1 ISMERTETŐ KAMATOZÓ KINCSTÁRJEGY NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATALÁHOZ AZ ALÁBBI ISMERTETŐ A KIBOCSÁTÓ MEGBÍZÁSÁBÓL KÉSZÜLT, ABBÓL A CÉLBÓL, HOGY A KIBOCSÁTÓ TÁJÉKOZTASSA A BEFEKTETŐKET A FORGALOMBA HOZATAL ÉS FORGALMAZÁS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEIRŐL. Hatályos: március 17. napjától Kiadva: március 4. napján
2 ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK ÉS KIBOCSÁTÁSI FELHATALMAZÁS A Magyar Állam (a továbbiakban: Kibocsátó) nevében a nemzetgazdasági miniszter mint államháztartásért felelős miniszter Magyarország éves költségvetéséről szóló törvény szerinti felhatalmazása és az államháztartásról szóló évi CXCV. törvény szerinti felhatalmazása alapján a központi költségvetés költségvetési hiányának és az államháztartás központi alrendszere adóssága megújításának finanszírozására kamatozó kincstárjegyeket (a továbbiakban: Kamatozó Kincstárjegy) bocsát ki. A nemzetgazdasági miniszter ezt a feladatot az államháztartásról szóló évi CXCV. törvényben, illetve Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló évi CXCIV. törvényben foglaltak értelmében az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) útján látja el. A Kamatozó Kincstárjegy forgalomba hozatalára a fentiek szerinti jogszabályi felhatalmazás alapján és a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló évi CXCIV. törvény szerint az államháztartásért felelős miniszter által elfogadott éves finanszírozási terv a jelen Ismertető hatálybalépésekor a évi Finanszírozási Terv - keretében és abban kapott felhatalmazás szerint az ÁKK Zrt. Finanszírozási Bizottsága által meghozott vonatkozó határozat alapján kerül sor. A jelen ismertető (a továbbiakban: Ismertető) a Kibocsátó által belföldön nyilvánosan forgalomba hozandó Kamatozó Kincstárjegy egyes sorozatai forgalomba hozatalának és forgalmazásának általános feltételeit tartalmazza. Jelen Ismertető a magyar értékpapír felügyeleten (Magyar Nemzeti Bank, a továbbiakban: MNB) kívül más értékpapír felügyeletnek nem került bemutatásra. A Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. senkit sem hatalmazott fel arra, hogy jelen Ismertetőben leírtakon, illetőleg az ilyen célra a Kibocsátó vagy az ÁKK Zrt. által jóváhagyottakon túlmenően bármilyen információt szolgáltasson, vagy állást foglaljon. Ha ennek ellenére ez bekövetkezne, abból kell kiindulni, hogy a Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. az információt vagy állásfoglalást nem hagyta jóvá. A FORGALOMBA HOZATAL CÉLJA A forgalomba hozatalból a Kibocsátó megfelelő számlájára befolyó összeg a központi költségvetés költségvetési hiányának finanszírozását és az államháztartás központi alrendszere adósságának megújítását szolgálja. A FORGALOMBA HOZATAL ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI A Kamatozó Kincstárjegy jellemzői A Kamatozó Kincstárjegy a kincstárjegyről szóló 286/2001. (XII.26.) Korm. rendelet szerint kibocsátott, névre szóló, egy éves futamidejű, fix kamatozású értékpapír. 2
3 A Kamatozó Kincstárjegy a Magyar Állam közvetlen, általános és feltétel nélküli kötelezettségvállalása arra, hogy a Kamatozó Kincstárjegy névértékét és előre meghatározott kamatát a megjelölt időben (a lejárat napján) és módon megfizeti. A Kamatozó Kincstárjegy kamatának és névértékének megfizetése a központi költségvetés, illetve a központi költségvetés adósságszolgálati kiadásainak terhére történik. A Kamatozó Kincstárjegyen alapuló követelés a Kibocsátóval szemben nem évül el. A Kamatozó Kincstárjegyek vásárlói és átruházása A Kamatozó Kincstárjegyet a forgalomba hozatal során devizabelföldinek és devizakülföldinek minősülő természetes személyek, valamint - a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 5. (1) bekezdés 60. pontja szerint intézményi befektetőnek minősülő szervezetek kivételével- devizabelföldinek minősülő jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli szervezetek szerezhetik meg. A Kamatozó Kincstárjegyet a forgalomba hozatalt követően, a másodlagos piacon devizabelföldinek és devizakülföldinek minősülő természetes személyek, valamint devizabelföldinek minősülő jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli szervezetek (beleértve a Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerint intézményi befektetőnek minősülő szervezeteket is) vásárolhatják meg és ruházhatják át egymás között. Azt, hogy ki tekinthető devizabelföldinek illetőleg devizakülföldinek a hatályos devizáról szóló törvény határozza meg. A Kamatozó Kincstárjegyek előállítása és névértéke A Kamatozó Kincstárjegyek a Tpt. felhatalmazása alapján dematerializált értékpapírként kerülnek előállításra. A Kamatozó Kincstárjegy névértéke (alapcímlete) ,- Ft, azaz tízezer forint. A NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATAL MÓDJA A Kamatozó Kincstárjegy jegyzés útján kerül forgalomba hozatalra. Az ÁKK Zrt. a forgalomba hozandó Kamatozó Kincstárjegyek sorozatszámát és ISIN-kódját, az adott sorozat forgalomba hozatalának feltételeit - ezen belül a jegyzési időszak időtartamát, a pénzügyi teljesítés napját, a jegyzési időszak alatt alkalmazandó jegyzési árfolyamot -, az értékesítésre meghirdetett mennyiséget, a kamat mértékét, a kamatfizetés és törlesztés feltételeit, valamint a lejárat napját nyilvános ajánlattételben (a továbbiakban: Nyilvános ajánlattétel) a jegyzés kezdőnapját megelőzően legalább 3 (három) munkanappal előbb hozza nyilvánosságra. A jegyzés a Tpt. értelmében a Kamatozó Kincstárjegy vásárlására tett feltétlen és visszavonhatatlan nyilatkozat, melyben a befektető az ajánlatot elfogadja, kötelezettséget vállal az értékpapír átvételére és az ellenszolgáltatás teljesítésére. Az ajánlathoz a befektető mindaddig kötve marad, amíg ajánlata a Kibocsátó nevében eljáró ÁKK Zrt. által elutasításra, illetőleg részben vagy egészben elfogadásra nem kerül. A befektetők jegyzéseinek felvételét a Magyar Állam által forgalomba hozott lakossági állampapírok forgalomba hozatalára és forgalmazására az ÁKK Zrt-vel megbízási szerződést kötött forgalmazók (a továbbiakban: Elsődleges forgalmazók) fiókhálózata és a Magyar 3
4 Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) állampénztári irodái végzik (Elsődleges forgalmazók és Kincstár együtt a továbbiakban: Forgalmazók). A Forgalmazók megnevezését és székhelyét jelen Ismertető A jelű melléklete tartalmazza. Jegyezni csak a Forgalmazók számára benyújtott, írásban vagy más - a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) szerinti - tartós adathordozón rögzített jegyzési nyilatkozat megtételével lehet. A jegyzési nyilatkozatnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia: - befektető neve, - befektető besorolása (devizabelföldinek minősülő természetes személy, devizakülföldinek minősülő természetes személy, devizabelföldinek minősülő jogi személy, devizabelföldinek minősülő jogi személyiség nélküli szervezet), - befektető azon nyilatkozata, miszerint nem minősül Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerinti intézményi befektetőnek, - a jegyezni szándékozott Kamatozó Kincstárjegy sorozatszáma és darabszáma, - a jegyzési árfolyam, - a befektető kifejezett hozzájárulása, hogy a Kibocsátó, illetve az ÁKK Zrt. a forgalomba hozatallal kapcsolatos célból jogosult megismerni a jegyzési nyilatkozat tartalmát és az ügyfél adatait és ugyanezen célból jogosult ezen adatokat felhasználni. Egyebekben a jegyzési nyilatkozat tartalmára és alakiságára a vonatkozó jogszabályi rendelkezések az irányadóak. Kibocsátó jegyzést csak olyan személytől fogad el, aki értékpapírszámla vezetésére szerződést kötött. A jegyzések elfogadásáról, vagy visszautasításáról az ÁKK Zrt., illetve a Forgalmazó(k) dönt(enek). A Kamatozó Kincstárjegyek jegyzésénél követendő általános eljárási szabályokat, az allokáció rendjét jelen Ismertető B jelű melléklete, A Kamatozó Kincstárjegyek jegyzés útján történő forgalomba hozatalának lebonyolítási rendje (a továbbiakban : Lebonyolítási rend) tartalmazza. KAMATOZÓ KINCSTÁRJEGYEK DEMATERIALIZÁLT ÉRTÉKPAPÍRKÉNT TÖRTÉNŐ FORGALOMBA HOZATALA A dematerializált Kamatozó Kincstárjegy a Tpt.-ben és külön jogszabályban meghatározott módon elektronikus úton rögzített és továbbított, értékpapírszámlán nyilvántartott, a tulajdonos neve és az értékpapír sorszáma kivételével az értékpapír jogszabályban meghatározott valamennyi tartalmi kellékét azonosítható módon tartalmazó adat. A dematerializált Kamatozó Kincstárjegyek nyilvántartása a Forgalmazók részére a Központi Elszámolóház és Értéktár (Budapest) Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: KELER Zrt.) által vezetett, illetve az ügyfelek részére a Forgalmazók által vezetett értékpapírszámlákon történik. 4
5 A KELER Zrt. a Forgalmazók tulajdonában levő értékpapírokat az A típusú központi értékpapírszámlán, a Forgalmazók ügyfeleinek értékpapírjait a B típusú központi értékpapírszámlán összevontan tartja nyilván. Az ÁKK Zrt. a Forgalmazónként jóváírandó mennyiségek átadásával megbízza a KELER Zrtt, hogy az elfogadott jegyzések mennyiségét a pénzügyi teljesítés napját követő első munkanapon a Forgalmazók KELER Zrt-nél vezetett értékpapírszámláján írja jóvá, amennyiben a jegyzések ellenértéke (a vételár) a Kibocsátó számlájára megérkezett. Ezt követően a Forgalmazók rendelkezhetnek a dematerializált értékpapírok tulajdonosok, valamint a megbízott számlavezetők értékpapírszámláin történő jóváírásáról. A továbbiakban a Kamatozó Kincstárjegyek nyilvántartása és forgalmazása az értékpapírszámlákon történik. A dematerializált Kamatozó Kincstárjegyek átruházása értékpapírszámlán történő terhelés és jóváírás útján történhet. A befektetők az általuk kiválasztott, dematerializált értékpapír forgalmazására jogosult hitelintézettel vagy befektetési vállalkozással, mint értékpapír-számlavezetővel köthetnek értékpapírszámla és ügyfélszámla szerződést. A befektetők számlavezető részére adandó megbízásai tekintetében az adott számlavezető üzletszabályzata az irányadó. A KAMATOZÓ KINCSTÁRJEGYEK MÁSODLAGOS PIACA A Forgalmazók napi vételi árfolyamot jegyeznek a Kamatozó Kincstárjegy sorozatokra, így náluk az üzletszabályzatukban leírtak szerint a Kamatozó Kincstárjegy futamideje alatt is eladható. A KAMATOZÓ KINCSTÁRJEGYEKKEL KAPCSOLATOS KIFIZETÉSEK A Kamatozó Kincstárjegyek lejáratához kapcsolódó főkifizetőhelyi feladatokat az ÁKK Zrt. látja el. (Ezen feladatokba az adójogszabályok szerinti kifizetői feladatok nem tartoznak bele.) Az ÁKK Zrt. a KELER Zrt-nél számlával rendelkező befektetési szolgáltatók és hitelintézetek közreműködésével fizeti ki a kamatokat és a törlesztést a befektetőknek. A befektetőnek az értékpapírszámla-szerződés megkötésekor kell rendelkeznie az esedékes összegek kifizetésének módjáról. A KELER Zrt-nél értékpapírszámlán nyilvántartott Kamatozó Kincstárjegyek névértékét és kamatát az ÁKK Zrt. a KELER Zrt. által közölt nyilvántartás alapján az értékpapírszámlavezetőkhöz történő átutalás útján fizeti ki a lejárat napján. A számlavezetők esetleges szerződésszegéséből eredő következményekért a Kibocsátó és az ÁKK Zrt. nem vállal felelősséget. A Kamatozó Kincstárjegy névértéke a lejárat időpontjában a kamattal együtt kerül kifizetésre a jogosult részére. 5
6 A Nyilvános ajánlattétel eltérő rendelkezése hiányában, a kifizetendő kamat mértéke a 365 napos év alapján (0,01%-ra kerekítetten) kerül meghatározásra. Szökőév esetében február 29. napja az eltelt napok számolásánál nem vehető figyelembe. A Kamatozó Kincstárjegyet a Kibocsátó lejárat előtt nem váltja vissza. Munkaszüneti napra eső fizetések Amennyiben a Kamatozó Kincstárjegy lejáratával kapcsolatos bármilyen összeg kifizetésének esedékes napja Magyarországon nem munkanap, akkor - az ÁKK Zrt. eltérő rendelkezése hiányában - a kifizetés napja az azt követő első munkanap. Erre az időre a befektetőt nem illeti meg további kamat vagy bármilyen más összeg. Munkanapnak az a nap számít, amelyen a magyarországi bankok ügyfélfogadás céljából nyitva tartanak, valamint a KELER Zrt. és a Magyar Nemzeti Bank elszámolási napot tart. ADÓZÁS A Kibocsátó felhívja a jelen Ismertető olvasóit, hogy a jelen Ismertetőben szereplő adóügyi elszámolásra, vagy adóügyi következményre vonatkozó információk csak az érintett befektető egyedi körülményei alapján ítélhetők meg, valamint a jövőben változhatnak. Így különösen, de egyebeket nem korlátozva, a Kamatozó Kincstárjegy révén a befektető által szerzett jövedelem adókötelezettségére befolyással van a befektető személye (magánszemély vagy jogi személy), adóügyi illetősége (belföldi, vagy külföldi), a jövedelemszerzés jogcíme (pl.: kamatjövedelem, tartós befektetésből származó jövedelem, vagy ún. NYESZ-R számlán keletkezett összevonás alá eső egyéb jövedelem). Jogi személyek esetében az üzleti év eredményének részeként terheli adókötelezettség a Kamatozó Kincstárjegy révén a befektető által szerzett jövedelmet. A személyi jövedelemadóról szóló többször módosított évi CXVII. törvény (Szja tv.) hatálya alá tartozó befektető esetében a Forgalmazók kifizetőnek minősülnek, így a Kamatozó Kincstárjegyen alapuló kifizetésre tekintettel adólevonási, adóbevallási és adómegfizetési kötelezettségük állhat fenn. Belföldi adóügyi illetőségű befektetők esetében a hatályos magyar jogszabályok alapján kerül megállapításra az adókötelezettség. Külföldi adóügyi illetőségű befektetők esetében az illetőség szerinti ország és Magyarország között érvényben lévő, a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény szerint kerül megállapításra az adókötelezettség a befektető adóügyi illetőségi igazolása és szükség szerint az ún. haszonhúzói nyilatkozat alapján. A személyi jövedelemadóról szóló - többször módosított évi CXVII. törvény (Szja. tv.) alapján a Kamatozó Kincstárjegy, mint nyilvánosan forgalomba hozott és forgalmazott, a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény szerint hitelviszonyt megtestesítő értékpapír alapján a magánszemélynek kamat címén kifizetett bevétel, illetve az átruházáskor, visszaváltáskor (lejáratkor) elért bevételből - függetlenül attól, hogy az miként oszlik meg nettó árfolyamérték és felhalmozott kamat vagy hozam címén elszámolt tételekre - az árfolyamnyereségre vonatkozó szabályok szerint megállapított rész kamatjövedelemnek minősül és adóköteles. 6
7 A kamatjövedelem után az adó mértéke az Szja tv. jelenleg hatályos rendelkezése szerint 16%. Az Szja tv. vonatkozó rendelkezései értelmében a Kamatozó Kincstárjegyből származó kamatjövedelem után az adót amennyiben a kamatjövedelem a) kifizetőtől (értve ez alatt a kifizető helyett a kamatjövedelmet kifizető/juttató hitelintézetet, befektetési szolgáltatót is) származik a megszerzés időpontjára a kifizető állapítja meg, vonja le, fizeti meg és vallja be, azzal, hogy jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén a magánszemély az adóhatósági közreműködés nélkül elkészített bevallásában vagy önellenőrzéssel érvényesítheti az értékpapír megszerzésére fordított értéknek és az értékpapírhoz kapcsolódó járulékos költségnek azt a részét, amelyet a kifizető a jövedelem megállapításánál nem vett figyelembe; b) nem kifizetőtől származik a magánszemély az adóhatósági közreműködés nélkül elkészített bevallásában állapítja meg, és a bevallás benyújtására előírt határidőig fizeti meg a vonatkozó adójogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével. A kamatjövedelem megszerzésének időpontja az érintett összeg átutalásának, postára adásának, vagy a befektető részére történő birtokba adásának napja. A Kamatozó Kincstárjegyen elért kamatjövedelem, mint a magyar állam által kibocsátott, forintban denominált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból származó kamatjövedelem - az egészségügyi hozzájárulásról szóló évi LXVI. törvény 3/A. (2) bekezdés b) pontja értelmében - mentes az egészségügyi hozzájárulás fizetési kötelezettség alól. Az adózás a vonatkozó, mindenkor hatályos adójogszabályoknak megfelelően történik. A Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. javasolja a Kamatozó Kincstárjegy iránt érdeklődő befektetők részére, hogy forduljanak szakértőhöz abban a kérdésben, hogy a Kamatozó Kincstárjegy megvásárlásából, tulajdonlásából és átruházásából adódó következmények milyen módon érintik adózásukat. KÖZLEMÉNYEK Az ÁKK Zrt. a Kamatozó Kincstárjegyek forgalomba hozatalával kapcsolatos közleményeket a Budapesti Értéktőzsde honlapján ( és a saját honlapján ( és jelenteti meg. Amennyiben a közlemény a két helyen nem azonos napon jelenik meg, az előbb megjelent hirdetmény megjelenésének napja számít a közzététel napjának. IRÁNYADÓ JOG, ELJÁRÓ BÍRÓSÁG A Kamatozó Kincstárjegy forgalomba hozatalának feltételeire a Magyarország jogszabályai - különösen a kincstárjegyről szóló 286/2001. (XII.26.) Korm. rendelet, a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. rendelet, a Tpt., valamint a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény rendelkezései - vonatkoznak. 7
8 A Kamatozó Kincstárjegyből, mint értékpapírból származó jogviszonnyal kapcsolatos, a Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. és a Kamatozó Kincstárjegy tulajdonosa(i) közötti jogviszonyból eredő jövőbeli jogvita rendes bírósági útra tartozik. HATÁLY Jelen Ismertető március 17. napján lép hatályba, rendelkezéseit az ezen időpontot követően forgalomba hozandó Kamatozó Kincstárjegyek tekintetében kell alkalmazni. Mellékletek: A jelű melléklet: A Forgalmazók listája B jelű melléklet: A Kamatozó Kincstárjegyek jegyzés útján történő forgalomba hozatalának lebonyolítási rendje KIBOCSÁTÓ a Magyar Állam, melynek nevében az államháztartásért felelős miniszter jár el. Az államháztartásért felelős miniszter e jogkörét az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1027 Budapest, Csalogány u ) útján látja el. 8
9 A Forgalmazók listája Az Ismertető A jelű melléklete Az Ismertető A/1 jelű melléklete Lakossági állampapírok forgalomba hozatalára és forgalmazására megbízási szerződést kötött forgalmazók (Elsődleges forgalmazók) CIB Bank Zrt. székhely: Budapest II., Medve u (a CIB Bank Zrt. kijelölt fiókjai) ERSTE Befektetési Zrt. székhely: 1138 Budapest, Népfürdő u (az Erste Bank Hungary Zrt. kijelölt fiókjai) K & H Bank Zrt. székhely: 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 9.. (a K & H Bank Zrt. kijelölt fiókjai) MKB Bank Zrt. székhely: 1056 Budapest, Váci utca 38. Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt. székhely: Budapest XII., Pethényi köz 10. (a takarékszövetkezetek) OTP Bank Nyrt. székhely: Budapest V., Nádor u. 16. (az OTP Bank Nyrt. kijelölt fiókjai) Raiffeisen Bank Zrt. székhely: 1054 Budapest, Akadémia u. 6. UniCredit Bank Zrt. székhely: Budapest V. Szabadság tér 5-6. (a UniCredit Bank Zrt. kijelölt fiókjai) 9
10 Az Ismertető A/2 jelű melléklete A Magyar Államkincstár Állampénztári Irodái és járási kirendeltségei Megyei Igazgatóság Állampénztári Iroda / Járási kirendeltségei Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái Cím / Levelezési cím / Elérhetőség Kirendeltségek 1115 Budapest, Bartók Béla út Budapest, Csalogány u Budapest, Váci út 71. Járási kirendeltségek: 1051 Budapest, Erzsébet tér Budapest, Erzsébet körút Érd, Budai út 8. Valamennyi kirendeltség levelezési címe: 1398 Budapest, Pf: 554 Baranya Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7621 Pécs, Apáca u Pécs, Pf. 338 Járási kirendeltség 7700 Mohács, Széchenyi tér Pécs, Pf. 338 Bács-Kiskun Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 6000 Kecskemét, Szabadság tér Kecskemét, Pf Soltvadkert, Kossuth Lajos u Kecskemét, Pf. 373 Békés Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 5600 Békéscsaba, Dózsa Gy. u Békéscsaba, Pf. 120 Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3525 Miskolc, Hősök tere Miskolc, Pf. 122 Csongrád Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 6720 Szeged, Vár u Szeged, Pf. 491 Járási kirendeltség 6800 Hódmezővásárhely, Kossuth tér Szeged, Pf. 491 Fejér Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8000 Székesfehérvár, Ősz u Székesfehérvár, Pf. 387 Járási kirendeltség 2400 Dunaújváros, Városháza tér Székesfehérvár, Pf. 387 Győr-Moson-Sopron Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 9022 Győr, Czuczor Gergely u Győr, Pf. 569 Járási kirendeltség 9400 Sopron, Fő tér Győr, Pf
11 Hajdú-Bihar Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 4026 Debrecen, Hatvan u Debrecen, Pf. 112 Heves Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3300 Eger, Eszterházy tér Eger, Pf. 26 Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 5000 Szolnok, Magyar út Szolnok, Pf. 90 Járási kirendeltség 5300 Karcag, Kossuth tér Szolnok, Pf. 90 Komárom-Esztergom Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 2800 Tatabánya, Fő tér Tatabánya, Pf Nógrád Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3100 Salgótarján, Rákóczi út Salgótarján, Pf. 42 Somogy Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7400 Kaposvár, Széchenyi tér 4. Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7401 Kaposvár, Pf Nyíregyháza, Széchenyi út Nyíregyháza, Pf. 27 Járási kirendeltség 4600 Kisvárda, Kölcsey út 2/A 4400 Nyíregyháza, Pf. 27 Tolna Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7100 Szekszárd, Augusz Imre u Szekszárd, Pf. 73 Vas Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 9700 Szombathely, Széll Kálmán u Szombathely, Pf. 70 Veszprém Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8200 Veszprém, Budapest út Veszprém, Pf Járási kirendeltség 8500 Pápa, Fő u Veszprém, Pf Zala Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8900 Zalaegerszeg, Dísz tér Zalaegerszeg, Pf
12 Az Ismertető B jelű melléklete A Kamatozó Kincstárjegyek jegyzés útján történő forgalomba hozatalának lebonyolítási rendje Érvényes: március 17. napjától Jelen lebonyolítási rend (a továbbiakban: Lebonyolítási rend) határozza meg a Magyar Állam (a továbbiakban: Kibocsátó) által kibocsátásra kerülő Kamatozó Kincstárjegyek jegyzés útján történő forgalomba hozatalának feltételeit és a jegyzés során követendő általános eljárási szabályokat. A jegyzés lebonyolítása során valamennyi résztvevő köteles a hatályos jogszabályokat, különösen a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény és a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény szabályait megtartani és az üzleti tisztesség és a verseny tisztaságának tiszteletben tartásával eljárni. 1. Általános rendelkezések 1.1. A Kibocsátó a Kamatozó Kincstárjegyeket az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) által meghirdetett jegyzéseken hozza forgalomba A Magyar Állam a Kamatozó Kincstárjegyek sorozatait dematerializált értékpapírként bocsátja ki és hozza forgalomba A jegyzések lebonyolításában részt vehetnek a Magyar Állam által forgalomba hozott lakossági állampapírok forgalomba hozatalára és forgalmazására az ÁKK Zrtvel megbízási szerződést kötött forgalmazók (továbbiakban: Elsődleges forgalmazók), továbbá a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) állampénztári irodái (az Elsődleges forgalmazók és Kincstár a továbbiakban együtt: Forgalmazók). A Forgalmazók vállalják, hogy az Ismertetőt mellékleteivel együtt - a jegyzés helyén jól láthatóan, saját üzletszabályzatukkal azonos módon az ügyfelek tájékoztatása céljából elhelyezik Az ÁKK Zrt. legkésőbb a jegyzés kezdőnapját megelőzően legalább 3 (három) munkanappal a Budapesti Értéktőzsde honlapján ( és saját honlapján ( és közzéteszi a Nyilvános ajánlattételt, amelyben többek között meghirdeti a forgalomba hozatalra kerülő Kamatozó Kincstárjegy sorozatszámát, ISIN-kódját, az adott sorozat forgalomba hozatalának feltételeit, ezen belül a jegyzési időszak időtartamát, a pénzügyi teljesítés napját, a jegyzési időszak alatt alkalmazandó jegyzési árfolyamot, az értékesítésre meghirdetett mennyiséget, a kamat mértékét, a kamatfizetés és törlesztés feltételeit, valamint a lejárat napját. 12
13 1.5. Az ÁKK Zrt. fenntartja a jogot arra, hogy a jegyzés során értékesített mennyiséget megemelje, így a kibocsátás végleges mennyiségének meghatározására és közzétételére a jegyzést, illetve az allokációt követően kerül sor. 2. A forgalomba hozatali eljárás lebonyolítása 2.1. Jegyzések felvétele a befektetőktől A jegyzés írásban, vagy más a Bszt. szerinti - tartós adathordozón rögzített jegyzési nyilatkozat megtételével és a Forgalmazók részére történő benyújtásával történik, a jegyzési időszak alatt Meghatalmazott útján történő jegyzés esetén a meghatalmazottnak közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazással kell rendelkeznie, amelyben a befektető, mint meghatalmazó meghatalmazást ad arra, hogy a meghatalmazott a meghatalmazó nevében és javára Kamatozó Kincstárjegyet jegyezzen. Írásban és meghatalmazott útján történő jegyzés esetén a meghatalmazás eredeti példányát csatolni kell a jegyzési nyilatkozathoz, míg egyéb módon és meghatalmazott útján történő jegyzés esetén a meghatalmazás fennállását vita esetén hitelt érdemlő módon igazolni kell. A jogszabályon, hatósági rendelkezésen, vagy létesítő okiraton alapuló képviselet útján történő jegyzés esetén a devizabelföldi jogi személyt, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet az adott jogi személy, illetve szervezet létesítő okiratában rögzítettek szerinti, vagy a hatályos jogszabályokban meghatározott (törvényes) képviselő, vagy az ilyen képviselő által közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban meghatalmazott személy képviselheti. Természetes személy törvényes képviselője (szülő, gondnok, gyám) ezen minőségét tanúsító okmány szerint járhat el a képviselt személy érdekében A jegyzési összesítők leadása Az Elsődleges forgalmazók a Kamatozó Kincstárjegy jegyzések összesítését a Budapesti Értéktőzsde Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: BÉT Zrt.) által üzemeltetett kereskedési programrendszer (a továbbiakban: MMTS1 rendszer) keretében működő Aukciós-értékpapírtáblában (a továbbiakban: Aukciósértékpapírtábla) nyújtják be az ÁKK Zrt-hez. Az Aukciós-értékpapírtábla működését és használatát a BÉT mindenkor hatályos az MMTS1 Kereskedési Rendszerben, az Aukciós-Értékpapírtáblán történő Aukciós kereskedés szabályairól szóló szabályozása (jelenleg a Budapesti Értéktőzsde Zártkörűen Működő Részvénytársaság vezérigazgatójának 65/2014 számú határozata) tartalmazza. A Kincstár állampénztári irodáiban felvett jegyzések összesítését a Kincstár illetékes főosztálya telefax útján továbbítja az ÁKK Zrt-nek, amely összesítő adatait az ÁKK Zrt. viszi be az MMTS rendszerbe A jegyzési eljárás lebonyolításában résztvevő Elsődleges forgalmazóknak a jelen Lebonyolítási rend 2. számú melléklete szerinti nyilatkozat egyszeri cégszerű aláírásával igazolniuk kell az MMTS1 rendszeren mindenkor beadott jegyzési összesítők és adatok hitelességét. A rendszer üzemeltetésének rendjéről, valamint az üzemeltetőt megillető jogokról és kötelezettségekről a BÉT Zrt. Szabályzat a Tőzsde Kereskedési Rendszereihez Történő Technikai Csatlakozásról 13
14 (továbbiakban: Technikai Csatlakozási szabályzat) című szabályzata rendelkezik, melyet az Elsődleges forgalmazóknak be kell tartaniuk Az összesített jegyzéseket az Aukciós funkcióban, a ,-Ft-os névértéket figyelembe véve, darabszám megadásával kell beadni, a rendszer által megadott formátumban és az előírt tartalmi követelmények betartásával. (Ezekről részletesen az MMTS rendszer felhasználói leírása rendelkezik.) Külön kell az Aukciósértékpapírtáblába bevinni a devizabelföldi természetes személyek jegyzéseit (számlatípus: ÁKK-KKJBELF), a devizakülföldi természetes személyek jegyzéseit (számlatípus: ÁKK-KKJKÜLF) és a Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerinti intézményi befektetők kivételével a devizabelföldi jogi személyek és jogi személyiség nélküli szervezetek jegyzéseit (számlatípus: ). A Kincstár állampénztári irodáiban felvett jegyzéseket a Kincstár illetékes főosztálya összesíti és titkosított faxon (faxszám: ) továbbítja az ÁKK Zrt. részére az Aukciósértékpapírtáblában történő bevitel céljából A Nyilvános Ajánlattétel eltérő rendelkezése hiányában a Kamatozó Kincstárjegy jegyzések összesítését a jegyzési időszak utolsó napját követő hét első munkanapján óra között kell beadni Az Elsődleges forgalmazó a jegyzési összesítők leadásának napján 9:00 óráig köteles meggyőződni arról, hogy az általa használt Aukciós-értékpapírtábla működőképes-e. Az Aukciós-értékpapírtábla Technikai Csatlakozási szabályzatban foglalt meghibásodásának tényét - amennyiben a hiba 10:00 óráig nem orvosolható - az Elsődleges Forgalmazónak ezen időpontig bezárólag írásban jeleznie kell az ÁKK Zrt. felé. A meghibásodásról szóló írásbeli értesítés ÁKK Zrt-hez történő beérkezését követően, az érintett Elsődleges Forgalmazó a jegyzési összesítő leadásának napján 10:45 óráig titkosított faxon (Faxszám: ), vagy személyesen kézbesítve adhatja be az összesítőket a jelen Lebonyolítási rend 1. számú melléklete szerinti formátumban az ÁKK Zrt. hivatalos helyiségében (1027 Budapest, Csalogány u V. em szoba). Az így beérkezett jegyzési összesítőket az ÁKK Zrt. iktatókönyvben rögzíti. Az ÁKK Zrt. azt a jegyzési összesítőt tekinti beérkezettnek, amelyet az általa alkalmazott, hitelesített iratérkeztető lenyomatával ellátott. Az iratérkeztető lenyomata azt az időpontot tartalmazza, amikor az Elsődleges Forgalmazó arra felhatalmazott képviselője a saját jegyzési összesítőjét átadta az ÁKK Zrt. ügyintézőjének. Amennyiben az Elsődleges forgalmazó a hozzá telepített munkaállomáson nem tud csatlakozni az MMTS rendszerhez, az Elsődleges forgalmazó által az előzőek szerint beküldött összesítőket az Elsődleges forgalmazó nevében az ÁKK Zrt. viszi be az MMTS rendszerébe. Az Elsődleges forgalmazó az Aukciós-értékpapírtábla hibájának okáról a hiba keletkezésétől számított 8 napon belül írásban köteles tájékoztatni az ÁKK Zrt-t Amennyiben a BÉT Zrt. által üzemeltetett MMTS rendszer Aukciósértékpapírtáblája a jegyzési összesítők leadásának napján 10:00 óráig működésképtelen, az Elsődleges forgalmazónak 11:00 óráig van lehetősége az összesítőt titkosított faxon vagy személyesen a jelen Lebonyolítási rend 1. számú melléklete szerinti formátumban benyújtani. Ezen összesítők alapján az ÁKK Zrt. végzi el az allokációt a jelen Lebonyolítási rend 3. pontja előírásainak betartásával. 14
15 3. A jegyzések elfogadása, allokáció 3.1. Az ÁKK Zrt. fenntartja a jogot, hogy a jegyzés lezárását követően, a ténylegesen beérkezett jegyzések ismeretében határozza meg az értékesítendő mennyiség konkrét összegét (továbbiakban: felajánlott mennyiség). Az ÁKK Zrt. a jegyzésre beérkezett ajánlatok függvényében túljegyzést korlátozás nélkül elfogadhat. Az ÁKK Zrt. fenntartja a jogot arra, hogy a jegyzésre beérkezett ajánlatok függvényében a jegyzést eredménytelennek nyilvánítsa. Eredménytelen jegyzés esetén az ajánlatok teljes mennyisége elutasításra kerül Az ÁKK Zrt. a jegyzési összesítések beérkezésének napján 13:00 óráig dönt a felajánlott mennyiség alapján a jegyzések ide értve az esetleges túljegyzést is - elfogadásáról. Amennyiben a beérkezett jegyzések összege meghaladja a felajánlott mennyiséget, a Kamatozó Kincstárjegy túljegyzésre került. Túljegyzés esetén - amennyiben az ÁKK Zrt. nem, vagy csak részben él a túljegyzések elfogadására vonatkozó jogával - allokációra kerül sor Az allokáció két szinten történik Az első szinten a jegyzés lezárását követően a Forgalmazók által összesített adatok alapján az ÁKK Zrt. által rögzített allokációs elvek alapján az ÁKK Zrt. végzi el az elsődleges allokációt. Az elsődleges allokáció jegyzési kategóriánként, az alábbi rendben történik: 1. Elsőként a devizabelföldi természetes személyek jegyzéseinek (a továbbiakban: A kategóriájú jegyzés(ek)) elfogadása történik meg a jegyzés során felajánlott mennyiség erejéig. Amennyiben az A kategóriájú jegyzések meghaladják a felajánlott mennyiséget, úgy a jegyzések az arányos elosztás elve alapján kerülnek felosztásra a felajánlott mennyiség mértékéig a Forgalmazók között (a Kamatozó Kincstárjegyek minden egyes Forgalmazó között, Forgalmazónként az általuk beadott A kategóriájú jegyzések alapján, az A kategóriájú jegyzések össznévértéke arányában kerülnek felosztásra.). Ebben az esetben a B kategóriájú és C kategóriájú jegyzések (ahogyan ezek a lentiekben meghatározásra kerülnek) teljes mértékben elutasításra kerülnek. 2. Amennyiben a jegyzés során felajánlott mennyiséget az A kategóriájú jegyzések nem merítik ki, úgy második körben devizakülföldi magánszemélyek jegyzéseinek (a továbbiakban: B kategóriájú jegyzés(ek)) elfogadása történik meg, a jegyzés során felajánlott mennyiség erejéig. Amennyiben a B kategóriájú jegyzések meghaladják a felajánlott mennyiségből az A kategóriájú jegyzések elfogadása után megmaradt mennyiséget, úgy a jegyzések az arányos elosztás elve alapján kerülnek felosztásra a felajánlott mennyiségből az A kategóriájú jegyzések elfogadása után megmaradt mennyiség mértékéig a 15
16 Forgalmazók között (a Kamatozó Kincstárjegyek minden egyes Forgalmazó között, Forgalmazónként az általuk beadott, B kategóriájú jegyzések alapján, a B kategóriájú jegyzések össznévértéke arányában kerülnek felosztásra.). Ebben az esetben a C kategóriájú jegyzések (ahogyan ez a lentiekben meghatározásra kerül) teljes mértékben elutasításra kerülnek. 3. Amennyiben a jegyzés során felajánlott mennyiséget az A kategóriájú és a B kategóriájú jegyzések nem merítik ki, úgy utolsó körben a devizabelföldi jogi személyek, jogi személyiség nélküli szervezetek (a Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerinti intézményi befektetőket bele nem értve) jegyzéseinek (a továbbiakban: C kategóriájú jegyzés(ek)) elfogadása történik meg a jegyzés során felajánlott mennyiség erejéig. Amennyiben a C kategóriájú jegyzések meghaladják a felajánlott mennyiségből az A és a B kategóriájú jegyzések elfogadása után megmaradt mennyiséget, úgy a jegyzések az arányos elosztás elve alapján kerülnek felosztásra a felajánlott mennyiségből az A és a B kategóriájú jegyzések elfogadása után megmaradt mennyiség mértékéig a Forgalmazók között (a Kamatozó Kincstárjegyek minden egyes Forgalmazó között, Forgalmazónként az általuk beadott, C kategóriájú jegyzések alapján, a C kategóriájú jegyzések össznévértéke arányában kerülnek felosztásra.) Az arányos elosztás elvének alkalmazása következtében esetlegesen fennmaradó mennyiség valamennyi esetben a Kibocsátó számláján kerül jóváírásra Az allokáció második szintjén - az ügyfelek közötti elosztás és jóváírás tekintetében - a Forgalmazók maguk végzik el az allokációt az ÁKK Zrt. által a jelen Lebonyolítási rendnek megfelelően visszaigazolt értékpapír-mennyiség alapján. Amennyiben tehát a jegyzések összértéke meghaladta a felajánlott mennyiséget, és így a szakasz szerint elsődleges allokációra került sor, úgy az allokáció második szintjén a Forgalmazók a befektetők közötti allokációt az arányos elosztás elve alapján az alábbi rendnek megfelelően végzik el: 1. A szakasz 1. pontja szerinti esetben, amennyiben az adott Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott A kategóriájú jegyzések meghaladták a Forgalmazó számára az ÁKK Zrt. által allokált mennyiséget, úgy az adott Forgalmazóhoz allokált A kategóriájú jegyzések a névértéket figyelembe véve - az adott Forgalmazó tekintetében az ÁKK Zrt. által elfogadott A kategóriájú jegyzéseknek az ugyanezen Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott A kategóriájú jegyzésekhez viszonyított arányában kerülnek elfogadásra az adott Forgalmazó által. Amennyiben az adott Forgalmazó által beadott A kategóriájú jegyzések nem haladták meg az elsődleges allokáció során az adott Forgalmazóhoz allokált mennyiséget, de a Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott összes jegyzés igen, úgy az adott Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott A kategóriájú jegyzések teljes egészében elfogadásra kerülnek. 2. A szakasz 2. pontja szerinti esetben, amennyiben az adott Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott B kategóriájú jegyzések meghaladták az adott Forgalmazó számára az elsődleges allokáció során az adott Forgalmazóhoz allokált mennyiségből az adott Forgalmazó által beadott A kategóriájú jegyzések elfogadása után megmaradt mennyiséget, úgy az adott Forgalmazóhoz allokált B kategóriájú jegyzések a névértéket figyelembe véve - az adott 16
17 Forgalmazó tekintetében az ÁKK Zrt. által elfogadott B kategóriájú jegyzéseknek az ugyanezen Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott B kategóriájú jegyzésekhez viszonyított arányában kerülnek elfogadásra az adott Forgalmazó által. Amennyiben az adott Forgalmazó által beadott B kategóriájú jegyzések nem haladták meg az elsődleges allokáció során az adott Forgalmazóhoz allokált mennyiségből az A kategóriájú jegyzések elfogadása után megmaradt mennyiséget, de a Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott összes jegyzés igen, úgy az adott Forgalmazónál által az ÁKK Zrt-hez beadott B kategóriájú jegyzések teljes egészében elfogadásra kerülnek. 3. A szakasz 3. pontja szerinti esetben, amennyiben az adott Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott C kategóriájú jegyzések meghaladták az adott Forgalmazó számára az elsődleges allokáció során az adott Forgalmazóhoz allokált mennyiségből az adott Forgalmazó által beadott A és B kategóriájú jegyzések elfogadása után megmaradt mennyiséget, úgy az adott Forgalmazóhoz allokált C kategóriájú jegyzések a névértéket figyelembe véve - az adott Forgalmazó tekintetében az ÁKK Zrt. által elfogadott C kategóriájú jegyzéseknek az ugyanezen Forgalmazó által az ÁKK Zrt-hez beadott C kategóriájú jegyzésekhez viszonyított arányában kerülnek elfogadásra az adott Forgalmazó által. 4. Eredményhirdetés, tájékoztatás 4.1. Az ÁKK Zrt. a jegyzési eljárás, illetőleg az allokáció eredményéről a jegyzés lezárását követő első munkanapon 13:00 óráig bezárólag tájékoztatja a Forgalmazókat. A jegyzésre benyújtott és az elfogadott ajánlatokról szóló tájékoztatót - amely az elfogadott mennyiséget, a forgalomba hozatal végleges összegét, a kamat mértékét és az elérhető maximális hozamot tartalmazza - az ÁKK Zrt. sajtóközlemény és elektronikus médiumok (jelenleg: Reuters) útján, valamint a honlapján ( teszi közzé. 5. A pénzügyi teljesítés elszámolása, az értékpapírok jóváírása 5.1. A Forgalmazóknak a Kamatozó Kincstárjegy jegyzési időszakára vonatkozó, jegyzési összesítő szerinti ellenértékét a Nyilvános ajánlattételben meghatározott pénzügyi teljesítési napon 14:00 óráig bezárólag kell valós idejű bruttó elszámolási rendszer (VIBER) igénybevételével a Kincstárnál vezetett Állampapírok forgalmazása elnevezésű számlára átutalniuk. Az ÁKK Zrt. a fenti határidőben jóváírt jegyzési ellenérték alapján a pénzügyi teljesítést követő első munkanapon teljesíti az értékpapírok jóváírását Amennyiben a jegyzési összesítőn, illetve az allokáció eredményéről küldött értesítőn szereplő összeg a jegyzési időszakra vonatkozó pénzügyi teljesítés határnapján nem kerül jóváírásra hiánytalanul a jelen Lebonyolítási rend 5.1. szakaszában megnevezett számlán, az ÁKK Zrt. a hiányzó ellenérték összeg kétszeresének, de legfeljebb az érintett Forgalmazó közvetítésével lejegyzett összes kincstárjegy-mennyiségnek megfelelő névértékű értékpapírt visszatart mindaddig, ameddig a Forgalmazó a hiányzó összeget és a késedelem idejére jutó késedelmi 17
18 kamatot nem fizeti meg. (Ezen kincstárjegyek az ÁKK Zrt. KELER Zrt-nél vezetett összevont értékpapírszámláján kerülnek jóváírásra.) Amennyiben az ellenérték összege a pénzügyi teljesítés határnapján nem, vagy csak részben kerül jóváírásra, a Forgalmazó 3 (három) munkanapon belül teljesítheti fizetési kötelezettségét, azonban a késedelem idejére az ÁKK Zrt. értesítése alapján a késedelemmel érintett ellenérték-rész után a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő késedelmi kamatot tartozik megfizetni a Kincstárnál vezetett számú Forint adóssággal kapcsolatos bevételek elnevezésű számlára Amennyiben a vételár teljes összege az esetleges késedelmi kamattal együtt - nem érkezik meg hiánytalanul a pénzügyi teljesítés határnapját követő 3 (három) munkanapon belül a jelen Lebonyolítási rend 5.1. szakaszában megjelölt számlájára, az ÁKK Zrt. úgy tekinti, hogy a Forgalmazó elállt az ügylettől. Az ÁKK Zrt. az elállás esetére a késedelmi kamattal növelt, meg nem fizetett ellenérték összeg 10%- ának megfelelő összegű bánatpénzt köt ki, amely összeget a) amennyiben erre a jóváírt összeg fedezetet nyújt az ÁKK Zrt. a Forgalmazó által megfizetett összegből visszatart, a fennmaradó különbözetet pedig a pénzügyi teljesítés határnapját követő negyedik munkanapon visszautalja a Forgalmazó pénzforgalmi számlájára; b) amennyiben az ajánlattevő részéről befizetés nem történt vagy a befizetett összeg nem fedezi a bánatpénz megállapított értékét, a Forgalmazó ÁKK Zrt. értesítése alapján bánatpénz összegét 8 (nyolc) napon belül köteles befizetni az értesítésben megadott számlaszámra. Amennyiben ezen határidőn belül az esedékes összeg nem érkezik meg a megjelölt számlára, akkor az ÁKK Zrt. jogosult azt a Forgalmazó későbbi - a Magyar Állam által forgalomba hozott lakossági állampapírok forgalomba hozatalára és forgalmazására vonatkozó megbízási szerződés szerinti és az alapján járó - jegyzési jutalékából levonni. A Forgalmazó fentiek szerinti nem, vagy késedelmes teljesítéséből eredő károkért és egyéb következményekért a Kibocsátó és az ÁKK Zrt. nem vállal felelősséget A pénzügyi teljesítés napját követő első munkanapon az ÁKK Zrt. az elfogadott és pénzügyileg rendezett jegyzések szerinti Kamatozó Kincstárjegy mennyiséget a Forgalmazók KELER Zrt-nél vezetett értékpapír számlájára transzferálja Az Ügyfelek részére az értékpapírszámla igazolásokat az a Forgalmazó állítja ki, amelynél a jegyzést eredetileg felvették. 6. Az el nem fogadott jegyzések ellenértékének visszafizetése 6.1. A pénzügyileg teljesített, de el nem fogadott jegyzések ellenértékének visszafizetésére az ÁKK Zrt. a kibocsátás napját követő második munkanapon ad átutalási megbízást a Forgalmazók KELER Zrt-nél illetve Magyar Nemzeti Banknál vezetett számlái javára. A visszafizetési árfolyam megegyezik a Nyilvános ajánlattételben a jegyzési időszakra meghatározott jegyzési árfolyammal. A befektetők az elutasított jegyzések kapcsán ezen az összegen felül kamatra, 18
19 kártérítésre vagy egyéb összegre nem jogosultak. A jegyzések teljes vagy részbeni visszautasítása esetén a Forgalmazó köteles az érintett ügyfeleket írásban értesíteni A jelen fejezetben foglalt határidők be nem tartásából az ügyfeleknek okozott károkért és egyéb jogkövetkezményekért a Forgalmazó felel. Mellékletek: 1. számú melléklet: Jegyzési összesítő (minta); 2. számú melléklet: Nyilatkozat (minta). ÁKK Zrt. 19
20 1. számú melléklet JEGYZÉSI ÖSSZESÍTŐ Kamatozó Kincstárjegy jegyzéséhez Értékpapírforgalmazó neve Ügyintéző Telefonszáma Az ÁKK Zrt. által meghirdetett jegyzési eljárásban, a elnevezésű, kódú, ,- Ft alapcímletű, dematerializált Kamatozó Kincstárjegy jegyzésére vonatkozóan az alábbi jegyzési összesítőt nyújtjuk be: Jegyzési időszak: Jegyzési árfolyam: Jegyzett mennyiség (db) 1.1. Devizabelföldi természetes személyek jegyzései db 1.2. Devizakülföldi természetes személyek jegyzései db 1.3. Devizabelföldi jogi személyek és jogi személyiség nélküli szervezetek jegyzései (a Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerinti intézményi befektetők kivételével) db Dátum: Cégszerű aláírás 20


text:
A.17. A büntetés jogalapja és célja; a büntetőjogi büntetés fogalma; a hatályos szankciórendszer jellemzői - PDF
Download "A.17. A büntetés jogalapja és célja; a büntetőjogi büntetés fogalma; a hatályos szankciórendszer jellemzői"
1 A.17. A büntetés jogalapja és célja; a büntetőjogi büntetés fogalma; a hatályos szankciórendszer jellemzői Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016.
2 A büntetőjogi szankció fogalmi ismérvei, jellemzői; A büntetőjogi szankció: joghátrány Kereteit, fogalmi ismérveit a Btk. határozza meg. Alapja (a hatályos szankciórendszer jellemzői): relatíve határozott, részben konjunktív, részben alternatív dualista szankciórendszer. Fogalmi ismérvei: Joghátrány, amelyet - csak bűncselekmény elkövetése miatt - általában beszámítási személlyel vagy képességgel rendelkező természetes - jogi személlyel szemben - bíróság vagy ügyészség alkalmazhat - törvényes büntető-eljárás során, - csak a Btk-ban meghatározott cél érdekében, és amelynek - végrehajtása kikényszeríthető (De! elsődleges a meggyőzés) - általában negatív erkölcsi értékítéletet közvetít a társadalom felől.
3 Büntetési nemek közti különbség: - elrendelhetőség tekintetében - alkalmazási gyakoriság tekintetében - okozott joghátrány jellege szerint - súlyuk tekintetében (súlyosítási tilalom) Közös vonások: - alapjogi korlátozás olyan joghátrány, amely ténylegesen vagy feltételesen valamely alapvető jog korlátozását jelenti az alapvető jogok korlátozásának alkotmányos szabályai, keretei az irányadóak ( a korlátozás korlátozása ) - a szankció célja (Btk. 79.., (1)) társadalom védelme, reszocializáció - bírói szabadság szankciók közötti választásnál enyhébb alkalmazásának lehetősége ( szükségességi és arányossági teszt a szankció céljához mérten) VITA: teljes-e ez a szabadság?
4 A büntetőjogi szankció olyan törvényben meghatározott joghátrány, amelyet főszabályként a bíróság (két esetben az ügyész) bűncselekmény, illetve (büntető) jogellenes cselekmény elkövetőjével szemben, a társadalom védelme, a bűnelkövetéstől való visszatartás érdekében, kizárólag törvényben meghatározott feltételekkel és eljárásban alkalmaz, és amelyet az állam adott esetben kényszer útján is érvényesíthet. Szankciórendszer alapja a büntetőjogi szankció: a) monista - dualista (konjunktív, alternatív dualista, szubsztitúciós) [ kétnyomú büntetőjog ; 3. nyomtáv: helyreállítás/jóvátétel] b) abszolút határozott, abszolút határozatlan, relatív határozott, relatív határozatlan Típusai: büntetés és intézkedés
5 Hatályos magyar szankciórendszer: -dualista (9 büntetés-, 9 intézkedés-típus // fő- és mellékbüntetés) -relatíve határozott (büntetési tétel középmértéke a szankció kiszabásának joga megoszlik a jogalkotó és a jogalkalmazó között) [DE! kényszergyógykezelés: határozatlan idejű] -részben konjunktív, részben alternatív (főszabály: a büntetések egymás mellett is kiszabhatók; DE! a) nem szabható ki szabadságvesztés mellett elzárás vagy közérdekű munka b) kiutasítás mellett közérdekű munka vagy pénzbüntetés c) közügyektől eltiltás (mb) kizárólag (szándékos bűncselekmény elkövetése miatt kiszabott végrehajtandó) szabadságvesztés mellett) -- szabadságelvonás-centrikus (elzárás is 14 esetben!) -- egyéniesítést engedő (DE! - szigorítás irányába: halmazati büntetés (81. ), összbüntetésbe foglalás (93. ), bűnismétlés (különös, többszörös, erőszakos többszörös visszaesők ); - enyhítés irányába: általános rendelkezés (82. ))
6 Büntetés: -a büntetés a büntető törvényben meghatározott joghátrány, amelyet bűncselekmény elkövetése miatt, az elkövetőjével szemben a bíróság a büntetési célok elérése végett, a törvényben meghatározott eljárásban alkalmaz, és amely állami kényszerrel is végrehajtható, valamint kifejezésre juttatja a társadalom rosszalló erkölcsi értékítéletét. -Btk. indoklása: A büntetés a bűncselekmény elkövetése miatt kiszabott, a bűncselekmény társadalomra veszélyességével arányban álló joghátrány. Intézkedés: Btk. Indoklása: Az intézkedések a büntetendő cselekmény elkövetése miatt a társadalom védelmét biztosító, törvényben meghatározott hátrányos jogkövetkezmények.
7 Büntetések Mellékbüntetések Intézkedések Szabadságvesztés Közügyektől eltiltás Megrovás Elzárás Próbára bocsátás Közérdekű munka Jóvátételi munka Pénzbüntetés Foglalkozástól eltiltás Járművezetéstől eltiltás Kitiltás Sportrendezvények látogatásától való eltiltás Kiutasítás Pártfogó felügyelet Elkobzás Vagyonelkobzás Az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele Kényszergyógykezelés Jogi személyekkel szemben alkalmazható intézkedések
8 elhatárolás büntetések az elkövetővel szemben kiszabott csak a bíróság által kiszabott joghátrány csak büntetőjogilag felelősségre vonható (vétőképes) természetes személlyel szemben lehet alkalmazni az elkövető megbüntetése során szigorúan érvényesülnie kell az állami büntetőigénynek, ezért a jogalkalmazó mozgástere szűkebb a méltányosság tekintetében mint az intézkedésnél. A büntetés enyhítésére, vagy enyhébb büntetés kiszabására sor kerülhet, de ennek itt a méltányosságnál szilárdabb alapokon kell állnia. intézkedések nem minden esetben csak az elkövetővel szemben alkalmazható (v.elkob., elkob.) nem csak a bíróság által (pl.: megrovás, pf (pl.: vádemelés elhal.) ügyészség) joghátrány büntethetőséget kizáró ok hatálya alatt álló személlyel szemben is (pl. gyermekkorú, kóros elmeállapotú) és jogi személlyel, ill. jogi személynek nem minősülő gazdasági társasággal szemben is lehet alkalmazni alkalmazásánál a méltányosság olyan nagy szerephez juthat, hogy a bíró akár mellőzheti is az intézkedés alkalmazását, jóllehet feltételei fennállnak (pl. elkobzás (Btk 73. :.. ha az az elkövetőre vagy a tulajdonosra a bűncselekmény súlyával arányban nem álló, méltánytalan hátrányt jelentene ), jogi személlyel szemben alkalmazható intézkedések (2001:CIV tv. 18. (1) c):.. az intézkedés alkalmazását mellőzi, ha az a jogi személyre nézve méltánytalan hátrányt jelentene )
9 Az intézkedések csoportosítása: Az intézkedések csoportosítása büntetés vagy intézkedés kiszabása mellett, de önállóan is alkalmazható elkobzás vagyonelkobzás elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele büntetés kiszabása nélkül, önállóan alkalmazható kényszergyógykezelés próbára bocsátás jóvátételi munka megrovás jogi személlyel szemben alkalmazható intézkedések önállóan nem-, de akár büntetés, akár intézkedés mellett alkalmazható pártfogó felügyelet
10 kivel szemben alkalmazható természetes személy (csak fiatalkorú/mindkettő) jogi személy személyi/tárgyi jellegű személyi (kényszergyógykezelés) tárgyi (pl.: elkobzás) alkalmazás célja nevelő jellegűek (megrovás, próbára bocsátás, javítóintézeti nevelés) gyógyító jellegűek (kényszergyógykezelés) nevelő és biztonsági jellegűek (elkobzás, pf) nevelő és reparációs (jóvátételi munka) vagyoni jellegűek (vagyonelkobzás) alkalmazására jogosult ügyész (megrovás, pártfogó felügyelet) bíróság (valamennyi)
11 Büntetés jogalapja, célja Büntetés jogalapja: - ius puniendi kérdései: - milyen alapon bünteti az állam alattvalóit, - honnan származik az állam joga a büntetéshez, - mi hatalmazza fel az államot arra, hogy alattvalóit a legsúlyosabb állami kényszerrel, a büntetéssel sújtsa válaszok: a büntetéshez való jog forrása - az állam léte és feladatai - a büntetés szükségessége - a büntetéssel elérhető célok (=> gyakorlati igazságszolgáltatás kulcskérdése)
12 A büntetés célja (számos társadalmi és történeti tényezőtől függ) Elméleti háttér: A büntetés alapja A büntetés célja A büntetés mértéke Filozófiai alapja Jellemzője Abszolút elméletek a tett igazságos megtorlás tettarányosság jellemzi indeterminizmus a múltba tekint (tett bjogi szemlélet) Relatív elméletek a tettes a bcs. megelőzése (speciális és generális prevenció) a társadalom védelme érdekében az elkövetőre koncentrál determinizmus a jövőbe tekint (tettes bjogi szemlélet) Vegyes elméletek tett + tettes igazságos megtorlás + megelőzés a bcs. súlyát és az elkövető bűnösségét is figyelembe veszi elveti ezen elvek kizárólagosságát a tettre reagálás a jövőt kell, hogy szolgálja
13 Btk által meghatározott; függ a célcsoporttól - felnőttkorúak Btk A büntetés célja a társadalom védelme érdekében annak megelőzése, hogy akár az elkövető, akár más bűncselekményt kövessen el. - fiatalkorúak Btk 106. (1) A fiatalkorúval szemben kiszabott büntetés vagy alkalmazott intézkedés célja elsősorban az, hogy a fiatalkorú helyes irányba fejlődjön, és a társadalom hasznos tagjává váljon, erre tekintettel az intézkedés vagy büntetés megválasztásakor a fiatalkorú nevelését és védelmét kell szem előtt tartani.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
57. szám, 2014. március | INFOKOMMUNKIÁCIÓ ÉS JOG
57. szám, 2014. március
Detrekői Zsuzsa: A hálózatsemlegesség vége?
Kóczián Sándor: A politikai reklámok megítélése az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatában
Szőke Gergely László: Az önszabályozás, audit és tanúsítás lehetőségei és korlátai az adatvédelem területén
Máté István Zsolt: Az igazságügyi informatikai szakértő tapasztalatai – szerzői joggal kapcsolatos ügyek
Mezei Péter: Egyedül a sötétben – a DDL szolgáltatók felelősségének aktuális fejleményei
Madarászné Ifju Bernadett: Az Egészségügyi Elektronikus Szolgáltatási Térrel kapcsolatos tervezetre tett észrevételek
Parti Katalin: „Kriminális” hírszelekció az online és a print médiában (II. rész)
Az elmúlt két évben kiléptem a klasszikus egyetemi, tudományos szerepből, hogy másképp, részben más motivációval csinálhassam ugyanazt. A média szabályozásával foglalkozni akkor, amikor a korábbi igazodási pontok és viszonyítási alapok eltűntek vagy értelmüket vesztették, nem tűnt vonzó lehetőségnek tudományos publikációkban elemezni a szabályozási és szakpolitikai képtelenségeket. A tudományos diskurzus szükségszerűen legitimálta volna a legitimálhatatlan helyzetet. A nyilvánosság torzulásairól, a médiapiac lerombolásáról, az újságírói mozgástér folyamatos szűkítéséről viszont muszáj volt beszélni. Ezért hoztuk létre a Mérték Médiaelemző Műhelyt. Jogi, közgazdasági, újságírói, szociológiai szempontból vizsgáltuk és értelmeztük a szabályozási és médiapolitikai lépéseket, és próbáltunk egy, a tudományosnál mindenképpen szélesebb nyilvánosságot és a feladathoz igazodó kommunikációs formát teremteni. Vizsgálódásaink és értelmezéseink elérhetők az interneten.
Van-e értelme egy olyan közegben a továbblépés irányairól beszélgetni, ahol a döntéshozó a közös gondolkodásra való nyitottság legkisebb jelét sem mutatja, ahol a tényleges változás esélyének hiánya, illetve az állásfoglalással járó kockázat az érintettek jelentős részét eleve elzárja a részvételtől? Legfeljebb annyiban, hogy magunknak igazoljuk, lehet másképp is. Lehet nyilvános vitákon, szakmai anyagokról folytatott párbeszéden keresztül szabályozási koncepciót készíteni, és lehet a magyar sajátosságokat nem figyelmen kívül hagyó jogállami megoldásokat kidolgozni. Tét nélkül, bármely jogalkotási folyamat befolyásolásának reménye nélkül.
Miután tehát elég sok mindent megtudtunk arról, mi tettek az új médiatörvények a médiarendszerrel és a nyilvánossággal, belefogtunk a médiaszabályozási és a médiapolitikai keretek újragondolásába. A Független Médiaközponttal együttműködésben, illetve a Norvég Civil Támogatási Alap támogatásával összeállítottunk hét szabályozási vitaanyagot, azokat online elérhetővé és kommentelhetővé tettük (mertek.eu/mediavita), szerveztünk hozzájuk egy-egy nyilvános vitát, végül a beérkezett véleményeket beépítettük az eredeti vitaanyagokba.
A szabályozási koncepció kiindulópontja, hogy a médiaszabályozás, illetve a teljes médiapolitikai arzenál célja a társadalmi párbeszédet előmozdító médiarendszer működési kereteinek megteremtése. A koncepció szerint a társadalmi párbeszéd többet jelent a plurális médiakínálat alkotmányos követelményénél. Jelent egyrészt olyan médiakínálatot és média-szerepfelfogást, amely a különböző álláspontok számára valódi vitalehetőséget biztosít, önmaga is kritikusan, reflexíven reagál a politikai és a gazdasági rendszer felől érkező üzenetekre, törekszik a folyamatok megértésére és megértetésére, és összességében aktív, ösztönző szerepet vállal a végletes társadalmi és politikai megosztottság megszüntetésében. A társadalmi párbeszéd ugyanakkor a közönséggel szemben is elvárást jelent. Megvalósulásának feltétele, hogy a közönség tagjai képesek nyitottan, de egyúttal kritikusan viszonyulni a média üzeneteihez. E hosszabb távú célkitűzés megvalósulását a médiaoktatástól, a tudatos médiafogyasztás erősítésétől várjuk.
A médiatartalom szabályozásában a koncepció szerint az általános polgári jogi és büntetőjogi korlátok mellett sajátos médiajogi szabályozásra és médiajogi szankciók kilátásba helyezésére legfeljebb az európai közösségi jog által egyértelműen elvárt esetekben van szükség. A médiajogi előírásokkal kapcsolatban nem az a kérdés, hogy kell-e a nyomtatott és az internetes sajtót szabályozni – meggyőződésünk, hogy nem kell –, hanem ma már egyértelműen az, hogy kell-e a televíziós és rádiós tartalmakat ilyen előírásokkal szabályozni. Az önszabályozás minden médium esetében megfelelően helyettesíteni képes a sajátos médiajogi előírásokat. Mivel azonban a szabályozás alapvető fontosságú társadalmi értékekre és problémákra reagál, elfogadhatónak tartunk egy olyan állami felügyeleti megoldást, amelynek célja nem a szankcióalkalmazás, hanem a szabályozással érintett társadalmi jelenségek médiabeli megjelenésének figyelemmel kísérése, nyilvános megvitatása, napirenden tartása. Álláspontunk szerint erre egy ombudsman-jellegű intézmény lenne alkalmas. A kiegyensúlyozott tájékoztatás kötelezettsége a közszolgálati média mellett azon kereskedelmi szolgáltatások esetében lehet ez indokolt, amelyek a kevésbé tudatos hírfogyasztási szokásokkal rendelkező közönséget is elérik; e körbe az országos általános tematikájú szolgáltatások tartoznak. A kiegyensúlyozottság tartalmának pontosabb meghatározása, illetve annak számonkérése az érintett szolgáltatók bevonásával, önszabályozás keretében oldható meg.
A médiahatóság jövőjével kapcsolatos alapkoncepciónk a hatóság teljes megszüntetése volt, elsősorban – de nem kizárólag – a lesújtó hazai tapasztalatokra alapozva. A koncepció részletes kidolgozása során arra a következtetésre jutottunk, hogy ez teljes következetességgel nem valósítható meg. A jelenlegi médiahatósággal ellentétben ugyanakkor létrehozható egy decentralizált és nagyon szűk önálló mérlegelési jogkörrel rendelkező intézményrendszer. A médiahatóság által ellátott feladatok jelentős része más hatóságokhoz, adott esetben hatósági jogkör nélkül működő állami médiaombudsmanhoz, illetve önszabályozó szervezethez telepíthető. A médiarendszer sokszínűségét közvetlenül érintő, elsősorban a piacra lépéssel és a piaci terjeszkedéssel kapcsolatos döntéseket továbbra is egy olyan testület hozza, amely összetételében a társadalmi sokszínűségét jeleníti meg. A szóba jöhető feladatokat viszont állandóan működő testület helyett a választási bizottsághoz hasonló szervezet is elláthatja.
A médiapiac szabályozásában a koncepció a jogalkalmazó mérlegelési mozgásterének lehető legszűkebbre szabására, a lehető legkiszámíthatóbb szabályozási környezet kialakítására törekszik. A rádiós pályázatokat a jelenleginél kötöttebb, a hatóság és a piaci szereplők számára egyaránt kisebb rugalmasságot biztosító, ugyanakkor egyszerűbb és kiszámíthatóbb eljárásban javasoljuk lefolytatni. A pályáztatás hosszabb időtávra rögzített frekvenciagazdálkodási terv alapján, kizárólag objektív, mérhető értékelési szempontok mentén zajlik, és a pályázati eljárásban kialakított működési feltételektől való eltérésre nagyon szűk körben ad lehetőséget. A műsorterjesztőket terhelő továbbítási kötelezettségeket a koncepció kizárólag a közszolgálati médiaszolgáltatás meghatározott szolgáltatásaira, valamint a helyi közösségi szolgáltatásokra tartaná fenn. A médiahatóság versenyjogi eljárásokba való olyan bevonását, amely a versenyhatóságra kötelező döntésben végződik, a koncepció megszüntetni javasolja, és a médiakoncentráció korlátozásában alapvetően – a hatályos szabályozás egyes elemeit megtartva – visszatérne a jogosultságok számához kapcsolódó korlátozásra.
A közszolgálatiság szabályozása a koncepció szerint olyan többszintű rendszerben valósulhat meg, amelyben a részletes feladat-meghatározás és ahhoz kapcsolódóan a költségvetési tervezés egy átlátható, a közszolgálati szervezeten kívüli szakmai döntéshozatal eredménye. A társadalmi megrendelés keretében tisztázni kell a közszolgálati tartalomkínálat szerkezetét, a közszolgálati feladatellátás körébe tartozó egyes tartalomtípusok arányait, a közszolgálati tartalomkínálat megvalósításához szükséges platformok és csatornák számát, a közszolgálati tartalomkínálat megvalósításához szükséges finanszírozási forrásokat. A koncepcióban felvázolt közszolgálati intézményrendszer nem tér el gyökeresen a korábbi magyarországi megoldásoktól és a jellemző európai modellektől. Bármilyen bonyolult intézményrendszer ugyanis nem jelent garanciát az egyoldalú politikai befolyásolással szemben. A külső nyomásgyakorlással szembeni legfontosabb garancia ezért végső soron a közszolgálati intézményrendszerben dolgozók közszolgálati elkötelezettsége, amit álláspontunk szerint a szervezeten belüli, formális és informális szakmai kontroll kiépítésével erősíthető.
A Mérték által kidolgozott és a különböző fórumokon megvitatott szabályozási koncepció az állam szerepét végső soron inkább a társadalmi jelenségek feltárásában és bemutatásában látja, a médiarendszer alakításának eszközeként jelentős részben a médiaoktatást és a szintén megújuló önszabályozást határozza meg, a médiarendszer jövőjét pedig a jogállami keretek közé visszaterelt, a társadalmi párbeszédet előmozdítani képes rendszerként vázolja fel.
2014-től csökkennek egyes üres hordozók jogdíjai. 30%-kal csökkent a mobiltelefonok és 20%-kal a digitális televíziózásnál műsorrögzítésre használt eszközök jogdíja, de a díjfizetési kötelezettség januártól kiterjed már a táblagépekre is. 1982 óta magyar jogszabály, 2001 óta európai uniós irányelv is rendelkezik az üres hordozó díjról, mint a magáncélú másolatok esetére szóló kompenzáció eszközéről, de 2013-ban átfogó gazdasági elemzés készült a szerzők, előadók és kiadók jogkezelői bevonásával arról, hogy milyen díjterhelés lehet indokolt Magyarországon, és hogy az alkalmazott tarifarendszer megfelelő-e a célok elérésére. A tanulmány alapján a szabad zenei magánmásolások által generált fogyasztói többlet lényegesen meghaladja az üres hordozó díj bevételeket, de azt is kimutatta a felmérés, hogy európai összehasonlításban a magyar díjrendszer kevés hordozótípust fed le, és azokra nézve ezért fajlagosan viszonylag magas díjat terhel. Az eredményeket figyelembe véve a jogkezelők és a díjfizetők megállapodtak, hogy egy lépésben jelentősen csökkenjen a zenék és filmek másolására ma leggyakrabban használt két hordozótípus, a mobiltelefonok és a tévés set-top-boxok jogdíja, a befolyt díj 25%-át pedig kulturális célokra fordítja a Nemzeti Kulturális Alap. (Prim.hu)
Az Európai Parlament döntése alapján 2015. karácsonyától megszűnhetnek a roamingdíjak az Unióban. Az átfogó távközlési reformcsomagot a “behálózott kontinens” elnevezésű bizottsági rendeletjavaslat részeként fogadták el a képviselők elsöprő többséggel. Az Európai Bizottság közleményéből kiderül, hogy az egységes távközlési piac megvalósítását és a fogyasztói jogok kiterjesztését még 2005-ben tűzte ki céljául Neelie Kroes, az Európai Bizottság alelnöke, amely eredményeként a Tanács döntését követően sikerülhet felszámolni az akadályokat, könnyebbé tenni az emberek életét és csökkenteni költségeiket, mely voltaképpen az Unió legfontosabb hivatása. Az Európai Bizottság számításai szerint az európai mobiltávközlési szolgáltatók 300 millió előfizetéstől esnek el a roamingdíj-politikájuk miatt, ami más üzleti területeket is hátrányos helyzetbe hoz. Mióta a hívások és a szöveges üzenetek díja 80 százalékkal csökkent, az adatroaming-díjak pedig egyes esetekben akár 91 százalékkal is alacsonyabbak lettek, az EU-ban 1500 százalékkal nőtt az adatroaming-használat. (SG.hu)
Az Európai Unió Bírósága érvénytelennek nyilvánította az adatok megőrzéséről szóló irányelvet. Két tagállami testület, az ír ítélőtábla (High Court), valamint az osztrák alkotmánybíróság (Verfassungsgerichtshof) a Bírósághoz fordult előzetes állásfoglalásért, és arra kérték a bíróságot, hogy vizsgálja meg az irányelv érvényességét az Európai Unió Alapjogi Chartája által is biztosított magánélet tiszteletben tartásához, valamint a személyes adatok védelméhez való alapvető jogok tekintetében. A Bíróság megállapította, hogy az irányelvben két ellentétes érdek ütközik; az irányelv különösen súlyosan beavatkozott a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való alapvető jogba, ezért az érintett személyek joggal érezhetik azt, hogy magánéletük folyamatos megfigyelés alatt áll. Ugyan a bűnüldözés társadalmi szempontból különösen fontos, az uniós jogalkotó túllépte az arányosság elve által megszabott korlátokat, mivel többek között az irányelv hatálya korlátozás és kivétel nélkül mindenre kiterjedt, az adatok kategorizálása nélkül hat hónapos megőrzési időt írt elő, azonban nem tartalmazott kellő biztosítékokat az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférésekkel szemben. (ITcafe.hu)
Az Európai Bizottság csökkenteni szeretné az amerikai ICANN befolyását az internet szabályozására. Az USA lehallgatási és megfigyelési botrányának kirobbanása óta az Európai Unió már nem nagyobb kormányzati befolyásra, hanem nagyobb átláthatóságra és a kevesebb amerikai befolyásra próbál törekedni a világhálót meghatározó intézmények esetében, így a webcímek kezelését végző nemzetközi szervezetnél is. A legfelső szintű domain neveket jelenleg a kaliforniai székhelyű ICANN osztja ki globálisan, amely az amerikai kormányzat megbízása alatt működik, de eközben az ázsiai és európai ügyekért is felel, az ICANN Európáért felelős alelnöke szerint a különböző országoknak és kormányaiknak már eddig is volt befolyása a szabályozásra és ez a jövőben tovább erősödik majd. Neelie Kroes biztos szerint Európának erőteljes szerepet kell vállalnia a jövő internetének definiálásában a nem-állami szervezetek, tudományos intézetek és a magánszektor bevonásával. (hwsw.hu)
Jogsértő volt JÓRI ANDRÁS elmozdítása az adatvédelmi biztosi pozícióból. Az Európai Unió Bíróságának döntése értelmében Magyarország megsértette az Uniós jogot JÓRI ANDRÁS adatvédelmi biztos megbízatásának idő előtt történő megszüntetésével. A Bíróság szerint a személyes adatok védelméért felelős hatóságok függetlensége magában fogalja a hatóságok megbízatási idejének tagállamok részéről történő tiszteletben tartását. JÓRI megbízatása 2008 szeptemberétől 2014 szeptemberéig tartott volna, a Nemzeti és Adatvédelmi Információszabadság Hatóság felállításával azonban tisztsége megszűnt, és a Hatóság vezetésével nem őt, hanem PÉTERFALVI ATTILÁT bízták meg. A Bíróság ítéletében felhívta a figyelmet, hogy az adatvédelmi irányelv alapján létrehozott tagállami hatóságoknak külső befolyástól mentesen kell ellátni feladatukat, amely azt is jelenti, hogy politikai döntésektől függetlenül kell működniük. A tagállami hatóság megbízatásának idő előtti megszüntetése sérti ezt a követelményt – az érvelést az európai adatvédelmi biztos megbízatásának megszűnésére vonatkozó előírások is alátámasztják. Az uniós jog alapján Magyarországnak minél előbb teljesítenie kell az ítéletben foglaltakat, ellenkező esetben újabb, pénzügyi szankciók kiszabását indítványozhatja a Bizottság. (hvg.hu)
A jogellenes többszörözés nem befolyásolhatja a magáncélra készített másolatok után fizetendő díjak mértékét. Az Európai Unió Bírósága a C-435/12. számú ügyben hozott ítéletében megállapította, hogy veszélyezteti a belső piac működését az a tagállami szabály, amely lehetővé teszi a jogellenes forrásból történő magáncélú többszörözést. A Bíróság nem tart elfogadhatónak olyan nemzeti szabályozást, amely nem tesz különbséget a jogszerű forrásból készített magáncélú másolatok és a hamis, illetve hamisított forrásból készítettek között. Ezen felül az ítéletben kiemelésre kerül a szerzői jogi jogosultak által nem engedélyezett cselekmények korlátozásának követelménye, valamint a magáncélú másolatok készítésének tagállami engedélyezése esetén a kivétel megfelelő alkalmazása. Utóbbi eset nem áll fenn, ha a jogszerű és jogszerűtlen magáncélú másolatok között jogi szempontból nincs különbség. A Bíróság ítéletében kihangsúlyozza, hogy a díjazási rendszernek érdekegyensúlyt kell teremtenie a szerzők, valamint a művek felhasználóinak jogai és jogos érdekei között. (jogiforum.hu)
A 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport véleményt bocsátott ki az adatsértési értesítésről (Personal Data Breach Notification). A vélemény megalkotását az indokolta, hogy az Unió elektronikus hírközlési szektorában harmonizált jogszabályokat alakítottak ki, és az a 2009-es ePrivacy Irányelv előírta az adatsértési értesítés intézményét. Ennek megfelelően az elektronikus hírközlési szolgáltatók kötelesek bejelenteni a személyes adatok megsértését az arra kijelölt nemzeti hatóság (hazánkban az NMHH) részére, továbbá az érintettnek is, amennyiben az adatsértés várhatóan hátrányosan érinti a magánszemély személyes adatait vagy magánéletét. Az irányelv alapján az érintettet csak akkor szükséges indokolatlan késedelem nélkül értesíteni a személyes adatok megsértéséről, ha az várhatóan hátrányosan érinti a magánszemély személyes adatait vagy magánszféráját. A most elfogadott vélemény annak elbírálását segíti, hogy milyen súlyosságú adatsértés teszi szükségessé az értesítés nyújtását, illetőleg milyen körülmények esetén lehet az értesítéstől eltekinteni. Fontos szempont, hogy a munkacsoport nem korlátozza a gyakorlati példákkal kiegészített iránymutatását csupán az elektronikus hírközlési szektorra, hanem általános értelmezést nyújt, mivel az adatvédelmi rendelet tervezete a személyes adatok megsértéséről való értesítést a jövőben valamennyi adatkezelésre kiterjedően általánossá kívánja tenni. (dataprivacy.hu)
Nem szüntetik meg a digitális eszközök átvizsgálását az amerikai határokon. A New York-i szövetségi bíróság döntése szerint az Amerikai Egyesült Államokba utazóknak továbbra is azzal kell számolniuk, hogy a repülőtereken a határőröknek konkrét gyanú nélkül is jogában áll átkutatni a notebookjaikat, MP3-lejátszóikat és más készülékeiket, illetve az ezeken tárolt különböző tartalmakat. A keresetet benyújtó kanadai férfi az amerikai alkotmányra hivatkozott, mivel 11 napra vették el tőle a notebookját a kanadai határon átvizsgálás céljából. A bíró érvelése alapján az eljárás lényegében nem különbözik az utazók csomagjainak hagyományos átvizsgálásától, és a vizsgálatokat szúrópróbaszerűen végzik el a hivatalnokok, így egymillió utas közül csak legfeljebb 5 érintett, továbbá annak, aki át akar kelni a határon, nem kötelező személyes adatokat tárolnia az eszközein. A döntést követően sajtófotósok hevesen támadták az ítéletet, szerintük a bíró elsiklott az alapvető alkotmányossági kérdések, például a sajtószabadság védelme felett. (SG.hu)
Az EU-ban működő adatfeldolgozók és a harmadik országban letelepedett további (al)adatfeldolgozók közötti általános szerződési feltételek kidolgozását javasolja a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport az Európai Bizottságnak. Az adatvédelmi irányelv alapján a Bizottság korábban már közzétett egy mintaszerződést a 2010/87/EU számú határozatában, amely a személyes adatok nem megfelelő szintű védelmet biztosító harmadik országok területén letelepedett adatfeldolgozók részére történő továbbítás esetén alkalmazandó, de a 2014 márciusában elfogadott munkadokumentum célja, hogy az adatmozgás megfelelő szintű védelmét abban az esetben is biztosítsa, ha egy EU-s adatfeldolgozó kíván harmadik országbeli alvállalkozót igénybe venni. A WP 214-es számú dokumentum egy újabb adattovábbítási ÁSZF-határozathoz szükséges kész szövegtervezetet is tartalmaz, ezzel az unió jogában létrejöhet az adatfeldolgozók viszonyát rendező szabályozás. (lexology.com)
Akadálymentesíteni kell a közszférához tartozó weblapokat. Elfogadta az Európai Parlament azt a tervezetet, mely szerint a közszférához tartozó és a létfontosságú közfeladatokat ellátó szervezetek honlapjait a jövőben a fogyatékos személyek számára is hozzáférhetően kell kialakítani. Amennyiben a tervezetet a Tanács is elfogadja, a jövőben az Európai Unió területén valamennyi weboldalt, és azok mobil vagy bármilyen más eszközről történő hozzáférésre kifejlesztett változatát is akadálymentesíteni kell. Ez a gyakorlatban azt jelentheti, hogy a gyengénlátók számára nagyított betűméretek, interaktív hanganyagok, az értelmi fogyatékosok számára pedig a bonyolult összefüggések leegyszerűsített változata is elérhető lesz. Fennáll e kötelezettség a lakosság részére alapszolgáltatásokat nyújtó weboldalak, például a médiatárak, alapvető online banki és biztosítási szolgáltatások esetén is, de követelmény lesz a hálózati alapszolgáltatásokra, mint gáz-, távhő-, áram-, illetve vízszolgáltatások, a postai vagy közlekedéssel kapcsolatos szolgáltatásokra, egészségügyi és szociális ellátásokkal kapcsolatos online információszolgáltatásra, valamint kulturális vagy turisztikai tevékenységeket tartalmazó weboldalakra is. Az újonnan létesített weboldalakra várhatóan 2015. január 1-étől vonatkozik majd az új szabályozás, míg a jelenleg meglévő tartalmaknak 2017-től kell megfelelniük. (ITbusiness.hu)
2,5 milliárd forintba kerülő digitális archívum épül a hajdani ózdi kohászat területén. A Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézetet (MaNDA) feladata, hogy a magyar kultúrkincs alkotásait digitális formában rögzítse, és egy központi felületen elérhetővé tegye, ennek keretében jelentős mennyiségű nemzeti kultúrkincs digitalizálása történt meg, de jelenleg is ezer fő dolgozik azon, hogy különböző kulturális értékeket elektronikusan rögzítsen. Az Ózdon elhelyezett Nemzeti Kulturális Dokumentációs Logisztikai Központ fogja az egész országra kiterjedően kiszolgálni a folyamatosan bővülő, hatalmas állománynak az egységesített szabvány szerint digitalizálását, megőrzését, közzétételét. (index.hu)
A NAV állásfoglalásban mondta ki, hogy az archiválási törvény elvárásainak csak az elektronikus aláírással ellátott elektronikus számlázással lehet megfelelni. Egy éve fennálló értelmezési problémára adott választ a hatóság februárban, amikor kiemelte, hogy külön megállapodás hiányában az elektronikusan megküldött és befogadott számla elektronikus számlának minősül, amelyre azonban továbbra is szigorú archiválási szabályok vonatkoznak. Fontos, hogy egyértelműen bizonyítani tudják a felek, hogy a számla a kiállítás óta semmilyen változáson nem esett át, és valóban a kiállítójától származik, ezért az elektronikus formában megőrzött adatok tekintetében továbbra is figyelemmel kell lenni a digitális archiválás szabályairól szóló 114/2007. (XII. 29.) GKM rendelet előírásaira, annak ellenére, hogy 2013. január 1. óta már nem szerepel a törvényben, hogy digitális aláírás szükséges az elektronikusan kiállított és átküldött számlákon. (ITbusiness.hu)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság