text:
Law on the restitution of confiscated properties and compensation in 2011 | Licodu
Home » Ungheria Leggi » Law on the restitution of confiscated properties and compensation in 2011
Law on the restitution of confiscated properties and compensation in 2011
AZ ELKOBZOTT VAGYON VISSZASZÁRMAZTATÁSÁRÓL ÉS A KÁRPÓTLÁSRÓL
(Az SZK Hivatalos Közlönye, 72/2011. szám)
Jelen törvény a földreformról, államosításról, szekvesztrálásról szóló, valamint egyéb jogszabályok alkalmazása során, az államosításról szóló aktusok alapján természetes személyektől és bizonyos jogi személyektől a Szerb Köztársaság területén 1945. március 9-e után elkobzott, majd általános népi, állami, társadalmi vagy szövetkezeti tulajdonba átruházott vagyon visszaszármaztatásának és az elkobzott vagyon kárpótlásának feltételeit, módját és eljárását szabályozza (a továbbiakban: vagyon-visszaszármaztatás).
Ezt a törvényt kell alkalmazni a mai Szerb Köztársaság területét képező területeken a Holokaust következményeként elkobzott vagyonnak a visszaszármaztatására is.
A jelen törvény rendelkezései értelmében a vagyon-visszaszármaztatásra vonatkozó jogosultság a következő jogszabályok alkalmazásával elkobzott vagyon tekintetében valósítható meg:
1) Határozat az ellenséges vagyon állami tulajdonba való átváltoztatásáról, a távol levő személyek vagyona feletti állami igazgatásról és a megszálló hatóság által erőszakkal elidegenített vagyon feletti szekveszterről (a DFJ Hivatalos Lapja, 2/45. szám);
2) Törvény a földreformról és a betelepítésről (a DFJ Hivatalos Lapja, 64/45. szám és a JSZNK Hivatalos Lapja, 16/46., 24/46., 99/46., 101/47., 105/48., 19/51., 42-43/51., 21/56., 52/57., 55/57. és 10/65. szám);
3) Törvény a földreformról és a belső betelepítésről (a SZNK Hivatalos Közlönye, 39/45. és 4/46. szám);
4) Törvény a földreformról és a belső betelepítésről (a SZNK Hivatalos Közlönye, 5/48., 11/49. és 34/56. szám);
5) Határozat a szerb nemzeti tisztesség ellen elkövetett bűntettek és bűncselekmények esetében ítélkező bíróság megalapításáról (a SZNK Hivatalos Közlönye, 1/45. szám);
6) Határozat a szerb nemzeti becsület ellen elkövetett bűntettek és bűncselekmények esetében ítélkező bíróságról (a SZNK Hivatalos Közlönye, 3/45. szám);
7) Törvény a nem megengedett spekuláció és gazdasági szabotázs megakadályozásáról (a DFJ Hivatalos Lapja, 26/45. szám);
8) Törvény a nemzeti, faji és vallási gyűlölet és viszálykodás kiváltásának tilalmáról (a DFJ Hivatalos Lapja, 36/45. és a JSZNK Hivatalos Lapja, 56/46. szám);
9) Törvény a népjavak védelméről és azok kezeléséről (a DFJ Hivatalos Lapja, 36/45. szám);
10) Törvény a vagyon elkobzásáról és az elkobzás végrehajtásáról (a DFJ Hivatalos Lapja, 40/45. szám);
11) Törvény a vagyon elkobzásáról és az elkobzás végrehajtásáról szóló törvény megerősítéséről, módosításáról és kiegészítéséről (JSZNK Hivatalos Lapja, 61/46. és 74/46. szám);
12) Törvény az ellenség megszállása idején szerzett hadi nyereség elkobzásáról (a DFJ Hivatalos Lapja, 36/45. szám);
13) Törvény az ellenség megszállása idején szerzett hadi nyereség elkobzásáról szóló törvény megerősítéséről, módosításáról és kiegészítéséről (JSZNK Hivatalos Lapja, 52/46. szám);
14) Törvény a Demokratikus Föderatív Jugoszlávia állampolgárságáról (a DFJ Hivatalos Lapja, 64/45. szám);
15) Törvény a Jugoszláv Föderatív Népköztársaság állampolgáságáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 54/46. és 105/48. szám);
16) Törvény a volt jugoszláv katonaság szülőföldre visszatérni nem akaró tisztjei és altisztjei, valamint a megszállót kiszolgáló és külföldre menekült katonai alakulatok tagjai állampolgárságának megvonásáról (a DFJ Hivatalos lapja, 64/45. és a JFNK Hivatalos Lapja, 86/46. szám);
17) Törvény a nép és az állam ellen elkövetett bűncselekményekről (a DFJ Hivatalos Lapja, 66/45. és a JFNK Hivatalos Lapja, 59/46., 106/47. és 110/47. szám);
18) Törvény a nem megengedett kereskedelem, spekuláció és gazdasági szabotázs visszaszorításáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 56/46. és 74/46. szám);
19) Törvény az ellenség vagyonának állami tulajdonba való átváltoztatásáról és a távol levő személyek vagyona feletti szekvesztrációról (a JFNK Hivatalos Lapja, 63/46. és 74/46. szám);
20) Törvény a vagyon kezeléséről, amelyet a tulajdonosoknak a megszállás ideje alatt el kellett hagyni, valamint a megszálló és cinkostársai által elkobzott vagyon kezeléséről (a DFJ Hivatalos Lapja, 36/45. szám);
21) Törvény a vagyon kezeléséről, amelyet a tulajdonosoknak a megszállás ideje alatt el kellett hagyni, valamint a megszálló és cinkostársai által a megszállás ideje alatt elkobzott vagyon kezeléséről szóló törvény megerősítéséről, módosításáról és kiegészítéséről (a JFNK Hivatalos Lapja, 64/46. szám);
22) Törvény az általános népvagyon és az állami igazgatás alatt levő vagyon védelméről (a JFNK Hivatalos Lapja, 86/46. szám);
23) Törvény a magántulajdonban levő gazdasági társaságok államosításáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 98/46. és 35/48. szám);
24) Rendelet az általános állami jelentőségű állami mezőgazdasági birtokok kikerekítéséről (a JFNK Hivatalos Lapja, 99/46. szám);
25) A Jugoszláv Nemzeti Felszabadító Bizottság határozata a betelepítettek korábbi lakóhelyeikbe való visszatelepítésének ideiglenes tilalmáról (a DFJ Hivatalos Lapja, 13/45. szám);
26) Törvény a betelepítettek elhagyatott földterületeivel való eljárásmódról az Autonóm Koszovó és Metóhia térségében (a SZNK Hivatalos Lapja, 9/47. szám);
27) Törvény a földterületek betelepítetteknek és mezőgazdaságban érdekelteknek való odaítélésének felülvizsgálásáról Koszovó és Metóhia térségében (a JFNK Hivatalos Lapja, 89/46. szám);
28) Törvény az 1941. április 6-ig a Vajdaság Autonóm Tartomány nagybirtokain végzett földreform megszüntetéséről (a JFNK Hivatalos Lapja, 9/47. szám);
29) Alaptörvény a kisajátításról (a JFNK Hivatalos Lapja, 28/47., 12/57. és 53/62. szám és a JSZSZK Hivatalos Lapja, 13/65., 5/68., 7/68. és 11/68. szám);
30) Alaptörvény a kisajátított és elkobzott erdőbirtokokkal való eljárásról (a JFNK Hivatalos Lapja, 61/46. szám);
31) Büntető Törvénykönyv (a JFNK Hivatalos Lapja, 13/51. szám);
32) Törvény a büntetések, a biztonsági intézkedések és nevelő-javító intézkedések végrehajtásáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 47/51. szám);
33) Rendelet a vagyonjogi viszonyokról és a parasztszövetkezetek átszervezéséről (a JFNK Hivatalos Lapja, 14/53. szám);
34) Törvény a bérházak és telkek államosításáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 52/58. szám);
35) Törvény a termőföldek hasznosításáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 43/59. és 53/62. szám és a JSZSZK Hivatalos Lapja, 10/65., 25/65. szám – egységes szerkezetbe foglalt szöveg, 12/67. és 14/70. szám) – ha a jogosultak nem kaptak más megfelelő földet;
36) Törvény a telkek meghatározásáról a városokban és a városjellegű településeken (a JSZSZK Hivatalos Lapja, 5/68. és 20/69. szám);
37) Törvény a magángyógyszertárak felvásárlásáról (a JSZNK Hivatalos Lapja, 50/49. szám);
38) Törvény a hitelrendszer szabályozásáról és működéséről szóló törvény megerősítéséről, módosításáról és kiegészítéséről (a JFNK Hivatalos Lapja, 68/46. szám);
39) Rendelet a munkaengedélyek felülvizsgálásáról és a magántulajdonú hitelvállalatok felszámolásáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 51/46. szám);
40) Szabályzat a magántulajdonú hitelvállalatok felszámolásának eljárásáról (a JFNK Hivatalos Lapja, 57/46. szám);
41) A Jugoszláv Föderatív Népköztársaság Nemzetgyűlése Elnöksége Elnökségének U. 392 számú 1947. március 8-i rendelete (a JFNK Hivatalos Lapja, 64/47. szám).
Egyes fogalmak értelmezése
A jelen törvényben felhasznált alábbi fogalmak a következőt jelentik:
1) a "vagyon" az elkobzott ingó és ingatlan tárgyak, továbbá az elkobzott vállalatok;
2) az "államosított vagyon" az a vagyon, amelyet a jelen törvény 2. szakaszában foglaltak alapján elkoboztak és általános népi, állami, társadalmi vagy szövetkezeti tulajdonba ruháztak át;
3) az "államosításról szóló aktus" olyan jogi aktus, amelynek közvetlen hatása volt, mint például, az ítélet, határozat, végzés és az állami, illetve más illetékes szervnek egyéb jogi aktusa, amely révén végrehajtották a vagyon államosítását;
4) az "Ügynökség" a jelen törvény 51. szakaszában megalapított Vagyon-visszaszármaztatási Ügynökség;
5) az "elkobzott vagyon visszaszármaztatására és a kártalanításra irányuló kérelem" (a továbbiakban: kérelem) az a kérelem, amelyet a közzétett nyilvános felhívás alapján a jelen törvényben feljogosított személy az Ügynökséghez nyújt be;
6) a "vagyon visszaszármaztatására vagy a kárpótlásra vonatkozó jogosultság" a kérelmező számára az illetékes szerv által a jelen törvénnyel összhangban megállapított jogosultság;
7) a "kárpótlás tárgya" a kérelemben feltüntetett elkobzott vagyon, vagy az a vagyon, amely tekintetében az illetékes szerv a jelen törvénnyel előirányzott feltételekkel összhangban megállapítja a kárpótlásra vonatkozó jogosultságot;
8) a "kárpótlás alapja" az illetékes szerv által megállapított kárpótlás tárgyának teljes értéke, ezzel a törvénnyel összhangban;
9) a "kárpótlás" a jelen törvénnyel összhangban megállapított eszközök összege, amelyet a kárpótlásról szóló határozat alapján a kárpótlásra jogosult állami kötvényekben és pénzben kap;
10) a "volt tulajdonos" az a természetes vagy jogi személy, aki/amely az államosítás pillanatában elkobzott vagyon tulajdonosa volt;
11) a "kérelmező" az a személy, aki az Ügynökség által meghirdetett nyilvános felhívás alapján az Ügynökséghez kérelmet nyújtott be;
12) a "visszaszármaztatott vagyon vagy kárpótlás jogosultja" (a továbbiakban: jogosult) az a személy, akinek visszaszármaztatják vagyonát, illetve megállapítják a kárpótlásra vonatkozó jogát, ezzel a törvénnyel összhangban;
13) a "beépítetlen telek" az a földterület, amelyen nincs kiépített épület, amelyen a törvénnyel ellentétben épültek az épületek, és az a földterület, amelyen csak ideiglenes jellegű épületek épültek;
14) a következő fogalmakat: épület, építés, felújítás, hozzáépítés, átalakítás és helyreállítás, valamint más építkezési fogalmakat az épületek kiépítését szabályozó jogszabályokkal összhangban kell értelmezni.
A jogosultság megvalósításának formái
A vagyont naturális formában kell visszaszármaztatni vagy kárpótlást kell adni a Szerb Köztársaság állami kötvényeiben és pénzben, ezzel a törvénnyel összhangban.
A vagyon visszaszármaztatására vagy kárpótlásra vonatkozó jogosultság
A vagyon visszaszármaztatására vagy kárpótlásra joga van:
1) hazai természetes személynek, aki az elkobzott vagyon volt tulajdonosa, halála vagy halottá nyilvánítása esetén pedig a Szerb Köztársaságban az öröklést szabályozó jogszabályokban és ebben a törvényben megállapított törvényes örököseinek;
2) az alapítványnak, amelynek elkobozták vagyonát, azaz jogutódjának;
3) a volt tulajdonosnak, aki valamikori elkobzott vagyonát visszterhes jogi ügylet alapján visszajuttatta saját tulajdonába;
4) annak a természetes személynek, aki állami szervvel 1945. és 1958. között adásvételi szerződést kötött ha bírósági eljárásban megállapításra kerül, hogy adásvételi árának összegével megkárosult, kizárólag a kárpótlásra van joga, ezzel a törvénnyel összhangban, melyet a kifizetett adásvételi ár összegével csökkenteni kell;
5) természetes személynek – külföldi állampolgárnak, halála vagy halottá nyilvánítása esetén pedig törvényes örököseinek, a reciprocitás feltételei mellett.
Feltételezhető, hogy reciprocitás áll fenn azzal az országgal, amely nem szabályozta a vagyon visszaszármaztatását, ha az adott államban állampolgáraink tulajdonjogot szerezhetnek és ingatlanokat örökölhetnek.
A vagyon visszaszármaztatására vagy kárpótlásra nincs joga:
1) annak a természetes személynek – külföldi állampolgárnak, illetve törvényes örököseinek, akikkel szemben a külföldi állam nemzetközi szerződés alapján vállalta a kárpótlást;
2) annak a természetes személynek – külföldi állampolgárnak, illetve törvényes örököseinek, akik nemzetközi szerződés megléte nélkül is kárpótlásban részesültek vagy vagyonuk visszaszármaztatására vonatkozó jogosultságukat a külföldi állam jogszabályai elismerték;
3) annak a személynek, aki a Szerb Köztársaság területén a II. világháború idején a megszálló erők tagja volt, valamint örököseinek.
A Szerb Köztársaság területén a Holokaust élő örökösük nélküli áldozatai és a fasizmus más élő örökösök nélküli áldozatai vagyona elkobzása következményeinek elhárítását külön törvény szabályozza.
A külföldi állammal a reciprocitás és a nemzetközi szerződés meglétét, a jelen szakasz értelmében, az Ügynökség hivatalból állapítja meg.
Az elkobzott és kisajátított vagyon
A jelen törvény rendelkezéseit alkalmazni kell az 1945. március 9. után elkobzott vagyon esetében is, azzal a feltétellel, hogy a volt tulajdonost a jelen törvény hatályba lépésének napjáig rehabilitálták, vagy a jelen törvény 42. szakaszának 6. bekezdésében foglalt rehabilitációs kérelem alapján rehabilitálni fogják, külön törvénnyel összhangban.
Az 1968. február 15-ig alkalmazott kisajátításra vonatkozó jogszabályok alapján elkobzott vagyon tekintetében a volt tulajdonosnak joga van vagyon-visszaszármaztatásra, azaz kárpótlásra, a jelen törvénnyel összhangban, ha a volt tulajdonosnak a kisajátított vagyon megtérítése címén tulajdonába nem engedtek át más ingatlant, lakásjogot vagy a joghatóság egyéb legszélesebb formáját.
A volt tulajdonosnak nincs joga a jelen törvénnyel összhangban történő vagyon-visszaszármaztatásra, azaz kárpótlásra az 1968. február 15. után alkalmazott kisajátításra vonatkozó jogszabályok alapján elkobzott vagyon tekintetében, amely helyett pénzbeli vagy más tárgyi vagy jogi térítést határoztak meg.
Ha az elkobzott tárgy vis maior következtében megszűnt létezni, a volt tulajdonosnak nincs joga a jelen törvénnyel összhangban történő kárpótlásra.
A naturális formában történő visszaszármaztatás prioritásának elve
Az elkobzott vagyont a volt tulajdonos tulajdonába és birtokába kell visszaszármaztatni, ha pedig az a jelen törvény értelmében lehetetlen, a volt tulajdonosnak joga van a kárpótlásra.
Ha az elkobzott vagyon birtokba való visszaszármaztatása nem lehetséges azonnal, a volt tulajdonosnak az elkobzott tárgy tulajdonát kell visszaszármaztatni, a jelen törvény hatályba lépése pillanata szerinti birtoklóval - a jelen törvény eltérő rendelkezése hiányában - bérleti viszonyt kell kialakítani piaci feltételekkel.
A vagyon-visszaszármaztatásra vagy kárpótlásra kötelezett
Az államosított vagyon naturális formában való visszaszármaztatásának kötelezettje (a továbbiakban: kötelezett) a Szerb Köztársaság, az autonóm tartomány, a helyi önkormányzat, a közvállalat, gazdasági társaság vagy más jogi személy, amelynek alapítója a Szerb Köztársaság, autonóm tartomány vagy helyi önkormányzat, a többségi társadalmi tőkével rendelkező gazdasági társaság és a szövetkezet, ideértve a csődeljárás és felszámolás alatt levő gazdasági társaságokat és szövetkezetek is, amelyek a jelen törvény hatálybalépése napján az államosított vagyon tulajdonosai, birtoklói vagy az államosított vagyon felett használati joggal illetve rendelkezési joggal rendelkeznek - az őket megillető jogok terjedelmében.
A jelen törvény 23. szakaszának 4. bekezdésében foglalt esetben az a kötelezett, aki az említett bekezdésben foglalt telek használatára jogosult.
Az állami kötvényekben és pénzben történő kárpótlás kötelezettje a Szerb Köztársaság.
A jogszerző védelmének elve
A vagyon államosítását követően a vagyont a törvénnyel összhangban megszerző fél marad a tárgy tulajdonosa vagy birtoklója és szerzett jogai sérthetetlenek.
Egyéb jogszabályok alkalmazása
A kérelem szerinti eljárást a jelen törvény rendelkezései szerint kell végrehajtani. A jelen törvénnyel nem szabályozott kérdések tekintetében az általános közigazgatási eljárást szabályozó törvény rendelkezései az irányadók.
A jelen törvény nem sérti a tulajdonjog és a törvénnyel összhangban szerzett más jogok védelmére vonatkozó egyéb jogszabályokat, kivéve ha azok ellentétben állnak vele.
A vagyon-visszaszármaztatás vagy kárpótlás alapjainak ütközése
Az a kérelmező, akinek joga van különböző alapokon kérni bizonyos vagyon visszaszármaztatását, ugyanazon tárgyára vonatkozó kárpótlási jogát csak egy alapon valósíthatja meg.
A dokumentumok és adatok kiadása
A Szerb Köztársaság valamennyi szerve, az autonóm tartomány szervei, a helyi önkormányzati szervek és más szervek és szervezetek hatáskörük keretében kötelesek azonnal, de legkésőbb a kiadás iránti kérelem beérkezését követő 30 napon belül kiadni a szükséges, náluk rendelkezésre álló és a jelen szabályzat 42. szakaszának 3 - 6 bekezdéseiben foglalt összes dokumentumot és adatokat.
A kifizetett összeg be nem tudása és az elmaradt haszon
Azt a térítményt, amelyet a jelen törvény 2. szakaszában foglaltak alapján pénzben vagy értékpapírban kifizettek a volt tulajdonosnak, nem kell figyelembe venni a vagyon visszaszármaztatására illetve kárpótlásra vonatkozó jogosultság megállapításakor.
Nem kérhető a gyümölcsvisszaszármaztatás, sem az államosított vagyon használatának illetve működtetésének lehetetlensége következtében elmaradt haszon, valamint a vagyon államosításától annak visszaszármaztatásáig terjedő időszakban történő fenntartása alapján keletkezett kár megtérítése.
A VAGYON VISSZASZÁRMAZTATÁSA
A visszaszármaztatás tárgya
Ezzel a törvénnyel visszaszármaztatásra kerülnek a Szerb Köztársaság, az autonóm tartomány illetve a helyi önkormányzat köztulajdonában, állami, társadalmi és szövetkezeti tulajdonban levő ingatlan és ingó tárgyak, kivéve a szövetkezeti tag tulajdonában, társadalmi tulajdonban és a szövetkezet tulajdonában levő tárgyakat, amelyeket a birtokló térítés ellenében szerzett.
A visszaszármaztatás tárgyát az államosított ingatlanok képezik: telek, mezőgazdasági termőföld, erdők és erdőföldek, lakó- és irodaházak, lakások és üzlethelyiségek, valamint más épületek, amelyek a jelen törvény hatálybalépése napján léteznek.
A visszaszármaztatás tárgya a nyilvántartóban bejegyzett államosított ingó tárgyak, valamint más ingó tárgyak, amelyek a kulturális javakról szóló jogszabályok szerint kulturális javaknak és kiemelt jelentőségű kulturális javaknak számítanak és a jelen törvény hatálybalépésének napján léteznek.
1. Közös rendelkezések az ingatlanok visszaszármaztatásáról
A tulajdon és a birtok visszaszármaztatása
Az ingatlanok visszaszármaztatására vonatkozó közös rendelkezéseket minden esetben akkor kell alkalmazni, ha a jelen törvény egyes ingatlanok esetében másként nem rendelkezik.
A visszaszármaztatás kötelezettje a volt tulajdonosnak köteles a jelen törvénnyel összhangban visszaszármaztatni az elkobzott ingatlan feletti tulajdonjogot és birtoklást, kivéve ha az épületet a jelen törvény 17. szakasza értelmében nem bővítették
Ha az elkobzott ingatlant nem lehet teljes egészében visszaszármaztatni, a volt tulajdonosnak vissza kell származtatni az elkobzott ingatlan részét, a vissza nem származtatott rész kárpótlásával, ezzel a törvénnyel összhangban.
Kibővített épület
A jelen törvény értelmében az épület kibővítettnek számít, ha a törvénnyel összhangban hozzáépítettek vagy ráépítettek, ami növelte a bruttó felületet. A meglévő térméreten és kiterjedésen belül végzett építkezési munkálatok nem számítanak az épület kibővítésének a jelen törvény értelmében.
Ha az államosítást követően az épület kibővített, a volt tulajdonosnak az ingatlant akkora felülettel kell visszaszármaztatni, amekkorát elkoboztak tőle, a birtoklást pedig megállapodás vagy bírósági határozat alapján kell neki visszaszármaztatni, illetve a kibővített rész tulajdonosa és a volt tulajdonos megállapodással rendezhetik kölcsönös viszonyaikat a tárgyat képező épülettel szemben, ha ilyen megállapodás nem jöhet létre, kölcsönös viszonyaikat a hatáskörrel rendelkező bíróság rendezi.
Kivételek a naturális formában történő visszaszármaztatásban
Nem kell visszaszármaztatni a tulajdonjogot azon ingatlanok esetében, amelyek rendeltetése, illetve státusa a jelen törvény hatálybalépése napján a következő:
1) az alkotmány és a törvény alapján kizárólag köztulajdonban levő ingatlanok;
2) hivatali épületek és üzlethelyiségek, amelyek az állami szervek, az autonóm tartományi szervek, a helyi önkormányzat szerveinek és a részönkormányzati szervek törvénnyel megállapított illetékességének ellátására szolgálnak;
3) az egészségügyi, oktatási és nevelési, kulturális és tudományos vagy más intézmények, valamint a köztulajdon jogosultjai által alapított közszolgálatok tevékenységének ellátására szolgáló ingatlanok, amelyek visszaszármaztatása jelentős mértékben akadályozná ezeknek a szolgálatoknak a munkáját és működését;
4) a köztulajdon jogosultjai által alapított közvállalatok, tőketársaságok és energetikai, távközlési, közlekedési, vízgazdálkodási és közművesítési alárendelt társaságaik főtevékenységének folytatására szolgáló hálózatok, épületek, berendezések vagy más eszközök elválaszthatatlan összetevő részét képező ingatlanok;
5) azok az ingatlanok, amelyeknek visszaszármaztatása jelentős mértékben rontaná a nem privatizált privatizációs alany és a csődeljárás folyamatában jogi személyként eladás alatt levő alany főtevékenységének ellátásában a gazdasági, illetve technológiai fenntarthatóságot és működőképességet – amely ingatlanok az ő vagyonukat képezik;
6) a Nemzetgyűlés, a köztársasági elnök és a kormány reprezentatív szükségleteinek szánt ingatlanok;
7) a Szerb Köztársaság tulajdonában levő, a külföldi diplomáciai és konzuláris képviseletek, katonai és kereskedelmi képviseletek és a diplomáciai és konzuláris képviseleteknél levő képviselők elhelyezésére szolgáló ingatlanok;
8) a dedinjei palotakomplexum, amelynek jogállását külön törvény szabályozza, valamint egyéb, állami tulajdonban levő kiemelt jelentőségű ingatlan kulturális javak;
9) a privatizációs folyamatban privatizációs alanyok vagyonaként vagy tőkéjeként eladott, illetve szerzett ingatlan, a privatizációt szabályozó törvénnyel összhangban;
10) a többségi társadalmi, illetve állami tulajdonban levő vállalatok csődeljárása során eladott ingatlanok, valamint a többségi társadalmi, illetve állami tulajdonban levő, a csődeljárás során jogi személyként eladott csődadósok vagyonát képező ingatlanok;
11) a jelen törvénnyel megállapított más esetekben.
Nem származtathatóak vissza az államosított vállalatok.
A birtoklás átruházásának elhalasztása
Tevékenységének folytatása érdekébe a vagyon-visszaszármaztatásra kötelezettnek az ingatlan visszaszármaztatásáról szóló határozat meghozatala után is joga van bérlőként használni a tárgyat képező ingatlant az ügyvitelének alkalmazkodásához szükséges időszakban, a jelen törvény 20. szakaszának 1. és 2. bekezdésével összhangban. A volt tulajdonos és a kötelezett közötti jogokat és kötelezettségeket szerződéssel kell szabályozni.
Ha a vagyon visszaszármaztatásáról szóló határozat végrehajthatóságától számított három hónapon belül nem kötnek szerződést, a felek kérhetik, hogy a bíróság határozatával rendezze viszonyaikat.
Az ingatlanbérlő jogállása
A visszaszármaztatást képező ingatlan bérlőjének joga van az ingatlant tevékenysége folytatására használni, de legfeljebb az ingatlan visszaszármaztatásáról szóló határozat végrehajthatóságától számított három éven keresztül, azzal, hogy a volt tulajdonos és a kötelezett másként is megállapodhatnak.
Kivételesen, a többéves ültetvények és szőlő esetében a termőföldbérlő vagy az a személy aki a vagyon volt tulajdonosának való visszaszármaztatásáról szóló határozat meghozataláig, de legkésőbb a jelen törvény hatálybalépésétől számított egy éven belül előbérleti jog alapján szerződést köt a termőföld bérbevételéről, joga van a termőföldet 20 évig használni többéves ültetvények esetében, illetve 40 évig szőlőültetvények esetében.
A jelen szakasz 1.és 2. bekezdésében említett határidőben a bérbeadó helyébe lépett volt tulajdonosnak joga van a bérletre, de nem módosíthatja egyoldalúan a bérlet árát és a meglévő bérleti szerződés más rendelkezéseit.
A volt tulajdonos jogérvényesítése meghiúsításának szándékával megkötött bérleti szerződésnek nincs jogi hatása.
Az ingatlan terhelése
Az ingatlanokat az államosításuk pillanatától létrehozott jelzáloggal való terheléstől mentesen kell visszaszármaztatni.
A jelen szakasz 1. bekezdésében említett jelzáloggal biztosított követelésekért a Szerb Köztársaság vállalja a szavatosságot, és a jelzálogadós iránti visszkereseti jog illeti meg.
Az ingatlan javára vagy terhére létesített meglévő telki szolgalom nem szűnik meg.
A harmadik személyek javára létrejött személyes szolgalmak megszűnnek.
2. Az államosított telek visszaszármaztatása
Melyik telket nem kell visszaszármaztatni
A jelen törvény értelmében a visszaszármaztatás tárgya a Szerb Köztársaság, az autonóm tartomány vagy helyi önkormányzat köztulajdonában levő telek, valamint az állami, társadalmi illetve szövetkezeti tulajdonban levő telek.
Nem származtatható vissza a beépített telek, ha a jelen törvény az egyes esetekről eltérően nem rendelkezik.
Nem származtatható vissza az a telek, amelyen a jelen törvénnyel összhangban közterületek vannak, vagy a jelen törvény hatálybalépése napján érvényben levő tervdokumentummal közrendeltetésű épület kiépítését tervezték rajta, a területrendezést, építést és telkeket szabályozó törvénnyel összhangban, valamint az a telek, amelyen olyan épületek épültek, amelyek a jelen törvény 18. szakaszával összhangban nem képezik a naturális formában történő visszaszármaztatás tárgyát, az a beépítetlen telek, amely tekintetében a területrendezést, építést és telkeket szabályozó törvénnyel összhangban a jelen törvény hatálybalépése idején jogerős határozat van elhelyezkedési engedélyről.
Nem származtatható vissza az a telek, amelyen a jelen törvény hatálybalépése napján érvényben levő tervdokumentumban előirányozták a gazdaságfejlesztési projektum megvalósítása funkciójában levő épület kiépítését, a szociális lakásra szánt épület szociális lakást szabályozó törvénnyel összhangban történő kiépítését és lakások az építőipar a lakásépítés finanszírozására szolgáló hitelkamatok 2010. évi szubvencionálása általi támogatásainak intézkedéseiről szóló rendelettel (az SZK Hivatalos Közlönye, 4/10. szám) összhangban történő kiépítését, ha az említett lakások kiépítésének beruházója a Szerb Köztársaság, a telek a helyi önkormányzat által a piaci ártól illetve bérlettől alacsonyabb áron történő elidegenítésének vagy bérbeadásának, illetve térítésmentes bérbeadásának feltételeiről és módjáról szóló rendelettel összhangban (az SZK Hivatalos Közlönye, 13/10. és 54/11. szám), azzal a feltétellel, hogy a jelen törvény hatálybalépése napját követő 60 napos határidőn belül az adott telek tulajdonosai a kormánynak megküldik az adott telek kataszteri birtokrészeinek listáját, a kormány pedig saját aktusával a kérelem benyújtásától számított 60 napos határidőn belül hitelesíti a kataszteri birtokrészeket erre a rendeltetésre.
Nem származtatható vissza az a telek, amelyen a törvénnyel összhangban állandó jellegű épület épült, a telken pedig nem végezték el a használati jog tulajdonjoggá való átváltoztatását, a tervezésről és építésről szóló törvény 101. szakaszával összhangban (az SZK Hivatalos Közlönye, 72/09. és 81/09. szám - kiigazítás, 64/10. szám - AB és 24/11. szám - a továbbiakban: a tervezésről és építésről szóló törvény).
Nem származtatható vissza az a telek, amelyen engedély nélkül épült épület és a legalizációs eljárás során az épület rendszeres használatára szolgáló telekként határoznak meg, a területrendezést, építést és telkeket szabályozó törvénnyel összhangban.
A szakasz 5. bekezdésében foglalt esetben a Ügynökség az eljárást a legalizáció jogerős befejezéséig felfüggeszti.
Melyik telket kell visszaszármaztatni
A nem kiépített állami tulajdonban levő telek volt tulajdonosának, amelyen tulajdonosként vagy működtetőként a Szerb Köztársaság, az autonóm tartomány vagy a helyi önkormányzat van bejegyezve, a telek a jelen törvény rendelkezéseivel összhangban kerül visszaszármaztatásra.
Függetlenül az épület kiépítésének időpontjától, az épület tulajdonosa vagy az épület külön részének tulajdonosa, aki az államosítás idején tulajdonosa volt annak a teleknek, amelyen az adott épület épült, tulajdonjogot, illetve társtulajdonjogot gyakorolt az adott telek felett, ha ezt a jogát nem átváltoztatás alapján valósítja meg a tervezésről és építésről szóló törvény 101. szakaszával összhangban.
A beépítetlen állami tulajdonban levő telek volt tulajdonosának, akinek használati joga van, a telket vissza kell származtatni, ha a tulajdonjogot nem a használati jog tulajdonjoggá való átváltoztatásával valósítja meg a tervezésről és építésről szóló törvény 101. szakaszával összhangban.
A jelen törvény 18. szakasza 1. bekezdésének 9) pontjától eltérően, a volt tulajdonosnak a beépítetlen telek feletti tulajdonjogot és használati jogot vissza kell származtatni, ha a tervezésről és építésről szóló törvény 103. szakaszában foglalt személy a jelen törvény hatálybalépésének napját követő 60 napos határidőn belül nem nyújtotta vagy nem nyújtja be a kérelmet az átváltoztatásra és ha nem kerül sor a használati jog térítés ellenében tulajdonjoggá való átváltoztatására a kérelem benyújtásától számított két éven belül, azzal a feltétellel, hogy a vevő a privatizációs folyamatban megkötött eladási szerződésben elfogadta a vagyon visszaszármaztatását.
A volt tulajdonosnak nincs joga annak a beépítetlen teleknek a visszaszármaztatására, amelynek használatára jogosultként a tervezésről és építésről szóló törvény 104. szakaszának 1. bekezdésében foglalt személy van bejegyezve, a térítés ellenében történő átváltoztatás eljárásának befejezéséig, az említett törvénnyel és a törvény 108. szakaszának 1. bekezdésében foglalt törvénynél alacsonyabb rangú aktussal összhangban és ha a használati jog tulajdonjoggá való átváltoztatására az átváltoztatásra benyújtott kérelemtől számított két éven belül sor kerül. A volt tulajdonosnak nincs joga a beépítetlen telek visszaszármaztatására, amely 2003. május 13-tól a jelen törvény hatálybalépésének napjáig hosszú távú bérletben van, a területrendezési tervezést, építést és telkeket szabályozó törvénnyel összhangban, kivéve ha a szerződést felbontják, azzal a feltétellel, hogy a volt tulajdonos a kérelmet a jelen törvény rendelkezéseivel összhangban nyújtotta be.
A volt tulajdonosnak vissza kell származtatni annak a beépítetlen teleknek a tulajdonjogát és használati jogát, amely felett bizonyos személynek – a használatra jogosultnak joga van az átváltoztatásra a tervezésről és építésről szóló jogszabályokkal összhangban, használati joga pedig az említett jogszabályokkal összhangban kérelmére megszűnt.
Ha a törvényben vagy szerződésben előirányzott bizonyos indokok miatt a jelen szakasz 5. bekezdésében említett hosszú távú bérletről szóló szerződést felbontják, a bérbeadó köteles azonnal, de legkésőbb a szerződés felbontásától számított nyolc napos határidőn belül értesíteni az Ügynökséget erről a tényről, a volt tulajdonos kérelme szerinti eljárás befejezése érdekében, ha a kérelmet a jelen törvény rendelkezéseivel összhangban nyújtotta be.
Annak a volt tulajdonosnak, aki a beépítetlen telek feletti használati jogot átruházta harmadik személyre, nincs joga a törvénnyel összhangban történő visszaszármaztatásra, sem kárpótlásra.
3. A termőföld, az erők és erdőföldek visszaszármaztatása
Melyik földet kell visszaszármaztatni
A volt tulajdonosnak a jelen törvény 2. szakaszában foglalt jogszabályok alkalmazásával elkobzott termőföld, erdőföld és erdők feletti tulajdonjogot kell visszaszármaztatni.
Ha az elkobzott termőföld, illetve erdőföld a tagosítás, illetve határrendezés tárgya volt az elkobzás után, a volt tulajdonosnak joga van annak a földnek a visszaszármaztatására, amely az adott föld tagosítási tömegéből jutott.
Melyik földet nem kell visszaszármaztatni
A termőföld és erdőföld feletti tulajdonjogot nem kell visszaszármaztatni, ha a jelen törvény hatálybalépése napján:
1) a kataszteri birtokrészen a jelen törvény hatálybalépése napján működő épület épült, a kataszteri birtokrésznek azt a területét, amely az épület rendes használatára szolgál, illetve ha a földkomplexumon a jelen törvény hatálybalépése napján működő több épület épült, azt a földterületet, amely gazdaságilag indokolt ezeknek az épületeknek a használatához;
2) a visszaszármaztatás tárgyát képező földhöz vezető út kiépítése érdekében a föld új parcellázása szükséges;
3) a föld visszterhes jogi ügylettel szerzett társadalmi, illetve szövetkezeti tulajdon.
A jelen szakasz 1. bekezdésének 1) pontja szerint a visszaszármaztatásra nem kerülő földterület megállapításának közelebbi kritériumait kormányrendelettel kell szabályozni.
Használati jog és bérlet
Annak a személynek, akinek a végrehajtható határozat meghozatalának napján használati joga volt a termőföld fölött, ez a joga a vagyon volt tulajdonosának való visszaszármaztatásáról szóló határozat végrehajthatósága napján megszűnik. Az a személy, akinek használati joga volt a termőföld felett, a birtokot a volt tulajdonosnak a vetés betakarítása után köteles átadni, de legkésőbb október 30-ig abban az évben, amikor a határozat végrehajthatóvá vált, ha pedig a határozat a fenti dátum után vált végrehajthatóvá, az első vetés következő évben történő betakarítását követő nyolc napos határidőn belül.
Ha a termőföldet a termőföldet szabályozó törvénnyel összhangban bérbe adták, az a bérlő birtokában marad a bérleti szerződés lejártáig, ha a jelen törvény eltérően nem rendelkezik, kivéve azt az esetet, ha a felek másban egyeznek meg, azzal, hogy a bérletet a határozat végrehajthatóságától a bérlő a volt tulajdonosnak fizeti.
4. Lakóépületek és hivatali épületek visszaszármaztatása
A volt tulajdonosoknak vissza kell származtatni a jelen törvény 2. szakaszában foglalt jogszabályok alkalmazásával elkobzott lakóépületeket, házakat, lakásokat, garázsokat és egyéb melléképületeket.
A jelen szakasz 1. bekezdésétől eltérően nem kell visszaszármaztatni azokat a lakóépületeket és házakat, amelyekben emeleti tulajdon esetében a törvénnyel összhangban megszűnt az épület, illetve ház feletti tulajdonjog.
Azokat a lakóépületeket, házakat és lakásokat, amelyekben törvényben védett lakójog áll fenn, a volt tulajdonosnak tulajdonába kell visszaszármaztatni, aki a visszaszármaztatásról szóló határozat végrehajthatóságának napjától a védett lakó bérbeadója lesz, a lakást szabályozó törvénnyel meghatározott feltételek mellett.
Hivatali épületek és üzlethelyiségek
A hivatali épületeket és üzlethelyiségeket a volt tulajdonosnak tulajdonába és birtokába kell visszaszármaztatni, kivéve, ha azokat az államosított vállalat tőkéjébe fektették be üzletrészek és részvények megszerzése érdekében.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt hivatali épületek és üzlethelyiségek, amelyeket valamilyen fajta bérbe vagy hasonló viszonyba adtak, a volt tulajdonosnak tulajdonába a jelen törvénnyel összhangban kell visszaszármaztatni, mégpedig a vagyon birtokba való visszaszármaztatásáról szóló határozat végrehajthatóságától számított három év eltelte után, ha a volt tulajdonos és a bérlő másképpen nem egyeznek meg. A tulajdon megszerzésétől a volt tulajdonos birtokba lépéséig terjedő időszakban vele a bérlő az előző tulajdonossal kötött szerződés szerinti jogviszonyba lép.
Ingó tárgyak visszaszármaztatása
Tulajdonba és birtokba a jelen törvény 15. szakaszának 3. bekezdésében foglalt meglévő államosított ingó tárgyakat kell visszaszármaztatni.
Nem kell visszaszármaztatni azokat a jelen szakasz 1. bekezdésében említett ingó tárgyakat, amelyek a jelen törvény hatálybalépésének napján múzeumok, képtárak, kiemelt jelentőségű ingatlan kulturális javak, vagy más hasonló intézmények gyűjteményének összetevő részét képezik.
Nem kell visszaszármaztatni azokat a jelen szakasz 1. bekezdésében említett ingó tárgyakat, amelyeket a privatizációs eljárás során eladtak, a privatizációt szabályozó törvénnyel összhangban.
A kárpótlás formája és mértéke
A kárpótlás a Szerb Köztársaság állami kötvényeiben és a kárpótlás előlegben történő kifizetését szolgáló pénzben történik.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt kárpótlás teljes összege nem veszélyeztetheti a Szerb Köztársaság makroökonómiai stabilitását és gazdasági fejlődését, így erre a célra két milliárd euró áll rendelkezésre, a valamennyi kárpótlásra jogosultnak járó kamatok összegével növelve, mely kamatokat 2%-os évi kamatlábbal kell elszámolni 2015. január 1-jétől a jelen törvényben megállapított esedékességek határidejéig.
A kárpótlás megállapítása
A kárpótlás összegét euróban kell meghatározni, úgy, hogy a kárpótlási alapot a két milliárd euró összeg és a kárpótlásra való jogosultságról szóló határozattal megállapított kárpótlási alap teljes összege közötti aránnyal kapott szorzószámmal kell szorozni a jelen szakasz 5. bekezdésében említett meg nem állapított alapok felbecslésével növelve. A szorzószámot két tizedesre kell kikerekíteni.
A jelen törvény 30. szakaszának rendelkezései végrehajtása érdekében a kormány a pénzügyekkel megbízott miniszter javaslatára a jelen törvény 42. szakaszának 1. bekezdésében foglalt nyilvános felhívás közzétételének napjától számított három éven belül meghatározza a jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt szorzószámot.
A jelen törvény rendelkezései értelmében egy volt tulajdonos elkobzott vagyona alapján a törvény 1. szakaszában foglalt valamennyi alap szerint teljes kárpótlást lehet megvalósítani, amely közérdekből nem haladhatja meg az 500 000 eurót.
Abban az esetben, ha egy törvényes örökös a jelen törvény rendelkezései értelmében több volt tulajdonos elkobzott vagyona alapján valósítja meg jogát, ennek az örökösnek a valamennyi volt tulajdonos után járó kárpótlás, azok törvényes maximuma keretében, közérdekből nem haladhatja meg az 500 000 eurót.
Ha a jelen törvény 42. szakaszának 1. bekezdésében említett nyilvános felhívás közzétételének napjától számított három éven belül nem hozzák meg a kárpótlási jogosultságról szóló összes határozatot, a jelen szakasz 1. bekezdésében említett szorzószám meghatározásához szükséges meg nem állapított alapokat az Ügynökség fogja felbecsülni.
Az elkobzott ingatlanok kárpótlásának alapja azonos az ingatlannak illetékes szerv által felbecsült értékével, ezzel a törvénnyel összhangban, euróban kifejezve a Szerb Nemzeti Bank felbecslés napján érvényben levő hivatalos középárfolyama szerint.
A jelen szakasz 1. bekezdésében említett illetékes szerv az Ügynökség kérelmére az abszolút jogok átruházásáért fizetendő adóalap megállapítási rendjének megfelelő eljárásban meghatározza az ingatlan értékét, a törvénnyel összhangban.
Az ingatlan értékét a jelen szakasz 1. bekezdése értelmében az illetékes szerv az ingatlan helye szerint állapítja meg. Az ingatlan értékét az elkobzás napján való állapot alapján kell megállapítani, a felbecslés napján fennálló érték szerint.
Ha az elkobzott föld az elkobzás idején termőföld volt, a felbecslés napján pedig telek státusa van, ennek a teleknek az értékét telek értékeként kell felbecsülni.
Azoknak az épületeknek az értéke, amelyek nem léteznek a felbecslés pillanatában, azonos vagy hasonló, azonos vagy hasonló rendeletetésű, azon a helyen vagy a közeli környezetben levő épületek értéke alapján kell megállapítani, a jelen törvény rendelkezéseivel összhangban.
Ha az elkobzás után az épület területének négyzetméterenkénti növelése alapján értéke a jelen szakasz 2. bekezdésében foglalt felbecslés szerint növekedett, értékét csökkenteni kell, a terület bruttó növelésének arányában.
Az ingó tárgyak értékének megállapítása
A jelen törvény 29. szakaszának 1. bekezdésében foglalt meglévő ingó tárgyak értékét euróban kell megállapítani piaci értéküknek megfelelően, amelyet az Ügynökség a megfelelő szakmai képességgel rendelkező bírósági szakértő révén állapít meg.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt ingó tárgyak értéke megállapításának módját és módszertanát részletesen kormányrendelettel kell meghatározni, a pénzügyekkel megbízott minisztérium javaslatára.
A vállalatok, illetve vállalatrészek értékének megállapítása
Azoknak az elkobzott vállalatoknak, melyek esetében a vagyonelkobzásról szóló aktusban a jelen törvény 2. szakaszában foglalt megfelelő jogszabályokkal összhangban feltüntették a tiszta cselekvő vagyont, a kárpótlási alapot a dinárnak az amerikai dollárral szembeni - az elkobzás napján jelzett – paritása, és a dinárnak az amerikai dollárral szembeni – a határozathozatal napján jelzett - paritása alapján értékelt tiszta cselekvő vagyon képezi.
Kivételesen, azon vállalatok esetében, amelyeknél nem a tiszta cselekvő vagyon van feltüntetve az elkobzásról szóló aktusban, a kárpótlási alapot az elkobzás napján bejegyzett, a jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt módon átértékelt alaptőke képezi.
Azon vállalatok esetében, amelyeknek társtulajdonosa van, a jelen szakasz 1. és 2. bekezdésében foglalt kárpótlás tárgyának értékét a társtulajdonosok között kell elosztani az adott vállalat feletti tulajdonban való részvétel arányának megfelelően.
A vállalat egy vagy több társtulajdonosa részvényeinek, azaz üzletrészének elkobzását a jelen törvény értelmében a vállalatrész elkobzásának kell tekinteni, így a visszaszármaztatási tárgy értékét a jelen szakasz 3. bekezdésének alkalmazásával kell megállapítani.
Állami kötvények
A jelen törvény 30. szakaszában foglalt kárpótlás alapján létrejött köztartozás rendezése érdekében a Szerb Köztársaság euróra szóló kötvényeket bocsát ki.
A jelen szakasz 1. bekezdésében említett kötvényeket nem anyagi formában kell kibocsátani, szelvények nélkül, külön-külön minden évre vonatkozóan és be kell jegyezni a Központi Jegyzékben, az értékpapír-letétben és -klíringben (a továbbiakban: Központi Jegyzék).
A jelen szakasz 1. bekezdésében említett kötvények névre szólóak, átruházhatóak és euróban kerülnek kifizetésre.
A kötvények alapvető elemeit, a kibocsátás összegét és a kötvények szétosztásának és megfizettetésének feltételeit a kormány szabályozza a pénzügyekkel megbízott minisztérium javaslatára, legkésőbb 2014. december 31-ig.
A kötvények 15 éves határidőn belül esedékesek és évi részletekben kerülnek kifizetésre 2015-től kezdve, kivéve a jelen törvény hatálybalépése napján a 70 évnél idősebb személyek kötvényeit, amelyek öt éves határidőn belül esedékesek, illetve a jelen törvény hatálybalépésének napján a 65 évnél idősebb személyek kötvényeit, amelyek 10 éves határidőn belül esedékesek.
Abban az esetben, ha a kárpótlásról szóló határozat a kötvény 2015. évi első részletének esedékessége után válik jogerőssé, a jogosultnak a kötvény esedékes évi részletét a vele járó kamattal kell kifizetni.
A jelen törvénnyel összhangban kibocsátott kötvények forgalma szabad.
A jelen törvénnyel összhangban kibocsátott kötvények forgalma és birtoklása mindennemű adótól mentes.
A jelen törvényben foglalt kötvények a tőzsdén megvásárolhatóak és eladhatóak.
Eszköz-forrás
A kibocsátott kötvények alapján létrejött tartozások kiegyenlítésére és a pénzbeli előlegek kifizetésére szolgáló eszközök forrásai a következők:
1) a privatizációs eljárás során célszerűen leválasztott eszközök;
2) a telekhasználati jog térítés ellenében történő tulajdonná való átváltoztatásával megvalósított eszközök, amelyeket külön törvény irányoz elő;
3) a Szerb Köztársaság költségvetésében előirányzott céleszközök.
A jelen szakasz 1. bekezdésében említett eszközöket a pénzügyekkel megbízott minisztériumnak a Szerb Nemzeti Banknál vezetett célszámlájára kell befizetni és csak a kárpótlás kifizetésére használhatóak fel.
A Szerb Köztársaság, az autonóm tartomány, illetve a helyi önkormányzat köteles a jelen szakasz 1. bekezdésével összhangban megvalósított eszközöket a megfizettetéstől számított 15 napon belül befizetni.
A kárpótlási előleg
A Szerb Köztársaság a vissza nem térítendő kárpótlási előleget a volt tulajdonosnak a kárpótlási jogosultságról szóló jogerős határozat alapján pénzben fizeti ki, a volt tulajdonost valamennyi alap szerint megillető kárpótlási alap 10%-át kitevő összegben.
Abban az esetben, ha a volt tulajdonos helyett a jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt jogot törvényes örökösei valósítják meg, az előleget a törvényes örökösökre kell osztani összhangban megállapított részesedésükkel.
A valamennyi alap szerinti, jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt előleg összege nem lehet nagyobb 10 000 eurónál volt tulajdonosokként.
A szakasz 1. bekezdésében foglalt kifizetett előleggel csökkenteni kell a kötvényeket képező kárpótlást.
Adók, illetékek és eljárási költségek
A jelen törvény szerinti vagyonszerzést és kárpótlás megvalósítását egyik adónem sem érinti, és valamennyi közigazgatási és bírósági illeték fizetésétől is mentes.
Az eljárás költségei a kérelmezőt terhelik, a törvénnyel összhangban.
A jelen szakasz 2. bekezdésétől eltérően a kérelmező nem köteles kifizetni a Köztársasági Földmérési Hivatal munkájának és szolgáltatásainak költségeit, amelyek az adott szervet terhelik. A kérelmező köteles kifizetni a földmérési szolgálat munkájáért járó térítést, ha alkalmazása elkerülhetetlen a kérelem szabályszerű megoldásához.
A VAGYON-VISSZASZÁRMAZTATÁSI ÉS A
KÁRPÓTLÁSI ELJÁRÁS
Az eljárásban részvevő felek
Az eljárásban résztvevő fél az a személy, akinek kérelme alapján eljárást indítottak vagy akinek jogi érdeke áll fenn, a kötelezett és a köztársasági vagyonjogi ügyész.
A hatáskörrel rendelkező szerv
A vagyon visszaszármaztatása iránt benyújtott kérelem szerint az Ügynökség, mint nyilvános ügynökség folytatja az eljárást területi egységei révén, a jelen törvénnyel és az általános közigazgatási eljárást szabályozó törvénnyel összhangban.
Az Ügynökség a Szerb Köztársaság egész területén szétosztásra kerülő legalább két napilapban, valamint a pénzügyekkel megbízott illetékes minisztérium és az Ügynökség honlapján a jelen törvény hatálybalépésétől számított 120 napos határidőn belül nyilvános felhívást tesz közzé vagyon-visszaszármaztatási kérelmek benyújtására.
A vagyon visszaszármaztatására irányuló kérelmet a jelen törvénnyel összhangban az elkobzott vagyon volt tulajdonosai, illetve törvényes örökösei és jogutódjai nyújtják be.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt kérelmet benyújthatja a volt tulajdonos valamennyi törvényes örököse közösen vagy külön-külön.
A kérelem benyújtására a jelen törvény értelmében joga van az elkobzott vagyon valamennyi volt tulajdonosának, törvényes örököseinek vagy jogutódjainak, függetlenül attól, hogy az elkobzott vagyon bejelentéséről és nyilvántartásba vételéről szóló törvénnyel (az SZK Hivatalos Közlönye, 45/05. szám) összhangban benyújtották-e a bejelentést.
A kérelem benyújtása és tartalma
A kérelmet az Ügynökség a jelen törvény 40. szakaszának 2. bekezdésében említett nyilvános felhívásának a pénzügyekkel megbízott illetékes minisztérium honlapján való közzétételétől számított két éves határidőn belül kell benyújtani.
A kérelmet az Ügynökségnél - az illetékes területi egységnél - postai tolóablak útján formanyomtatványon, a szükséges bizonyítékokkal kell benyújtani.
A kérelem adatokat tartalmaz:
1) a volt tulajdonosról – utónevét, egyik szülőjének utónevét és családi nevét, születési idejét és helyét, lakóhelyét, illetve tartózkodási helyét és a vagyon elkobzásának idejét, állampolgárságát, illetve az alapítvány megnevezését és székhelyét;
2) az elkobzott vagyonról, amelyre a kérelem vonatkozik - fajtáját, megnevezését, nagyságát, illetve területét, helyét, a kataszteri birtokrész számát a régi és az érvényes felmérés szerint, a vagyon külalakját és állapotát az elkobzás idején, illetve megfelelő adatokat az ingó tárgyak esetében;
3) a volt tulajdonosnak az elkobzott vagyon feletti tulajdonjogáról;
4) az elkobzás alapjáról, idejéről és aktusáról;
5) a kérelmezőről - utónevét, egyik szülőjének utónevét és családi nevét, adatokat a születéséről, lakóhelyéről, állampolgáságáról, a polgár személyi számát, a meghatalmazott személy utó- és családi nevét és lakóhelyét, illetve az alapítvány megnevezését és székhelyét, adatokat az alapítványt képviselő és az alapítvány nevében eljáró személyről;
6) a kérelmező jogi kapcsolatáról a volt tulajdonossal.
A kérelemhez a következő bizonyítékok eredeti példányát vagy hitelesített fénymásolatát kell csatolni:
1) a jelen szakasz 3. bekezdésének 1) és 5) pontjában foglalt adatokhoz – születési, illetve halotti anyakönyvi kivonatot, jegyzék-kivonatot, amelyben az alapítvány be van jegyezve, meghatalmazást, ha pedig a kérelmezőnek nincs állandó lakhelye a Szerb Köztársaság területén, a kézbesítési meghatalmazott felhatalmazását is, valamint egyéb bizonyítékokat, amelyek alapján nyilvánvalóan meg lehet állapítani a kért adatokat;
2) a jelen szakasz 3. bekezdésnek 2) pontjában foglalt adatokhoz – ingatlan-nyilvántartási kivonatot, ingó tárgyak jegyzék-kivonatát, a Köztársasági Földmérési Hivatal bizonylatát a kataszteri birtokrész régi és új felmérés szerinti azonosításáról, kivéve azokat a birtokrészeket, amelyeken tagosítást hajtottak végre;
3) a jelen szakasz 3. bekezdésének 4) pontjában foglalt adatokhoz – a vagyon államosításáról szóló okmányt vagy annak a hivatalos közlönynek a megnevezését, számát és évét, amelyben az aktust közzétették, az elkobzás tárgyának pontos feltüntetésével, stb.;
4) a jelen szakasz 3. bekezdésének 6) pontjában foglalt adatokhoz – anyakönyvi kivonatot, öröklésről szóló végzést, jogi személyek cégkivonatát, illetve egyéb bizonyítékot, amely alapján nyilvánvalóan meg lehet állapítani a kérelmező és a volt tulajdonos közötti jogi kapcsolatot;
5) minden egyéb bizonyítékot, amellyel a kérelmező rendelkezik és jelentős lehet a kérelem szerinti határozathozatalban.
A külföldi állampolgárnak a kérelemhez mellékelni kell a bizonyítékot, hogy a vagyon-visszaszármaztatásra vonatkozó jogosultság érvényesítése tekintetében nem áll fenn a jelen törvény 5. szakaszában foglalt akadályozó körülmény, kivéve azokat a bizonyítékokat, illetve tényeket, amelyeket az Ügynökség hivatalból állapít meg a jelen törvény 5. szakaszának 5. bekezdése értelmében.
A jelen törvény 6. szakaszának 1. bekezdésében foglalt személy köteles a kérelemhez csatolni a rehabilitációról szóló jogerős bírósági határozatot, illetve a bizonyítékot, hogy benyújtotta a rehabilitáció iránti kérelmet.
A kérelemnek tartalmaznia kell a jelen szakasz 3. bekezdésének 1), 2), 5) és 6) pontjaiban foglalt adatokat. A kérelemhez csatolni kell a jelen szakasz 4. bekezdésének 1), 3) és 4) pontjaiban foglalt bizonyítékokat is.
A kérelem formanyomtatványát, a kérelem átvételének és kezelésének módját és rendjét, valamint azoknak a postáknak a listáját, amelyeknél be lehet nyújtani a kérelmet, a pénzügyekkel megbízott illetékes miniszter fogja előírni.
A kérelem visszautasítása
Azt a kérelmet, amely nem tartalmazza a jelen törvény 42. szakaszának 7. bekezdésében foglalt adatokat és, amelyhez nem csatolták a fenti szakaszban említett bizonyítékokat, vissza kell utasítani mint hiányosat.
Annak a személynek, akinek kérelmét a jelen szakasz 1. bekezdése értelmében visszautasították, joga van a jelen törvény 42. szakaszának 1. bekezdésében foglalt határidőig új kérelmet benyújtani.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt aktus ellen fellebbezésnek nincs helye, de közigazgatási per indítható.
Az Ügynökség területi egységeinek illetékessége
Az Ügynökség területi egységeinek illetékességét a volt tulajdonosnak a vagyon elkobzása idején a Szerb Köztársaságban levő lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint kell megállapítani.
Ha az illetékességet nem lehet meghatározni a jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt módon, az Ügynökség azon területi egysége az illetékes, amelyet az Ügynökség igazgatója kijelöl.
Az Ügynökség felfüggeszti az eljárást a legalizációs vagy rehabilitációs eljárás befejezéséig, vagy ha előzetes kérdésként olyan kérdés jelenik meg, amelynek rendezése kizárólag a bírósági hatáskörbe tartozik, valamint a jelen törvény 23. szakaszának 4. és 5. bekezdéseiben előirányzott esetekben.
A határozat meghozatalának határideje
Az Ügynökségnek a teljes kérelemről legkésőbb hat hónapos határidőn belül kell dönteni, kivételesen, a túlságosan bonyolult tárgyak esetében a hiánytalan kérelem átvételétől számított egy éven belül.
A vagyon visszaszármaztatásáról vagy kárpótlásról szóló határozat
Az Ügynökség megállapítja a kérelemről való döntéshozatal tekintetében jelentős összes tényeket és körülményeket és határozatot hoz, amelyben meghatározza a jogosult személyt, a visszaszármaztatásra kerülő vagyont, illetve azt a vagyont, amely helyett kárpótlás jár, a jelen törvény 37. szakaszában foglalt kárpótlási alap és előleg összegét, a jogosult személyt, a megállapított kötelezettségek teljesítésének módját és határidejét. A kárpótlás mértékét a jelen törvény 31. szakaszában foglalt szorzószám megállapítását követően kell megszabni, a kárpótlásra vonatkozó jogosultság megállapításáról szóló határozat kiegészítésével.
Ha a kérelem több ingatlant, illetve ingó tárgyat foglal magában, az 1. bekezdésben említett szerv több vagyon-visszaszármaztatási határozatot hozhat.
A visszaszármaztatásról szóló határozat a hatáskörrel rendelkező szerveknek elrendeli a határozat végrehajtását, valamint az esetleges terhek törlését.
Az elsőfokú határozatot az Ügynökség a kérelmezőnek, a kötelezettnek és a köztársasági vagyonjogi ügyésznek küldi meg.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt határozat megállapítja a jogosultat, illetve jogosultak személyét, a következők szerint:
1) a volt tulajdonos – ha életben van;
2) a volt tulajdonos törvényes örökösei - a volt tulajdonos utáni öröklésről szóló jogerős végzés alapján, ha létezik ilyen végzés, ha pedig ilyen végzés nincs, a jogosultakat határozattal csak akkor kell megjelölni, ha a mellékelt dokumentációból vitathatatlanul megállapítható valamennyi törvényes örökös személye.
Abban az esetben, ha a jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt határozatban több jogosult van megjelölve, meg kell határozni a mindegyiküket külön megillető vagyonrészt, illetve a kárpótlás részét a volt tulajdonos utáni öröklésről szóló jogerős végzés alapján, ha létezik ilyen végzés, vagy pedig a törvényes örökösöknek az elsőfokú szerv előtt létrejött megállapodása szerint.
Ha a jogosultakat és részesedéseiket nem lehet megállapítani a jelen szakasz 5. és 6. bekezdéseinek rendelkezései alkalmazásával, az elsőfokú szerv a jelen törvény szerinti jogosultságot kérelmezőket utasítja a jelen törvény 45. szakaszával összhangban, hogy ezeket a kérdéseket mint előzeteseket rendezzék a hatáskörrel rendelkező bíróságnál.
A jelen szakasz 7. bekezdésében foglalt eljárás keretében az illetékes bíróság a hagyaték elbírálására vonatkozó szabályok értelemszerű alkalmazásával peren kívüli eljárásban megállapítja a volt tulajdonos törvényes örököseit és azok részesedését az elkobzott vagyon visszaszármaztatására vagy a kárpótlásra vonatkozó joguk tekintetében, miközben a bíróság nem bocsátkozik bele, hogy ezek a személyek eleget tesznek-e a jelen törvény rendelkezései szerinti jogosultság megvalósításához szükséges feltételeknek.
Az Ügynökség a jelen szakasz 5. bekezdésének 2) pontjában foglalt határozata, illetve a bíróság a jelen szakasz 8. bekezdésében foglalt végzése a volt tulajdonos törvényes örököseinek és részesedéseiknek meghatározásáról, csak az Ügynökség előtt az elkobzott vagyon visszaszármaztatására vonatkozó jogosultság, illetve kárpótlásra vonatkozó jogosultság megvalósítása érdekében folytatott eljárásban érvényes.
A jogosult, illetve törvényes örökösök jelen szakasz szerinti megállapításánál nincs jelentősége a jelen törvény rendelkezései szerinti jogosultság megvalósítását kérelmező korábbi örökös nyilatkozatának.
A jelen törvény rendelkezései szerinti jogosultság megvalósítását kérelmezők, akiket a jelen szakasz rendelkezései szerint nem határoztak meg jogosultként, jogukat peres eljárás útján valósíthatják meg – keresetlevél benyújtásával a jogosultként, illetve törvényes örökösökként meghatározott személyek ellen.
Abban az esetben, ha a jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt szerv megállapítja, hogy nincs törvényes alapja a visszaszármaztatásnak vagy kárpótlásnak, határozatot hoz a benyújtott kérelem elutasításáról.
A vagyon visszaszármaztatásáról szóló jogerős határozatot az Ügynökség a Szerb Köztársaság Köztársasági Vagyonügyi Igazgatóságának küldi meg, a termőföld, az erdő és erdőföld vonatkozásában pedig a mezőgazdasági ügyekkel megbízott minisztériumnak.
A jelen törvény 47. szakaszában foglalt elsőfokú határozat ellen a kérelmező, a kötelezett és a köztársasági vagyonjogi ügyész a határozat kézhezvételétől számított 15 napos határidőn belül fellebbezéssel élhetnek a pénzügyekkel megbízott minisztériumnál, mint másodfokú szervnél.
A pénzügyekkel megbízott minisztérium a benyújtott fellebbezésről annak átvételétől számított 90 napon belül köteles dönteni.
A másodfokú határozat ellen közigazgatási per indítható.
A jelen szakasz 3. bekezdésben foglalt közigazgatási per megindítására benyújtott keresetlevél szerinti eljárás sürgősnek tekintendő.
A határozat végrehajtása
A vagyon visszaszármaztatásáról szóló jogerős határozat alapján a tulajdonosnak joga van bejegyeztetni a tárgyat képező ingatlan feletti tulajdonjogot.
A vagyon visszaszármaztatásáról szóló jogerős határozat alapján, amely szerint a visszaszármaztatás kötelezettje csődeljárás, illetve felszámolás alatt levő tőketársaság vagy szövetkezet, a volt tulajdonosnak joga van követelni a vagyon kivonását a csődadós, illetve felszámolási adós csődtömegéből, illetve felszámolási tömegéből.
A kárpótlást elrendelő végrehajtható határozat alapján az állami kötvények, azaz a kibocsátásukról szóló bizonylat átadásában illetékes szerv vagy szervezet a kötvényeket átadja a jogosultnak, illetve jogosultaknak.
A jelen szakasz 3. bekezdésében foglalt határozatot akkor kell végrehajtottnak tekinteni, amikor elvégzik a jogosult kötvények feletti tulajdonának a Központi Jegyzékbe való bejegyzését.
A kérelmek nyilvántartása és a jelentéstétel
Az Ügynökség elektronikus formában nyilvántartást vezet a benyújtott kérelmekről, a vagyon megállapított értékéről (kárpótlási alap) és a kérelmek szerinti kárpótlásról, valamint a megoldott tárgyakról.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt nyilvántartás és adatok alapján az Ügynökség legkésőbb a jelen törvény 42. szakaszának 1. bekezdésében foglalt nyilvános felhívás közzétételének napjától számított három éves határidőn belül a pénzügyekkel megbízott minisztérium révén a kormánynak megküldi a kérelmek szerinti kárpótlási alap teljes összegének felbecslését.
A jelen törvény 42. szakaszának 1. bekezdésében foglalt, az előző időszakban átvett kérelem-kivonatokat az Ügynökség havonta egyszer összesítve közzéteszi az Ügynökség honlapján.
A jelen szakasz 3. bekezdésében foglalt kivonat különösen tartalmazza: a kérelmező utónevét, egyik szülőjének utónevét és a kérelmező családi nevét, a kérelem nyilvántartási számát, a visszaszármaztatásra kért vagyonra vonatkozó adatokat és a felhívást mindazok számára, akik eleget tesznek a feltételeknek, hogy törvényes határidőn belül csatlakozzanak a kérelemhez.
A jelen szakasz 4. bekezdésében foglalt kivonat formáját és tartalmát a pénzügyekkel megbízott miniszter írja elő.
VAGYON-VISSZASZÁRMAZTATÁSI ÜGYNÖKSÉG
Megalapítása
Megalakul a Vagyon-visszaszármaztatási Ügynökség, a vagyon visszaszármaztatásra benyújtott kérelmek szerinti eljárás folytatása és döntéshozatal, a pénzbeli térítés és kárpótlás kifizetése érdekében, valamint egyéb, a törvényben megállapított teendők ellátása érdekében.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt teendőket az Ügynökség rábízott teendőkként látja el.
Az Ügynökség jogállása
Az Ügynökség a nyilvános ügynökségekre vonatkozó jogszabályokkal összhangban tevékenykedik, jogi személyiséggel rendelkezik, jogait, kötelezettségeit és felelősségét pedig a jelen törvény és az alapszabály állapítják meg. Az Ügynökség az ügyviteli banknál számlával rendelkezik.
Székhelye és szervezeti egységei
Az Ügynökség székhelye Belgrádban van.
Az Ügynökségnek területi egységei vannak Belgrádban, Kragujevácon, Nišben és Újvidéken, amelyeket a regionális fejlesztést szabályozó jogszabályok szerinti községek területére kell megalapítani.
Az Ügynökség működéséhez és megalapításához szükséges eszközök
Az Ügynökség működéséhez és megalapításához szükséges eszközöket:
1) a Szerb Köztársaság költségvetéséből,
2) támogatásokból és a visszatérítés nélküli eszközök egyéb formáiból,
3) egyéb forrásokból biztosítják, a törvénnyel összhangban.
Az Ügynökség teendői
Az Ügynökség a jelen törvény, valamint a vagyon egyházaknak és vallási közösségeknek való visszaszármaztatását szabályozó törvény végrehajtására vonatkozó teendőket látja el, éspedig:
1) eljárást folytat és dönt a vagyon visszaszármaztatására, illetve kárpótlásra benyújtott kérelmekről;
2) szakmai segítséget nyújt a kérelmezőknek és a visszaszármaztatásra kötelezetteknek;
3) vezeti a törvénnyel előirányzott nyilvántartást;
4) a pénzügyekkel megbízott minisztérium révén évente értesíti a kormányt a hatáskörébe tartozó teendők ellátásáról;
5) a törvényben előirányzott egyéb teendőket lát el.
Az Ügynökség szervei: az igazgatóbizottság és az igazgató.
Az igazgatóbizottság tagjait és az igazgatót öt évi időtartamra a kormány nevezi ki és menti fel.
Az a személy, aki a jelen törvénnyel összhangban megvalósíthatja jogát a vagyon visszaszármaztatására és a kárpótlásra, nem lehet az Ügynökség igazgatója, illetve az igazgatóbizottság tagja.
Az igazgatóbizottság
Az igazgatóbizottságnak elnöke és négy tagja van.
Az igazgatóbizottság:
1) meghozza az Ügynökség alapszabályát;
2) meghozza a munkaprogramot;
3) elfogadja a pénzügyi tervet;
4) elfogadja az Ügynökség munkájára vonatkozó éves jelentést;
5) elfogadja a zárszámadást;
6) általános aktusokat hoz meg;
7) meghozza a munkaügyrendet;
8) a törvényben és az alapszabályban megállapított egyéb teendőket is ellát.
Az igazgatóbizottság a jelen szakasz 1) - 5) pontjaiban foglalt határozatait a kormány jóváhagyása mellett hozza meg.
1) képviseli az Ügynökséget;
2) megszervezi és vezeti az Ügynökséget;
3) aktusokat javasol, amelyeket az igazgatóbizottság hoz meg;
4) végrehajtja az igazgatóbizottság határozatait és intézkedéseket foganatosít azok végrehajtására;
5) gondoskodik a munka törvényszerűségéről és felel az Ügynökség munkájának törvényszerűségéért, valamint vagyonának használatáért és a vele való rendelkezésért;
6) aktust hoz meg a belső szervezeti felépítésről és a munkahelyek besorolásáról;
7) javasolja a munkaprogramot;
8) a törvényben és az alapszabályban megállapított egyéb teendőket lát el.
Az alapszabály és egyéb általános aktusok
Az Ügynökség általános aktusai az alapszabály, a szabályzat és egyéb olyan aktus, amely általánosan szabályoz bizonyos kérdéseket.
Az alapszabály az Ügynökség alapvető általános aktusa, amely rendelkezéseket tartalmaz:
1) az Ügynökség tevékenységéről;
2) a teendők ellátásának módjáról;
3) a szervekről, szervezeti egységekről és működésükről;
4) a képviseletről;
5) a foglalkoztatottak jogairól, kötelezettségéről és felelősségéről;
6) a területi autonómia és a helyi önkormányzatok szerveivel való együttműködés rendjéről;
7) az Ügynökség munkája tekintetében fontos egyéb kérdésekről.
BŰNTETŐ RENDELKEZÉS
Szabálysértésért 10 000 dinártól 50 000 dinárig terjedő pénzbírsággal sújtható a szerb köztársasági szerv, az autonóm tartományi szerv, a helyi önkormányzat szerve, valamint más szerv és szervezet felelős személye, ha nem adja ki a szükséges dokumentációt, amely illetékessége keretében rendelkezésére áll a jelen törvény 13. szakaszával összhangban.
A törvénynél alacsonyabb rangú aktusok meghozatala
A jelen törvény 42. szakaszának 8. bekezdésében és 50. szakaszának 5. bekezdésében foglalt jogszabályokat a pénzügyekkel megbízott miniszter a jelen törvény hatálybalépését követő 30 napos határidőn belül hozza meg.
A jelen törvény 25. szakaszának 2. bekezdésében és 33. szakaszának 2. bekezdésében foglalt jogszabályokat a kormány a jelen törvény hatálybalépését követő három hónapos határidőn belül hozza meg.
Az államosított vagyon elidegenítésének és terhelésének tilalma
A jelen törvény hatálybalépésétől a volt tulajdonosoktól elkobzott vagyon, amelyet az elkobzott vagyon bejelentéséről és nyilvántartásba vételéről szóló törvénnyel (az SZK Hivatalos Közlönye, 45/05. szám) összhangban bejelentettek, a jelen törvény rendelkezései szerint pedig visszaszármaztatható, nem lehet elidegenítés, jelzálog vagy zálog tárgya a visszaszármaztatási kérelem szerinti eljárás jogerős befejezéséig.
A jelen szakasz 1. bekezdésében foglalt vagyon elidegenítésének és terhelésének tilalma, amelynek visszaszármaztatására nem nyújtottak be kérelmet, megszűnik a kérelem benyújtására kitűzött határidő lejártával.
A visszaszármaztatott vagyon szabadon forgalmazható, a Szerb Köztársaságnak, autonóm tartománynak, illetve a helyi önkormányzatnak pedig az elidegenítés esetén elővételi joga van.
A jelen szakasz rendelkezéseivel ellentétben álló elidegenítési és terhelési aktus semmisnek tekintendő.
A Vagyon-visszaszármaztatási Ügynökség működésének kezdete
A Vagyon-visszaszármaztatási Ügynökség 2012. január 1-jén kezdi meg munkáját.
Az Ügynökség átveszi a Vagyon-visszaszármaztatási Igazgatóság tárgyait, munkaeszközeit, irattárát és foglalkoztatottjait.
Az elkobzott vagyonra vonatkozó bejelentés átvétele
A Szerb Köztársaság Vagyonügyi Igazgatóságánál az elkobzott vagyon bejelentéséről és nyilvántartásba vételéről szóló törvény (az SZK Hivatalos Közlönye, 45/05. szám) alapján benyújtott bejelentéseket a kísérő dokumentációval a Szerb Köztársaság Vagyonügyi Igazgatósága a jelen törvény hatálybalépését követően három hónapos határidőn belül ajánlott küldeményben a bejelentésben feltüntetett címre megküldi a kérelmezőknek.
Ha több személynek ugyanazon szám alatt van bizonylata az elkobzott vagyon nyilvántartásba vételéről, a bejelentést a kísérő dokumentációval a bejelentést elsőként aláírónak kell megküldeni.
A törvény alkalmazása Koszovó és Metóhia Autonóm Tartomány területén
A jelen törvény Koszovó és Metóhia Autonóm Tartomány területén való alkalmazását az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244. határozatával összhangban létrehozott nemzetközi hivatal működésének megszűnése után kell szabályozni.
Más törvény rendelkezései érvényességének megszűnése
A jelen törvény hatálybalépésével érvényét veszti az elkobzott vagyon bejelentéséről és nyilvántartásba vételéről szóló törvény (az SZK Hivatalos Közlönye, 45/05. szám) 8. szakasza.
A jelen törvény a Szerb Köztársaság Hivatalos Közlönyében való közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
Last 7 Days Visits: 1,570
Last 365 Days Visits: 108,362
Total Visits: 479,123

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság