text:
A nemzetbiztonságot veszélyeztetné a homoszexualitás indiai dekriminalizálása - Humen Online
Kocsis G. János — 2018-07-15
Az indiai legfelsőbb bíróság elkezdte tárgyalni azt a történelmi jelentőségű ügyet, aminek a végén megszűnhet az országban a homoszexualitás büntethetősége.
A gyarmati időkből maradt, 1860. évi XVI. törvény hírhedt 377. paragrafusa az azonos neműek beleegyezésen történő szexuális kapcsolatát (is) tiltja. A ma is érvényben lévő paragrafus szerint mindazok, akik önként, “a természet rendjével ellentétesen” nemi érintkezésbe lépnek férfivel, nővel vagy állattal, azok életfogytiglani börtönbüntetést, vagy helyette pénzbüntetést és 10 évig terjedő börtönbüntetést kaphatnak.
Gond azonban, hogy a viktoriánus időkben nem volt szükséges külön megmagyarázni, hogy a törvényalkotók mit is értenek szemérmesen a “természet rendjével ellentétesen” terminus alatt. Ebbe magától értetődően belefoglalták anno az orális szexet férfi és nő között is, nem meglepő módon azonban ma már csak és kizárólag az azonos nemű kapcsolatok esetében szereznek érvényt a rendelkezésnek. Hogy emiatt jogi szempontból több sebből is vérzik a hírhedt 377-es, azt az indiai illetékesek is régóta tudják, az idők folyamán többször próbálták megnyugtatóan rendezni a kérdést.
Most először azonban a legfelsőbb bíróság is tárgyalni kezdte, és a meghallgatásokra helyi hírességeket is meghívtak.
A felszólalók között megtalálható a sztárséf Ritu Dalmia, a neves hotellánc-tulajdonos Aman Nath, aki eddig 25, enyészetnek indult műemléket restaurált és alakított át szállodává; Ayesha Kapur, a Hidesign divatmárka örökösnője, valamint a klasszikus bharatnatyam tánc elismert koreográfusa, Navtej Johar.
A bíróság arra kéri őket, mondják el, hogyan mérgezi az életüket az 1861-ből maradt törvény. Indiában jelen formájában ugyanis legfőképp arra használják a paragrafust a rendőrség korrupt tagjai, hogy megzsarolják az LMBTQ személyeket, és pénzt követelnek azért, hogy ne küldjék áldozataikat börtönbe. Évente közel kétezer embert tartóztatnak le vélt vagy valós homoszexualitása miatt, akiknek 14 százaléka ráadásul kiskorú.
Évtizedes küzdelem áll amögött, hogy eljutottak végül a legfelsőbb bíróságig, de sokan próbálják őket megakadályozni. A 377-es megtartása érdekében külön kampány is indult, az aktivista Suresh Kumar Koushal pedig meg is találta a legütősebb érvet, hogy miért szükséges törvénnyel tiltani a homoszexualitást:
“Az indiai katonák sokáig vannak távol a családjuktól, nehéz terepen, embert próbáló körülmények között teljesítenek szolgálatot. A 377-es paragrafustól való félelmükben nem szexeltek eddig egymással a jó barátok. Ha ezt a tiltást feloldják, akkor az nem csak hogy ártalmas hatással lesz az indiai fegyveres erőkre, hanem veszélyeztetheti a nemzetbiztonságot is.”
A nemzetbiztonság egyébként véresen komoly dolog Indiában, az ország születése óta több fegyveres konfliktusuk volt Pakisztánnal a vitatott státuszú Kasmír miatt.
Koushel hozzátette azt is, hogy a bíróság Pandora szelencéjével játszik, mert ezután olyan egyéb kérdések is felmerülhetnek, amik a melegek öröklésével vagy tulajdonjogi ügyeivel kapcsolatosak.
Az indiai kormány közben jelezte, hogy ők a legfelsőbb bíróságra bízzák, mi legyen a kérdéses paragrafus sorsa. A kormányon lévő, hindu nacionalista Bháratija Dzsanata párt egyébként ellenzi a homoszexualitás dekriminalizálását, a parlamentben leszavaznának minden olyan javaslatot, ami politikailag rendezné az azonos neműek helyzetét. Az indiai belügyminiszter, Rajnath Singh korábban azt nyilatkozta, hogy
“hisszük, hogy a homoszexualitás természetellenes cselekedet, amit nem lehet támogatni.”
Az indiai belpolitika másik meghatározó tömörülése, az ellenzéki Indiai Nemzeti Kongresszus párt elnöke, Rahul Gandhi a 377-es eltörlése mellett foglalt állást.
A július 13-án tartott meghallgatáson a The Times of India beszámolója szerint az öttagú legfelsőbb bíróság egyetlen női bírája, Indu Malhotra arról beszélt, hogy az indiai társadalom előítélettel viseltet az LMBTQ közösséggel szemben, emiatt a közösség tagjainak számtalan nehézséggel kell szembenézniük, a vidéki, falusi környezetben akár az egészségügyi ellátást is megtagadhatják tőlük. Emellett erősen jelen van a nyomás a család részéről is, hogy a saját neméhez vonzódó gyerekeket heteroszexuális házasságba kényszerítsék.
(Hogy az indai mindennapokban hogyan viszonyul a társadalom a melegekhez, arról két interjút is készítettünk Magyarországon élő fiatalemberekkel, Najeeb és Hardikkumar történetei további információkkal szolgálnak ezzel kapcsolatban.)
Elemzők szerint van rá esély, hogy a legfelsőbb bíróság megszünteti a homoszexualitás büntethetőségét az 1,3 milliárd lakosú országban, és ebben az esetben – minden korábbi ellenkezése ellenére – a kormány sem fog szembeszállni a bírósági döntéssel.
Tags:homoszexualitás,India,LMBT ellenes törvények
Nyálcsorgató - A venezuelai színész
A RuPaul's Drag Race történetében Adore Delano az egyik legtehetségesebb énekes, aki feltűnt eddig a műsorban. Debütáló albumával a harmadik...

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


az állatok védelméről és kíméletéről1
– annak tudatában, hogy az állatok érezni, szenvedni és örülni képes élőlények, tiszteletben tartásuk, jó közérzetük biztosítása minden ember erkölcsi kötelessége,
– elismerve azt a megkülönböztetetten nagy értéket, amelyet az állatvilág egésze és annak egyedei jelentenek az emberiség számára,
– kifejezve azon szándékát, hogy Magyarország tevékeny módon részt vállaljon az állatok védelme és kímélete érdekében kifejtett nemzetközi erőfeszítésekből,
az állatok ésszerű védelmének és kíméletének biztosítása érdekében az alábbi törvényt alkotja:2
b)3 a kutatási-kísérleti célra szolgáló állatokra, a diagnosztikai vizsgálat és az oltóanyag-termelés céljából tartott állatokra, a génbankként kezelt állatokra, a géntechnológiával módosított gerinces állatokra, valamint a tudományos ismeretterjesztés és az oktatási demonstráció céljából tartott állatokra;
4. állatkínzás: az állat szükségtelen, fájdalmat okozó bántalmazása, vagy olyan hatást eredményező beavatkozás, bánásmód, valamint szükségleteinek olyan mértékű korlátozása, amely tartós félelmet vagy egészségkárosodást okozhat, továbbá az öröklődő betegségben szenvedő – nem kísérleti célra szánt – állategyed tenyésztése, szaporítása;
8. jó gazda gondossága: az az emberi tevékenység, amely arra irányul, hogy az állat számára olyan életkörülményeket biztosítson, amely az annak fajára, fajtájára és nemére, korára jellemző fizikai, élettani, tenyésztési és etológiai sajátosságainak, egészségi állapotának megfelel, tartási, takarmányozási igényeit kielégíti (elhelyezés, táplálás, gyógykezelés, tisztán tartás, nyugalom, gondozás, kiképzés, nevelés, felügyelet).
9.10 állatkísérlet: állat kísérleti, oktatási vagy egyéb tudományos célból való felhasználása, amely az állatnak a helyes állatorvosi gyakorlat szerint kivitelezett tűszúrás által okozottal egyenértékű vagy annál magasabb szintű fájdalmat, szenvedést, kínt vagy maradandó károsodást okozhat, beleértve bármely olyan tevékenységet, amely állat születését – beleértve a kikelést – eredményezi ilyen körülmények közé, valamint az ilyen állapotot eredményező géntechnológiailag módosított fajtavonalak létrehozását és fenntartását; az állat ilyen felhasználása akkor is kísérletnek minősül, ha a fájdalom, szenvedés, kín vagy maradandó károsodás kiküszöbölése céljából érzéstelenítést, fájdalomcsillapítást vagy egyéb módszert sikeresen alkalmaznak; nem minősül állatkísérletnek a nem kísérleti jellegű, mezőgazdasági vagy állatorvosi tevékenység, illetve az állatok leölésének vagy megjelölésének a természettudományok által elfogadott korszerű, kevéssé fájdalmasnak tartott módszereinek alkalmazása, valamint az állatnak kizárólag a szervei vagy szövetei felhasználása céljából történő leölése;
11.12 cirkuszi menazséria: olyan, állatok tartására szolgáló létesítmény, amelyet cirkuszi előadásra, mutatványra betanított, illetve betanítandó állatokból álló állatsereglet tartására létesítettek, illetve tartanak fenn, és amely az állatok tartására a jogszabályi és a hatósági előírásoknak megfelelő létesítménnyel, berendezésekkel és eszközökkel, továbbá az állatok ellátására, betanítására, felügyeletére az ilyen előírásoknak megfelelő szakszemélyzettel rendelkezik.
5. § (1)15 Az állattartó gondoskodni köteles az állat megfelelő és biztonságos elhelyezéséről, szakszerű gondozásáról, szökésének megakadályozásáról.
(3)16 A szabadban tartott állatok számára – azok természetes viselkedését is figyelembe véve – biztosítani kell olyan területet, illetve létesítményt, ahol azok veszély esetén, valamint az időjárás káros hatásaival és az egészségre ártalmas hatásokkal szemben védelmet találnak.
(4)17 Az állandóan zárt körülmények között tartott állat számára az állattartó köteles az állat szükségleteihez igazodó, megfelelő mozgásteret biztosítani.
(5)18 A gazdasági haszon céljából tartott állat tartása, szállítása és életének kioltása során előnyben kell részesíteni az állatkímélő technológiákat.
(6)19 A kedvtelésből tartott állat ürülékét az állattartó a közterületről köteles eltávolítani.
6. § (1)20 Az állatnak tilos indokolatlan vagy elkerülhető fájdalmat, szenvedést vagy sérülést okozni, az állatot károsítani, így különösen az állatot nem szabad:
(2)21 Az (1) bekezdés a) pontja nem terjed ki az érett libatoll házilagos vagy az engedélyezett technológia szerint végzett szedésére, illetve c) pontja a házilagos vagy az engedélyezett technológia szerinti liba- és kacsatömésre.
(3)22 A 2. § (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott állatok esetében az (1) bekezdés b) pontját a külön jogszabályban meghatározottak szerint kell alkalmazni.
7. § (1)23 Tilos az állat fizikai, pszichikai állapotának olyan megterhelése, küzdelemre késztetése egy másik állattal vagy emberrel, amely sérülést vagy halált okozhat (a továbbiakban együtt: állatviadal). Tilos az állatviadal szervezése, tartása, továbbá az állatviadalra fogadás szervezése, az állatviadalon való közreműködés, részvétel, fogadáskötés.
b)24 építményt, földterületet vagy egyéb helyet, anyagi eszközt más személy rendelkezésére bocsátani.
(3)25 Az (1) bekezdésben foglalt tilalom nem vonatkozik a vadászatra alkalmazott állatnak jogszerűen történő kiképzésére, vadászaton való alkalmazására.26
8/A. §27 Élő állatot nyereményjáték díjaként csak e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott feltételek szerint lehet használni, amennyiben az állat elhelyezésének és tartásának feltételei biztosítottak.
8/B. §28 Állatot a nemi vágy kielégítésére irányuló cselekmény során felhasználni tilos.
9. § (1)29 Az állaton fájdalommal vagy károsodással járó beavatkozást – az állat érdekében szükséges azonnali beavatkozások kivételével – kizárólag szakirányú végzettséggel, illetve az állattartók körében szokásos beavatkozás esetében csak gyakorlattal rendelkező személy végezhet.
10. §31 (1) Az állaton minden olyan beavatkozást el kell végezni, amelynek elmulasztása az állat fájdalmát, szenvedését idézi elő, az állatnak sérülést okoz, vagy az állat károsodásához vezet.
11. §32 (1) Az állat életét elfogadható ok vagy körülmény nélkül kioltani nem szabad. Elfogadható oknak, körülménynek minősül különösen az élelmezési cél vágóállat esetében, a prém termelése, az állományszabályozás, a gyógyíthatatlan betegség, illetve sérülés, a fertőző betegségek felszámolása, valamint az azok ellen való védekezés, a kártevők irtása, a másként el nem hárítható támadás megakadályozása, a tudományos kutatás, valamint közegészségügyi veszély elhárítása. Eb és macska tekintetében az élelmezési cél, illetve a prém termelése nem minősül elfogadható oknak, körülménynek, továbbá tilos e fajok élelmiszerként és prémként történő felhasználása.
(3)33 Jogszabály rendelkezik az állati élet olyan módon történő kioltásáról, amelynél az előzetes kábítás nem kötelező.
13. §34 (1) A vágóállatok körét külön jogszabály állapítja meg.
(3)35 A vágóhidak kialakításának, berendezéseinek és felszerelésének, valamint azok működésének biztosítania kell az állatok kíméletét mindenfajta elkerülhető izgalomtól, fájdalomtól és szenvedéstől.
18. §36 A kábítást úgy kell elvégezni, hogy annak hatása fennmaradjon, amíg a levágást követően az állat ki nem vérzik.
A szőrméjükért tenyésztett fajok tartása37
19/A. §38 (1) Állatot szőrméjéért tartani, tenyészteni, szaporítani csak e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott fajok esetében és feltételekkel szabad.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megszegésével tartott állatot az állatvédelmi hatóság elkobozza, majd – amennyiben állatkertben történő elhelyezésük nem megoldható – az állat tulajdonosának költségére gondoskodik az állat életének megengedett módon történő kioltásáról.
A veszélyes állatfajok egyedeinek tartása39
20. §40 (1) A veszélyes állatfajok körét e törvény végrehajtására kiadott rendelet állapítja meg. Veszélyes állatnak a veszélyes állatfajok egyedei minősülnek.
21. §41 (1)42 A különösen veszélyes állatfaj egyedét – kivéve ha e törvény végrehajtására kiadott rendelet eltérően rendelkezik – kizárólag állatkertben szabad tartani. A különösen veszélyes állatfaj egyedének tartására, szaporítására, elidegenítésére, másik állatkertbe történő át- vagy kihelyezésére, országba történő behozatalára, országból történő kivitelére, illetve bemutatására a természetvédelmi hatóság adhat engedélyt. Az engedély kizárólag abban az esetben adható meg, ha az egyed tartási feltételei – ideértve a tartáshoz, illetve szaporításhoz szükséges szakismeretet is – biztosítottak.
(2)43 A közepesen veszélyes állatfaj egyedének tartására, szaporítására, elidegenítésére, megvételére, felügyeletének átengedésére, eladásra való felkínálására, országba történő behozatalára, országból történő kivitelére, illetve bemutatására a természetvédelmi hatóság adhat engedélyt. Az engedély kizárólag abban az esetben adható meg, ha a tartás, szaporítás, elidegenítés, felügyelet átengedése, eladásra való felkínálás, országba történő behozatal, illetve bemutatás a környezet nyugalmát és biztonságát nem sérti vagy veszélyezteti, és az egyed tartási feltételei – ideértve a tartáshoz, illetve szaporításhoz szükséges szakismeretet is – biztosítottak.
(3)44 Az elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyedének tartását, szaporítását, elidegenítését, tartásának átengedését, országba történő behozatalát a természetvédelmi hatóságnak be kell jelenteni. Az elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyede akkor tartható, ha az egyed tartási feltételei – ideértve a tartáshoz, illetve szaporításhoz szükséges szakismeretet is – biztosítottak.
(3a)45 Az (1)–(3) bekezdés hatálya alá tartozó hüllőket, madarakat és emlősöket egyedi azonosítóval kell ellátni.
22. §47 (1) A veszélyes állat eltűnését a veszélyes állat tartója haladéktalanul köteles bejelenteni a természetvédelmi hatóságnak. Különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedének eltűnésekor a rendőrséget is értesíteni kell.
23. §48 (1) Ha a veszélyes állat tartója a jogszabályban, illetve az engedélyben foglalt feltételeket nem vagy nem megfelelően teljesíti, veszélyes állatot az előírt engedély nélkül tart, szaporít, elidegenít, eladásra felkínál, felügyeletét átengedi, bemutatja vagy behoz az országba, illetve bejelentési kötelezettségét elmulasztja, a természetvédelmi hatóság – a tulajdonos költségére, a feltételek biztosításáig – a veszélyes állat állatkertbe vagy más megfelelő helyre való szállítását rendelheti el.
24. § A veszélyes állat tartójának felelősségére a Polgári Törvénykönyvnek a fokozott veszéllyel járó tevékenységet folytatókra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.49
Eb által okozott fizikai sérülés, eb veszélyesnek minősítése és a veszélyes eb tartása50
24/A. §51 (1) Az állatvédelmi hatóság az ebet egyedileg veszélyesnek minősítheti, amennyiben
24/B. §52 (1) Az állatvédelmi hatóság a 24/A. § szerinti engedélyezési eljárásban jogosult kezelni
24/C. §53 (1) Az állatvédelmi hatóság elrendeli az eb életének kioltását, amennyiben az halálos kimenetelű sérülést okoz embernek, és az ebek viselkedésének megítélésében jártas szakértő megállapítja, hogy az eb viselkedése egyértelműen a sérülés okozására irányult.
24/D. §54
24/E. §55
Az ország őshonos növény-, illetve állatvilágára ökológiai szempontból veszélyes állatokkal kapcsolatos tilalmak56
24/F. §57 Az ország őshonos növény-, illetve állatvilágára ökológiai szempontból veszélyes, külön jogszabályban meghatározott állatok kedvtelésből való tartása, szaporítása és forgalomba hozatala tilos. A tilalom megszegésével tartott állatot az állatvédelmi hatóság elkobozza, majd gondoskodik az állat tulajdonjogának átruházásáról, ha ezt jogszabály kizárja vagy az eredménytelen, az állat végleges elhelyezéséről. Ha az állat végleges elhelyezése csak rendszeres költségráfordítással biztosítható, a korábbi tulajdonos a jogsértés súlyától, ismétlődésétől függően legfeljebb 12 hónapra jutó költség fizetésére kötelezhető. Az elhelyezés eredménytelensége esetén az állat életét megengedett módon ki lehet oltani.
A KÍSÉRLETI, OKTATÁSI VAGY EGYÉB TUDOMÁNYOS CÉLLAL TARTOTT ÁLLATOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK58
Az állatkísérlet végzésének általános szabályai59
25. §60 Az e fejezetben foglalt előírásokat kizárólag a gerinces állatokon és lábasfejűeken végzett kísérletekre kell alkalmazni. E kísérletek végzésének részletes szabályait e törvény végrehajtására kiadott rendelet állapítja meg.
26. §61 (1) Állatkísérlet – e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott esetek kivételével – kizárólag nyilvántartásba vett intézményben, engedély alapján végezhető.
27. §62 (1) Amennyiben lehetséges, az állatkísérlet helyett élő állatok felhasználását nem igénylő, tudományosan elfogadott módszert vagy vizsgálati stratégiát kell alkalmazni.
(2) Az állatkísérlet során felhasznált állatok számát a lehető legnagyobb – a kísérlet eredményességét még nem veszélyeztető – mértékben csökkenteni kell.
28. §63 (1) Az állatot feltételezhetően érő fájdalom, szenvedés, kín vagy maradandó egészségkárosodás mértéke alapján – e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott módon – minden kísérletet esetileg, e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott kritériumok alapján a következő kategóriák valamelyikébe kell besorolni:
(2) Olyan kísérlet, amely súlyos, várhatóan hosszú ideig tartó és semmilyen módon nem enyhíthető fájdalommal, szenvedéssel vagy kínnal jár, – e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott esetek kivételével – nem végezhető.
29. §64 (1) Állatkísérlet kizárólag olyan felelős személy vezetésével végezhető, aki e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott végzettséggel, szakértelemmel és gyakorlattal rendelkezik.
30. §65 (1) Kísérlet céljára az állatvédelmi hatóság által engedélyezett állatot szabad felhasználni.
(4) Háziasított állatfaj kóbor egyedét, valamint vadon befogott állatot – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – kísérlet céljára felhasználni nem szabad.
(5) Természetvédelmi oltalom alatt álló vagy nemzetközi természetvédelmi egyezmény hatálya alá tartozó állatfaj egyedén – a (2) és (3) bekezdés szerinti kivételekkel – kísérlet végzése akkor engedélyezhető, ha
31. §66 (1) Kísérleti célra állatot tenyészteni, szaporítani, beszállítani, tartani az állatvédelmi hatóság engedélyével szabad. A kérelemben meg kell jelölni a kérelmező természetes személyazonosító adatait.
Az állatkísérlet engedélyezése67
32. §68 (1) Az állatkísérlet engedélyezése iránti kérelmet az állatvédelmi hatóságnak kell elektronikus úton benyújtani.
(4) Az engedélyezés során – a kérelmező által benyújtott dokumentáció, továbbá e törvény végrehajtására kiadott rendelet szerinti szakértői testület véleménye alapján – különösen figyelembe kell venni:
c) az állatoknak szenvedés, fájdalom vagy kín formájában okozott ártalmat indokolttá teszi-e a várt eredmény – az etikai megfontolásokat is figyelembe véve –, és végeredményben az emberek, állatok és a környezet javát szolgálhatja-e, valamint
33. §69 (1) Az állatvédelmi hatóság az állatkísérletek végzéséről szóló jogszabályok, illetve a kérelemben foglalt és jóváhagyott feltételek vagy az engedélyben előírtak meg nem tartása esetén a kísérlet végzését az észlelt hiányosság megszüntetéséig felfüggesztheti, illetve a kísérletre vonatkozó engedélyt visszavonhatja.
(3) Az állatvédelmi hatóság az állatkísérletek végzéséről szóló jogszabályok, illetve a kérelemben foglalt és jóváhagyott feltételek vagy az engedélyben előírtak két éven belül történő ismételt megsértése esetén a kísérletre vonatkozó engedély visszavonásával egyidejűleg a kísérletet folytató személyt, illetve felhasználó létesítményt – az elkövetett szabályszegés mértékére figyelemmel – a további kísérletek végzésétől határozott időre, de legalább hat hónapra és legfeljebb három évre eltilthatja.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti jogkövetkezmény nem járhat hátrányos következményekkel az állatok jólétére nézve.
34–35. §70
Az állatkert, a cirkuszi menazséria és a kedvtelésből tartott állatok kereskedésének létesítésére és fenntartására vonatkozó általános szabályok71
39. § (1)72 Állatkert létesítését a természetvédelmi hatóság engedélyezi. A természetvédelmi hatóság az engedély megadásával egyidejűleg nyilvántartásba veszi a szolgáltatót.
(3)73 Az állatkert létesítése iránt benyújtott kérelemhez csatolni kell az állattartási szabályzatot.
(4)74 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(5)75 Az állatkert köteles az ott élő állatok szakszerű bemutatásával és tájékoztatással természetvédelmi és állatvédelmi tárgyú ismeretterjesztést, oktatást és nevelést végezni.
40. §76 (1) Cirkuszi menazséria létesítéséhez és fenntartásához a kereskedelmi hatóság engedélye szükséges. A hatóság az engedély megadásával egyidejűleg nyilvántartásba veszi a szolgáltatót.
(4) Delfin és cápa országba történő behozatala, utaztatása és bemutatása – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – tilos.
Az állatpanzió és állatmenhely létesítésének
és fenntartásának általános szabályai
41. § (1)77 Állatpanzió és állatmenhely (a továbbiakban együtt: állatotthon) létesítésére irányuló szándékát a szolgáltató az állatvédelmi hatóságnak köteles a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint bejelenteni.
(2)78 Állatotthon akkor létesíthető, ha
(3)79 Az állatotthon létesítése iránti bejelentéshez – a külön jogszabályban meghatározottakon túlmenően – mellékelni kell az állatotthon működési szabályzatát.
(4)80 A (2) bekezdésben foglaltakon túl az állatmenhely akkor létesíthető és tartható fenn, ha biztosított annak tartós működtetéshez szükséges vagyoni fedezet.
AZ ÁLLATVÉDELMI FELADATOK PÉNZÜGYI FEDEZETE, AZ EBNYILVÁNTARTÁS, AZ EBRENDÉSZETI HOZZÁJÁRULÁS, AZ ÁLLATVÉDELMI BÍRSÁG81
42/A. §82 (1) A transzponderrel megjelölt ebek adatait országos elektronikus adatbázisban (a továbbiakban: adatbázis) kell nyilvántartani az állat tartója és más személyek jogainak, személyi biztonságának és tulajdonának védelme céljából.
e)83 a beültetett transzponder sorszámát, a beültetés időpontját, a beültetést végző szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
f)84 ivartalanított eb esetén az ivartalanítás időpontját, az ivartalanítást végző szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
g)85 az eb oltási könyvének számát, az azt kiadó szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
i)86 az eb veszettség elleni védőoltásai során használt oltóanyagot, annak gyártási számát, valamint az oltást végző szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
k)87 kisállatútlevéllel rendelkező eb esetén az útlevél számát, kiállításának időpontját, a kiállító szolgáltató állatorvos nevét, kamarai bélyegzője számát,
m)88 elismert tenyésztő szervezet által törzskönyvezett eb esetén a származási igazolás másolatát.
a)89 hozzáférést biztosít a települési, fővárosban a fővárosi kerületi és a fővárosi önkormányzat részére,
42/B. §90 (1)91 A tartás helye szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat ebrendészeti feladatainak elvégzése érdekében, illetve a veszettség elleni oltás járványvédelmi vonatkozásaira való tekintettel három évente legalább egy alkalommal ebösszeírást végez.
(2)92 Az ebösszeírás során a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat jogosult kezelni a 42/A. § (4) bekezdés szerinti adatokat.
(3)93 A települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat az ebösszeírás alapján a (2) bekezdésben foglalt adatokról helyi elektronikus nyilvántartást vezet, az állat tulajdonosa, tartója és más személyek jogainak, személyes biztonságának és tulajdonának védelme, valamint ebrendészeti és állatvédelmi feladatainak hatékony ellátása céljából.
(4)94 Az adatbázis működtetőjének kérésére a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat, valamint a Magyar Állatorvosi Kamara köteles a nyilvántartott ebekről adatot szolgáltatni.
(5)95 Az eb tulajdonosa és tartója az ebösszeíráskor köteles a (2) bekezdés szerinti adatokat a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat rendelkezésére bocsátani.
42/C. §96 (1)97 Az ebtartás helye szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat az adott év első napjáig négy hónapos kort betöltött eb után az eb tulajdonosától évente ebrendészeti hozzájárulást szedhet be.
(3)98 Az éves ebrendészeti hozzájárulás mértékét a tartás helye szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat
b)99 a mentő-, jelző-, vakvezető, rokkantsegítő, terápiás vagy az Országos Magyar Vadászkamara által kiállított vadászkutya alkalmassági vizsgaigazolvánnyal rendelkező
(7)100 A települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat köteles a befolyt ebrendészeti hozzájárulás teljes összegét az ebek ivartalanításának támogatására, az állatmenhelyek és az ebrendészeti telepek fenntartására, állatvédelmi szervezetek támogatására, valamint az ebösszeírás vagy egyéb, az ebtartással kapcsolatos állatjóléti és közegészségügyi intézkedések finanszírozására fordítani.
43. §101 (1)102 Aki tevékenységével vagy mulasztásával az állatok védelmére, kíméletére vonatkozó jogszabály vagy hatósági határozat előírását megsérti vagy annak nem tesz eleget, magatartásának súlyához, ismétlődéséhez, és különösen az állatnak okozott sérelem jellegéhez, időtartamához igazodó mértékű állatvédelmi bírságot köteles fizetni.
(2)103 Az állatvédelmi bírságot az állatvédelmi hatóság szabja ki.
(3)104 Az állatvédelmi bírság kiszabására az állatvédelmi hatóságnak az (1) bekezdésben meghatározott magatartásról történt tudomásszerzését követő egy éven túl nincs lehetősége. Az elkövetéstől számított öt éven túl nem szabható ki bírság, kivéve, ha a magatartás jogszerűtlen állapot fenntartásával valósul meg. Ebben az esetben az elévülés mindaddig nem kezdődik meg, amíg a jogszerűtlen állapot fennáll.
(6)105 Állatvédelmi bírság kiszabása helyett vagy azzal egyidejűleg az állattartót a hiányosságok kijavítására, pótlására kell kötelezni, továbbá az állatok gondozásával, a velük való helyes bánásmóddal kapcsolatos állatvédelmi oktatáson (a továbbiakban: állatvédelmi képzés) való részvételre kötelezhető.
(7)106 Ha az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezett állattartó a kötelezettségének önként nem tesz eleget, az állatvédelmi képzés, illetőleg annak hátralévő része helyébe állatvédelmi bírság lép.
(8)107 A határidőre meg nem fizetett állatvédelmi bírság adók módjára behajtandó köztartozás.
(9)108 Ha kedvtelésből tartott állat tartója az állatok védelmére vonatkozó jogszabályok vagy hatósági határozat rendelkezésének szándékos vagy ismételt megsértésével állatának maradandó egészségkárosodását vagy elpusztulását okozza, és a kedvtelésből tartott vagy a jövőben tartandó állat jóléte állatvédelmi bírság kiszabásával és az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezéssel sem biztosítható, az állatvédelmi hatóság – állatvédelmi bírság kiszabása mellett – az állattartót állat kedvtelésből való tartásától a jogsértés súlyától függően 2–8 évre eltiltja.
(10)109 Ha nem kedvtelésből tartott állat tartója az állatvédelemre vonatkozó jogszabályok vagy hatósági határozat rendelkezésének szándékos és ismételt megsértésével állatának maradandó egészségkárosodását vagy elpusztulását okozza, és a tartott vagy a jövőben tartandó állat jóléte állatvédelmi bírság kiszabásával és az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezéssel sem biztosítható, az állatvédelmi hatóság – állatvédelmi bírság kiszabása mellett – az állattartót az érintett állatfaj tartásától a jogsértés súlyától függően 2–8 évre eltiltja.
(11)110 Ha nem kedvtelésből tartott állat tartója az állatvédelemre vonatkozó jogszabályok vagy hatósági határozat rendelkezéseinek szándékos vagy ismételt megsértésével állatának maradandó egészségkárosodását vagy elpusztulását okozza, és a tartott vagy a jövőben tartandó állat jóléte állatvédelmi bírság kiszabásával és az állatvédelmi képzésen való részvételre kötelezéssel sem biztosítható, az állatvédelmi hatóság – állatvédelmi bírság kiszabása mellett – az állattartót a jogsértés súlyától függően 2–8 évre
(12)111 Ha az állattartó a (11) bekezdés szerinti kötelezettségeit megsérti, az állatvédelmi hatóság a (10) bekezdésben foglalt jogkövetkezményt alkalmazhatja.
IX. Fejezet112
AZ ÁLLATVÉDELMI OKTATÁS
43/A. § (1) Az állatokkal szembeni megfelelő magatartásra, gondoskodásra nevelést, az állatok megismertetését az iskolai általános képzésbe, a szakképzésbe és az ismeretterjesztésbe be kell építeni.
43/B. § Az állatvédelmi hatóság
44. § (1)113
(3)114
45. § (1)115 Amennyiben az állat továbbélése megszüntethetetlen vagy csillapíthatatlan szenvedéssel járna és gyógyulása nem várható, továbbá
(2)116
45/A. §117 Az e törvényben foglaltak végrehajtását – feladat- és hatáskörében eljárva – az állatvédelmi hatóság, az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv, illetve a természetvédelmi hatóság ellenőrzi.
45/B. §118 (1)119 Ha az állattartó az e törvényben, illetve a külön jogszabályban foglalt rendelkezéseket nem vagy nem megfelelően teljesíti és ez által az állat vagy ember egészségét súlyosan veszélyezteti, az állatvédelmi hatóság az állat tulajdonosának költségére elrendelheti – a feltételek biztosításáig – az állat megfelelő helyre való szállítását és a várható tartási költségek tulajdonos általi megelőlegezését.
(2) Ha az állattartó az állatvédelmi hatóság által előírt időpontig gondoskodik a jogszabályszerű állattartási feltételek biztosításáról, úgy az (1) bekezdés szerint elszállított állatot részére vissza kell szolgáltatni, ellenkező esetben az állatvédelmi hatóság az állatot elkobozza. Az állatvédelmi hatóság gondoskodik az állat tulajdonjogának átruházásáról, ha ezt jogszabály kizárja vagy az eredménytelen, az állat végleges elhelyezéséről. Az állat a korábbi tulajdonosának, illetve korábbi tartási helyére nem adható ki. Ha az állat végleges elhelyezése csak rendszeres költségráfordítással biztosítható, a korábbi tulajdonos a jogsértés súlyától, ismétlődésétől függően legfeljebb 12 hónapra jutó költség fizetésére kötelezhető. Az elhelyezés eredménytelensége esetén – hat hónap elteltével – az állat életét megengedett módon ki lehet oltani.
45/C. §120 Az e törvény alapján elkobzott állat tulajdonjoga törvény eltérő rendelkezése hiányában az államra száll.
46. §121
47. §122
48. § (1)123 Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény szerinti azon civil szervezeteket, amelyek tevékenysége az állatok védelmére irányul, az állatvédelmi jogszabályok megsértése miatt általuk kezdeményezett hatósági eljárásokban az ügyfél jogállása illeti meg.
(2) Az állatvédelmi jogszabályok megsértése miatt – az ilyen magatartástól való eltiltás iránt – a bíróság előtt az (1) bekezdésben megjelölt szervezet pert indíthat.
(3)124
48/A. §125 (1)126 A települési, fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat önkormányzati állatvédelmi őrszolgálatot működtethet.
(3)127 A települési – a főváros belterületén a fővárosi – önkormányzat kötelező feladata a település belterületén a kóbor állatok befogása. Az így befogott kóbor állat – amennyiben a befogástól számított 15 napon belül a kóbor állat tulajdonosa nem válik ismertté – az állam tulajdonába kerül. Az állatvédelmi hatóság gondoskodik az állat tulajdonjogának átruházásáról, ha ezt jogszabály kizárja vagy az eredménytelen, az állat végleges elhelyezéséről. Az elhelyezés eredménytelensége esetén – a külön jogszabályban meghatározott időtartam elteltével – az állat életét megengedett módon ki lehet oltani.
(4)128 Ha a kóbor állat tulajdonosa ismertté válik, a tulajdonos köteles az állatot visszavenni, valamint a befogásával és elhelyezésével kapcsolatos költségeket megtéríteni. Ha a tulajdonos az állatot nem veszi vissza, vagy az állat egészségét súlyosan veszélyeztető tartási körülmények miatt az állat a tulajdonos részére nem adható ki, az állatvédelmi hatóság – az addig felmerült költségek megtérítésére való kötelezés mellett – az állatot elkobozza, ezt követően gondoskodik az állat tulajdonjogának átruházásáról, ha ezt jogszabály kizárja vagy az eredménytelen, az állat végleges elhelyezéséről. Ha az állat végleges elhelyezése csak rendszeres költségráfordítással biztosítható, a korábbi tulajdonos a jogsértés súlyától, ismétlődésétől függően legfeljebb 12 hónapra jutó költség fizetésére kötelezhető. Az elhelyezés eredménytelensége esetén – a külön jogszabályban meghatározott időtartam elteltével – az állat életét megengedett módon ki lehet oltani.
48/B. §129 A 24/F. §-ban foglalt tartási tilalom nem vonatkozik a külön jogszabályban foglaltak szerint – az állatvédelmi hatóságnak – bejelentett állatokra. A bejelentésben meg kell jelölni az állat tulajdonosának vagy az állat tartójának nevét, címét, valamint az állat azonosítását szolgáló adatokat és az állat tartási helyének adatait. A bejelentett adatokról az állatvédelmi hatóság nyilvántartást vezet.
48/C. §130 Az állatvédelmi hatóság az általa nyilvántartott adatokat az élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerben kezeli.
(2)131
a) az állatvédelmi bírság mértékét, kiszabásának és felhasználásának részletes szabályait,132
b)133 az állatvédelmi hatóság kijelölését, valamint az állatok nyilvántartásával kapcsolatos részletes feladat- és hatáskörét,134
c)135 az önkormányzati állatvédelmi őrszolgálat létrehozására, működtetésére, feladat- és hatáskörére, valamint tagjaira vonatkozó részletes szabályokat,
d)136 az állatkísérletek végzésének részletes szabályait, a kísérleti célú állattenyésztés, -szaporítás, -tartás, -szállítás tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az e tevékenységre jogosító engedély kiadásának rendjét, a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,137
e)138 a cirkuszi menazséria létesítése és működtetése engedélyezésének, fenntartásának, valamint a nyilvántartás vezetésének részletes szabályait, továbbá a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,139
f)140 a kedvtelésből tartott állatok kereskedése létesítésének és működtetésének engedélyezésére, működésére vonatkozó szabályokat, a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát és a vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, a kereskedelmi hatóság kijelölését, valamint a kedvtelésből tartott állatok kereskedése működésének ellenőrzésére, továbbá a kedvtelésből tartott állatok tartására, forgalmazására és tulajdonjogának nem kereskedelmi célú átruházására vonatkozó részletes szabályokat,141
g)142 a település belterületén a kóbor állatok befogásával, tulajdonjogának átruházásával és elhelyezésével kapcsolatos feladatok ellátásának részletes szabályait,
h)143 az eb okozta fizikai sérülés, illetve ennek veszélye keletkezésekor felmerülő hatósági feladatokat, valamint a veszélyesnek minősített eb tartásának és a tartás engedélyezésének részletes szabályait,
i)144 a transzponderrel megjelölt ebek adatait nyilvántartó országos adatbázis működési feltételeit, valamint az adatbázisba történő regisztráció díját,
j)145 az ebek viselkedésének megítélésében jártas szakértők engedélyezésére vonatkozó részletes szabályokat
a)146 az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), hogy a mezőgazdasági haszonállatok tartásának részletes szabályait;147
b)148 a miniszter, hogy149
be) a veszélyes állatok adatait nyilvántartó országos adatbázis működési feltételeit,150
c)151 a miniszter, hogy a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben az állatok elkábítására szolgáló eszközök, lövedékek körét, az állatok elkábításának részletes szabályait,
d)152 a miniszter, hogy az állatkert és állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes szabályait,
e)153 a miniszter, hogy az élő állat nyereményjáték díjaként történő felhasználásának részletes szabályait,
f)154 a miniszter, hogy az állatok tartása során alkalmazandó állatvédelmi előírásokra vonatkozó iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű képzések és vizsgáztatás részletes szabályait,
g)155 a miniszter, hogy az Európai Gazdasági Térség más szerződő államaiban megszerzett, az állatok tartása során alkalmazandó állatvédelmi előírásokra vonatkozó képesítést igazoló bizonyítványok elismerésének feltételeit és rendjét,
h)156 a miniszter, hogy a veszélyes eb tartása engedélyezésének igazgatási szolgáltatási díját, valamint a díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben,
i)157 a miniszter, hogy a szőrméjükért tartott állatfajok körét, tartásuk, tenyésztésük és szaporításuk különleges szabályait,
j)158 miniszter, hogy a vágóállatok körét, az állatok levágásának és leölésének részletes szabályait
(5)159 Felhatalmazást kap a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat képviselő-testülete, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat közgyűlése, hogy az ebrendészeti hozzájárulás mértékét, kiszabásának feltételeit, a kedvezmények, mentességek körét, illetve a megfizetésének szabályait rendeletben határozza meg.
(6)160 Felhatalmazást kap a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat képviselő-testülete, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat közgyűlése, hogy a kedvtelésből tartott állatok tartásának szabályait rendeletben határozza meg.
50. §161 Ez a törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban – a végrehajtására kiadott jogszabályokkal együtt – az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
n)162 a Tanács 1999/22/EK irányelve a vadon élő állatok állatkertben tartásáról.
51. §163 E törvény 42/C. § (4) bekezdésének a) pontja tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
2 A preambulum a 2011: CCI. törvény 171. §-a szerint módosított szöveg.
3 A 2. § (1) bekezdésének b) pontja a 2002: LXVII. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
4 A 2. § (1) bekezdésének d) pontja a 2002: LXVII. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
5 A 2. § (1) bekezdés g) pontja a 2011: CXLI. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
6 A 2. § (2) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
7 A 3. § 1. pontja a 2002: LXVII. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
8 A 3. § 3. pontja a 2013: CCL. törvény 56. §-ával megállapított szöveg.
9 A 3. § 6. pontja a 2009: LVI. törvény 200. §-a szerint módosított szöveg.
10 A 3. § 9. pontját a 2002: LXVII. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCXIII. törvény 39. § (1) bekezdésvel megállapított szöveg.
11 A 3. § 10. pontját a 2002: LXVII. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 3. § 11. pontját a 2002: LXVII. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni, szövege a 2011: CLVIII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
13 A 3. § 12. pontját a 2012: CCXIII. törvény 39. § (2) bekezdése iktatta be.
14 A 3. § 13. pontját a 2012: CCXIII. törvény 39. § (2) bekezdése iktatta be.
15 Az 5. § (1) bekezdése a 2002: LXVII. törvény 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
16 Az 5. § (3) bekezdése a 2009: CXLV. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
17 Az 5. § (4) bekezdése a 2009: CXLV. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
18 Az 5. § (5) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 44. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
19 Az 5. § (6) bekezdését a 2009: CXLV. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
20 A 6. § (1) bekezdésének bevezető mondata a 2002: LXVII. törvény 25. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni, szövege a 2011: CLVIII. törvény 13. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
21 A 6. § (2) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 13. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
22 A 6. § (3) bekezdése a 2002: LXVII. törvény 25. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
23 A 7. § (1) bekezdése a 2002: LXVII. törvény 26. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 7. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CLVIII. törvény 13. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
25 A 7. § (3) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 13. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
26 Lásd az 1996: LV. törvényt és a 79/2004. (V. 4.) FVM rendeletet.
27 A 8/A. §-t a 2011: CLVIII. törvény 2. §-a iktatta be.
28 A 8/B. §-t a 2012: CCXIII. törvény 40. §-a iktatta be.
29 A 9. § (1) bekezdése a 2002: LXVII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 9. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte.
31 A 10. § a 2011: CLVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
32 A 11. § a 2011: CLVIII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
33 A 12. § (3) bekezdése a 2013: CCL. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
34 A 13. § a 2002: LXVII. törvény 30. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 14. § (3) bekezdését a 2002: LXVII. törvény 31. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
36 A 18. § a 2012: CCXIII. törvény 44. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
37 A 19. §-t követő alcímet a 2011: CLVIII. törvény 5. §-a iktatta be.
38 A 19/A. §-t a 2011: CLVIII. törvény 5. §-a iktatta be.
39 A 20. §-t megelőző alcím a 2002: LXVII. törvény 32. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: CCXIII. törvény 44. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
40 A 20. § a 2012: CCXIII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
41 A 21. § a 2012: CCXIII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
42 A 21. § (1) bekezdése a 2015: XXXVII. törvény 4. § a) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 21. § (2) bekezdése a 2015: XXXVII. törvény 4. § b) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 21. § (3) bekezdése a 2015: XXXVII. törvény 4. § c) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 21. § (3a) bekezdését a 2015: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
46 A 21. § (9) bekezdését a 2015: XXXVII. törvény 3. §-a hatályon kívül helyezte.
47 A 22. § a 2012: CCXIII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
48 A 23. § a 2012: CCXIII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
49 Lásd az 1959: IV. törvényt.
50 A 24/A. §-t megelőző alcímet a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
51 A 24/A. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
52 A 24/B. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
53 A 24/C. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
54 A 24/D. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVIII. törvény 6. §-a.
55 A 24/E. §-t a 2006: CIX. törvény 51. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVIII. törvény 6. §-a.
56 A 24/F. §-t megelőző alcímet a 2009: XXVIII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
57 A 24/F. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
58 A IV. Fejezet címe a 2012: CCXIII. törvény 44. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 25. §-t megelőző alcím a 2012: CCXIII. törvény 44. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
60 A 25. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
61 A 26. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
62 A 27. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
63 A 28. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
64 A 29. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
65 A 30. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
66 A 31. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
67 A 32. §-t megelőző alcím a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
68 A 32. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
69 A 33. § a 2012: CCXIII. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
70 A 34–35. §-t a 2012: CCXIII. törvény 45. §-a hatályon kívül helyezte.
71 A VI. Fejezet címe a 2002: LXVII. törvény 43. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
72 A 39. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése, a 2009: LVI. törvény 200. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
73 A 39. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 50. §-a szerint módosított szöveg.
74 A 39. § (4) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 35. §-a iktatta be.
75 A 39. § (5) bekezdését a 2013: CCL. törvény 58. §-a iktatta be.
76 A 40. § a 2009: LVI. törvény 199. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
77 A 41. § (1) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 62. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
78 A 41. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 62. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
79 A 41. § (3) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 62. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
80 A 41. § (4) bekezdését a 2006: CIX. törvény 50. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLV. törvény 6. §-a iktatta be.
81 A VIII. Fejezet címe a 2009: CXLV. törvény 7. §-ával megállapított, a 2011: CLVIII. törvény 13. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
82 A 42/A. §-t a 2011: CLVIII. törvény 7. §-a iktatta be.
83 A 42/A. § (4) bekezdés e) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
84 A 42/A. § (4) bekezdés f) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
85 A 42/A. § (4) bekezdés g) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
86 A 42/A. § (4) bekezdés i) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
87 A 42/A. § (4) bekezdés k) pontja a 2012: CXXVII. törvény 52. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
88 A 42/A. § (4) bekezdés m) pontját a 2012: XVIII. törvény 37. § (1) bekezdése iktatta be.
89 A 42/A. § (8) bekezdés a) pontja a 2013: CXXVIII. törvény 16. § a) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 42/B. §-t a 2011: CLVIII. törvény 7. §-a iktatta be.
91 A 42/B. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 42/B. § (2) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 42/B. § (3) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 42/B. § (4) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 42/B. § (5) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 42/C. §-t a 2011: CLVIII. törvény 7. §-a iktatta be.
97 A 42/C. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 42/C. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 42/C. § (4) bekezdés b) pontja a 2013: CCL. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
100 A 42/C. § (7) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 43. §-t megelőző IX. Fejezet megjelölést és a fejezetcímet a 2009: CXLV. törvény 10. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
102 A 43. § (1) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 43. § (2) bekezdése a 2008: XLVI. törvény 83. § (3) bekezdésének d) pontja, a 2009: LVI. törvény 201. §-a, a 2011: CLVIII. törvény 13. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
104 A 43. § (3) bekezdése a 2008: XLVI. törvény 83. § (3) bekezdésének e) pontja, a 2011: CLVIII. törvény 13. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
105 A 43. § (6) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
106 A 43. § (7) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
107 A 43. § (8) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
108 A 43. § (9) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
109 A 43. § (10) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
110 A 43. § (11) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
111 A 43. § (12) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
112 A IX. Fejezetet (43/A–43/B. §-t) a 2009: CXLV. törvény 8. §-a iktatta be.
113 A 44. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
114 A 44. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
115 A 45. § (1) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
116 A 45. § (2) bekezdését a 2012: CCXIII. törvény 45. §-a hatályon kívül helyezte.
117 A 45/A. §-t a 2002: LXVII. törvény 47. §-a iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 42. pontja, a 2008: XLVI. törvény 83. § (3) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
118 A 45/B. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
119 A 45/B. § (1) bekezdése a 2011: CLVIII. törvény 13. § (10) bekezdése szerint módosított szöveg.
120 A 45/C. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
121 A 46. §-t a 2009: CXLV. törvény 10. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
122 A 47. §-t a 2013: CCL. törvény 62. §-a hatályon kívül helyezte.
123 A 48. § (1) bekezdése a 2010: IX. törvény 12. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 12. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. március 12. napját követően indult közigazgatási eljárásokban kell alkalmazni. A 48. § (1) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 130. § b) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 48. § (3) bekezdését a 2004: X. törvény 4. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 201. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
125 A 48/A. §-t a 2002: LXVII. törvény 49. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
126 A 48/A. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 48/A. § (3) bekezdését a 2008: XLVI. törvény 83. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: XXVIII. törvény 11. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
128 A 48/A. § (4) bekezdését a 2009: XXVIII. törvény 11. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
129 A 48/B. §-t a 2009: XXVIII. törvény 11. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLV. törvény 10. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
130 A 48/C. §-t a 2012: XVIII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
131 A 49. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
132 Lásd a 244/1998. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
133 A 49. § (3) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
134 LÁsd a 245/1998. (XII. 31.) Korm. rendeletet, a 334/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 327/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 328/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 22/2012. (II. 29.) Korm. rendeletet.
135 A 49. § (3) bekezdésének c) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
136 A 49. § (3) bekezdésének d) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCXIII. törvény 43. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
137 Lásd a 40/2013. (II. 14.) Korm. rendeletet.
138 A 49. § (3) bekezdésének e) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 200. §-a szerint módosított szöveg.
139 Lásd a 222/2007. (VIII. 29.) Korm. rendeletet.
140 A 49. § (3) bekezdésének f) pontját a 2002: LXVII. törvény 50. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 199. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
141 Lásd a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendeletet.
142 A 49. § (3) bekezdésének g) pontját a 2008: XLVI. törvény 83. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: XXVIII. törvény 11. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
143 A 49. § (3) bekezdés h) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be.
144 A 49. § (3) bekezdés i) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be.
145 A 49. § (3) bekezdés j) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be.
146 A 49. § (4) bekezdés a) pontja a 2013: CCL. törvény 60. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
147 Lásd a 9/1999. ( VI. 27.) FVM , a 10/1999.(I. 27.)FVM és a 32/1999. (III. 31.) FVM rendeletet, a 140/2012. (XII. 22.) VM rendeletet.
148 A 49. § (4) bekezdés b) pontja a 2015: XXXVII. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
149 Lásd a 85/2015. (XII. 17.) FM rendeletet.
150 Lásd a 8/1999. (VIII. 13.) KöM-FVM-NKÖM-BM, a 3/2001. (II. 23.) KöM-FVM-NKÖM-BM együttes rendeletet.
151 A 49. § (4) bekezdésének c) pontját a 2002: LXVII. törvény 52. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2004: XXIV. törvény 21. §-ának (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 49. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
152 A 49. § (4) bekezdésének d) pontját a 2007: CXV. törvény 7. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
153 A 49. § (4) bekezdés e) pontja a 2012: CCXIII. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
154 A 49. § (4) bekezdésének f) pontját a 2009: LVI. törvény 201. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLV. törvény 9. §-a iktatta be.
155 A 49. § (4) bekezdés g) pontját a 2009: CXLV. törvény 9. §-a iktatta be.
156 A 49. § (4) bekezdés h) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
157 A 49. § (4) bekezdés i) pontját a 2011: CLVIII. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
158 A 49. § (4) bekezdés j) pontját a 2013: CCL. törvény 60. § (2) bekezdése iktatta be.
159 A 49. § (5) bekezdését a 2011: CLVIII. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXXVIII. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
160 A 49. § (6) bekezdését a 2012: CCXIII. törvény 43. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXXVIII. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
161 Az 50. § a 2012: CCXIII. törvény 43. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
162 Az 50. § n) pontját a 2013: CCL. törvény 61. §-a iktatta be.
163 Az 51. §-t a 2011: CLVIII. törvény 12. §-a iktatta be.


text:
GVH - Vj-30/2000/58
Vj-30/2000/58
Kf. V. 39. 361/2001/4. szám
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a Büki Üdítő Kft. (Bük) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indult perében a Fővárosi Bíróság 2001. január 24. napján kelt 2.K.34.701/2000/5. számú ítélete ellen a felperes részéről 6. sorszám alatt benyújtott fellebbezés folytán az alulírott napon - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
A felperes 1997. májusától gyárt energiaitalt "Bomba" elnevezéssel. 2000. január 15. és február 28-a között a termék népszerűsítésére országosan 550 óriásplakátot helyezett el. A plakát bal oldalán "EREDETI!" felirat alatt három "Bomba" energiaital képe volt látható, míg a jobb oldalon három összetört üvegpalack képe fölött "HAMIS! OLCSÓ CUKORRAL" felirat szerepelt. A reklámkampány költsége 24.295.000 forint volt.
Magyarországon több magyar gyártású és importból származó energiaital van forgalomban. A magyar élelmiszerkönyv az energiaitalokra előírást nem tartalmaz, a termék minőségét gyártmánylapon kell rögzíteni és engedélyeztetni. Az energiaitalok kristálycukor vagy izocukor felhasználásával készülnek.
A Reklámetikai Bizottság állásfoglalása szerint a felperes által elhelyezett óriásplakát nem minősül összehasonlító reklámnak, míg az Önszabályozó Reklámtestület Etikai Ad hoc Bizottságának véleménye szerint a reklám sérti a Magyar Reklámetikai Kódexet, mert a versenytársak termékeit az eredeti "Bomba" energiaital hamisítványaként jeleníti meg.
A reklámozott termék forgalma 1999. november és december hónapokban eladott mennyiséghez képest januárra 60-67%-ra csökkent, februárban ugyanakkor meghaladta 24-34%-kal az év végi forgalmat.
A versenyfelügyeleti eljárás eredményeként az alperes 2000. május 22. napján kelt Vj-30/2000/58. számú határozatában megállapította, hogy a hirdetés alkalmas a fogyasztók megtévesztésére, ezért a felperest 3.000.000 forint bírság megfizetésére kötelezte.
Az alperes határozata ellen a felperes keresettel élt, vitatva a jogsértés elkövetését. Kérte a bírság megfizetése alóli mentesítését, másodlagosan összegének csökkentését.
Az elsőfokú bíróság ítéletében az alperes határozatát részben megváltoztatta, a bírságot 2.000.000 forintra mérsékelte, ezt meghaladóan a keresetet elutasította. Hivatkozott a tisztességtelen piaci magatartás a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 8. § (1) , (2) bekezdés a) pontjára és 9.§-ára. Rámutatott arra, hogy adott reklám fogyasztókhoz eljuttatott üzenetét összességében - a szövegbeli és a képben nyújtott információra is kiterjedve - kell megítélni.
Helyesen látta az alperes úgy, hogy a felperes reklámja a Tpvt. 8. § (2) bekezdés a) pontjába ütközően jogsértő. A reklám ugyanis egyértelműen a felperesi termék kiválasztására hív fel úgy, hogy nem valós adatokat kiemelve a versenytársi termékeket hamisnak minősíti. A megjelenítés ezen módja a konkrétan kimutatható forgalomnövekedés hiányában és az egyes versenytársak termékeinek egyedi beazonosíthatósága nélkül is alkalmas arra, hogy versenyjogilag meg nem engedetten a fogyasztók választási szabadságát befolyásolja. A bírság összegszerűsége meghatározásakor az alperes az eset összes körülményeire figyelemmel volt, e szempontok közül az elsőfokú bíróság kiemelte, hogy a sérelem a fogyasztók szűk körét érintette, ezért indokoltnak látta a bírság összegének mérséklését.
Az elsőfokú bíróság ítélete ellen a felperes élt fellebbezéssel, kérte annak megváltoztatását és a keresetének elutasított részében is helytadó ítélet meghozatalát. Arra hivatkozott, hogy bár az energiaitalokra vonatkozó kifejezett szabvány nem létezik, az elsőként megismert energiaital, az 1987-től gyártott Red Bull egyfajta etalonnak tekinthető. Az óriásplakáton található felirat is a Red Bull márkára, mint az energiaitalok mintaképére való utalás, vagyis a "Bomba" termék eredeti, mivel a Red Bullhoz hasonlóan kristálycukrot tartalmaz. Az izocukor összetevő az ital ízén érezhető, a kristálycukor ízben teljesebb érzetet kelt. Az "OLCSÓ CUKORRAL" kifejezés valós információ, hiszen az izocukor 10-15%-kal olcsóbb, mint a kristálycukor. Az izocukor és a kristálycukor íz különbség objektív alapon nyugszik, ezért nem elfogadható az elsőfokú bíróság ítéletében megfogalmazott azon érvelés, miszerint a termékek íze szubjektív megítélésű, ezért az nem vehető figyelembe. A felperes ellentétben az elsőfokú bíróság ítéletében foglaltakkal nem állította, hogy a versenytársak termékei az izocukor miatt "mássá" váltak volna, azok termékeit energiaitaloknak tartotta. Ezzel együtt viszont azt állította, hogy azért nem számítanak eredetinek, mert nem az eredeti összetevőt tartalmazzák. Az "EREDETI!" kitétel arra is utal, hogy a Red Bullnak a magyar piacról való kivonulása után a felperes elsőként kezdett Magyarországon energiaitalt gyártani. Mivel az "OLCSÓ CUKOR!", a Red Bull összetevőire és az első piacra való utalás valós adat, ezért a reklám nem alkalmas a. fogyasztók megtévesztésére. A felperes sérelmezte, hogy a bírság összege a figyelembe vehető szempontokhoz mérten eltúlzott, így annak további mérséklését is kérte.
Az alperes ellenkérelmet nem terjesztett elő.
A Tpvt. 8. § (1) bekezdése szerint tilos a gazdasági versenyben a fogyasztókat megtéveszteni. A (2) bekezdés a) pontja szerint a fogyasztók megtévesztésének minősül különösen, ha az áru ára, lényeges tulajdonsága - így különösen összetétele, használata, az egészségre és a környezetre gyakorolt hatása, valamint kezelése, továbbá az áru eredete, származási helye, beszerzési forrása vagy módja - tekintetében valótlan tényt, vagy valós tényt megtévesztésre alkalmasa módon állítanak, az árut megtévesztésre alkalmas árujelzővel látják el, vagy az áru lényeges tulajdonságairól bármilyen más megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak.
Helytállóan állapította meg az elsőfokú bíróság, - egyetértve az alperes határozati érvelésével - hogy a felperesi magatartás a Tpvt. 8. § (2) bekezdés a) pontjába ütközően jogsértő, így az alperes határozata a jogszabályoknak megfelel. A felperes fellebbezésében az elsőfokú eljárás során előadottakat ismételte meg, ezen érvek megalapozatlansága tekintetében a hegfelsőbb Bíróság az elsőfokú bíróság ítéletének helyes indokaira utal. Kiemeli a Legfelsőbb Bíróság, hogy a reklámban szereplő "HAMIS!" kitétel minden más energiaitalra vonatkoztatva - amely sem a felperesi "Bomba" energiaital - megtévesztésre alkalmas tájékoztatást nyújt a fogyasztók számára. A izocukor felhasználása szabvány hiányában - függetlenül a Red Bull energiaital teremtette esetlegesen kialakult fogyasztási szokásoktól - bármely más energiaital "hamis"-kénti minősítését nem okozhatja.
Helyesen utalt az elsőfokú bíróság a Tpvt. 9. §-ára avonatkozásban, hogy a használt kifejezések vizsgálatára mely szempontok szerint kerülhet sor. Ezért figyelembe kell venni, hogy az átalag fogyasztó szempontjából a "hamis" kifejezés mi mindent jelenthet, a reklámból nyert további információk korrigálhatják-e a "hamis" kifejezéshez kapcsolt képzetet. A cukor alapanyagból adódó ízkülönbség jelentőségét az elsőfokú bíróság vizsgálta, megállapításai cáfolatára a felperes fellebbezésében foglaltak nem alkalmasak. A felperes sikerrel nem hivatkozhat arra, hogy a reklámban közöltek a Red Bull energiaitalt etalonnak véve valós adatok, a fogyasztó ugyanis a nyert információkból nem juthat mindarra a következtetésre, melyet a felperes a fellebbezésben kifejtett. Nyilvánvaló, hogy a reklámban a Red Bull termék összehasonlításkénti megjelenítése jogszabályi akadályokba ütközött volna.
A Tpvt. 78.§ (2) bekezdése alapján az alperes az eset összes körülményeinek mérlegelésével határozta meg a bírság összegét, amelyet határozatában megindokolt. A bíróság a közigazgatási határozat felülvizsgálata során azt vizsgálhatja, hogy a közigazgatási hatóság az anyagi és eljárási jogi szabályok betartásával hozta-e meg határozatát. A mérlegelési jogkörben hozott döntés felülvizsgálata során a bírósági azt jogosult vizsgálni, hogy a közigazgatási hatóság számba vett-e valamennyi figyelembe vehető mérlegelési szempontot, számot adott-e azok el fogadásáról vagy mellőzéséről. Amennyiben jogszabálysértés nem állapítható meg a bírság összegének megváltoztatására nincs lehetőség, a bíróság felülmérlegelésre nem jogosult. Erre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság nem látott lehetőséget a bírság összegének további mérséklésére.
A Legfelsőbb Bíróság ezért az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 253.§ (2) bekezdése alapján helybenhagyta.
Az alperesnek a fellebbezési eljárás során költsége nem merült fel, ezért arról a Pp. 78.§ (2) bekezdése alapján rendelkezni nem kellett.
A sikertelenül fellebbező felperes köteles a Pp. 78.§ (1), (2) és 79. § (1), bekezdése alapján az illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt fellebbezési illeték viselésére, amelynek mértéke az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 39. § (3) bekezdés c) pontja és 46. § (1) bekezdése alapján került megállapításra.
Budapest, 2003. február 24.
Vj-30/2000/58 2000.05.22.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság