text:
Tisztelt Tagszervezetek! - PDF
Download "Tisztelt Tagszervezetek!"
1 Tisztelt Tagszervezetek! "Amint azt bizonyára Ti is tudjátok, a i közgyűlésen, - a mai napig az egyik tagszervezetünk által jogilag megkérdőjelezett módon -, elfogadott alapszabályunkat, én a Szövetség benyújtotta a bírósághoz." A fent kiemelt kijelentéssel összefüggésben rögzíteni kell, hogy ha bíróság egy egyébként nem várt esetben jogerősen megállapítaná, hogy az Alapszabály elfogadásának módja problémás volt, úgy az az jelenti, hogy az MNASZ a jogerős döntés követően nem működhet a kifogásolt módon elfogadott Alapszabály szerint. Az addigi működés törvényességét az a döntés nem érintené. Jelenleg azonban éppen az a cél, hogy az MNASZ Alapszabályát az alább részletesen rögzítettek szerint módosítsuk, és annak megfelelően működjünk tovább. Mivel az Alapszabály módosítása január 24-én esedékes a kérdéses ügy jogerős befejezése pedig legkorábban 2015 júniusában várható ezért az MNASZ működését a nevezett tagszervezet által bevallottan az MNASZ-re való nyomásgyakorlás céljával indított per az MNASZ működését nem befolyásolja. A jogi végzettséggel vagy érdeklődéssel rendelkezők számra a fentiek alátámasztására íme egy eseti bírósági döntés: BDT A társadalmi szervezet határozatának bírósági megsemmisítése esetén a határozat csak a bírósági ítélet jogerőre emelkedésétől kezdve, a jövőre vonatkozó hatállyal válik érvénytelenné, a bíróság döntésének visszamenőleges hatálya nincs. Ebben az esetben nem szerződési jogi érvénytelenségről, hanem speciális rendelkezésről van szó, melynek célja a társadalmi szervezet törvényes működésének helyreállítása.2 "Az alapszabály Bíróság általi elfogadása esetén a Szövetség működhetett volna ig, a régi PTK szerint" Itt rögzíteni kell, hogy a Bíróság módosítás nélkül nem jegyezte volna be az Alapszabály változást, ezért az MNASZ nem működhetett volna a ig a régi Ptk. szerint, a következők miatt. A Törvényszék a hozzá érkezett kérelmeket az érkezés sorrendjében bírálja el. A Fővárosi Törvényszék az MNASZ szakszövetséggé alakulása vonatkozásában december 14. és március 13. napján érkezett kérelmeket a 7. Pk /1996/33. sorszámú, május 5-én kelt végzésében elutasította (a továbbiakban: elutasító végzés). A február 21-én elfogadott Alapszabály az elutasító végzésben rögzített hiányosságokat nagyrészt orvosolta, de még így is maradtak kifogásolt pontok (27. illetve a XIII. fejezet.). Ebből következően nyilvánvalóvá vált, hogy a február 21-i Alapszabályt módosítani kell. Időközben március 15-én hatályba lépett új Polgári Törvénykönyv (új Ptk.). A szakszövetséggé alakulás elutasítására, a február 21-i Alapszabály hiányosságaira, illetve a hatályba lépett új Ptk-ra figyelemmel ekkor világossá vált, az MNASZ-nek olyan Alapszabályt kell elfogadnia, ahol az elfogadás során: - Ismét döntenek a szakszövetséggé alakulásról, avagy törlik az Alapszabálynak az MNASZ-t szakszövetségként feltüntető rendelkezéseit. - Kiküszöbölik az elutasító végzésben megállapított egyéb hiányosságokat. - Egyidejűleg az Alapszabályt az új Ptk. rendelkezései szerint módosítják. Ha az MNASZ fenntartja az Alapszabály változásának3 bejegyzésére irányuló kérelmet, úgy a fentiek rendezéséig az MNASZ új képviselőjét sem jegyezte volna be a Törvényszék. A fentiekre tekintettel az MNASZ Elnöksége június 17-én tartott ülésén a: - A február 21-i Alapszabály módosítás és az egyidejűleg megválasztott Benyó Miklós elnök/képviselő bejegyzésére irányuló, március 7-én előterjesztett kérelem visszavonásáról, - A visszavonást követően Benyó Miklós elnök/képviselő bejegyzésére irányuló kérelem külön eljárásban ismételten benyújtásáról, február 21-i Alapszabály módosítás bejegyzésére vonatkozó kérelem a képviselő változás bejegyzését követően ismételt benyújtásáról döntött. A fentieknek megfelelően indult eljárásokban a Fővárosi Törvényszék Benyó Miklós elnököt az MNASZ képviselőjeként július 18-án kelt, 37. sorszámú végzésével bejegyezte. Az Alapszabállyal kapcsolatosan pedig a Törvényszék december 16. napján 42-I. sorszám alatt végzést adott ki, melyben előírta a február 21. napján elfogadott Alapszabálynak a évi V. törvény (új Ptk.) megfelelő módosítását. "de én a bejegyzési kérelmet a Szövetség jogásza visszavonta még annak elbírálása előtt. Ez rendkívül hibás lépés volt, mivel ezzel a Szövetség abba a helyzetbe került, hogy az alapszabály újbóli beadása esetén, azt az új PTK előírásainak kell megfeleltetni és annak elfogadása után a Szövetség már csak az új PTK szerint tevékenykedhet." A fent már leírtak szerint ez nem felel meg a valóságnak, az Elnökség az Elnök úr részvételével célszerű döntést hozott.4 "Ezt követően a Szövetség ismételten benyújtotta az alapszabályt, amit a bíróság 2014 októberében érdemi vizsgálat nélkül elutasított. Ezután a Szövetség ismételten (harmadszor is) benyújtotta az alapszabályt, amelyre a bíróság hiánypótló végzést bocsátott ki, melynek teljesítéséhez mindenképpen közgyűlési határozatra van szükség. Azonban a közgyűlésünkön gyakorlatilag lehetetlen keresztül vinni az ennek elfogadáshoz szükséges változtatásokat. Miért? A törvény értelmében az új PTK szerinti alapszabály elfogadásával egy időben a közgyűlésnek ki kell mondania, hogy a továbbiakban az új PTK szerint tevékenykedik tovább. Ez azt jelenti, hogy nincsen lehetőség már megismételt közgyűlésre, ahol a megjelentek 2/3-os többségével lehetne érvényesen szavaztatni. Az új PTK szerinti januári közgyűlés kizárólag akkor határozatképes, ha a teljes tagság 50%-a jelen van és ennek a 75%-a szavaz egyhangúan az alapszabályról. Álláspontom szerint az új PTK-ra való áttérés és ennek a közgyűlés általi kimondása olyan, a Szövetség működését alapvetően meghatározó közgyűlési határozat, amihez a teljes tagság 75%-os szavazati aránya szükséges, vagyis a teljes tagság 75%-a megjelenése és egybehangzó szavazása kell." Az alapszabály módosítása az új Ptk. szabályai szerint sem lehetetlen, nagyon is lehetséges és szükséges évi CLXXVII. törvény a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló (Ptké.) 11. (1) szerint: A Ptk. hatálybalépésekor nyilvántartásba bejegyzett, illetve a 9. (1) bekezdése szerint bejegyzés alatt álló egyesület és alapítvány a Ptk. hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles a létesítő okiratának mindazon rendelkezését felülvizsgálni és szükség szerint módosítani, amelyek5 nem felelnek meg a Ptk. szabályainak. Egyesület esetében nem kell módosítani az alapszabályt abból az okból, hogy az tartalmazza az egyesület alapító tagjainak nevét, és azok lakóhelyét vagy székhelyét. (2) Az egyesület és az alapítvány a létesítő okiratát a Ptk.-val összefüggésben nem köteles módosítani, ha az csak abból az okból volna szükséges, hogy abban olyan hivatkozások, utalások és elnevezések szerepelnek, amelyek a Ptk. és a létesítő okirat tartalmát érintő más törvény rendelkezéseinek már nem felelnek meg. Ha azonban a létesítő okirat egyéb okból módosul, a szervezet az ilyen változásokat is köteles azon átvezetni. (3) Az (1) bekezdés szerinti egyesület és alapítvány a létesítő okirata (1) bekezdés szerinti módosításának bírósági nyilvántartásba vételét, legkésőbb azonban március 15. napját követően csak a Ptk. rendelkezéseinek megfelelő létesítő okirat alapján és a Ptk. rendelkezéseinek megfelelően működhet. Vagyis a soron következő közgyűlés összehívására és megtartására, ide értve a határozatképesség, illetve az egyes döntések meghozatalhoz szükséges szótöbbségre vonatkozóan a régi Ptk. előírásait kell alkalmazni. Ez pedig a következők: Ptk. 63. (6) Az egyesület szervei határozatképesek, ha tagjainak több mint a fele jelen van, az alapszabály ennél magasabb jelenléti arányt is megállapíthat. Az egyesület szervei határozataikat a jelenlévők szótöbbségével hozzák mindazon kérdésben, amely tekintetében az alapszabály a szótöbbség magasabb arányát nem írja elő. (7) Ha az egyesület szerveinek ülése nem határozatképes, megismételt ülést kell tartani. A megismételt ülés a határozatképtelen ülést követő későbbi időpontra az eredetivel azonos napirenddel hívható össze. A megismételt ülés a legfőbb szerv esetében a megjelent tagok számától függetlenül,6 egyéb egyesületi szerv esetén pedig a (6) bekezdésben foglalt rendelkezés szerint határozatképes. Az Alapszabály módosításához annak 21. (2) bekezdése szerint a jelenlévők 2/3-ának egyező szavazata szükséges "Mivel az alapszabály előkészítő bizottságunk, a mai napig nem bocsátotta elnökségünk rendelkezésére a fentieknek megfelelő, az új PTK-nak is megfelelő alapszabály tervezetet, így az nem kerülhetett a tagság számára kiküldésre." A fenti állítással szemben: A június 17-i elnökségi ülésen Alapszabály előkészítő bizottság alakult. A bizottság tagjai augusztus 19. napjáig a február 21. napján kelt Alapszabályt az új Ptk. rendelkezéseivel és az ismertté vált törvényszéki végzésekkel összhangba hozták, és azt az Elnökség rendelkezésére bocsátották. Az Alapszabály módosítás kérdését az Elnökség szeptember 25-én tárgyalta és az Elnökség november 23. napjára az Alapszabály módosítása érdekében közgyűlési időpontot jelölt ki, azonban a meghívót és annak mellékleteit nem fogadta el, a közgyűlést végül nem hívta össze. "Pár szóban kitérnék a Sporttanács legitimitására. A Szövetség korábban és jelenleg is a régi PTK alapján tevékenykedik: IV. törvény PTK 29. 4) Ha jogszabály a jogi személy létrejöttét nyilvántartásba vételhez köti, a bejegyzett körülmények megváltoztatása harmadik személyek irányában csak akkor hatályos, ha a változást a nyilvántartásba bevezették.7 A szabály egyértelműen kimondja, hogy a Sporttanács által hozott minden olyan szerződés, rendelkezés, amely nem MNASZ tagra vonatkozik - ideértve az MNASZ licences versenyzőit is - érvénytelen, hiszen a Sporttanácsot létrehozó alapszabályt még nem jegyezték be és erre már nem is kerülhet sor. Az MNASZ tagjain és tisztségviselőin kívül ugyanis minden más személy harmadik személynek számít a törvény előtt. A Sporttanács már csak azért sem létezhetne legitim módon, mert a megválasztásából minden olyan MNASZ tagszervezet ki volt rekesztve, akik nem küldtek képviselőt a i közgyűlésre, abban a tudatban, hogy ott a jelölő lap szerint, ilyen szervezet tisztségviselőinek megválasztására sor sem kerülhet. Elgondolkodtató, hogy ez a helyzet vajon melyik tagszervezetünk indítványai által keletkezhetett, és hogy a tagszervezet képviselője tudatában van-e az előterjesztéséből fakadó problémák következményeinek." A fent írtakkal szemben Sporttanács szabályosan alakult és működik. A Sporttanácsot az MNASZ legfőbb szerve, vagyis a közgyűlése a február 21-napján elfogadott Alapszabállyal létrehozta. Az Alapszabály bírósági elbírálása a feni 1. pontban foglaltak szerint folyamatban van. Az új Ptk. 3:4. pedig alapvetésként kezeli a jogi személy létrehozásának szabadságát, a Sporttanács létrehozását pedig sem az új Ptk., sem más jogszabály nem tiltja. "A fentiek következtében kialakult helyzet, csak akkor változhatna, ha a 2014-es alapszabályt i visszamenő hatállyal jegyzik be, azonban ez lehetetlen, hiszen a 2014-es alapszabály nem felel meg az új PTK-nak, az új PTK viszont nem teszi lehetővé azt, hogy egy civil szervezetnek három önálló képviselője legyen, és nem teszi lehetővé, hogy a döntési hierarchia többpólusú legyen (sporttanács vs.8 elnökség), stb." Az előző állítások sem felelnek meg a valóságnak a fentebb részletesen írtak miatt. "Mi a megoldás? A januári közgyűlésen az alapszabályt akként kell megváltoztatni, hogy a tagság szavazással visszaállítja a 2012-es alapszabályt. Ez egyben az egyetlen lehetőség is, hiszen a 2012-es alapszabályt a bíróság bejegyezte, viszont a 2014-es alapszabályt a tagság előtt kihirdetett formájában nem jegyezte be, és nem is tudja már. Ebben az esetben, a közgyűlésen a törvényben előírt kötelező napirendi pontokon kívül az alapszabály változás ezen egyetlen módon tárgyalható törvényesen és támadhatatlanul. Majd miután ez megtörtént, későbbiek során a 2012-es alapszabály alapján kiküldésre kerülő meghívókkal és napirenddel - min 30 nap, max 45 nap után megválaszthatóak a tisztségviselők, majd egy újabb közgyűlésen, legkésőbb 2016-ig át lehet térni az új PTK-ra, egy annak megfelelő alapszabállyal. Mindezzel egyidejűleg közgyűlésünknek jóvá kell hagynia a 2014-es bajnokságaink végeredményeit, hogy az elért eredmények a továbbiakban senki számára ne legyenek megkérdőjelezhetőek." A megoldandó feladatok nem megfelelő meghatározásával természetesen nem lehet megfelelő iránymutatást sem adni. Kár lenne egy egyszerű influenza miatt valakinek kivenni a vakbelét. Az MNASZ bejegyzett elnökkel, a közgyűlés által elfogadott és bírósági elbírálás alatt álló Alapszabállyal, és az Alapszabálynak megfelelően megválasztott és annak megfelelően működő szervezettel rendelkezik.9 Amennyiben az MNASZ tagsága azt kívánja, hogy az általa február 21-én már elfogadott Alapszabályt a Törvényszék bejegyezze, úgy az a feladata, hogy azt a Törvényszék felhívásának megfelelően módosítsa, ezúton biztosítsa az MNASZ folyamatos törvényes működését. Tisztelettel: Dr.Muszka Sándor jogász Hasonló dokumentumok
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben amennyiben a Szövetség valóban szakszövetséget kíván létrehozni a közgyűlésén
2015.01.15. HTML_lev l (1).html Tisztelt Elnök úr! Nem lehet azonosulni a jogtanácsos úr véleményével. A jogtanácsos úr következetesen mellőzi azt a tényt, hogy Ő az új PTK hatályba lépése előtt beadott Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben A bíróság a jelen végzés egy példányát megküldi a törvényességi ellenőrzést gyakorló Fővárosi Főügyészségnek. I N D O K O L Á S
V É G Z É S A Fővárosi Törvényszék a 01-01-0001286. sorszám alatt nyilvántartásba vett Children's International Sumer Villages Hungary Gyermek Alapítvány nyilvántartási ügyében az alapítóknak (kérelmezőknek) Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/12/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 1-jei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Alapítvány Részletesebben Magyar Fizikushallgatók Egyesülete Megismételt Közgyűlés Budapest, 2016
Magyar Fizikushallgatók Egyesülete Megismételt Közgyűlés Budapest, 2016 Időpont: 2016. április 20. 20:15 Helyszín: Budapest Mellékletek: Jelenléti ív Alapszabály Az elnök a határozatképesség vizsgálata Részletesebben Az ELSŐ HAZAI ENERGIA-PORTFOLIÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ. RÉSZVÉNYTÁRSASÁG HU-1118 Budapest, Ménesi u. 22. szám
Cégjegyzékszáma: Fővárosi Törvényszék Cégbírósága: 0l-10-043313 KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV A TÁRSASÁG 2016. 03.21-i RENDKÍVÜLI KÖZGYŰLÉSÉRŐL Készült: Az ELSŐ HAZAI ENERGIA-PORTFOLIÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ (a továbbiakban Részletesebben Az új Ptk. nak való megfelelés
Az új Ptk. nak való megfelelés 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről Március 15.-éig a létesítő okiratot az új Polgári törvénykönyvhöz kell igazítani Létesítő okirat felülvizsgálata Országos Bírósági Részletesebben 2014. május 29-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben Javaslat az Ózd Közbiztonságáért Alapítvány alapító okiratának módosítására
Javaslat az Ózd Közbiztonságáért Alapítvány alapító okiratának módosítására Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: Jogtanácsos Ózd, 2014. december 19. Tisztelt Képviselő-testület! Az Ózd Közbiztonságáért Részletesebben Közgyűlés lebonyolításának rendje és választási szabályzata
SzMSz 3. sz. melléklete Közgyűlés lebonyolításának rendje és választási szabályzata Érvényes: 2012. május 24-től visszavonásig 1 Hűtő- és Klímatechnikai Vállalkozások Szövetsége tisztújító/választó közgyűlés Részletesebben Rákoscsaba-Újtelepért Egyesület 1172 Budapest, Diadal u. 43-49. Jegyzőkönyv megismételt rendkívüli közgyűlésről
Rákoscsaba-Újtelepért Egyesület 1172 Budapest, Diadal u. 43-49. Jegyzőkönyv megismételt rendkívüli közgyűlésről Felvéve: az egyesület székhelyén (1172 Bp. Diadal u. 43-49.) Közgyűlés időpontja: 2015. február Részletesebben MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 1 I. A Magyar Vámügyi Szövetség (továbbiakban: Szövetség) adatai Elnevezése: Magyar: Angol: Német: Francia: Magyar Vámügyi Szövetség Hungarian Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S a 115/II/2014. (XII. 18.) önkormányzati testületi határozat visszavonására
Püspökladány Város Polgármesterétől 4150 Püspökladány, Bocskai u. 2. Készítette: Fodorné Szabó Mária E L Ő T E R J E S Z T É S a 115/II/2014. (XII. 18.) önkormányzati testületi határozat visszavonására Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV Jelen Közgyűlési jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv ) felvételre került az alulírott napon a PLOTINUS HOLDING Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (rövid név: PLOTINUS HOLDING Részletesebben Egyesületi alapszabály
ALAPSZABÁLY 1 1. Általános rendelkezések: A sportegyesület neve: Rábatamási Sportkör Székhelye: 9322 Rábatamási, Rákóczi u. 1. Színe: Sárga-fekete Működési területe: Győr-Moson-Sopron megye A sportegyesület Részletesebben Orosházi Sakk Egyesület - jegyzőkönyv közgyűlésről JEGYZŐKÖNYV. közgyűlésről
JEGYZŐKÖNYV közgyűlésről,amely készült 2016 év február hó 19. napján 18.30 órai kezdettel, 5900 Orosháza, Pacsirta utca 8. szám alatt az Orosházi Sakk Egyesület (továbbiakban az Egyesület ) közgyűléséről. Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV Jelen Közgyűlési jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv ) felvételre került az alulírott napon a PLOTINUS HOLDING Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (rövid név: PLOTINUS HOLDING Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG AUGUSZTUS 22-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 22-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. JANUÁR 31-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. JANUÁR 31-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2014. Részletesebben MEGHÍVÓ. A Magyar Ipari Karbantartók Szervezetének Közgyűlésére
MEGHÍVÓ A Magyar Ipari Karbantartók Szervezetének Közgyűlésére A Magyar Ipari Karbantartók Szervezetének 2015. március 3-án, valamint 2015. november 11. napján megrendezésre került Elnökségi Ülésén hozott Részletesebben A szervezet neve: Óbarokért Sport és Szabadidő Szervező Egyesület. Jegyzőkönyv. a. közgyűlés b. elnökség c. kuratórium d. egyéb:
A szervezet neve: Óbarokért Sport és Szabadidő Szervező Egyesület 1.A szerv neve: (a válasz aláhúzandó) Jegyzőkönyv a. közgyűlés b. elnökség c. kuratórium d. egyéb: 2.Az ülés időpontja (év/hónap/nap/óra): Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 19-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 19-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók létrehozták a Vagyonépítő Klubot. A Vagyonépítő Klub 2008. március 29 -i Klubgyűlése az alábbi alapszabályt fogadta el. I. A Klub adatai 1 A Klub neve: Részletesebben Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz
Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz 2014. március 15-én életbe lép az új Polgári Törvénykönyv. Részletesebben A pénztárak közgyűléseivel kapcsolatos tartalmi és formai elvárások, a közgyűlések feldolgozása során szerzett tapasztalatok
A pénztárak közgyűléseivel kapcsolatos tartalmi és formai elvárások, a közgyűlések feldolgozása során szerzett tapasztalatok Jogszabályi háttér: A pénztári közgyűlések előkészítését, lebonyolítását és Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések. 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány keretei között.
1. oldal, összesen: 11 Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1./ Az Egyesület neve: 2./ Az Egyesület székhelye: 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány Részletesebben 2014. december 18-i rendes ülésére
30. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. december 18-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben Javaslat a Soroksári Sportcsarnok NKft. alapító okiratának módosítására
Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának POLGÁRMESTERE 1239 Budapest, Grassalkovich út 162. KÉPVISELŐ-TESTÜLETI ELŐTERJESZTÉS Javaslat a Soroksári Sportcsarnok NKft. alapító okiratának Részletesebben A Szent Gellért Diákszövetség. - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA december 19.
A Szent Gellért Diákszövetség - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA 1 2015. december 19. 1. Általános rendelkezések: 1.1. Az egyesület neve: Szent Gellért Diákszövetség 1.2. Az egyesület Részletesebben Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat. (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt)
Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt) 2013 A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona (1173 Bp., Pesti út 117.) jelen Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben Halasi Hegyközség ügyviteli Szabályzata
Halasi Hegyközség ügyviteli Szabályzata Általános Szabályok 1./ A Hegyközség adatai: - A hegyközség elnevezése: Halasi Hegyközség - A hegyközség székhelye: Kiskunhalas - A hegyközség bírósági nyilvántartási Részletesebben S/_2M/ 501 U*o. BUDAPEST FŐVÁROS X. KERÜLET KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE. Tárgy: Javaslat a Reménysugár Alapítvány helyzetének rendezésére.
BUDAPEST FŐVÁROS X. KERÜLET KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE '' ' l,; >, - \, ki-rület Kőbányai '. vj,: ««']'')-testülct ülése S/_2M/ 501 U*o. Tárgy: Javaslat a Reménysugár Alapítvány helyzetének rendezésére. Részletesebben az új Ptk. rendszerének tükrében
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. Jelen vannak: a jelen jegyzőkönyv jelenléti ívén szereplő 10 szavazásra jogosult egyesületi tag és 1 vendég
JEGYZŐKÖNYV amely készült 2011. június 25. 10 óra 30 perces kezdettel a Wikimédia Magyarország Egyesület megismételt közgyűlésén, a 1035 Budapest, Raktár utca 1. szám alatt. Jelen vannak: a jelen jegyzőkönyv Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. A Közgyűlés a javaslatot egyhangúlag, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta.
JEGYZŐKÖNYV Készült: 2009. január 29-én 17.00 órakor a Magyar Gószövetség közgyűlésén. Jelen vannak: a mellékelt jelenléti ív szerint. Dienes Péter köszönti a megjelenteket, megállapítja, hogy a Közgyűlés Részletesebben A DEBRECENI EGYETEM KONZISZTÓRIUMÁNAK MŰKÖDÉSI RENDJE
A DEBRECENI EGYETEM KONZISZTÓRIUMÁNAK MŰKÖDÉSI RENDJE Debrecen 2016. február 9. Tartalomjegyzék 1. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK... 2 2. A KONZISZTÓRIUM MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 2 3. A KONZISZTÓRIUM Részletesebben a Képviselő-testület 2014. november 28-i nyilvános ülésére TISZTELT KÉPVISELŐ-TESTÜLET!
19. NAPIREND Ügyiratszám: 1/314-8/2014. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. november 28-i nyilvános ülésére Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Megtárgyalja: Meghívott: A dr. Burján Imre Részletesebben az egészségügyi szakmai vizsgaelnöki pályázatok Bíráló Bizottságának ügyrendjérıl
A Nemzeti Erıforrás Minisztérium közleménye az egészségügyi szakmai vizsgaelnöki pályázatok Bíráló Bizottságának ügyrendjérıl hatályos: 2012.04.06 - Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról Részletesebben JEGYZŐKÖNYV A MAGYARORSZÁGI AMERIKAI STAFFORDSHIRE TERRIER EGYESÜLET KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV, 2015. MÁJUS 29. 1. OLDAL
1. OLDAL JEGYZŐKÖNYV Készült a Magyarországi Amerikai Staffordshire Terrier Egyesület (továbbiakban, de nem kizárólagosan: Egyesület) rendkívüli Közgyűlésén, Dunavarsányban, a Gyóni Géza utca 5 szám alatt. Részletesebben Újpalota Sportegyesület. Alapszabály
Újpalota Sportegyesület Alapszabály Az Újpalota Sportegyesület alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület részére. Javaslat az önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokat érintő döntések meghozatalára
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben A HELYI BÍRÁLÓ BIZOTTSÁG ELJÁRÁSRENDJE ELŐADÓ: KLENOVICS PÉTER VIDÉKFEJLESZTÉSI FŐOSZTÁLY
A HELYI BÍRÁLÓ BIZOTTSÁG ELJÁRÁSRENDJE ELŐADÓ: KLENOVICS PÉTER VIDÉKFEJLESZTÉSI FŐOSZTÁLY 1 A HBB szerepe - Helyi döntéshozatal végrehajtása érdekében, a LEADER HACS által saját tagjaiból megválasztott Részletesebben Magyar Jogász Egylet Egyesületek
Magyar Jogász Egylet 2016.02.25. Egyesületek Alapszabály kötelező tartalmi elemei: Ptk. 3:5. A jogi személy létesítő okiratában a jogi személy létesítésére irányuló akarat kifejezésén túl meg kell határozni Részletesebben 14. NAPIREND Ügyiratszám: 1/314-2/2014. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. szeptember 26-i nyilvános ülésére
14. NAPIREND Ügyiratszám: 1/314-2/2014. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. szeptember 26-i nyilvános ülésére Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Megtárgyalja: Meghívott: A dr. Burján Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben Kárpát-medencei Családszervezetek Szövetsége ALAPSZABÁLYA
Kárpát-medencei Családszervezetek Szövetségének ALAPSZABÁLYA Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 1. -ban írt felhatalmazás alapján a 2001. év október 13. napján tartott alakuló közgyűlésen Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S Püspökladány Város Közművelődéséért Közalapítvány alapító okiratának módosítására
Püspökladány Város Polgármesterétől 4150 Püspökladány, Bocskai u. 2. Készítette: Fodorné Szabó Mária E L Ő T E R J E S Z T É S Püspökladány Város Közművelődéséért Közalapítvány alapító okiratának módosítására Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 26-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 26-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ
MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ Ikt.sz.: 1/461-1/2014/I Üi.: dr. Nemes Adrienn Makó Város Önkormányzat Képviselő-testülete MAKÓ ELŐTERJESZTÉS Tárgy: Önkormányzati tulajdonú kft.-knél Részletesebben KÖZGYŰLÉSI MEGHÍVÓ. 1) Közgyűlési tisztségviselők (Szavazatszámláló Bizottság és jegyzőkönyv-hitelesítő) megválasztása
KÖZGYŰLÉSI MEGHÍVÓ Az ALTERA Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (rövid név: ALTERA Nyrt., székhelye: 1068 - Budapest, Benczúr u. 43. II/3., nyilvántartásba vette a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága Részletesebben SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE. Alapszabály
KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV készült a Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1097 Budapest, Ecseri út 14-16.) 2006. december 28. napjának 10 órájára meghirdetett, és a Társaság Részletesebben QUAESTOR Értékpapírkereskedelmi és Befektetési Nyrt. H-1132 Budapest Váci út 30. 6. emelet TÁJÉKOZTATÁS. a 2014. évi rendes közgyűléséhez kapcsolódóan
TÁJÉKOZTATÁS a 2014. évi rendes közgyűléséhez kapcsolódóan A QUAESTOR Értékpapírkereskedelmi és Befektetési Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (székhely: 1132 Budapest, Váci út 30., cégjegyzékszám: Cg. Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
Alapszabály A Sopronkövesd Fejlődéséért Egyesület tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv 1 és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. Jelen vannak: a jelen jegyzőkönyv jelenléti ívén szereplő 12 szavazásra jogosult egyesületi tag és 1 vendég
JEGYZŐKÖNYV amely készült 2011. szeptember 25. 11 óra 36 perces kezdetel a Wikimédia Magyarország Egyesület megismételt közgyűlésén, a 2083 Solymár, Orgona utca 9. szám alat. Jelen vannak: a jelen jegyzőkönyv Részletesebben A Budapest VI. Kerületi Erkel Ferenc Általános Iskola Intézményi Tanácsának ügyrendje
Budapest VI. Kerületi Erkel Ferenc Általános Iskola 1068 Budapest, Felső erdősor u. 20. A Budapest VI. Kerületi Erkel Ferenc Általános Iskola Intézményi Tanácsának ügyrendje Készítette: a Budapest VI. Részletesebben A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Kőszeg Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek és hungarikumok gondozásáról szóló 2012. évi XXX. törvény Részletesebben határozati javaslatait részvények és szavazati jogok számára vonatkozó összesítéseket.
Az ALTEO Energiaszolgáltató Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (székhely: 1138 Budapest, Váci út 175., cégjegyzékszám: Cg.01-10-045985) ( Társaság ) Igazgatósága a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben Magyar Radiológus Asszisztensek Egyesülete Rendes évi Közgyűlése 2013. április 13.
KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV Készült: a Magyar Versenyagár Egyesület Alsónémedi, Fő úti erdő 11. szám alatt, 2013. november 28. napján 15. óra 00. perckor megtartott közgyűléséről. Jelen vannak: a mellékelt Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. A közgyűlés helyszíne: Verseg-Fenyőharaszt Kastélyszálló
JEGYZŐKÖNYV a Budapesti Ingatlan Hasznosítási és Fejlesztési Részvénytársaság (székhely: 1033 Budapest, Polgár u. 8-10.) 2003. április 23-i évi rendes, megismételt közgyűléséről A közgyűlés helyszíne: Részletesebben KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATOK KÖNYVE 2014. év
KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATOK KÖNYVE 2014. év Időpont: 2014. május 22. (Budapest, Hungexpo 25. pavilon) 1/2014.05.22. sz. közgyűlési határozat: Soós Árpád elnök megállapította, hogy a 2014. május 22-i, 10.30 Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének március 26-ai ülésére
Szám: 02/99-2/2009. VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben ÉRTEM Értelmes Tervezettség Mozgalom Egyesület. Alapszabály
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben Közgyűlés megtartásának módja: a részvényesek vagy a részvényesi képviselők személyes részvételével. 1/2014. (03.17.
J E G Y Z Ő K Ö N Y V amely készült a TrophyResort Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (székhely: 2038 Sóskút, Petőfi Sándor utca 39.), - a továbbiakban: Társaság,- 2014. március 17. napján 10.00 órakor Részletesebben Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya
Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya Egységes szerkezetbe foglalva a Csongrád Megyei Bíróság Pk.60.107/2008/2. számú végzése alapján történt módosításokkal azzal, hogy a módosításra került Részletesebben Magyar BMX Cross-Triál Szövetség JEGYZŐKÖNYV
Magyar BMX Cross-Triál Szövetség JEGYZŐKÖNYV Készült a Magyar BMX Cross-Triál Szövetég 2001. Április 24-én megtartott közgyűléséről és az ott hozott határozatokról. Közgyűlés időpontja: 2001. Április 24. Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
Jelen tervezet közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során a tervezet koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért a tervezet jelen formájában nem Részletesebben J E G Y Z Ő K Ö N Y V
Szegedi Szlovák Önkormányzat Segedínska slovenská samospráva J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült 2006. október 26. napján 15 órakor a Szegedi Szlovák Önkormányzatnak Szegedi Nemzetiségek Házában (Szeged Osztrovszky Részletesebben ALAPSZABÁLY. / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET
A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 2014. November 01-től érvényes 1 A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 1. I. Általános rész a.) Az Ifjúsági Klub, az Alapszabály Részletesebben BDT Megjelent: Bírósági Döntések Tára 2015/6/93.
BDT2015. 3335. I. A tagdíj nem az alapításkor (vagy a tagsági jog keletkezésekor) teljesítendő vagyoni hozzájárulás. Ezért az alapító okirat Ptk. nak való megfeleltetése során az egyesület alapító okiratának Részletesebben Válasz a Felügyelő Bizottság felé írt kérelemre
Válasz a Felügyelő Bizottság felé írt kérelemre Pásztory Gábor által a Felügyelő Bizottság részére küldött kérelmet 2011.június 2-án megkaptuk. A kérelem pontjaiban foglaltakat Felügyelő Bizottság hatáskörébe Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. A Magyar Floorball Szakszövetség megismételt éves rendes közgyűlése
JEGYZŐKÖNYV A Magyar Floorball Szakszövetség megismételt éves rendes közgyűlése Dátum: 2014. május 31. 10 óra 30 perc Helyszín: Komáromi Városi Sportcsarnok (2900 Komárom, Czuczor Gergely utca 62.) Résztvevők: Részletesebben Egyesület változásbejegyzése iránti kérelem
A - A beküldő és a szervezet adatai 02 i Törvényszék Ügyszám:.. 0 1 P k 6 0 1 2 6 1 9 9 6 Jelölje, ha a kérelmet hiánypótlás céljából nyújtja be.. Végzés száma: 3 2 Beküldő adatai: Elektronikus beküldés Részletesebben ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1 TELEFON +36 84 504100 FAX:+36 84 504 103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő: Siófok, 2016. január 12... Kónyáné dr. Zsarnovszky Részletesebben NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben Előterjesztések és határozati javaslatok a Synergon Informatika Nyrt. 2015. december 22-én megtartandó rendkívüli közgyűlésére
Synergon Informatika Nyrt. 1108 Budapest, Kozma u. 2. info@synergon.hu www.synergon.hu Telefon: 399-5500 Fax: 399-5599 Közgyűlés határozati javaslatok Előterjesztések és határozati javaslatok a Synergon Részletesebben AZ ERASMUS+ PROGRAM ÉRTÉKELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI RENDJE
AZ ERASMUS+ PROGRAM ÉRTÉKELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI RENDJE Az Európai Bizottság által az Erasmus+ Program keretében a Nemzeti Irodák részére kiadott Kézikönyv (NA Guide) alapján, a pályázati döntés előkészítése Részletesebben A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok
A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok Civil nap 2014. május 3. Schütt Margit Tartalom 1. Bevezető gondolatok 1.1. Civilség fogalma 1.2. Civil szféra helye, céljai (szabályozási és irányítási Részletesebben NYILATKOZAT KÖZELI HOZZÁTARTOZÓI VISZONYRÓL 1
TÁJÉKOZTATÓ A mező és erdőgazdasági földekre szerződéssel alapított, 2014. április 30-án fennálló, határozatlan időre, vagy 2014. április 30-a után lejáró, határozott időtartamra nem közeli hozzátartozók Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Pontot tett a Kúria a képmás ügy végére - Napi - Jogászvilág
2018. 06. 05. 16:56
Cimkék: rendőrök képmása, sajtószabadság, Kúria
A kúriai döntés előzménye, hogy a Fővárosi Ítélőtábla évekkel ezelőtti jogerős ítélete szerint az alperes által üzemeltetett index.hu hírportál 2011-ben - mivel az egyik tüntetést biztosító rendőrök képmását hozzájárulásuk nélkül, felismerhető módon nyilvánosságra hozta - megsértette a felpereseknek a képmás védelméhez fűződő személyiségi jogát.
"A Kúria fenntartott álláspontja szerint az irányadó jogszabályi rendelkezésekből nem következik, hogy a bírósági határozat megsemmisítését követő megismételt eljárásban az Alkotmánybíróság határozatában megfogalmazott alkotmányossági mérlegelési szempontok figyelembe vételével a rendes bíróság nem juthat a korábbi álláspontjával azonos következtetésre" - áll a Kúria keddi közleményében.
A Kúria kifejtette, hogy az ügyben eljáró bíróságok és az Ab perbeli jogvitában elfoglalt álláspontja "az emberi méltóságból fakadó személyiségi jog védelmén keresztül korlátozott sajtószabadság megítélésének alkotmányossági szempontú, ugyanakkor tételes jogi szabályozással körülhatárolt kérdésében ütközött".
A Kúria alapvetően egyetért a sajtószabadság és a jelenkor eseményeiről, illetve a közügyekről szóló tájékoztatáshoz fűződő jog primátusával a magánszféra védelmével szemben. A hatályos magyar jogi szabályozás azonban - éppen ezen elvvel ellentétesen - a méltóságvédelemből fakadó személyiségi jog elsőbbségét részesíti előnyben. Azzal, hogy - a közszereplők kivételével - mindenki számára kötelezővé teszi az érintett személy hozzájárulását a képmás vagy hangfelvétel nyilvánosságra hozatalához a régi és az új polgári törvénykönyvben is. A jogszabályok a közszereplők mellett nem teszik lehetővé további kivételszabályok alkalmazását.
A Kúria álláspontja szerint az Ab éppen a sajtószabadság gyakorlásának tételes jogi szabályozással korlátozott érvényesülése miatt kényszerült az alapvető jogok ütköztetésére és mérlegelésére. Az Ab a mérlegelést a második határozatában a változatlan peradatok alapján elvégezte és megállapította a felperesek személyiségvédelmi igényével szemben a képmáshoz való jog és a sajtószabadság közötti érdekütközés eredményeként a sajtó tájékoztatáshoz fűződő szabadságának elsőbbségét, és ezzel a felek között a jogvitát érdemben eldöntötte. Mindebből az következik, hogy a felperesek az ebben az ügyben alkalmazott törvényi rendelkezés alapján a képmás védelméhez fűződő személyiségi joguk érvényesítése érdekében nem léphetnek fel eredményesen - közölte a Kúria.
AB: zöld út a rendőrképmások előtt
Nem öncélú a nyilvánosságra hozatal, ha az a jelenkor eseményeiről szóló tájékoztatásnak minősül, vagy a közhatalom gyakorlása szempontjából közérdeklődésre számot tartó tájékoztatásnak minősül.
Halálkamion: 25 év az embercsempészeknek »

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Köf.5.005/2017/3. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.005/2017/3. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5005/2017/3.
A tanács tagja: Dr. Kozma György a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró,
(1143 Budapest, Hungária körút 179-187.)
Az érintett önkormányzat: Dunavarsány Város Önkormányzata
(2336 Dunavarsány, Kossuth Lajos u. 18.)
- megállapítja, hogy Dunavarsány Önkormányzat képviselő-testületének az állatok tartásáról szóló 23/2012. (IX. 21.) Ökt. számú rendelete törvénysértő, és emiatt azt megsemmisíti;
- megállapítja, hogy a Dunavarsány Önkormányzat képviselő-testülete az állatok tartásáról szóló 23/2012. (IX. 21.) Ökt. számú rendelete nem alkalmazható a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt lévő 8.K.27535/2016/6. számú ügyben, valamint valamennyi , a megsemmisítés időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben;
- Dunavarsány Önkormányzat képviselő-testülete közösségi együttélés alapvető szabályairól és ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 15/2013. (IX. 11.) Ökt. számú rendelet 11. § b), c), f) pontja törvényellenességének megállapítására és egyedi ügyben való alkalmazási tilalom elrendelésére irányuló indítványt elutasítja;
- elrendeli, hogy a határozat közzétételére – a Magyar Közlönyben való közzétételt követő 8 napon belül – a 23/2012. (IX. 21.) Ökt. számú rendelet kihirdetésével azonos módon kerüljön sor.
[1] A Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt lévő 8.K.27535/2016/6. számú ügyben az eljárás során a felperes keresete az alperes önkormányzati hivatal határozatának hatályon kívül helyezésére irányult, mely az ott folytatott állattartási tevékenységgel kapcsolatban különböző építési és növényültetési kötelezettségeket írt elő. A határozat a Dunavarsány Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) képviselő-testülete közösségi együttélés alapvető szabályairól és ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 15/2013. (IX. 11.) Ökt. számú rendelet (a továbbiakban: Kr.) 11. § b), c), f) pontján és az állatok tartásáról szóló 23/2012. (IX. 21.) Ökt. számú rendelet (a továbbiakban: Ár.) 2. § (1) bekezdés b) és c) pontján továbbá (2) bekezdésén, továbbá a Kr. 13. § (3)-(6) bekezdésén alapul.
[2] Az állatok tartásával összefüggően a közösségi együttélés alapvető szabályait sértő magatartást követ el, aki a Kr. 11. § b) pontja értelmében nem gondoskodik hézagmentesen fedett, zárt trágyagyűjtő kialakításáról; aki a Kr. 11. § f) pontja értelmében a híg trágyát nem zárt csöveken keresztül vezeti az aknába; aki a Kr. 11. § c) pontja értelmében az állattartás céljára használt területet közvetlenül csatlakoztatja s szomszédos ingatlanhoz. Ez utóbbiak tekintetében konkrét védőtávolságokat az Ár. 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja továbbá (2) bekezdése tartalmaz. A közösségi együttélés e szabályainak megsértése esetére jogkövetkezményként közigazgatási bírság kiszabását a Kr. 13. § (3)-(6) bekezdése mondja ki.
[3] Az ügyben felperes keresetében hivatkozott az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 6. § (6) bekezdésére, mely szerint mezőgazdasági haszonállat tartása nem korlátozható. Hivatkozott továbbá az 59/2008. (IV. 29.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 8. § (9) bekezdésére, mely kimondja, hogy zárt trágyatároló építése nem szükséges, ha az állatok tartása mély almos tartás módjával történik.
[4] Az eljáró bíróság úgy találta, hogy a kereset elbírálásához szükséges tisztázni, hogy a Kr. közösségi együttélésre vonatkozó szabályai a trágya tárolása körében és az Ár. lakóépületektől mért védőtávolságaira irányadó szabályai az Éltv. 6. § (6) bekezdésébe és a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet (a továbbiakban: FVMr.) 8. § (9) bekezdésébe mint magasabb szintű jogszabályba ütköznek-e.
[5] Az előbbi jogszabályhely nem teszi lehetővé az állatok fajtájára és mennyiségére korlátozóan kiható szabályozást a helyi önkormányzatok számára. Az utóbbit viszont az FVM rendelete szabályozza, más jogszabályok mellett, és további részletszabályok megállapítására a képviselő-testületnek nincs jogszabályi felhatalmazása. Mindezek miatt a bíróság indítványozta, hogy a Kúria állapítsa meg a hivatkozott önkormányzati rendeleti helyeknek a magasabb szintű jogforrások idézett szakaszai rendelkezéseibe ütközését, és mondja ki a konkrét ügyben való alkalmazhatóságuk tilalmát, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi XXXIX. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 55. § (2) bekezdés b) pontja alapján.
[6] Az indítvány szerint Dunavarsány Önkormányzat képviselő-testülete közösségi együttélés alapvető szabályairól és ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 15/2013. (IX. 11.) Ökt. számú rendelet 11. § b), c), f) pontja és az állatok tartásáról szóló 23/2012. (IX. 21.) Ökt. számú rendelet 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja továbbá (2) bekezdése az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szóló 2008. évi XLVI. törvény 6. § (6) bekezdésébe és a mezőgazdasági haszonállatok tartásának állatvédelmi szabályairól szóló 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet 8. § (9) bekezdésébe ütközésének megállapítása és alkalmazásuk tilalmának kimondása iránt a Kúria Önkormányzati Tanácsa hozzon határozatot.
[7] Az ügyben alperes Önkormányzat képviselője kijelentette az eljáró bíróság által tartott tárgyaláson, hogy a Kúria Önkormányzati Tanácsa előtti eljárás kezdeményezését nem ellenzi.
[8] Az indítvány részben megalapozott.
[9] A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 55. § (3) bekezdésének alkalmazásával az önkormányzati rendelet vagy rendelkezés megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja, ha annak törvényi feltételei nem állnak fenn.
[10] A Kr. 11. § b), c), f) pontja jogszabályba ütközése vizsgálata tekintetében a Kúria először is megállapítja, hogy nem az indítványban megjelölt jogszabályhely a kérdés tárgya, mivel abban ilyen bekezdés nem található. A hivatkozott 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet [FVMr.] a mezőgazdasági haszonállatok tartásának állatvédelmi szabályairól szól, ami eltérő szabályozási tárgy. Az iratokból megállapíthatóan inkább a felperes által fölhozott jogszabályhelyről lehet szó, ami a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméhez szükséges cselekvési program részletes szabályairól, valamint az adatszolgáltatás és nyilvántartás rendjéről szóló 59/2008. (IV.29.) FVM rendelet [R.]. Itt szerepel ugyanis az indoklásban szereplő zárt trágyatároló előírása alóli kivételt engedő szabály, mely mint 8. § (9) bekezdés így szól:
„Ha a mélyalmos tartás esetén, valamint az extenzív legeltetéses állattartás ideiglenes szálláshelyein képződött trágya, illetve a karámföld az e rendeletben meghatározott szabályok szerint közvetlenül termőföldre kerül, akkor trágyatároló építése nem szükséges abban az esetben, ha a trágya felhalmozódása az istállóban vagy az ideiglenes szálláshelyen legalább 6 hónapig biztosított. Az alkalmazott technológiának biztosítania kell, hogy ne történjen kijuttatás az e rendelet előírásai szerint tiltott vagy trágyázásra nem alkalmas időszakban.”
[11] Az R. címéből is láthatóan azonban szintén más szabályozási tárgyról szól. Hatálya az 1. § a) pontja szerint a nitrátszennyezéssel szembeni védelem tevékenységeit illetően kiterjed „a nitrátérzékeny területen – a külön jogszabály szerinti magánszemélyek háztartási igényeit nem meghaladó mértékben állattartást végzőket kivéve – valamennyi mezőgazdasági tevékenységet folytatóra”. A Kr.-nek 1. § (1) bekezdése szerint sem tárgyi, sem személyi, sem területi értelemben nem ez a hatálya, és ezek egyike sem értelmezhető semmilyen értelemben a fentiek részhalmazának sem. Hiszen a Kr. Dunavarsány területén, a háztartási igényeket kielégítő állattartást végzőkre mindenképpen kiterjedően és elsősorban a szomszédok jogos környezeti érdekeire tekintettel szabályozott.
[12] Mindebből következően a Kr. 11. § b), c), f) pontja jogszabályba ütközése nem állapítható meg sem az indítványban szereplő FVMr., sem a hiba javítása folytán helyébe lépő R. tekintetében. Ennyiben az indítvány elutasításának van helye. (A Kúria jelen határozata rendelkező részének harmadik fordulata szerint.)
[13] Az indítvány másik fele kapcsán, mely az Ár. jogszabályba-ütközése megállapítására irányul, a Kúria először is a hivatkozott jogszabályi rendelkezések tartalmát vizsgálta.
[14] Az Éltv. 6. § (6) bekezdésébe ütközést csak a szabályozás kontextusában lehet értelmezni, mely eszerint így szól:
„6. § (1) Állatot tartani csak az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban előírtaknak megfelelő helyen és módon szabad. Az állati eredetű élelmiszer előállítása céljából az állattartáshoz olyan, az e törvény végrehajtására kiadott jogszabály szerinti állattartó helyet kell létesíteni, továbbá olyan állattenyésztési és állattartási technológiát kell alkalmazni, amely lehetővé teszi az állatok egészségének megóvását, valamint azt, hogy az így nyert állati eredetű élelmiszer emberi fogyasztásra, illetve élelmiszer- előállításra alkalmas legyen.
(2) Az állatok tartása nem veszélyeztetheti az emberek és állatok egészségét, jólétét, nem károsíthatja a környezetet.
(3) Az állat itatására csak az állat és közvetve az ember egészségét nem veszélyeztető minőségű vizet szabad felhasználni.
(4) E törvény végrehajtására kiadott jogszabályban, valamint az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban foglalt kivételekkel tilos az állat tartása során – különösen az állat szaporodási vagy termelési eredményeinek növelésére – hormontartalmú, -hatású vagy más olyan anyagot felhasználni, amely az ember vagy az állat egészségére káros.
(5) Állat tartását csak állat-egészségügyi, közegészségügyi, állatjóléti, környezetvédelmi, illetve természetvédelmi indokkal lehet korlátozni.
(6) Mezőgazdasági haszonállat tartása önkormányzati rendeletben nem korlátozható.”
[15] A (6) bekezdés eszerint a tartási tevékenységre vonatkozik, a tartás körülményeire azonban ettől még nem közömbös. Ez nyilvánvaló a jogszabály egészéből is, amelyik címe szerint is az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szól. A tartásra magára nem kizáró, hogy annak módja szükségképpen jogszabályszerű kell, hogy legyen. Ebből a szempontból nem korlátozó, hogy például az állattartással kapcsolatos épületek, építmények meghatározott védőtávolságait be kell tartani.
[16] A Bszi. 55. § (1) bekezdése alapján az önkormányzati tanács az indítványhoz kötve van, de az önkormányzati rendeletnek az indítványban megjelölt rendelkezésével szoros összefüggésben álló más rendelkezését is vizsgálhatja.
[17] Ebben az értelemben vizsgálandó, hogy noha tartalmában megállnak az Ár. vitatott rendelkezései, a szabályozás módja mégis kifogásolható. Az Ár. preambuluma szerint az Önkormányzat az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva alkotta meg a rendeletét. Ez azonban ugyanezen cikk alapján csak törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok esetén lehetséges. Márpedig az állatok tartására vonatkozóan törvény, az Éltv. már rendelkezett.
[18] Ugyanakkor az építmények, köztük az állattartási célúak helyi szabályozása lehetséges, csakhogy nem eredeti jogalkotói, hanem törvényben kapott felhatalmazás alapján. Az épített környezet védelméről szóló 1997. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 13. §-a „A helyi építési szabályzat” cím alatt ekképpen rendelkezik:
[19] „13. § (1) Az építés helyi rendjének biztosítása érdekében a települési önkormányzatnak az országos szabályoknak megfelelően, illetve az azokban megengedett eltérésekkel a település közigazgatási területének felhasználásával és beépítésével, továbbá a környezet természeti, táji és épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő sajátos helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi építési szabályzatban kell megállapítania.
(2) A 33/A. § (1) bekezdésében meghatározott építési tevékenység esetén a helyi építési szabályzatban meghatározott
[20] Vagyis építmények – rendeltetésre tekintet nélkül – védőtávolsága meghatározható, de csakis az építési szabályzat keretei között. A szabályozás egysége érdekében nem közömbös, hogy a szabályozás tárgya ne forgácsolódjon szét különböző tartamú szabályozások között. Formáljogi értelemben ennek a tételnek a lenyomata, hogy a szabályozást az adott jogalkotásra vonatkozó tárgyi felhatalmazással összhangban kell megalkotni.
[21] A Kúria mindezek alapján megállapítja, hogy az állattartási létesítmények védőtávolságát a helyi önkormányzat csak az építési szabályzatról szóló rendeletében szabályozhatja.
[22] Ezért a Kúria Önkormányzati Tanácsa az Ár.-t a Bszi. 55. § (2) bekezdés a) pontja alapján megsemmisítette, továbbá a folyamatban lévő ügyekre való alkalmazás tilalmát a Bszi. 56. § (5) bekezdése alapján mondta ki.
[23] A szabályozás egysége érdekében nem közömbös, hogy a jogalkotás tárgya ne forgácsolódjon szét különböző tartamú önkormányzati rendeletek között. Törvény által meghatározott felhatalmazás mellett attól eltérően, eredeti jogalkotói jogkörben a helyi önkormányzat nem alkothat rendeletet. Állattartási építmények védőtávolságát csak helyi építési szabályzatban lehet meghatározni.
[24] Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdése; 2008. évi XLVI. törvény 6. § (6) bekezdés; 59/2008. (IV.29.) FVM rendelet 8. § (9) bekezdés; 1997. évi LXXXVIII. törvény 13. §
[25] A Magyar Közlönyben és az önkormányzati rendelettel azonos módon való közzététel elrendelésére a Bszi. 55. § (2) bekezdés b) és c) pontja alapján került sor.
Dr. Horváth Tamás sk. előadó bíró,

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
 Gödöllői gázolás: A pszichológus-szakértő szerint kizárt, hogy Sz. Lajos nem emlékezett semmire sem | szegyenpad.com
KezdőoldalBűnügyekGödöllői gázolás: A pszichológus-szakértő szerint kizárt, hogy Sz. Lajos nem emlékezett semmire sem
Három tárgyalási hangfelvétellel: Vádlott kérdései a pszichológushoz, mentőorvos tanúvallomása, Kuti Zoltán rendőr vs. dr. Borsos József védőügyvéd
2017-11-16 Antal Béla Bűnügyek, Gödöllői gázolás 0
Tárgyalási hangfelvételekkel: érzelmileg összeomló mentős, cáfolta a pszichológus-szakértő a vádlott teljes emlékezet-kiesését, precíz tanúvallomást tevő taxis, arcát vállaló mentőorvos és gödöllői helyszínelő rendőr, rászállt az ügyész a vádlott közeli rokonára, Sz. Lajos előzetes letartóztatását érdemi vizsgálat nélkül elutasította a bíróság – folytatódott Sz. Lajos büntetőpere a Gödöllői Járásbíróságon.
A 2017. november 15. napján megtartott harmadik tárgyalásra idézte tanúként a bíróság a vádlott egyik ismerősét, Sz. Lajost fuvarozó taxist, a Gödöllői Rendőrkapitányság állományába tartozó két rendőrt, az Országos Mentőszolgálat három munkatársát, valamint a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság által kirendelt igazságügyi pszichológus-szakértőt.
A vádlott Attila nevű ismerőse arról nyilatkozott, hogy a tragédia napján a milyen körülmények közt kereste őt meg. Előadta, hogy Sz. Lajos taxival, részegen érkezett és szeretett volna hozzá bemenni. Eljáró bíró főként az ismerettségük körülményeire, az ittasság kapcsán általa észlelt beszámíthatóságra, valamint az időpontra volt főként kíváncsi. A férfi gyakorlatilag a vádlott ivócimborája volt. A férfi a bírósági tárgyaláson már nem emlékezett számos olyan körülményre, melyről korábban a rendőrségen tanúként nyilatkozott. Ezek közül kiemelendő, hogy míg a rendőrségen azt vallotta, hogy a vádlott tántorogva érkezett hozzá, a bíróságon már erre nem emlékezett, ahogy más körülményre sem. Eljáró bíró a tőle megszokott profizmussal oldotta fel a tanúvallomások közti ellentmondásokat, így – miután emlékeztette az igazmondási kötelezettségére – a férfi végül fenntartotta a rendőrségen tett tanúvallomását.
A következőkben a gödöllői taxist hallgatta meg a bíróság. A férfi pontos, precíz vallomást tett az ominózus estén történtekről. Az esemény másnapján önként ment be a rendőrségre, mivel a Facebookos hírek alapján felismerni vélte az elkövetőt főként a helyszín és a fuvar alapján. A vádlott észrevette őt a helyszínhez közeli utcában, s leszólította. Meglehetősen zavart állapotban volt, Veresegyházára szeretett volna eljutni, azonban a fuvardíjat kifizetni nem tudta, nem volt nála elég pénz. „Nagyon részeg volt, össze-vissza beszélt” – adta elő.
A vádlottat fuvarozó taxis – kép: szegyenpad.com
A taxis felismerte a tárgyalóban ülő másik tanút, Attilát – a kaotikusnak tűnő taxizgatás egyik gödöllői állomása a vádlott ivócimborája volt. A taxis megvárta a vádlottat míg ő a barátjával társalgott, majd egy másik közeli helyszínre mentek, elmondása szerint egy hölgyhöz, akivel újfent 10-15 percet beszélgetett a vádlott. A hölgy – vélhetően a rokona – nem engedte be a lakásába a vádlottat, a kapuban beszélgettek. A taxis keresztnevén megnevezett egy büfést, aki jelezte számára, hogy a vádlott nála ivott. A büfés kapcsán az ügyész indítványozta a felkutatását és tanúkénti meghallgatását, ehhez csatlakozott a védőügyvéd is. Egyebekben a taxis előadta, hogy a vádlottal és családjával jó volt a viszonya, köztük semmiféle konfliktus nem volt.
A soron következő tanú a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság által kirendelt igazságügyi pszichológus-szakértő volt. A szakértő szóban is előadta a szakvéleményének megállapításait a vádlott személyisége, személyiség-szerkezete, ezekkel összefüggésben az indulati kontrollja vonatkozásában. Alább a szakértő által elmondottak fő momentumai.
„Megfelelő, átlagos intellektusú személyről van szó, megtartott a realitás-kontrollja, ami tapasztalható volt, egy szenzitív paranoid működésmód, nagyon gyanakvó, nagyon sértődékeny, ebből fakadóan érzelmileg kissé labilisabb személyiség körvonalazódott, melynek hátterében egy alacsonyabb önértékelés volt megfigyelhető. Ennek kompenzációjaként – a vizsgálat során is nagyon sokszor észlelhetően – önmagát kissé felülértékelő képet igyekezett kialakítani: többször hivatkozott arra, hogy ő politikusokkal volt jó kapcsolatban. Némi bűntudat- és szorongás-érzés is körvonalazódott, ugyanakkor a szorongás inkább a büntetőeljárásra vonatkozott. Az explorációban elmondja, hogy ő nem észlelte a hölgyet, illetve látta, hogy ott van valaki, de egy idősebb hölgyre emlékezett – nem észlelte, hogy mi történt, elhagyta a helyszínt. Előadta, hogy nagyon sok alkoholt és gyógyszert fogyasztott, ennek következtében emléket-kiesésre is hivatkozott.
Viszonylag kevés információt osztott meg a vizsgálat-vezetővel, ez a rejtőzködő személyiség-attitűdjével van összhangban. Kriminális személyiség-jegyek nem voltak feltárhatóak, tehát képes akár megfelelően is [társadalmi szempontból – szerk.] alkalmazkodni. Alapvetőn van egy indulat-vezéreltség, ugyanakkor vannak olyan személyiség-jegyek is, melyek az agresszió elhárítására irányulnak. Az alkohol és a gyógyszer egyidejű fogyasztása a mentális kontrollt gyengíti, a mentális fékeket lebontja. Ugyanakkor nem mondhatjuk azt, hogy egy tipikus bűnelkövetőről van szó”.
A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság által kirendelt igazságügyi pszichológus-szakértő – kép: szegyenpad.com
Eljáró bíró az anyagi haszonszerzésről kérdezte a szakértőt. A szakértő szerint „az anyagi haszonszerzés kizárható, mivel beszámolt róla, hogy volt nála pénz és a személyiségében sem lelhető fel ilyen általános attitűd”. [A szerkesztő megjegyzi, hogy ellentmondás mutatkozik a tanúként idézett taxis vallomása és az igazságügyi szakértő által elmondottak közt. Ugyanis a taxis előadta, hogy nem volt elegendő pénz a vádlottnál – gyakorlatilag Gödöllőn belül, néhány utcányira fuvarozta, s azt is szívességből, régi ismerettségük miatt, segítségnyújtás gyanánt tette. Sz. Lajos Veresegyházára szeretett volna taxival eljutni, annyi pénz azonban nem volt nála, a taxis pedig nem óhajtott „hitelre” fuvart vállalni.]
A szakértő a vádlott „nem emlékszem semmire” konstans álláspontja, védekezése kapcsán megjegyezte: „ha történik egy traumatikus jellegű cselekmény (verekedés, bicskázás, akár egy autóbaleset), általában az emlékezet-kiesés lacunárissá válik, ami azt jelenti, hogy bizonyos részekre nem emlékszik. A trauma maga kijózanító hatással van az emberi agyra. Azt mondani, hogy csattant az autó, de én nem emlékszem semmire sem, azt gondolom, ez a rejtőzködő attitűdnek a része”.
dr. Kenese Attila bíró újabb kérdést tett fel a „nem emlékszem semmire” vonatkozásában. Felidézte a taxizgatás egyes momentumait, az árokba borulást, illetve azt, hogy „véletlenül” a környéken találkozik a testvérével, a másik rokonával, aki hazaviszi őt, s ennek ellenére csupán arra emlékszik, hogy beül az autóba, árokba borul, majd arra emlékszik, hogy elkapják a rendőrök egy teljesen másik városban a kocsmában. Ez a két pont maradt meg benne, semmi más.
Szakértő viszontválaszában előadta: „Ez az amit mondtam, hogy nehezen elképzelhető. Miután hallja ezt a csattanást, ezt követően ő észleli, hiszen beleborul az árokba, teljesen mindegy, hogy észleli vagy sem azt, hogy van ott egy személy, egy autónak a felborulása ami nem a miénk, a csattanás, traumát kell okozzon az ember személyiségében – szokott lenni egy ilyen hirtelen kijózanodás. Ez egy ilyen adrenalin-löket, melynek kapcsán az agy ilyenkor feltisztul. Onnantól kezdve ugyan elfogadható, hogy vannak lacunáris emlékezet-kiesések, darabok, melyek kiesnek, de az, hogy semmire nem emlékszik onnantól kezdve, az kizárható. Ehhez olyan mértékű alkohol- és gyógyszer-fogyasztásra lenne szükség, melynek következtében elájulna – nem lenne képes arra, hogy beszálljon egy autóba, onnan kiszálljon”.
Pillanatkép: dr. Borsos József védőügyvéd védence igazságügyi pszichológiai szakvéleményét olvassa – kép: szegyenpad.com
Ügyész a szakértőt a jármű eltulajdonításának céljával összefüggésben a vádlott személyisége vonatkozásában kérdezte, kiemelve, hogy a jármű nem az övé, az eredeti célját kvázi a kijózanító baleset után is fenntartva, továbbra is ugyanazon cél vezérelhette-e? Szakértő viszontválaszában megerősítette, hogy a vádlottat a célorientáltság vezérelte.
Eljáró bíró csatlakozott az ügyész kérdéséhez: „Tartja magát a céljához. Megtörténik a kijózanító baleset, köré gyűlnek az ott lévő szemtanúk, kimászik az autóból, kérdezik a balesetről, ki van az autóban, közli, hogy a felesége. Mondhat-e ilyet, illetve mivel magyarázható a személyiség-jegyei összefüggésben? Nem oda illő választ mond…”
Szakértő: „Ez egy hirtelen, meggondolatlan válaszreakció, minél előbb szeretne szabadulni a helyzetből. A feleségével zajló konfliktus tört elő a tudattalanjából, nem tudatos közlés volt.”
Alább a vádlott pszichológus-szakértőnek feltett kérdései hallhatók, melyeket pontosít, illetve azokhoz csatlakozólag újabb kérdéseket tesz fel a szakértőnek dr. Kenese Attila bíró:
dr. Boros József védőügyvéd a szakértőt arra vonatkozólag kérdezte, hogy a szakvéleménye milyen arányban készült a rendőrség által biztosított nyomozati iratanyagra alapulóan. [Az igazságügyi szakértőkre vonatkozó törvényben, illetve a módszertani útmutatóban is szerepel, hogy a szakvélemény elkészítésének során a kirendelő hatóság az addig keletkezett iratokat meg kell küldje a szakértőnek. A védőügyvéd ismételten a PMRFK nyomozati eljárása kapcsán korábban megfogalmazott aggályaival összefüggésben tette fel a kérdést, folytatva a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság támadását – szerk.]
Szakértő: „A nyomozati iratokat semmilyen formában nem szoktuk beletenni a szakvéleménybe, és nem is szoktuk figyelembe venni. Számtalanszor előfordul az, hogy nyomozati irattal ellentétes szakvéleményt készítünk. Nálunk még az sem fontos, hogy mit mond a vizsgált személy az explorációban, sokkal fontosabb az, ahogy mondja – milyen metakommunikációs aktusok vannak. Inkább a tesztvizsgálatokra hagyatkozunk…”
A soron következő tanú Kuti Zoltán, a Gödöllői Rendőrkapitányság szemlebizottsági-vezető munkatársa volt. Kuti úr hozzájárult ahhoz, hogy róla a sajtó felismerhető kép-hang- és videofelvételt készítsen. A tanúvallomása vonatkozásában a per szempontjából a szerkesztő szerint lényeges dr. Borsos József védőügyvéd Kuti úrhoz feltett kérdései, különös tekintettel arra, hogy a védő konzekvensen támadja a rendőrséget. Alább a Kuti-Borsos-párbeszéd hét perces részlete hallható.
Mint hallható, többek közt a védőügyvéd a helyszínelés kapcsán a sértett, valamint a gépjármű helyzetének, eredeti állapotának megváltoztatását sérelmezi, ugyanakkor arra próbál rámutatni, hogy a helyszínelési jegyzőkönyvben olvashatók aggályosak.
Kutit követően a bíróság a helyszínre elsőként vezényelt, közúti ellenőrzést végző rendőrt hallgatta ki. A fiatal rendőr végezte el elsőként a helyszínelést kolléganőjével. Eljáró bíró részletesen kikérdezte a tanút többek közt azzal kapcsolatosan, hogy rendőrségen kívül ki érkezett előttük, vagy épp utánuk a helyszínre. Tanú előadta, hogy már a helyszínen voltak a tűzoltók. Eljáró bírót ismételten érdekelte a gépjármű helyzete, ablakának lehúzott, esetleg kitört állapota. dr. Kenese Attila tanácsvezető bíró részleteiben volt kíváncsi továbbá a mentés körülményeire: pontosan ki, vagy kik igyekeztek a gépjármű alól kiszabadítani a sértettet.
A soron következő tanú Dr. Molnár Antal mentőorvos volt. A doktor úr hozzájárult ahhoz, hogy róla a sajtó felismerhető kép-hang- és videofelvételt készítsen. Alább a mentőorvos tizenhat perces tanúvallomásáról készült hangfelvételt adjuk közre:
A mentőorvos által kitöltött esetlap beszerzése kapcsán tett védői indítványt a bíróság helybenhagyta, így az beszerzésre kerül az OMSZ-től.
A mentőorvost követte a tanúk soraiban a mentőápoló, illetve a mentőt vezető sofőr. A mentőápoló a tanúkihallgatását megkezdvén előadta, hogy a sofőrrel, kollégával megpróbálták a sértettet kiszabadítani a gépjármű alól, e közben a mentőorvos megtette a szükséges előkészületeket. A mentőápoló miután előadta, hogy megállapították a sértett halálát, érzelmileg összeomlott. Kérdezte tőle a bíró, miért érinti mélyen az ügy és mióta dolgozik a Mentőszolgálatnál. B. Attila elcsukló hangon közölte, hogy 1986 óta. A következő kérdésre az ápoló már nem tudott válaszolni, eljáró bíró 10 perc szünetet rendelt el. A szünet után a mentőápoló közölte, hogy személyes érintettsége nincs, ugyanakkor aznap két halott fiataljuk volt. Gyakorlatilag azon döntést hozták meg a mentős kollégájával, hogy kiszabadítják a gépjármű alatt fekvő sértettet. Az egyes részletekre – így például a gépjármű típusára, ablakainak helyzetére, stb. – az ápoló nem tudott visszaemlékezni: elmondása szerint adrenalin-löket alatt állt, s ilyen részletekre nem figyelt. A gépjárművet átbillentették, a sértettet 80 cm, egy méterre áthelyezték. A gépjármű stabil – visszadőlés-mentes – állapotban maradt, erről meggyőződtek. Sértetti ügyvéd kérdésére előadta, hogy a sértett számottevő pozíció-áthelyezése nem történt, ahogy a gépjárművet sem mozgatták el, csupán másik oldalára döntötték. Védőügyvéd jól érzékelhetően belekapaszkodott azon körülménybe, hogy a mentősök a sértett kiszabadítása érdekében cselekedtek.
dr. Borsos József szerint a helyszíni – eredeti – körülményeket több ízben megváltoztatták. Ezzel összefüggésben bírósági helyszíni szemlére, tárgyalásra tett indítványt, melyet az ügyész nem támogatja, álláspontja szerint nincs mit ezzel bizonyítani. A bíróság később dönt a helyszíni szemléről. Eljáró bíró ismertette a védői észrevételt, miszerint indokolatlanul sok a megállapított közel négymillió Ft-os bűnügyi költség. Ezt követően tucatnyi védői észrevétel, kritika került ismertetésre a nyomozati szakkal összefüggésben.
A vádlott egyik közeli hölgy rokonát újfent idézte a bíróság, azonban az illető Pszichiátriai Gondozóból beszerzett orvosi véleménnyel kimentette magát, miszerint nincs kihallgatható állapotban. Az ügyész indítványozta a személy igazságügyi elmeorvosi- és pszichológus-szakértői vizsgálatát arra vonatkozólag, hogy kihallgatható állapotban van-e a tanú. Az indítványról a bíróság később dönt. A bíróság tanúként idézi a helyszínre érkező rendőrjárőr kollégáját is, valamint újabb igazságügyi szakértőt hallgat meg.
A tárgyalás végén dr. Borsos József védőügyvéd ismételten indítványozta védence előzetes letartóztatásának megszüntetését. Újfent a tanúk befolyásolásának hiányára hivatkozott, eljáró bíró közölte, hogy folyamatban van a fellebbezési eljárás a múlt tárgyaláson tett ugyanezen tárgyú indítvány ügyében, ugyanakkor a bíróság akkori indoklásában nem a tanúbefolyásolásra hivatkozott. Eljáró bíró, dr. Kenese Attila érdemi vizsgálat és indoklás nélkül elutasította Sz. Lajos előzetes letartóztatásának megszüntetésére tett védői indítványt, védő és védence ezúttal is fellebbezést jelentett be.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
20 éves az Etyeki Kúria! - Wine Flow
Húsz évvel ezelőttre kell visszamennünk. Ekkor, 1996-ban “Budapest szőlőskertjében”, Etyeken, az Öreghegyen a rendszerváltás utáni időszak egyik meghatározó borászatát, a Báthori Pincészetet átveszi Ottrubay Ágnes és István, s éleszti újjá Etyeki Kúria néven.
Etyek Báthorinak köszönhetően már ekkor felkerült a magyar bortérképre. Ám ekkoriban az Etyeki Kúriához mindössze másfél hektár szőlőterület és egy nagyon kezdetleges infrastruktúra tartozott. Az új tulajdonosok lelkes borfogyasztók voltak ugyan, de a borkészítést inkább egy szakemberre, Rudi Krizan ausztriai borászra bízták.
Az eredetileg turisztikával foglalkozó Ágnes hamar beletanult a borászat irányításába – véleménye szerint a két szakma nem is áll olyan távol egymástól, hiszen itt is az a lényeg hogy a vendég jól érezze magát. A borászat jövőjét azonban mindig előremutató gondolkodású férjével vitatta meg. Egyik első lépésük közé tartozik – nota bene! – a Bortársasággal való szakmai együttműködés elindítása 1997-ben.
Sára hazatér
A pincészet már akkor a úttörő szellemiségéről volt ismert, melyhez nagyban hozzájárult az akkoriban Magyarországon még nem igazán elterjedt hűtött erjesztési eljárás és az acéltartályok alkalmazása. Ez a szemléletmód, miként azt ma is látjuk, megköveteli az állandó fejlesztést. Így hamarosan elindult a 150 éves pince fölött egy feldolgozó és kóstoltató építése, és az első igazi nagy szüret termését már munkálták borrá. A borászat irányítását Ágnes a család külföldre költözése miatt 2001-ben nővérének, Matolcsy Sárának adta át, aki épp az Egyesült Államokból tért haza ekkor. Sárának, aki mindig is gazdasági területen dolgozott, és akinek a borászat ugyan új terület volt, de a szervezés és irányítás vonatkozásában nagy tapasztalatokkal rendelkezett már.
Matolcsy Sára drága barátaim társaságában
Szintén 2001-ben az Etyeki Kúria ismét tanúbizonyságot tett újító szemléletmódjáról; elsőként telepített Etyeken kékszőlőt, méghozzá pinot noirt, melynek első, 2003-as terméséből készült bor igazi meglepetésnek számított a szakmában és számos elismerésben részesült.
Új borász, új célok
A 2009-es év igazi fordulópont az Etyeki Kúria életében, ekkor csatlakozott a borászathoz a fiatal, de világlátott borász, Mérész Sándor. Pályafutása elején, mint annak idején a mesterlegények járta a világot, hogy minél többet lásson és a legjobbaktól tanulhasson, toszkánai és kaliforniai borászatokban dolgozott. A Kúriánál első javaslatai egyike volt a termékpaletta egyszerűsítése, ekkor alakult ki a ma is készülő két termékvonal; egy, a mindennapi fogyasztásra szánt borokból álló cuvée-sorozat és egy, az Etyek-Budai és Soproni borvidékre jellemző fajtákat, a chardonnay-t, pinot noirt és sauvignon blanc-t és a kékfrankost felölelő prémium sorozat. Mérész Sándor, csakúgy mint az Etyeki Kúria maga, új utak keresője a mai napig: folyamatosan figyeli és munkájában alkalmazza a legújabb szőlészeti és borászati kutatások eredményeit.
A borászat 2009-ben 15 hektár termőterületet művelt meg, de már akkor világos célként lebegett Mérész előtt egy, a legmodernebb technikával felszerelt borászat megvalósítása. A megújulás része volt az is, hogy a borok új külsőt kaptak, melynek megálmodója a bécsi székhelyű, nemzetközi hírű, elsősorban az élelmiszer csomagolás-tervezés terén tevékenykedő Alessandri Design Manufaktúra. Az irodát vezető Cordula Alessandri a sváb hagyományokból merített az új arculat megalkotásakor: a keresztszemes népi hímzések motívumvilágát használta inspirációként.
A víziók mellett ekkorra már a gazdaságosság és a tervezhetőség is fő szemponttá vált a Kúria működésében, Mérész Sándor és Matolcsy Sára által alkotott csapathoz projektvezetőként csatlakozott Babarczi László. A nemzetközi piachoz való felzárkózás érdekében világossá vált, hogy a minőség elkötelezett híveként és megtartása mellett el kell érni a gazdaságos üzemméretet. Közel kétéves, komoly szakmai műhelymunka előzte meg Magyarország egyik legkorszerűbb, a 21. század technikai kihívásainak minden szempontból megfelelő, a nemzetközi piacot is kiszolgálni képes borászatának megépítését.
A tervezési munkákat a Bordás Péter által alapított Bord Építész Stúdió végezte. A megbízó, a borász és az építész szoros együttműködésének eredménye egy a tájba illeszkedő, természetközeli, a borkészítés folyamatának tökélesítését szolgáló korszerű épület lett, melyet 2013-ban vehetett birtokba az Etyeki Kúria.
Az elmúlt húsz évben rengeteget változott a szabályozási rendszer, melyek sokkal hatékonyabban védik a borfogyasztókat a rossz minőségű valamint a hamisított termékektől. A Kúria tapasztalt szakemberekből álló csapata a fennálló szabályozás mellett sikeresen él mind a termelés és a kereskedelem, mind pedig a pályázati projektek területén kínálkozó lehetőségekkel.
Mérész Sándor főborász mesél a birtok alakulásáról
A modernizált épületnek köszönhetően teljesen új lehetőségek nyíltak meg a Kúria előtt. A borbíráló helyiség a hozzá tartozó látványos terasszal, valamint a kisebb vinotéka hamar közkedvelt, és keresett rendezvényhelyszínné váltak. Az épület kapacitásainak bővülésével párhuzamosan növekedett a termőterületek nagysága is. A 2015-ben végzett telepítésnek köszönhetően Etyeken a termőterület nagysága elérte a 27 hektárt, míg Sopronban is kialakult egy 20 hektárt meghaladó termőterület.
ChardonÉJ + Kúria Klub
Bár Etyek és látogatottsága rengeteget fejlődött nem utolsó sorban a Rókusfalvy testvérek rendezvényeinek köszönhetően, a Kúriának saját kezdeményezéseket is el kellett indítani ahhoz, hogy a fiatal borfogyasztó közönség is gyakrabban látogasson Etyekre. Nagy Vince amellett, hogy az értékesítést új alapokra helyezte, új rendezvényformátumokban is gondolkozott. Így jött létre a júniusi, szentivánéji, Magyarország és a világ legjobb chardonnay borait a középpontba állító ChardonnÉJ rendezvény, mely 2016-ban már másodszorra invitálta sétálásra és kóstolásra a borfajta kedvelőit.
A Kúria Klub létrejötte szintén Nagy Vincéhez köthető. megalakítása. Bár a központi klub Etyeken fog működni, cél hogy több hazai nagyvárost bevonhassanak az újborok kóstoltatásának örömébe illetve évről évre vertikális kóstoló keretében megmutathassák a Kúria büszkeségét, a pinot noirt.
Helyet kap a kékfrankos és a zweigelt is
A szortiment megkívánta, hogy a sikeresnek mondható pinot noirjukon és a Kúria Red-en kívül legyen más vörös szőlőből készült termék is, és miután adott volt a soproni termőterület, 2015-ben debütált a Kúria első, 2013-as évjáratú kékfrankos bora. Az Etyeki Kúria Borászat összesen több mint 20 hektár területen gazdálkodik a Sopron melletti Balf legjobb dűlőiben. A burgenlandi Esterházy borászattal hosszú évek óta fennálló stratégiai együttműködés biztos szakmai alapot nyújt a soproni régióban.
A Kúria szakemberei folyamatosan nyomon követik a fogyasztói igények változását, az új trendeket és a nemzetközi tendenciákat, így tudnak időben felkészülni a piaci változásokra és képesek felállítani egy preferencia rendszert. A tervezés minimum 3-4 évre előre történik, ez az a minimális időtáv, amit meg kell tudni tervezni egy ekkora méretű borászat optimális irányítása érdekében. A kiegyensúlyozott, nem trendeket követő, hosszú távú stratégiai gondolkozásban látják a siker kulcsát.
A jövőbeli értékesítési cél a termékpiramis horizontális és vertikális bővítése. A szortimentbe a tervek szerint bekerül a soproni régióból mint új borfajta a zweigelt és elérkezett az ideje egy igazi csúcsbor elkészítésének is.
Az Etyeki Kúria születésnapi estje egy Random Party keretében zajlott, ahol egyes állomásokon helyi etyeki finomságok, másrészt pedig játékos fejtörők várták a vendégeket. A Random-koncert fellépői Fábián Juli (ének), Péli Barna (gitár, ének), MC Kemon (rap), Subicz Gábor (trombita), Bata István (bassusgitár), Szebényi Dániel (billentyűs), DJ Q-Cee (lemezjátszó, beatbox), Delov Jávor (dob) voltak. Fotók a születésnapi estről: itt.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria