text:
Unalom száműzve, a karácsonyi ünnep előtti hajrában e héten „”csak” 29 alkotmányjogi panasz elbírálását tervezik. ”Mindössze” párezer oldalnyi több évre visszatekintő történetetek, antik és az aktuális jogviszonyokhoz ismerete, összevetése szükséges hozzá. Már az elolvasásuk, s főleg a megértésük is ”hősi tett”, - az igazság ”megtalálása” pedig, ”észbontó” feladat.
Az indítványozó kérelmet terjesztett elő az általa fenntartott idősek otthona működési engedélyében az "egyházi fenntartó" fenntartói típus visszaállítása és az intézmény által nyújtott házi segítségnyújtás finanszírozási rendszerbe történő befogadása érdekében. Érvelése szerint egyházi jogállását nem veszítette el, ezért az általa nyújtott szociális ellátásokat az egyházi fenntartókra vonatkozó szabályok szerint kell a finanszírozási rendszerbe befogadni.
Az indítványozó a kiszabott szabadságvesztéssel szemben a Kúria előtt felülvizsgálati indítványt nyújtott be, amelynek előterjesztése alapjául - többek között - hivatkozott arra, hogy az Ítélőtábla nem a megfelelő Btk. rendelkezéseket alkalmazta.
A Kúria végzésében elutasította a felülvizsgálati indítványt, amelynek következtében - az indítványozó álláspontja szerint - sérült a jogállamiság elve [B) cikk (1) bekezdés], a szabadsághoz való jog [IV. cikk (2) bekezdés] és a jogorvoslathoz való jog [XXVIII. cikk (7) bekezdés]..
Az indítványozó - perbeli felperes - és a perbeli alperes kölcsönszerződést kötöttek személygépjármű vételárának finanszírozása céljából. A kölcsön biztosítására az alperes javára vételi jogot alapítottak. Az alperes a szerződést a felperes nem teljesítésére hivatkozva felmondta. Az indítványozó keresetében meghatározott összeg megfizetésére, a gépjármű törzskönyvének kiadására, a vételi jog és az elidegenítési és terhelési tilalom törlésére kérte kötelezni az alperest, mivel álláspontja szerint a kölcsönkötelem akarategyezőség hiányában nem jött létre.
Az indítványozó - perbeli felperes - gazdasági társaság jogelődjének a per tárgyát képező ingatlanokon földhasználati joga volt. A földhivatal a perbeli alperes - Magyar Állam - kérelmére az állam tulajdonjogát jegyezte be az ingatlanok vonatkozásában, és törölte az indítványozó földhasználati jogát. Az indítványozó keresetet nyújtott be, amelyben kérte a bíróságot, hogy rendelkezzen az eredeti állapot, a földhasználati jogának visszaállítására.
Az indítványozó - I. r. perbeli alperes - egészségügyi szolgáltató gazdasági társaság, akinek ambuláns kezelésére utalta a háziorvos a perbeli felperest bokasérülése kivizsgálására. A vizsgálatot követően felállított diagnózisban törést nem állapítottak meg, így ennek megfelelő kezelést javasoltak. Mivel a perbeli felperes fájdalmai nem enyhültek, lábát használni és munkáját ellátni nem tudta, a II. r. perbeli alperes a perbeli felperesnél műtétet végzett el, akinél csökkent terhelhetőséggel járó maradandó fogyatékosságként értékelhető állapot alakult ki.
Az indítványozó, mint a per alperese előadta: elsődlegesen nemzetközi árufuvarozással és szállítmányozással foglalkozik. A felperesi hitelintézet a társaság hitelezője és számlavezetője. Az indítványozó kérelmezte csődeljárás elrendelését. A felperes pénzintézet a csődegyezség révén felmerült kárának megtérítését kérte az alperesektől, az indítványozó és a többi alperes között létrejött szerződések és tartozás elismerésére, "jóerkölcsbe” ütközésére hivatkozva.
A Kúria ítélete - ellentétben az elsőfokú- és a jogerős másodfokú ítélettel -, az indítványozó által kötött szerződések "jóerkölcsbe” ütközésére hivatkozással állapította meg az indítványozó felelősségét a szerződések megkötésével a felperes által elszenvedett kárért.
Jogorvoslathoz való jog, - Kúria felülvizsgálati eljárása.
Birtokvédelmi ügy, - méhészet.
A bíróság - jogerős döntésében – megállapította: a nyilvánosságra hozott adatok, az indítványozó neve, családi kapcsolatai, szerelmi viszonyának ténye és párjának neve az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdése és a Ptk. 2:43. § által védett magánélet részét képezik.
Az indítványozó 2012-től volt határozott időre kinevezett bíró. Bírói munkája vizsgálatát és értékelését rendelte el a bíróság elnöke, amelyről összefoglaló jelentés készült. Az értékelés - álláspontja szerint - homályos, hiányos, önmagával ellentétben álló volt. A szolgálati jogviszonya "nem alkalmas" minősítésű szakmai vizsgálat eredményeként törvényi rendelkezés okán szűnt meg 2015. március 31. napjával.
Az indítványozó álláspontja szerint a sérelmezett határozat sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát, mivel a határozat kihirdetése kapcsán, annak szóbeli indokolásából nem derül ki, hogy miért és mennyiben tartotta a másodfokú szolgálati bíróság megalapozatlannak az elsőfokú határozatot, miért járt el ténybíróságként, mire alapította eltérő tényállás-megállapítási jogosultságát és miért sértette meg súlyosan, indokolatlanul a felülmérlegelés tilalmának - ezzel pedig a bizonyítékok szabad értékelésének és a közvetlenség - elvét.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
1 HIRDETMÉNY A Kondíciós Lista a Bank életbiztosítással kombinált ingatlanfedezetes hiteleire vonatkozóan az ING Biztosító esetén elnevezésű kondíciós lista változásáról A Bank Zrt. (1027 Budapest, Medve u ; cgj.sz.: ) ezúton értesíti Tisztelt Üzletfeleit, hogy a Kondíciós Lista a Bank életbiztosítással kombinált ingatlanfedezetes hiteleire vonatkozóan az ING Biztosító esetén című kondíciós lista június 30-i hatállyal, az Üzletfelek számára nem kedvezőtlenül módosul az alábbiak szerint: I június 30. előtt hatályos, tájékoztató rendelkezései: Jelen Kondíciós lista vonatkozik az alábbi szerződésekre: február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződésre, amely február 1- jétől HUF alapú kölcsönszerződésre módosul, így a neve a lenti kondíciós listában Lakáshitel HUF alapú, HUF alapú, Devizahitel HUF alapú február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződésre, amely az ügyfél kezdeményezésére svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződés marad, így a neve a lenti kondíciós listában Lakáshitel alapú, alapú, Devizahitel alapú február 1. előtt svájci frank devizakölcsön-szerződésre, amelynek neve a lenti kondíciós listában Lakáshitel, kombinált Építési Hitel, Devizahitel. A jelen kondíciós lista a február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződésekre nézve állapítja meg az adott időszakokra nézve érvényes éves ok mértékét. A Forintosítási törvény* rendelkezései szerint a február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződések és svájci frank devizakölcsön-szerződések a Forintosítási törvény 10. -ában meghatározott devizaárfolyamon forintra átváltásra kerülnek majd, és ozásuk a Forintosítási törvény 11. -ában meghatározottak szerint a törvény erejénél fogva módosulnak úgy, hogy a módosulást követően a kölcsön referencia-lábhoz kötött ozásúvá válnak. A referencia láb a 3 hónapos BUBOR, a felár a szerződés első törlesztőrészletének esedékességekor érvényes, vagy - amennyiben a Bank a szerződés előre meghatározott időszakára kedvezményt adott, akkor - a kedvezményes időszak lejártát követően elsőként a szerződés részévé vált (eredeti induló ) és a kölcsönösszeg folyósításának hónapjában az adott devizára érvényes három hónapos londoni bankközi láb számtani átlagának különbsége (eredeti felár), azzal, hogy ez a) nem lehet kevesebb, mint 1 százalék, és b) nem haladhatja meg ba) lakáscélú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés esetén a 4,5 százalékot vagy bb) nem lakás célú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés esetén a 6,5 százalékot. Ha a fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés százalékban meghatározott eredeti induló kezelési költséget is tartalmaz, akkor a fenti b) pontban meghatározott (4,5 és 6,5 százalékos) felárak mértékét a Bank a szerződésben meghatározott, illetve a kedvezményes időszak lejártát követően a 1
2 szerződés részévé vált kezelési költség (az eredeti induló kezelési költség) százalékpontjával csökkentett mértékben veszi figyelembe. A fenti módon meghatározásra kerülő induló nem haladhatja meg az eredeti induló (referencia-lábhoz kötött szerződés esetén felár) és a július 19. napján az adott fogyasztói kölcsönszerződésben alkalmazott (referencia-lábhoz kötött szerződés esetén felár) közül az alacsonyabb ot, felárat, kivéve, ha ez a alacsonyabb, mint a fentiek alapján meghatározható legkisebb induló. A Bank az ügyfeleket a forintra átváltást követő induló mértékéről, és az alkalmazott felárról a Forintosítási törvény 5. -ában meghatározottak szerint, a fogyasztói kölcsönszerződés módosuló rendelkezéseinek megküldésével tájékoztatja. A Bank a jelen Kondíciós listában a forintra átváltást követő egyes felárakat nem szerepelteti, mivel a fenti számítás során az értékesített hiteltermékek esetében legalább annyi felárat kellene meghatározni, ahány hónapon keresztül értékesítés alatt állt az adott hiteltermék. Ez egy példával megvilágítva azt jelenti, hogy egy május 01. napja és május 01. napja között értékesített hiteltermék esetén legalább 60 felár meghatározása válna szükségessé egyazon kondíciós listában. Ezt a számot többszörözheti, ha valamely Ügyfélnek bármilyen kedvezménye, egyedi ra vonatkozó megállapodása volt. Emiatt olyan sok különböző felárat kellene szerepeltetni - a jelenlegi hitelállomány vonatkozásában akár 3000 eltérő felár szerepeltetését tenné szükségessé -, amelyek táblázatos szerepeltetése a közérthetőség rovására menne. A Kúria törvény** rendelkezései alapján a jelen Kondíciós Lista hatálya alá tartozó fogyasztói kölcsönszerződések esetében a Bank pert indított a május 1. és november 26. napja között létrejött forint alapú, illetve deviza alapúnak nem minősülő deviza fogyasztói kölcsönszerződések tekintetében az egyoldalú -, díj-, költségemelést lehetővé tevő szerződéses feltételek tisztességességének és így tisztességes -, díj-, költségmértékek megállapítása érdekében. A Kúria törvény lehetőséget biztosít a Magyar Nemzeti Bank számára, hogy pert (közérdekű keresetet) indítson a pénzügyi intézmények, így akár a Bank ellen is, annak megállapítása érdekében, hogy a november 26. és július 26. napja között létrejött forint alapú, illetve deviza alapúnak nem minősülő deviza fogyasztói kölcsönszerződések esetében is megállapításra kerülhessen, hogy az alkalmazott ok, díjak és tisztességesen kerülteke kikötésre. A bíróság döntésétől függően megállapításra kerülhet, hogy a február 1. előtt meghirdetett ok, díjak tisztességesként kerülnek meghatározásra. *az egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és a szabályokkal kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló évi LXXVII. törvény **a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló évi XXXVIII. törvény 1. Lakáshitel HUF alapú, 1. HUF alapú, 2. Lakáshitel alapú, 2. alapú ig: között: között: 5,45% között: 5,66% től: 1. Devizahitel HUF alapú, 2. Devizahitel alapú ig: 4,49% között: 5,79% között: 6,55% között: 6,76% től: 5,79% 2
3 az első évben 1 további években kombinált Új Otthon Hitel kombinált Építési Hitel Kiegészítő támogatással 3. Lakáshitel Devizahitel 5,79% 5,79% II június 30. napjától hatályos, tájékoztató rendelkezések: Jelen Kondíciós lista vonatkozik az alábbi szerződésekre: február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződésre, amely február 1- jétől HUF alapú kölcsönszerződésre módosul, így a neve a lenti kondíciós listában Lakáshitel HUF alapú, HUF alapú, Devizahitel HUF alapú február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződésre, amely az ügyfél kezdeményezésére svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződés marad, így a neve a lenti kondíciós listában Lakáshitel alapú, alapú, Devizahitel alapú június 30. előtt svájci frank devizakölcsön-szerződésre, amely június 30. napjától HUF alapú kölcsönszerződésre módosul, így a neve a lenti kondíciós listában kombinált Deviza Lakáshitel HUF alapú, HUF alapú, Devizahitel HUF alapú június 30. előtt svájci frank devizakölcsön-szerződésre, amely az ügyfél kezdeményezésére svájci frank devizakölcsön-szerződés marad, így a neve a lenti kondíciós listában Lakáshitel, Építési hitel, kombinált Szabad Devizahitel. A jelen kondíciós lista a február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződésekre, valamint a június 30. napjától svájci frank devizakölcsön-szerződésekre nézve állapítja meg az adott időszakokra nézve érvényes éves ok mértékét. A Forintosítási törvény* rendelkezései szerint a február 1. előtt svájci frank alapú (deviza alapú) kölcsönszerződések és svájci frank devizakölcsön-szerződések a Forintosítási törvény 10. -ában meghatározott devizaárfolyamon forintra átváltásra kerülnek majd, és ozásuk a Forintosítási törvény 11. -ában meghatározottak szerint a törvény erejénél fogva módosulnak úgy, hogy a módosulást követően a kölcsön referencia-lábhoz kötött ozásúvá válnak. A referencia láb a 3 hónapos BUBOR, a felár a szerződés első törlesztőrészletének esedékességekor érvényes, vagy - amennyiben a Bank a szerződés előre meghatározott időszakára kedvezményt adott, akkor - a kedvezményes időszak lejártát követően elsőként a szerződés részévé vált (eredeti induló ) és a kölcsönösszeg folyósításának hónapjában az adott devizára érvényes három hónapos londoni bankközi láb számtani átlagának különbsége (eredeti felár), azzal, hogy ez a) nem lehet kevesebb, mint 1 százalék, és b) nem haladhatja meg ba) lakáscélú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés esetén a 4,5 százalékot vagy bb) nem lakás célú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés esetén a 6,5 százalékot. Ha a fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés százalékban meghatározott eredeti induló kezelési 3
4 költséget is tartalmaz, akkor a fenti b) pontban meghatározott (4,5 és 6,5 százalékos) felárak mértékét a Bank a szerződésben meghatározott, illetve a kedvezményes időszak lejártát követően a szerződés részévé vált kezelési költség (az eredeti induló kezelési költség) százalékpontjával csökkentett mértékben veszi figyelembe. A fenti módon meghatározásra kerülő induló nem haladhatja meg az eredeti induló (referencia-lábhoz kötött szerződés esetén felár) és a július 19. napján az adott fogyasztói kölcsönszerződésben alkalmazott (referencia-lábhoz kötött szerződés esetén felár) közül az alacsonyabb ot, felárat, kivéve, ha ez a alacsonyabb, mint a fentiek alapján meghatározható legkisebb induló. A Bank az ügyfeleket a forintra átváltást követő induló mértékéről, és az alkalmazott felárról a Forintosítási törvény 5. -ában meghatározottak szerint, a fogyasztói kölcsönszerződés módosuló rendelkezéseinek megküldésével tájékoztatja. A Bank a jelen Kondíciós listában a forintra átváltást követő egyes felárakat nem szerepelteti, mivel a fenti számítás során az értékesített hiteltermékek esetében legalább annyi felárat kellene meghatározni, ahány hónapon keresztül értékesítés alatt állt az adott hiteltermék. Ez egy példával megvilágítva azt jelenti, hogy egy május 01. napja és május 01. napja között értékesített hiteltermék esetén legalább 60 felár meghatározása válna szükségessé egyazon kondíciós listában. Ezt a számot többszörözheti, ha valamely Ügyfélnek bármilyen kedvezménye, egyedi ra vonatkozó megállapodása volt. Emiatt olyan sok különböző felárat kellene szerepeltetni - a jelenlegi hitelállomány vonatkozásában akár 3000 eltérő felár szerepeltetését tenné szükségessé -, amelyek táblázatos szerepeltetése a közérthetőség rovására menne. Ahol az ügyfél kezdeményezésére deviza alapú kölcsönszerződés, vagy devizakölcsön-szerződés marad a kölcsönszerződés, ott az eredeti induló és a július 19. napján az adott fogyasztói kölcsönszerződésben alkalmazott közül az alacsonyabb kerül a szerződésmódosulásban meghatározásra. A Bank az ügyfeleket az induló mértékéről a fogyasztói kölcsönszerződés módosuló rendelkezéseinek megküldésével tájékoztatja. A Kúria törvény** rendelkezései alapján a jelen Kondíciós Lista hatálya alá tartozó fogyasztói kölcsönszerződések esetében a Bank pert indított a május 1. és november 26. napja között létrejött forint alapú, illetve deviza alapúnak nem minősülő deviza fogyasztói kölcsönszerződések tekintetében az egyoldalú -, díj-, költségemelést lehetővé tevő szerződéses feltételek tisztességességének és így tisztességes -, díj-, költségmértékek megállapítása érdekében, és a bírósági ítélet jogerőssé válását követően a Bank módosította a jelen kondíciós listáját. A Kúria törvény lehetőséget biztosít a Magyar Nemzeti Bank számára, hogy pert (közérdekű keresetet) indítson a pénzügyi intézmények, így akár a Bank ellen is, annak megállapítása érdekében, hogy a november 26. és július 26. napja között létrejött forint alapú, illetve deviza alapúnak nem minősülő deviza fogyasztói kölcsönszerződések esetében is megállapításra kerülhessen, hogy az alkalmazott ok, díjak és tisztességesen kerültek-e kikötésre. A bíróság döntésétől függően megállapításra kerülhet, hogy a február 1. előtt meghirdetett ok, díjak tisztességesként kerülnek meghatározásra. *az egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és a szabályokkal kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló évi LXXVII. törvény **a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló évi XXXVIII. törvény 4 Lakáshitel HUF alapú, HUF alapú, Lakáshitel alapú, alapú, Lakáshitel, Devizahitel HUF alapú, Devizahitel alapú, Devizahitel
5 ig: között: között: 5,45% között: 5,66% től: ig: 4,49% között: 5,79% között: 6,55% között: 6,76% től: 5,79% az első évben 1 további években kombinált Új Otthon Hitel kombinált Építési Hitel Kiegészítő támogatással A módosítás az alábbi indokok alapján történt: Az egyoldalú módosítására a fogyasztók részére szóló Ingatlanfedezettel biztosított hitel- és kölcsönszerződésekre vonatkozó Különös Üzletszabályzat alpontjának alábbi rendelkezései alapján kerül sor: - bármely jogszabály, közigazgatási szabály, bírósági határozat, jegybanki, felügyeleti vagy bármely egyéb hatósági rendelkezés vagy ezen szabályok értelmezésének és alkalmazásának változása, továbbá az Európai Unió jogalkotásának eredményeként Magyarországon is kötelezően alkalmazandó, vagy várhatóan a magyar jogba implementálásra kerülő új jogforrás, vagy azok változása; azaz a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló évi CLXII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló évi LXXVIII. Törvény, és a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló évi XXXVIII. törvény rendelkezései alapján a deviza alapúnak nem minősülő deviza fogyasztói kölcsönszerződések tekintetében az egyoldalú -, díj-, költségemelést lehetővé tevő szerződéses feltételek tisztességességének és így tisztességes -, díj-, költségmértékek megállapítása érdekében indított perben hozott jogerős bírósági ítélet. Bank Zrt. KÖZZÉTÉTEL NAPJA: június 29. 5

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság


text:
Első fokon döntött a bíróság a budai Skálánál történt pénzszállítórablás egyik elkövetőjének feltételes szabadságáról
Kék hírek, 2018.05.09
A büntetés-végrehajtási bíró első fokon döntött a budai Skálánál történt pénzszállítórablás életfogytiglanra ítélt egyik elkövetőjének feltételes szabadságra bocsátásáról, az ügyészi fellebbezés miatt a végzés nem jogerős, és nem lépett hatályba - tájékoztatta a Szegedi Törvényszék szóvivője szerdán az MTI-t.
Juhászné Prágai Erika közölte, a bíró megállapította, hogy a feltételes szabadság ideje 15 év, ez idő alatt az elítélt pártfogó felügyelet alatt áll. A bíróság az elítélt részére külön magatartási szabályokat írt elő, melyek megszegése esetén - ügyészi indítványra - a feltételes szabadság megszüntethető. Ilyen magatartási szabály, hogy a férfi egyik általa elkövetett bűncselekmény sértettjével sem tarthat kapcsolatot.
A büntetés-végrehajtási bíró megállapította, hogy elítélt a büntetése kezdeti időszakában tanúsított több, mint 18 évvel ezelőtti fegyelemsértéseitől eltekintve betartotta az intézet rendjét, több éven át kifogástalan, példamutató magatartást tanúsított, különböző címen 28 jutalmat is kiérdemelt. A bíróság igazságügyi szakértői véleményt is beszerzett, illetve az elítélt nyilatkozatai alapján részéről határozott jóvátételi szándékot állapított meg.
A szóvivő közölte, a döntés ellen az ügyész fellebbezést jelentett be, így a végzés nem jogerős. A fellebbezés halasztó hatályú, az elítélt szabadon bocsátására ezért nem került sor.
Bene Lászlót a Legfelsőbb Bíróság 1996-ban több emberen, részben előre kitervelten, részben nyereségvágyból, részben aljas indokból elkövetett emberölés bűntettében és más bűncselekményekben mondta ki bűnösnek a Budai Skála áruház pénzszállító autójának kirablása, valamint több ember, egy 23 éves egyetemista és két vadász életének kioltása miatt.
A Legfelsőbb Bíróság döntése alapján az elítélt legkorábban 20 év kitöltése után bocsátható feltételes szabadságra. Ez az időtartam 2014. május 4-én telt le, a bíróság utoljára 2016. szeptember 7-én döntött a férfi ügyében mellőzve a feltételes szabadságra bocsátását.
M1: rekord összegű óvadékért lekerülhet a nyomkövető Gyárfás Tamásról

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


(5)8 A Hivatal a hallgató tanulmányi útját nem követi figyelemmel azt követően, hogy a hallgató a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő másfélszeresén belül nem szerzett oklevelet.
1/A. §9 A megállapított visszatérítési kötelezettséget az esedékesség napjáig a Hivatal Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett ösztöndíj-visszafizetési célelszámolási számlájára kell befizetni. A befizetéseket a Hivatal elkülönítetten kezeli, az egyenlegnek megfelelő összeget negyedéves rendszerességgel átutalja az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetébe.
(2)14 A magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatót azon féléve alatt, amelyet az Nftv. 47. § (6) bekezdése alapján a támogatási idő számításakor nem kell figyelembe venni, vagy amely alatt a hallgatói jogviszonya az Nftv. 45. §-a szerint szünetel, nem terheli visszatérítési kötelezettség, és ez a félév a hazai munkaviszony fenntartásának kötelezettségébe és a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő másfélszeresének időtartamába nem számít be.
(3)15 Ha a képzési idő két félév és a magyar állami ösztöndíjjal támogatott képzés képzési idejének másfélszeresét meghaladja az Nftv. 47. § (3) és (4) bekezdése szerinti támogatási idő, akkor az Nftv. 48/A. § a) pontja szerinti oklevélszerzés határideje a támogatási idő vége.
(4)16 Ha a (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgató részére az Nftv. 48/A. § c) pontja szerinti hazai munkaviszony-fenntartási kötelezettséget állapítanak meg, a hallgató kérheti, hogy a Hivatal a hazai munkaviszony-fenntartási kötelezettség időtartamának kezdetét módosítsa a jogviszonya megszűnésének napjáról a módosító döntés véglegessé válásának napjára. A (volt) magyar állami ösztöndíjas kérelmét az Nftv. 48/A. § c) pontja szerinti hazai munkaviszony-fenntartási kötelezettséget megállapító döntés véglegessé válásától számított 30 napon belül nyújthatja be.
5/A. §17 (1)18 Ha a (volt) magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató az Nftv. 48/N. § (3) bekezdése alapján – az Nftv. 48/P. §-a szerinti határozatban közölt esedékesség napjáig – benyújtott kérelmében vállalja, hogy a magyar állami (rész)ösztöndíjjal folytatott tanulmányi idővel megegyező időtartamban hazai munkaviszonyt tart fenn, a kérelemről hozott döntés véglegessé válásának napjától az állami (rész)ösztöndíjjal folytatott tanulmányi idővel megegyező időtartamot követő háromszázhatvanötödik napig teljesítheti a hazai munkaviszony fenntartási kötelezettségét.
(2)19 Az Nftv. 48/A. § b) pontja és 48/N. § (3) bekezdése szerinti munkavégzési kötelezettségbe az ügyfél kérelmére be kell számítani a hallgatói jogviszony megszűnését követően a kérelmező által igazolt, hazai munkavégzésre irányuló jogviszonyt. Ez esetben a hazai munkaviszony fenntartási kötelezettség teljesítésének (1) bekezdés szerinti határideje a hallgatói jogviszony megszűnését követő naptól számítandó.
(3)20 Ha a (volt) magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató az (1) bekezdés szerinti időtartamon belül hazai vagy külföldi felsőoktatási intézményben hallgatói jogviszonyt vagy iskolarendszerű szakképzésben nappali tagozaton tanulói jogviszonyt létesít vagy tart fenn, a Hivatal kérelemre az (1) bekezdésben foglalt munkaviszony fenntartási kötelezettség teljesítését ezen tanulói, hallgatói jogviszony fennállásának időtartamára felfüggeszti.
(4)21 A Hivatal az Nftv. 48/N. § (3) bekezdése szerinti hazai munkaviszony fenntartási kötelezettséget megállapító döntés közlését követően évente közli az Nftv. 48/A. § c) pontja szerinti állami ösztöndíj visszatérítési kötelezettségnek a munkaviszony fenntartási kötelezettség teljesítésének arányában irányadó összegét.
6. §23 (1)24 A Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató tanulmányi útját, képzési adatait és a képzési idő alatt a személyes és lakcímadatait a felsőoktatási információs rendszeren (a továbbiakban: FIR) keresztül kapott adatok alapján tartja nyilván.
(2)25 A Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató foglalkoztatási útját az adóhatóság (a továbbiakban: NAV), az országos egészségbiztosítási szerv (a továbbiakban: NEAK), a Kincstár és az állami foglalkoztatási szerv által közölt adatok alapján követi nyomon. A szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személyek, valamint az önkéntes katonai szolgálat alapján fennálló jogviszonyt folytatók esetében a nyomon követésre vonatkozó rendelkezést az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
7. §27 (1)28 A Hivatal szakváltás esetén az új képzés megkezdése szerinti félévben érvényes költség alapján tartja nyilván a hallgatói kötelezettségvállalást. Az adott félévben érvényes költség az abban a félévben felvételi eljárás eredményeként hallgatói jogviszonyt létesítők számára a felsőoktatási felvételi tájékoztatóban nyilvánosságra hozott költség.
(2)29 Ha az (1) bekezdés alapján a költség nem meghatározható, az adott képzésre a felsőoktatási intézmények alaptevékenységének finanszírozásáról szóló 389/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 1. mellékletében meghatározott legalacsonyabb összeg az irányadó.
(4)31 A mestertanári képzések esetén a szak költsége a felsőoktatási intézmény által a két szakterületre meghirdetett költségek számtani átlaga.
(8a)34
(13)37 Az Nftv. 48/A. § b) pontja és az Nftv. 48/N. § (3) bekezdése szerinti kötelezettség teljesítése szempontjából a magyar állami ösztöndíjjal folytatott tanulmányi időt a Hivatal napokban tartja nyilván. Az olyan tanulmányi félév, amely során a hallgató állami ösztöndíjat vesz igénybe, 150 nap hazai munkaviszony fenntartási kötelezettséget keletkeztet.
8. §38 (1)39 A Hivatal a döntését elsődlegesen elektronikusan hozza meg, amely hiteles elektronikus iratnak minősül.
9. §40 (1)41 Az Nftv. 48/Q. §-a szerinti részletfizetési kedvezmény iránti kérelem az Nftv. 48/P. § (1) bekezdése szerinti határozatban közölt esedékesség napjáig (visszatérítési kötelezettség határideje) nyújtható be. A visszatérítési kötelezettséget megállapító határozat tartalmazza a kérelem benyújtásának határidejét és módját.
(3)43 Részletfizetés során a részteljesítés háromhavi elmaradása esetén a fizetési könnyítés érvényét veszti, a fennálló teljes követelés annak járulékaival együtt egy összegben esedékessé válik. A Hivatal felszólítja az ügyfelet az elmaradt részösszegek, továbbá a fennmaradó tartozás teljes összegének tizenöt napon belüli megfizetésére. Ha a megjelölt időtartam eredménytelenül telik el, a Hivatal a végleges határozatot a Magyar Államot megillető igény érvényesítéséhez szükséges adatokkal együtt megküldi a NAV-nak a teljes visszatérítendő összeg behajtása érdekében.
(7)45 A (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgatónak mentességi ok fennállásának bizonyítására a kérelemhez csatolnia kell az alábbi dokumentumokat:
a)–b)46
d)–e)47
(7a)48 Az iratokat a (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgató bemutatja a Hivatalnak, benyújtja a dokumentumok közjegyző által hitelesített másolati példányát, vagy az iratok egyszerű másolati példányának benyújtása mellett büntetőjogi felelősséggel nyilatkozik azok hitelességéről.
(8)49 A mentesítési kérelem benyújtásának a visszatérítési kötelezettséget megállapító végleges döntés végrehajtására halasztó hatálya van. A teljesítési idő meghosszabbodik a mentesítésre irányuló eljárás időtartamával, ha a Hivatal a mentesítési kérelmet elutasítja vagy a mentesítésre irányuló eljárást megszünteti.
(9)50 Az Nftv. 48/R. §-a szerinti végrehajtási eljárás befejezéséig mentesítési kérelem nyújtható be. Az Nftv. 48/N. § (3) bekezdése szerint teljesített munkavégzés beszámítására irányuló kérelmet az Nftv. 48/R. §-a szerinti végrehajtási eljárás befejezéséig lehet benyújtani, azzal, hogy az esedékességet követően e kérelemmel csak egyszer lehet élni.
(11)51 Az Nftv. 48/O. §-a szerinti megváltozott munkaképességre tekintettel az mentesül, aki a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 2. § (1) bekezdése szerinti állapotát igazolja.
(12)52
10. §53 (1)54 A Hivatal a képzés befejezését megelőző időszakban az éves, továbbá az Nftv. 48/I. § (2) bekezdése szerinti egyenlegközlő tájékoztatásában a hallgató képzésére és jogviszonyára vonatkozó adatokat a FIR-ben tárolt adatok alapján állapítja meg.
(3)56 Ha a Hivatal az Nftv. 48/I. § (3) bekezdése szerinti egyenlegközlő tájékoztatásához a NAV-tól, a NEAK-tól, a Kincstártól, az állami foglalkoztatási szervtől a volt hallgató hazai munkaviszonyának időtartamára vonatkozóan azért nem kapott adatot, mert a volt hallgatót azok nem tudták beazonosítani, a Hivatal – az azonosítás sikerességére irányuló hiánypótlás eredménytelensége esetén – az egyenlegközlő tájékoztatásában arról tájékoztatja a volt hallgatót, hogy nyilvántartása szerint az adott évben nem tartott fenn hazai munkaviszonyt.
(4)57 A szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személy a hazai munkaviszony-fenntartási kötelezettség származási országában történő teljesítési időszakáról naptári évre vonatkozó nyilatkozatot és ezt igazoló hiteles, magyar nyelvre lefordított dokumentumokat nyújt be a naptári évet követő február 28-ig. Ennek hiányában a Hivatal – a hiánypótlás eredménytelensége esetén – a származási országban történő munkavégzést nem veszi figyelembe.
11. §58 A Hivatal az Nftv. 48/R. §-a szerinti végrehajtási eljárást a visszatérítési kötelezettséget megállapító határozat véglegessé válását követő 120 napon belül egy alkalommal kezdeményezi.
26–33. §60
35–37. §62
39. §63 E rendeletnek – a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 15–16. §-ával megállapított – 1. § (1) bekezdés a) pontját, 1. § (4) bekezdését, továbbá a 2. § (7) bekezdését a folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell, azzal, hogy e rendelet 1. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában előírt kötelezettséget a Hivatal legfeljebb 2015. január 31-ig teljesíti.
40. §64 E rendeletnek a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr.) 75. §-ával megállapított 5. § (1) és (2) bekezdésében és 6–11. §-ában foglaltakat a folyamatban lévő eljárásokban és a már megállapított kötelezettség esetén is alkalmazni kell, valamint az 5/A. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat a Módr. hatálybalépésekor65 fennálló kötelezettség teljesítési ideje alatt benyújtott kérelem alapján alkalmazni kell.
41. §66 E rendeletnek a – felsőoktatás szabályozására vonatkozó egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) megállapított – 5/A. § (1)–(3) bekezdését, 9. § (9) bekezdését a Módr2. hatálybalépésekor67 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
8 Az 1. § (5) bekezdését a 325/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 404. § a) pontja, a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 34. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 Az 1/A. §-t a 325/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (8) bekezdés a) pontja, a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
14 Az 5. § (2) bekezdése a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
15 Az 5. § (3) bekezdése a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
16 Az 5. § (4) bekezdését a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 28. §-a iktatta be.
17 Az 5/A. §-t a 325/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 3. § (8) bekezdése iktatta be.
18 Az 5/A. § (1) bekezdése a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 404. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át. szöveg.
19 Az 5/A. § (2) bekezdése a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
20 Az 5/A. § (3) bekezdését a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 13. §-a és 14. § a) pontja szerint módosított szöveg.
21 Az 5/A. § (4) bekezdését a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 2. alcím címét a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 76. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
23 A 6. § a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 6. § (1) bekezdése a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 30. §-ával megállapított szöveg.
25 A 6. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 203. § a) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 3. alcím címét a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 76. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 7. § a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 7. § (1) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
29 A 7. § (2) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
30 A 7. § (3) bekezdését a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 20. §-a hatályon kívül helyezte.
31 A 7. § (4) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 19. § a) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 7. § (6) bekezdését a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 34. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
33 A 7. § (7) bekezdését a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 34. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
34 A 7. § (8a) bekezdését a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 407/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 22. § a) pontja.
35 A 7. § (10) bekezdését a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 34. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
36 A 7. § (12) bekezdését a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 34. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
37 A 7. § (13) bekezdése a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 26. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 8. § a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 8. § (1) bekezdése a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 28. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
40 A 9. § a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 9. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 405. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
42 A 9. § (2) bekezdését a 407/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 21. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
43 A 9. § (3) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 404. § c) pontja, a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 34. § c) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 9. § (5) bekezdését a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 14. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
45 A 9. § (7) bekezdése a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 27. §-ával megállapított szöveg.
46 A 9. § (7) bekezdés a)–b) pontját a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 405. § b) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
47 A 9. § (7) bekezdés d)–e) pontját a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 405. § b) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
48 A 9. § (7a) bekezdését a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 27. §-a iktatta be.
49 A 9. § (8) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 404. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
50 A 9. § (9) bekezdése a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
51 A 9. § (11) bekezdése a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 28. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
52 A 9. § (12) bekezdését a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 29. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
53 A 10. § a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 10. § (1) bekezdése a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 10. § (2) bekezdését a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 29. § 3. pontja hatályon kívül helyezte.
56 A 10. § (3) bekezdése a 191/2019. (VII. 30.) Korm. rendelet 32. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 10. § (4) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 19. § b) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 11. § a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (6) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 404. § d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
59 A 4. alcímet (12–19. §) a 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 29. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
60 A 26–33. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 35–37. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
63 A 39. §-t a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 17. §-a iktatta be.
64 A 40. §-t a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 75. § (7) bekezdsée iktatta be.
65 A hatálybalépés napja: 2015. április 17.
66 A 41. §-t a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
67 A hatálybalépés időpontja 2016. július 1.