text:
⭐KOLLEKTÍV KÁRPÓTLÁS ÉS KISEBBSÉGEK: ŐSLAKOS PÉLDÁK *
KOLLEKTÍV KÁRPÓTLÁS ÉS KISEBBSÉGEK: ŐSLAKOS PÉLDÁK *
Download "KOLLEKTÍV KÁRPÓTLÁS ÉS KISEBBSÉGEK: ŐSLAKOS PÉLDÁK *"
1 KÖRTVÉLYESI ZSOLT KOLLEKTÍV KÁRPÓTLÁS ÉS KISEBBSÉGEK: ŐSLAKOS PÉLDÁK * Jelen tanulmány egy kevéssé tárgyalt témakört mutat be, a teljesség igénye nélkül. A kisebbségeket érintő kollektív kompenzáció kérdése jellemzően megakad a kollektív jogalany problémájánál, és a jogi környezet nem teszi lehetővé, hogy a jogsértéssel érintett közösség tagjai egyéniesítés nélkül vagy azon túlmutatóan érvényesítsék igényüket. A kollektív kárpótlás mint eszköz jellemzően szimbolikus jóvátételnél merül fel, például a jogsértés nyilvános és hivatalos elismeréseként. A kisebbségi jogok nemzetközi dokumentumokban biztosított anyagi garanciái általában gyengék. A két kérdés összekapcsolását jelentené annak elismerése amint erre az esettanulmányok között látunk majd példát, hogy egyes, nagy horderejű jogsértések után az esetleg érintett közösséget mint kollektívát is megilleti kártérítés. Ez különösen olyan esetekben merül fel, ha a jogsértő tevékenység célzatosan a közösség ellen irányult, mint amilyen tipikusan a népirtás, a lakosság kitelepítése vagy más etnikai célzatú jogsértések, de adott esetben egy olyan helyzetben is indokolt lehet az alkalmazása, ahol katonai tevékenység vagy biológiai jellegű károkozás olyan nagy volumenben érintette a lakosság egy részét, hogy a sérelem foka egyes közösségnél a kollektívát fenyegeti. Különösen érzékeny kérdés a földtulajdonnal kapcsolatos kollektív igények köre. A föld amely a nemzetelvű gondolkodás hagyományosan központi kérdése 1 fogalmi eleme a szuverén államnak, és egy terület felett biztosított (kisebbségi) kollektív jogok mindig főhatalmi vetületet sejtetnek. A kollektív kompenzáció ingatlanhoz kapcsolódóan érthetően hangsúlyosabban merül fel olyan esetekben, ahol a közösségi tulajdonlás jellemző maradt. Az őslakos jogok és a nemzeti kisebbségek jogainak eltérő fejlődésén 2 túl ez indokolhatja, hogy az európai (nemzeti) kisebbségi jogi rendszerben a kollektív kárpótlás kérdése nem merült fel valódi lehetőségként. * A cikk alapját a Közép-Európai Egyetem Nacionalizmus Tanulmányok Programján Várady Tibor témavezetésével készült szakdolgozat képezi, ezért itt is szeretném megköszönni kiváló tanáraim, Várady Tibor, Kovács Mária, Pogonyi Szabolcs folyamatos segítségét, továbbá Will Kymlicka és Rogers Brubaker hasznos észrevételeit. Köszönöm Tóth Judit és Pap András László önzetlen segítségét és családom állandó támogatását, biztatását.2 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 49 A kollektív mozzanat kisebbségi szempontból azért lehet különösen érdekes, mert valódi vagyoni biztosítékot szolgáltathat a jogsértővel szemben, egyúttal pénzügyi alapot nyújtva az adott kisebbségnek tehát olyan garanciát jelent, amely a kisebbségi jogi dokumentumokból lényegében hiányzik. 3 Chris Chapman a rendszerváltások kapcsán jegyzi meg: Ahol a kisebbségi jogi érveket az átmenetek során gyakrabban használják, az a reparációs igények kérdése és a jogi, politikai és társadalmi reformkövetelések annak érdekében, hogy a masszív és szisztematikus jogsértések ne ismétlődhessenek meg. 4 Fórika Zsolt tanulmánya a romániai magyar kárpótlási kérdésekről 5 jól mutatja, hogy ott, a rendszerváltás után egyértelműen egyéni tulajdonjoghoz kapcsolódó igények érvényesítéséről van szó. Régiónkban a kisebbségeket érintő kárpótlások, amennyiben erről döntés született, a kollektív jogalany kérdését jellemzően úgy oldották fel, hogy meghatározott közjogi személyeket, tipikusan egyházakat kárpótoltak. Azonban leginkább a kollektív jogalany elismerése körüli viták eltérő kimenetelére vezethető vissza az, hogy a témakörben nemzeti kisebbségeket érintő ügyekben nem csak őslakos példákat tudunk bemutatni. Európában kisebbségi kérdésekben hagyományosan a nemzeti kisebbségeket szokás említeni melyek a kisebbségi jogokat az akaratukkal ellentétes határmegvonásokért, egyfajta kollektív kompenzációként kapták egy korabeli interpretáció szerint 6, azonban a vizsgálandó esetek között az olvasó európai példákat is talál majd. A tanulmány először fogalmi tisztázásra vállalkozik, majd egyes általános dilemmák tárgyalását követően őslakos példákon keresztül mutatja be, hogy milyen esetekben hogyan merül fel a kollektíva kárpótlásának ügye. Fogalmak Angolul a compensation kifejezés lefedi (sőt, ennél még tágabb is 7 ) a jog azon ősi szabályát, miszerint az okozott kárt meg kell téríteni, míg a magyar terminológiában ezt részben a kártérítés, részben a kártalanítás, részben a kárpótlás fejezi ki. Kártérítés alatt a jogtalanul okozott, kártalanításon a jogszerűen okozott kár teljes megtérítését értve, míg a kárpótláson az ex gratia és ennek megfelelően sokszor nem a kár teljes összegében járó ellentételezést értve. 8 A jelen tanulmányban ismertetendő fogalomkörhöz legközelebb talán a kárpótlás áll, hiszen legtöbb esetben nem teljes összegű és nem a polgári jogi, általános kártérítési elvek alapján, hanem politikai döntés eredményeként járó kompenzációról lesz szó, tehát a továbbiakban jórészt ezt a kifejezést használom összefoglalóan. Ettől függetlenül számos olyan példa szerepel majd a tanulmányban, amely tartalmilag kártérítésnek felel meg. 9 A kártalanítás azonban legfeljebb akkor merülhet fel, amikor a jogsértést jo-3 50 Körtvélyesi Zsolt gi értelemben jellemzően a károkozó hatalom nem ismeri el (például korabeli szabályok szerint jogszerű vagy bizonytalan közérdek-hivatkozással végrehajtott tulajdonelvonás esetén), ezért a jogsértés fogalmi eleme lényegében hiányzik. A kollektív kárpótlás biztosításának előfeltétele a kollektíva jogi elismerése. A kisebbségek helyzetét ebből a szempontból jól leírja az a szakadék, ami a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (a továbbiakban: Egyezségokmány) 1. és 27. cikke között feszül. A 27. cikk csak az egyén szintjén ismeri el a csoporthoz tartozáshoz kapcsolódó jogokat, a valódi kollektív vetületet biztosító 1. cikk viszont az államnál kisebb egységek számára csak ritka kivételként nyújt garanciát. A kollektív jogalany elismerése nem okoz gondot, ha állam a címzett, viszont jórészt áthághatatlan akadályt képez, ha ennél kisebb egységről van szó, különösen az etnikai-nemzeti, vallási, nyelvi kisebbségek esetén. A tipikus nemzetközi jogi kollektíva, az állam után tehát az egyén következik, amely a jogérvényesítés során sajátos dilemmát eredményezhet. A srebrenicai vérengzés miatt államközi szinten például elvileg jogszerűen próbált kártérítéshez jutni Bosznia-Hercegovina a volt Jugoszláviával, majd jogutódjával, Szerbiával (illetve Montenegróval) szemben. 10 Azonban ez a valóságban azt eredményezte volna, hogy a Republika Srprska (Bosznia-Hercegovina részeként), különösen pedig a tényleges jogsértők nagy része kedvezményezett lett volna, miközben kötelezetti oldalon szerepelt volna valamennyi vajdasági kisebbség. A Nemzetközi Bíróság a Hágai Nemzetközi Törvényszék megállapításait átvéve rögzítette, hogy végrehajtottak népirtásnak minősülő cselekedeteket, ezért azt kellett vizsgálni, hogy erre az alperesnek mint államnak a felelőssége kiterjedt-e. Bár a közvetlen utasításláncot nem látta bizonyítottnak a büntetőbíróság, megállapította a mulasztásos felelősséget, tudniillik, hogy Jugoszlávia nem törekedett arra, hogy megakadályozza a népirtás végrehajtását. 11 A Nemzetközi Bíróság ennek ellenére döntött úgy, hogy a kártérítés nem megfelelő szankció az adott esetben. Az világos, hogy az in integrum restitutio az adott helyzetben lehetetlen követelés, azonban a bíróság továbbment, és nem látta bizonyítottnak az oksági kapcsolatot a srebrenicai népirtás végrehajtása és a jugoszláv hatóságok mulasztása között. A látszólagos ellentmondást azzal a következtetéssel oldja fel az ítélet, hogy nem látja igazoltnak, hogy a mulasztás hiányában a népirtás egyértelműen megelőzhető lett volna, vagyis a jugoszláv vezetés rendelkezésére álló eszközök (vagyis hogy tudvalévőleg befolyással bírtak a boszniai szerb erőkre) elegendőek lettek volna-e a vérontás elkerülésére. Az oksági kapcsolat hiányában pedig kártérítést sem ítélt meg a bíróság. Látható, hogy a jogalany problematikája nem jelenik meg közvetlenül az eljárásban, hiszen az állam jogi személyisége nem kérdőjelezhető meg, azon-4 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 51 ban áttételesen ekkor is gondot jelent, hogy a felelősök körének alig feleltethető meg ez a jogalany. A kollektíva határait tehát indokolatlanul tágan és mereven határozza meg a jelenlegi szabályozási környezet, amely miatt különösen erősen idézheti magára a kollektív bűnösség alkalmazásának vádját. A kollektív kárpótlás kisebbségeket érintő, jelen tanulmányban ismertetendő esetei során ezzel szemben a kollektíva fogalmi elemként csak a jogosult oldalon szerepel. Témánk szempontjából kollektív kárpótláson olyan kárpótlást értünk, amely során a jogosultak körét elsősorban jelen tanulmányban: kisebbségi csoporthoz tartozásuk alapján határozzák meg. A formula előfeltétele a kollektívát ért kár megállapítása. (Nem szünteti meg a kollektív jelleget, ha a kár bizonyítása során egyéni esetekre alapoz az eljárás.) A nehéz esetek eldöntésénél a választóvonalat leginkább egy eljárásjogi megoldás kapcsán érhetjük tetten: amennyiben a csoporthoz tartozás bizonyítottsága megfordítja a bizonyítási terhet, vagyis az adott eljárásban a csoport tagjainál vélelmezett a jogosultság, a kárpótlás kollektívnak minősül. 12 Bár bizonyos elemeiben például az egyesült államokbeli class action intézményéhez hasonlít ez a megoldás, 13 lényeges eltérés, hogy kollektív kárpótlás esetén nem közvetlenül a károsulti pozíciót kell bizonyítani, hanem egy, a károkozás előtt is fennállt, attól függetlenül létező csoporthoz tartozást. A kollektív (a nevében történő) jogérvényesítésre hazai példa lehet, ahogy az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló évi CXXV. Törvény 14. (1) bekezdés b) pontja felhatalmazza az Egyenlő Bánásmód Hatóságot, hogy jogaikban sértett személyek vagy csoportok nevében fellépjen, illetve a 20. (1) bekezdés c) pontja a társadalmi és érdekképviseleti szervezeteket hatalmazza fel, hogy az egyenlő bánásmód követelményének megsértése esetén pert és hatósági eljárást indítson bizonyos egyéb körülmények teljesülése esetén, amely között a kollektív aspektus is szerepel: amennyiben a jogsértés vagy annak közvetlen veszélye személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érinti. A kollektív fellépés, illetve a kollektíva nevében történő igényérvényesítés tehát minden esetben egy olyan helyzethez kapcsolódik, amelyhez a jogalkotó egyfajta erős erkölcsi indokot köt, és amely alátámasztja azt, hogy túllépjen az egyébként szigorú egyéni (eljárási és materiális) jogosultságon. Nemzetközi dokumentumok A kollektív kárpótlás a nemzetközi emberi jogi korpuszban közvetlenül alig jelenik meg. Jellemző, hogy a vonatkozó irodalom a kollektív vetületet tipikusan eljárásjogi problémaként értékeli. 14 A tárgyról az alábbi nemzetközi dokumentumok tartalmaznak szabályozást.5 52 Körtvélyesi Zsolt Az ENSZ keretében kidolgozott és 2005-ben elfogadott dokumentum, az Alapelvek és iránymutatás az emberi jogok nemzetközi jogát és a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan és kirívó módon megsértő cselekmények áldozatainak jogorvoslathoz és kárpótláshoz való jogáról 15 a tárgykörében általános szabályrendszert kíván felállítani, és több helyen utal a kérdés lehetséges kollektív vetületére. Az Egyezségokmány 2. cikkéből következik az a kötelezettség, hogy a bennfoglalt jogok megsértése esetére megfelelő jogorvoslatot, kompenzációt nyújtsanak. A leginkább kollektív vetületű esettel, az önrendelkezési jog megsértésével egybevetve, és figyelembe véve, hogy az 1-2. cikk szerint a természeti javakhoz és erőforrásokhoz való jog is ide vonható, a népként elismert csoportok igényt tarthatnak mint kollektíva megfelelő kártérítésre. Bár az Alapelvek és iránymutatás jórészt egyéni megközelítést tükröz, kisebbségi szempontból garanciális szabálynak tekinthetőek az alábbi rendelkezések: a 25. cikk rendelkezik a megkülönböztetés-mentes alkalmazásról; a 24. cikk az áldozatok és képviselőik teljes körű tájékoztatását írja elő; az eltűntekkel, elhunytakkal kapcsolatos eljárásnál utal a dokumentum a közösségek kulturális hagyományaival való összhang szükségességére [22. cikk c) pont]. Áttételesen a 19. cikk restitúciós szabályai is ebbe a körbe vonhatóak, hiszen a helyreállítás a visszatérés jogát és valamennyi (így az Egyezségokmány 27. cikkében foglalt) alapvető jog biztosítását magában kell, hogy foglalja. A kisebbségeket katonai részről érő fenyegetések és jogsértések megelőzésének eszköze lehet a 23. cikk a) pontjának azon szabálya, hogy a katonai és biztonsági erők felett hatékony polgári ellenőrzést kell biztosítani. Valójában a hatékony részvétel elvének kollektív vetülete, valamint az áldozatok mint esetleges kollektíva megerősítésének szükségessége nem jelenik meg a dokumentumban. Holott a 8. cikk szerint áldozatnak kell tekinteni azokat is, akik kollektíve szenvedtek sérelmet. Ez nem pusztán a közvetlen családtagokat, hozzátartozókat jelentheti, vagy azokat, akik a közvetlen áldozatokat segítették, hanem akár egy tágabb csoportra is kiterjedhet adott esetben. Különösen, ha a preambulum azon kijelentésének fényében olvassuk, miszerint a viktimizáció jelenkori formái, bár alapvetően egyének ellen irányulnak, egyének csoportjai ellen is irányulhatnak, akik közösségként válnak célponttá. A környezetszennyezési kártérítési igények sajátos vetületét figyelembe véve az ENSZ Környezetvédelmi Programjának Környezetvédelmi Jog és Egyezmények Osztálya által kidolgozott Biológiai Sokféleségről szóló Egyezmény 16 szintén rendelkezik a kollektív kártérítés esetéről. A környezetkárosítások jellemzően nagy csoportot érintenek. Ezért hangsúlyozza a dokumentum a kollektív kártérítési megállapodások fontosságát a nemzetközi környezetvédelmi felelősségi eszközök körében. 17 Tekintve, hogy a kár egyéniesítése ebben az esetkörben gyakran ütközik nehézségekbe, a jognak6 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 53 fel kell készülnie az ilyen ügyek kezelésére. (A jogesetek kapcsán látni fogjuk, hogy ennek a kérdéskörnek adott esetben kisebbségvédelmi aspektusa is lehet.) Az őslakos népek jogairól szóló ENSZ Nyilatkozat (a továbbiakban: Nyilatkozat 18 ) számtalan eset kapcsán rendelkezik jóvátétel jellegű kötelezettségekről. A 10. cikk igazságos és tisztességes kártérítés fizetését írja elő olyan esetekben, ha az őslakos közösséget lakóhelyükről bármilyen okból eltávolítanák (és ezt lehetőség szerint előzetes beleegyezésükhöz kötve). A cikk állami kötelezettséggé teszi jóvátétel nyújtását általános jelleggel! az őslakos népek részére, és hivatkozik jogszabályaik, hagyományaik, szokásaik megsértésére, kulturális, szellemi, vallási, és spirituális tulajdonuk elvételére. A cikk rendelkezik arról, hogy az őslakos számára lehetővé kell tenni a szertartási eszközök és emberi maradványok visszaszolgáltatását és az azokhoz való hozzáférés[t]. A cikk az önrendelkezési jog részeként az őslakos népek számára biztosított létfenntartási és fejlesztési eszköz[ök] elvétele esetére igazságos és tisztességes jóvátétel megfizetését írja elő. Témánk szempontjából legérdekesebb rendelkezés a 28. cikkben olvasható, amely szerint lényegében a bármilyen jogcímen használt, birtokolt, tulajdonolt földek, területek, javak elveszítéséért, korlátozásáért stb. megfelelő kártérítés jár. A Nyilatkozat végleges szövege az in integrum restitutiót és a természetbeni megtérítést az egyéb megoldások mellett vagylagos lehetőségként rögzíti, míg a tervezet a helyreállítást jogként tételezte, és csak ennek lehetetlensége esetére tette lehetővé az egyéb kártérítési megoldásokat. 19 A cikk szerint a részes államok hatékony mechanizmusokat nyújtanak minden ilyen tevékenység miatti igazságos és tisztességes jóvátétel érdekében és megfelelő intézkedéseket tesznek azért, hogy enyhítsék a káros környezeti, gazdasági, szociális, kulturális vagy spirituális hatásokat. Emellett a 40. cikk rögzíti a hatékony jogorvoslat elvét. A jogok jó része állami kötelezettségként jelentkezik, azonban fontos szem előtt tartanunk, hogy egy deklaratív nemzetközi dokumentumról van szó, jogi kötőerő nélkül. Szintén nyilatkozat formában, ráadásul még csak tervezetként létezik az Amerikai Államok Szervezetének (Organization of American States, OAS) dokumentuma, az őslakos népek jogairól szóló amerikai nyilatkozattervezet. 20 A XII. cikk 2. bekezdése bármilyen őslakos örökség sérelme esetére helyreállításról rendelkezik, és csak ha ez nem lehetséges, akkor teszi lehetővé az egyéb ellentételezést. Hasonlóan fogalmaz a XXIX. cikk 6. bekezdése a fejlesztések kapcsán, a XXXIII. cikk pedig a hatékony jogorvoslat részeként, általános jelleggel rendelkezik jóvátételről. Az ENSZ Nyilatkozat idézett cikkéhez hasonlóan a vallási javakhoz való hozzáférést, ennek keretében a helyreállítást, visszaszolgáltatást, megtérítést őslakos jogként szabályozza az OAS tervezetének XV. cikkének 3. be-7 54 Körtvélyesi Zsolt kezdése, a XXV. cikk 2. bekezdése pedig a kitelepítés esetére ír elő kompenzációs kötelezettséget. A földhöz és területhez kapcsolódó jogokat illetően a tervezet XXIV. cikke tartalmaz rendelkezéseket. A védelemről és jóvátételről a bekezdések szólnak, és állami kötelezettséggé teszik az őslakos föld védelmét, a jogsértések szankcionálását, az ásványkincsekhez kapcsolódóan megfelelő ellentételezést írnak elő (az őslakosok megfelelő részesedését a profitból), továbbá a hatékony jogorvoslat biztosítását. Összességében a tervezet az ENSZ Nyilatkozathoz hasonló szerkezetben kíván védelmet nyújtani az őslakos népek egyes jogainak megsértéséhez kapcsolódóan. Egyes esetekben a regionális nyilatkozat túl is terjeszkedik az ENSZ dokumentumában foglaltakon, azonban egyrészt nem lenne korrekt az elfogadott rendelkezéseket egy tervezettel összevetni, másrészt ahogy az ENSZ Nyilatkozat sorsa mutatja a javaslat még számos módosításon mehet át, esetleg éppen ezeket a többletjogokat nyesegetve le. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 169-es számú, őslakosokat érintő egyezménye 21 is több esetben utal kártérítésre, jóvátételre. A cikk csak annyiról rendelkezik, hogy a nemzeti jogrendszerben megfelelő eljárási garanciák kell hogy biztosítsák az érintett népek földigényeit, azonban a cikk az őslakos javak igénybevétele (például bányászat) esetén megfelelő ellentételezésről rendelkezik. A 16. cikk előírja, hogy hacsak lehetséges a lakhelyük elhagyására kényszerített őslakosoknak biztosítani kell a visszatérés jogát, ennek hiányában megfelelő csereföldre jogosultak, és csak harmadsorban vagy az érintettek kérésére lehet más (így pénzbeli) megtérítést választani. További két kisebbségvédelmi dokumentumot érdemes még említeni. A faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló 1965-ös ENSZ egyezmény cikke szerint a részes államoknak hatékony védelmet és jóvátételt kell nyújtani a faji diszkriminációnak minősülő megnyilvánulások ellen. A népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló 1948-as nemzetközi egyezmény 23 fogalmi eleme a kollektív vetület, hiszen a jogsértések (legalább célzati szinten) népcsoportokat érintenek. Dilemmák A kollektív kárpótlás dilemmáit érzékletesen jeleníti meg a kárigények örökölhetőségének kérdése, amely részben már a kártérítési igények kapcsán felmerül: hogyan feleltessük meg egy kifizetéskori értéknek a kár bekövetkezésekor kalkulált összeget. Az értékegyenlőséget az utóbbi esetben jellemzően a kamatterhek hivatottak megteremteni, és tipikusan figyelmen kívül maradnak egyéb mérlegelési szempontok. Öröklés esetén azonban felvethető, hogy az örökhagyó által elszenvedett kárért fikciónkban azonnal járó megté-8 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 55 rítés összegét az örökhagyó felélte volna haláláig, esetleg másik oldalról az örökhagyó tehetsége folytán, az egyéb vagyoni helyzetével párhuzamba állítva valószínűsíthetjük, hogy a többi vagyoneleméhez hasonlóan ennek értékét is megtízszerezte volna az öröklésig. 24 Azonban ez a létező dilemma nem teszi lehetetlenné, hogy például egy, az 1945 utáni államosítás során elvesztett családi vagyontárgy, értékpapír rendszerváltozás utáni értékét bírósági eljárásban megállapítsák mérlegelve az ügy egyedi körülményeit és elkerülve a két említett extrém levezetést. 25 A kárpótlási példánál maradva, különösen természetbeni kiadásra irányuló kérelem, egyedi ingóság vagy ingatlan esetén merül fel annak kérdése, hogy többszöri jogtalan elvétel a holokauszthoz kapcsolódó, majd a kommunizmus alatti elkobzás esetén kit is illet a vagyontárgy, ha konkuráló követeléseket terjesztettek elő. Őslakosok esetén ugyanígy felmerülhet, hogy két, konkuráló igénnyel fellépő törzs közül melyik milyen területre tarthat számot. A fenti dilemmákkal nem a felmerülő kérdések megoldhatatlanságát kívánom jelezni, csak azt, hogy kollektív kárpótlás esetén fokozott óvatossággal kell eljárni a kárigények megítélésekor. Tyler Cowen szerint minden tulajdonjogot végső soron erőszak szült, csak elég távolra kell időben visszamennünk. 26 A kollektív kárpótlással szemben felvethető másik gyakori érv a potyautasság problémája, amely szintén óvatosságra kell, hogy intse a jogalkalmazót. Ami miatt mégsem mellőzhető a kollektív kárpótlás mint jogi megoldás, azt az alábbiakban lehet összefoglalni. Nem mondhatunk le a kártérítési igény érvényesítéséről pusztán azért, mert a kár csak nehezen vagy egyáltalán nem egyéniesíthető. (Mint például látni fogjuk a Bikini-atoll esetén.) A kártérítés hatékonysága szintén indokolhatja a kollektív jelleget: bizonyos közszolgáltatások pótlása, egyes ellátások kártérítéskénti megítélése csak csoportok részére biztosítható. (Mint látni fogjuk a Plan de Sánchez Massacre vs. Guatemala esetben.) Szintén alátámasztja a kollektív igényérvényesítés ügyét, hogy ne hagyjuk gazdagodni a jogsértőt, károkozót akkor sem, ha a szűk, polgári jogi értelemben az igény előterjesztésére jogosult körből már (adott esetben éppen a kérdéses jogsértések miatt) senki sincs életben, viszont találunk egy tágabb kollektívát, amely a jogsértésre jogot formálhat. Ezzel a szemponttal a kollektív kárpótlás ügyét azon általános törekvés részének tekinthetjük, amely a súlyos emberi jog-sértések teljes körű szankcionálását és megelőzését, a szisztematikus fellépést tekinti céljának, és amelynek része a Nemzetközi Büntetőbíróság 27 ugyanúgy, mint a fentebb hivatkozott Alapelvek és iránymutatás című dokumentum, vagy éppen a védelmi kötelezettség 28 állami felelősséggé tételének újra és újra előkerülő ötlete. E szempont gyakorlati megvalósulására lehet példa a holokauszthoz köthető zsidó igények érvényesítésére létrejött szervezet, a Németországgal9 56 Körtvélyesi Zsolt szembeni zsidó vagyoni követelések konferenciája, 29 amely valamennyi vagyoni követelést érvényesít az érintettek nevében külön szerződések és megállapodások alapján, perben és peren kívül. A jogosultak azonosítása esetén az összeg hozzájuk kerül, a többi befolyt összeget pedig egy közös alapból, meghatározott eljárási rendben osztják ki a túlélők, családtagok között, például nyugdíj-kiegészítés formájában, rendszeres jelleggel folyósítva. A Konferencia példája azt is mutatja, hogy kisebbség esetén a károkozókkal szembeni polgári jogi szankciók alkalmazása annak preventív és reparatív funkciójával együtt automatikusan szolgál kisebbségi jogi célokat. A vagyoni önállóság részeként valódi döntéshelyzetbe kerülhet egy autonóm, belső szerv, amely eleget téve a szubszidiaritás elvének a többségi intézményekhez képest az érintettekhez közelebb dönthet a közös vagyon sorsáról. A szubszidiaritás egy másik vetülete minden bizonnyal lényegesebb: a kollektív kárpótlás a fenti dilemmák ismeretében csak kisegítő jelleggel alkalmazható; vagy az egyéniesített kárigények mellett, azokat kiegészítve, vagy ha az egyéni fellépés eredménytelen lenne, esetleg nem lenne hatékony azok helyett, de hangsúlyosan azokat helyettesítve. Esettanulmányok A fenti elemzés nem lenne teljes, ha nem töltenénk meg tartalommal, vagyis olyan esetekkel, amelyek a kollektív kompenzáció köréből a második világháborút követően felmerültek, és melyekre jogi-politikai (bírósági, törvényhozói) válasz született. Két egyszerűbb kisebb számú lakosságot és kevésbé összetett cselekményeket mérlegelő ügy után két olyan eset bemutatása következik, melyekben nagyobb számú kisebbség földhöz kapcsolódó követeléseik elismeréséért küzdött, nem pusztán bírósági, de törvényhozói választ is kikényszerítve. A két utóbbi ügy azért különösen érdekes, mert az igények az érintett államok létét (legalábbis területiségét) kérdőjelezik meg azzal, hogy a terra nullius elvének rejtett továbbélésére mutatnak rá, ezzel lényegében az egész államszervezetet reagálásra késztetve. A Bikini-atoll-eset A Bikini-atoll (vagy Bikini-korallzátony, a Marshall-szigetekhez tartozó terület) lakosságát érintő kártérítési vita 30 jól mutatja, hogy a kisebbségi, környezetvédelmi és kollektív kártérítési szempontok hogyan kapcsolódnak össze a tanulmány vetületében: hogyan válhat a környezetvédelem a kisebbségvédelem eszközévé.10 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 57 Miután a terület az Egyesült Államok védnöksége alá került, a nukleáris fegyverkezéshez szükséges próbarobbantások helyszínéül választották, és 1946 és 1958 között 23 robbantást hajtottak végre. Bár a védnökség alapján az USA-nak elvileg megfelelő védelmet kellett volna biztosítania a lakosság részére, a teszthelyszínt anélkül választották ki, hogy az érintettek megfelelő tájékoztatást kaptak volna, nem is beszélve esetleges beleegyezési jogukról. Ráadásul a robbantás-sorozat után sem kaptak megfelelő egészségügyi ellátást, a sugárzás mértéke miatt időközben másik szigetre költöztették őket, ahol egy korabeli jelentés szerint éheztek, 31 súlyosbítva ezzel a szülőföldjük elvesztése miatti nehézségeket. A jogvita során még annak vádja is elhangzott, hogy az Egyesült Államok tudatosan hagyta figyelmen kívül az emberi kockázatokat, lényegében humán kísérletet végezve a lakókon. 32 Az ítélet szerint az érintetteknek fizetendő kártérítés USD, amely szakértői mérlegelés eredményeként kalkulált összeg (levonva a pert megelőzően már vállalt és teljesített, több tízmilliós kifizetéseket), fedezve a még mindig radioaktív terület rehabilitálását (251,5 millió dollár), és ellentételezve az évtizedek alatt elszenvedett nehézségeket (kb. 34 millió dollár), valamint a terület kiesett használati értékét (278 millió dollár). A helyreállításról készült eltérő számítások és tervek mérlegelése mellett a terület piaci használati értékéből kiindulva rendelkezett a bíróság az összegről, az őslakos követeléseknél nem szokatlan módon utalva arra a körülményre, hogy az adott közösség életében a szülőföldhöz való viszony különös jelentőséggel bír. 33 Tekintve, hogy a kártérítési igény egy földrajzilag könnyen azonosítható területet és főleg jogilag elkülönült csoportot érintett, a kollektív jogalany kérdése nem merült fel külön tárgyalandó problémaként, mint a kisebbségeket érintő kollektív kárrendezési ügyekben általában. Bár a dilemmák egy része ebben az esetben is fennáll, hiszen a hosszú évtizedek során a(z átköltöztetett) lakosság száma dinamikusan változott az 1946-os adat 170 főről szól, míg 1985-ben 550 személyt rögzít az ítélet 34, egy részük időlegesen vissza is költözött. Az ügyben egy számszerűen kicsi, földrajzilag és politikai értelemben is távoli csoportot ért jogsérelem, és ezek a szempontok fontos szerepet játszottak abban, hogy éppen az ő kárukra folytak a kísérletek, hogy nem történtek meg a szükséges óvintézkedések, tájékoztatás, illetve hogy a kármentés, kárrendezés folyamata is sokáig akadozva haladt, ha egyáltalán. Az azóta elfogadott A bennszülött népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat külön szakaszban 35 biztosítja az őslakos területi jogokhoz kapcsolódóan a környezet és az egészség védelmét, a veszélyes hulladékokat külön nevesítve.11 58 Körtvélyesi Zsolt A Plan de Sánchez Massacre vs. Guatemala ügy Hasonlóan katonai erők által elkövetett cselekmény volt a tárgya az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság előtti guatemalai ügynek, amelyet két ítéletben döntöttek el, először az alapkérdésekben, 36 majd a kártérítést és a költségeket 37 illetően hozva határozatot. Az eljárás alapját képező cselekmények a guatemalai hadsereg és civil kollaboránsai által egy kollektíva sérelmére elkövetett szisztematikus erőszakoskodások (gyilkosságok, nemi erőszak, egyéb elnyomás) voltak. Az ügy döntő eleme, hogy nem egyszerűen a cselekmények közvetlen áldozatait és hozzátartozóikat érte sérelem, hanem a közösséget magát, hiszen az idősek leöldösése a hagyományok, a közösség kultúrájának fennmaradását sodorta veszélybe, a közösség mint kollektíva továbbélését tette bizonytalanná. A bírósági ítélet rögzíti, hogy az akkori hatalom deklarált célja volt a maya eredetű (őslakos) népesség köztük az ügy áldozatai, az maya-achí etnikumba tartozó közösség elleni fellépés. 38 A kártérítési döntést több szempont egyértelműen kollektív kártérítéssé teszi. Bár az áldozatokat az ítélethez csatolt lista személy szerint tartalmazza, a bíróság megjegyzi, hogy elképzelhető, hogy a felsorolás nem teljes körű, hiszen az azonosítás nehézségekbe ütközött. (Tehát egy későbbi, a csoporthoz tartozó személy minden bizonnyal automatizmus alapján válhat jogosulttá.) Ugyanígy nehézséget okozott a sérelmek egyéni mérlegelése, így végül a túlélő áldozatok akképpen jogosultak egyösszegű kártérítésre, hogy abból személyenként 5000 USD vagyoni és USD nem vagyoni kártérítést kapnak. Ami miatt azonban az ügyet a kollektív kártérítési esetek között érdemes ismertetni, azok különösen a további, kártérítésként megítélt állami kötelezettségek. 39 Az alperes köteles a mészárlás körülményeit feltárni, ennek kapcsán az állami felelősséget a cselekményekért, a jóvátételért és a megemlékezésért nyilvánosan elismerni, ennek részeként az ítéletet és az alapul fekvő regionális emberi jogi egyezményt a helyi maya-achí nyelvre lefordítani, az ítélet egyes részeit ezen a nyelven és spanyolul meghatározott orgánumokban (közlönyben és országos napilapban) közzétenni. Részben szintén szimbolikus tettként az ítélet kötelezte az alperest egy emlékkápolna felépítésére, ám kevésbé jelképes az a kötelezettség, hogy bizottságot állítsanak fel és finanszírozzanak, amely az áldozatok lelki és fizikai egészségét méri fel, illetve egészségügyi és kapcsolódó programokat dolgoz ki és működtet, melyeket az érintettek térítés nélkül vehetnek igénybe. Köteles továbbá az állam öt éven belül működő lakhatási és fejlesztési programot létesíteni egészségügyi, oktatási, termelési és infrastrukturális területen, ideérte utak, iskola, egészségügyi központ építését, a vízellátás megoldását. A végrehajtás esetleges nehézségeit a bíróság akképpen kívánta kezelni, hogy állami kötelezettséggé tette, hogy évente beszámoljanak a programok állásáról.12 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 59 A kártérítés technikailag egyéniesített (bár érdemben kollektív) összegén felül tehát olyan intézkedéseket határozott meg az ítélet, amelyek sajátosságaiknál fogva csak egy közösséget szolgálhatnak, azonban túlnyúlnak a puszta szimbolikus jóvátételen. Az ügyben úgy erősítették meg az érintett kisebbséget, hogy nem közvetlenül kisebbségvédelmi eszközöket alkalmaztak, azonban a kollektív kártérítés hatásában egyértelműen hozzájárulhat ahhoz, hogy a korábbi súlyos jogsértések ellenére éljen tovább a közösség mint közösség. Az ausztrál őslakosok földigényei Az amerikai területfoglalásokhoz hasonlóan folyamatos ausztrál terjeszkedés, mint kiderült, még a 20. század végére sem jutott nyugvópontra. A viták egy 1985-ös queenslandi törvény kapcsán erősödtek föl. A Queensland Coast Islands Declaratory Act 40 akképpen kívánta rendezni a helyenként még bizonytalan tulajdonjogi helyzetet, hogy minden olyan jogot, amely az érintett területek 1879-es annexióját követően is érvényesek maradtak, ellentételezés nélkül megszüntetett. 41 A törvény hatását Brennan bíró úgy foglalta össze, hogy amennyiben egy őslakos jog elkerülte az 1879-es annexió Szkülláját, az 1985-ös megszüntetés Kharübdisze fenyegette. 42 Ez a szabályozás lényegében a terra nullius elvének gyarmatosítást követő továbbélését jelentette, hiszen olyan senkiföldjének tekintette a korábban őslakos területeket kivétel és megkülönböztetés nélkül, amelyek felett már csak a többségi állam tiszta joga volt rendelkezni, egyfajta tabula rasát teremtve. Új helyzetet teremtett azonban, hogy erre az intézkedésre már olyan időszakban került sor, amikor az emberi jogok univerzális érvényesülését tételes jog védte. Ausztráliában az antidiszkrimináció elve nem alkotmányos szinten, hanem az 1975-ös Faji Diszkriminációs Törvényben (Racial Discrimination Act, RDA) szerepelt. 43 Erre a jogszabályra hivatkozva nyújtotta be keresetét Eddie Mabo, egy kis sziget, Mer (vagy Murray-sziget) lakója. A terület a Pápua Új-Guineát és Ausztrália északi csücskét elválasztó Torres-szoros szigeteinek csoportjába tartozik, lakója tehát Torres-szoros szigeteki lakosként (az aboriginal néven elismert őslakosok melletti másik bennszülöttnek tekintett csoport tagjaként) elismert személy volt. Bár a kereset jogi megfogalmazása diszkriminatív intézkedésre alapozott tulajdonjogi követelés volt, valójában nem nehéz ráismerni a korlátozás nélküli ausztrál fennhatóságot vitató önrendelkezési igényre. A sziget lakói hagyományos jogaikat és azok háborítatlan élvezetét kívánták jogi fórumok előtt érvényesíteni, hasonlóan ahhoz, amikor a már hivatkozott ENSZ Egyezségokmány 27. cikkére mint egyéni kulturális jogra alapítva küzdenek őslakos csoportok földjogaik elismeréséért. A történelmi jelentőségű (1988-ban megszületett) bírósági döntés kimondta, hogy az 1985-ös queenslandi törvény diszkriminatív volt a miriam lakossággal (a Murray-sziget lakóival) szemben, tehát joghatás kiváltására sem13 60 Körtvélyesi Zsolt volt alkalmas. 44 Ezzel azonban a bíróság még nem válaszolta meg azt a kérdést, hogy a törvény végrehajtásának hiányában fennmaradtak-e a földhöz kapcsolódó (őslakos) jogok. Ezt a kérdést a második Mabo-ügyben vizsgálta a bíróság. Ahogy Sir Harry Gibbs, legfelsőbb bírósági bíró ez utóbbi, 1992-es döntés kapcsán utólag megjegyezte: kevés vagy talán egyetlen egy ítélet sem szült ilyen sokféle reakciót, az eufóriától a mély aggodalomig. 45 A hét bíró véleménye a döntés során több kérdésben megoszlott, az előkérdések eltérő arányban dőltek el. A legelső tisztázandó probléma a native title (bennszülött vagy őslakos jogcím) fogalma volt. Hat bíró (eggyel szemben) úgy döntött, hogy ezt a jogintézményt az ausztrál jog elismeri, vagyis az őslakosok lényegében kisebbségi jogként rendelkeznek bizonyos, a földhöz kapcsolódó, saját hagyományaik szerint gyakorolható jogokkal, 46 amelyek túlélték a gyarmatosítással járó szuverén döntést, a Korona területszerzését, a joghatóság kiterjesztését. 47 A döntés további részéből azonban kiderül, hogy meglehetősen korlátozott az a terület, ahol ilyen túlélő jogok léteznek, a bíróság ugyanis az ítélet többségi érvelése szerint nincs abban a helyzetben, hogy a szuverén (megfelelően konkrét és egyértelmű) döntéseit megkérdőjelezze, sőt csekély többséggel, négy/három arányban úgy döntött, hogy ilyen esetben a megfelelő anyagi ellentételezés hiányát sem kifogásolhatja. Ahol tehát a szuverén ilyen döntése találkozik egy native title alá tartozó területtel, ez utóbbit az új szerzés megszünteti. 48 Az őslakos földigények mégoly korlátozott elismerése is nagy visszhangot váltott ki a közvéleményben, és törvényhozói reakciót is kiváltott: a Native Title Act as elfogadása a hivatalos indokolás szerint a Mabodöntés után beállt bizonytalan jogi helyzet miatt vált szükségessé. A bírósági eljárás valóban feltárt egy lényegi ellentmondást, amely jogalkotói választ kívánt: a terra nullius elvének továbbélése ellentétesnek bizonyult az 1975-ös RDA antidiszkriminációs szabályaival. Az új törvény ezt elvi szinten úgy kívánta rendezni, hogy az 1975 utáni szerzéseket, amelyek sértették az RDA rendelkezéseit, nem tette semmissé, hanem ilyen esetekben utólagos kompenzáció kifizetését tette kötelezővé. 50 A törvény érvényesülését azonban két új fejlemény lényegesen befolyásolta. Egyrészt az őslakos jogokkal szemben kritikusabb John Howard kormánya került hatalomra, másrészt 1996-ban megszületett a bírósági döntés a Wik-ügyben. 51 Az ítélet szerint a Korona földadományai mellett, akár ugyanazon területen is továbbélhettek őslakos jogok. Bár a jogi levezetés szerint ez csak akkor fordulhatott elő, ha a földadomány jellege összeegyeztethető volt az adott őslakos joggal ellenkező esetben a korábban fennálló őslakos jog megszűnt, a közvéleményben megjelent félelem szerint az ausztrálok többé a kertjük tulajdonjoga felől sem lehettek biztosak. Az 1997-es törvényhozói válasz, merítve a félelmekből, szakított a korábban jellemző folyamattal, amely finom egyensúlyozásra törekedett az érde-14 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 61 kek között. A Native Title Amendment Bill az őslakos szervezetek tiltakozása ellenére és a velük való konzultáció nélkül született meg. 52 A törvény a rákövetkező bírósági döntésekből láthatóan 53 új szabályozásával felülírta a native title korábbi, common law alapján kidolgozott fogalmát, és jóval megszorítóbb elveket fektetett le. Bár a hosszú folyamatban mind az igazságszolgáltatás, mind a törvényhozás fontos szerepet játszott, egyértelműen ez utóbbit terheli a felelősség, hogy elszalasztotta a lakosság egyes csoportjai közötti történelmi megegyezés lehetőségét. Tom Calma, 35 éve őslakos ügyekkel foglalkozó szakember, az ausztrál őslakos ügyek biztosa összefoglalóan úgy értékelte az ismertetett jogfejlődést, hogy napjainkra egyértelmű: a native title az ausztrál tulajdonjogi hierarchia legaljára került. Problémafelvetésében az őslakos jogok megnyugtató rendezését számos kulcsterületre bontja, ezek közé sorolva azt a(z eljárásjogi) kérdést is, hogy a földkövetelésekről folyó eljárásban melyik oldalt terheli a bizonyítási kötelezettség. 54 Az őslakos jogok és többségi földtulajdon ütközésének európai példájában a bíróságok ugyanezzel a kérdéssel találkoztak, és amint a következő esettanulmányban látni fogjuk tanulságos megoldást dolgoztak ki. Számi földjogok A számi (korábbi szóhasználattal: lapp) nép tagjai Észak-Európában, főleg Norvégiában és Svédországban élnek, de kisebb csoportok laknak Finnországban és Oroszországban is. Bár őslakosként elismert népcsoport, földigényeik a mai napig rendezetlenek, és például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (International Labour Organisation, ILO) vonatkozó (169. számú, es) egyezményét 55 csak Norvégia ratifikálta. 56 A számik esetén nem kifejezett gyarmatosítás, hanem a többségi lakosság szervezett államainak terjeszkedése és a nemzetépítés folyamata volt a konfliktus forrása. A földművelő társadalom területszerzéseit alátámasztotta az a felfogás, mely szerint a számik primitív életformája (így a vándorló jellegű pásztorkodás) nem alkalmas arra, hogy tulajdonjogot keletkeztessen az időszakosan használt területek felett, így az északi államok fokozatosan kiterjesztették szuverenitásukat a számik által lakott területekre. A számi jogok alapjaként (mint számi Magna Charta) szokás hivatkozni a Lapp Kodicill (vagy Codicil) nevű dokumentumra amelyet a norvég és svéd királyság kötött egymással a határ megállapításáért vívott háborúskodás során, azonban ebben az iratban nincs utalás tulajdonjogra. 57 A megszilárdult államhatárok azonban fennmaradtak, és további korlátot jelentenek a következetes jogérvényesítés előtt. 58 Norvégiában hosszú ideig hivatalos cél volt a számi lakosság civilizálása, vagyis a norvégosítás, a földszerzésüket pedig törvényi úton lehetet-15 62 Körtvélyesi Zsolt lenítették el. 59 Az asszimilációs politika eredménye az lett, hogy a második világháború után már nem tekintették különálló népcsoportnak a számikat (ezért nem is merült fel hivatalos szinten, hogy az 1957-es ILO egyezményt 60 alkalmazzák rájuk). A bős-nagymarosi beruházás elleni mozgalomhoz hasonlóan a számi jogokért folytatott harcban az első széles körben mozgósító erejű ügy egy vízerőműhöz köthető (az Alta-völgyben). Az ügy az Emberi Jogok Európai Bizottságát is megjárta, azonban egyrészt a kérelmet nem fogadta be a Bizottság, másrészt a döntésben utalt arra, hogy a korlátozása nem haladta meg a demokratikus társadalomban szükséges mértéket. 61 Több számi ügyet tárgyalt az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága is, a kérelmek jellemzően a hagyományos életmód megőrzésének jelszavával igényeltek jogvédelmet. Az 1992-es Ilmari Länsman és mások kontra Finnország-döntésben 62 számi rénszarvastenyésztők támadták meg a Központi Erdészeti Tanács és egy magánvállalat között létrejött szerződést, amely egy adott területen engedélyezte a kőkitermelést és -elszállítást. Az Emberi Jogi Bizottság a körülményeket mérlegelve arra jutott, hogy bár elviekben ez a típusú tevékenység sérthette volna az Egyezségokmány 27. cikkében biztosított jogot amelybe a számik hagyományos életformájaként ismert rénszarvastenyésztés is beletartozik, a konkrét esetben támadott gazdasági tevékenység nem érte el azt a lényeges hatást, amely a jogsértés megállapítását megalapozta volna. 63 A döntés hivatkozott arra, hogy a kitermelés és a szállítás olyan időszakra esett, amikor a rénszarvasok nem legelnek a kérdéses területen. Hasonlóan korlátozott hatást fejtettek ki a Jouni E. Länsman és mások kontra Finnország-ügyben sérelmezett tevékenységek a Bizottság megállapítása szerint. 64 Az ügyek fő következménye a konkrét kérelmek sikertelensége ellenére, hogy a számi rénszarvastenyésztő életmódot a 27. cikk szerint védendő jogként ismerték el. Ez alapján pedig további, súlyosabb beavatkozás esetén újabb kérelem akár ugyanazon ügyben is sikerrel járhat (ha a beavatkozás túllépi a szükséges és arányos mértéket). 65 Az így biztosított védelem azonban több szempontból korlátozott. Egyrészt hagyományos életformaként kell kérni a védelmet, tehát bármilyen modernizáció azzal a veszéllyel fenyeget, hogy az már kikerül a hivatkozott cikk alá tartozó kulturális alapon garantált körből, illetve nem biztosít védelmet olyan sérelmekkel szemben, amelyeknél nem tud a kérelmező ilyen kulturális kapcsolatot felállítani. Másrészt ezek az egyedi esetek, bár adott esetben nagy horderejűek, és belső politikaijogi lépéseket válthatnak ki, távolról sem helyettesítik a nemzeti szintű politikai-jogi válaszokat. Nyugatabbra, Svédországban a rénszarvas-legeltetési esetek keltettek jelentős visszhangot. Hasonlóan az ausztrál esetek központi eleméhez, itt is a föld tulajdonjoga volt az érdemi kérdés, tudniillik, hogy a nemzetépítés (az ausztrál esetben: gyarmatosítás) folyamán zajlott földosztások mennyiben ír-16 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 63 ták felül a számik korábbi (és de facto továbbélő) használati jogait. (A tevékenységek jellegéből fakadt, hogy a svéd földművesek érdekeit gyakran sértették a legeltető számik érdekei, és viszont.) A bírósági eljárásban a számikat terhelő bizonyítási teher gyakorlatilag ellehetetlenítette, hogy tulajdonjogukat vagy használati jogukat érvényesítsék: okiratilag alátámasszák; miközben a svéd földművesek a szerzés jogcímét jellemzően egyszerűen bizonyították hivatalos irattal, szerződéssel stb. Nem nehéz arra a következtetésre jutni, figyelembe véve a többségi társadalom és a számi kultúra különbségeit, hogy ez az eltérő életforma alapján a gyakorlatban súlyos diszkriminációt jelentett melyet azonban esetről esetre érvényes módon nehéz általános elvek szintjén kiküszöbölni. A megoldásért elég a határ túloldalára, az érintett legeltetési terület nyugatibb, norvég felére menni. 66 A Selbu ügyben 67 a Norvég Legfelsőbb Bíróság, mintha csak a korábbi (svéd és ausztrál) esetekben használt érvelésekre válaszolna, kifejtette, hogy nem lehet döntő súllyal figyelembe venni azt a tényt, hogy az adott területen tárgyi emlékek nem bizonyítják a számi jelenlétet. 68 A törvény helyes értelmezése a bíróság szerint az, ha a hagyományosan rénszarvas-legeltetésére használt területeken a számi jogokat megkérdőjelező félre tesszük a bizonyítási terhet bár az ekképpen felállított vélelem megdöntéséhez elegendő annak valószínűsítése, hogy a területen a földhasználat mértéke nem érte el azt a szintet, amely alapján azt legeltetési körzetnek kellene tekinteni. 69 Ezzel tehát a norvég igazságszolgáltatás mintegy orvosolta a többségi jogrendszernek a kulturális különbségek folytán érvényesülő részrehajló alkalmazását. Az átfogó rendezést azonban, ahogy azt az ausztrál esetben is láttuk, nem lehet a bíróságoktól várni, ahhoz törvényhozói válaszra van szükség. A 2001-es Selbu-döntés eredőjeként fogadta el a norvég parlament a 2005-ös Finnmark törvényt, amely legfelsőbb bírósági érvelést követve elismerte, hogy a számik a hagyományos földhasználattal bizonyos kollektív és egyéni jogokat szereztek. 70 Finnmark Norvégia legészakibb és legnagyobb kiterjedésű megyéje, és itt él a norvégiai számik nagy része (25 ezer a 40 ezerből). 71 A földterület 96%-a eredetileg is állami kézben volt, amit a törvénnyel a megye lakosságának, vagyis a megyei tanács kezelésébe adtak. Ahogy Henriksen, Scheinin és A hrén fogalmaznak, a törvénnyel beállott helyzet nem éri el az önrendelkezés szintjét, de egyfajta együtt-rendelkezést valósít meg (self-determination helyett co-determination). 72 A csoporthoz tartozás ismérve pedig nem az önmeghatározás vagy a számi felmenők, hanem a területiség. Mivel a törvény a föld tényleges megosztására bonyolult rendelkezéseket tartalmaz, annak következményeiről még korai lenne véleményt mondani. Svédországban a helyzet elvileg hasonló, azonban a gyakorlatban roszszabb. A határok kijelölésére létrehozott bizottság előtti eljárásban az általá-17 64 Körtvélyesi Zsolt nos svéd jogszabályi környezet szerint azt kell bizonyítani, hogy az érintett számi a területet 90 éve birtokolja. Ahogy Lars-Anders Baer, a Számi Parlament Tanácsának elnöke fogalmazott az ENSZ Faji Diszkrimináció Megszüntetésére létrehozott Bizottsághoz írott levelében, a számi földjogok jogi (kormányzati) elismerése egyelőre csak elméletben valósult meg. 73 Végszó A tanulmányban áttekintett esetek és elvek alapján levonható a következtetés, hogy a kollektív kárpótlások esetében meghatározóbb szempont a kollektív vetület, mint pusztán az, hogy kárpótlásról (vagy kártérítésről) van szó. Az intézményt körülvevő bizonytalanság betudható annak, hogy a vagyoni jogok általában jobban vitatottak, mint például pusztán a jogsértés szimbolikus elismerése, illetve a jogsértő büntetőjogi felelősségre vonása, és a materiális rendelkezések mellett azt a megoldást, hogy mindezt kollektív jogként biztosítsák, további kritikák érik. Mindezért a kollektív kárpótlás, ha megvalósul, jellemzően bonyolult folyamat eredménye. Egyfajta ideális és mégis reális forgatókönyvet úgy írhatunk le, hogy a bíróság sokszor elkerülhetetlenül alapjogi ítélkezést folytatva lépéskényszerbe hozza a törvényhozást, amely ezt követően már nem dönthet úgy, hogy egyáltalán nem biztosít kárpótlást (nem rendezi a földkérdést stb.). A bíró dönt tehát a szükségességről, és ennek végrehajtásaként a törvényhozás a megvalósítás mikéntjéről határoz. A tárgykörben hozott törvényhozói vagy bírósági döntések legal transplant módjára irányadóak lehetnek más országokban, melyek hasonló dilemmákkal kerülnek szembe. Ezt a folyamatot erősíti egyes nemzetközi szervezetek ismertetett munkája, és más tendenciák, amelyek az áldozatok jogi és vagyoni megerősítésével kívánják a valóban áldozatközpontú jogvédelmet megvalósítani, egyúttal hatékonyan szolgálva a megelőzés ügyét. E folyamat részeként tekinthetünk az őslakos népek jogainak fogalomkörében létrejött szabályok rendszerére is. Miközben ennek a folyamatnak a relatív sikere példa lehet a más területeken folyó jogalkotó munkára, (a korábban idézett) Tom Calma egy fontos veszélyforrásra is felhívja a figyelmet: 74 az őslakos jogok sok tekintetben kizárólag a hagyományos életmód ketrecében érvényesíthetőek, a védelem csak az autentikus életformákat illeti meg, más igények, (föld)követelések is csak ehhez kapcsolódva érvényesíthetőek. Az ősinek tekintett életvitel feladása nagy árat követelhet, számos deklarált céllal ellentétes hatást váltva ki.18 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 65 Irodalomjegyzék A hrén, Mattias: Indigenous Peoples Culture, Customs, and Traditions and Customary Law The Saami People s perspective. Arizona Journal of International and Comparative Law 21/ p. Baer, Lars-Anders: The Rights of Indigenous Peoples. A Brief Introduction in the Context of the Sámi. International Journal on Minority and Group Rights 12/ p. Calma, Tom: Indigenous Issues in the Durban Review. Castan Centre Public Forum: Can the UN Combat Racism. A Preview of the Durban Review Conference. Melbourne, február 20. Elérhető: <http://www.hreoc.gov.au/about/media/ speeches/race/2009/ _durban_review.html> (letöltve ) Chapman, Chris: Transitional Justice and the Rights of Minorities and Indigenous Peoples. International Center for Transitional Justice, 2008 (tervezet) Cowen, Tyler: How Far Back Should We Go? Why Restitution Should Be Small. In: Retribution and Reparation in the Transition to Democracy (Cambridge, Cambridge University Press, 2006) p. Errico, Stefania Hocking, Barbara Ann: Reparations for Indigenous Peoples in Europe: The Case of the Sámi People. In: Lenzerini, Federico (szerk.): Reparations for Indigenous Peoples. International and Comparative Perspectives. (New York, Oxford University Press, 2008) Fórika Zsolt: A tulajdonhoz való jog az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatában. A strasbourgi garanciarendszer jelentősége a románaiai ingatlanrestitúcióban. Romániai Magyar Jogtudományi Közlöny (IV. évf.) p. Henriksen, John B. Scheinin, Martin A hrén, Mattias: The Saami People s Right to Self-determination. Background Material for the Nordic Saami Convention. Gáldu Čála. Journal of Indigenous Peoples Rights 3/ p. Lamm Vanda: A jelentős környezeti károkért való felelősség legújabb szabályozása az Európai Unió jogában. Állam és Jogtudomány 2001/ p. Lamm Vanda: Néhány megjegyzés a nukleáris kárfelelősségi nemzetközi szerződésekről. Állam és Jogtudomány 1985/ p. Musgrave, Thomas D.: Self-determination and National Minorities. (Oxford, Oxford University Press, 2000) Shelton, Dinah: Remedies in International Human Rights Law. Második kiadás. (New York, Oxford University Press, 2005) Tehan, Maureen: A Hope Disillusioned, an Opportunity Lost? Reflections on Common Law Native Title and Ten Years of the Native Title Act. Melbourne University Law Review augusztus p. Vizi Balázs: A kisebbségek közéleti jogai és a lapp parlamentek. Fundamentum 2001/ p.19 66 Körtvélyesi Zsolt Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide. Jóváhagyta a Közgyűlés 260 A (III) számú, december 9-én kelt határozata. Convention on Biological Diversity, United Nations Environment Program, Division of Environmental Law and Conventions. L. <http://www.cbd.int> (letöltve: ) Draft United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples (1994/45.) <http://www.unhchr.ch/huridocda/huridoca.nsf/(symbol)/e.cn.4.sub.2. RES En> (letöltve: ) ENSZ Alapelvek és iránymutatás az emberi jogok nemzetközi jogát és a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan és kirívó módon megsértő cselekmények áldozatainak jogorvoslathoz és kárpótláshoz való jogáról: Basic Principles and Guidelines on the Right to a Remedy and Reparation for Victims of Gross Violations of International Human Rights Law and Serious Violations of International Humanitarian Law, elfogadta és kihirdette az ENSZ Közgyűlés december 16-án kelt 60/147-es határozata. Elérhető: <http://www2.ohchr.org/english/ law/remedy.htm> (letöltve: ) A dokumentum Böszörményi Jenő által készített magyar fordítása: Acta Humana (2006/3 4.) p. Finnmark Act: a június 17-ei, évi 85. törvény <http://finnmarksloven. web4.acos.no/artikkel.aspx?aid=147&back=1&mid1=140> (letöltve: ) A független országokban élő őslakos és törzsi népekről szóló egyezmény ( Convention concerning Indigenous and Tribal Peoples in Independent Countries ), elfogadták június 27-én, hatályba lépett szeptember 5-én. <http:// (letöltve: ) A független országokban élő őslakos és más törzsi és féltörzsi népességek védelméről és integrációjáról szóló egyezmény ( Convention concerning the Protection and Integration of Indigenous and Other Tribal and Semi-Tribal Populations in Independent Countries ), elfogadták június 26-án, hatályba lépett június 2-án. <http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?c107> (letöltve: ) International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination. Elfogadva a Közgyűlés 2106 (XX) számú, december 21-én kelt határozatával. Jon Inge Sirum et al. vs. Essand Reindeer Pasturing District and Riast/Hylling Reindeer Pasturing District, No. 4B/2001 (2001. június 21.) ( Selbu ügy/számi legeltetési jogok), a Norvég Legfelsőbb Bíróság ítélete. Mabo vs. Queensland (No 2) ( Mabo-ügy ) [1992] HCA 23; (1992) 175 CLR 1 (1992. június 3.), Ausztrál Legfelsőbb Bíróság. Mabo vs. Queensland [1988] HCA 69; (1989) 166 CLR 186 (1988. december 8.), Ausztrál Legfelsőbb Bíróság. A Nemzetközi Bíróság február 26-ai ítélete, General List No. 91. Case Concerning the Application of the Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide (Bosnia and Herzegovina vs. Serbia and Montenegro) <http://www.icj-cij.org/docket/files/91/13685.pdf> (letöltve: )20 Kollektív kárpótlás és kisebbségek: õslakos példák 67 Nuclear Claims Tribunal Nukleáris Igények Törvényszéke Bikini case, NCT No , 39. p. <http://www.bikiniatoll.com/nuclear%20claims%20tribunal %20Dec.pdf> (letöltve: ) Open-ended Ad Hoc Working Group of Legal and Technical Experts on Liability and Redress in the Context of the Cartagena Protocol on Biosafety. UNEP/CBD/BS/ WG-L&R/4/INF/3, augusztus 22. Elérhető: <http://www.cbd.int/doc/ meetings/bs/bswglr-04/information/bswglr-04-inf-03-en.doc> (letöltve: ) Plan de Sánchez Massacre vs. Guatemala április 29-én kelt ítélet. Series C No. 105, Inter-American Court of Human Rights. Plan de Sánchez Massacre v.s Guatemala. Kártérítés és költségek november 19-én kelt ítélet. Series C No. 116, Inter-American Court of Human Rights. Proposed American Declaration on the Rights of Indigenous Peoples, Inter-American Commission on Human Rights, 1333rd Sess., 95th Reg. Sess. (1997. február 26.) Queensland Coast Islands Declaratory Act: Queenslandi partmenti szigetekről szóló deklaratív, évi 27. törvény Radislav Krstić ügyében április 19-én hozott ítéletet, ICTY (teljes névvel: International Tribunal for the Prosecution of Persons Responsible for Serious Violations of International Humanitarian Law Committed in the Territory of the Former Yugoslavia Since 1991) IT A <http://www.un.org/icty/krstic/ Appeal/judgement/krs-aj040419e.pdf> (letöltve: ) A Számi Parlament észrevételei Svédország 18. időszaki jelentéséről a Faji Diszkrimináció Megszüntetésére létrejött Bizottság előtt, 2008 <http://www.sametinget.se/4799> (letöltve: ) The Wik Peoples vs. State of Queensland. (1996) 187 CLR 1 (1996. december 23.), Ausztrál Legfelsőbb Bíróság. Jegyzetek 1 L. Emil Cioran, Janko Janev and Justin Popović munkásságát, hogy csak néhány nevet említsünk a dél-kelet-európai régióból. 2 L. ebben a számban az őslakos népek jogairól szóló összefoglaló tanulmányt. 3 Feltűnő, hogy a vonatkozó nemzetközi dokumentumokban puha állami kötelezettségként, a lehetséges mértékben, fokozatosan, lényegében vállalásként jelenik meg minden olyan elem, amely tényleges állami finanszírozási kötelezettséget kíván például az oktatás vagy a média területén. 4 Chapman, Chris: Transitional Justice and the Rights of Minorities and Indigenous Peoples. International Center for Transitional Justice, 2008 (tervezet), 4. p. 5 Fórika Zsolt: A tulajdonhoz való jog az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatában. A strasbourgi garanciarendszer jelentősége a romániai ingatlanrestitúcióban. Romániai Magyar Jogtudományi Közlöny (IV. évf.) p. Több megjelenítése
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben Az államok nemzetközi. Komanovics Adrienne, 2012
Az államok nemzetközi felelőssége Komanovics Adrienne, 2012 1 (1) A nemzetközi felelősség jogának fejlődése (2) A nemzetközi felelősség forrásai és a kodifikáció (3) A nemzetközi jogsértés (4) Az állam Részletesebben Lakosság. Komanovics Adrienne, 2013. Komanovics Adrienne, 2013 1
A TANÁCS 2003/9/EK IRÁNYELVE (2003. január 27.) a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen Részletesebben ÉRVÉNYTELENSÉG MEGTÁMADÁSI OKOK
ÉRVÉNYTELENSÉG DR. BARZÓ TÍMEA PHD EGYETEMI DOCENS, ÜGYVÉD EGÉSZSÉGÜGYI SZAKJOGÁSZ MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR POLGÁRI JOGI TANSZÉK 2014. 1 ALAPVETÉSEK FELEK CÉLJA: Kölcsönös és egybehangzó Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben A garancia új törvényi szabályozása
2007. HATODIK ÉVFOLYAM 3. SZÁM 221 GULYÁSNÉ CSEKÕ KATALIN A garancia új törvényi szabályozása Ez a vitaindító cikk azzal a határozott szándékkal született, hogy a garancia új szabályozására tágabb kitekintésben Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben A HONTALANSÁGRÓL SZÓLÓ 3. SZÁMÚ IRÁNYMUTATÁS: A hontalanok jogállása nemzeti szinten
Terjesztés ÁLTALÁNOS HCR/GS/12/03 Kelt: 2012. július 17. Eredeti nyelv: ANGOL A HONTALANSÁGRÓL SZÓLÓ 3. SZÁMÚ IRÁNYMUTATÁS: A hontalanok jogállása nemzeti szinten Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosság (UNHCR) Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika
Jegyzet Az OKJ képzésben részt vevő tanulók részére Emberi jogok Az emberi jogok tantárgy óraszáma 4 tanóra, ezért csak néhány emberi jogi dokumentummal tudunk tanulmányink során megismerkedni. A tanórákon Részletesebben Kizáró klauzulák: Háttéranyag a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikk F pontjának alkalmazásáról
Kizáró klauzulák: Háttéranyag a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikk F pontjának alkalmazásáról Tartalom Oldal I. BEVEZETÉS A. A háttér 3 B. Célok és általános alkalmazás 3 Részletesebben EURÓPAI BIZOTTSÁG. Brüsszel, 2011.6.14. COM(2011) 327 végleges ZÖLD KÖNYV
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.6.14. COM(2011) 327 végleges ZÖLD KÖNYV A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1314/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1314/2013. számú ügyben Előadó: dr. Kéri Szilvia Az eljárás megindítása A Kápolnásnyéken belterületi, de közművel nem ellátott ingatlanon élő panaszos azt Részletesebben Vogel Sándor: Nemzetközi kisebbségjogi dokumentumok
ENSZ dokumentumok Vogel Sándor: Nemzetközi kisebbségjogi dokumentumok 1. Az Egyesült Nemzetek Alapítóokmánya (The Charter of the United Nations) (1945). 1, 55, 56. 73-74. cikk 2. Az Emberi Jogok Egyetemes Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY KNOW-HOW ÉS ÜZLETI TITOK MEGSÉRTÉSE, ILLETVE VÉDELME KÉRDÉSÉBEN ISZT- 8/2008 I. Megbízás és előzmények Az M. Zrt. a közte, Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben A Gross-jelentés Az autonómia mint megoldás az európai konfliktusokra
Görömbei Sára A Gross-jelentés Az autonómia mint megoldás az európai konfliktusokra Az autonómia iránti igény talán egyidõsnek mondható a nemzeti kisebbségek létével. A saját ügyeik intézését célul tûzõ Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben Előadó: dr. Herke Miklós Az eljárás megindítása A panaszos aki jelenleg fehérgyarmati állandó lakos azt kifogásolta, hogy a lakcímnyilvántartásba Részletesebben Dr. Vermes Attila: Szállítmánybiztosítás és felelısség
Dr. Vermes Attila: Szállítmánybiztosítás és felelısség A szállítmánybiztosítás alapvetıen három módozatot ölel fel, a fuvarozott áru biztosítását, a fuvareszköz biztosítását, valamint a fuvarozó, illetve Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben Alkotmánybíróság. a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján. Tárgy: alkotmányjogi panasz. Tisztelt Alkotmánybíróság!
Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján Tárgy: alkotmányjogi panasz Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott Vincze Krisztián ( ) meghatalmazott jogi képviselőm (dr. Hüttl Tivadar Részletesebben 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése
4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése 4.1 1 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése Az egyik legradikálisabb munkajogi változás a munkaviszony megszűnését, illetve megszüntetését érinti. Az Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK
HU HU HU AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 28.1.2009 COM(2009) 20 végleges A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK Az elektronikus számlázás terén megvalósuló technológiai fejlesztésekről, valamint Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben A viták békés rendezése. Az erőszak tilalma. Komanovics Adrienne, 2011
A viták békés rendezése Az erőszak tilalma Komanovics Adrienne, 2011 1 I. A viták békés rendezése Komanovics Adrienne, 2011 2 Áttekintés (1) A nemzetközi vita fogalma (2) Jogforrások (3) A viták békés Részletesebben V. C. Szlovákia elleni ügye1
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legutóbbi döntéseibôl Az Egyezmény 3. cikke. A kínzás tilalma V. C. Szlovákia elleni ügye1 Az ügy körülményei. A kérelmező szlovákiai roma. 2000. augusztus 23-án egy Részletesebben 3. Állampolgárság, honosság, külföldiek jogállása, kisebbségvédelem
3. Állampolgárság, honosság, külföldiek jogállása, kisebbségvédelem 2011. február 24. Nemzetközi jog II. 1. Állampolgárság Állam területén tartózkodó emberek: állampolgárok vagy külföldiek Állampolgárság-emberi Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben BESZÁMOLÓ A NEMZETI ÉS ETNIKAI KISEBBSÉGI JOGOK ORSZÁGGYÛLÉSI BIZTOSÁNAK TEVÉKENYSÉGÉRÕL 2005. január 1. december 31.
2005 tord 1-9 fej.qxd 3/12/2006 3:56 PM Page 1 BESZÁMOLÓ A NEMZETI ÉS ETNIKAI KISEBBSÉGI JOGOK ORSZÁGGYÛLÉSI BIZTOSÁNAK TEVÉKENYSÉGÉRÕL 2005. január 1. december 31. 2005 tord 1-9 fej.qxd 3/12/2006 3:56 Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.30. COM(2009)194 végleges/2 2009/0060 (COD) HELYESBÍTÉS A 2009.04.21-i COM(2009)194 végleges dokumentumot törli és annak helyébe lép. A helyesbítés a Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.6.2013 COM(2013) 401 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A kollektív Részletesebben Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre
Pázmány Law Working Papers 2011/24 Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre Pázmány Péter Katolikus Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.11.27. COM(2013) 824 final 2013/0409 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és vádlottak ideiglenes költségmentességéről, Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
2014. január 24. 2014. 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 1/2014. (I. 21.) AB határozat a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése és az Országos Választási Részletesebben Az EBESZ kisebbségvédelmi ajánlásai, különös tekintettel a nyelvi- és oktatási jogokra dr. Juhász Hajnalka
Az EBESZ kisebbségvédelmi ajánlásai, különös tekintettel a nyelvi- és oktatási jogokra dr. Juhász Hajnalka I. EBESZ Nemzeti Kisebbségügyi Főbiztos intézménye 1992 Nemzeti Kisebbségügyi Főbiztos (NKI) intézményének Részletesebben A nemzetközi jog forrásai
A nemzetközi jog forrásai Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 3. A nemzetközi jog forrásai A Nemzetközi Bíróság Statútuma (38.cikk) 1. A Bíróság, amelynek az a feladata, hogy az Részletesebben kényszer kényszerrel alkalmasság elbírálásához szükséges vizsgálatokat végzi el
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága H-1015 Budapest, Donáti u. 35-45. Tárgy: Indítvány alkotmányellenesség megállapítására Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alábbiakban indítványt terjesztek elő A munkaköri, Részletesebben Juhász László A felszámolási eljárások egyes gyakorlati kérdései Tartalom 1. A gyakorlat és a felszámolási szabályozás
Juhász László A felszámolási eljárások egyes gyakorlati kérdései Tartalom 1. A gyakorlat és a felszámolási szabályozás 1.1. Igazolási kérelem a bejelentkezési határidő elmulasztása miatt 1.2. A hitelezői Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Rigth the deduct. The role of the judgments of the Court of Justice of the European in the application of the hungarian Law on VAT.
dr. László Pardavi associate professor Hungary Széchenyi István University Deák Ferenc Fakulty of Law and Political Sciences Department of Adminstration and Financial Law Rigth the deduct. The role of Részletesebben A TERMINÁLOKRÓL SZÓLÓ ENSZ KONVENCIÓ MEGALKOTÁSÁNAK ELSŐ SZAKASZA
A TERMINÁLOKRÓL SZÓLÓ ENSZ KONVENCIÓ MEGALKOTÁSÁNAK ELSŐ SZAKASZA Kovács Viktória 1. Bevezetés Az 1980-as évektől, vagyis a kombinált fuvarozás technikai-műszaki és jogi-szervezési struktúrájának kialakulásától Részletesebben Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét
Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét Az Alapjogokért Központ üdvözli az Európa Tanács szaktestületének, a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) Romániával Részletesebben 2016. 01. 19. Szakvélemény a 2015. évi CCXIV. törvény és a kapcsolódó Kárrendezési Szabályzatban foglaltakról /egységes szerkezetben/
1 2016. 01. 19. Szakvélemény a 2015. évi CCXIV. törvény és a kapcsolódó Kárrendezési Szabályzatban foglaltakról /egységes szerkezetben/ Preambulum (előszó) * A törvény és a Kárrendezési Szabályzat egészének Részletesebben Az Országgyûlés 1993 júniusában közel 100%-os többséggel
KUTATÁS KÖZBEN PAVLOVICS ATTILA GYUROK JÁNOS Kisebbségek érdekképviselet Pécsi regionális tapasztalatok Az Országgyûlés 1993 júniusában közel 100%-os többséggel elfogadta 1 a nemzeti és etnikai kisebbségek Részletesebben A fogyatékossággal élő személyek politikai részvételhez való joga
HELPING TO MAKE FUNDAMENTAL RIGHTS A REALITY FOR EVERYONE IN THE EUROPEAN UNION EGYENLŐSÉG A fogyatékossággal élő személyek politikai részvételhez való joga Összefoglaló Az Európai Unió Alapjogi Chartájának Részletesebben A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai. 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései
1 A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései Az áruk, szolgáltatások iránti igényt a gazdaság szereplői érdekeiknek megfelelően, azok által Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA (2007/C 303/01) 2007.12.14. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja Részletesebben A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) rendelkezéseinek alkalmazása a
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) rendelkezéseinek alkalmazása a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) felhatalmazása alapján A bírósági végrehajtás igen Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve
Az Alkotmánybíróság legutóbbi döntéseibôl 68/E/2004. AB határozat Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve Egy indítványozó mulasztásban Részletesebben I A KISEBBSÉGI OMBUDSMAN MEGÁLLAPÍTÁSAI A ZÁMOLYI HAJLÉKTALANNÁ VÁLT ROMA CSALÁDOK ÜGYÉBEN
I A KISEBBSÉGI OMBUDSMAN MEGÁLLAPÍTÁSAI A ZÁMOLYI HAJLÉKTALANNÁ VÁLT ROMA CSALÁDOK ÜGYÉBEN I. AZ OMBUDSMANI VIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Hivatal elnöke 1998. április 30-án beadvánnyal Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2741/2015. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2741/2015. számú ügyben Előadó: dr. Sipos Beáta Az eljárás megindítása A Hivatalomhoz beadvánnyal forduló panaszos azt sérelmezte, hogy felesége elhunyt szüleinek Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben STAUBER PÉTER MAGYARORSZÁG FELVÉTELE AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK VÍZUMMENTESSÉGI PROGRAMJÁBA
STAUBER PÉTER MAGYARORSZÁG FELVÉTELE AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK VÍZUMMENTESSÉGI PROGRAMJÁBA Magyarország 2008. november 17-ével bekerült az Egyesült Államok ún. Vízummentességi Programjába (Visa Waiver Programme, Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére Szerző: dr. Garancsy Georgina jogász, hivatalos Részletesebben Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében. dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság
Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság Az irányelvek és átültetésük A közösségi jog egyik Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4579/2012 számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4579/2012 számú ügyben Előadó: dr. Bácskai Krisztina Az eljárás megindulása Az elmúlt hónapokban a szociális gondozók bérezése kapcsán több panaszbeadvány Részletesebben Indokolás: A Rendelet támadott rendelkezései a következők: 2. Lakásfenntartási támogatás
BorsodAbaúj Zemplén Megyei Kormányhivatal Építésügyi, Hatósági, Oktatási és Törvényességi Felügyeleti Főosztály Törvényességi Felügyeleti Osztály 3525 Miskolc, Városház tér 1. Tisztelt Cím! A Társaság Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Barzó Tímea A FEDEZETELVONÓ HÁZASSÁGI VAGYONJOGI SZERZŐDÉSEKKEL SZEMBENI VÉDELEM *
Barzó Tímea A FEDEZETELVONÓ HÁZASSÁGI VAGYONJOGI SZERZŐDÉSEKKEL SZEMBENI VÉDELEM * Csűri Éva rendszerezését elfogadva a házastársak által egymással kötött ügyletek többfélék lehetnek: házassági vagyonjogi Részletesebben Új Szöveges dokumentum A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
FŐVÁROSI BÍRÓSÁG A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság dr. Éliás Sára ügyvéd /1068. Budapest, Rippl Rónai u. 28./ által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület/1370. Budapest, Planetárium/ Részletesebben Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l
LA, :,-.dggyú'i,,s Hivatal a?rarttányrs if :1 \( o- N- Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l Az Országgyűlés a közpénzekkel való átlátható Részletesebben Ternovszky Magyarország elleni ügye 1
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legfrissebb döntéseibôl Az Egyezmény 8. cikke. A m agá n- é s a csa l á di élet tiszteletben tartásához va ló jog Ternovszky Magyarország elleni ügye 1 Az ügy körülményei. Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.9.19. C(2014) 6515 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.) a 2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv a hitelközvetítők számára Részletesebben Vincze Attila. Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem
JeMa 2014/1 alkotmányjog Vincze Attila Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem Hivatalos hivatkozás: 26/2013. (X. 4.) AB határozat, ABK Részletesebben Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1
Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1 A jogalkalmazás körében érvényesülő szempontok megjelölése előtt szükséges rögzíteni, hogy a személyhez fűződő jog az egyes személyek Részletesebben etíció az Európai Parlamenthez A petíció címe: "A magyarországi bírósági igazgatás visszaélései és az egyéni bírói függetlenség védelme"
Tárgy 1.: Petíció az Európai Parlamenthez A petíció címe: "A magyarországi bírósági igazgatás visszaélései és az egyéni bírói függetlenség védelme" Címzett: Európai Parlament (European Parliament) és (a Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben Előadó: dr. Borza Beáta dr. Csikós Tímea A vizsgálat megindítása Az Elek Városban működő Pszichiátriai Betegek Otthonában élő ellátottak Részletesebben 2015.05.20. GYERMEKJOGI ISMERETEK I. A GYERMEKEKET MEGILLETŐ ALAPVETŐ JOGOK RENDSZERE
TEMATIKA GYERMEKJOGI ISMERETEK I. A GYERMEKEKET MEGILLETŐ ALAPVETŐ JOGOK RENDSZERE dr. Jásper András gyermekjogi képviselő Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS Részletesebben (4) Ha leszármazó nincs, a házastárs örököl.
(4) Ha leszármazó nincs, a házastárs örököl. A Ptk. Az özvegyet csak leszármazók hiányában tekinti állagörökösnek (leszármazók mellett nem örököl állagot). Leszármazók hiányában az egész hagyaték az egész Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
Egyenlő bánásmód és diszkrimináció A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik A magyar szabályozás I. Alaptörvény XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. Részletesebben A bírság szankció. A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban. dr. Pap Szilvia. főosztályvezető. 2012. március 13.
A bírság szankció dr. Pap Szilvia főosztályvezető A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban 2012. március 13. 2 1. A szankció alkalmazásának funkciói OBJEKTÍV FELELŐSSÉG JOGÉRVÉNYESÍTÉS Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben Human Rights Implementation Centre
Human Rights Implementation Centre Jelentés a kínzás elleni ENSZ egyezmény Fakultatív Jegyzőkönyvének Magyarország általi ratifikációjáról, valamint a nemzeti megelőző mechanizmus kijelöléséről Készítette: Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria BÍRÓSÁG Bíróság


text:
Bíró, Ügyész látványosan tegeződik tárgyalásonforrás főoldal vissza
folyami géb 2015.11.28. 07:39
(az a szmájli sem volt gyanús a poszt végén?)
Dr.Attika 2015.11.28. 07:05
Az hogy a régi Btk. fel sem merülhet, mert az elkövetés 2014. év vége.
lajcsó 2015.11.27. 22:59
"Ha a cselekmény elbírálásakor hatályban lévő új büntető törvény szerint a cselekmény már nem bűncselekmény, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új büntető törvényt kell alkalmazni." (Btk.)
Immaculata 2015.11.27. 18:51
„Tehát akkor jó Btk-t alkalmazott. Mi itt a probléma? :)”
kocsmáros10 2015.11.27. 18:37
Számos országban az a gyakorlat, hogy a bírók bizonyos időközönként váltják egymást a bíróságokon, rotációszerűen, pl. 2 évente. Ez a rotáció országosan értendő, városok között. Ez többek között pont az ilyen pertubarátságok kialakulásának megakadályozása érdekében történik. Az biztos, hogy az ilyen magatartás a bírói testület tekintélyét is csökkenti, ha bebizonyosodik egyértelmű etikai vétség.
folyami géb 2015.11.27. 18:21
Tehát akkor jó Btk-t alkalmazott. Mi itt a probléma? :)
Dr.Attika 2015.11.27. 18:14
Egyébként az sem okozna részemről lelkiismeret furdalást, ha a fegyelmi vagy etikai eljárásban a bírónőt megkérnék, hogy a jogi tudását ne a bírói pályán kamatoztassa, hanem más területen. Amikor ítéletének szóbeli indoklásában elkezdte magyarázni, hogy miért az új Btk-t alkalmazta és nem a régit, a "pertubarátnő" ügyész asszony is tág szemekkel nézett rá. Ugyanis az elkövetés 2014. év vége, tehát a régi Btk. alkalmazásáról szó sem lehetett. nagyon remélem, hogy az írásod ítéletből ez kimarad.
folyami géb 2015.11.27. 18:14
groszfater: Neked meg igazad volt, felületes voltam.
Dr.Attika 2015.11.27. 17:55
Nem dimenziálom túl. Arról van szó, hogy ennek a káros gyakorlatnak véget kell vetni. A fórumon történő felvetés is ezt a cél szolgálta. Azt is sejtem, hogy a bírónő olvassa a fórumot, mert publikált már a publikációs rovatban.Meg fogom tenni a szükséges lépéseket, hogy ez a káros gyakorlat ne folytatódjon tovább.És nem érdekel, hogy a bírónőt felelősségre vonják vagy sem.
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 17:34
:))) Nem, dehogy, csak fegyelmit említettél és itt etikai vétségről volt szó folyamatosan...
folyami géb 2015.11.27. 17:26
groszfater, de szigorú vagy!
Nem. Felmondjam? :)
bokros 2015.11.27. 17:20
Én úgy gondolom, hogy ezeket nem kell túldimenzionálni.Ha olyan a nexus lehet a bíróval és az ügyésszel is tegeződni. Mondjuk nem a tárgyalás alatt, meg előtt, hanem leginkább után. Egy bizonyos kor felett már a berekesztést követően ( és amikor max a jkv van bent, de ő sem mindig) van akinél megy sztorizgatás. Lényeg, hogy soha nem az ügyfél vagy védenc jelenlétében. Ez intelligencia kérdése
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 16:58
„Ha nagyon akarod, kiharcolhatsz egy fegyelmit a bírónak”
Szerinted fegyelmi vétség és az etikai vétséget egy eljárásban birálják el ?!
folyami géb 2015.11.27. 16:51
Hű, de nagy indulatokat kavart ez az eset. Senki nem ismeri?
Alperes fiatal ügyvédje a bíróhoz: Tisztelettel elfogultságot jelentek be a tisztelt Elnök úr ellen!Bíró: Ellenem? Milyen indokkal?Ügyvéd: Az előbb hallottam, hogy a felperes ügyvédjével tegeződik!Bíró: Tudod mit, fiam? Én vagyok az idősebb. Szervusz!
Egyjogász 2015.11.27. 13:57
"A PKKB-on nem az első ilyen esetem."
Én inkább kisebb vidéki bíróságokon találkoztam hasonlóval, igaz polgári perben. Volt olyan is, hogy az alperes ügyvédje a tárgyalás végén megkérdezte a bírót, hogy másnap ott lesz-e a szokásos ultipartin, még arra sem vette a fáradtságot, hogy megvárja, amíg kimegyek....
El lehet képzelni, mennyire elfogulatlanul vezette a bíró a tárgyalást, és milyen ítéletet hozott.Ebben az ügyemben volt valami olyasmi a másodfokú ítéletben, hogy a másodfok kis híján (persze ékes jogi nyelvezettel) lehülyézte az elsőfokú bírót.
De ügyvéd kolléga is mondta, hogy kisvárosi bíróságon helyi ügyvéd ellen nyerni kisesélyes, ő inkább el sem megy, rögtön a másodfokra gyúr...:)
kocsmáros10 2015.11.27. 12:47
Az első Mori ügyben (Kaisernél) pl. az ügyész a bíró szobájában öltözött át rendszeresen. Ha a tárgyalóban nem is, de négyszemközt -erősen vélelmezhetően- biztosan tegeződtek. Az ítéletet ismerve meg is lett eredménye a nagy bratyizásnak.
kocsmáros10 2015.11.27. 12:13
"..a 95%-os váderedményesség nem az ügyészség nagyon jó munkájának, hanem a Magyarország büntetőjogi túlszabályozottságának köszönhető.."
Egyrészt, másrészt pedig annak az általánosságban is jellemző elfogultságnak amivel Te is szembesültél a minap. A kettő kéz-a kézben jár egymással.
kocsmáros10 2015.11.27. 11:33
"..Nem a bíróság elnökének fogok írni közvetlenül, hanem az Országos Ügyvédi Kamara Elnökének küldöm meg ez irányú észrevételemet. Őt kérem meg, hogy ezzel kapcsolatban keresse meg a Pesti Központi Kerületi Bíróság Elnökét..."
Igen, ez így sokkal jobb lesz.
Dr.Attika 2015.11.27. 11:17
"Igen, így nem csoda, hogy az ügyészség közel 95%-os váderedményességel dolgozik."
Ha elolvasod a Kúria honlapján a Joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleményt a Vád törvényessége kapcsán, akkor világosan kiderül, hogy a 95%-os váderedményesség nem az ügyészség nagyon jó munkájának, hanem a Magyarország büntetőjogi túlszabályozottságának köszönhető.Tisztelve ügyészeinket, a végzett tevékenységüket megállapítható, hogy nem végzik a törvényeknek megfelelő munkájukat. A Be. kötelezi őket, hogy a terheltet mentő körülményeket is tárják fel. Soha nem teszik. Ha tud valaki erre ellen példát azt szívesen fogadom.
MACSKAJANCSI 2015.11.27. 11:08
ŐSZINTÉN KÍVÁNOM, HOGY MEGKERESÉSED EREDMÉNYES LEGYEN!!!
kérlek írd meg a fejleményeket!
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 11:05
„Elnézést groszfater, az előbb úgy látszik elkalibrálódott a szarkazmusmérőm.”
Iróniának szántam...,
Dr.Attika 2015.11.27. 10:55
Nem a bíróság elnökének fogok írni közvetlenül, hanem az Országos Ügyvédi Kamara Elnökének küldöm meg ez irányú észrevételemet. Őt kérem meg, hogy ezzel kapcsolatban keresse meg a Pesti Központi Kerületi Bíróság Elnökét.
kocsmáros10 2015.11.27. 10:39
Igen, így nem csoda, hogy az ügyészség közel 95%-os váderedményességel dolgozik.
írd meg az esetet a Bíróság elnökének. Itt nem az a lényeg, hogy elfogult-e esetleg a bíró, hanem az, hogy ezzel megkülönböztetett hozzáállással aláássa a látszatát is annak, hogy nem elfogult.
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 10:00
Én ?! :)))
A Mértékadó ügyvád állítja," Bizony ez szarság"
Dr.Attika 2015.11.27. 09:44
"Ez sem a világvége! Valószínűleg az ügyész jelezte a bíróság felé, hogy késni fog."
Nem jelezte. Még a bírónő jegyezte meg, hogy az "Ügyészségtől senki?"
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 09:19
„Ez sem a világvége! Valószínűleg az ügyész jelezte a bíróság felé, hogy késni fog.”
Tényleg nem a világ vége!Ilyesmi Kecskeméten is előfordul a Mercedesznél.A gyártósoron dolgozó Józsi beszól a gyárba, fiuk késem egy negyed órát, ne indítsátok a gépsort.Az is csak szarság hogy fehér kesztyűben kell dolgozni és minden csarnokban más-színű patyolat-tiszta munkaruhában. dolgoznak. Ezeknek a "külsőségeknek semmi köze a minőséghez.
MACSKAJANCSI 2015.11.27. 09:02
az a súlyos probléma, hogy az itt leírt eset NEM EGYEDI,s ha egyetlen egy ilyen eset lenne, az is súlyos, mert totális bizalomvesztést eredményez a "pártalan és elfogulatlan" igazságszolgáltatásról.
többször tapasztaltam ezt a szitut én is, pedig én jogi képviselet nélkül voltam peres fél.muszáj volt betudnom annak, hogy nem tartozom eme körbe.minden esetben törvénytelen ítélet született!!!
az elfogultsági kifogások nem vezettek eredményre!!!
kizárólag a fellebbezés eredményeként meghozott másodfokú döntés tette helyre az ilyen "félrehajlásokat"
szégyen az egész igazságszolgáltatási gépezetre nézve!!!
lajcsó 2015.11.27. 08:54
"Az ügyész nincs sehol. Cca. 15 perc múlva beballag az ügyésznő."Ez sem a világvége! Valószínűleg az ügyész jelezte a bíróság felé, hogy késni fog.
Dr.Attika 2015.11.27. 08:24
Nem fogom rá az ítéletet a bírónő és az ügyész viselkedésére. Fellebbezést jelentettem be, ahogy védencem is felmentés végett. Ez megy majd a jogorvoslati úton.Azért osztottam meg az esetet itt a jogi fórumon, hogy felhívjam a figyelmet erre a nem egyedi problémára. A PKKB-on nem az első ilyen esetem. 10 órakor tárgyalás. Az ügyész nincs sehol. Cca. 15 perc múlva beballag az ügyésznő. Köszön a bírónőnek és a jegyzőkönyvvezetőnek, hogy "Sziasztok!", nekem, mint védőnek odalök egy "Hello"-t. Leül, talárt sem vesz magára. Úgy üli végig a tárgyalást.
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 08:20
„" Gondolkozom rajta, hogy a PKKB elnökének írok egy panaszbeadványt ez ügyben.”
Mire fogsz panaszkodni, nem olyan döntést hozott amilyent Te elvártál ?A bírónő viselkedését kifogásolod,mármint-hogy szerinted etikátlanul viselkedett.Etikai vétség elbírálása az elnök feladata ?
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 07:48
„. A linked meg nem működik”
Másold be a keresőbe és előjön, a 10. oldalt ajánlom a figyelmedbe...
Kovács_Béla_Sándor 2015.11.27. 07:43
„Gondolkozom rajta, hogy a PKKB elnökének írok egy panaszbeadványt ez ügyben.”Még meg is áll. De ne fogd már rá az ítéletet egy viselkedési szabály megsértésére.
Kovács_Béla_Sándor 2015.11.27. 07:42
„még lehet "szarság" ha KBS mondja.”Bizony. A linked meg nem működik.
Dr.Attika 2015.11.27. 06:11
Béla! Nem biztos, hogy szarság. A tárgyalás kezdetekori kézfogás, parolázáskor gondolkoztam, hogy azonnal elfogultsági kifogást terjesztek elő, de úgy gondoltam, hogy talán nem lesz kihatással az ítéletre. Lett. Főleg, ha előre látom a tárgyalás befejezése utáni kedélyeskedő csevejt a bírónő és ügyésznő között, akkor meglépem. Gondolkozom rajta, hogy a PKKB elnökének írok egy panaszbeadványt ez ügyben.
groszfater@gmail.com 2015.11.27. 00:11
www.oji.u-szeged.hu/…dszertan.doc
Attól mert emberek tudományosan foglalkoznak a támával még lehet "szarság" ha KBS mondja.
MACSKAJANCSI 2015.11.26. 22:40
DURVA ÉS FELETTÉBB FELHÁBORÍTÓ ÉS EGYBEN ELKESERÍTŐ IS...
Kelvin (törölt felhasználó) 2015.11.26. 21:56
Azért ez így elég durva...
Kovács_Béla_Sándor 2015.11.26. 21:56
Azzal együtt nem kellene minden szarságon fennakadni.
groszfater@gmail.com 2015.11.26. 21:25
„(2) A bíró eljárása alatt kerüli az ügyben résztvevő személyekkel a nyilvános, részrehajláslátszatát keltő kapcsolatot. ”
Dr.Attika 2015.11.26. 21:08
Ma történt az eset. Tárgyalásra bevonultunk. Tőlem mint ügyvédtől kéri a bírónő az ügyvédi igazolványt,jegyzőkönyvezteti. Ügyésznőhöz nyújtja a kezét kézfogásra, kezet fognak és mondja? Szervusz, mi még nem találkoztunk. Az én nevemet, igazolvány számomat hangosan bediktálja a jegyzőkönyvbe az ügyésznőjét nem, hanem odaadja a jegyzőkönyvvezetőnek, hogy írja be.Tárgyalás vége ítélet meghozatalával. Szedelőzködöm, rakom be a táskámba az iratokat, miközben a bírónő kedélyesen mondja az ügyésznőnek, hogy "Te még nem tárgyaltál nálam , üdvözöllek." és el kezdenek kedélyesen társalogni.Védencem férje is jelen volt. Kijöttünk a tárgyalóból és kérdi a védencem, hogy "Ügyvéd úr! Normális dolog ez, hogy a bíró és az ügyész így koketál egymással?" Mondtam, hogy nem és számomra is megdöbbentő volt az eset.nem egy vidéki bíróságon történt a dolog, hanem a fővárosunk azon bíróságán, ahol un. páternoszter látja el a lift szerepét. Szeretném tudni a védő kollégáktól, hogy velük kapcsolatban történt-e ilyen eset vagy tudjam be egy egyedi esetként.

matches: bíróság Bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság