text:
Gyorselemzés az Európai Unió Bírósága főtanácsnokának indítványáról | Független Újságírók Szövetsége
2017, július 27 - 18:04 — jlengyel
„Előzmények
A főtanácsnokok a Bíróság nem ítélkező tagjai, szerepük, hogy a Bíróság előtti ügyekben részletesen indokolt indítványt nyújtanak be a bírák részére, így segítve azok munkáját. A főtanácsnokok független személyek, akik megfelelő jogi szakértelmemmel rendelkeznek. A főtanácsnok az ügyekben is függetlenek a felektől, saját szakmai megítélésére és jogérzetére hagyatkozik a főtanácsnoki indítvány elkészítésekor. Aláhúzandó, hogy főtanácsnok indítványa a Bíróságot nem köti, a Bíróság azzal ellentétes döntést is hozhat, azonban az vitathatatlan, hogy főtanácsnok indítványa lényegesen befolyásolja a Bíróság döntését.
A kutatások azt mutatták ki, hogy a Bíróság 67 százalékkal nagyobb valószínűséggel semmisít meg egy jogi aktust (vagy annak egy részét), ha a főtanácsnok a Bíróság megsemmisítését kéri, mintha azt tanácsolná a Bíróságnak, hogy utasítsa el az ügyet vagy nyilvánítsa azt elfogadhatatlannak. Ezek az eredmények egyébként számos kérdést vetnek fel az igazságszolgáltatási függetlenség és a főtanácsnok szerepének helytállósága miatt, amely alapja lehet a jövőbeli igazságügyi reformnak.
A formai magyar érvekkel ellentétben a főtanácsnok szerint a megtámadott relokációs határozatot tartalmára tekintettel nem lehet jogalkotási aktusnak minősíteni. Az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés felhatalmazást biztosít olyan intézkedések elfogadására, amelyek az egyértelműen azonosított szükséghelyzetre való reagálás érdekében a menekültügyi tárgyú jogalkotási aktusoktól ideiglenesen és konkrét pontokban eltérnek, így a relokációs határozat elfogadása nem minősül jogalkotási eljárás megkerülésének. Ez az érv a gyakorlatban azt jelenti, hogy egy jogalkotási aktus rendelkezésétől el lehet térni időlegesen nem jogalkotási aktusban – ami egy elég sajátos jogértelmezést jelent a gyakorlatban.
Az Európai Tanács 2015. június 25–26-i következtetéseivel, amelyek szerint a tagállamoknak »konszenzus útján« kell dönteniük a nemzetközi védelemre szoruló személyek elosztásáról »a tagállamok sajátos helyzetének figyelembevételével«, nem ellentétes, hogy a Tanács elfogadta a relokációs határozatot. A következtetések ugyanis az áthelyezés egy másik projektjéhez kapcsolódnak. Az a döntés tehát, amely ott született, noha ugyanazt a tárgykört érinti, nem terjed ki erre az eljárásra.
A Tanácsnak – Magyarország érvelésével ellentétben – nem kellett volna újabb konzultációt folytatnia az Európai Parlamenttel, mivel az érvelésben hivatkozott módosítások nem érintették a mechanizmus alapvető jellemzőit. Az a tény tehát, hogy a mechanizmusból bizonyos országok kikerülnek, nem minősül jelentős kérdésnek – állítja a főtanácsnok.
A megtámadott határozat automatikusan hozzájárul ahhoz, hogy könnyítsenek a 2015 nyarán bekövetkezett migrációs válságot követően a görög és olasz menekültügyi rendszerekre nehezedő jelentős nyomáson, és ezért alkalmas az általa követett célkitűzés elérésére. A főtanácsnok szerint a határozatban előírt intézkedések nem megfelelő hatékonysága nem kérdőjelezi meg a határozat alkalmasságát. A nem megfelelő hatékonyságnak több tényező között az is az oka, hogy a relokációs határozatot egyes tagállamok – köztük Magyarország és Szlovákia – részlegesen vagy teljes mértékben nem hajtják végre. Természetesen ez az érvelés természetesen nincs figyelemmel arra, hogy elsősorban nem a relokációt ellenzők, hanem a relokációt elfogadók azok, akik nem hajtják végre a határozatot.
A korábbi értékelések alapján több szakértő úgy nyilatkozott, hogy a magyar kereset akár sikeres is lehet, tekintettel arra, hogy a Tanács döntése – elsősorban formai értelemben – meglehetősen bizonytalan alapokon áll. Mindezt még olyan szakértők is elismerték, akik egyébként nem értenek egyet azzal, hogy Magyarország a kvótadöntés ellen szavazott. A főtanácsnok most publikált véleménye szembemegy az összes korábbi, hasonló felvetéssel, s egyértelműen az Európai Bizottság és az oldalán beavatkozó, migrációs szempontból fogadó, illetve az áthelyezésben érintett tagállamok oldalára állt. A főtanácsnok véleménye ugyan nem jelent végleges döntést, a statisztikák azonban azt mutatják, hogy egy ilyen tartalmú főtanácsnoki vélemény után Magyarország szempontjából nem kedvezőek az előjelek.”
Forrás. mandiner.hu

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Kúria hitelesítette a népszavazási kezdeményezést – Magazin
A Kúria hitelesítette a népszavazási kezdeményezést
Megváltoztatta a Kúria a Fővárosi Választási Bizottság (FVB) döntését és hitelesítette a római-parti mobilgát megépítésével kapcsolatos népszavazási kérdést kedden – derül ki a Kúria internetes oldalán közzétett végzésből. Az Együtt és a Párbeszéd jelezte: egy héten belül megkezdi az aláírásgyűjtést a római-parti mobilgát megépítésével kapcsolatos közös népszavazási kezdeményezésükhöz. A helyi népszavazást Béres András, a Párbeszéd elnökségi tagja, III. kerületi önkormányzati képviselő és Pataki Márton, az Együtt budapesti elnöke nyújtotta be, magánszemélyként. Azt akarják elérni, hogy a főváros helyezze hatályon kívül a mobilgát létesítéséről hozott áprilisi határozatát, mert véleményük szerint a gátat nem a part mentén, hanem beljebb, a Királyok útja, Nánási út nyomvonalán kellene megépíteni.
A benyújtott kérdés úgy szólt: "Egyetért-e Ön azzal, hogy a Fővárosi Közgyűlés helyezze hatályon kívül a Csillaghegyi-öblözet árvízvédelmi létesítményének nyomvonalával kapcsolatban hozott 229/2017.
(IV.5.) számú határozatát?" Az FVB augusztus végén megtagadta a kérdés hitelesítését, arra hivatkozva, hogy a csillaghegyi öblözet árvízvédelmét szolgáló létesítmény helyét meghatározza a beruházásgyorsítási törvény, pontosan körülírva azt a területet, ahol a védmű megvalósítására irányuló beruházás megvalósul.
Ennélfogva az árvízvédelmi mű elhelyezkedésének, nyomvonalának meghatározása nem tartozik a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe – szögezték le. Az FVB álláspontja szerint tehát a Fővárosi Közgyűlés a népszavazási kezdeményezéssel visszavonni kívánt határozatában a hatókörén kívül eső jogszabályokban, törvény által előírt kötelezettsége körében, a törvényben foglaltaknak megfelelően jelölte ki a csillaghegyi öblözet védelmét szolgáló árvízvédelmi védmű nyomvonalát, ezért az FVB szerint a kérdésben nem lehet helyi népszavazást tartani.
A határozat ellen jogorvoslati kérelmet nyújtottak be a Kúriához, amely kedden megváltoztatta az FVB döntését és a kérdést hitelesítette. A Kúria végzésében leszögezte: nem volt megalapozott az FVB indoka, hogy a Csillaghegyi-öblözet árvízvédelmi létesítményének nyomvonalát az Országgyűlés már kijelölte a beruházásgyorsításról szóló törvényben és emiatt az árvízvédelmi mű nyomvonalának meghatározása nem tartozik a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe. A bíróság szerint valójában ebben a törvényben csak a területi hatály lehatárolása érdekében használják az öblözeti megjelölést, maga a szabályozás egészen más tárgyról szól.
A Kúria leszögezte, a Fővárosi Közgyűlésnek a nyomvonal kijelölését illetően elvonhatatlan jogosítványa van, amely elsősorban az önkormányzati és területfejlesztési törvények vonatkozó rendelkezésein alapul. A Kúria egyetértett a jogorvoslati kérelem benyújtójával abban, hogy az FVB által hivatkozott jogszabályhely hatásköri szabály, nem pedig nyomvonal-kijelölés, így nem állítható ennek alapján, hogy a védmű helyét törvény határozná meg, vagyis a Fővárosi Közgyűlésnek, határozata meghozatalakor volt mozgástere. E mozgástéren belüli döntési szabadság "visszaadására" irányul a népszavazási kérdés, amikor a határozat hatályon kívül helyezésének helyeslésére kérdez rá.
A bíróság döntése jogerős. Az Együtt és a Párbeszéd közleményben tudatta: egy héten belül megkezdik az aláírásgyűjtést a római-parti mobilgát megépítésével kapcsolatos közös népszavazási kezdeményezésükhöz. Mint írták, harminc nap alatt kell majd több mint 138 ezer budapesti választópolgár aláírását összegyűjteni, ehhez várják civil szervezetek és további pártok segítségét is.
PREVIOUS POST Previous post: Hárman pályáznak Fekete György helyére
NEXT POST Next post: A Kúria felmentette Gaudi-Nagy Tamást a garázdaság vádja alól

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
Kpkf.38.034/2015/2. számú határozat | K Ú R I A
Kpkf.38.034/2015/2. számú határozat
Kpkf.IV.38.034/2015/2.
A Kúria a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.Kpk.45.810/2014/2. számú végzését megsemmisítő 30/2015.(X. 15.) AB határozat (IV/1514/2014. AB határozat) esetén követendő – hivatalból indított – nemperes eljárás során meghozta az alábbi
A Kúria az Alkotmánybíróság 30/2015. (X. 15.) AB határozata alapján 27.Kpk.45.810/2014. számú ügyben mellőzi a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság új eljárásra utasítását mellőzi.
Értesíteni rendeli a Budapesti Rendőr Főkapitányságot a szükséges intézkedések megtétele érdekében az Alkotmánybíróság határozatának egyidejű megküldésével.
[1] A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: FKMB) 27.Kpk.45.810/2014. számú nemperes eljárásában vizsgálta felül a Budapesti Rendőr Főkapitányság (a továbbiakban: BRFK) 01000/27040-4/2014. ált. számú közigazgatási határozatát. A rendőrhatósági határozat tilalmazta a 2014. június 16-ára, a Budapest, Markó utca 25. előtti járdaszakaszon 50-200 fő részvételével, 9 és 16 óra közötti időre bejelentett gyülekezés megtartását.
[2] A FKMB a szervező által benyújtott kérelmet 27.Kpk.45.810/2014/2. számú végzésével elutasította. A FKMB nem ítélte jogsértőnek azt, hogy a BRFK a 15/1990. (V. 14.) BM rendelet (a továbbiakban: R.) alapján nem folytatott le egyeztetést a szervezővel.
[3] A FKMB végzésével szemben a rendezvény szervezője alkotmányjogi panasszal élt az Alkotmánybíróság előtt.
[4] Az Alkotmánybíróság határozata [24]-[26] bekezdéseiben felhívta korábbi határozatait a gyülekezéshez való alapjog jelentőségét illetően, [27]-[30] bekezdéseiben pedig a gyülekezéshez való jog korlátozására vonatkozó szükségesség-arányosság teszt szabályaira emlékeztetett. Megállapította, hogy a Gyülekezésről szóló 1989. évi III. törvény (a továbbiakban: Gytv.) előzetes tiltást tartalmazó két esetkörének megvalósulása szigorú mérce szerint ítélendő meg.
[5] A testület szerint a Gytv. 8. § (1) bekezdése a bíróságok zavartalan működésének „súlyos megzavarása” a gyülekezéshez való jog szükséges korlátozását jelenti. Automatikusan azonban a rendőrség és a bíróság nem alkalmazhatja a bejelentés tudomásul vétele kapcsán meghozandó döntésében. Arányossági tesztként az Alkotmánybíróság annak mérlegelését írta elő a rendőrség és a felülvizsgálatot végző bíróság számára, hogy a bejelentett rendezvény valóban súlyosan zavarja-e meg a bíróság működését. Ennek megítéléséhez valamennyi ténybeli körülmény, különösen a gyülekezés tervezett helyszínének gondos mérlegelése szükséges.
[6] A rendőrség a közigazgatási hatósági eljárás törvényi szabályai alapján, hivatalból állapítja meg a tényállást, amelynek egyebek mellett a tisztázását szolgálja az R. szerinti egyeztetés a szervezővel. Az egyeztetés alkotmányossági indoka tehát a gyülekezési jog legsúlyosabb korlátozásához, a tiltás esetköréhez kapcsolódik. Az Alkotmánybíróság határozata szerint tehát az egyeztetés R. szerinti szabályai a gyülekezéshez való jog gyakorlásának garanciáját jelentik.
[7] Az Alkotmánybíróság hivatkozott határozata értelmében a konkrét ügyben a BRFK és a felülvizsgálati eljárásában a FKMB automatikusan és a körülmények mérlegelése nélkül alkalmazta a Gytv. 8. § (1) bekezdését, figyelmen kívül hagyták a „súlyossági mércét”. Ezért határozataikkal alaptörvény-ellenesen korlátozták az alapjoggyakorlást. Az Alkotmánybíróság határozata [50]-[52] bekezdéseiben konkrét útmutatást adott a tiltó okok felmerülése esetére az egyeztetés lefolytatását, a rendőrség határozatának meghozatala során mérlegelendő szempontokat illetően.
[8] A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 361. § c) pontja értelmében „[a] Kúria az alkotmányjogi panasz orvoslása érdekében az alábbiak szerint határoz: (…) ha az Alkotmánybíróság a bíróság határozatát megsemmisítette, az Alkotmánybíróság határozatából következően – a d) pontban foglalt kivétellel – az első vagy a másodfokon eljárt bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja, vagy a felülvizsgálati kérelem tárgyában új határozat hozatalát rendeli el;”. A Pp. 361. § d) pontja szerint „[h]a az Alkotmánybíróság a bíróság határozatának megsemmisítése esetén a bírósági határozattal felülvizsgált más hatóság által hozott döntést is megsemmisítette, a megsemmisített döntést hozó hatóságot értesíti a szükséges intézkedések megtétele érdekében az Alkotmánybíróság határozatának egyidejű megküldése mellett, és erről a panasz indítványozóját is tájékoztatja.”
[9] Tekintettel a Pp. 361. § d) pontjára, a Kúria a határozat megküldésével értesíteni rendeli a BRFK-t, valamint az indítványozót az Alkotmánybíróság határozatáról.

matches: Kúria Bíróság Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria


text:
Kvk.II.37.602/2019/2. számú határozat | Kúria
Kvk.II.37.602/2019/2. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.II.37.602/2019/2.
A kérelmező: TV2 Média Csoport Zrt.
(1148 Budapest, Róna utca 174.)
Képviselője: Dobrossy és Alexa Ügyvédi Iroda
Dr. Szabados Gergő ügyvéd
95/2019. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 95/2019. számú határozatát helybenhagyja.
[1] A Beadványozó a Nemzeti Választási Bizottságnál (a továbbiakban: NVB) előterjesztett kifogásában előadta, hogy a Médiaszolgáltató (a továbbiakban: kérelmező) 2019. május 4-ei „Tények” című műsorában azzal, hogy közzétette a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség (a továbbiakban: Fidesz) reklámfilmjét, megsértette a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdésének c) és e) pontjaiban foglalt eljárási alapelveket, továbbá a Ve. 147/F. § (1) bekezdését. A – FIDESZ honlapján is közzétett – reklámfilm végén megjelent feliratra, „Támogassuk Orbán Viktor programját, állítsuk meg a bevándorlást!" valamint „Május 26-án szavazzunk a Fideszre!” figyelemmel kifejtette, hogy a kifogásolt kisfilm kétségtelenül a Fidesz által készített reklám, és mivel a kérelmező országosan elérhető médiaszolgáltatónak minősül, így, ha politikai reklámot kíván közzétenni, azt a kampányidőszakban kizárólag a Ve. 147/F. §-ában foglaltak szerint tehette volna meg. Miután a törvény által előírt bejelentkezés nélkül tette közzé a reklámfilmet tevékenysége jogsértő. Megítélése szerint a reklámfilm alkalmas arra, hogy a Fidesz támogatására szólítson fel, növelve annak esélyeit az Európa Parlament tagjainak 2019. évi választásán. Állította továbbá, hogy a médiaszolgáltató eljárása nem volt jóhiszemű, mert a törvény előírását hagyta figyelmen kívül. Hasonló jogsértés miatti korábbi elmarasztalásra figyelemmel kérte e jogsértést súlyosabbnak értékelni.
[2] A NVB 2019. május 7. napján kelt 95/2019. számú határozatában a Beadványozó kifogásának helyt adott. Ezen túlmenően a kérelmezőt eltiltotta a további jogsértéstől, kötelezte a határozat rendelkező részének közzétételére, továbbá 7.450.000 forint bírság megfizetésére. Határozatának indokolásában megállapította, hogy hatásköre a Ve. 151. § (1) bekezdése alapján áll fenn, eljárása során a Ve. 146. § (5) bekezdése alapján a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) közzétételre irányadó rendelkezéseit kell alkalmazni. E körben utalt a Mttv. – politikai reklám fogalmát meghatározó – 203. § 55. pontjára, ugyanakkor kifejtette, hogy a Ve. 147. §-a a politikai reklámok közzétételéhez általános szabályrendszert alkotott, illetve a Ve. 147/F. § (1) bekezdésében további kötelezettséget állapít meg. Álláspontja szerint a reklámfilm közzétételére a kérelmező hírműsorában formálisan nem a politikai reklámra vonatkozó szabályok alapján került sor, de a kialakult gyakorlat, amelyet a Kúria Kvk.II.37.447/2014/5. számú végzése is megerősített, a műsorszám annak tartalma alapján is vizsgálható és politikai reklámnak minősíthető.
[3] A NVB a reklámfilm tartalma és különösen a végén elhangzó mondat – „Május 26-án szavazzunk a Fideszre" – alapján megállapította, hogy a kisfilm nem csupán szemléltető eszköz, hanem tartalma szerint alkalmas a jelölő szervezet népszerűsítésére. Ugyanakkor a választási kampányban érintett további jelelölő szervezetek álláspontját a közérdeklődésre számot tartó migráció kérdésében nem jelenítette meg. Utalt a Mttv. 203. § 41. pontjában rögzített műsorszolgáltatói felelősségre és az Alkotmánybíróság (a továbbiakban: AB) 3096/2014. AB határozatával összhangban megállapította, hogy a kérelmező megsértette a Ve. 147/F.§ (1) bekezdésben foglalt előírást.
[4] Rögzítette, hogy a kérelmezőt jelen kampányidőszak során a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjaiban foglaltak megsértése miatt több alkalommal elmarasztalta, amely döntéseket a Kúria helybenhagyta, továbbá elmarasztalta a kérelmezőt a Ve. 147/F. § (1) bekezdésben foglaltak megsértése miatt is. Kifejtette, hogy a NVB gyakorlata szerint, ha nemcsak az alapelvi előírások megsértése róható fel, mint jelen esetben, akkor a Ve. 147/F. § (1) bekezdése, azaz a konkrét jogsértés miatt kerül sor a marasztalásra.
[5] A NVB a Ve. 152. § (2) és (3) bekezdései alapján, hivatkozva a kiemelkedő nézettséggel bíró kérelmező szándékosan elkövetett sorozatos jogsértéseire, ezért a legmagasabb mértékű bírságot szabta ki.
[6] A kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelmében elsődlegesen a NVB határozatának a Ve. 231. § (5) bekezdés b) pontja alapján megváltoztatását, a kifogás elutasítását kérte. Arra az esetre, ha a Kúria a jogsértést megállapítaná másodlagosan a bírság kiszabásának mellőzését, harmadlagosan annak mérsékelését kérte. Álláspontja szerint a NVB határozata sérti a Ve. 147/F. § (1) bekezdését, 151. § (1) bekezdését, valamint 151. § (2) bekezdését.
[7] Állította, hogy a NVB hatáskör hiányában járt el, mert a Mttv. 182. § bh) alpontja szerint a politikai reklámra, közérdekű közleményre és társadalmi célú reklámra vonatkozó rendelkezések tekintetében a Médiatanács gyakorol hatósági felügyeletet. Nem a NVB jogkörébe tartozik annak kivizsgálása, hogy a kérelmező jogszabályban előírt engedély hiányában tette közzé a politikai reklámot. Előadta, hogy eljárása megfelelt az AB által – 7/2014. (III. 7.) AB határozat – meghatározott követelményeknek. Kifejtette, azzal, hogy az NVB a kifogásnak helyt ad korlátozza a kérelmező szerkesztői szabadságát, sérül az Alaptörvény IX. cikkében rögzített véleménynyilvánítás szabadságához fűződő alkotmányos joga. E körben hivatkozott az Alkotmánybíróság 1/2007. (I. 18.) és a 3096/2014. (IV. 11.) AB határozataira. Álláspontja szerint őt mint egy országos kereskedelmi médiaszolgáltatót nem lehet szerkesztői szabadságában korlátozni.
[8] A bírság kiszabás vonatkozásában állította, hogy annak lehetőségét a NVB nem mérlegelte, illetve azt nem indokolta kellő alapossággal, ezzel sérült a Ve. 152. § (2) bekezdése. Emellett a bírság nincs arányban a felrótt jogsértés súlyával, ellentétes a jogalkotói céllal.
[9] A kérelmező felülvizsgálati kérelme nem alapos.
[10] A kérelmező tévedett akkor, amikor azt állítja, hogy a Ve. hatálya a választási időszakban sem terjed ki a médiaszolgáltatók tevékenységére. A Kúria megállapította, hogy a NVB-nek, figyelemmel a Ve. 151. § (1) bekezdésére egyértelműen van hatásköre a kérelmező tevékenységének felülvizsgálatára. A leadott műsorszámban megjelent kifogásolt reklámfilm az európai parlamenti választásokkal kapcsolatosan szólította meg a nézőket, azzal a céllal, hogy a választó döntésére befolyást gyakoroljon. A Mttv. 32. § (3) bekezdésében kimondja, hogy a választási kampányidőszakban, a médiaszolgáltatásban, a Ve. rendelkezései szerint lehet politikai reklámot közzétenni. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: NMHH) felügyeleti jogköre a politikai reklámok vonatkozásában a Mttv.-ben rögzített tényállásokra korlátozódik, a Ve.-ben előírt rendelkezések megsértésének vizsgálatára nem terjed ki. Hasonló álláspontot fogadott el a Kúria Kfv.I.37.573/2019/2. számú döntésében.
[11] A Kúria a fentiekre figyelemmel megállapította, hogy a NVB alappal vizsgálta, hogy sérültek-e a Ve. 147/F. § (1) bekezdésében foglaltak a kisfilm közzététele révén. Ugyanakkor az eljárás során nem volt vitatott, hogy a közzétett tájékoztatónak minősített kisfilm politikai reklám, mivel arra irányul, hogy a FIDESZ népszerűségét, támogatását növelje. Helyesen döntött tehát a NVB akkor, amikor érdemben vizsgálta a Ve. 147/F. § (1) bekezdésének betartását, figyelemmel a Ve. 147/F. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazásra.
[12] A Ve. részletes szabályokat, bejelentési kötelezettséget ír elő a médiaszolgáltató részére, mely nélkül az, politikai reklám közzétételére a kampányidőszakban nem jogosult. A Kúria álláspontja szerint a tájékoztatási kötelezettség és tájékoztatás, illetve a szerkesztői szabadság – amelyet a kérelmező által idézett AB határozatok védenek – e törvényi előírást nem írják felül. Ennélfogva a médiaszolgáltató csak a jogszabályi előírás teljesítésének tükrében érvényesítheti az őt megillető védettséget. A kérelmező azonban e törvényi szabályt egyértelműen megsértette, egy megkerülhetetlen feltételt nem teljesített, így alappal nem védekezhet olyan jogosítványokkal, amelyek csak a saját jogkövető magatartásának függvényében illethetik meg. A Kúria a döntése meghozatalakor figyelemmel volt az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében foglalt véleménynyilvánítás szabadságából következő médiatartalom-szerkesztési szabadságra is [lásd pl. a 19/2016. (X. 28.) AB határozat, Indokolás (26)]. Ez a szabadságjog alapjogi védelemben részesül, azonban nem tekinthető abszolút jognak. Korlátozásának feltételeit az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése határozza meg. A Kúria megítélése szerint a Ve. 147/F. § (1) bekezdésébe foglalt törvényi követelmény alapján a nevesített alapjog korlátozható a Ve. 139. § (1) bekezdésben definiált kampányidőszak alatt (a szavazás napját megelőző 50. naptól a szavazás napján a szavazás befejezéséig tartó időszak. Figyelemmel arra, hogy a médiatartalom-szerkesztési szabadság alapjog keretében a kérelmezőnek a felállított törvényi korlát mellett is kellő mozgástere, szabadsága marad arra, hogy tájékoztatást nyújtson a kampányidőszakban zajló releváns eseményekről, így a törvényi tilalom betartására a kérelmező köteles.
[13] A kérelmező vitatta a bírság kiszabásának megalapozottságát, illetőleg annak mértékét. A Kúria az előbbire nézve megállapította, hogy a kérelmező csak állította, hogy a NVB a kiszabás lehetőségét nem mérlegelte, de ezzel szemben a korábbi jogsértések tükrében a bírság kiszabása indokolt és szükségszerű, tekintve, hogy a kérelmezőt érintő korábbi, szankcióval is terhelt figyelmeztetései hatástalanok voltak. A kérelmező azon felvetése, hogy a szándékosságot a NVB csak feltételezte, minden tényállási elemnek ellentmond, különösen, hogy korábbi elmarasztalása alapján tisztában kellett lennie a jogszerű magatartás követelményeivel, továbbá a jogszabályok tükrében is tudnia kellett, hogy a kisfilm politikai reklám, ennek ellenére a kérelmező adásba adta. Ami a bírság mértékét illeti, a kérelmező csak állította, hogy az „eltúlzott”, de azt további érvekkel nem támasztotta alá, ezzel szemben a NVB helyesen érvelt a kérelmező korábbi jogsértéseinek tényével és jellegével, kellően indokolva a legmagasabb bírság kiszabását. A Kúria hiányos indokolás alapján és a mérlegelési jogkörben hozott határozat bírósági felülvizsgálata szoros keretei miatt nem bírálhatta felül az NVB határozatában foglaltakat. Így a Kúria a kérelmező másod- és harmadlagos felülvizsgálati kérelmére vonatkozó érveket sem tudta pozitívan értékelni.
[14] A fentiekre tekintettel a Kúria álláspontja szerint a beadványozó kifogása megalapozott, a Ve. 147/F. § (1) bekezdésének sérelme törvényesen megállapítható volt. Ezért a Kúria az NVB határozatát a Ve. 231. § (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta.
[15] A Kúria a kérelmezőt a Ve. 228. § (2) bekezdésének megfelelően, a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. Törvény (a továbbiakban: Pp.) 630. § (5) bekezdése folytán alkalmazandó 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 35. § (1) bekezdésének megfelelően, a Pp. 101. § (1), és 102. § (2) bekezdése alapján kötelezte, hogy fizesse meg a tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 45/A. § (5) bekezdése szerinti eljárási illetéket.
[16] A végzés ellen a további jogorvoslat lehetőségét a Ve. 232. § (5) bekezdése kizárja.

matches:
Kúria
Kúria
§ 55
Kúria
§ 41
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
Nonprofit 1x1. Kulcsár Mária Nagy Myrtil Szarka Krisztina Szép Attila Tóth Károly Tuba Lajos - PDF
Nonprofit 1x1. Kulcsár Mária Nagy Myrtil Szarka Krisztina Szép Attila Tóth Károly Tuba Lajos
Download "Nonprofit 1x1. Kulcsár Mária Nagy Myrtil Szarka Krisztina Szép Attila Tóth Károly Tuba Lajos"
1 Nonprofit 1x1 Kulcsár Mária Nagy Myrtil Szarka Krisztina Szép Attila Tóth Károly Tuba Lajos2 3 Kulcsár Mária, Nagy Myrtil, Szarka Krisztina, Szép Attila, Tóth Károly, Tuba Lajos Nonprofit 1x1 Útikalauz kezdõ civil szervezetek számára Információs Központ Lilium Aurum Könyvkiadó 20024 Illusztráció Balázsy Géza Lektorok Göncz Kinga Kapitány Ákos A kötet megjelenését támogatta: Charles Stewart Mott Foundation, USA Információs Központ, 2002 Kulcsár Mária, Nagy Myrtil, Szarka Krisztina, Szép Attila, Tóth Károly, Tuba Lajos, 2002 Illustration: Balázsy Géza, 2002 ISBN5 Tartalom 5 Tartalom Bevezetõ (Tóth Károly)... 7 Harmadik szektor (Szép Attila, Nagy Myrtil)... 9 A civil társadalom és a nonprofit szektor A szlovákiai magyar nonprofit szektor A szervezet megalakulása (Nagy Myrtil, Tóth Károly) Az elsõ lépések Bejegyeztetés, jogi formák A szervezet belsõ dokumentumai A szervezet fejlõdése Csapatépítés, vezetés és irányítás (Kulcsár Mária) Mi az a csapat? A vezetés feladatai Hatékony kommunikáció (Kulcsár Mária) A kommunikáció jelentõsége PR a kapcsolatszervezés mûvészete Önkéntesség (Kulcsár Mária) Az önkéntesség szerepe a civil szervezetekben Munka az önkéntesekkel Stratégiai tervezés és marketing (Nagy Myrtil) Nonprofit szervezetek stratégiai tervezése A szervezet környezetének elemzése Civil szervezetek marketingje Adománygyûjtés (Nagy Myrtil) Az adománygyûjtés alapelvei Gazdasági szervezetek adományozása Magánszemélyek adakozása Rendezvényi forrásteremtés Alapítványi adománygyûjtés... 806 6 Tartalom Projektumírás A projektum költségvetése Elszámolás és jelentésírás Gazdálkodás és könyvvitel (Tóth Károly, Szarka Krisztina) A civil szervezetek gazdálkodása A könyvvitel vezetése Szektoron belüli és szektorok közötti együttmûködés (Szép Attila, Tuba Lajos) Szektorok közötti együttmûködés A vidékfejlesztés alapjai Európai Unió elõcsatlakozási alapok (Szép Attila) Az Európai Unió célja és alapeszméje Az EU és Szlovákia Mellékletek A dél-szlovákiai nonprofit szektor a számok tükrében Bejegyeztetési javaslat Alapszabályok (minta) Stratégiai terv (munkafüzet) SWOT koordináta-rendszer Részletes költségvetés Összesített költségvetés Forrásköltségvetés Idõszakos pénzügyi jelentés A projektum elszámolása Társulási törvény (Polgári társulás) Alapítványi törvény Jótékonysági alapokról szóló törvény Közhasznú szervezetekrõl szóló törvény Felhasznált és ajánlott irodalom Jegyzetek7 Bevezetõ 7 Bevezetõ Napjainkban nagyon sok kulturális, érdekvédelmi, jótékonysági, szociális, környezetvédelmi, kistérségi és vidékfejlesztési szervezet, társulás, alapítvány, egyesület, klub tehát nonprofit intézmény mûködik és alakul meg. Öntevékeny és önkéntes szervezõdések ezek. Létezésük, tevékenységük ma már megköveteli, hogy megfelelõ szinten, felkészültséggel, ismeretekkel és tapasztalatokkal végezzék munkájukat. A galántai Információs Központ tankönyve ebben kíván segíteni. Elsõ ízben születik ilyen tankönyvszerû útikalauz a szlovákiai magyar szervezetek számára. A kötet a szervezet megalakulásától, mindennapi gondjain és teendõin keresztül, egészen a megszûntéig kíséri nyomon az intézmény életét. Olyan kézikönyv, amelyet még a legjobban mûködõ szervezeteknek is naponta kell lapozniuk, hiszen a jól szervezett tevékenység, a hosszú távú stratégiai tervezés, a mûködõ belsõ és külsõ kommunikáció, a csapatmunka, az adománygyûjtés, a megfelelõ gazdálkodás mind a szervezet küldetése teljesítése felé vezetõ utat segítik. Elsõdleges célja viszont, hogy a fiatal, vagy éppen megalakulni kívánó szervezeteknek nyújtson segítséget hatékony mûködésükhöz. Az Információs Központ Nagy Myrtil és Kulcsár Mária kezdeményezésére több mint két éve Kassán indította útjára azt a képzési programot, amely egy nyolc hónapon át tartó tréningsorozat keretében próbálta segíteni a megalakulni kívánó vagy már létezõ szervezetek munkáját. A program címe A civil szervezetek felkészítése a hatékony mûködésre volt. A rendkívül nagy érdeklõdésnek köszönhetõen a képzés Rimaszombatban, Komáromban és Érsekújvárott is megvalósult, ahol több mint 150 résztvevõnek 75 szervezetbõl nyújtott, reméljük, hasznos ismereteket. A képzéseken több mint 40 olyan érdeklõdõ is részt vett, akik közül sokan már megalapították saját szervezetüket. A tréningcsomag folyamatosan fejlõdött, mert a megvalósítás során derült ki, hogy milyen speciális ismeretanyagra van szükségük a Dél-Szlovákiában mûködõ civil szervezeteknek (vidékfejlesztés, Európai Unió és elõcsatlakozási alapok, a Csemadok szervezetek számára kialakított speciális csomag), de az igények növekedésével új témák is kerültek a tréningcsomagba. A képzés ma is változik, minden alkalommal a helyi vagy regionális igényekhez igazítjuk. A programot azóta nagyon sok speciális képzés és utóképzés követte csak a 2001-es esztendõben 54 egész napos tréninget valósítottunk meg, tehát gyakorlatilag minden héten egyet. A két év során új trénert készítettünk fel e munkára, akik a kisebb régiókban képzéseken és konzultációkon keresztül segítik a civil szervezetek munkáját. Öt regionális információs központot hoztunk létre (Kassa, Losonc, Komárom, Galánta, Pozsony), melyekben állandó alkalmazottak koordinálják a képzésekkel, konzultációkkal kapcsolatos munkát, és gyakorlatilag a nap huszonnégy órájában a szervezetek rendelkezésére állnak. A civil szervezetek képviselõi naponta keresik fel az irodáinkat, gyakorlati tanácsokat kérve, források és kapcsolatok után kutatva. A képzéseken részt vett szervezeteket közös programokba is megpróbáljuk bevonni, hogy olyan kapcsolatokra, gyakorlati tapasztalatokra tegyenek szert, amelyeket a késõbbi munkájukban hasznosíthatnak. Napjainkban olyan kézikönyvtárakat alakítunk ki az irodáinkban, amelyekben a nonprofit szektorral kapcsolatos minden fontos magyar, szlovák és angol nyelvû irodalom megtalálható lesz. Az interneten információs adatbázisok segítik a szervezetek munkáját (www.foruminst.sk, amelyek mindenki számára elérhetõk. A program megvalósítása során szerzett tapasztalatok vezettek e könyv megszületéséhez, és azok írták, akik a kezdetektõl részt vettek a programban. Gyakorlatilag két év megfeszített munkájának gyümölcse,8 8 Bevezetõ amely magába foglalja nemcsak a tréningeken szerzett tapasztalatokat, de azt a tárgyi tudást is, mely munkatársaink folyamatos mûvelõdésének és gyakorlati tapasztalatainak köszönhetõ. Mindezt megpróbáltuk mindenki számára könnyen érthetõ módon összefoglalni ebben a könyvben. Az Útikalauzzal egyidõben jelenik meg A szlovákiai magyar szervezetek adattára c. kötet is, melyet Nagy Myrtil, az Információs Központ igazgatója szerkesztett, és amely több mint 650 szlovákiai magyar szervezet adatait tartalmazza, kiegészítve a Szlovákiában, illetve Szlovákiából elérhetõ adományozó intézmények programjaival és elérhetõségi adataival. A kötetben nagyon részletes adománygyûjtési útmutató is található, amely a pályázásban próbál segíteni a szervezeteknek. A két kötet kiegészíti, de nem helyettesíti egymást. Mindkettõre szükség van ahhoz, hogy hatékonyabbá tegyük munkánkat és megfelelõ partneri kapcsolatokat szerezzünk. A szerzõk nevében szeretnék köszönetet mondani mindazoknak, akik részt vettek a képzéseinken és érdeklõdésükkel, kérdéseikkel segítették e kötet megszületését. Ugyanígy köszönet jár azoknak a hazai, magyarországi és külföldi nonprofit szervezeteknek, alapítványoknak, amelyek szakmai tapasztalataikkal, tanácsaikkal és nem utolsó sorban anyagi támogatásaikkal segítették a programunkat. Külön köszönet jár Scsaurszki Tamásnak, Dušan Ondrušeknek és Benedek Lászlónak, akik szakmai tanácsaikkal a kezdetektõl egyengették az Információs Központ útját. Göncz Kingának és Kapitány Ákosnak a kötet szakmai elõkészítésében nyújtott segítségükért. Köszönjük továbbá a Charles Stewart Mott Foundation, a Nadácia pre podporu obèianskych aktivít (NPOA), a Tvoja zem, a NIOK, a CELODIN, a Vidiecky parlament és a PDCS szervezeteknek és alapítványoknak a támogatásukat és együttmûködésüket, mely nélkül aligha született volna meg ez a könyv.9 Harmadik szektor10 10 Harmadik szektor 1 x 1 Alapfogalmak civil társadalom polgári társadalom és intézményei liberalizmus szabadelvûség demokrácia népuralom, újkori értelmezésében szabad és titkos általános választójogra épülõ politikai rendszer jogállam az alapvetõ emberi jogokat és szabadságokat intézményesen biztosító államforma a civil társadalom intézményei a független igazságszolgáltatás, a politikai pártok versenyére épülõ politikai rendszer, a közjogi méltóságokat ellenõrzõ intézmények, a társulási, gyülekezési, lelkiismereti jogok, az akadémiai szabadság civil kurázsi a polgárok demokratikus intézményekbe vetett bizalmán alapuló jogérvényesítõ magatartása nonprofit szektor államtól független, nem haszonelvû, politikai tevékenységet nem folytató, önkéntesek munkájára igényt tartó szervezetek összessége A civil társadalom és a nonprofit szektor 1989 óta több olyan kifejezéssel kellett megismerkednünk, melyekkel addig egyáltalán nem, vagy csak negatív összefüggésekben találkoztunk. Így fedeztük fel újra a civil társadalom, polgári társadalom, liberális demokrácia, jogállamiság fogalmakat is. Ezek a társadalmi-gazdasági átalakulás kezdetén, a 90-es évek elején, csupán szakmai körökben, politikai koncepciókban és elképzelésekben jelentek meg. Mára egyre inkább megtöltõdnek valós és kézzelfogható tartalommal. A civil társadalom kifejezéssel elõször Adam Ferguson 18. századi liberális gondolkodónál találkozhatunk. Nála egyrészt a vérségi kapcsolatokra épülõ családtól és klántól, tehát a magánszférától elkülönülõ, másrészt az államtól ugyancsak független egyéni kezdeményezések sokaságát jelentette. John Locke szerint a civil társadalom állam kapcsolatban a civil társadalom az elsõdleges, ugyanis a polgárok azok, akik igényeiknek megfelelõen létrehozzák és mûködtetik az államot. Ennek a felfogásnak az ellentéteként a német filozófusok megfogalmazásában a hangsúly nem az egyénen, hanem a közösségen volt. Hegel számára a civil társadalom, mely ugyan elkülönült a családtól és az államtól, a szabad piaccal és annak intézményeivel függött elsõsorban össze. Õ használja elõször ebben az összefüggésben a burzsoá társadalom kifejezést. Gondolati rendszerében a civil társadalom intézményeinek feladata az állam akaratának társadalmi gyakorlattá való átültetése. A Hegel munkásságából kiinduló Karl Marx számára a civil társadalom és a burzsoá társadalom megegyezik, és egyértelmûen negatív felhangot kap. Térségünkben a liberalizmus térhódításával és a 19. század második felében felgyorsuló gazdasági és társadalmi modernizációval indul meg a polgárosodás, a civil társadalom eszméjének társadalmi valósággá válása. Ez a folyamat folytatódott több kényszerû megszakítás után 1989-ben. A civil társadalomról alkotott felfogások A civil vagy polgári társadalom kifejezés nálunk és a többi volt közép-kelet-európai kommunista országban is a 70-es 80-as évek disszidensirodalmában elsõsorban az állammal szembeni független szervezõdéseket és kezdeményezéseket, a hivatalos ideológiától eltérõ politikai szembenállást, az uralkodó kommunista elit által megkövetelt kulturális normáktól való elfordulást jelentette. A civil társadalom eszméjének alapvetõen két koncepciója ismert: 1. Az angolszász koncepció elsõsorban a századi skót, angol és francia liberális gondolkodók munkáiban teljesedett ki. Ezen klasszikusok egyik legismertebb képviselõje a francia Alexis11 A civil társadalom és a nonprofit szektor 11 de Tocqueville. Az amerikai demokráciáról írt meghatározó mûvében nagyon pontos leírást ad a civil társadalomról, illetve a civil társadalom eszméjérõl. Szerinte ez a polgárok önálló kezdeményezéseit, önszervezõdéseit jelenti, vagyis a civil társadalom a demokratikus állam keretein belül, de attól elkülönülve és azt ellenõrizve, egy sokszínû, független és autonóm intézményrendszerben ölt testet. Ezek: a független igazságszolgáltatás, melynek legfontosabb feladata a jogállam, valamint a személyi szabadságjogok védelme, a politikai pártok versenyére épülõ politikai rendszer, mely az általános választójogra és a periodikus, szabad és titkos választások intézményére épül, a közjogi méltóságokat ellenõrzõ intézmények, mint például a szabad és független médiák, a társulási, gyülekezési, lelkiismereti jogok, az akadémiai szabadság. 2. A kelet-európai koncepció a kommunista rendszer idején keletkezett. Meghatározó eleme az autoritatív (vagy totalitárius) államtól való elkülönülés. Ebben az esetben a civil társadalom eszméje az államtól független és attól elkülönülõ intézményeket jelenti. Ez a koncepció a legteljesebb mértékben a 80-as évek Lengyelországában vált társadalmi valósággá, ahol gyakorlatilag az állam mellett egy párhuzamos civil intézményrendszer és közélet mûködött. Ez nem csupán a független Szolidaritás szakszervezetet jelentette, hanem írókat és mûvészeket is, akik elutasítottak mindenfajta hivatalos szerepvállalást. A civil társadalom modernebb definícióját Eduard Schils adta, aki a civil társadalom három alapvetõ összetevõjét fogalmazta meg: Önálló és mûködésükben autonóm gazdasági, vallási, politikai intézmények, melyek egyrészt elkülönülnek az államtól, másrészt a családtól, a magánszférától. A társadalomnak az államtól való elkülönülését biztosító és védõ jogi intézmények, normák összessége. Meghatározás Lester A. Salamon definíciója szerint nonprofit szervezetek azok, amelyek: valamilyen mértékben formálisan is intézményesültek tehát rendelkeznek belsõ struktúrával és autonóm döntéshozatali szervekkel, intézményileg függetlenek az államtól ami természetesen nem jelenti azt, hogy nem fogadnak el állami segítséget, juttatásokat, pénzt, nem haszonelvûek tehát a gazdasági tevékenységbõl származó hasznot a szervezet küldetésének, céljának az elérésére használják fel, autonómak tehát döntéseiket belsõ rendszabályaiknak értelmében hozzák meg, döntéshozatalukban független szervezetek, az önkéntesség szerepet játszik a szervezet életében mûködésükben, programjaik megvalósításában valamilyen formában részt vesznek önkéntesek, illetve felhasználják az önkéntesek munkáját, nem vallásosak tehát nem kongregációk, templomi közösségek, melyeknek célja vallási szertartások biztosítása, politikailag függetlenek tehát nem indítanak jelölteket választásokon, nem vesznek részt választási kampányban és nem támogatnak jelölteket.12 12 A harmadik szektor 1 x 1 Szótár alap fond fund alapítvány nadácia foundation civil kurázsi obèianska statoènost civil virtue civil társadalom obèianska spoloènost civil society civil társadalom intézményei inštitúcie obèianskej spoloènosti institutions of civil society demokrácia demokracia democracy egyházi szervezet cirkevná organizácia religious organization egylet spolok association emberi jogok védelme ochrana ¾udských práv human rights protection érdekvédelem ochrana záujmov protection of interests jogállam právny štát rule of law környezetvédelem ochrana z ivotného prostredia environmental protection közéleti kérdések veci verejné, verejné otázky public policy kultúra kultúra culture liberalizmus liberalizmus liberalism mûvelõdés vzdelávanie education nonprofit szektor neziskový sektor nonprofit sector szociális segítségnyújtás sociálna starostlivost social services társulás zdruz enie association Gyakorlat Mindenki írjon le öt kifejezést (mindegyiket egy külön papírcédulára), amely eszünkbe jut a civil társadalom elnevezés kapcsán. Ezek után hasonlítsuk össze és értelmezzük a fogalmakat! Civil értékek, magatartás- és viselkedésformák összessége, melyet civil virtusként, illetve kurázsiként is ismerünk. A nonprofit szektor vizsgálata és értelmezése A nonprofit szektor egyik legsajátosabb vonása a szektor megnevezésére használt kifejezések sokasága. Minden megnevezés és meghatározás a szektor egy jellegzetességét emeli ki és tartja meghatározónak. Így pl. az Amerikai Egyesült Államokban nonprofit szektorról, illetve nem adóköteles szervezetekrõl beszélnek, Kelet-Európában viszont nem állami intézményekrõl. Vannak azonban a nonprofit szervezeteknek olyan vonásaik is, amelyek közösek, s melyek segítségével meghatározható, hogy mit is jelent a nonprofit szektor. A nonprofit szektornak a modern társadalomban betöltött szerepét elsõsorban a piac és az állam hiányosságai, illetve a sajátos társadalmi igények határozzák meg. Elmondható, hogy a szektor országonként eltérõ megnevezése elsõsorban a nonprofit szervezeteknek az adott társadalomban betöltött szerepére, súlyára, történelmi gyökereire és tradícióira vezethetõ vissza. A szlovákiai magyar nonprofit szektor A szlovákiai magyar nonprofit szektor története 1918-ban kezdõdik, Csehszlovákia létrejöttével. Ami a szektor szellemi, társadalmi és intézményi gyökereit, elõzményeit illeti, azokat ugyanúgy, mint Közép-Európa más területein a koraközépkorban kialakult jótékonysági intézményekben kell keresni. A szektor igazi fellendülése és fejlõdése térségünkben a 19. század második felében beinduló gazdasági modernizációval, iparosodással és az ezzel együtt járó polgárosodással kezdõdött. Ekkor alakult ki a hagyományos jótékonysági intézmények mellett mûködõ, a polgárság által létrehozott és mûködtetett szektor. Sportegyletek, olvasókörök, irodalmi egyesületek, de segélyegyletek és más érdekképviseleti, mûvelõdési intézmények egész sora jött létre. Az elsõ világháború után létrejövõ Csehszlovákiához került magyarok egy nyelvileg, gazdaságilag és politikailag idegen közegben találták magukat. Rendkívül mélyreható következményekkel járt a magyar nyelvû felsõoktatási intézmények megszûnése (átköltözése Magyarországra), illetve cseh vagy szlovák tannyelvûvé válása és a magyar kisebbség számának csökkenése. Az oktatásban és jótékonyságban korábban jelentõs szerepet játszó egyházak gazdasági súlya csökkent, de a kisebbségi magyar társadalomban játszott közösségszervezõ szerepük továbbra is megmaradt. Mindezek ellenére a két világháború közötti idõszakra jellemzõ a vitalitás és alulról építkezés. Az új társadalmi elit hatalmas energiával igyekezett újrateremteni, feléleszteni a szükséges intézményrendszert. A kisebbségi közélet egy további fontos jellemzõje volt a társadalmi élet politizáltsága, a politika és a civil intézmények közötti összefonódás.13 Szlovákiai magyar nonprofit szektor 13 A Szlovák Állam idején egy lélekszámban jelentõsen kisebb magyar közösség próbált meg mûködtetni egy alapvetõen helyi kezdeményezésekre épülõ intézményrendszert. Egyik törekvésük a magyar házak rendszerének kiépítése volt. A második világháborút és a jogfosztottságot követõen a szlovákiai magyarság merõben új társadalmi, gazdasági és politikai közegbe került. A Csemadok adott intézményi keretet a magyar kisebbség kulturális, társadalmi és politikai életének. A Csemadok társadalmi és érdekvédelmi szerepvállalása 1968-ban a csehszlovák reformtörekvések idején volt a legjelentõsebb. A kulturális aktivitások egyetlen intézményes keretét a színházak, múzeumok és a sajtó mellett továbbra is szinte kizárólag a Csemadok jelentette. A magyar sajtót és könyvkiadást egy meglehetõsen kiterjedt laphálózat és egy kisebbségi magyar könyvkiadó alkotta. Az 1968-as normalizációt követõen az 1989-es rendszerváltásig a demokratikus, a rendszert bíráló civil kezdeményezéseket a hivatalos kisebbségi intézményeken kívül álló független értelmiségiek szervezték. Az 1989-es rendszerváltás jelentõs változásokat hozott a magyar kisebbség életében. Megalakultak a magyar politikai pártok és a civil társadalom más fontos intézményei. Létrejöttek az elsõ alapítványok, független médiák és könyvkiadók, valamint a kulturális élet szervezésében és az érdekvédelemben szerepet vállaló civil szervezõdések, nonprofit szervezetek. A Csemadok kulturális és társadalmi életben játszott meghatározó szerepe továbbra is megmaradt tól az önálló Szlovákia megalakulása után a kedvezõtlen politikai és gazdasági körülmények hatására jelentõsen lecsökkentek a Csemadok lehetõségei ben minimalizálták, majd 1996-ban teljesen megvonták a Csemadok állami támogatását. A rendkívül kedvezõtlen politikai viszonyok következtében a magyar civil szféra nehéz helyzetbe került. Viszont megnõtt más források, támogatások jelentõsége. A szlovákiai magyar szektor számára meghatározó szerepük a magyarországi alapítványoknak volt. A Szlovákiában mûködõ más külföldi források, melyek az állami támogatás alternatívájává válhattak volna, a szlovákiai magyar szektor számára túl nagy kihívást jelentettek. Olyan igényeket támasztottak velük szemben, melyeknek nehéz volt megfelelni. Programjaik a demokrácia megerõsítésére és a polgári kezdeményezések támogatására irányultak, a magyar szervezetek, amelyek túlnyomórészt kulturális tevékenységet folytattak, kirekesztõdtek ezekbõl a lehetõségekbõl. Az 1998-as választások megnyitották az utat az európai integráció elõtt. A magyar civil szervezetek számára ez egyben jelentõs kihívásokat is jelent, hiszen a többi szlovákiai nonprofit szervezet nagy részéhez és a környezõ országokhoz hasonlóan be kell rendezkednie az új finanszírozási feltételekre. Ez azt jelenti, hogy elsõsorban saját piaci lehetõségeikre, a belsõ adományforrásokra és az EU tagságra való felkészülést segítõ pénzügyi alapokra kell támaszkodniuk. A szlovákiai magyar civil szervezetekrõl bõvebben olvashat az 1. sz. mellékletben. Feladat Melyik ország társadalmi rendszerét írta le klasszikus mûvében Alexis de Tocqueville? a/ Nagy Péter Oroszországa. b/ Poroszország. c/ Amerikai Egyesült Államok. Mit jelent a civil kurázsi? a/ Bertold Brecht híres drámájának fõhõse. b/ Jellegzetes ciprusi bárányhúsból készült fûszeres étel. c/ A polgárok demokratikus intézményekbe vetett bizalmán alapuló jogérvényesítõ magatartása. Mi a nonprofit szektor? a/ Gyakorlatozásra elkülönített katonai terület. b/ Az államtól intézményileg független, nem haszonelvû, politikai tevékenységet nem folytató, önkéntesek munkájára igényt tartó szervezetek összessége. c/ Felszámolás elõtt álló gazdasági szubjektumok összessége. Alexis de Tocqueville14 15 A szervezet megalakulása16 16 A szervezet megalakulása 1 x 2 Alapfogalmak küldetés (misszió) a küldetés pontos és tömör kinyilatkoztatása annak, hogy mi a szervezet feladata és milyen célokat követ jövõkép (vízió) azt az állapotot írja le, ahova a szervezet el szeretne jutni civil szervezet emberek csoportja, olyan intézmény, amely egy közös cél elérése érdekében jön létre (lásd még nonprofit szervezet) nonprofit szervezet szervezet, mely nem fejt ki üzleti tevékenységet és bevételeit nem osztja fel a tagok között, hanem a küldetése teljesítésére használja fel Szótár küldetés poslanie mission jövõkép vízia vision civil szervezet mimovládna organizácia non-governmental organisation Szabályok, intelmek Ügyeljünk arra, hogy ne általánosságokban fogalmazzuk meg a küldetésünket. Legyünk konkrétak céljaink meghatározásakor. Az általánosságok nem ragadják meg azt a specifikumot, azt az egyedit, ami csak ránk jellemzõ. A céloknak, küldetésnek, jövõképnek nagyon konkrétnak kell lennie, szinte sugároznia kell, hogy ezek mi (és nem más) vagyunk. Egy frappáns megnevezés mások számára is fontos, hiszen ez által lehet majd megjegyezni a szóban forgó szervezetet. Az elsõ lépések Szervezetek azért alakulnak, mert néhány ember felismer egy problémát, és azt orvosolni akarja. Ez szabja meg a céljaikat, és általában addig léteznek, amíg az adott problémát meg nem oldották. Minden szervezõdés bizonyos igények kielégítésére jön létre. A kezdet minden esetben ugyanaz: egy kis közösség valamilyen cél, elképzelés mentén társul, hogy ezt a célt elérje, illetve megvalósítsa. Adott egy baráti társaság, amely összejár. Eleinte csak állandóan beszélgetõ, vitatkozó emberekrõl van szó, akik örülnek, ha valakivel, valakikkel megbeszélhetik a problémáikat. Egyre rendszeresebben találkoznak, megfogalmaznak bizonyos célokat, vagy csak azt, hogy mit kellene tenni ahhoz, hogy szûkebb környezetük jobb legyen. Ezek után elgondolkodnak azon, hogy mit tehetnének, ötleteket gyûjtenek, megoldásokat keresnek. Egy idõ után nevet adnak a társaságnak, rendszeressé teszik a találkozásaikat, közös tevékenységbe kezdenek. Ezekbõl a spontán társaságokból nem mindig alakul ki szervezeti forma, a legtöbbször nem is igénylik, sõt viszolyognak minden szervezettebb kerettõl. Egy szervezet, egyesület mûködhet úgy is, hogy nincs semmilyen jogi formája. Énekkarok, klubok, társaságok évekig dolgozhatnak úgy, hogy ez a kérdés fel sem merül. Ugyanakkor minél hivatásszerûbben mûködnek, annál inkább jelentkezik annak az igénye, hogy a tevékenységükhöz valamilyen külsõ anyagi forrásokat szerezzenek. És ezen a ponton egy váratlan akadályba ütköznek: az adományozó intézmények, szervezetek csak önálló jogi személyekkel tárgyalnak. A Jogalanyiság bizalmat kelt, mert felelõsségre vonható és szervezeti struktúrát feltételez. Küldetés, jövõkép A szervezet küldetését mindig az elsõ lépésben kell megfogalmazni. Hiszen éppen ez a tudat tartja össze az embereket, segít megtervezni a jövõt, a munkát. A küldetésben fogalmazzuk meg a szervezet legfõbb feladatát, mindazt, amit felvállalunk. A jövõkép az az ideális állapot, amelyet munkánkkal el szeretnénk érni. A küldetés és jövõkép szabja majd meg szervezetünk egész életét, ezért rendkívül fontosak számunkra. A rövid, tényszerû és világos küldetés és jövõkép önmagunk számára a biztos azonosulást, mások számára a biztos beazonosítást jelenti. Ezek vagyunk mi, azok vagytok ti.17 Az elsõ lépések 17 Szervezeti keretek, alternatívák Ha egy társaság eljut arra a pontra, hogy meghatározza önmaga szervezeti formáját, nagyon sok lehetõség közül választhat. Mûködhet baráti társaságként, egyletként, klubként, kapcsolódhat más, már létezõ szervezethez (pl. Csemadok, kultúrház stb.), vagy önálló életet kezd. Egy szervezet önállósulása sok munkával, feladatokkal és felelõséggel jár. Elõször is jogi formát kell választania, mely az általa megfogalmazott küldetésnek leginkább megfelel, be kell magát jegyeztetnie, ki kell alakítania szervezeti struktúráját, meg kell a munkáját terveznie, kommunikálnia kell a környezetével, be kell biztosítania emberi és anyagi erõforrásait, programokat kell megvalósítania, melyek segítik céljai elérésében, gazdálkodnia kell forrásaival (emberi, anyagi, technikai). Végül, de nem utolsó sorban, folyamatosan fejlõdnie kell, hogy célcsoportja növekvõ igényeit kielégíthesse. Bármit is tesz, szervezetté az teszi, hogy bizonyos szervezeti kritériumokat teljesít. Ezek a következõk lehetnek: Vannak céljai, küldetéstudata. Meghatározza azokat az eszközöket, amelyekkel céljait elérheti. A társaságnak van egy meglehetõsen állandó tagsága és belsõ struktúrája. Valamilyen formában megjelenik a közösség elõtt. Van neve, amelyen megszólítható. Van címe, ahol megtalálható. Van vezetõje, aki elérhetõ. Rendelkezik anyagi eszközökkel, gazdálkodik. Gyakorlat Kérdezd meg magadtól és a többiektõl: Kik vagyunk? mi jellemzõ ránk? mi a legfontosabb ebbõl? mi állandó ebbõl? Milyen területen tevékenykedünk? milyen társadalmi hiányt próbálunk pótolni? milyen társadalmi csoporthoz szólunk? Mit teszünk? mit is csinálunk mi konkrétan? mi ebbõl a kulcsfontosságú? Hogyan tesszük? milyen értékeket követünk? milyen eszközökkel tesszük? Milyen a filozófiánk? Milyenek vagyunk? miben vagyunk mi mások? mitõl vagyunk mi mások? 1. Fogalmazd meg két mondatban a szervezeted küldetését. 2. Minden munkatársadnak adj egy lehetõséget arra, hogy leírja a szervezet általa legfontosabbnak vélt szerepét. A szervezet küldetésének ezekbõl a gondolatokból kell kialakulnia. A végtermék egy olyan nyilatkozat, amelyet mindenki elfogad, amely világosan kifejezi, hogy miért létezik a szervezet és mi a feladata. Hibák, negatív példák Sokan csak azért alapítanak szervezetet, hogy úgymond pénzt szerezzenek valamelyik alapítványtól. Mivel nincs küldetésük, céljaik és jövõképük, elõbb-utóbb személyi konfliktusok ütik fel fejüket, és a szervezet szétesik.18 18 A szervezet megalakulása 1 x 3 Törvények Zákon è. 83/1990 Zb. o zdruz ovaní obèanov Zákon o nadáciách è. 34/2002 Z.z. Zákon NR SR è. 35/2002 Z.z., è. 213/1997 Z.z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné sluz by Zákon NR SR è. 147/1997 Z.z. o neinvestièných fondoch Obè. zákonník 20i/2 jogi személyek társulása A törvények teljes szövegét lásd a mellékletben Alapfogalmak alapítvány bejegyeztetés jogi személyek társulása jótékonysági alap közhasznú szervezet polgári társulás éves jelentés Hibák, negatív példák A bejegyeztetésnél sok szervezet nem tartja fontosnak az azonosító számot megszerezni. Nem szabad megfeledkeznünk róla, hogy minden hivatalos érintkezésnél azonnal kérik a szervezet azonosító számát (IÈO). Gyakorlat Próbáljuk meg meghatározni a szervezet küldetését és céljait önmagunk számára, illetve az alapszabály szempontjából Bejegyeztetés, jogi formák A társuláshoz, egyesüléshez való jog az alapvetõ emberi és szabadságjogokhoz tartozik. Ez azt jelenti, hogy mindennemû engedélyeztetés nélkül, bárki alapíthat szervezetet. Itt is érvényes az a szabadelvû jelszó, hogy jogaink nem azért vannak, mert azokat mások adják, hanem mert létezünk. A rendszerváltás óta Szlovákiában a civil szervezetet nem engedélyezik, hanem bejegyzik. Tudomásul veszik a létezését, és a bejegyzés aktusa törvényben megszabott jogokkal és kötelességekkel ruházza fel a szervezetet. Amikor a szervezet úgy dönt, hogy bejegyezteti magát, tevékenységének, küldetésének megfelelõ jogi formát választ. Jogi formák A szlovákiai jogrend több lehetõséget is kínál, ezek közül a legjellemzõbbek a következõk: Polgári társulás A polgári társulás olyan érdekszervezet, amelyben a tagok (fizikai és jogi személyek) azért társulnak, hogy képviseljék közös érdekeiket, vagy közhasznú munkát fejtsenek ki. A tagok általában fizikai személyek, de jogi személyek is beléphetnek a polgári társulásba. Alapítvány Az alapítványok alapját nem személyek (polgárok, részvényesek, tagok) képezik, hanem anyagi eszközök, az alaptõke, amely közhasznú célokat szolgál. Közhasznú szervezet A közhasznú szervezet nem vállalkozási céllal nyújt szolgáltatásokat. A közhasznú szervezetek sokban hasonlítanak a polgári társulásokhoz, de tevékenységi körüket a törvény szigorúan szabályozza. Jótékonysági alapok Az alap hasonlóan az alapítványhoz célirányosan csoportosít pénzforrást, de mindig valamilyen egyszeri meghatározott célra. Jogi személyek társulása Nonprofit szervezetek közös céljaik elérése érdekében létrehozhatnak egy új jogi személyiséggel bíró szervezetet, amelyet jogi személyek társulásának nevezünk. Olyankor születnek ilyen szervezetek, amikor az alapítók különbözõ tevékenységeket fejtenek ki, ezeket nem kívánják feladni, vagy megszüntetni, ezért közösen egy új intézményt alapítanak. Elõnye, hogy nem keverednek össze az egyes tevékenységi formák, nem kell átalakítani az alapító szervezeteket, ugyanakkor ele-19 Bejegyeztetés, jogi formák 19 ve meghatározott vagyont ruházhatnak át az új szervezetre, így az azonnal elkezdheti a munkát. Más esetekben az alapítók a saját infrastruktúrájukat állítják az új szervezet szolgálatába. Ha a törvényeknek megfelelõen alakul meg a szervezet, azt az illetékes állami vagy önkormányzati szervnek be kell jegyeznie. A bejegyzést csak a törvényben megszabott esetekben lehet megtagadni (pl. ha a szervezet nyíltan fajgyûlölet szítására alakul stb.). A bejegyzõ szerv elutasító döntése ellen a bíróságon lehet fellebbezni. A bejegyzõ szervek általában gördülékenyen végzik a dolgukat, és csak formai okok miatt szokták javításra, pontosításra visszaküldeni a bejegyeztetési kérelmet. Ilyen esetben gyorsan ki kell javítani a hibákat, és visszaküldeni az indítványunkat. Amennyiben a hivatalos szerv a törvényben megszabott határidõn belül nem válaszol indítványunkra, a szervezet automatikusan bejegyzettnek tekinthetõ. A bejegyeztetés illetékkel jár, és ez az illeték, sajnos, szinte félévente növekszik. A bejegyeztetés elõtt mindig érdeklõdjünk róla az illetékes szerveknél. A vonatkozó törvények általában megszabják azt a minimumot, amit az alapszabálynak, alapító nyilatkozatnak, alapító szerzõdésnek stb. tartalmaznia kell. A mellékletben közölt minta-dokumentumok ezeket a minimális követelményeket tartalmazzák. Természetesen a dokumentumba más belsõ szabályozás is bekerülhet, a bejegyeztetéskor azonban inkább tartózkodjunk ettõl, mert bonyolíthatja a bejegyzés folyamatát. Problémát jelenthet magyar szervezetek esetében a megnevezés kérdése. Az illetékes szervek kötelesek olyan néven bejegyezni a szervezetet, amilyen nevet önmaga számára meghatároz, de a hivatalnokok nem mindig veszik ezt figyelembe. Ezért érdemes eleve több nyelven megfogalmazni a megnevezést (szlovák, ma- Mi kell a bejegyeztetéshez? A polgári társulás bejegyzéséhez a következõkre van szükség: az alapszabályra (Stanovy) két példányban a bejegyzés indítványára (Návrh na zápis do registra obèianskych zdruz ení) 1000 Sk értékû okmánybélyegre A bejegyeztetéshez szükséges dokumentumokat (minták!) lásd a mellékletben. (2. és 3. sz. melléklet.) A fentieket elküldjük (az alapszabályt két példányban, mert az egyiket a minisztérium megtartja magának, a másikat pedig, amennyiben bejegyezte, lepecsételve visszaküldi a szervezet jogi képviselõjének) az alábbi címre: Ministerstvo vnútra SR, Sekcia verejnej správy, Drieòová 22, Bratislava. Amennyiben a dokumentumok a törvény által elõírtaknak megfelelnek, a minisztérium köteles a kézbesítés után értesíteni a jogi képviselõt, hogy az iktatás eljárását megkezdte, az eredményrõl pedig 10 napon belül értesíteni köteles a szervezetet. Ha a minisztérium nem dönt idõben (az indítvány postázásától számított negyven napon belül), és nem értesíti a szervezet jogi képviselõjét a bejegyzés indítványának elvetésérõl, azt jelenti, hogy a szervezet a 41. napon bejegyeztetik. A jogi megbízott kérésére a minisztérium köteles elküldeni a lepecsételt alapszabályt. Amennyiben az indítvány nem tartalmazza a szükséges adatokat, a minisztérium köteles errõl az elõkészítõ bizottságot (alapítókat) 5 napon belül értesíteni. Ugyanez történik, ha az alapszabály nem felel meg a törvényben elõírtaknak. Azokat az eseteket, amikor a belügyminisztérium megtagadhatja a bejegyzést, a törvény pontosan meghatározza.20 20 A szervezet megalakulása 1 x 3 Szótár adóazonosító szám daòové identifikaèné èíslo (DIÈ) alapító zakladate¾ alapító okirat zakladacia listina alapító szerzõdés zakladacia zmluva alapítvány nadácia alapítványi okirat nadaèná listina alapszabály stanovy, štatút alaptõke základné imanie bejegyzés registrácia bejegyzési indítvány návrh na zápis do registra elnök predseda elnökség predsedníctvo elõkészítõ bizottság prípravný výbor ellenõrzõ bizottság dozorná rada fizikai személy fyzická osoba gondnok správca hitelesítés overenie igazgató riadite¾ illeték poplatok jogi személy právnická osoba jogi személyek társulása záujmové zdruz enie právnických osôb jótékonysági alap neinvestièný fond közhasznú szervezet nezisková organizácia poskytujúca verejnoprospešné sluz by közgyûlés valné zhromaz denie kuratórium správna rada meghatalmazott személy splnomocnenec polgári társulás obèianske zdruz enie szervezeti azonosító szám identifikaèné èíslo organizácie (IÈO) tag èlen tagság èlenstvo éves jelentés výroèná správa annual report gyar, angol), és így bejegyeztetni a szervezetet, ebben az esetben ugyanis mind a három megnevezés hivatalos névnek számít majd. Mi kell a megalakuláshoz a polgári társulás és az alapítvány esetében? 1. Alakulás 2. Bejegyeztetõ szerv 3. Bejegyzési okirat 4. Alakuló közgyûlés 5. Azonosító szám (IÈO) Polgári társulás (PT) alakuló ülés, az alapszabály megfogalmazása elõkészítõ bizottság és a meghatalmazott személy a belügyminisztérium pecsétjével ellátott alapszabály a PT szerveinek megválasztása illetékes kerületi statisztikai hivatal Alapítvány alapítványi okirat elfogadása és közjegyzõi hitelesítése gondnok a belügyminisztérium pecsétjével ellátott alapítványi okirat nincs illetékes kerületi statisztikai hivatal 6. Adószám (DIÈ) illetékes járási adóhivatal illetékes járási adóhivatal A tisztségviselõk névsorát, legfõképp a statutáris képviselõ (elnök vagy igazgató) adatait mindig tudatni kell a hivatalos szervekkel, hogy tudják, a késõbbiekben kivel tarthatják a kapcsolatot. Fontos Az alapszabály minden változásáról (pl. címváltozás, névváltozás stb.) a bejegyzõ szervet (minisztérium, kerületi hivatal) írásban értesíteni kell. Ugyanez érvényes a statutáris képviselõ személyének megváltozása esetében is. Több megjelenítése
A PHOENIX POLGÁRI TÁRSULÁS ALAPSZABÁLYA I. cikkely Adatok 1. A szervezet neve: Phoenix Polgári Társulás 2. A szervezet székhelye: Pri Šajbách 14/A, 83106 Bratislava II. cikkely A szervezet küldetése, céljai Részletesebben Fórum Kisebbségkutató Intézet. Alapszabálya
Fórum Kisebbségkutató Intézet Alapszabálya Jogi Személyek Társulása A Polgári Törvénykönyv 20f 20j paragrafusa alapján 1. cikkely A Társulás neve és jogi formája A Társulás neve: Fórum Kisebbségkutató Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben A SZERVEZT SZERVEZETI IDENTITÁS. SZERVEZETI PROFIL. SZERVEZETI STRATÉGIA
A SZERVEZT SZERVEZETI IDENTITÁS.. SZERVEZETI STRATÉGIA 2 Szervezet neve:... 1. ALAPOK A. Szervezet neve B. Szervezet jogi háttere C. Szervezet víziója D. Szervezet missziója és célrendszere 2. TERVEK A. Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben Szervezeti és Működési Szabályzat Alkohol-Drogsegély Ambulancia. Szenvedélybetegek Közösségi Alapellátása Sümeg és kistérsége 2011.
Szervezeti és Működési Szabályzat Alkohol-Drogsegély Ambulancia Szenvedélybetegek Közösségi Alapellátása Sümeg és kistérsége 2011. 16 Általános bevezetés a. A Szervezeti és Működési Szabályzat célja Rögzítse Részletesebben TÁMOP-4.1.2-08/1/A-2009-0034 projekt Regionális turisztikai menedzsment /BSc/ /Differenciált szakmai ismeretek modul/
Gyakorlatorientált képzési programok kidolgozása a turisztikai desztináció menedzsment és a kapcsolódó ismeretanyagok oktatására TÁMOP-4.1.2-08/1/A-2009-0034 projekt Regionális turisztikai menedzsment Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/12/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 1-jei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Alapítvány Részletesebben AZ ETYEKI POLGÁRŐRSÉG BŰNMEGELŐZÉSI ÉS VAGYONVÉDELMI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
AZ ETYEKI POLGÁRŐRSÉG BŰNMEGELŐZÉSI ÉS VAGYONVÉDELMI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. A szervezet neve Etyeki Polgárőrség Bűnmegelőzési és Vagyonvédelmi Egyesület. 2. A szervezet székhelye: Részletesebben SZKA211_22. Civil kezdeményezések
SZKA211_22 Civil kezdeményezések tanulói civil kezdeményezések 11. évfolyam 259 22/1 Vajon mivel foglalkozik az alapítvány? Csoportos feladatlap Az alábbiakban öt társadalmi szervezet, alapítvány logóját Részletesebben Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005. Adószám: 18559334-2-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap: Részletesebben A civil közösségfejlesztés A CIVIL szektor definíciója: Tágabb értelemben ide tartozik minden olyan szervezet, jogi személy, amely nem tartozik a tágabb értelembe vett államszervezetbe, és nem céljuk a Részletesebben JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK -
2. számú Melléklet JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK - I. ROMÁNIAI JOGI SZEMÉLYEK A. Részvénytársaságok és egyes állami vállalatok Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Preambulum. 1.. Általános rendelkezések
Kapolcs Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRAT A 2011. július 18-i módosítással egységes szerkezetbe foglalva. Az alapító okirat módosítását a Kapolcs-Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány Részletesebben ALAPSZABÁLY. / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés Részletesebben Sárospatak Város Polgármesterétől
Sárospatak Város Polgármesterétől 3950 Sárospatak, Rákóczi út 32. Tel.: 47/513-240 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu JAVASLAT - a Képviselő-testületnek - a Sárospatak Város Önkormányzata Részletesebben J E G Y Z Ő K Ö N Y V
Szegedi Szlovák Önkormányzat Segedínska slovenská samospráva J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült 2006. október 26. napján 15 órakor a Szegedi Szlovák Önkormányzatnak Szegedi Nemzetiségek Házában (Szeged Osztrovszky Részletesebben Civil szervezetek gazdálkodása. ÁROP-1.1.18-2012-2012-0002 Civil szervezetek működési környezetének javítása kiemelt projekt
Civil szervezetek gazdálkodása Civil szervezetek gazdálkodása Alapfogalmak Gazdálkodó tevékenység [Ectv. 2. 10.]: A civil szervezet vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetére eredményt gyakorló gazdasági Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. Kerekegyháza Város Képviselő-testületének 2008. december 17-i ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S Kerekegyháza Város Képviselő-testületének 2008. december 17-i ülésére Tárgy: Önkormányzati alapítványok további működésnek tárgyalása Előterjesztő: Dr. Kelemen Márk polgármester Részletesebben 19./ E L Ő T E R J E S Z T É S. a 2015. november 25-ei képviselő-testületi ülésre. Pénzügyi, Gazdasági, Városfejlesztési és Ügyrendi Bizottság
Jánossomorja Város Önkormányzata Polgármesterétől 19./ E L Ő T E R J E S Z T É S a 2015. november 25-ei képviselő-testületi ülésre Tárgy: Előterjesztő: Megtárgyalta: Partnerségi egyeztetés szabályainak Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS. Kazincbarcika Város Önkormányzata A civil szervezetek pályázati támogatásáról szóló 7/2010. (II. 19.) rendelete alapján
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. év Kunszentmiklós, 2007. április 22. Tartalom I. A Puszta Hangja Egyesület alapadatai II. Számviteli beszámoló IV. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról V. A Részletesebben VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE
VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE (VIMÉSZ) SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Tatabánya, 2012. október 29. VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE (VIMÉSZ) Részletesebben NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A szervezet neve: Nyírségi Háziorvosok Egyesülete A szervezet székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szent István út 59. A szervezet működési Részletesebben 2010. Érdekképviseleti szervezetek kapacitásainak fejlesztése 2010.03.10.
2010. Érdekképviseleti szervezetek kapacitásainak fejlesztése 2010.03.10. Kedves Pályázó! Ezúton szeretném Önöket értesíteni az alábbi pályázati lehetőségről. Amennyiben a megküldött pályázati anyag illeszkedik Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. I. Fejezet. Általános rendelkezések. II. Fejezet. Az egyesület célja és tevékenysége
KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az egyesület alapító tagjai a 2006. JANUÁR 19.-én megtartott alakuló taggyűlésén a szabadidő kultúrált eltöltése, valamint a darts sport gyakorlása, fejlesztése és Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. (Segédanyag) PEST MEGYEI KÖZMŰVELŐDÉSI INTÉZET 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436
SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT (Segédanyag) 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436 A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. tv. hatályba lépésével Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete. 2008. június 23- i ülésére
ELŐTERJESZTÉS Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2008. június 23- i ülésére Tárgy: A Reguly Antal Általános Iskola és Előkészítő Szakiskola sajátos nevelési igényű tanulóira vonatkozó társulási Részletesebben INFORMATIKAI VEZETŐK TÁRSASÁGA Közhasznú Egyesület IVETAR
Informatikai Vezetők Társasága Elnökségi Ülés Jegyzőkönyv Az elnökségi ülés időpontja: 2015. február 27, 11:00 óra A helye: 7621, Pécs, Király utca 46. Jelen vannak: a mellékelt jelenléti ív szerint Meghirdetett Részletesebben EMLA ALAPÍTVÁNY. a Környezeti Oktatás Támogatására. 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
EMLA ALAPÍTVÁNY a Környezeti Oktatás Támogatására 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT LEGUTÓBBI MÓDOSÍTÁS IDŐPONTJA: 2012. MÁJUS 7. Alapító Okirat Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016
Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016 A támogató és a lebonyolítók Forrás EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus Lebonyolítók Ökotárs Alapítvány Autonómia Alapítvány Demokratikus Jogok Fejlesztéséért Részletesebben Civil törvény változásai. Péteri Község Önkormányzata
Civil törvény változásai Péteri Község Önkormányzata Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény A civil szervezetek Részletesebben Egyesületi alapszabály
EASZ-01 - Egyesület adatai 1. Kötelező rendelkezések az általános rendelkezések körében 1.1. az egyesület neve Nemzeti Ifjúsági Tanács Egyesület 1.2. az egyesület székhelye Irányítószám Község, város Közterület Részletesebben Azaz az ember a szociális világ teremtője, viszonyainak formálója.
Takáts Péter: A TEREMTŐ EMBER Amikor kinézünk az ablakon egy természetes világot látunk, egy olyan világot, amit Isten teremtett. Ez a világ az ásványok, a növények és az állatok világa, ahol a természet Részletesebben Civil változások 2012. Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26.
Civil változások 2012 Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26. 2011. évi CLXXV. Tv. fogalmak Közhasznúság fogalma: minden olyan tevékenység, amely közfeladat teljesítését Részletesebben A projekt folytatási lehetőségei
"Függő(k) kapcsolatok - a drog területet képviselő civil szervezetek érdekképviseleti célú együttműködését fejlesztő projektje az ország három régiójában A projekt folytatási lehetőségei Gondi János Debrecen, Részletesebben Új szabvány a társadalmi felelősségvállalás fejlődéséért: ISO 26000 ÉMI-TÜV SÜD kerekasztal-beszélgetés
Új szabvány a társadalmi felelősségvállalás fejlődéséért: ISO 26000 ÉMI-TÜV SÜD kerekasztal-beszélgetés 2012.04.26. ÉMI-TÜV SÜD Kft. 1 7 May 2012 Az RTG Vállalati Felelősség Tanácsadó Kft. és az ISO 26000 Részletesebben A Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség Alapszabályzata I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A Szlovén Köztársaság Alkotmánya (SZK Hivatalos Lapja 91/33. sz.) 64. szakasza és a Nemzeti Önigazgatási Közösségekről szóló törvény (SZK Hivatalos Lapja 94/65. sz.) 9. szakasza értelmében a Muravidéki Részletesebben A számviteli törvényben:
MSC szak A számviteli törvényben: Kettős előírás: a beszámoló - letétbe helyezése - közzététele (nyilvánosságra hozatala) 1992-től kezdődően jelent meg eleinte sok félreértelmezés Minden kettős könyvvitelt Részletesebben Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata
1 Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Kelt: Budapest, 2006.november 16. 2 Az Alapítvány adatai: Az Alapítvány cégneve: Alkalmazott Tudományért Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE ADOMÁNYGYŰJTÉSI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. szeptember 1. Készítette: Újhelyiné Bukta Mónika Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 A szabályzat részei: I. A szabályozás Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2006.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2006. Adószám: 18559334-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap: Részletesebben Táp Községi Önkormányzat Tel./Fax: 96/554-120 Polgármester:96/554-127 9095 Táp, Győri u. 39. Jegyző: 96/554-129 e-mail: tap.ph@axelero.
Táp Községi Önkormányzat Tel./Fax: 96/554-120 Polgármester:96/554-127 9095 Táp, Győri u. 39. Jegyző: 96/554-129 e-mail: tap.ph@axelero.hu Jegyzőkönyv 10/2014. J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: 1példányban Részletesebben A Katona József Műszaki, Közgazdasági Szakképző Iskola és Gimnázium
A Katona József Műszaki, Közgazdasági Szakképző Iskola és Gimnázium 1138 Budapest, Váci út 107. Felnőttképzési szervezete A SZAKMAI TANÁCSADÓ TESTÜLET MŰKÖDÉSI RENDJE Összeállította: Tajti Zsuzsanna Elfogadta Részletesebben Nemzeti Együttműködési Alap Társadalmi Felelősségvállalás Kollégium 2012. évi bírálói tapasztalatai. Udvaros Renáta NEA- TF Kollégium Civil tagja
Nemzeti Együttműködési Alap Társadalmi Felelősségvállalás Kollégium 2012. évi bírálói tapasztalatai Udvaros Renáta NEA- TF Kollégium Civil tagja NEA szabályozása A NEA működését a 5/ 2012 (II.16) KIM rendelet Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 19282604-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1025 Suli Harmónia-2007 Gyermekeket Segítő Alapítvány 8767 Felsőrajk, Szabadság utca 46 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Részletesebben Az adományozás és az SZJA 1% jogszabályi környezete Magyarországon
Az adományozás és az SZJA 1% jogszabályi környezete Magyarországon Hartay Eszter Európai Nonprofit Jogi Központ Fundraising konferencia 2014. március 20. 1 Témák Irányadó jogszabályok Definíciók Alapelvek Részletesebben 6. AZ ÖNSZERVEZŐDÉSHEZ VALÓ JOG
6. AZ ÖNSZERVEZŐDÉSHEZ VALÓ JOG 6.1. A saját szervezetekhez (önszerveződéshez és érdekvédelemhez) való jog 205 6.2. A pártalapítás szabadsága 205 6.3. Civil szerveződés 206 Az önszerveződéshez való jog Részletesebben 12/2014. (II. 28.) KIM rendelet
összefüggő módosításáról és egyéb igazságügyi tárgyú rendeletek módosításáról A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény Részletesebben 2012. évi pályázati kiírás
2012. évi pályázati kiírás a létavértesi civil szervezetek részére 1. Pályázat célja: a helyi programok bővítése, színesítése, tartalmasabbá tétele Az alábbi témakörökben lehet pályázni: A.) Település Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
ZALAEGERSZEGI VÁROSI DIÁKÖNKORMÁNYZAT Szervezeti és Működési Szabályzat Módosította a Zalaegerszegi Városi Diákönkormányzat Képviselőtestülete, a Zalaegerszegi Városi Diákparlament jóváhagyásával Zalaegerszeg Részletesebben MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
II. Rákóczi Ferenc Általános Iskola és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény 4251 Hajdúsámson, Kossuth u. 2-8. 52/590-400 Fax: 52/590-407 hsamsonisk@t-online.hu DIÁKÖNKORMÁNYZAT SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Részletesebben 2014. május 29-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben Alapszabály- Rábatamási Sportkör ALAPSZABÁLY
ALAPSZABÁLY 1 1. Általános rendelkezések: A sportegyesület neve: Rábatamási Sportkör Székhelye: 9322 Rábatamási, Rákóczi u. 1. Színe: Sárga-fekete Működési területe: Győr-Moson-Sopron megye A sportegyesület Részletesebben EGYÉNI ÉS TÁRSADALMI FELELŐSSÉGVÁLLALÁSÉRT ALAPÍTVÁNY
EGYÉNI ÉS TÁRSADALMI FELELŐSSÉGVÁLLALÁSÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉV Kelt: Budapest, 2011. május 28. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX 2014 Tartalomjegyzék Az Etikai Kódex alkalmazási köre... 3 Magatartás az Egyesületben, illetve azon kívül... 3 A jogszabályok betartása... 3 Kapcsolat Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint: 1. Az alapítvány neve: Simonyi Károly Szakközépiskola és Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS A Balatonfőkajár Község Önkormányzat és a Balatonfőkajár Roma Nemzetiségi Önkormányzat között
1 EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS A Balatonfőkajár Község Önkormányzat és a Balatonfőkajár Roma Nemzetiségi Önkormányzat között Az Államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. tv., valamint a nemzetiségi jogokról Részletesebben Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED
Adószám: 18367193-1-03 Bejegyző szerv: Bács-Kiskun Megyei Bíróság Kecskemét Regisztrációs szám: Pk.60.060/2005/3. Motoros Könnyű Sportrepülő Szövetség 6035 Ballószög, II. körzet 35. 2005. Fordulónap: 2005. Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések. 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány keretei között.
Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2001. június 21. 2 TARTALOMJEGYZÉK I./ Szervezeti felépítés 1./ Közgyűlés 2./ Elnökség 3./ Munkaszervezet: Részletesebben Önkéntes munka nyilvántartásának rendje
a Magyar Hadtudományi Társaság Szervezeti és Működési Szabályzatának 3. számú melléklete Önkéntes munka nyilvántartásának rendje Jelen dokumentum a Magyar Hadtudományi Társaság (MHTT) 2014. február 28-án Részletesebben 1. Általános rendelkezések
Nagyszénás Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2015. (III. 25.) önkormányzati rendelete a társadalmi szervezeteknek, alapítványoknak és közalapítványoknak nyújtható önkormányzati támogatásokról Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben A Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács
A Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács 2011. évi munkaterve Elfogadta: A Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács a 2011. február 17-i ülésén 1 Jelen dokumentum a Nyugat-dunántúli Regionális Részletesebben SZÜLŐI SZERVEZET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A MAGYAR KÖZTISZTVISELŐK, KÖZALKALMAZOTTAK ÉS KÖZSZOLGÁLATI DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETE KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI DOLGOZÓK ORSZÁGOS SZAKMAI TANÁCSA /MKKSZ KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI OSZT/ SZERVEZETI Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc A vállalkozás jellege és üzemelési formái III. 38. lecke Előadás vázlat 1. Közös Részletesebben Alapító okirat. 1. Az egyesület neve, székhelye:
Alapító okirat 1. Az egyesület neve, székhelye: 1.1. Az egyesület neve: Villanypára Egyesület Az egyesület rövidített neve: VAPER 1.2. Székhelye: 6766 Dóc, Petőfi u. 9. 1.3. Az egyesület emblémája: 1.4 Részletesebben NIOK Alapítvány a civil partner
NIOK Alapítvány a civil partner Tudás, tapasztalat, infrastruktúra, szolgáltatások Egyre több vállalat fordít figyelmet a társadalmi felelősségvállalásra (CSR) és azon belül is a jótékonyságra, az adományozásra, Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben 2008. évi Közhasznúsági jelentése
ÚTON Ifjúsági - Kulturális Egyesület 4024 Debrecen, Rákóczi u. 62./A. 2008. évi Közhasznúsági jelentése Debrecen, 2008. május 30. Szűcs Kornél Balázs Elnök 1 A z ÚTON Ifjúsági Kulturális Egyesület Közhasznúsági Részletesebben Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában. Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ
Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ Jog: definíció? Nincs egységes jogi definíció Európában, de még a legtöbb országban sem. USA megközelítés: Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY A 2000. január 29.-án megtartott alapító taggyűlésen és 2000. június 21-én tartott taggyűlésen elfogadott, egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Hatályba lépés: 2013..
HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Hatályba lépés: 2013.. TARTALOMJEGYZÉK I. A HTE működése... 3 1. A HTE képviselete... 3 2. Titkárság... 3 3. Ügyvezető Részletesebben ÉRDEKKÉPVISELETI FÓRUM MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
Pick Alapítványi Bölcsőde 6725 Szeged Szabadkai út 18. Tel. /fax: 62/567-177 Tel.: 62/ 421-477 Fenntartó: Pick Gyermeknevelési Alapítvány Adószám: 18469910-1-06 E-mail: pickalapitvany@invitel.hu ÉRDEKKÉPVISELETI Részletesebben a 2014-2020 közötti programozási időszakra történő felkészülésről és a
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2004. november 29-i ülésére Tárgy: A Városi Könyvtár és Művelődési Ház intézményvezetői állás pályázat kiírása Előadó Kasper Ágota Részletesebben Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület Emlősvédelmi Szakosztály
Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület Emlősvédelmi Szakosztály Budapest, 1121 Költő u. 21. Szervezeti és Működési Szabályzat 1. A szakosztály megnevezése, jelképe: A szakosztály magyar neve: Magyar Részletesebben JEGYZŐKÖNYV A MAGYARORSZÁGI AMERIKAI STAFFORDSHIRE TERRIER EGYESÜLET KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV, 2015. MÁJUS 29. 1. OLDAL
1. OLDAL JEGYZŐKÖNYV Készült a Magyarországi Amerikai Staffordshire Terrier Egyesület (továbbiakban, de nem kizárólagosan: Egyesület) rendkívüli Közgyűlésén, Dunavarsányban, a Gyóni Géza utca 5 szám alatt. Részletesebben Európai részvénytársaság (ERT)
Az alapszabályról szóló rendelet és irányelv a munkavállalói részvételről (2001.10.08 / 3 éves transzpozíció) Miről szól ez az európai jogi forma? Alapítási formák Alapszerkezet Szervek Munkavállalói részvétel Részletesebben A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.... 3 II. A KOLLÉGIUM VEZETÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA... 3 2.... 3 A Kollégiumi Közgyűlés... 3 3.... Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság Szervezeti és Működési Szabályzata 1.) A társaság neve, székhelye, jogállása 1.1.) A társaság neve: Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság 1.2.) Részletesebben C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete. a helyi civil szervezetek támogatásáról
C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete a helyi civil szervezetek támogatásáról Záradék: Kihirdetés ideje: 2015. február 25. 15. óra 40. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság