Napster-perhez való lényegi hasonlóságára, valamint az alperes ellenbizonyításának hiányára, illetve jogi érveinek megalapozatlanságára tekintettel a bíróság további érdemi vizsgálatok nélkül (sommás ítéletben) helyt adott a felperes jogsértés megállapítására irányuló keresetének. A kártérítés kiszabása a későbbiekre maradt Bár a torrentezés napjaink uralkodó fájlcserélési módszerévé vált az európai kontinensen, mégsem mondható az, hogy a szolgáltatás nyújtóival szemben rengeteg szerzői jogi per indult volna. Ennek okai között keresendő egyrészt az idő rövidsége, hiszen a torrentezés csak az elmúlt néhány évben tett szert olyan jelentős felhasználói bázisra, hogy a jogosultak is odafigyeljenek rá, márpedig egy per végigvitele több évig tarthat. Másrészt, ha a nyilvánossághoz közvetítés joga csorbulni is látszik, azonban a bizonyítás az ismertetett techno- 42 A bíróság a torrentoldalakon tevékenykedő moderátorok és adminok (adminisztrátorok) tevékenységét az e személyek felett gyakorolt üzemeltetői kontrollra tekintettel az ügynöki jogviszony keretei alá sorolta. Erre tekintettel a bíróság e személyek cselekményeit (moderálást, üzenetek megválaszolását, 43 gyakorlatilag a fel- és letöltések segítését) is jogilag relevánsnak találta. Lásd: CPI v. Fung, p Ezeket összességében lásd: CPI v. Fung, p CPI v. Fung, p Uo., p Digital Millenium Copyright Act, 112 Stat (1998). A törvény az Egyesült Államok szerzői jogi 47 törvényének (USCA) az 512. és az szakaszát iktatta be. USCA 512(d). 48 CPI v. Fung, p Uo., p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
13 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 63 lógiai sajátosságok folytán (főleg a konkrét felhasználók azonosítása terén) idő- és energiaigényes mind a jogosultak, mind az eljáró hatóságok oldalán. Harmadrészt pedig úgy tűnik, hogy a gyakorlatban a jogérvényesítési, 50 illetve az elektronikus kereskedelmi irányelv 51 által nyújtott lehetőségek hatékonyabban segítik a pereskedés elkerülését és a vita bírósági úton kívüli rendezését ből mégis hozható két konkrét példa a torrentszolgáltatókkal szembeni eljárásokra. Így elsőként április 17-ei keltezéssel született meg a The Pirate Bay svédországi perének elsőfokú ítélete, 52 melyet a Mininova hollandiai felelősségre vonása követett 2009 nyarán. 53 A The Pirate Bay weboldalát 2003 novemberében a Piratbyrån nevű, svéd, szerzőijog-ellenes csoport hozta létre. Ketten (az oldal adminisztrátoraiként) a kezdetektől fogva részt vettek a működtetésben: Gottfrid Svartholm Warg (a The Pirate Bay trackerszoftverének írója) és Fredrik Neij ben csatlakozott hozzájuk Carl Lundström, aki saját cége segítségével szervereket és internetelérést biztosított az oldalnak ben döntöttek az addig csak Svédország keretein belül működő oldal nemzetközivé tételéről, amiben segítségükre volt még Peter Sunde Kolmisoppi, aki a The Pirate Bay keresőfunkcióját készítette el. Az oldal bevételét hirdetésekből fedezték, amelyek elhelyezésében segítségükre volt egy Izraelben élő fiatalember, Oded Daniel (akit egyébként nem helyeztek vád alá az eljárás során). 54 A svéd szerzői jogi törvény 2005-ös módosítása azért váltott ki aggodalmat Lundströmben, mivel az oldal működése ennek következtében törvénytelennek minősülhetett. Kísérletek történtek a szerverek külföldre költöztetésére (Oroszország és Argentína volt a két fő célpont), de nem jártak sikerrel a tulajdonosok május 31-én a svéd rendőrség egy razzia keretében lefoglalta az oldalt és a trackert működtető szervereket, de rövid szünetet követően a The Pirate Bay újra működött. 56 Egé- 50 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 28.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről. 51 Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól. 52 A cikk e részének megírásához eredendően az IFPI által kiadott, a The Pirate Bay-ítélet nem hivatalos angol nyelvű fordítását tartalmazó dokumentum került felhasználásra. E dokumentum azonban sem az eredeti (http://www.ifpi.org/content/library/pirate-bay-verdict-english-translation.pdf), sem egy másik, a későbbiekben fellelt útvonalon (http://www.scribd.com/doc/ /pirate-bay-verdict-english- Translation) nem érhető el. (A továbbiakban: The Pirate Bay Verdict.) A per összefoglalását l. Munkácsi: i. m. (29), 3.2. pont, p A bíróság ítélete holland nyelven elérhető az alábbi honlapon: aspx?snelzoeken=true&searchtype=ljn&ljn=bj6008&u_ljn=bj6008. Fontos megjegyezni, hogy mivel az ítéletnek egyelőre nincs nyilvánosan elérhető angol nyelvű hiteles fordítása, ezért a fenti vázlatos elemzés az ítélet nem hivatalos fordításán alapszik. 54 The Pirate Bay Verdict, p The Pirate Bay Verdict, p Lásd erről: és com/the-piratebay-back-home. 5. (115.) évfolyam 2. szám, április
14 64 Mezei Péter Németh László szen 2009-ig, amikor is az üzemeltetők úgy döntöttek, a saját trackerüket megszüntetik, és átállnak az ún. tracker nélküli BitTorrent alkalmazására. Jelenleg ebben a formában üzemel az oldal januárjában a kerületi ügyész eljárást indított a fenti négy személlyel szemben. Az eljárás alapját hat svéd lemezkiadó, két skandináv filmelőállító és hat amerikai filmelőállító szervezet szerzői jogainak a megsértése adta. A vád egészen pontosan a szerzői jog megsértésében való bűnrészesség (complicity in breach of the Copyright Act) és a szerzői jogok megsértésére tett előkészület (preparation for breach of the Copyright Act) volt. 58 A vád a július 1-je (az említett svéd szerzői jogi törvénymódosítás hatálybalépése) és május 31-e (a szerverek lefoglalása) közötti időszakot fedte le. Az ügyész szerint a terheltek együttesen és egymással összejátszva felelősek voltak a The Pirate Bay fájlcserélő rendszer működéséért, ezáltal más magánszemélyeknek bűnsegélyt nyújtva, hogy az interneten keresztül cseréljenek szerzői jogilag védett hang- és filmfelvételeket tartalmazó fájlokat, valamint számítógépes programokat (számítógépes játékokat). Nevezettek ezen felvételeket és szoftvereket a nagyközönség számára hozzáférhetővé tették bizonyos, meghatározott időpontokban, így segítve másokat illegális másolatok készítésében. 59 A vád ezen állításának bizonyításában az IFPI és a Svéd Kalózellenes Hivatal munkatársai is segítséget nyújtottak, akik maguk is kalózkodtak : letöltöttek néhány zenei albumot, filmet és számítógépes játékot a The Pirate Bay segítségével. 60 A terheltek védekezésükben kifejtették, hogy az oldalra bárki bármilyen tartalomra mutató torrentfájlt feltölthetett, nekik nem volt sem kapacitásuk, sem megfelelő eszközük minden egyes torrent átfésülésére. Igyekeztek kiszűrni például a gyermekpornográf anyagokat, de a szerzői jogilag védett alkotások szűrésére már nem volt lehetőségük. Az alperesek szerint cselekményünk az elektronikus kereskedelmi irányelv 12. cikkében foglalt egyszerű továbbítás (mere conduit) kategóriájába illett. A védelem még elkeseredett próbálkozásokat 57 Lásd: 58 The Pirate Bay Verdict, p. 15. A vádirat szerint az irodalmi és művészeti alkotások szerzői jogi védelméről szóló 1960:729. törvény 1., 2., 46., 53., 57. -ai, valamint a büntetőjogi törvénykönyvről szóló 1999:36. törvény 23. fejezetének 4. -a sérült a felhasználás során. 59 [J]ointly and in collusion with each other and another person, they had been responsible for the operation of the filesharing service The Pirate Bay and, through this, aided and abetted other individuals who, through transfer via the Internet of files containing certain named copyright-protected recordings of sound and moving pictures, as well as computer software (computer games), had made the recordings and software available to the general public on certain specified dates and, on a certain date, also aided and abetted others in the production of copies of the recordings and computer software. Lásd: The Pirate Bay Verdict, p 15. (A törzsszövegben található fordítást készítette: Németh László.) 60 The Pirate Bay Verdict, p. 34., 42. Ezzel összefüggésben érdemes megjegyezni, hogy az Egyesült Államokban egy ügy során az eljáró bíróság elutasította a felperes azon indítványát, hogy az általuk előzetesen adatgyűjtéssel megbízott cég által végrehajtott (összesen 12 zeneművet érintő) letöltés bizonyítékként kerüljön figyelembevételre. A jogosult (illetve annak nevében ügynöke) nem sértheti meg ugyanis a saját jogait, vagyis a 12 próbaletöltés valójában nem is eredményezett jogsértést. Lásd: Atlantic Recording Corporation, et al., v. Pamela and Jeffrey Howell, 554 F.Supp.2d 976 (2008), p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
15 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 65 tett a vád hozzá nem értésének bizonyítására is, ez azonban az ítéletet érdemben nem befolyásolta. 61 Döntésében a stockholmi körzeti bíróság úgy találta, hogy a terheltek egy honlap, a hozzá kapcsolódó jól működő keresőfunkció, a könnyű feltöltési és tárolási lehetőség és a weblaphoz közvetlenül kötődő (a The Pirate Bay által üzemeltetett) tracker biztosítása révén hozzájárultak a fogyasztók által elkövetett szerzői jogi jogsértésekhez. 62 A bíróság tehát elvetette a védelem egyszerű továbbításra vonatkozó érvelését, és úgy találta, hogy a The Pirate Bay magatartása a tárhelyszolgáltatásnak felel meg. 63 A bíróság úgy találta továbbá, hogy az oldal üzemeltetőinek nemcsak tudomásuk volt a jogsértésekről, de azáltal, hogy külön oldalt is fenntartottak a jogtulajdonosok, jogvédő szervezetek által nekik küldött levelek publikálására, a jogosultakat ráadásul még ki is figurázták. 64 Mindezeknek megfelelően a bíróság a négy vádlottat első fokon fejenként egy év börtönbüntetésre és összességében 2,7 millió eurós kártérítés megfizetésére kötelezte. 65 A vádlottak természetesen fellebbezéssel éltek az ítélet ellen, a másodfokú tárgyalás lefolytatása 2010-ben várható. Nem sokkal a svéd ítéletet követően az utrechti bíróság is ítéletet hirdetett a Mininova ellen indított szerzői jogi perben. A szórakoztatóipar szereplőinek széles körét felölelő, s a kalózkodással szembeni küzdelmet zászlajára tűző holland BREIN 2008 nyarán perelte be a világ legnagyobbnak tartott, BitTorrent protokollt használó közösségi oldalát. A felperes szerint a Mininova a torrentfájlok indexálása révén hozzájárult a szerzői jogilag védett tartalmak fogyasztók általi jogellenes megosztásához. A BREIN megítélése szerint az alperes értesítési és eltávolítási gyakorlata sem volt képes hatékonyan szembeszállni a jogsértésekkel, mivel az eltávolítást követően újból feltöltött torrentfájlok eltávolítása érdekében újból értesítést kellett a jogosultnak küldenie a Mininova felé. A bíróság döntése értelmében ugyan az alperes szolgáltatása nem sérti a szerzői és szomszédos jogi jogosultak jogait, azonban az elektronikus kereskedelmi jogszabályokba ütközik azáltal, hogy az általa alkalmazott értesítési és eltávolítási eljárás nem kellően hatékony. Emellett ugyancsak az alperes kárára értékelte a holland fórum, hogy az oldal üzemeltetéséből világos kereskedelmi előnyökre tettek szert. A bíróság úgy találta, hogy a felelősség megállapítását nem befolyásolja a tény, hogy az oldal moderátorai szigorúan töröltek minden olyan torrentfájlt, amely nem kellően családbarát (vagyis a hamis és vírusos fájlok, valamint a felnőtt-tartalmak szűrése folyamatos volt). 61 The Pirate Bay Verdict, p By providing a website with advanced search functions and easy uploading and downloading facilities, and by putting individual filesharers in touch with one other through the tracker linked to the site, the operation run via The Pirate Bay has, in the opinion of the District Court, facilitated and, consequently, 63 aided and abetted these offences. Lásd: The Pirate Bay Verdict, p. 48. The Pirate Bay Verdict, p The Pirate Bay Verdict, p. 24., The Pirate Bay Verdict, p , (115.) évfolyam 2. szám, április
16 66 Mezei Péter Németh László Mindezeknek megfelelően a bíróság elrendelte, hogy a Mininova stábja három hónapon belül töröljön minden jogsértő tartalomra utaló torrentfájlt a rendszeréből, ellenkező esetben napi 1000 eurós (összességében maximum 5 millió eurós) bírság kiszabását írta elő. A Mininova végül a három hónapos határidő letelte előtt, észlelve, hogy képtelen lesz a jogellenes tartalmakra utaló torrentfájlokat törölni, úgy döntött, hogy gyakorlatilag majdnem az összes fájlt törli a rendszeréből Érdemes nagyon röviden összefoglalni a két vizsgált jogcsaládban tapasztalt érdemi eltéréseket. Az Egyesült Államokban összhangban a már több mint egy évtizedes bírósági gyakorlattal az IsoHunt közvetett szerzői jogi felelősségét állapította meg az eljáró hatóság, az egyes fogyasztók által elkövetett közvetlen jogsértések elősegítéséért. Ilyen közvetett szerzői jogi felelősségi tétel híján 67 az európai országokban elvileg két választási lehetőségük lenne a jogosultaknak: ad 1. közvetlen szerzői jogi jogsértés miatt perelnek aminek gyakorlati eredménye nem lenne, mivel a torrentoldalak tevékenysége nem sért jelenlegi állapotukban szerzői jogokat; ad 2. elektronikus kereskedelmi eszközök segítségével lépnek fel a jogsértések ellen. A The Pirate Bay-ítélet világosan rámutatott, hogy a kereső- és tárhelyszolgáltatást nyújtó portállal szemben érdemben lehet hivatkozni a jogszabályi előírásokra, s ezt a Mininovaítélet is megerősíteni látszik. A kettő közötti érdemi eltérést természetesen az adja, hogy míg az előbbi büntetőeljárás keretében került megállapításra, addig az utóbbinál az elektronikus kereskedelmi szabályokból kiindulva kizárólag a torrentfájlok szűrésére kötelezte az üzemeltetőt a bíróság. 66 Ezzel összefüggésben lásd: 67 Érdemes megemlíteni, hogy a magyar jogalkotó által november 9-én elfogadott bár egyelőre elég hányatott sorsú új Ptk. (2009. évi CXX. törvény) 5:499. -a a régi Ptk. (1959. évi IV. törvény) többek közös károkozásával kapcsolatos át oly módon változtatja meg, hogy többeknek a károkozásban való közrehatását is egyetemleges felelősséggel rendeli büntetni. A szakasz (3) (4) bekezdése alapján a károkozók egymás között a felróhatóságuk, ennek hiányában a közrehatásuk arányában, illetve ha ezek nem állapíthatók meg, akkor egyenlő arányban viselik a kárt. Mindez azt jelenti, hogy az új szabály hatálybalépését követően a tartalomszolgáltatók közreműködői felelőssége elvileg megállapítható lesz. Egészen pontosan az 5:499. -t a szerződésen kívül okozott kárért fennálló felelősség általános szabályát tartalmazó (a régi Ptk. híres át újraíró) 5:497. szakasszal együtt kell olvasni, vagyis a szolgáltató mentesülhet a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben elvárható. Ez a feltétel valószínűleg nehezen teljesíthető egy jogvédett tartalmak online megosztására szakosodó tartalomszolgáltató részéről. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
17 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 67 III. A GENERÁCIÓS TIPIZÁLÁS ESZKÖZEI A fentiekben végigkövethettük a fájlcserélés három generációjának technológiai működését és a velük kapcsolatos legfontosabb perek történetét. Mindezek után szükségesnek tűnik feltenni a kérdést, és egyúttal vitára sarkallni a témakör iránt érdeklődőket azzal kapcsolatban, hogy tulajdonképpen miért is beszélhetünk három generációról, vagyis melyek azok a körülmények, amelyek mentén e generációk elhatárolhatók egymástól? 68 E körülményeket alapvetően két nagy csoportra fogjuk osztani. A szerzők fontosnak tartják megemlíteni, hogy az egyes generációk tipizálásánál általánosságban a technológiai jellegzetességeket tartják a fontosabbnak, tekintettel arra, hogy a jogi jellegzetességek minden esetben az éppen aktuális generációval szembeni fellépések (akár nemzeti vagy nemzetközi jogalkotói tevékenység, akár bírósági eljárás) eredményeként váltak megfigyelhetővé, vagyis mint reakciók az újra és újra megújuló kiváltó okokra. Azt is fontos rögzíteni, hogy az alábbi felsorolások kizárólag a legfontosabbnak érzett sajátosságokra koncentrálnak. Különösen a technikai jellegzetességek közül nem kerülnek kiemelésre olyan elemek, melyek bár eltérhetnek az egyes típusok esetén, azonban érdemben nem befolyásolják a tipizálást (vagy a jogi megítélést). Így nem kívánunk azzal foglalkozni, hogy az egyes kliensprogramok felülete mennyiben változott idővel, vagy hogy melyik szolgáltató rendszerébe kellett online regisztrálni, s melyikbe nem. 1. Technológiai sajátosságok 1.1 Az első és egyik legfontosabb ilyen tényezőt az egyes szolgáltatások szervereinek a fájlmegosztásban betöltött szerepe, funkciója adja. Az első és második generációs programokat hagyományosan az ún. centralizált és decentralizált modell kifejezéssel szokás megkülönböztetni. Ahogy arra fentebb utaltunk: a Napster központi szervere nem tárolt adatokat, csupán a rendszerben részt vevő fogyasztók számítógépén elérhetővé tett tartalmakat indexálta, mely indexben lefolytatott keresés után rendelkezésre bocsátotta az adott tartalom elérési útvonalát. A Grokster modellje már decentralizált szerverekkel működött, vagyis a Grokster csak az egyes supernode-ok (a Napster központi szervereinek a szerepét átvevő, illetve tovább racionalizáló) elérési útvonalát tartalmazta, s a fogyasztó ezen supernode-okhoz kapcsolódva kereshetett az adatok között, illetve vált részesévé a fájlmegosztásnak. A BitTorrent technológia esetén a trackerek szerepe csekély eltérést mutat a decentralizált modellhez képest. A supernode-okhoz hasonlóan a tracker is csupán az oda torrentfájlt 68 Ez annál is inkább fontosnak tűnik, mivel a fájlcserélés kiváló ismerője, Békés Gergely egy nemrég megjelent tanulmányában a jelen cikk szerzőitől eltérő véleményt megfogalmazva mindössze két generációról tett említést. Lásd: Békés Gergely: Internetszolgáltatók a fájlcsere ellen? Infokommunikáció és Jog, sz. október, 7. lábjegyzet, p A kérdés tisztázása tehát a tudományos életen belül legalább annyira fontos feladat, mint a gyakorlatban. 5. (115.) évfolyam 2. szám, április
18 68 Mezei Péter Németh László feltöltő, valamint az azt megnyitó (és a letöltéssel automatikusan leecherré váló), majd a letöltés sikeressége után azokat továbbra is megosztó (seeder) fogyasztók elérési útvonalát tartalmazza. Újdonság viszont a korábbiakhoz képest, hogy a BitTorrent protokoll széles körű alkalmazása folytán egyes trackerek tartalmát egyszerre több közösségi oldal is feltérképezheti, szemben a korábbi generációkkal, ahol eredendően egy rendszer csak a saját hálózatán belül keringő adatokat láthatta. Összefoglalva: időben előrehaladva a szerverek egyre erőteljesebb nyilvánosság felé való elmozdulása figyelhető meg, vagyis a szolgáltatást nyújtó központi szervertől a bárki által üzembe helyezhető, és bárki által feltérképezhető decentralizált trackerek irányába Ezzel szoros összefüggésben az is látható, hogy az újabb generációk az egyes részfeladatokat egyre inkább megosztották. A centralizált struktúrában a szolgáltató gyakorlatilag a fájlmegosztás egész menetét felügyelte, és a kliensprogramot is maga nyújtotta. A decentralizált struktúrában a konkrét tartalmak elérési útvonalának indexálása a szolgáltató helyett a supernode üzemben tartójának a felügyelete alá került, s ezzel automatikusan kétszereplőssé vált a rendszer (a kliensprogramot továbbra is a P2P-szolgáltató biztosította). A BitTorrent protokoll elterjedése a torrenttechnológia kifejlődésével vehette kezdetét. A kliensprogram kifejlesztője teljesen különálló szereplőként lép be a megosztás folyamatába. A harmadik generációban, a fentiekkel összhangban, a közösségi oldal és a tracker alapvetően tükörképe a Grokster vagy a KaZaA működtetésénél tapasztaltaknak. Összefoglalva: időben előrehaladva a részfeladatok folyamatos megosztása figyelhető meg, tovább bonyolítva a felelősségi kérdéseket. Racionálisan ez csak a közösségi oldal és a tracker üzemeltetőjét terhelő felelősség érdemi vizsgálatát jelenti. A BitTorrent protokollt és alapklienst kifejlesztő, San Franciscó-i székhelyű BitTorrent Inc. ugyanis sikerrel hivatkozhat az Egyesült Államok jogrendszerében széles körben alkalmazott staple article of commerce - tesztre, 69 amely alapján felelőssége kizárható Ugyancsak a részfeladatok megosztásának eredménye, hogy az indexáló oldalt és az egyes supernode-okat/trackereket fenntartó szolgáltatók száma tömeges méreteket öltött. 70 Ennek megfelelően rengeteg mutáció figyelhető meg. Ezek közül a legfontosabb annak kiemelése, hogy az indexáló oldalak között jelentős különbség tehető nyíltságukat illetően. Ismertek ún. opennet és darknet oldalak. Nevük kiválóan tükrözi, hogy az előbbiek esetében a torrentek keresése regisztráció nélkül is igénybe vehető, az utóbbiak viszont (általában meghívásos alapon működő) regisztrációtól teszik függővé az általuk kezelt torrentfájlok 69 Lásd: Mezei: i. m. (2), p És akkor még nem is említettük a Direct Connect (DC) fájlcserélő programot, amelynek keretében az ún. hub végezte a supernode-ok feladatát. Ilyen hubot gyakorlatilag bárki létrehozhatott. Ezzel összefüggésben lásd: Mezei: i. m. (2), p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
19 Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? 69 felhasználását. 71 Ehhez hasonlóan privát (kizárólag egy adott szolgáltató által felügyelt), illetve nyílt trackerek is ismertek. Ráadásul e két oldalt mixelve olyan variációk is létrejöhettek, ahol a nyílt közösségi oldal privát trackerrel rendelkezett (mint a The Pirate Bay), vagy épp nyílt trackerek adatait indexálta (mint a Mininova). 72 Összefoglalva: a fájlcseréléssel kapcsolatos részfeladatok megosztásának egyenes következményeként az indexáló oldalak és a kapcsolatok kiépítésére is szolgáló szerverek üzemben tartóinak száma rohamosan megnőtt. Ez egyéb társadalmi, közgazdasági vagy épp pszichológiai okokkal ugyancsak magyarázható, így például az új technológiák iránti fogékonyság szélesedése a fiatalok körében, az ezekhez a technológiákhoz való egyre szélesebb hozzáférés, a nagyhatalmú szórakoztatóiparral szembeni lázadás, sőt akár még exhibicionista okok is említhetők A harmadik generációnak az első kettőhöz képest megfigyelhető egyik jelentős ha épp nem a legdominánsabb változását a torrenttechnológia megjelenése adta. Míg az első két generációban az egyes tartalmak általában darabolás nélkül, egyben kerültek megosztásra (a hagyományos tömörítési technikákkal becsomagolt fájlok terjesztése persze nem volt kizárt), addig a torrenttechnológia darabolási eljárása segítségével a tartalmakat apróbb szeletekre bontva lehet elérni (a forrásfájl nagyságától függően általában 64 kb és 4 MB között mozog a szeletek mérete). Egyúttal az egyes tartalmak részei különböző számítógépekről egy időben, egymástól függetlenül és a sávszélességet is sokkal optimálisabban kihasználva tölthetők le (illetve ezzel egy időben tölthetők fel). Végül ha az összes szelet letöltésre került, valamint a hashelés sem jelzett hibákat, az adatok rögtön (vagy csomagolt fájlok esetében egy kitömörítést követően) már elérhetővé is váltak. A korábbi generációknál e részekre bontás híján fennállt annak a veszélye, hogy a forrásszámítógép rendszerből való kilépése a teljes letöltés vesztét okozza. Összefoglalva: időben előre haladva a tartalmak megosztásának technológiájában változás figyelhető meg, amelynek eredménye egy gyorsabb és racionálisabb fájlcserélési módszer meghonosodása lett Végül a generációk evolúciójával összefüggésben ugyancsak kiemelkedő jelentőséggel bír az internetes sávszélesség folyamatos bővülése. Ez ugyanis közvetlen hatást gyakorolt az egyes szolgáltatások keretében optimális sebesség mellett megosztható tartalmak méretére. Nem véletlen, hogy a Napstert (az évezredforduló tájékán) elsősorban még zenei fájlok felés letöltésére tervezték, illetve volt alkalmas. A Grokster vagy a KaZaA esetében (az új évezred első éveiben) már nagyobb biztonsággal lehetett nagyobb (akár száz MB) terjedelmű 71 Lásd: Mezei: i. m. (2), p Darknet oldalak esetén gyakorlatilag fogalmilag kizárt egy nyílt tracker, hiszen a cél az adatok zárt és privát kezelése és megosztása. 5. (115.) évfolyam 2. szám, április
20 70 Mezei Péter Németh László adatokat is megosztani. 73 A BitTorrent protokoll kifejlesztésének idejére (évtizedünk elmúlt néhány évében) pedig a sávszélesség (kölcsönhatásban a technológia nyújtotta előnyökkel) alkalmassá vált egy DVD- vagy BluRay-lemez rövid időn belül való letöltésére is. 74 Napjainkra pedig (az EURODOCSIS és ehhez hasonló szabványok megjelenése révén) a határ szinte csak a csillagos ég. Ebből viszont az is következik, hogy egyre nagyobb terjedelmű fájltípusok, illetve nagyobb terjedelmet igénylő műtípusok (filmek, szoftverek stb.) kerülnek megosztásra. Összefoglalva: a sávszélesség növekedése folytán egyre nagyobb terjedelmű fájlok (illetve egyre többféle mű) váltak egyre rövidebb idő alatt beszerezhetővé. Ez az érv pedig átvezet minket a jogi tényezők ismertetésére. 2. Jogi kérdések 2.1. A sávszélesség által nyújtott előnyöket a jog nyelvére ugyancsak érdemes lefordítani. Idővel ugyanis a zenefájlokon felül egyre nagyobb terjedelmű tartalmak, így például videoklipek, filmek, szoftverek váltak beszerezhetővé, persze nem elfelejtve, hogy kisebb terjedelmű adatok, mint e-könyvek, fényképek stb. természetesen továbbra is elérhetők. E tartalmak a szerzői művek, illetve a szomszédos jogi teljesítmények különféle típusait jelölik, ennek minden következményével. Ez utóbbi legfontosabb velejárója, hogy a különféle műtípusokhoz különböző szerzők/jogosultak társulnak, akiknek az őket a mindenkor hatályos nemzeti szerzői jogi törvények alapján megillető jogosultságait sértheti a fájlcserélő szolgáltatások alkalmazása. E téren nincs különösebb jelentősége annak, hogy a copyrightrendszerek a kontinentális jogrendszerekben szomszédos jogi jogosultaknak tekintett alkotókat is szerzői joggal honorálják. E szempontból a lényeget az adja, hogy egészen pontosan mely jogokat ismerik el a törvények, s melyeket nem. A gyakorlat oldaláról nézve persze elmondható, hogy valójában érdemi eltérés nem figyelhető meg a különféle szerzők és egyéb jogosultak vonatkozásában. Az Európai Unió területén a fájlcserélés által sértett/sérthető releváns jogosultságok köre alapvetően megegyezik, s bár ezzel szemben az Egyesült Államok nem ismeri a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétel kategóriáját, valójában a felelősségre vonásnak a tengerentúlon sincsenek különösebb akadályai (a nyilvános előadás, eseti jelleggel a többszörözés jogára hivatkozva). 73 Elvileg és gyakorlatilag is lehetséges volt egy AVI formátumú (nagyjából 700 MB terjedelmű) film letöltése, de különféle hálózati problémák, a feltöltő rendszerből való kilépése, és néhány ehhez hasonló ok könnyedén meghiúsíthatta a letöltés befejezését. 74 Az IFPI jelentése szerint a széles sávú internetes hozzáférést (ADSL) biztosító előfizetések száma ban 350 millió volt, ami 23%-os növekedést mutatott az egy évvel korábbiakhoz képest. Lásd: IFPI Digital Music Report 2008 Revolution, Innovation, Responsibility (www.ifpi.org/content/library/dmr2008. pdf), p. 5. Ehhez hasonló ütemű fejlődés esetén 2008-ban e szám a félmilliárdot is könnyen elérhette, napjainkra pedig minden bizonnyal meg is haladta azt. (Már elérhető az IFPI Digital Music Report 2010 is; a szerk.). Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
Válogatás a Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményeiből 116 Könyv- és folyóiratszemle 148 Summaries 161
TARTALOM Mezei Péter Dr. Vida Sándor A sárkány levágott feje helyére mindig kettő új nő? A fájlcseréléssel szembeni küzdelem a P2P-szolgáltatók, a felhasználók és az internetszolgáltatók felelősségének
Valami régi, valami új, valami nagyon új
Valami régi, valami új, valami nagyon új A Versenyjogi Kártérítési Irányelv átültetése Magyarországon dr. Horváth M. András LL.M., Ph.D. Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker&McKenzie Ügyvédi Iroda Budapest,
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Szerzői művek online fájl cserélő rendszerek segítségével megvalósuló felhasználása Ügyszám: SZJSZT 07/08/1. A megbízó által feltett kérdések: 1.: Engedélyköteles
Peer-to-Peer (P2P) hálózatok
Peer-to-Peer (P2P) hálózatok Vida Rolland, BME-TMIT szeptember 13. BitTorrent 2002 Bram Cohen, San Francisco Python kód, open source Népszerő nagymérető adatok elosztott letöltése Nincs saját keresımotor
MIT HOZOTT 2010 A FÁJLCSERÉLŐKNEK?*
Mezei Péter MIT HOZOTT 2010 A FÁJLCSERÉLŐKNEK?* A klasszikusan fájlcserélésnek nevezett jelenség 1 2009-ben ünnepelte első évtizedfordulóját. Az első tíz évet rengeteg változás jellemezte, mind a technológiai
a hub teszi lehetővé, hogy a rajta lévő felhasználók egymáshoz szóljanak és egymástól
J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: Tárgy: Iktatószám: Jelen vannak: Budapesten 2008. június 13-án a Szerzői Jogi Szakértő Testület helyiségében Szerzői művek online fájl cserélő rendszerek segítségével megvalósuló
Készítette: Weimann András
Készítette: Weimann András Fájlcserélők, fájlmegosztók Online tárhelyek Peer-to-peer DHT BitTorrent Biztonság Jogi fenyegetettség Fájlokat tárolhatunk Lokálisan P2p FTP Felhőben DropBox Skydrive Google
Kyäni internetes adatkezelési irányelvek
Kyäni Internet Privacy Policy-10.10-HU-EU Kyäni internetes adatkezelési irányelvek A Kyäni, Inc. és annak kapcsolt vállalkozásai (együttesen a Kyäni), valamint ezek leányvállalatai elkötelezettek a Disztribútorok
IBOLYA TIBOR. A torrentrazziák büntetőjogi megítélése
IBOLYA TIBOR A torrentrazziák büntetőjogi megítélése 2010. június 16-án a magyar rendőrség átlépte a büntetőjogi Rubicont a szerzői jogok védelme érdekében indított harca során, nem az sms web alapú, audiovizuális
Rigth the deduct. The role of the judgments of the Court of Justice of the European in the application of the hungarian Law on VAT.
dr. László Pardavi associate professor Hungary Széchenyi István University Deák Ferenc Fakulty of Law and Political Sciences Department of Adminstration and Financial Law Rigth the deduct. The role of
A bizalmi vagyonkezelési jogállás és a bizalmi vagyonkezelés megszűnési okairól 1
135 Miczán Péter Polgári Jogi Tanszék Témavezető: Menyhárd Attila egyetemi tanár A bizalmi vagyonkezelési jogállás és a bizalmi vagyonkezelés megszűnési okairól 1 A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.
ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ
DR. KISS DAISY ügyvéd, az ELTE tiszteletbeli tanára I. Bevezetés helyett ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ Sokszor eltűnődöm azon, hogy mégis kinek az
ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Budapest Főváros Önkormányzata és a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara együttműködést hozott lére a fővárosi kereskedelem fejlesztése, az üres üzlethelyiségek minél szélesebb
A ProArt Szövetség A Szerzői Jogokért 2008-as tapasztalatai a szerzői jogi jogérvényesítés terén
A ProArt Szövetség A Szerzői Jogokért 2008-as tapasztalatai a szerzői jogi jogérvényesítés terén HAMISÍTÁSI (T)REND 2008. Siófok, 2008. november 24. D r. H o rváth P é te r A ProArt Szövetség a Szerzői
a szerzői jog digitális világhoz való alkalmazkodásáról
A Szerzői Jogi Szakértő Testület tanulmányai Szakértői elemzés a szerzői jogi jogérvényesítésről 1 A jelen szakértői elemzés célja a hazai szerzői jogi jogsértések esetén a jogosultak számára igénybe vehető
T. Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (8200 Veszprém, Vár u. 19.) Siklórepül Szövetség (1037 Budapest, Toboz út 7.)
T. Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (8200 Veszprém, Vár u. 19.) Siklórepül Szövetség (1037 Budapest, Toboz út 7.) képviseletében: Kardos István elnök közigazgatási határozat felülvizsgálata

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság