text:
IV/00531/2014
. IV/00531/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.III.37.262/2014/2. számú végzése (választási ügyben hozott határozat, bírság)
Az indítványozó - a Ve. 233. §-a és az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján - a Kúria Kvk.III.37.262/2014/2. számú végzése, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 48. §-a, 124. § (2) bekezdése, és 224. § (2) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
Az Országgyűlési Egyéni Választókerületi Bizottság határozatában bírsággal sújtotta az indítványozót, mert nem szolgáltatta vissza határidőben az ajánlások gyűjtése céljából átvett ajánlóíveket, majd Nemzeti Választási Bizottság (NVB) az indítványozó fellebbezését érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A Kúria végzésében elutasította az indítványozónak az NVB 280/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét.
a Kúria Kvk.III.37.262/2014/2. számú végzése
IV_531_0_2014_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3058/2014. (III. 24.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/1486
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.III.37.262/2014/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	Az ügy előzményéhez tartozik, hogy a Kúria Kvk.III.37.262/2014/2. számú határozata a kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) 280/2014. számú határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme alapján megindult nemperes eljárásban az NVB határozatát helybenhagyta.
[3]	A kérelmező mint jelölő szervezet a választási eljárásban az ajánlások gyűjtése és jelöltállítás céljából ajánlóíveket vett át. A leadásra megadott határidőig, 2014. március 3-án 16 óráig az átvett 100 db ajánlóívet hiánytalanul nem adta át az illetékes választási bizottságnak, emiatt a Bács-Kiskun megyei 05. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság (a továbbiakban: OEVB) a 36/2014. (III. 5.) számú határozatában 964 250 Ft bírsággal sújtotta. A fellebbezés folytán eljárt NVB a 2014. március 8-án kelt 280/2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
. 3058/2014. (III. 24.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
lánctartozás - Hitelkárosultak blogja
devizakarosult: Az átváltott devizahitelek nagy része 3 hónapos kamatozású lett az elszámolási törvény miatt, eze...	(2017.12.19. 20:30) Európai Bíróság – Válaszok nélkül maradtak a magyar devizahitelesek
szignum: Sziasztok, es mi a helyzet akkor, ha 2006-os tartozasrol van szo (3700 ft) es egyetlen egy level, ...	(2017.12.13. 12:44) Te sem tartozol örökké!
smafudedi: Oké ! Ezt tettem miután 2014 ben felmondta a bank az auto hitelemet. 96x18560 /hó ennyi a szerződ...	(2017.12.05. 19:57) Ne fizess, ha lejárt a tartozásod!
IamTwo: Saját lakásból árverés útján tesznek ki. Ha már eljutottak idáig, elég nagy bajban voltak előtte i...	(2017.10.01. 23:05) Párhetes csecsemővel is kilakoltatnak családokat
Burgermeister: @looking4: nem , ott követett el nagy hibát hogy rákérezkedett a pi...ra.	(2017.09.21. 19:58) Amikor a hitel marad, a házastárs lelép
adókedvezmény hitel (1) adósmentő csomag (1) adósság (2) aegon (1) ajánló (10) állami megoldás (1) árfolyamgát (4) árfolyamrés (1) árfolyamrögzítés (2) árverezés (10) áthidaló kölcsön (4) átverés (6) autóhitel (1) autó hitel (2) axa (6) axa bank (1) bank (6) bankérdekek (1) bankfelügyelet (19) banki költségek (48) banki perek (2) bankok (3) bankszövetség (6) bank válaszol (6) bedőlt hitel (82) behajtás (25) bhke (1) budapest bank (3) céges sikersztori (1) cetelem (1) cib (4) citibank (1) credithill (18) családi csődeljárás (1) csalás (3) csok (1) devizahitel (248) devizahiteles ügyvéd (118) devizahitel állami megoldás (40) devizahitel egyezség (2) devizahitel európai bíróság (3) devizahitel hibás termék (4) devizahitel közérdekű kereset (1) devizahitel kúria (3) devizahitel megoldás (4) devizahitel megoldások (110) devizahitel per (132) devizahitel perek (5) devizahitel pertársaság (1) devizahitel semmis (2) devizahitel sikerek (3) devizahitel ügyvéd (4) devizahitel végrehajtás (3) devizahitel végrehajtás portfolioblogger devizahitel per hitel sikerek devizahitel megoldások devizahiteles ügyvéd (1) devizhitel megoldások (1) diákhitel (2) egyoldalú szerződésmódosítás (17) eladósodás (64) elérhetőség (1) életbiztosítás (2) elévülés (1) előadás (1) előtörlesztés (1) erste (18) eszközkezelő (2) etikai kódex (3) Európai Bíróság (4) európai bíróság devizahitel (4) felhívás (3) fhb (1) fizetési meghagyás (4) fizetési nehézség (110) fmh (1) folyószámlahitel (3) forinthitel (8) forintosítás (5) futamidő (2) gvh (1) gvh bírság (1) hazai bankok (2) hírek (14) hitelbírálat (4) hitelezés szigorítása (24) hitelfelvétel (1) hitelintézetek (1) hitelkárosultak (7) hitelkártya (5) hitelkiváltás (4) hitelösszevonás (3) hitelsikerek (17) hitel sikerek (117) hitel törlesztő részletek (1) humor (1) ingatlanpiac (2) Intrum (1) Intrum Justitita (1) jelzáloghitel (35) k&h (2) kapcsolat (1) kásler devizahitel (1) khr lista (3) kilakoltatás (1) kilakoltatás stop (1) közjegyzők (1) kúria (3) lakásárak (1) lakáshitel (76) lánctartozás (1) magyar (1) magyar bankok (3) matolcsy (3) Matolcsy (2) mkb (5) mkb bank (1) mnb (4) modern adósrabszolgaság (3) ócsa lakópark (1) okirat-hamisítás (1) olvasói levél (91) orbán devizahitel (3) Orbán hitel (1) orbán viktor devizahitel (2) otp (10) otp bank (1) pénzügyi tanácsadó (14) portfolioblogger (325) pszáf (7) raiffeisen (6) robbantás (1) sajtóanyag (4) segítség (44) sikersztori (1) szakértői sarok (12) személyes történet (2) személyi hitel (7) takarékszövetkezet (1) tanácsok (50) társadalmi szolidaritás (2) tartozás (33) ucb (3) undefined (1) unicredit (1) üzenet (4) van megoldás (4) végrehajtás (45) végrehajtási eljárás (4) végtörlesztés (9) vélemény (36) versenyhivatal (1) volksbank (1) Címkefelhő
Címkék » lánctartozás
Nemzeti Adósirtás Rendszere
2014.01.20. 19:27 | Élet a hitel után
Drasztikus szabályokat vezetnek be az adósokkal szemben A lánctartozások és az adóssághalmozódás elkerülése érdekében lépnek hatályba új szabályok 2014-ben. Az új Polgári Törvénykönyv márciusi hatálybalépését követően mind a privát, mind a vállalkozói szférában…
Címkék: eladósodás behajtás tartozás devizahitel bedőlt hitel hitelezés szigorítása portfolioblogger lánctartozás devizahitel állami megoldás

matches: Bíróság bíróság kúria Bíróság bíróság kúria


text:
Feleségem megcsalt, válni szeretnék. Meggyőződésem, hogy a gyerekeinket nem tudja teljes mértékben ellátni, ezért szeretném, hogy velem maradjanak. A segítségét szeretném kérni az ügyben!
Amennyiben úgy dönt, hogy a házasságát fel kívánja bontani, azt a bíróság mindenképpen megteszi. Ezt lehet közös megegyezés alapján kérni (s akkor a bíróság nem tárja fel a házasság megromlásának okait), ha megállapodnak a házastársával a házasság felbontásában, a szülői felügyeletben, a gyermektartásdíjban, a kapcsolattartásban, az utolsó közös lakás használatában, igény esetén a házastársi tartásban. Ez utóbbi csak akkor “járhat” valamelyik házastársnak, ha önhibáján kívül nem tudja eltartani magát, a magyar joggyakorlatban nagyon ritkán rendeli el ezt úgy a bíróság, hogy a felek nem megegyezés alapján kérik. Megegyezés hiányában a bíróság feltárja, s ítélete indokolásában rögzíti a házasság megromlásának okait.
A gyermekek szülői felügyeleti joga gyakorlásának, illetve a kapcsolattartás kérdésében – megegyezés hiányában – a bíróság pszichológus szakértő véleményére támaszkodik. A szakértő figyelemmel szokott lenni arra is, hogy a gyermekkel melyik szülő foglalkozik, a gyakorlatban ki gondoskodik róluk, illetve, hogy a gyermekek biztonsága, kiegyensúlyozott fejlődése szempontjából mi a legjobb megoldás. A bíróság természetesen eltérhet a szakértő véleményétől, de az a tapasztalat, hogy a legtöbbször nem hoz azzal ellentétes ítéletet.
Tehát a gyermekekbe fektetett energiája, munkája – a gyermekek fejlődésén túlmenően – a pszichológus véleményalkotásában is előnyös körülmény. Mind a pszichológus, mind a bíróság vizsgálja a szülői alkalmasságot, azt azonban már most a figyelmébe ajánljuk, hogy a perben tett állításait Önnek kell bizonyítania (pl. tanúval, okirattal), ezért érdemes ezeket előzetesen jól átgondolnia, akár saját feljegyzéseket is készítenie.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
EUR-Lex - 62011CJ0451 - HU
A Bíróság (második tanács) 2012. július 19-i ítélete. Natthaya Dülger kontra Wetteraukreis. Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Verwaltungsgericht Gieβen - Németország. EGK-Törökország társulási megállapodás - A társulási tanács 1/80 határozata - A 7. cikk első bekezdése - Valamely tagállam rendes munkaerőpiacához tartozó török munkavállaló családtagjainak tartózkodási joga - A török munkavállalóval házasságot kötött és vele több mint három évig együtt élő thaiföldi állampolgár. C-451/11. sz. ügy
dokumentum kelte: 19/07/2012
kérelmezés: 01/09/2011
1. 6.07.15.01 Külpolitika / Nemzetközi megállapodások / Szabadkereskedelmi, társulási, stablizációs stb. megállapodások / Törökország
2. 6.07.15.01 Külpolitika / Nemzetközi megállapodások / Szabadkereskedelmi, társulási, stablizációs stb. megállapodások / Törökország
3. 6.07.15.01 Külpolitika / Nemzetközi megállapodások / Szabadkereskedelmi, társulási, stablizációs stb. megállapodások / Törökország
külkapcsolatok, társulás, munkavállalók szabad mozgása
Németországi Szövetségi Köztársaság , Olaszország, Ausztria, tagállamok, Bizottság, intézmények
értelmez(i) 31964D0732 Hivatkozott jogi aktusok:
A C‑451/11. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Verwaltungsgericht Gieβen (Németország) a Bírósághoz 2011. szeptember 1‑jén érkezett, 2011. augusztus 11‑i határozatával terjesztett elő az előtte
Natthaya Dülger és
a Wetteraukreis között folyamatban lévő eljárásban,
tagjai: J. N. Cunha Rodrigues tanácselnök (előadó), U. Lõhmus, A. Rosas, A. Ó Caoimh és C. G. Fernlund bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2012. május 10‑i tárgyalásra,
– N. Dülger képviseletében Ch. Momberger Rechtsanwalt,
– a Wetteraukreis képviseletében D. Mayer, meghatalmazotti minőségben,
– az osztrák kormány képviseletében F. Koppensteiner, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében V. Kreuschitz és G. Rozet, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2012. június 7‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a társulás elősegítéséről szóló, 1980. szeptember 19‑i 1/80 társulási tanácsi határozat (a továbbiakban: 1/80 határozat) 7. cikke első bekezdése első francia bekezdésének értelmezésére vonatkozik. A társulási tanácsot az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulást létrehozó megállapodás létesítette, amelyet 1963. szeptember 12‑én Ankarában írt alá egyrészről a Török Köztársaság, másrészről az EGK tagállamai és a Közösség, majd a megállapodást a Közösség nevében az 1963. december 23‑i 64/732/EGK tanácsi határozattal (HL 1964. L 217., 3685. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 11. kötet, 10. o., a továbbiakban: társulási megállapodás) kötötték, hagyták jóvá és erősítették meg.
2. A kérelmet az N. Dülger thaiföldi állampolgár és a Wetteraukreis (Wetterau körzet) között, az utóbbinak az előbbi személy részére történő tartózkodási engedély megadását elutasító határozata tárgyában folyamatban lévő peres eljárásban terjesztették elő.
Jogi háttér Az uniós jog Az EGK-Törökország társulás
– A társulási megállapodás
3. A társulási megállapodás célja – 2. cikkének (1) bekezdése értelmében – a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok folyamatos és kiegyensúlyozott megerősítésének elősegítése, beleértve a munkaerő tárgykörét is, a munkavállalók szabad mozgásának fokozatos megvalósítása által, a letelepedés szabadságára és a szolgáltatások szabad mozgására vonatkozó korlátozások megszüntetése révén, a török állampolgárok életszínvonalának javítása és a Török Köztársaság Közösséghez történő későbbi csatlakozásának megkönnyítése érdekében.
– A kiegészítő jegyzőkönyv
4. A Brüsszelben 1970. november 23‑án aláírt, és a Közösség nevében az 1972.december 19‑i 2760/72/EGK tanácsi rendelettel (HL L 293., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 11. kötet, 41. o.) megkötött, jóváhagyott és megerősített kiegészítő jegyzőkönyv (a továbbiakban: a kiegészítő jegyzőkönyv), annak 1. cikke értelmében, megállapítja a társulási megállapodás 4. cikkében említett átmeneti időszak megvalósítására vonatkozó feltételeket, szabályokat és ütemtervet. 62. cikke szerint a kiegészítő jegyzőkönyv szerves részét képezi az említett megállapodásnak.
5. E jegyzőkönyv 59. cikke kimondja:
„E jegyzőkönyv hatálya alá tartozó területeken Törökország nem részesülhet kedvezőbb elbánásban, mint amelyet a Közösséget létrehozó szerződés alapján a tagállamok egymásnak biztosítanak.”
– Az 1/80 határozat
6. Az 1/80 határozat célja, annak harmadik preambulumbekezdése szerint, a munkavállalók és családtagjaik jogi helyzetének javítása a társulási tanács 1976. december 20‑i 2/76 határozatával létrehozott szabályozáshoz képest.
7. Az 1/80 határozat 7. cikke ekként rendelkezik:
„Valamely tagállam rendes munkaerőpiacához tartozó török munkavállaló családtagja, aki engedélyt kapott arra, hogy hozzá költözzön,
– jogosult – a Közösség tagállamai munkavállalóinak biztosítandó elsőbbségre is figyelemmel – bármely állásajánlatra pályázni, amennyiben ott már legalább három éve szabályszerű lakóhellyel rendelkezik;
– jogosult a választása szerinti bármely munkaviszonyban történő szabad munkavállalásra, amennyiben ott legalább öt éve szabályszerű lakóhellyel rendelkezik.
A török munkavállaló gyermeke, aki a fogadó országban szakmai képzettséget szerzett, az érintett tagállamban való tartózkodása időtartamától függetlenül pályázhat minden állásajánlatra, amennyiben egyik szülője az érintett tagállamban legalább három éve szabályszerűen alkalmazásban állt.”
Az uniós jog egyéb rendelkezései
8. Az 1992. július 27‑i 2434/92/EGK tanácsi rendelettel (HL L 245., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 2. kötet, 69. o.) módosított, a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló, 1968. október 15‑i 1612/68/EGK tanácsi rendelet (HL L 257., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 15. o.; a továbbiakban: 1612/68 rendelet) 10. cikke (1) bekezdésének szövege a következőképpen szólt:
9. Az 1612/68 rendelet ezen 10. cikkét az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29‑i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 158., 77. o.; helyesbítés: HL 2009. L 274., 2009.10.20., 47. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.) 38. cikkének (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
10. A 2004/38 irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„Azoktól a családtagoktól, akik nem valamelyik tagállam állampolgárai, csak az 539/2001/EK rendelettel vagy adott esetben a nemzeti joggal összhangban kérhető beutazási vízum. Ezen irányelv alkalmazásában a 10. cikkben előírt érvényes tartózkodási kártya birtoklása mentesíti e családtagot a vízumkötelezettség alól.
11. Ezen irányelv „Tartózkodás joga három hónapig” című 6. cikke a következőképpen rendelkezik:
12. Az említett irányelv 7. cikkének (2) bekezdése szerint a három hónapon túli tartózkodás joga kiterjed azokra a családtagokra, akik nem valamelyik tagállam állampolgárai, és az uniós polgárt kísérik vagy hozzá csatlakoznak a fogadó tagállamban.
13. Ugyanezen irányelv 38. cikke (3) bekezdésének szövege a következő:
„A hatályon kívül helyezett rendelkezésekre és irányelvekre tett hivatkozások erre az irányelvre tett hivatkozásoknak minősülnek.”
A német jog 14. A külföldieknek az országban való tartózkodásáról, munkavállalásáról és integrációjáról szóló, 2004. július 30‑i törvénynek (Gesetz über den Aufenthalt, die Erwerbstätigkeit und die Integration von Ausländern im Bundesgebiet, BGBl. 2004 I, 1950. o.; a továbbiakban: Aufenthaltsgesetz) az alapügy tényállására alkalmazandó változata (BGB1. 2008 I, 162. o.) 4. §‑ának (5) bekezdése ekként rendelkezik:
„A [társulási megállapodás] értelmében vett tartózkodási joggal rendelkező külföldinek kell bizonyítania azt, hogy e joggal rendelkezik, bizonyítékot szolgáltatva arról – amennyiben az Európai Unióban sem letelepedési engedéllyel, sem más huzamos tartózkodásra jogosító okmánnyal nem rendelkezik –, hogy van tartózkodási engedélye. A tartózkodási engedélyt kérelem alapján adják ki.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés 15. Az alapeljárás felperese 2002. június 30‑án turistavízum birtokában utazott be a Németországi Szövetségi Köztársaságba. 2002. szeptember 12‑én Dániában házasságot kötött M. Dülger török állampolgárral.
16. M. Dülger 1988 óta határozatlan időre szóló németországi tartózkodási engedéllyel rendelkezik. Házasságuk azon időszakában, amelynek során Dülgerék együtt éltek, M. Dülger e tagállamban – konkrétan 2002. október 1‑je és 2004. június 30‑a, 2004. augusztus 1‑je és 2005. június 8‑a, 2006. március 1‑je és 2008. március 15‑e, valamint 2008. június 1‑je és 2009. december 31‑e között – különböző munkáltatóknál állt munkaviszonyban.
17. N. Dülger 2002. szeptember 18‑án tartózkodási engedély megadása iránti kérelmet terjesztett elő. Kérelmében feltüntette, hogy házas, és két – egy 1996‑ban és egy 1998‑ban Thaiföldön született – gyermeke van. Annak érdekében, hogy a házassági életközösséget házastársával fenn tudja tartani, határozott időre szóló tartózkodási engedélyt kapott, amelyet később többször – utoljára 2008. szeptember 10‑én, 2011. június 26‑ig terjedő hatállyal – meghosszabbítottak. N. Dülger 2011. június 21. óta „a tartózkodási jog jogi vélelem alapján történő fenntartására szolgáló (ideiglenes) igazolással” rendelkezik.
18. Az alapeljárás felperesének lányai 2006. július 1‑jén érkeztek a Németországi Szövetségi Köztársaság területére.
19. N. Dülger 2009. június 3‑án költözött el a házastársától, és két leánygyermekével egy nőknek fenntartott menedékhelyre, Friedbergbe (Németország) költözött. A felperes azóta szociális ellátásban – álláskeresők részére járó alapellátásban – részesül a társadalombiztosításról szóló törvény II. része (Zweites Buch Sozialgesetzbuch – Grundsicherung für Arbeitsuchende, a továbbiakban: SGB II) alapján.
20. M. Dülgerrel kötött házasságának felbontása a 2011. február 3‑án kihirdetett ítélettel vált jogerőssé.
21. 2009. szeptember 9‑i levelével Wetterau körzet idegenrendészeti hatósága (a továbbiakban: idegenrendészeti hatóság) arról tájékoztatta az alapeljárás felperesét, hogy a férjétől való válását követően önálló tartózkodási jogot szerzett, amely azonban csak egy évig áll fenn anélkül, hogy bizonyítania kellene azt, hogy gondoskodni képes saját maga és gyermekei létfenntartásáról. Felhívták a figyelmét arra, hogy ha 2010. június 4‑től továbbra is állami szociális támogatásra szorulna, tartózkodási engedélyét, ideértve gyermekei tartózkodási engedélyét is, utólagos korlátozás alá kellene vetni, és őt a német terület elhagyására kellene felszólítani. Tartózkodási joga csak akkor maradhat fenn, ha ő ezen időpontig önállóan képes saját maga és gyermekei létfenntartásáról gondoskodni.
22. N. Dülger 2009. szeptember 18‑án tartózkodási engedély kiadása iránti kérelmet nyújtott be az Aufenthaltsgesetz 4. §‑ának (5) bekezdése alapján, azzal az indokkal, hogy – a valamely tagállam rendes m unkaerőpiacához tartozó azon török munkavállaló családtagjaként, akivel együtt legalább három éven át szabályosan tartózkodott az országban – megszerezte az 1/80 határozat 7. cikke szerinti jogokat.
23. 2010. március 15‑i határozatával az idegenrendészeti hatóság elutasította az alapeljárás felperesének kérelmét, mivel szerinte a felperes nem szerezte meg az 1/80 határozat 7. cikkéből eredő jogokat. Szerinte ugyanis csak a török munkavállalók török családtagjai hivatkozhatnak e rendelkezésre.
24. Az alapeljárás felperese e határozat ellen keresetet indított, arra való hivatkozással, hogy az 1/80 határozat 7. cikke nem tartalmaz semmilyen, a családtagok állampolgárságra vonatkozó külön feltételt. A felperes a kérdést előterjesztő bíróságtól az idegenrendészeti hatóság határozatának hatályon kívül helyezését, és annak arra való kötelezését kérte, hogy adja ki a részére az Aufenthaltsgesetz 4. §‑a (5) bekezdésének megfelelően a tartózkodási engedélyt.
25. A kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy az említett 4. § (5) bekezdése értelmében az alapeljárás felperese részére csak akkor adható meg a kért tartózkodási engedély, ha az 1/80 határozat 7. cikke alapján jogosult a német területen való tartózkodásra. Az említett bíróság szerint az e rendelkezésben említett feltételekre való tekintettel az egyetlen kérdés, amely a jelen esetben felmerül, az az, hogy N. Dülger mint thaiföldi állampolgár a valamely tagállam rendes munkaerőpiacához tartozó török munkavállaló családtagjának tekinthető‑e.
26. E körülményekre tekintettel a Verwaltungsgericht Gieβen úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdést terjeszti előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé:
„Hivatkozhat‑e az […] 1/80 határozat 7. cikke első bekezdésének első francia bekezdéséből eredő jogokra az a thaiföldi állampolgár, aki valamely tagállam rendes munkaerőpiacához tartozó török munkavállaló házastársa volt, és azt követően, hogy engedélyt kapott arra, hogy hozzá költözzön, több mint három évig megszakítás nélkül vele lakott, aminek következményeként őt e rendelkezés közvetlen hatálya miatt tartózkodási jog illeti meg?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről 27. Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra szeretne választ kapni, hogy az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a török munkavállaló Törökországon kívüli, harmadik országból származó családtagja a fogadó tagállamban hivatkozhat az e rendelkezésből eredő jogokra, ha az ott előírt egyéb feltételek teljesülnek.
28. Az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése szerint a török munkavállaló családtagjait, az ott felsorolt feltételek teljesülése esetén, saját jogon is megilleti a munkavállaláshoz való jog a fogadó tagállam munkaerőpiacán. E tekintetben a Bíróság már többször kimondta, hogy a 7. cikk első bekezdése által a török munkavállaló családtagjának az érintett tagállamban való munkavállalást illetően juttatott jogok szükségszerűen magukban foglalják az érintett ezzel összefüggő tartózkodási jogát; ha nem így lenne, a munkaerőpiacon való részvétel és a tényleges munkavállalás joga teljesen elenyészne (lásd különösen a C‑325/05. sz. Derin‑ügyben 2007. július 18‑án hozott ítélet [EBHT 2007., I‑6495. o.] 47. pontját és a C‑303/08. sz. Bozkurt‑ügyben 2010. december 22‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 36. pontját).
29. Az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése szerint az e rendelkezésben említett jogok megszerzése az alábbi három, együttes feltételtől függ:
– az érintett személy a már a fogadó tagállam rendes munkaerőpiacához tartozó török munkavállaló családtagja,
– e személy részére ezen állam illetékes szervei engedélyezték, hogy az említett munkavállalóhoz csatlakozzon, és
– szokásos tartózkodási helye meghatározott ideje a fogadó tagállam területén található.
30. Az alapeljárásbeli ügyben, miként az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból, pontosabban magának az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésnek a szövegéből is kiderül, N. Dülger egy – Németország rendes munkaerőpiacához tartozó – török munkavállaló házastársa volt, és a 2002 szeptemberében történt házasságkötésük óta a 2009 júniusában történt különválásukig megszakítás nélkül élt együtt e munkavállalóval, miután engedélyezték számára, hogy csatlakozzon hozzá e tagállamban. Az előző pontban említett feltételek tehát, első ránézésre úgy tűnik, teljesültek.
31. A német, az olasz és az osztrák kormány ugyanakkor arra hivatkozik, hogy az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése értelmében vett családtag fogalma kizárólag a török munkavállaló azon családtagjait foglalja magában, akik maguk is török állampolgárok. Tehát az a tény, hogy N. Dülger thaiföldi állampolgár, akadályát képezi annak, hogy ő az említett rendelkezés által biztosított jogokra hivatkozhasson.
32. Ezen álláspontnak nem lehet helyt adni.
33. A kialakult ítélkezési gyakorlat szerint az 1/80 határozat 7. cikke az uniós jog szerves részét képezi (a C‑192/89. sz. Sevince‑ügyben 1990. szeptember 20‑án hozott ítélet [EBHT 1990., I‑3461. o.] 8. és 9. pontja, valamint a C‑7/10. és C‑9/10. sz., Kahveci és Inan egyesített ügyekben 2012. március 29‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 23. pontja).
34. Az említett 7. cikk első bekezdése nem tartalmazza sem a munkavállaló „családtagjának” fogalmát, sem a tagállamok azon jogára való kifejezett utalást, hogy maguk határozhatnák meg e fogalom tartalmát és hatályát. Ezenkívül az említett rendelkezésben semmiféle, a családtagok állampolgárságra vonatkozó feltétel nem szerepel.
35. Egyébként a Bíróság ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a „családtag” fogalma nem korlátozódik a munkavállaló vér szerinti családtagjaira (lásd a C‑275/02. sz. Ayaz‑ügyben 2004. szeptember 30‑án hozott ítélet [EBHT 2004., I‑8765. o.] 46. pontját).
36. E körülményekre tekintettel és az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése értelmében vett „családtag” fogalmának a tagállamokban történő egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az uniós jogban e fogalmat önállóan és egységesen kell értelmezni (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Ayaz‑ügyben hozott ítélet 39. pontját).
37. Miként azt a Bíróság már kimondta, a munkavállaló „családtagjának” fogalmát az azt tartalmazó rendelkezés által követett célkitűzés viszonylatában és azon összefüggésben kell meghatározni, amelybe az illeszkedik (a fent hivatkozott Ayaz‑ügyben hozott ítélet 40. pontja).
38. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdésében foglalt jogok fokozatos megszerzésének rendszere kettős célt követ.
39. Elsőként, az első hároméves időszak letelte előtt az említett rendelkezés arra irányul, hogy lehetővé tegye, hogy a migráns munkavállaló családtagjai e munkavállalónál tartózkodjanak abból a célból, hogy ezáltal a családegyesítés eszközével mozdítsa elő a fogadó tagállamba már jogszerűen beilleszkedett török munkavállaló munkavállalását és tartózkodását (lásd többek között a fent hivatkozott Kahveci és Inan egyesített ügyekben hozott ítélet 32. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
40. Második lépésben ugyanez a rendelkezés a török migráns munkavállaló családjának a fogadó tagállambeli tartós beilleszkedését kívánja megerősíteni, három év jogszerű tartózkodás után biztosítva az érintett családtag számára annak lehetőségét, hogy ő maga is beléphessen a munkaerőpiacra. Az ily módon kitűzött alapvető cél a fenti, az ebben az időszakban a fogadó tagállamba már jogszerűen beilleszkedett családtag helyzetének az által való rendezése, hogy biztosítják számára a szóban forgó tagállamban a saját megélhetését biztosító eszközöket, tehát azt, hogy a migráns munkavállaló helyzetétől független helyzetet alakítson itt ki (lásd többek között a C‑467/02. sz. Cetinkaya‑ügyben 2004. november 11‑én hozott ítélet [EBHT 2004., I‑10895. o.] 25. pontját, valamint a fent hivatkozott Kahveci és Inan egyesített ügyekben hozott ítélet 33. pontját).
41. Ebből az következik, hogy a családegyesítés központi szerepet játszik az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése által kialakított rendszerben.
42. Mint a családi élet folytatásához nélkülözhetetlen eszköz, a családegyesítés, amelyhez a tagállamok rendes munkaerőpiacához tartozó török munkavállalóknak joguk van, hozzájárul mind tartózkodásuk ideje alatti életminőségük javításához, mind az e tagállamokba történő integrációjukhoz, és ebből kifolyólag erősíti az adott társadalom társadalmi kohézióját.
43. A német kormány ugyanakkor arra hivatkozik, hogy mind a társulási megállapodás és az 1/80 határozat értelme, mind azok célja azon elgondolás ellen szól, hogy a határozat 7. cikkének első bekezdését a török állampolgársággal nem rendelkező személyekre is alkalmazzák. Az említett megállapodás szerinte elsősorban gazdasági célkitűzéseket kíván megvalósítani. Az ilyen célkitűzéseken alapuló társulás tényleges problémaköre pedig nem a török munkavállalók harmadik országból származó házastársainak tartózkodási jogára vonatkozó szabályozás.
44. Ez az érv nem fogadható el.
45. Még ha igaz is, hogy a társulási megállapodás 2. cikkének (1) bekezdése értelmében annak célja az Európai Gazdasági Közösség és a Törökország közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok folyamatos és kiegyensúlyozott megerősítésének elősegítése, ugyanakkor azzal, hogy az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése lehetővé teszi a török munkavállaló családtagjainak azt, hogy csatlakozzanak hozzá abban a tagállamban, ahol dolgozik, a Szerződő Felek olyan okokra alapítják együttműködésüket, amelyek egyértelműen túlmutatnak a tisztán gazdasági jellegű megfontolásokon.
46. Az 1/80 határozat 7. cikke ugyanis e határozatnak a „Szociális rendelkezések” című II. fejezetének első részében található. Ez a rész a foglalkoztatással és a munkavállalók szabad mozgásával kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik.
47. Azok az előnyök, amelyekkel a családegyesítés együtt jár a családi életre, a tartózkodás alatti életminőségre, valamint a török munkavállaló fogadó tagállambeli integrációjára nézve, nyilvánvalóan függetlenek attól, hogy azok a családtagok, akik e tagállamban vele együtt élnek, milyen állampolgárságúak.
48. Ezenfelül a Bíróság már kimondta, hogy az 1/80 határozat szociális rendelkezései, amelyek közé a 7. cikk első bekezdése is tartozik, további lépést jelentenek a munkavállalók szabad mozgásának az EUMSZ 45. cikk, az EUMSZ 46. cikk és az EUMSZ 47. cikk által ösztönzött fokozatos megvalósítása felé, és így az utóbbi cikkek keretében elfogadott alapelveket a lehető legnagyobb mértékben ki kell terjeszteni az említett határozat által elismert jogokat élvező török állampolgárokra (lásd ebben az értelemben a C‑171/95. sz. Tetik‑ügyben 1997. január 23‑án hozott ítélet [EBHT 1997., I‑329. o.] 20. pontját és a C‑351/95. sz. Kadiman‑ügyben 1997. április 17‑én hozott ítélet [EBHT 1997., I‑2133. o.] 30. pontját).
49. Ezenfelül a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdésében szereplő „családtag” fogalma hatályának meghatározását illetően az Unió tagállamai állampolgárainak szabad mozgása terén alkalmazott ugyanezen fogalomnak az értelmezésére, egész konkrétan az 1612/68 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése részére elismert hatályra kell hagyatkozni (a fent hivatkozott Ayaz‑ügyben hozott ítélet 45. pontja).
50. Márpedig e rendelet 10. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezett, hogy a valamely tagállam állampolgárságával rendelkező munkavállaló családtagjainak állampolgárságukra való tekintet nélkül joguk van a munkavállalóval együtt letelepedni abban a tagállamban, ahol őt alkalmazzák.
51. E rendelkezést hatályon kívül helyezték, azonban a 2004/38 irányelv 6. cikkének (2) bekezdése és 7. cikkének (2) bekezdése szintén azt az elvet mondja ki, amely szerint az uniós polgárok azon családtagjainak, akik nem rendelkeznek egyik tagállam állampolgárságával sem, joguk van a munkavállalót elkísérni vagy hozzá később csatlakozni a fogadó tagállamban.
52. A családegyesítéshez való jog esetleges korlátozása, amely szükségszerűen következne abból, ha az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdését kizárólag a török állampolgárságú családtagokra alkalmaznák, e rendelkezés célját veszélyeztetné.
53. Az ilyen korlátozás ezenfelül sértené a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot is, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke is kimond. Mivel az 1/80 határozat 7. cikke az uniós jog szerves részét képezi, ezért a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani az e Charta 7. cikkéből eredő kötelezettségeket, amely Chartának az EUSZ 6. cikk (1) bekezdése ugyanolyan jogi kötőerőt tulajdonít, mint a Szerződéseknek.
54. Miként arra a főtanácsnok indítványának 50–53. pontjában rámutatott, az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése értelmében vett „családtag” fogalmának ezen értelmezése annál is inkább igazolhatónak tűnik számunkra, mivel az felmerül az Európai Közösségek tagállamai társadalombiztosítási rendszerének török munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1980. szeptember 19‑i 3/80. sz. társulási tanácsi határozatot (HL 1983. C 110., 60. o.) illetően is.
55. Ugyanis a 3/80 határozat 1. cikkének a) pontja többek között úgy rendelkezik, hogy a családtag fogalma e határozat alkalmazásában megegyezik a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14‑i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 35. o.) 1. cikkében meghatározott fogalommal.
56. A Bíróság, amelyet az 1408/71 rendelet személyi hatályának értelmezésére kértek, már többször kimondta, hogy e rendelet 2. cikkének (1) bekezdése két tisztán elkülöníthető személycsoportra vonatkozik: nevezetesen egyrészről a munkavállalókéra, másrészről pedig az ő családtagjaikra és túlélő hozzátartozóikra. Az előbbieknek, ahhoz, hogy e rendelet hatálya alá tartozzanak, valamely tagállam állampolgárainak, hontalanoknak vagy menekülteknek kell lenniük. Ezzel szemben, az uniós állampolgársággal rendelkező munkavállalók családtagjaira, vagy túlélő hozzátartozóira vonatkozóan semmilyen állampolgársági feltétel nincs előírva ahhoz, hogy az említett rendelet alkalmazható legyen rájuk (lásd különösen a C‑308/93. sz. Cabanis‑Issarte‑ügyben 1996. április 30‑án hozott ítélet [EBHT 1996., I‑2097. o.] 21. pontját és a C‑189/00. sz. Ruhr‑ügyben 2001. október 25‑én hozott ítélet [EBHT 2001., I‑8225. o.] 19. pontját).
57. Ráadásul a Bíróság már korábban azt is kimondta, hogy a 3/80 határozat személyi hatályának 2. cikkében szereplő meghatározása az 1408/71 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő azonos meghatározás alapján történt (a C‑262/96. sz. Sürül‑ügyben 1999. május 4‑én hozott ítélet [EBHT 1999., I‑2685. o.] 84. pontja).
58. Az 1/80 határozat 7. cikkének az előbbi megfontolások egészén alapuló értelmezését nem vonhatja kétségbe az a tény, hogy miként azt a kérdést előterjesztő bíróság kiemelte, a Bíróság az e rendelkezés alkalmazásával kapcsolatos több ítéletében említette a munkavállaló családtagjainak török állampolgárságát (lásd a C‑329/97. sz. Ergat‑ügyben 2000. március 16‑án hozott ítélet [EBHT 2000., I‑1487. o.] 67. pontját; a C‑65/98. sz. Eyüp‑ügyben 2000. június 22‑én hozott ítélet [EBHT 2000., I‑4747. o.] 48. pontját; a fent hivatkozott Derin‑ügyben hozott ítélet 48. pontját, valamint a fent hivatkozott Bozkurt‑ügyben hozott ítélet 46. pontját).
59. Ugyanis ezen ítéletek mindegyikében az alapeljárás az 1/80 határozatban említett előnyöknek a török munkavállaló olyan gyermekei vagy házastársa részére történő megadása volt, akik maguk is török állampolgárok voltak. Így tehát a Bíróság által a családtagok állampolgárságára tett utalásnak nem volt különösebb jelentősége.
60. A német, az olasz és az osztrák kormány ezenfelül arra hivatkozik, hogy az 1/80 határozat 7. cikkének kiterjesztő értelmezése az 1/80 határozat személyi hatályának túlzott kiterjesztését eredményezné, ami lehetővé tenné a harmadik országok állampolgárai számára – akiknek a számát nehéz megbecsülni – az említett rendelkezésre való hivatkozást.
61. Ennek kapcsán elegendő emlékeztetni arra, hogy az 1/80 határozat 7. cikkének első bekezdése a családegyesítést kifejezetten a török migráns munkavállalóhoz való költözésnek a fogadó tagállam szabályozása által előírtaknak megfelelően történő engedélyezésétől teszi függővé (lásd a fent hivatkozott Ayaz‑ügyben hozott ítélet 34. és 35. pontját, valamint a fent hivatkozott Derin‑ügyben hozott ítélet 63. pontját).
62. E feltételnek, amelynek az a célja, hogy kivegye az említett 7. cikk első bekezdésének hatálya alól a török munkavállaló azon családtagjait, akik a fogadó tagállam előírásainak megsértésével utaztak be annak területére, és ott laknak (a fent hivatkozott Cetinkaya‑ügyben hozott ítélet 23. pontja), azzal a megfontolással magyarázható, hogy az EGK–Törökország társulás keretében történő családegyesítés nem a török migráns munkavállaló családtagjait megillető jog, hanem ellenkezőleg, a nemzeti hatóságoknak a kizárólag az érintett tagállam joga alapján, az alapvető jogok tiszteletben tartásának követelményére figyelemmel meghozandó döntésétől függ (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Derin‑ügyben hozott ítélet 64. pontját).
63. Ugyanezen okból kifolyólag nem állítható, hogy a török munkavállaló azon családtagjainak az 1/80 határozat 7. cikke első bekezdésének személyi hatálya alá vonása, akik nem rendelkeznek török állampolgársággal, a kiegészítő jegyzőkönyv 59. cikkét megsértve, kedvezőbb bánásmód alkalmazását jelentené velük szemben, mint az uniós polgárok azon családtagjaival szemben alkalmazott, akik nem rendelkeznek valamely tagállam állampolgárságával.
64. Ugyanis – ellentétben a török munkavállalók családtagjaira alkalmazandó szabályokkal –, a 2004/38 irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében az uniós polgárok azon családtagjait, akik valamely harmadik ország állampolgárságával rendelkeznek, megilleti a tagállamok területére történő beutazás joga, amelyn ek csupán az a feltétele, hogy beutazási vízummal vagy más érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezzenek.
65. Következésképpen az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1/80 határozat 7. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a török munkavállaló Törökországon kívüli, harmadik országból származó családtagja a fogadó tagállamban hivatkozhat az e rendelkezésből eredő jogokra, ha az ott előírt egyéb feltételek teljesülnek.
A költségekről 66. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A társulás elősegítéséről szóló, 1980. szeptember 19‑i 1/80 határozat – amelyet az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulást létrehozó azon megállapodás által létesített társulási tanács fogadott el, amelyet 1963. szeptember 12‑én Ankarában írt alá egyrészről a Török Köztársaság, másrészről az EGK tagállamai és a Közösség, és amelyet a Közösség nevében az 1963. december 23‑i 64/732/EGK tanácsi határozattal kötöttek, hagytak jóvá és erősítettek meg – 7. cikkének első francia bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a török munkavállaló Törökországon kívüli, harmadik országból származó családtagja a fogadó tagállamban hivatkozhat az e rendelkezésből eredő jogokra, ha az ott előírt egyéb feltételek teljesülnek. Az oldal tetejére

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
visz a víz sodor: Hírháló 2014- ben . II.
Pénzmosás a Világbanknál interjú Karen Hudes volt vezető jogtanácso
http://www.youtube.com/watch?v=LIUIKvC_B60&honnan=Nemzeti_Hirhalo
Varga István: a CitiBank kijelentette: a "deviza"-"hitel" csalás, és ebben n
http://www.youtube.com/watch?v=yD1B5RKLEng
Izgalmas vita Róna Péter közgazdász és Felcsúti Péter a Bankszövet
http://www.youtube.com/watch?v=LV7LCEMaM0w
Karen Hudes, a Világbank volt jogtanácsosa, a világszintű korrupciót feltáró bennfentes külön nekünk, magyaroknak küld üzenetet a bankvilágban zajló eseményekről. A bankok titkai napvilágra kerülnek. A világ pénzeit fedező aranykészletek szép lassan előkerülnek. Szóval, fel a fejjel!
A videóban említett link Magyarország cégként történő bejegyzéséről: http://tinyurl.com/l8bmwrr
Pénzmosás a Világbanknál interjú Karen Hudes volt vezető jogtanácsossal
Videó: http://www.youtube.com/watch?v=L3n9YV9Fcqc
1998-ban Zájed sejk minden házbért fizetőnek ingyen lakást és földet adott
Egy idegen megváltóról tett vatikáni nyilatkozat kirobbanthat egy vallási háborút?
A Földönkívüliek segítenek bennünket a dimenzióváltásban
Az Ufók és az Akasa-krónika
2014, január 20 - 17:26 MTI nyomán - alfahir.hu Magyarországnak az a célja, hogy a lehető legjobb barátságot építse ki a szomszédos országokkal - mondta Martonyi János külügyminiszter a Magyarország Barátai Alapítvány hétfői konferenciáján Budapesten.
Mindenki két szavazólapot kap, kivéve a határon túliak, ők egyet - Fotó: Tuba Zoltán - Origo(képméret: 666x444!)
Alapvető információk PDF.:
A letölthető anyagok:
http://nemzetiegyseg.com/program.pdf
http://nemzetiegyseg.com/pgpontok.pdf
Videó: http://www.youtube.com/watch?v=OebPS2Db9Tk&list=PLfhjiffVyDcyeofkensPrSaXyWyAChU6o
2012/04/21 NIF Avagy: Amit Orbán Viktor nem tett ki a honlapjára állambiztonsági múltjáról
"Bárkit hülyének tud nézni!"
Arra kértük a pártelnök-miniszterelnököt: adjon magyarázatot némely dokumentumra, tárja fel egykori kapcsolatrendszerét fedőnevek nélkül, nézzen szembe kendőzetlenül múltjával, melyről egy 2009. június 2-án közölt tanulmányban a Fidesz belső magjához tartozott, , "László" fedőnevű vezető, aki szigorúan bizalmas állambiztonsági ügyekkel, a párt külföldi kapcsolataival foglakozott, ezt mondta: "Orbán Viktornak komoly gondokat okoz az, hogy korábban volt valamilyen ügye, ami akkor ugyan elsimult, de ha nyilvánosságra kerülne, az a politikai szereplésének végét jelentené, olyan mértékben lejáratná őt." A "László" dosszié rejtélyét dr. Ilkei Csaba írta meg: "Állambiztonsági rendszerváltás, 1989: Ez egy életveszélyesen komoly ügy!" címmel...
Orbán, mint "Győri Gábor" hálózati kapcsolata
Nem kaptunk választ arra sem, hogy amikor 1988-ban ismét bevonultatták már "Kurázsi" fedőnevű beszervezési reménységként, hogyan értelmezzük a katonai elhárítás helyi szervének (III/IV -160) ezen feljegyzését: "...bevonultatták sorkatonai szolgálatra. Mindent elmond magáról és a Fidesz-ről, valamint terveiről." Mennyit mondott el miniszterelnök úr? - kérdeztük. De nincs válasz.
2., "Kurázsi" fedőnevű iratot egyáltalán nem hozott nyilvánosságra, mintha csak "Viktória" fedőnév alatt fordult volna elő.
Teljes egészében hiányzik egy dosszié anyaga Orbán honlapjáról. Az, amely az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárában 3.1.2. M-41477 szám alatt "László Péter" tmb. Munka Dossziéjaként olvasható, 1985.09.11.-én nyitotta a Nógrád megyei Rfk. ÁB szervének III/III. osztálya.
Minda Zoltán: Orbán Viktor az Alkotmány mikénti használatáról, valamint - pervesztés utáni lehangolt állapotban - a törvénysértően eljárt bíróságról és bírákról - 1988.05.19-én
http://film.indavideo.hu/video/f_kopas_1?autostart=1&utm_source=flash&utm_medium=relatedvideos&utm_campaign=videoplayer
Miért nem veszi(k) észre a bíróságok egyre inkább vállahatatlan működése miatti párhuzamot?
Sok a dolga?
Orbán sikerei közelről: könyvelési trükkök százai
Sűrű összefonódások - Nagyításért katt a képre!
Közérdekű bejelentés korrupcióról, személyes meghallgatás iránti kérelem
Az interneten szabadon elérhető () 1988.05.19-i Önről - is - a Magyar Hírlappal szemben indított bíróság per előtt és azt követően készült videón rögzített és - a mellékletben - szó szerint leírt nyilatkozatában a független igazságszolgáltatás és érintett szereplőinek működését bírálva az alábbiakat jelentette ki.
1) "... akik szerepet vállalnak ilyen bírósági ítéletek meghozatalában, azokat egyetemleges felelősség terheli azért, ami itt folyik."
2) " ... én fölesküdtem erre a magyar jogrendre, amikor doktorrá avattak, és amikor azt látom, hogy ezzel a jogrenddel azt lehet csinálni, ami ma történt, akkor erősödik bennem az az indulat meg az a hajlam, hogy nemhogy jogszerűen kell cselekedni, hanem ha kell, akkor a jog ellenében kell cselekedni, ami nekem konfliktust okoz, mert én egy fölszentelt vagy fölkent jogász vagyok."
3) " ... létezik jogszabály Magyarországon, sokfajta jogszabály létezik, ami vonatkozik a működésünkre, ezeket azonban a bíróságnak mindig értelmeznie kell, és ez a bíróság a jogtól függetlenül értelmezi ezeket a jogszabályokat. Ha mi valóban el akarjuk érni, hogy a bíróság jogszerű, tehát a jogszabály szövege szerint értelmezze ezeket a jogszabályokat és ezzel a mi működésünket ennek megfelelően minősítse, akkor nekünk erőt kell felmutatni."
4) "Mindenki, aki a nevét adja, asszisztál és nem tiltakozik az ellen, hogy ilyenek megtörténhetnek ebben az országban, mert ez nem volt más, mint a magyar jogállamiság, a jogrend leköpése, szemétre hányása, ..."
5) "...aki ehhez a nevét adja, az valóban nem üzenek mást, csak hogy csókolja meg a fenekemet. Mindenkinek, aki ehhez a nevét adja."
6) "Én tudtam, nem voltak illúzióim, hogy ez a bíróság, ha ezeknek azt mondják, hogy azt kell mondanotok, hogy a szervezet nem kaphat helyreigazítást, akkor ezek azt fogják mondani."
7) "... amikor ott ülök, hús-vér emberek ülnek velem szemben hárman, ugyanolyan végzettségűek, mint én, ugyanolyan egyetemi diplomát tudnak a zsebükben, mint én, ... embernek lehet őket mondani, és mindenfajta erkölcsi tartás nélkül, büdös, mocskos eszközként fujtsák el ennek a hatalomnak a kezében."
8) "Ők azok, akik ebben az országban egyedül megtehetnék helyzetüknél fogva, hogy azt mondják: nem, nekünk mondhatjátok ti, hogy ezt kell hozni meg idetelefonáltok. Nem. Nekünk van egy jogrendünk, mi ezt a hónunk alatt tudjuk, erre támaszkodunk, és erkölcsileg mi azt modjuk, hogy nem folytatható az a gyakorlat, hogy a párt idetelefonál, és mi meg ilyen döntéseket hozunk."
9) "Ők lennének az egyetlenek, akik ezt megtehetnék, és ez a feladatuk, hogy ezt megtegyék. És nem ezt teszik."
10) "Nem lehetnek illúzióink." (?)
A második pont első bekezdése kapcsán rávilágítunk arra, hogy 1988-as idézett kijelentését követően 1998-ban és 2010-ben két ízben tett hivatali esküt a Magyar Köztársaság (Magyarország) miniszterelnökeként.
Miniszterelnök Úr kort meghaladó - a jogon kívül kezelt perük elvesztése után megfogalmazott - 1988-as előrelátó tényállításait megismerve a bíróságok és bírák akkor is folyt törvényeket sértő működéséről, 23 éves letisztult, és kizárólag jogi alapokon nyugvó tényismeretek alapján és jogerős bírósági döntések birtokában arra kell az Ön figyelmét is felhívva rávilágítsunk, hogy a helyzet ezen a téren - az igazságszolgáltatásba és a közigazgatásba öntött súlyos (részben jogellenesen kezelt, eltűnt !) milliárdok ellenére - semmit nem változott.
Ugyanis közhitelesnek állított, de hivatalos személyek felróható magatartása miatt törvénysértő, hamis adatokkal telis teli állami nyilvántartásokkal (cégjegyzék, ingatlan-nyilvántartás, felszámolói névjegyzék, CO2 kvóta, stb.) és a kógens törvényi rendelkezések lábbal tiprásával eleve irat- és tényellenes alapokon, a hatályos törvényekkel tételesen szembe haladó valótlan tényállás közokiratba foglalásával naponta születő, törvényeket és jogokat sértő bírósági és közigazgatási határozatokkal megcáfolhatatlanul bizonyított az, hogy az 1988-as kijelentései továbbra is igazak, illetve még inkább aktuálisak, mint 1988-ban. Az igazságszolgáltatás - egyes érintett eljáróin keresztül - jogon kívüli szempontoknak sorozatosan teret engedve pontosan feltérképezett csoportok gazdasági érdekeit nyíltan kiszolgálva működik "mindenfajta erkölcsi tartás nélkül, büdös, mocskos eszközként". Ez persze nem önmagától történik 25 évvel 1988-at követően a kényszerűen kifogásolt módon, mivel ezen megengedhetetlen folyamatoknak a hátterében névvel és arccal rendelkező hús-vér emberek ülnek, esetenként hárman, és ugyanolyan végzettségűek és ugyanolyan egyetemi diplomát tudnak a zsebükben, mint a tisztességes és jól felkészült ügyvédeink.
A bíróságok és a közigazgatás fentiek szerinti törvénysértő működését igazolják, hogy
- tömegével (ezres nagyságrendben) sértik meg, vonják el évről évre a bíróságok - az ügyészség törvényeket sértő belenyugvása mellett - a bírósági eljárásokban szereplő felek jogorvoslathoz való jogát, a feltárt jogsértések esetén a hatékony jogorvoslat biztosítása helyett újabb törvény- és jogsértéseket megvalósítva, esetenként nyíltan célirányos módon,
- az állami szervek által vezetett közhitelesnek minősülő nyilvántartási adatokat sorozatosan hagyják indokolás nélkül figyelmen kívül, sőt sorozatosan történik meg az is, hogy a közokirat megfelelően igazolt tartalmát a valósággal szögesen ütköző tartalommal foglalják közokiratokba, majd arra jogot alapítanak,
- a Legfelsőbb Bíróságon / KÚRIÁN kihirdetett és írásba foglalt kézbesített jogerős(nek állított) ítéleteken utólag (14 év után is) hajtanak végre célirányos módosításokat azért, hogy a törvény kógens rendelkezését - látszólag törvényesen - ne alkalmazzák,
- az Ön által jobb kezeként nevezett dr. Matolcsy György NGM miniszter úr kézjegyét sorozatosan lehet a törvényi következmények nélkül a bírósági ügyeinkben felhasznált meghatalmazásokon meghamisítani akként, hogy abba az érintett - már az 500 és 2000 Ft-os bankjegyeket MNB Elnökként aláíró - exminiszter úr nem csak, hogy belenyugszik, de a jog talaján meg nem magyarázható közokiratokban is rögzített (!) jogon kívüli lépésekkel - jogainkat tovább csorbítva - meg nem engedhető magatartást tanúsít még a folyó évben is a hivatalból üldözendő törvénysértések megalapozott gyanúját megvalósító hivatalos személyek vonatkozásában,
- a PSZÁF, az MNB, a bíróságok, az ügyészség és közigazgatási szervek által tudottan részben hamis tartalmú, részben meg sem lévő értékpapírok ellenére folytatnak közismert személyek olyan tevékenységet nagyszámban, amely egyrészt nevezett állami szervek - érdemi, de sorozatosan elmulasztott - ellenőrzési és szankcionálási körébe tartoznak, másrészt pedig a feltárt jogellenes eljárások változatlan törvénysértő formában való szabad folyásának fenntartása a teljes pénzügyi rendszer lepusztulását vetíti előre - az Ön 1988-as álláspontjához hasonlatosan,
- hamis értékpapírokkal működtetnek állami vállalatokat is, milliárdos állami vagyonokat jogosulatlan harmadik személyek részére törvénysértően átjátszva,
- népszavazással és külön törvénnyel is előírt kötelező vagyonelszámolás körébe tartozó készpénzt fantom szervezet neve alatt törvénysértően működtetett bankszámla útján jogellenesen vontak ki a törvény szerinti kötelező elszámolási körből, a tudottan állami vagyonnal sajátként rendelkezve,
- Magyarországon működő bankok és pénzintézetek - esetenként 15 éve - megszűnt szervezetek eljárása mellett törvénysértően nyitnak és működtetnek bankszámlákat, majd a meg sem nyitható bankszámlákon bonyolított számlaforgalmat eltitkolják az arra jogosultak elől banktitokra történő csalárd hivatkozással, amely törvénysértő folyamatokhoz banktitokra való csalárd hivatkozással segédkezet nyújt Bankszövetség is,
- öt éven túl gátolják és tagadják meg - vitán felül - ügyfelek részére a 2004. évi CXL. tv. (Ket.) hatálya alatt működő különböző hatóságok az ügyféli jog gyakorlását (iratbetekintés, iratmásolat készítés, ügyszám megismerése, ügyfélfogadás, stb.),
- az Ön által vezetett Kormány olyan korrupciós határozatot hozott 1104/2012. (IV.6.) szám alatt, amelyben hatályos törvény (2004. évi L. tv.) és hazánkban 2004-ben kihirdetett 1999 óta létező nemzetközi egyezmény létezését tagadták le,
- bírák, ügyészek és más hivatalnokok nyíltan kettős mércét alkalmazva járnak el sorozatosan, (azt nem tudjuk, hogy ezt telefonhívásra teszik-e?),
- célirányosan tűntetnek el - jogkövetkezmények nélkül - állami szervektől ügyek aktáit, amely hivatalnak felróható magatartásra azután a jogában sértett fél hátrányára alapítanak jogot,
Ugyanakkor az 1104/2012. Kormányhatározat "a program alapelvei" és annak 6. pontja "a múltbéli korrupcióért való számonkérés" címszó alatt azt rögzíti;
Úgy ítéljük meg, hogy a hivatkozott - hatályos törvény létezését is eltagadó - 2012-es korrupciós Kormányhatározat azonban már az Ön által 1988-ban megfogalmazott üzenet szellemében született, amely ellenére mégis törvényt és jogokat sértő sajnos - szerény jogi megítélésünk szerint.
Miniszterelnök Úr magát 1988-ban "egy fölszentelt vagy fölkent jogász"-nak nyilatkozta, amely jogi végzettsége alapján hivatalból van tudomása arról, hogy a régi Btk. 137. §-a, az új Btk. 459. §-a, illetve a 2005. évi CXXXIV. tv. értelmében a Miniszterelnök és az országgyűlési képviselő is hivatalos személynek minősül, aki hivatali esküvel be- és megtartani vállalt törvény alapján kötelezett intézkedni "... akik szerepet vállalnak ilyen bírósági ítéletek meghozatalában, ...", mivel ezen személyeket "egyetemleges felelősség terheli azért, ami itt folyik.".
Ezen tényre azon 1988-as kijelentése miatt világítottunk rá, mivel Ön úgy látta a kritizált működést folytatott bíróság és bírák kapcsán, hogy "Ők lennének az egyetlenek, akik ezt megtehetnék, és ez a feladatuk, hogy ezt megtegyék."
Tisztelettel világítunk rá arra, hogy a törvényi megfogalmazás értelmében hivatalos személy az eljárása során tudomására jutott hivatalból üldözendő törvénysértés gyanúja esetén köteles a Be. 171. § (1) bekezdésében rögzítettek szerint hivatalból eljárni, amely hivatalos személyekre vonatozó törvényi kötelezettség teljesítése kapcsán arra is rávilágítunk, hogy az, 1989. október 23-a óta jogállam Magyarországon szintén folyamatában szenved csorbát.
Annak ellenére ami itt ma történik és a demokratikus jogrend égisze alatt két évtizeden túl a hatályos törvényekben biztosított jogok hivatalos személyek által is történő lábbal tiprása mellett folyik - az Ön 1988-as üzenetétől eltérően () - mi nem üzenünk senkinek semmit. Ugyanakkor sokadik alkalommal terjesztünk elő kérelmet arra, hogy célirányosan felhatalmazott személyes megbízottja részére érdemben tárhassuk fel a húsz éven túli kényszerű jogérvényesítés nem hétköznapi szinten, de kizárólag jogi alapon összegzett, és a "fölszentelt vagy fölkent jogász" hite szerinti demokratikus, jogállami működésről Önhöz eljutni hagyott valós információkkal szögesen ütköző, az előállt tényleges helyzetet feltáró rendkívül súlyos k(o)órképet.
Dr. Kazinczki Tibor
O. V.: Laci, ha nem nyerünk, hazamegyek, és kitörlöm a fenekemet az Alkotmánnyal, azt megígérhetem.
Komoly lelkiismereti konfliktusokat okoz ez az ítélet számomra, tekintve, hogy én fölesküdtem erre a magyar jogrendre, amikor doktorrá avattak, és amikor azt látom, hogy ezzel a jogrenddel azt lehet csinálni, ami ma történt, akkor erősödik bennem az az indulat meg az a hajlam, hogy nemhogy jogszerűen kell cselekedni, hanem ha kell, akkor a jog ellenében kell cselekedni, ami nekem konfliktust okoz, mert én egy fölszentelt vagy fölkent jogász vagyok.
Ma nagyon világossá válhatott mindenki számára, az összes Fidesz-tag számára az, hogy létezik jogszabály Magyarországon, sokfajta jogszabály létezik, ami vonatkozik a működésünkre, ezeket azonban a bíróságnak mindig értelmeznie kell, és ez a bíróság a jogtól függetlenül értelmezi ezeket a jogszabályokat. Ha mi valóban el akarjuk érni, hogy a bíróság jogszerű, tehát a jogszabály szövege szerint értelmezze ezeket a jogszabályokat és ezzel a mi működésünket ennek megfelelően minősítse, akkor nekünk erőt kell felmutatni. Azok az emberek, akik ma ebben a pártban benne vannak, ennek a pártnak nemcsak lehet, hanem egyszerűen a tagjai, akik szerepet vállalnak ilyen bírósági ítéletek meghozatalában, azokat egyetemleges felelősség terheli azért, ami itt folyik. A magam részéről nem mentek föl senkit. Mindenki, aki a nevét adja, asszisztál és nem tiltakozik az ellen, hogy ilyenek megtörténhetnek ebben az országban, mert ez nem volt más, mint a magyar jogállamiság, a jogrend leköpése , szemétre hányása, szóval amit akarunk, az Alkotmánynak a felrúgása, minden, amit akarunk, itt ma megtörtént, aki ehhez a nevét adja, az valóban nem, annak nem üzenek mást, csak hogy csókolja meg a fenekemet. Mindenkinek, aki ehhez a nevét adja.
Az ember tudja, hogy ebben az országban a rendőrök mindent megcsinálhatnak, mint ahogy meg is csináltak velünk a szervezet létrehozásakor, akár meg is verhettek volna, amikor bevittek minket a rendőrségre, nyugodtan. Ez egy dolog, az ember ezt tudja, ezzel számol, és így más, amikor a valagára vágnak egy gumibottal. Most ugyanaz a helyzet történt. Én tudtam, nem voltak illúzióim, hogy ez a bíróság, ha ezeknek azt mondják, hogy azt kell mondanotok, hogy a szervezet nem kaphat helyreigazítást, akkor ezek azt fogják mondani. Csak más, amikor ott ülök, hús-vér emberek ülnek velem szemben hárman, ugyanolyan végzettségűek, mint én, ugyanolyan egyetemi diplomát tudnak a zsebükben, mint én, egyáltalán ugyanúgy mozognak, húsból vannak, kezük, lábuk van, amitől embernek lehet őket mondani, és mindenfajta erkölcsi tartás nélkül, büdös, mocskos eszközként fujtsák el ennek a hatalomnak a kezében. Ők azok, akik ebben az országban egyedül megtehetnék helyzetüknél fogva, hogy azt mondják : nem, nekünk mondhatjátok ti, hogy ezt kell hozni meg idetelefonáltok. Nem. Nekünk van egy jogrendünk, mi ezt a hónunk alatt tudjuk, erre támaszkodunk, és erkölcsileg mi azt modjuk, hogy nem folytatható az a gyakorlat, hogy a párt idetelefonál, és mi meg ilyen döntéseket hozunk. Ők lennének az egyetlenek, akik ezt megtehetnék, és ez a feladatuk, hogy ezt megtegyék. És nem ezt teszik. Nem lehetnek illúzióink.
Ez az ország jelen pillanatban békés szigetnek tűnik ahhoz képest, ahogy fél év múlva ki fog nézni. Itt sorozatos botrányok lesznek, szervezetek fognak alakulni, tüntetések lesznek, sztrájkok lesznek, szóval minden lesz, ami egy gazdaságilag szép lassan lerohadó országban lenni szokott. Ez itt lesz, ez meg fog történni. Úgyhogy senkinek ebben az országban ne legyen illúziója arra nézve, hogy amikor majd lepusztulás lesz, tömeges elégedetlenség lesz, akkor majd, ha rajtuk múlik, milyen ítéletek fognak születni ilyen ügyekben. Ne legyen illúziónk. Az a politikai rendszer, ami nem hajlandó tárgyalni, ami nem hajlandó a társadalom megszerveződő erőivel tárgyalni, az csak önmagának tehet szemrehányást később, amikor rálőnek. Csak magának, és nem a lövöldözőket kell, hogy terhelje a felelősség, hanem azokat, akik nem voltak hajlandóak a békés szándékúakkal tárgyalni, elismerni azokat és működni hagyni. Erről van itt szó. A felelősség őket terheli, hát elzárkóznak a párbeszéd el ől, lehetetlenné teszik azt, hogy azokat az indulatokat, amik felgyülemlenek ebben a társadalomban, normális, civil polgár módjára szerveződve levezessük. Hát ezt teszik lehetetlenné.
Aztán amikor majd itt kergetik őket az utcán, akkor majd azt fogják mondani, hogy akik kergetik őket, azokat terheli a felelősség. Egy nagy fenét. Azokat terheli, akik belekényszerítik az embereket, hogy csak elkergetni lehessen őket.
A leghíresebb holokauszt-fotó csalás, mert a holokauszt nem történt meg!
Rabbi suck baby penis pedophile jew
A rabszolgatartók és a helytartók civakodnak a koncon , és a zsarolhatóságon .
Bár már azt látnánk , hogy az országból is kivonulnak a világ hóhérai a kis terroristák nagy rablóknak születtek .
Prókai Eszter 2014. 01. 24. 07:00 Origo
Szakály Sándor történész, az újonnan megalakult Veritas Történetkutató Intézet főigazgatója interjút ad az MTI újságírójának - Forrás: MTI/Koszticsák Szilárd (képméret 666x444!)
A Mazsihisz kifogásolja ezek mellett azt is, hogy szerintük nem világos az épülő józsefvárosi holokauszt-emlékközpont (Sorsok Háza) ideológiája. Zoltai Gusztáv, a Mazsihisz ügyvezető igazgatója korábban azt nyilatkozta, azt kérik a kormányzattól, hogy az általuk javasolt embereket vegyék be a Sorsok Háza projektbe. Ezt azzal indokolta, hogy nem szeretnék, ha az odalátogatók nem tudnák meg, mi vezetett a holokauszthoz, és ha úgy jönnének ki az intézményből a diákok, hogy a holokauszt csak a németek bűne. A Mazsihisz keddi sajtókonferenciáján pedig Karsai László történész keményen kritizálta a központot vezető Schmidt Máriát is, akiről az Index szerint azt mondta: őt "kinevezni a Sorsok Háza élére olyan, mintha egy nyilvánosház vezetőjétől kérnénk erkölcsi tanácsot". Heisler azt mondta, hogy a Mazsihisz nem osztja Karsai véleményét, Karsai pedig később bocsánatot kért.
Vállalhatatlannak tartanak egy olyan beszélgetést is, amely a közszolgálati rádió Életmentő történetek című műsorában ment le. Ebben Hantó Zsuzsa történész-szociológus és Domokos László közíró arra jutott, hogy 1944 nyarán Budapesten valóságos tömeges embermentés zajlott, "közel 300 ezer embert bújtatni kellett, élelmezni és ruházni". Az üldözött zsidókon "egészen példátlan társadalmi összefogás" segített, amiben "elképesztő arányban" vett részt a magyar társadalom. Majd számos példát hoztak arra, hogy a megmentett zsidók milyen hálátlanok voltak.
"A Mazsihisznek a mindenkori kormánnyal kapcsolatban kell lennie, ezért nem is elképzelhető, és nem is ez a célunk, hogy végleges kenyértörésre kerüljön sor" - mondta Heisler András, a Mazsihisz elnöke az Origónak azokra a hírekre reagálva, hogy a szervezet mindezek miatt minden kapcsolatot megszakíthat a kormánnyal. Mint mondta, nem erről van szó, hanem arról, hogy a szervezet kivonulna a Holokauszt-emlékév 2014 programból.
A szövetség Heisler elmondása szerint "intenzív kapcsolatban áll" a kormánnyal, amit ő pozitívan értékelt. "Úgy érzékelem, hogy ők is gondolkodnak gesztusokban felénk, és nem szeretnék töréspontig vinni a dolgot."
"Csak akkor fogunk kivonulni a Holokauszt-emlékévből, ha rá leszünk kényszerítve" - mondta Heisler. Kérdésünkre, hogy minek kell történnie a kormány oldaláról ehhez, azt mondta: ha semmilyen engedményt nem kapnak. Ha akár csak az egyik követelésüket teljesítik, azt már egyértelműen a pozitív hozzáállás jeleként fogja értékelni a Mazsihisz.
Nem szűnik a hisztériakeltés Vona londoni gyűlése miatt - a nagykövetség és a külügy helyett a lengyelek készülnek a magyarok védelmére
"Hazudtunk reggel, délben meg este" - Egy "Széchenyi-idézet" nyomában
2014-01-21. 13:42 Kuruc.info
Videó: http://www.youtube.com/watch?v=TP3mXVRd89Y (magyar felirat bekapcsolható)
Ez azt jelenti, hogy a szíriai valuta volumene az ország gazdaságának érdekeivel, a munkaerőpiaccal, az ipari termeléssel van összehangolva, azaz mindazzal, ami a szíriai emberek érdekeit szolgálja. Ez ellentétben áll a nyugati rendszerrel, amely a külföldi bankvilág parazita, uzsorázó, spekulatív pénzügyi rendszerével van összekapcsolva. A nyugati rendszer a világ jegybankjai fölötti ellenőrzést akarja megszerezni, hogy a pénzmennyiséget a valós igényekkel szemben korlátozhassák. Ez érinti a kamatmentes kölcsönöket, melyekre közfeladatok finanszírozásához van szükség, mint például erőművek építése, közlekedés, energiaellátás, közösségi lakásépítési projektek, produktív magángazdaság és magánkezdeményezések. Ezek a produktív erők - akár állami, akár magántulajdonú - a nyugati rendszerben alá vannak vetve a halálos kamat- és uzsorarendszernek.
Az idegen kézből származó hitelek az okai az állami eladósodások végtelen láncolatának. Az államadósságok nőnek és nőnek, és végső soron minden országot tönkretesznek. De ezt a tönkretételt - a szót ügyesen forgatva - normálisnak állítják be.
A szír emberek teljesen felfogták, hogy Nyugaton a tényleges hatalom nem a Fehér Házban vagy a Downing Street 10. alatt van, nem a parlamentekben, hanem az agytrösztnek (think tank) nevezett műhelyek komplex, hatalmas hálózatában, melyet az elit ural. A láthatatlan hatalom csúcsán a New yorki székhelyű CFR (Council on Foreign Relations - Külügyi Tanács), a Bilderberger csoport, a Trilaterális Bizottság, a Világgazdasági Fórum és a londoni Institute of International Affairs - Nemzetközi Ügyek Intézete - áll. Ezek a hatalmi központok szorosan együttműködnek világszerte a megabankárokkal, a médiával, az egyetemekkel, a katonasággal, a multinacionális vállalatokkal. Szíria nyíltan mert szólni a titkos társaságokról, mint a szabadkőművesek, valamint a Yale Egyetem Skull and Bones társasága. Ilyen titkos társaságok tagjai George W. Bush volt amerikai elnök, vagy a mostani USA-külügyminiszter John Kerry.
5) Szíria hatalmas olaj- és gázkészletekkel rendelkezik - és ez már ok a háborúra. Ha a Nyugat háborúba vonul, hogy megvédje a szabadságot, az emberi jogokat és a demokráciát, az olaj bűze csapja meg az ember orrát. Így volt ez Irakban, Líbiában, Kuvaitban, a Falkland-szigeteknél, Afganisztánban. Szíriának hatalmas energiahordozó készletei vannak, úgy a partok előtt, mint a föld alatt. Szíria együttműködik Iránnal egy kőolajvezeték építésében, természetesen a nyugati olajkonszernek ebből ki vannak zárva. Az energiahordozók kitermelésének, valamint a szállítási utak ellenőrzésének monopóliuma az USA és Nagy-Britannia legfontosabb célja.
Egészen világos, hogy ez nagyon nyomós ok az olyan politikai szörnyetegek, mint az AIPAC (American-Israeli Public Affairs Committee - Amerikai-Izraeli Közös Bizottság), a Zsidó Világkongresszus, az ADL (Anti-Defamation League - Rágalmazásellenes Liga), a Likud, a Kadima, valamint Netanjahu/Lieberman számára, hogy elpusztítsák Szíriát.
7) Szíria a Közel-Kelet egyik utolsó szekularizált muszlim állama, miközben a 'felsőbbrendű' cionisták - a keresztény újjászületési szektákkal és az Israel-First-mozgalmakkal együtt - mindent megmozgatnak, hogy az emberiséget alávessék egy sötét istenségnek, amelynek egy saját 'választott népe' van. A globális hatalmi elit parancsai világosak: mindenkinek el kell ismernie az izraeli vezetést. De Szíria nyíltan szembeszáll evvel az követeléssel, ahogyan Szaddám Irakja és Kadhafi Líbiája is szembeszállt vele, és Irán is visszautasítja ennek az ideológiának az elfogadását.
Bejegyezte: sodródunk dátum: 3:16