text:
Generali Juris Jogvédelmi és felelősségbiztosítás ügyféltájékoztató és szerződési feltételek - PDF
Download "Generali Juris Jogvédelmi és felelősségbiztosítás ügyféltájékoztató és szerződési feltételek"
1 Generali Juris Jogvédelmi és felelősségbiztosítás ügyféltájékoztató és szerződési feltételek Hatályos: szeptember 15-étől Nysz.: 15398
2 Tartalomjegyzék A Generali-Providencia Biztosító Zrt. ügyféltájékoztatója A) Milyen szolgáltatásokat nyújt a jogvédelmi biztosítás? I. Mi a biztosítás tárgya? II. Mi minősül biztosítási eseménynek? III. Milyen időbeli korlátja van a biztosítási védelemnek (időbeli hatály)? IV. Milyen területi korlátja van a biztosítási védelemnek (területi hatály)? V. Milyen jogvitákat fedez a biztosítás (jogvédelmi szolgáltatási területek)? VI. Milyen jogviták vannak kizárva a kockázatviselés köréből? VII. Hogyan igényelhető a jogvédelmi szolgáltatás és ennek során a biztosítottnak milyen teendői vannak? VIII. Milyen feltételei vannak a jogvédelmi szolgáltatás igénybevételének? (Sikerkilátás-vizsgálat és egyeztető eljárás) IX. Ki látja el a biztosított jogi képviseletét az igényérvényesítés során? X. Érdekellentét esetén milyen eljárást követnek a felek? XI. Milyen jogvédelmi szolgáltatásokat nyújt a biztosítás? XII. Milyen esetben kell a jogi költségeket visszatéríteni a biztosítónak? XIII. Egyéb rendelkezések B) Milyen szolgáltatást nyújt a magánemberi felelősségbiztosítás? I. Mi a biztosítás tárgya? II. Mi minősül biztosítási eseménynek? III. Milyen területi és időbeli korlátja van a biztosítási védelemnek (területi és időbeli hatály)? IV. Milyen károkat, költségeket fedez a biztosítás? V. Milyen teendői vannak a biztosítottnak a káresemény bekövetkezésekor? VI. Hogyan történik a kárrendezés? VII. Milyen káresemények vannak kizárva a kockázatviselés köréből? VIII. Milyen esetekben élhet megtérítési igénnyel a biztosító? C) Milyen szolgáltatásokat nyújt a munkavállalói felelősségbiztosítás? I. Mi a biztosítás tárgya? II. Ki minősül biztosítottnak? III. Mi minősül biztosítási eseménynek? IV. Milyen területi és időbeli korlátja van a biztosítási védelemnek (területi és időbeli hatály)? V. Milyen károkat, költségeket fedez a biztosítás? VI. Milyen teendői vannak a biztosítottnak a káresemény bekövetkeztekor? VII. Hogyan történik a kárrendezés? VIII. Milyen káresemények vannak kizárva a kockázatviselés köréből? IX. Milyen esetekben élhet megtérítési igénnyel a biztosító a biztosítottal szemben? D) Milyen általános szabályok vonatkoznak a biztosítási szerződésre? I. Hogyan jön létre a biztosítási szerződés és hogyan szűnik meg? II. Kik a biztosítás alanyai? III. Mikor kezdődik a biztosító kockázatviselése? (biztosítási védelem) IV. Milyen összeg erejéig teljesíti a biztosító a biztosítási szolgáltatást? Biztosítási összeg V. Hoygan történik a biztosítási díj fizetése? VI. Milyen közlési és változásbejelentési kötelezettsége van a szerződőnek és a biztosítottnak a biztosítási szerződéssel kapcsolatban? VII. Egyéb rendelkezések
5 sító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal a harmadik országbeli biztosítóval, biztosításközvetítővel, szaktanácsadóval, q) a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával, r) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal s) a bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a káresetek igazolásának részletes szabályairól szóló rendeletben meghatározott kártörténeti adatra és bonus-malus besorolásra nézve a rendeletben szabályozott esetekben a biztosítóval szemben, ha az a) j), n) és s) pontban megjelölt szerv vagy személy írásbeli megkereséssel fordul hozzá, amely tartalmazza az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerződés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját, azzal, hogy a k), l), m), p), q) és r) pontban megjelölt szerv vagy személy kizárólag a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját köteles megjelölni. A cél és jogalap igazolásának minősül az adat megismerésére jogosító jogszabályi rendelkezés megjelölése is. A biztosítási titoktartási kötelezettség az eljárás keretén kívül a fentebb meghatározott szervek alkalmazottaira is kiterjed. A biztosító a nyomozó hatóság, a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére akkor is köteles haladéktalanul tájékoztatást adni, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvényben foglaltak szerinti a) kábítószerrel visszaéléssel, b) terrorcselekménnyel, c) robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, d) lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, e) pénzmosással, f) bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel van összefüggésben. A biztosító a nyomozó hatóságot a halaszthatatlan intézkedés jelzéssel ellátott, külön jogszabályban előírt ügyészi jóváhagyást nélkülöző megkeresésére is köteles tájékoztatni az általa kezelt, az adott üggyel összefüggő, biztosítási titoknak minősülő adatokról. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a biztosító az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn továbbá abban az esetben sem, ha a magyar bűnüldöző szerv, illetőleg a pénzügyi információs egységként működő hatóság a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi CXXXVI. törvényben meghatározott feladatkörében eljárva, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv, illetőleg külföldi Pénzügyi Információs Egység írásbeli megkeresése teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól, amennyiben a megkeresés tartalmazza a külföldi adatkérő által aláírt titoktartási záradékot. 10. Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelyekből az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, fióktelep esetében a külföldi székhelyű vállalkozás székhelye (főirodája szerinti felügyeleti hatóság számára a felügyeleti tevékenységhez szükséges adattovábbítás, ha az megfelel a külföldi és a magyar felügyeleti hatóság közötti megállapodásban foglaltaknak, a jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a miniszter részére személyes adatnak nem minősülő adatok átadása, az összevont alapú felügyeletre és a kiegészítő felügyeletre vonatkozó törvényi rendelkezések teljesítése érdekében történő adatátadás. 11. Tagállami biztosítóhoz vagy tagállami adatfeldolgozó szervezethez (tagállami adatkezelő) történő adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli adattovábbításra került volna sor. 12. Az érintett ügyfél kérelmére társaságunk köteles tájékoztatást adni az ügyfél részére az általa kezelt-, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott, az érintett ügyfél adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről, és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá az ügyfél személyes adatainak a továbbítása esetén az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. Törvény az adattovábbításról való tájékoztatást kizárhatja, illetve korlátozhatja. Az érintett ügyfél kérheti személyes adatainak helyesbítését, továbbá a jogszabályban elrendelt adatkezelések kivételével adatainak a zárolását és törlését. Társaságunk az érintett ügyfél által kezdeményezett adathelyesbítéseket a nyilvántartásaiban köteles átvezetni. Az érintett ügyfél az Infotv-ben meghatározott esetekben tiltakozhat személyes adatainak a kezelése ellen. A tiltakozást társaságunk legfeljebb 15 napon belül megvizsgálja és írásban tájékoztatja az ügyfelet a döntéséről. Amennyiben az érintett ügyfél a döntéssel nem ért egyet, vagy a biztosító a fenti határidőt elmulasztja, úgy az ügyfél a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától számított 30 napon belül jogosult bírósághoz fordulni. A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál (1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/c) az érintett ügyfél jogosult bejelentéssel élni, amennyiben észleli, hogy személyes adatai kezelésével kapcsolatban jogsérelem következett be, vagy annak közvetlen veszélye fennáll. Az elhunyt személlyel kapcsolatba hozható adatok tekintetében az érintett jogait az elhunyt örököse, illetve a biztosítási szerződésben nevesített jogosult is gyakorolhatja. 13. Adózási tudnivalók Adómentes az élet- és nyugdíjbiztosításból származó biztosítói kifizetés, ha az haláleseti, baleseti, vagy betegségi szolgáltatás, illetve nyugdíjbiztosítási szerződés esetében a harmadik év fordulónapját követően nyújtott szolgáltatás. Az adómentes jövedelmet a magánszemélynek az adóbevallásában nem kell szerepeltetnie. Kamatjövedelem biztosítási szerződéshez kapcsolódóan élet- vagy nyugdíjbiztosítás lejárati szolgáltatásából, visszavásárlásából vagy részleges visszavásárlásából származhat. Kamatjövedelemről akkor beszélhetünk, ha a szerződésből származó kifizetés összege meghaladja az ugyanazon szerződéshez kapcsolódó magánszemély által befizetett díj(ak), illetve a kifizető által fizetett adókötelesnek minősülő (adózott) díj(ak) együttes összegét. Részleges visszavásárlás esetén a visszavásárlás arányában vehető figyelembe a befizetett díj. A kamatadó mértéke 16%. A kamatadót a biztosító a kifizetésből levonja, és megfizeti az adóhatóságnak. Ha kamatadó nem terheli a kifizetést, vagy a kamatadó levonása megtörtént, akkor a magánszemélynek az adóbevallásában nem kell szerepeltetnie ezt a jövedelmet. A kifizetést követően a biztosító igazolást állít ki a levont kamatadóról a magánszemély szerződő részére, szükség esetén felhívja figyelmét adóbevallási kötelezettségére. A biztosításból származó kamatjövedelem 50 százalékkal csökkenthető, ha a kifizetés a szerződés megkötésének 5. fordulónapját követően történik, és a kifizetéssel a szerződés megszűnik, vagy a 4 évnél régebben, de 6 évnél nem régebben befizetett díjak és hozamok terhére tör-ténő kifizetés esetén, ha a szerződés a kifizetéssel nem szűnik meg. A kamatjövedelem 100 százalékkal csökkenthető, ha a kifizetés a szerződés megkötésének 10. fordulónapját köve-tően történik, és kifizetéssel a szerződés megszűnik, vagy a 6 évnél régebben befizetett díjak és hozamok terhére történő kifizetés esetén, ha a szerződés a kifizetéssel nem szűnik meg. Egyéb jövedelem keletkezik, ha a magánszemély szerződőként olyan teljes életre szóló (élethosszig tartó), kockázati életbiztosítást 5
7 A) Milyen szolgáltatásokat nyújt a jogvédelmi biztosítás? A most vásárolt, újépítésű lakásomban penészes a fal, omlik a vakolat, hullámos a parketta, rosszul zárnak az ajtók. Az ígért erkélykorlát a mai napig nem készült el, így az erkélyt sem tudom használni. A kivitelező engem hibáztat. Arra hivatkozik, hogy azért penészes a fal, mert rosszul használom a lakást, nem szellőztetek eleget. Az erkélykorlátot állítólag a gyártó rontotta el, így az nem építhető be. A kivitelező már nem akar az erkélykorláttal foglalkozni, javasolja, hogy forduljak a gyártóhoz. A többi hibát majd kijavítja, de egyelőre nem ér rá. (egy újépítésű lakás vásárlója) I. Mi a biztosítás tárgya? A jogvédelmi biztosítás keretében a biztosító biztosítási eseménynek minősülő jogvitákban segíti és támogatja a biztosítottat jogi érdekeinek védelmében, így különösen jogi tanácsot ad a biztosítottnak jogi érdeksérelem esetén, a biztosítási feltételben meghatározott szolgáltatási területeken gondoskodik a biztosított jogi képviseletéről peren kívüli és peres eljárásokban, a biztosított védelméről szabálysértési és büntetőeljárás során, valamint a biztosítási összeg erejéig viseli a biztosított jogi érdekeinek védelméhez szükséges jogi tanácsadás, illetve jogi eljárások költségeit. II. Mi minősül biztosítási eseménynek? 1. A biztosítási védelem a magán életszférában bekövetkezett biztosítási eseményekre terjed ki. Magán életszférának tekintendők a biztosított személyek foglalkozásán, hivatásán, politikai tevékenységén vagy üzletszerű gazdasági tevékenységén kívüli életviszonyok (kivéve a munkaügyi jogvédelem, a gépjármű büntető és szabálysértési jogvédelem, és a büntető és szabálysértési jogvédelem szolgáltatási területeket). 2. Biztosítási eseménynek tekintendő, ha a) a biztosított jogi érdekei más személyek magatartása következtében sérelmet szenvednek vagy b) más személyek jogi érdekei a biztosított magatartása következtében sérelmet szenvednek, feltéve hogy emiatt a biztosítottal szemben az érdeksérelmet szenvedett fél írásban igényt támaszt vagy vele szemben hatósági eljárás indul. 3. Több, azonos okból bekövetkezett és ugyanazt a biztosítási szerződést érintő esemény egy biztosítási eseménynek minősül, függetlenül attól, hogy ugyanazon biztosítási esemény egy vagy több biztosítottat érint (sorozatkár). A biztosítási összeg mértéke az első biztosítási eseménynek minősülő jogsértés vagy érdeksérelem időpontja szerint állapítandó meg. 4. Jelen feltétel alkalmazásában jogi érdeksérelemnek (jogi érdeksérelmet okozó magatartásnak) minősül kártérítési jogvédelem esetén az a károkozó magatartás, mellyel összefüggésben a káresemény bekövetkezett, szerződéses jogvédelem esetén a szerződésszegést megvalósító magatartás elkövetése, termékfelelősségi jogvédelem esetén a hibás termék által okozott kár bekövetkezésének időpontja, ingatlan szerződéses jogvédelem esetén a szerződésszegést megvalósító magatartás elkövetése, dologi jogvédelem esetén a biztosítottat érintő olyan jogsértés bekövetkezése, mely az ingatlan tulajdonjogával, használatával vagy a vele való rendelkezési joggal kapcsolatos. munkajogi jogvédelem esetén a munkaviszonyra vonatkozó szabályok megszegésére vezető magatartás elkövetése, személyiségi jogvédelem esetén a személyhez fűződő jogok megsértésére vezető magatartás elkövetése, szociális és társadalombiztosítási jogvédelem, hatósági jogvédelem, adójogi jogvédelem esetén az adott jogviszonyra vonatkozó jogszabályi előírások megsértése (a hatóság vagy a biztosított részéről), öröklési jogvédelem esetén, végrendelet és öröklési szerződés érvényességével kapcsolatos eljárásokban a végrendelet és az öröklési szerződés kelte, egyéb öröklési jogvitában az örökhagyó halálának időpontja, büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem esetén a szabálysértés és bűncselekmény elkövetésének időpontja, előzetes képviselet jogvédelme esetén a személyi sérülés bekövetkezésének időpontja. 5. Amennyiben a jogi érdeksérelem mulasztással valósul meg, akkor a jogi érdeksérelem akkor következik be, amikor a mulasztást még a jogi érdeksérelem bekövetkezése nélkül pótolni lehetett volna (határidő elmulasztása esetén a határidő utolsó napján). 7
8 6. Amennyiben egy káresemény a magánemberi felelősségbiztosítás és a jogvédelmi biztosítás alapján is biztosítási eseménynek minősül, a felelősségbiztosítással fedezett jogvédelmi költségeket a magánemberi felelősségbiztosítás keretében rendezi a biztosító. III. Milyen időbeli korlátja van a biztosítási védelemnek? (Időbeli hatály) 1. A biztosítási védelem azokra a biztosítási eseményekre terjed ki, melyek tekintetében a jogi érdeksérelem bekövetkezése a biztosítási szerződés hatálya alatt történt, a jogvédelmi szolgáltatási igény bejelentése a biztosító felé pedig legkésőbb a biztosítási szerződés megszűnését követő 30 napon belül megtörtént. 2. További feltétele a biztosítási fedezet fennállásának, hogy a biztosítási szerződés hatálya alá essen: folyamatosan fennálló jogi érdeksérelem esetén a jogi érdeksérelem (jogi érdeksérelmet okozó magatartás) kezdő időpontja, sorozatkárok (II.3. pont) esetén a sorozat első eseményének időpontja, szociális és társadalombiztosítási jogvédelem, hatósági jogvédelem és adójogi jogvédelem esetén a jogi érdeksérelem bekövetkezésének időpontja és az alapeljárás (elsőfokú eljárás) megindításának napja, általános jogi tanácsadás jogvédelem esetén a biztosított élethelyzetében bekövetkezett változás időpontja. 3. Amennyiben a jogi érdeksérelem közlekedési balesettel függ össze, akkor a közlekedési balesetnek a biztosítási szerződés hatálya alatt kell bekövetkezni abban az esetben is, amennyiben a biztosítottat az ellene indult szabálysértési vagy büntetőeljárás során éri jogi érdeksérelem. 4. Jelen fejezetben foglaltak figyelembevételével a biztosító fedezetet nyújt a folyamatban lévő bírósági, hatósági eljárásokban azok jogerős befejezéséig akkor is, ha a biztosítási szerződés az eljárás tartama alatt megszűnt. Amennyiben azonban a biztosítási szerződés a szerződő felmondása vagy a biztosítási díj megfizetésének elmulasztása miatt szűnik meg, akkor a szerződés megszűnésének időpontjában a jogvédelmi fedezet is megszűnik és a biztosító további jogvédelmi szolgáltatást nem nyújt, jogi költséget nem térít. 5. A biztosító a kockázatviselés kezdetét követően (lásd D.III. fejezet) nem köt ki várakozási időt. IV. Milyen területi korlátja van a biztosítási védelemnek? (Területi hatály) 1. A biztosítás területi hatálya a Magyarország területén bekövetkezett, magyar bíróság és más magyar hatóság joghatósága alá tartozó biztosítási eseményekre terjed ki. 2. A biztosítás területi hatálya az 1. ponttól eltérően kártérítési, büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem esetén Európa területén bekövetkezett, és európai bíróság (hatóság) joghatósága alá tartozó biztosítási eseményekre terjed ki, gépjármű jogvédelem, cégautók jogvédelme esetén, azokra a biztosítási eseményekre terjed ki, amelyek olyan területen következnek be, ahol a gépjármű üzemben tartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló jogszabály szerint is fennállna a biztosító helytállási kötelezettsége, és a jogi érdekek védelmére is fenti területen belül kerül sor. V. Milyen jogvitákat fedez a biztosítás? (Jogvédelmi szolgáltatási területek) A biztosító a szerződő ajánlattételkor közölt választása szerint, a választott biztosítási csomagtól függően az alábbi területeken nyújt jogvédelmi szolgáltatást: Jogvédelmi szolgáltatások a szerződés hatályba lépésétől kezdődően Munkajogi jogvédelem Kártérítési jogvédelem A biztosított munkaviszonyból, közalkalmazotti, köztisztségviselői, szolgálati jogviszonyból eredő jogainak védelmét fedezi a munkáltatójával szemben. Fedezetet nyújt polgári jogi felelősség alapján jogszabályon alapuló, szerződésen kívüli kártérítési igények érvényesítésére az elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár miatt, valamint kártérítési igények elhárítására az okozott vagyoni és nem vagyoni kár miatt. Jelen pont alapján nem nyújt fedezetet a biztosítás gépjármű üzemeltetésével okozott károk miatt, a biztosítottal szemben érvényesített kártérítési igények elhárítására. 8
9 Szerződéses jogvédelem Termékfelelősségi jogvédelem Ingatlan jogvédelem Személyiségi jogvédelem Szociális és társadalombiztosítási jogvédelem Öröklési jogvédelem Büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem Sértett és tanú jogvédelme A biztosított által kötött polgári jogi szerződések (pl. adásvétel, csere, lízing, ajándékozás, bérlet, építési-, utazási-, egyéb vállalkozási szerződés, fuvarozás, hitel- és kölcsönszerződés, biztosítási szerződés) megszegéséből származó jogvitákat, szerződésszegéssel okozott (illetve elszenvedett) károk miatti kártérítési igények elhárítását (illetve érvényesítését) fedezi. Fedezetet nyújt a szerződéses jogvédelem a biztosított fogyasztói jogainak érvényesítésére, termékek és szolgáltatások vásárlására vonatkozó szerződésekkel kapcsolatban. Jelen pont alapján nem nyújt fedezetet a biztosítás gépjárműre kötött szerződések megszegéséből eredő igények érvényesítésére, illetve elhárítására. Hibás termékek által a biztosítottnak okozott károk miatt, a termékek gyártójával, importálójával szemben a termékfelelősségre vonatkozó jogszabályok szerint érvényesíthető igényekre nyújt biztosítási védelmet. Fedezetet nyújt a biztosított által ingatlanra kötött polgári jogi szerződések (pl. adásvétel, csere, ajándékozás, bérlet és egyéb használatra vonatkozó szerződés, építési-, tervezési- és egyéb vállalkozási szerződés, kölcsönszerződés, biztosítási szerződés) megszegéséből eredő jogvitákra, a biztosított, ingatlanra vonatkozó dologi jogi jogviszonyából eredő alábbi jogvitákra és eljárásokra: birtokvédelemmel, közös tulajdon megszüntetésével, használat rendezésével, terhek viselésével, ráépítéssel, túlépítéssel, ingatlanok elbirtoklásával, szomszédjogok sérelmével, használati jogok (telki szolgalom, haszonélvezet, használat, földhasználat) létesítésével és gyakorlásával kapcsolatos jogviták. E jogvédelem magában foglalja a biztosított jogi érdekeinek védelmét a személyhez fűződő jogainak sérelme esetén. A biztosított jogi érdekeinek a védelmét jelenti a szociális ellátásokra vonatkozó és a társadalombiztosítási jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos jogvitákban. A biztosítás kizárólag a társadalombiztosítási igazgatási szervek és a szociális hatáskört gyakorló szervek biztosítottra vonatkozó jogerős határozatának bírósági felülvizsgálatára nyújt jogvédelmet. A biztosított öröklési jogvitáiban nyújt biztosítási védelmet az alábbiakban meghatározott eljárásokra: ingatlan öröklését érintő eljárások, öröklési szerződés, végrendelet érvénytelenségének megállapításával kapcsolatos eljárások. A biztosítási védelem kizárólag a fenti öröklési jogviták polgári peres eljárás útján történő rendezésére terjed ki. Nem terjed ki a biztosítási védelem a biztosított jogi képviseletére hagyatéki eljárás során, illetve a hagyatéki eljárás költségeinek viselésére. A biztosított jogi érdekeinek védelmét fedezi a biztosított által gondatlanul elkövetett szabálysértések vagy bűncselekmények miatt indult szabálysértési-, illetve büntetőeljárásban. Olyan cselekményeknél és mulasztásoknál, amelyek akár gondatlan, akár szándékos elkövetés miatt büntethetők szándékosság miatti vád esetén visszamenőleg is fennáll a biztosítási védelem, ha az eljárást megszüntetik (kivéve ha a biztosított halála, elévülés, kegyelem miatt szűnik meg az eljárás), jogerős felmentés vagy gondatlanság miatti jogerős ítélet születik. ha a gondatlan elkövetés miatt indult eljárásban utóbb a szándékos elkövetést állapítják meg, a biztosító által nyújtott szolgáltatást a biztosított köteles visszatéríteni. Jelen pont alapján nem nyújt fedezetet a biztosítás gépjárművel elkövetett közlekedési szabályszegések miatt indult szabálysértési vagy büntetőeljárásokra. A biztosított jogi érdekeinek védelmét fedezi olyan szabálysértési és büntetőeljárásokban, melyekben a biztosított, mint sértett, magánvádló, pótmagánvádló, magánfél vagy tanú szerepel. 9
10 Gépjármű jogvédelem Előzetes képviselet jogvédelme Általános jogi tanácsadás jogvédelme Cégautók jogvédelme Fedezetet nyújt a biztosítottnak, mint forgalomba helyezett, forgalmi rendszámmal ellátott gépjármű tulajdonosának, forgalmi engedélybe bejegyzett üzembentartójának, bérlőjének, lízingbe vevőjének vagy jogszerű vezetőjének, utasának gépjármű üzemeltetésével összefüggő jogvitákra. A gépjármű jogvédelem magában foglal kártérítési jogvédelmet a kártérítési jogvédelem szabályai szerint, szerződéses jogvédelmet gépjárműre kötött polgári jogi szerződésekből (pl. adásvétel, csere, lízing, ajándékozás, bérlet, vállalkozási szerződés, biztosítási szerződés) eredő jogvitákra, büntető és szabálysértési jogvédelmet a büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem szabályai szerint, közlekedési szabályok megsértése miatt, a biztosított ellen indított szabálysértési vagy büntetőeljárásban. Gépjárműnek minősül a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM rendelet (KRESZ) 1. sz. függeléke II/b. pontjában meghatározott járművek, valamint a segédmotoros kerékpár. A biztosított jogi érdekeinek védelmét fedezi a biztosítottat ért 8 napon túl gyógyuló személyi sérüléses károk miatti kártérítési igények érvényesítése esetén. Amennyiben a biztosított 8 napon túl gyógyuló olyan személyi sérülést szenved, amellyel kapcsolatban őt ért kárért más személy kártérítési felelőssége megállapítható, akkor a biztosító előzetes jogi képviseletet biztosít a biztosított számára. Az előzetes jogi képviselet kiterjed a személyi sérülésre vonatkozó kártérítési igény megfogalmazására és kárdokumentáció összeállítására, kártérítési igény benyújtására a károkozó vagy a károkozó helyett helytállásra kötelezett (pl. felelősségbiztosító) felé, jogi képviseletre a kártérítési igénnyel kapcsolatos egyeztető tárgyalásokra, a kárigény rendezésére vonatkozó megállapodást tartalmazó okirat összeállítására, véleményezésére. E jogvédelem alapján a biztosító (vagy a biztosító által ajánlott ügyvéd) a biztosított választása szerint szóban (telefonon vagy személyesen) vagy írásban jogi tanácsot nyújt, illetve viseli az írásbeli jogi tanácsadás költségét, amennyiben a biztosított jogi helyzetében bekövetkezett változásra tekintettel, a biztosított jogi érdekeinek védelme érdekében szükséges. A jogi tanácsadást az alábbi feltételekkel nyújtja a biztosító: a jogi tanácsadás kizárólag a biztosított magán életszférájában felmerülő jogi kérdésekre vehető igénybe (kivéve munkajogi tanácsadás); a biztosított a magyar jog bármely jogterületét érintő kérdésben a fentieken kívüli jogterületeken is kérhet jogi tanácsot, kivéve az adó-, vám- és illetékjog területét. évente legfeljebb 2 jogi tanácsot fedez a biztosítás, ugyanarra a jogi kérdésre vonatkozóan pedig csak egyszeri alkalommal vehető igénybe. a biztosítási eseményenkénti biztosítási összeg: Ft. Fedezetet nyújt legfeljebb kettő, a biztosítási ajánlaton feltüntetett forgalmi rendszámú olyan gépjármű üzemeltetésével összefüggő jogvitákra, melyet a biztosított cégautóként használ. Jelen feltétel alkalmazásában cégautónak minősül a biztosított munkáltatójának vagy a biztosított tulajdonában lévő vállalkozásnak az üzemeltetésében lévő olyan gépjármű, melyet a biztosított a gépjármű üzemben tartójával kötött megállapodás alapján magáncélra (a munkaviszonyától, gazdasági tevékenységétől függetlenül) használ. A cégautók jogvédelme magában foglal kártérítési jogvédelmet a kártérítési jogvédelem szabályai szerint, szerződéses jogvédelmet gépjárműre kötött polgári jogi szerződésekből (pl. adásvétel, csere, lízing, ajándékozás, bérlet, vállalkozási szerződés, biztosítási szerződés) eredő jogvitákra, büntető és szabálysértési jogvédelmet a büntetőjogi és szabálysértési jogvédelem szabályai szerint, közlekedési szabályok megsértése miatt, a biztosított ellen indított szabálysértési vagy büntetőeljárásban. Gépjárműnek minősül a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM rendelet (KRESZ) 1. sz. függeléke II/b. pontjában meghatározott járművek, valamint a segédmotoros kerékpár. 10
11 Hatósági jogvédelem Fedezetet nyújt a biztosított jogi érdekeinek védelmére olyan közigazgatási hatósági eljárásokban, melyekben a biztosított, mint ügyfél vesz részt. A biztosítási védelem kizárólag az elsőfokú határozattal szembeni jogorvoslati eljárásokra terjed ki. Nem nyújt a biztosító jogvédelmi szolgáltatást: az alapeljárásban (elsőfokú eljárásban) és a biztosítottal szemben induló végrehajtási eljárásban, az idegenrendészeti eljárásokban (pl. a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek és a harmadik országbeli állampolgárok beutazásával és tartózkodásával kapcsolatos eljárásokban, menedékjogi eljárásban) és állampolgársági eljárásban, iparjogvédelmi és szerzői jogi eljárásokban, az adóhatóság és a vámhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokban. Adójogi jogvédelem E jogvédelem keretében a) a biztosítás fedezi a biztosított jogi érdekeinek védelmét az állami adóhatóság és az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó olyan adóellenőrzési eljárásokban, melyeket az adóhatóság az adózóval szemben indít, és adóhatósági eljárásokban, melyekben a biztosított mint adózó vesz részt. b) a biztosító (vagy a biztosító által ajánlott ügyvéd, illetve adószakértő) a biztosított választása szerint szóban (telefonon vagy személyesen) vagy írásban jogi tanácsot nyújt, illetve viseli az írásbeli jogi tanácsadás költségét, amennyiben a biztosított jogi érdekeinek védelme érdekében szükséges. A biztosítás az adójogi tanácsadást az alábbi feltételek szerint fedezi: a biztosított kizárólag a jelen pontban meghatározott adónemekre vonatkozóan kérhet tanácsot, évente legfeljebb 1 jogi tanácsot fedez a biztosítás, a biztosítási eseményenkénti biztosítási összeg: Ft. A biztosítási védelem kizárólag az alábbi adónemekre vonatkozóan induló eljárásokra (tanácsadásra) terjed ki: személyi jövedelemadó, építményadó, telekadó, magánszemélyek kommunális adója. A biztosító adóellenőrzési eljárásban az eljárás megindításától kezdve nyújt jogvédelmi szolgáltatást (jogi tanácsot ad vagy jogi képviseletet biztosít), adóhatósági eljárásban a biztosítási védelem kizárólag az elsőfokú határozattal szembeni jogorvoslati eljárásokra terjed ki. Nem nyújt a biztosító jogvédelmi szolgáltatást: az alapeljárásban (elsőfokú eljárásban), kivéve a biztosítottal szemben indított adóellenőrzési eljárást, adóvégrehajtási eljárásban. Az egyes biztosítási csomaghoz tartozó szolgáltatási területek: Aktív, Ezüst, Arany, Platina Ezüst, Arany, Platina Arany, Platina Platina 11
12 Jogvédelmi szolgáltatás a választott biztosítási csomagtól függően a szerződés 2., 3., vagy 4. évfordulójától Okiratszerkesztés jogvédelme Az okiratszerkesztés jogvédelmi szolgáltatást az Ezüst biztosítási csomagban a szerződés 4. évfordulójától, az Arany biztosítási csomagban a szerződés 3. évfordulójától, a Platina biztosítási csomagban a szerződés 2. évfordulójától fedezi a biztosítás, évente legfeljebb egy alkalommal. Nem terjed ki a fedezet az okiratszerkesztés jogvédelmi szolgáltatásra az Aktív biztosítási csomagot tartalmazó szerződésben. E jogvédelem keretében a biztosított jogi képviseletet kérhet a magyar ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett ingatlanra kötendő szerződéssel (végrendelettel) kapcsolatos jogi képviseletre az alábbi feltételek szerint: a szolgáltatás az alábbi szerződésfajtákkal (okirattal) kapcsolatos jogi képviseletet tartalmazza: tulajdon-átruházási szerződés (adásvétel, csere), bérleti, haszonbérleti szerződés, ajándékozási szerződés, öröklési szerződés, tartási-, életjáradéki szerződés, végrendelet. a szolgáltatás olyan szerződésekkel kapcsolatos jogi közreműködésre vehető igénybe, melyekben a biztosított személy a szerződő fél (eladó, vevő, bérlő, haszonélvező, eltartó stb.), végrendelet esetében pedig a végrendelkező. a jogi képviselet magában foglalja a szerződés (okirat) megszövegezését, és szükség esetén ügyvédi ellenjegyzését, a szerződéssel (okirattal) kapcsolatos jogi tanácsadást, szükség esetén a szerződés benyújtását a földhivatalba, az érintett jogok és tények ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyeztetése érdekében. VI. Milyen jogviták vannak kizárva a kockázatviselés köréből? A biztosítási védelem nem tartalmazza a jogi érdekek védelmét: a) ugyanazon biztosítási szerződésben biztosított személyeknek egymással szemben; b) olyan követelések érvényesítése esetén, melyeket a biztosítottra engedményeztek, illetve olyan tartozások miatti jogérvényesítés, amit a biztosított mástól átvállalt; c) olyan káresemények esetén, melyeket a biztosított szándékosan és jogellenesen okozott; d) bírósági úton nem érvényesíthető követelések, illetve nemzetközi vagy nemzetek feletti bíróságok (pl. Emberi Jogok Európai Bírósága) előtt érvényesített igények tekintetében; e) adózással vagy vámfizetési kötelezettséggel kapcsolatban felmerülő jogi érdeksérelmek esetén; f) családjogi jogvitákban, élettársi kapcsolatban állt (vagy álló) felek közötti vagyonmegosztási jogvitákban, tartási és életjáradéki szerződésekkel kapcsolatos jogvitákban, kivéve az általános jogi tanácsadás jogvédelmet, g) szerzői és szabadalmi jog területén és a szellemi tulajdonból eredő egyéb jogokkal kapcsolatban, kivéve az általános jogi tanácsadás jogvédelmet; h) környezetszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos jogvitákban; i) ha a jogvita tárgyát képező követelés (pl. kárösszeg, szabálysértési eljárásban kiszabott pénzbírság, biztosított által vagy biztosítottal szemben támasztott igény összege) a Ft-ot nem haladja meg (kivéve az általános jogi tanácsadás jogvédelmet); i) jelen szerződésből eredően a biztosítóval szemben előterjesztett igények, valamint a biztosító saját munkavállalóinak a biztosítóval, mint munkáltatóval szemben előterjesztett igényei tekintetében; j) háború, harci cselekmények, idegen hatalom ellenséges cselekményei, terrorcselekmények, polgárháború, lázadás, forradalom, tüntetés, felvonulás, sztrájk, munkahelyi rendbontás, zavargások során okozott károkkal kapcsolatos vagy ezen eseményekkel összefüggésben felmerülő jogvitákban. Jelen feltétel alkalmazása szempontjából terrorcselekménynek minősül, különösen az olyan erőszakos, erőszakkal fenyegető, az emberi életre, a materiális, immateriális javakra vagy az infrastruktúrára veszélyes cselekmény, amely vagy politikai, vallási, ideológiai, etnikai célok mellett foglal állást vagy valamely kormány befolyásolására vagy a társadalomban, illetve annak egy részében való félelemkeltésre irányul, illetve arra alkalmas. Gépjármű jogvédelem, cégautók jogvédelme keretében nem fedezi továbbá a biztosítás: a) ha a járművel versenyre való felkészülés során, versenyen vagy más olyan rendezvényen következik be a biztosítási esemény, ahol cél a legnagyobb sebesség elérése, b) ha a gépjárművet a biztosított a jármű vezetésére érvényes hatósági engedély nélkül vagy a gépjármű tulajdonosának, üzemben tartójának engedélye nélkül vezette, c) ha a gépjárművet a biztosított alkohol vagy egyéb kábító hatású anyag hatása alatt vezette vagy közlekedési baleset után nem tett eleget törvényes értesítési és segítségnyújtási kötelezettségének. 12
13 VII. Hogyan igényelhető a jogvédelmi szolgáltatás és ennek során a biztosítottnak milyen teendői vannak? 1. Jogvédelmi szolgáltatási igény bejelentése a biztosítónak a) A biztosított köteles a jogvédelmi szolgáltatási igényt haladéktalanul, de legkésőbb az arról való tudomásszerzéstől számított 15 napon belül a biztosítónak bejelenteni. Ez történhet elektronikus úton vagy faxon a 1/ es telefonszámon, személyesen a biztosításközvetítőnél vagy a biztosító bármely ügyfélszolgálatán, telefonon munkanapokon 8 és 20 óra között a Generali TeleCenter 06-40/ es kék számán, interneten: online kárbejelentő rendszeren keresztül (www.generali.hu/online_ugyfelszolgalat/karbejelentes), levélben a Generali-Providencia Biztosító Zrt., Dokumentumkezelő Központ, 7602 Pécs, Pf. 888 címen. Amennyiben erre lehetőség van, akkor célszerű az erre a célra szolgáló formanyomtatványon megtenni a bejelentést. Sürgős szükségben a biztosított jogosult a (36-1) as telefonszámon 0 24 óráig jogi tanácsot kérni. Jelen feltétel értelmében sürgős szükségnek tekinthető a biztosítottal szembeni rendőri intézkedés, a biztosítottat ért vagy biztosított által okozott baleset, a biztosított munkaviszonyának megszüntetése, külföldön bekövetkezett érdeksérelmek. b) A jogvédelmi szolgáltatási igény bejelentésekor a biztosítót részletesen tájékoztatni kell a jogi érdeksérelem alapját képező tényállásról, pontosan megjelölve, az érdeksérelem időpontját, helyszínét és azon személyt, illetve szervezetet (név, cím), akivel szemben igényt kíván érvényesíteni a biztosított, illetve aki vele szemben igényt érvényesít. arról, hogy a biztosított élni kíván-e a szabad ügyvédválasztási jogával, vagy a biztosítóra bízza a jogi képviselő megválasztását. c) A biztosított köteles a biztosító rendelkezésére bocsátani minden olyan iratot, mely a jogvita alapját képező tényállás megállapítása szempontjából jelentős (pl. levelezések, bírósági beadványok, határozatok stb.), az ügyvédjével kötött ügyvédi megbízási szerződést vagy az ügyvédje által adott díjajánlatot, amennyiben élni kíván a szabad ügyvédválasztási jogával. Ezeket a dokumentumokat már a biztosítási esemény bejelentésével egyidejűleg célszerű a biztosítónak átadni, illetve megküldeni. A jogvédelmi szolgáltatás teljesítéséhez, a biztosítással fedezett ügyvédi díjak és egyéb jogi költségek térítéshez a biztosító jogosult bekérni a biztosítottól az alábbi iratokat: azokat a szerződéseket (pl. munka-, adásvételi, bérleti, haszonbérleti, vállalkozási, kölcsön- stb.), melyek a jogi érdeksérelemmel összefüggésben állnak; a jogi érdeksérelem jogalapját és összegszerűségét bizonyító fényképfelvételeket, iratokat; az ellenérdekű félnek átadott vagy az ellenérdekű féltől kapott leveleket, egyéb iratokat; amennyiben a jogi érdeksérelemmel összefüggésben bírósági, hatósági eljárás indult, akkor annak iratait (beadványok, jegyzőkönyvek, bírósági, hatósági határozatok); amennyiben a jogi érdeksérelemmel összefüggésben szakértői vizsgálatra került sor, akkor az elkészült szakvéleményt; a biztosított jogi képviseletét ellátó ügyvéd által adott díjajánlatot, az ügyvéddel kötött megbízási szerződést és az ügyvéd által felvett tényvázlatot; amennyiben a hatályos számviteli szabályok szerint a biztosítottat terhelő jogi költségről számlát kell kiállítani (pl. ügyvédi megbízási díj), akkor a számlát, egyéb esetben (pl. illeték, ellenérdekű félnek fizetendő perköltség) a jogi költség kifizetését igazoló bizonylatot. d) Amennyiben a biztosított a jelen pontban meghatározott kötelezettségeit nem teljesíti, és emiatt a biztosítási esemény és a biztosítási szolgáltatás megítélése szempontjából lényeges körülmények kideríthetetlenné válnak, a biztosító nem köteles a jogvédelmi szolgáltatást teljesíteni, a már teljesített jogi eljárási költségeket pedig jogosult visszakövetelni. 2. Teendők az igények érvényesítése vagy elhárítása előtt és a jogi eljárások során Amennyiben a biztosító jogi tanácsadáson kívül jogi eljárások költségét is téríti, akkor a biztosított köteles: a) a biztosítóval együttműködni az igények peren kívüli rendezése érdekében; b) a biztosító hozzájárulását kérni, amennyiben olyan intézkedést vagy eljárási cselekményt végez (pl. keresetlevelet, fellebbezést nyújt be, szakértő kirendelését kéri a bíróságtól), mely a biztosító szolgáltatási kötelezettségét érinti vagy érintheti. A biztosító jogosult azon költségek viselését elutasítani, melyek vállalása előtt nem kérték előzetes hozzájárulását; c) az igények bírósági érvényesítése vagy elhárítása, bírói döntés megtámadása, valamint a jelentősebb eljárási cselekmények előtt a biztosított köteles a biztosító állásfoglalását különösen a sikerre való kilátással kapcsolatban be- 13
14 kérni, az egyezségkötéseket a biztosítóval egyeztetni. A biztosítóval nem egyeztetett egyezségkötés a biztosító irányában a biztosítási szolgáltatás tekintetében nem hatályos; d) az igényérvényesítés (bírósági, hatósági eljárás) állásáról folyamatosan tájékoztatni a biztosítót, és az eljárás iratait (pl. keresetlevél, tárgyalási jegyzőkönyvek, beadványok, bírósági határozatok) a benyújtást, illetve a kézhezvételt követő 5 napon belül a biztosítónak benyújtani. VIII. Milyen feltételei vannak a jogvédelmi szolgáltatás igénybevételének? (Sikerkilátás-vizsgálat és egyeztető eljárás) 1. A jogvédelmi szolgáltatás teljesítésének feltételei A biztosító a jogvédelmi szolgáltatást az alábbi feltételek együttes fennállása esetén teljesíti: a bejelentett esemény a biztosítási feltétel szerint biztosítási eseménynek minősül (lásd II. fejezet) és nincs kizárva a kockázatviselés köréből (lásd VI. fejezet) és a bejelentett jogi érdeksérelemre kiterjed a biztosítási fedezet (lásd V. fejezet) és a biztosított peren kívül már megkísérelte a jogi igényét érvényesíteni (a vele szemben támasztott jogi igényt elhárítani), de ez nem vezetett eredményre és a sikerkilátás vizsgálata során a biztosító úgy ítélte meg, hogy megfelelő kilátás van az igényérvényesítés sikerére (lásd VIII. fejezet). 2. Sikerkilátás-vizsgálat A jelen pontban foglalt eseteken kívül, a biztosító jogosult a szolgáltatási igény bejelentésekor, valamint az eljárás folyamán bármikor vizsgálatot indítani a jogérvényesítés vagy a jogi védekezés feltehető sikerére vonatkozólag (sikerkilátás-vizsgálat). Jelen feltétel alkalmazásában az igényérvényesítés (jogérvényesítés vagy a jogi védekezés) sikeressége abban az esetben feltételezhető, ha a tényállás és a vonatkozó jogszabályi rendelkezések alkalmazásával valószínűsíthető, hogy a biztosítottra kedvező bírósági, hatósági határozat születik és pénzügyi követelés érvényesítése esetén valószínűsíthethető a követelés megtérülése. Van kilátás a sikerre Amennyiben a tényállás vizsgálata után a jogi és a bizonyítási helyzet alapulvételével a biztosító arra a következtetésre jut, hogy megfelelő kilátás van az igényérvényesítés sikerére, akkor írásban nyilatkozik a szolgáltatási igény teljesítéséről és vállalja a biztosított költségeket. Nincs kilátás a sikerre Amennyiben a tényállás vizsgálata után a jogi és a bizonyítási helyzet alapulvételével a biztosító arra a következtetésre jut, hogy nincs kilátás az igényérvényesítés sikerére, akkor jogosult elutasítani a jogvédelmi szolgáltatás teljesítését. Egyeztető eljárás (lásd VIII. 3. pont) A biztosító a jogvédelmi szolgáltatási igény bejelentésétől számított 15 napon belül köteles a biztosítottal írásban közölni a sikerkilátás-vizsgálat eredményét, azaz hogy a szolgáltatási igényt teljesíti vagy elutasítja. Az elutasítást legalább az arra okot adó tény és az arra vonatkozó jogszabályi vagy szerződéses rendelkezések felhívásával kell megindokolni. Az elutasítással egyidejűleg a biztosító köteles írásban tájékoztatni a biztosítottat az egyeztető eljárás lehetőségéről, valamint arról, hogy amennyiben az egyeztető eljárás nem vezet eredményre, akkor a biztosítási szerződéssel kapcsolatos érdekei védelmében szabadon megválaszthatja jogi képviselőjét. Amennyiben a sikerkilátás vizsgálatához a tényállás kiegészítése vagy további iratok csatolása szükséges, a biztosító jogosult felhívni a biztosítottat ennek teljesítésére. Ebben az esetben a 15 napos határidő a sikerkilátás vizsgálatához szükséges valamennyi irat rendelkezésre bocsátásától kezdődik. Érdekellentét esetén a sikerkilátás vizsgálatát a biztosított által választott ügyvéd folytatja le a X. fejezetben foglaltak szerint. Nincs sikerkilátás-vizsgálat amennyiben a biztosító szolgáltatási kötelezettsége beálltának alapjául szolgáló esemény során két vagy több ellenérdekű fél ugyanannál a biztosítónál rendelkezik jogvédelmi, illetve felelősségbiztosítási szerződéssel, valamint büntetőjogi jogvédelem esetén. 3. Egyeztető eljárás a) Amennyiben a biztosító a sikerkilátás-vizsgálat alapján elutasítja a jogvédelmi szolgáltatás teljesítését, és a biztosított ezzel a döntéssel nem ért egyet, az elutasítás kézhezvételétől számított 15 napon belül jogosult egyeztető eljárást kezdeményezni. 14
15 b) Az egyeztető eljárás kezdeményezésével egyidejűleg a biztosított köteles megnevezni az egyeztető eljárásban őt képviselő ügyvédet, valamint a biztosítónak benyújtani az ügyvéddel kötött ügyvédi megbízási szerződést vagy az ügyvéd által adott ügyvédi díjajánlatot. Az egyeztető eljárás kezdeményezésétől számított 5 napon belül a biztosító is köteles megnevezni az egyeztető eljárásban résztvevő jogi képviselőjét. c) Amennyiben az egyeztető eljárás során a biztosított és a biztosító jogi képviselője a sikerkilátás kérdésében azonos véleményre jut, úgy ezt a döntést a biztosított és a biztosító is köteles elfogadni. nem jutnak azonos véleményre 4 héten belül, úgy a biztosított jogosult saját költségén, az általa szabadon választott jogi képviselővel az igényt érvényesíteni (bírósági eljárást megindítani). Amennyiben az igényérvényesítés során a biztosított pernyertes lesz, úgy a biztosító köteles a jelen szerződés alapján biztosított és a perben meg nem térült jogi költségeket a biztosítottnak megtéríteni. Perbeli egyezség esetén a biztosító a költségeket a pernyertességnek a pervesztességhez viszonyított arányában viseli. A biztosítottat képviselő ügyvéd készkiadásokat is tartalmazó megbízási díját a biztosító a XI. 2. pont szerint viseli. d) Az egyeztető eljárás költségét az alábbiak szerint viselik a felek: amennyiben az egyeztető eljárás eredménye a biztosítottra kedvező, az eljárás költségét a biztosító viseli, amennyiben az egyeztető eljárás eredménytelen vagy eredménye a biztosítóra kedvező, úgy a biztosított és a biztosító saját költségüket viselik. e) Amennyiben az egyeztető eljárás nem vezet eredményre, akkor a biztosított jogosult a biztosítási szerződéssel kapcsolatos érdekei védelmében szabadon megválasztani jogi képviselőjét. IX. Ki látja el a biztosított jogi képviseletét az igényérvényesítés során? 1. A biztosított jogosult a biztosítási esemény bekövetkezését követően, illetve bármely bírósági vagy közigazgatási eljárásban vagy az ilyen eljárás megkezdését megelőzően, az eljárás elkerülését elősegítő eljárás során, valamint az egyeztető eljárás eredménytelensége esetén, szabadon megválasztani jogi képviselőjét (ügyvédjét). 2. Az ügyvédválasztási jog csak olyan ügyvédekre vonatkozik, akinek irodája a biztosított lakóhelye szerinti helységben vagy azon bíróság vagy közigazgatási hatóság székhelyén van, amely az első fokon indítandó eljárásra illetékes. Ha ezen helységben nincs vagy csak egy ügyvéd működik, akkor választható más, a megyei bíróság illetékességi területén működő ügyvéd is. 3. Amennyiben a biztosított nem él szabad ügyvédválasztási jogával, úgy a biztosító megfelelő szakértelemmel rendelkező ügyvédet ajánl vagy külön meghatalmazás alapján a biztosító jogtanácsosa látja el a biztosított jogi képviseletét. 4. Az ügyvéddel minden esetben a biztosított létesít megbízási jogviszonyt. 5. Amennyiben a biztosított szabad ügyvédválasztási jogával él, úgy köteles az ügyvéddel kötött ügyvédi megbízási díjat tartalmazó megbízási szerződést, a megbízás létrejöttét követő 2 munkanapon belül a biztosítónak benyújtani. A biztosító csak abban az esetben téríti a megbízási szerződésben meghatározott mértékben az ügyvédi megbízási díjat, amennyiben a megbízási díj összegét előzetesen elfogadta (lásd XI. 2. pont). 6. A biztosított köteles a jogi képviseletét ellátó ügyvédet a titoktartási kötelezettsége alól mentesíteni, és megbízni, hogy az igényérvényesítés (bírósági, hatósági eljárás) állásáról folyamatosan tájékoztassa a biztosítót és az eljárás iratait (pl. keresetlevél, tárgyalási jegyzőkönyvek, beadványok, bírósági határozatok) bocsássa a biztosító rendelkezésére. 7. Az ügyvéd a biztosítottal szemben közvetlenül felelős a megbízás teljesítéséért. A biztosító nem felel az ügyvéd tevékenységéért. X. Érdekellentét esetén milyen eljárást követnek a felek? 1. Jelen feltétel alkalmazásában érdekellentétnek minősül, amennyiben a jelen szerződés szerinti biztosítási esemény kapcsán az ellenérdekű félnek a biztosító más biztosítási szerződés (pl. felelősségbiztosítási, jogvédelmi biztosítási szerződés) alapján biztosítási védelmet nyújt vagy a biztosító az ellenérdekű fél. 2. Érdekellentét esetén a) a biztosított jogi képviseletét minden esetben a szabadon választott ügyvédje látja el, b) a biztosítási eseménnyel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség a biztosítottat kizárólag az ügyvédje irányában terheli. Amennyiben azonban azért áll fenn érdekellentét, mert ugyanazon biztosítási esemény kapcsán az ellenérdekű félnek is jogvédelmi fedezetet nyújt a biztosító, úgy a teljes körű tájékoztatási kötelezettség a biztosító irányában is fennáll. 15
16 c) a sikerkilátás vizsgálatát nem a biztosító végzi. A biztosító elfogadja a biztosított jogi képviseletére felkért ügyvéd sikerkilátással kapcsolatos álláspontját, amennyiben az ügyvéd írásbeli állásfoglalásban a tényállás ismertetésével és a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre utalással megfelelő jogi indokát adja a jogi igényérvényesítés, illetve jogi védekezés sikerének. 3. Érdekellentét esetén a biztosító köteles haladéktalanul írásban tájékoztatni a biztosítottat az érdekellentét fennállásáról és a 2. pontban foglaltakról. XI. Milyen jogvédelmi szolgáltatásokat nyújt a biztosítás? 1. Jogvédelmi szolgáltatások 1.1. A szolgáltatási igény teljesítési feltételeinek fennállása esetén (lásd VIII. 1. pont) a biztosító az érdeksérelem jellegétől függően az alábbi jogvédelmi szolgáltatásokat nyújtja: a) 0 24 óráig telefonos jogi tanácsadás a biztosítottat ért sürgős szükségben. Jelen feltétel értelmében sürgős szükségnek tekinthető a biztosítottal szembeni rendőri intézkedés, a biztosítottat ért vagy biztosított által okozott baleset, a biztosított munkaviszonyának megszüntetése, külföldön bekövetkezett érdeksérelmek. b) jogi tanácsadás a biztosított jogvédelmi területeken (az általános jogvédelmi tanácsadás keretében azon kívül is) szóban vagy írásban, c) a jogvitára megfelelő szakértelemmel rendelkező ügyvéd ajánlása, amennyiben a biztosított nem él szabad ügyvédválasztási jogával és az igény érvényesítéséhez (elhárításához) célszerű vagy szükséges ügyvédi képviselet, d) a jogi eljárási költségek viselése jelen fejezet rendelkezései szerint A biztosító a jogvédelmi szolgáltatásokat a biztosítási csomagban biztosított jogvédelmi szolgáltatási területeken nyújtja. Az 1.1.a) pont szerinti telefonos tanácsadást Aktív csomagban kizárólag a biztosított munkaviszonyának megszüntetése esetén biztosítja, továbbá Ezüst csomagban nem terjed ki a biztosítási védelem gépjármű üzemeltetésével kapcsolatos érdeksérelmekre (rendőrségi intézkedésekre, balesetre stb.). 2. Biztosítással fedezett jogi költségek A biztosítás a káreseményenkénti és biztosítási időszakra megállapított biztosítási összeg erejéig a biztosított jogi érdekeinek védelméhez szükséges alábbi költségeket fedezi: Ügyvédi megbízási díj Jogi eljárások költsége Ellenérdekű fél költsége Végrehajtás költsége Felszámolási eljárás költsége Útiköltség Szakvélemény költsége A biztosítás a biztosított jogi képviseletét ellátó ügyvéd indokolt, feladathoz mért és szokásos mértékű kész kiadásokat is magában foglaló megbízási díját fedezi, melyhez a biztosító előzetesen hozzájárult. Amennyiben a biztosított a biztosító előzetes hozzájárulása nélkül állapodott meg az ügyvédi megbízási díj összegében, a biztosító a pártfogó ügyvéd jogszabályban meghatározott minimális munkadíjának megfelelő megbízási díjat fizet. A bírósági (választottbírósági), hatósági, békéltető testületi, közvetítői eljárások illetékét, díját és költségét (pl. tanú- és szakértői díj, tolmácsdíj, helyszíni tárgyalás és szemle költsége) valamennyi fokon téríti a biztosító, amennyiben a biztosított köteles e költségek megfizetésére vagy előlegezésére. A biztosítás abban az esetben fedezi az ellenérdekű fél költségét, amennyiben a biztosított jogerős határozat folytán köteles ezek megfizetésére, és ezekre vonatkozóan nem áll fenn más irányú biztosítási védelem. A biztosítottat megillető végrehajtási jogcím (pl. ítélet) meglétét követően a végrehajtás költségeit a biztosítás legfeljebb 2 végrehajtási kísérlet erejéig fedezi. Fedezi a biztosítás az ellenérdekű félként szereplő fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdálkodó szervezettel szemben indított csődeljárás vagy felszámolási eljárás költségét, feltéve, hogy a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás keretében a gazdálkodó szervezet pénzügyi adatai alapján vagy az eljárást követően más forrásból (pl. a Bérgarancia Alapból) valószínűsíthető a biztosított követelésének megtérülése. Fizeti a biztosító a biztosítottnak az eljáró bíróság (hatóság) székhelyére történő utazásával kapcsolatos útiköltségét, amennyiben az eljáró bíróság (hatóság) a biztosítottat személyes megjelenésre kötelezte. A biztosítás másodosztályú vasúti vagy ezzel egyenrangú más közlekedési eszköz menetjegyének vételáráig fedezi az útiköltséget. Fedezi a biztosítás a biztosított által felkért független szakértő írásbeli szakvéleményének díját, feltéve, hogy a szakértő megbízásához és a szakértői díj összegéhez a biztosító előzetesen hozzájárult. 16
17 Fordítási költség, tolmács díja Fedezi a biztosítás a jogi eljárás lefolytatásához szükséges dokumentumok indokolt fordítási költségét, a biztosított által felkért tolmács díját, feltéve hogy a biztosítottat ért (illetve a biztosított által okozott) jogi érdeksérelem külföldön következett be és a jogi eljárás lefolytatása külföldi bíróság vagy hatóság joghatósága alá tartozik, továbbá a fordításhoz, illetve a tolmács felkéréséhez a biztosító előzetesen hozzájárult. Óvadék A biztosító a biztosítási kötvényen meghatározott biztosítási összeg erejéig megelőlegezi a biztosított előzetes letartóztatásának megszüntetése érdekében, a biztosított terhére megállapított óvadékot. Az óvadékot a biztosító a bíróság letéti számlájára banki átutalással teljesíti. Az óvadék megelőlegezésének a feltétele, hogy a biztosított teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozatot tegyen, hogy az óvadék visszaadása esetén, annak kiutalását a biztosító részére kéri. Amennyiben a biztosított elvesztette jogát az óvadék összegére (pl. eljárási cselekményen idézés ellenére nem jelent meg, az előzetes letartóztatásának más oka merült fel), az erről szóló bírósági határozat jogerőre emelkedését követő 5 napon belül, köteles az óvadék összegét a biztosítónak megfizetni. Biztosíték Amennyiben a biztosítottal szemben külföldön büntetőeljárás indul, a biztosított távollétében folytatható eljárás érdekében a biztosító a biztosítási kötvényen meghatározott biztosítási összeg erejéig megelőlegezi a biztosított terhére megállapított biztosítékot. A biztosítékot a biztosító a hatóság (vagy a biztosítottat képviselő ügyvéd) letéti számlájára banki átutalással teljesíti. A biztosíték megelőlegezésének a feltétele, hogy a biztosított teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozatot tegyen, hogy a biztosíték visszaadása esetén, annak kiutalását a biztosító részére kéri. Amennyiben a biztosított elvesztette jogát a biztosíték összegére (pl. bíróság vele szemben pénzbüntetést szab ki), az erről szóló bírósági határozat jogerőre emelkedését követő 5 napon belül, köteles a biztosíték összegét a biztosítónak megfizetni. 3. A jogi költségek viselésének feltételei a) A biztosítás csak a biztosítási esemény biztosítónak történt bejelentését követően felmerült költségeket fedezi. A biztosítási esemény bejelentése előtt felmerült költségekre csak akkor vonatkozik a biztosítási védelem, amennyiben azok a biztosítási esemény bejelentése előtt 30 napnál nem korábban az ellenfél, a hatóság intézkedései vagy a biztosított érdekében tett halaszthatatlan intézkedések által merültek fel. b) Perbeli egyezség esetén a biztosító a költségeket a pernyertességnek a pervesztességhez viszonyított arányában viseli. A peres eljárás során a biztosított köteles indítványozni, hogy a bíróság határozzon a perköltség viseléséről. Peren kívüli egyezség esetén a költségeket a biztosító viseli, kivéve ha az ellenérdekű fél vállalja azok megtérítését. c) Amennyiben pertársaság esetén a bíróság a biztosítottat a többi pertárssal egyetemlegesen kötelezi a perköltség viselésére, a biztosítás a perköltséget olyan arányban fedezi, amilyen arányban a biztosított követelése vagy a vele szemben támasztott követelés a valamennyi pertárs által érvényesített követelés vagy a velük szemben támasztott követelés összértékéhez aránylik. d) Választott bírósági eljárás esetén a biztosítás legfeljebb olyan mértékben fedezi a jogi költségeket, amennyiben a biztosított rendes bírósági eljárásban köteles lenne azok fizetésére. e) Nem fedezi a biztosítás a biztosítottal vagy jogi képviselőjével szemben, a biztosítási eseménnyel kapcsolatos eljárásban rosszhiszemű pervitel vagy mulasztás miatt kiszabott bírságot, illetve ezen magatartás miatti többletköltséget, felelősségbiztosítási szerződéssel fedezett jogi költségeket. f) Ha egy eljárás során olyan igények merülnek fel, melyekre vonatkozólag csak részben áll fenn biztosítási védelem, akkor a biztosító csak azon költségeket viseli, amelyeket a biztosítási védelem alatt nem álló igények figyelembevétele nélkül is ő fizetne. XII. Milyen esetben kell a jogi költségeket visszatéríteni a biztosítónak? 1. Amennyiben a biztosított peren kívüli megállapodást köt az ellenérdekű féllel és az ellenérdekű fél vállalja a biztosított jogi költségeinek (pl. ügyvédi megbízási díj) a megtérítését, továbbá bírósági eljárás során a bíróság a biztosított javára per-, illetve ügyvédi költséget ítél meg, akkor az ebből befolyó összeg a biztosítót illeti, a biztosító által kifizetett összeg mértékéig. 2. Az 1. pont szerint megtérült jogi költségeket a biztosított köteles a megtérülést követő 15 napon belül a biztosítónak visszafizetni. Amennyiben a biztosítottnak megítélt jogi költségek behajtása iránt a biztosított nem intézkedik, a biztosítottal kötött engedményezési megállapodás alapján a biztosító érvényesít igényt. A biztosított köteles a biztosítót igényei érvényesítésekor támogatni és a biztosító javára az engedményezési okiratot kiállítani. 17
18 XIII. Egyéb rendelkezések 1. A biztosítót a biztosítási eseménnyel és az azzal összefüggésben indított eljárással kapcsolatban tudomására jutott tények, adatok tekintetében ugyanolyan titoktartási kötelezettség terheli, mint az ügyvédet. 2. A biztosító tájékoztatja a szerződő felet, hogy a biztosító és a biztosított közötti érdekellentétek elkerülése érdekében a biztosító a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény 103. (1) bek. a) c) pontjai közül az a) pontban meghatározott megoldást alkalmazza, azaz a jogvédelmi ágazat kárainak rendezésével, illetve az ezzel kapcsolatos tanácsadással foglalkozó alkalmazottai ugyanilyen vagy hasonló tevékenységet nem folytathatnak a biztosító által művelt másik ágazat részére vagy más, az 1. sz. Melléklet A) részében meghatározott bármely ágazatot művelő más biztosító számára, illetve a biztosítóban az ezen alkalmazottak felett utasítási joggal rendelkező vezető állású személy nem rendelkezik utasítási joggal más biztosítási ágazatba tartozó károk rendezésével kapcsolatban. 18
19 B) Milyen szolgáltatást nyújt a magánemberi felelősségbiztosítás? Gyalogosként közlekedési balesetet okoztam, mert piros jelzés ellenére figyelmetlenül egy szabályosan közlekedő gépjármű elé léptem. A gázolás elkerülése érdekében a gépjárművezető hirtelen elrántotta a kormányt, és nekiütközött egy másik gépjárműnek. A gépjárművekben Ft kár keletkezett, melyet tőlem követelnek a tulajdonosok. (közlekedési balesetet okozó gyalogos) I. Mi a biztosítás tárgya? A magánemberi felelősségbiztosítás keretében a biztosító a szerződésben megállapított mértékben és feltételek szerint mentesíti a biztosítottat olyan kár megtérítése alól, amelyért jogszabály szerint felelős. II. Mi minősül biztosítási eseménynek? 1. A biztosítási védelem a magán életszférában bekövetkezett biztosítási eseményekre terjed ki. Magán életszférának tekintendők a biztosított személyek foglalkozásán, hivatásán, politikai tevékenységén vagy üzletszerű gazdasági tevékenységén kívüli életviszonyok. 2. Biztosítási esemény olyan másnak okozott személysérüléses kár és dologi kár miatti kártérítési kötelezettség, amelyet a magyar jog szerint jelen szerződés biztosítottjának kell teljesíteni, és amelynek a teljesítése alól a biztosítottat a biztosító a jelen feltételben meghatározottak szerint mentesíti. Jelen feltétel alkalmazása szempontjából személysérüléses kár az, ha valaki meghal, egészségkárosodást vagy testi sérülést szenved, dologi kár az, ha valamilyen tárgy megsemmisül, megsérül vagy használhatatlanná válik. 3. A sorozatkárok egy biztosítási eseménynek minősülnek. Sorozatkárnak tekintendők az egyazon károkozói magatartásból, illetve okból eredő, valamint az azonos okra visszavezethető, de eltérő időpontokban bekövetkezett károk, ha az ok és okozat közötti összefüggés jogi, gazdasági vagy műszaki vonatkozásban fennáll. III. Milyen területi és időbeli korlátja van a biztosítási védelemnek? (területi és időbeli hatály) 1. A biztosító kockázatviselése Európa területén okozott és érvényesített károkra nyújt fedezetet. Jelen feltétel alkalmazása szempontjából Európa fogalma alatt a földrajzi értelemben vett Európa értendő. 2. A biztosító kockázatviselése a biztosítási szerződés hatálya alatt okozott és legkésőbb a szerződés megszűnését követő 1 éven belül bekövetkezett és a biztosító részére bejelentett, biztosítási eseménynek minősülő károkra terjed ki. Jelen feltétel alkalmazása szempontjából a) a károkozás időpontja az a nap, amikor a kárt előidéző cselekmény megtörtént. Amennyiben a károkozás mulasztással valósul meg, a károkozás időpontja az a nap, amikor a mulasztást még a kár bekövetkezése nélkül pótolni lehetett volna. b) a kár bekövetkezésének időpontja az a nap, amikortól a biztosított kártérítési fizetési kötelezettsége esedékessé válik. Személyi sérüléses károk tekintetében a kár bekövetkezésének időpontja: Halál esetén a halál beállta, testi sérülés esetén a sérülés időpontja, még akkor is, ha utóbb halálhoz vezet, egészségkárosodás esetén a károsodás időpontja, egészségromlás (lassú lefolyású személysérüléses kár) esetén vitás esetben amikor az orvos első alkalommal megállapította az egészségkárosodást. Dologi károk tekintetében a kár bekövetkezésének időpontja a károsodás időpontja; Sorozatkár bekövetkezésének időpontja a sorozat első káreseményének időpontja. c) a kár bejelentésének időpontja az a nap, amikor a biztosított a kár bekövetkezését a biztosítónak írásban bejelentette. 19
20 IV. Milyen károkat, költségeket fedez a biztosítás? 1. A biztosítási esemény bekövetkezése esetén a biztosító a biztosítási összeg mértékéig a biztosítási eseménnyel összefüggésben a biztosítottat terhelő alábbi károkat és költségeket téríti: Kártérítés címén a károsult vagyoni és nem vagyoni kárát, melyért a biztosított kártérítési felelősséggel tartozik dologi és személysérüléses károknál a károsult ténylegesen felmerülő vagyoni kárát, azaz a károkozó körülmény folytán a károsult vagyonában beállott értékcsökkenést, valamint mindazt a kárpótlást és költséget, mely a károsultat ért vagyoni és nem vagyoni hátrány csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez szükséges; személyi sérüléses kár esetén az elmaradt vagyoni előnyt. Felelősségi kár járulékait késedelmi kamatot, perköltséget, amennyiben a biztosító a perben részt vett vagy a perben való részvételről lemondott, a biztosított jogi képviseletét ellátó ügyvéd megbízási díját a jogvédelmi biztosítás szabályai (lásd A) XI.2. pont) szerint, a káresemény jogalapjának vagy összegszerűségének megállapítása érdekében a biztosító előzetes jóváhagyása alapján felkért szakértő költségét. Társadalombiztosítási megtérítési A károsultnak nyújtott egészségbiztosítási és nyugellátás miatt az egészségbiztosító, igényt illetve a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv által a biztosítottal szemben érvényesített megtérítési igényt. Kárenyhítési költséget A biztosító a kárenyhítési költséget a gazdaságosság keretein belül téríti. 2. A biztosítási ajánlaton feltüntetésre kerülő, abszolút összegben meghatározott mértékű önrészesedés a kár és a káreseménnyel összefüggésben felmerülő egyéb kiadásoknak azon része, amelyet a biztosított minden káresemény kapcsán önmaga visel. A biztosító az önrészesedésnek megfelelő összeget a ténylegesen megállapított kárösszegből és a káreseménnyel összefüggésben felmerülő költségekből és kiadásokból vonja le. A biztosító a biztosítási szolgáltatást az önrészesedés levonásával teljesíti a károsultnak. 3. Amennyiben jelen szerződéssel fedezetbe vont kockázatokra a biztosított más felelősségbiztosítási szerződés alapján is biztosítási védelemben részesül, a biztosító jelen szerződés alapján csak akkor és annyiban téríti meg a kárt, amennyiben a másik felelősségbiztosítási szerződés alapján az nem fedezett. 4. Ha a biztosítottnak jogszabály vagy bírói rendelkezés folytán kártérítési kötelezettsége fedezetére biztosítékot vagy letétet kell adnia, a biztosító erre oly mértékben köteles, mint a kártérítésre. 5. Amennyiben több személy közösen okoz kárt, és így a biztosított felelőssége mással egyetemleges, a biztosító helytállási kötelezettsége csak a biztosított felróhatóságának mértékéig terjed. Ha a károkozók felróhatóságának arányát nem lehet megállapítani, akkor a biztosító úgy teljesít, mintha a kár a károkozók között egyenlő arányban oszlana meg. 6. Járadékfizetési kötelezettség esetén mind a biztosító, mind a biztosított, mind a károsult kezdeményezheti a járadék egyösszegű megváltását (tőkésítését). A járadék tőkésítésére csak a felek közös megegyezésével kerülhet sor, tehát ha a tőkésítés tényét és az egyösszegű megváltás összegét a biztosító, a biztosított és a károsult elfogadja. A járadék tőkésítése esetén a biztosító a járadék tőkeértékét az évi magyar női néphalandósági tábla és 6,25%-os technikai kamatláb figyelembevételével határozza meg. 7. Amennyiben a biztosító a biztosítottal szembeni peres eljárással kapcsolatban az 1. pont szerint per-, illetve ügyvédi költséget térített, és a bíróság jogerős határozatában a biztosított javára per-, illetve ügyvédi költséget ítél meg, úgy az ebből befolyó összeg a biztosítót illeti, a biztosító által kifizetett összeg mértékéig. A megtérült jogi költségeket a biztosított köteles a megtérülést követő 15 napon belül a biztosítónak megfizetni. Amenynyiben a biztosítottnak megítélt jogi költségek behajtása iránt a biztosított nem intézkedik, a biztosítottal kötött engedményezési megállapodás alapján a biztosító érvényesít igényt. A biztosított köteles a biztosítót igényei érvényesítésekor támogatni és a biztosító javára az engedményezési okiratot kiállítani. V. Milyen teendői vannak a biztosítottnak a káresemény bekövetkezésekor? 1. Kárenyhítéshez (kármegelőzéshez) szükséges intézkedések megtétele A biztosított köteles a károk megelőzése érdekében minden tőle elvárható intézkedést megtenni, a már felismert veszélyhelyzetben a veszélyt elhárítani, valamint eleget tenni a biztosító által kért kármegelőzési intézkedéseknek. Vitás esetben felismert veszélyhelyzetnek kell tekinteni minden olyan körülményt, amely már károkozást eredményezett, továbbá amennyiben a kár bekövetkezésének a lehetőségére a biztosítottat a biztosító vagy harmadik személy figyelmeztette. A kár bekövetkezésekor a biztosított köteles a gazdaságosság keretein belül minden szükséges intézkedést megtenni a kár enyhítése érdekében. Gazdaságosnak minősül a kárenyhítés, amennyiben a kár összege a kár enyhítése nélkül előreláthatóan meghaladná a kárenyhítés költségét. 20

matches:
bíróság
bíróság
Pf. 888
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Szakterület - Dr Szepesi Ügyvédi Iroda
Adózási ügyekben
Nemzetközi eljárásokban képviselet
Alkotmánybíróság előtti eljárások
Alapvető jogok biztosa előtti eljárások
Tudományos, előadói munkák
Adózási ügyekben:
jogi képviselet, tanácsadás (főként: ÁFA, SzJA, Regisztrációs adó)
APEH/NAV ÁFA megállapítása elleni perekben képviselet a Fővárosi Törvényszék/Bíróság, a Kúria/Legfelsőbb Bíróság és Megyei Bíróságok/Törvényszékek előtt (az adóhatósági határozatokban megállapított értékek az 50millió forintot meghaladóak voltak, de 3millió forint értékű adóperekben is eljárt és jelenleg is eljár a Dr Szepesi Ügyvédi Iroda)
Adóhatóság előtti képviseletet elláttunk és ellátunk az ország teljes területén, EU államok adóhatóságai előtti képviseletet a tagállamok szabályainak megfelelően végzünk
Az ún vagyonosodási vizsgálatokban is (ideértve a kapcsolódó EHO vizsgálatokat is) kifejezetten szerencsésnek tartjuk már az adóhatóság vizsgálatának megkezdésekor hozzáértő jogi képviselettel való eljárást, melyben ügyfeleink rendelkezésére állunk
Adócsalás és más gazdasági, pénzügyi bűncselekmények elkövetése miatti büntető-eljárásban védelem teljesítését vállajuk függetlenül a vádhatóság, bíróság helyétől
Az utóbbi időszakban szaporodó helyi adókra vonatkozó ellenőrzések eljárásaiban is teljesítünk képviseletet az ország egész területén
Gazdasági, pénzügyi területen:
Számadásra, elszámolásra kötelezés faktoring szerződésekkel kombinált áruszállítások miatt keletkezett tartozások érvényesítése érdekében (ügyfeleink érdekei alapján törekszünk a peres eljárás során történt békés megegyezésre);
Hitel-követelésekhez kapcsolódó kezesi felelősség érvényesítését éppúgy, mint e felelősség alapján való érvényesítés jognak megfelelő elutasításában képviseletet és másodlagosan tanácsadást is teljesít a Dr Szepesi Ügyvédi Iroda
Bírósági végrehajtási ügyekben az adós vagy a kötelezett érdekében történő teljes körű képviselet
Felszámolás elrendelése iránti eljárásokban adósok képviselete
Kötelmi jog területén:
Szerződések érvénytelensége vagy részleges semmissége (mint kifejezetten fontos tény) megállapítása iránti eljárásokban képviselet
Kártérítési ügyek vitele békés egyeztetések során és peres eljárásokban
Szerződésekből eredő követelések peres és peren kívüli érvényesítésében közreműködés
Szerződésen kívül okozott károk megtérítésében képviselet
Válóperes eljárásokban, beleértve az ingó- és ingatlan vagyonok megosztását, gyermekek elhelyezésének és tartásának biztosítását közreműködünk
Gyámság alá helyezés iránti eljárásokban képviseljük ügyfeleinket, családtagjaikat, az érintetteket
Örökbefogadás iráti kérelmek esetében ügyfeleink érdekeinek megfelelően látjuk el a képviseletet
Az Európai Unió más tagállamaiban élő, dolgozó ügyfelek érdekeit Magyarországon képviseljük éppúgy, mint azon országban, melyben családjogi kapcsolatuk (házastárs/élettárs avagy gyermek, életvitel és más körülmény) folytán eljár avagy el kell, hogy járjon a hatóság, bíróság - ezen esetekben a jogkörrel rendelkező hatóság, bíróság állama szerinti jog alapján végezzük munkánkat
Békés és peres képviselet a munkavállalók avagy a munkáltatók oldalán. Mind társaságok és alkalmazottaik, mind a köz alkalmazásában állók és munkáltatóik közötti jogvitákban eljárunk. Társaságok, munkáltatók munkajogi rendszeres tanácsadását örömmel teljesítjük.
Munkaügyi ellenőrzések, munkahelyi balesetek következtében keletkező ügyek peres és peren kívüli eljárásaiban képviseletet éppúgy, mint ezen ügyekkel összefüggő tanácsadást teljesítünk.
Az Európai Unió más tagállamaiban dolgozó avagy ott munkát vállalni szándékozók érdekeit Magyarországon képviseljük éppúgy, mint azon országban, melyben munkajogi kapcsolatuk folytán eljár avagy el kell, hogy járjon a hatóság, bíróság - ezen esetekben a jogkörrel rendelkező hatóság, bíróság állama szerinti jog alapján végezzük munkánkat.
Az Európai Unió más tagállamaiban munkát vállalni szándékozók részére tanácsadással is rendelkezésre állunk.
Adózással, pénzügyekkel, gazdasági tevékenységgel és közlekedéssel összefüggő büncselekmények esetében az ország teljes területén védelmet teljesítünk akkor is, ha az ügyfél szabad mozgásában korlátozott.
Valamennyi cégeljárási ügyben (alapítás, változás - egyesülés, szétválás) eljárunk.
Külföldi tag(ok), külföldi vezető tisztségviselők érdekeit is szem előtt tartva tanácsadást teljesítünk.
Termőföldek és erdők tulajdonjogi jogvitája, haszonbérleti szerződésekből adódó jogviták esetében tanácsadást, egyeztetést, peres képviseletet teljesítünk azon esetekben, amikor a termőföld, erdő Magyarország területén van.
Ingatlan-átruházási szerződések készítése
Társasházak rendszeres vagy egy-egy ügyre vonatkozó képviselete
Ingatlannal kapcsolatos kártérítési ügyek
Használati, haszonélvezeti, elbirtoklási ügyek
Ingatlan-megosztási eljárások
Az Európai Unió más tagállamaiban lévő ingatlanok vonatkozásban a jogkörrel rendelkező hatóság, bíróság állama szerinti jog alapján végezzük munkánkat.
A közigazgatási szervek (önkormányzatok, nyugdíjjal kapcsolatos eljárások, média hatóságok, víz-, gáz-, áram-szolgáltatók felügyeletét ellátó szervezetek) előtti képviseletben ügyfeleink érdekeinek megfelelő képviselet, melyeket az esetleges peres eljárásokban is teljesítünk.
Bevándorlási és állampolgársági jog:
Menekült-ügyek
Munkavállalási engedély iránti ügyek
Jogvitákban való eljárás, tanácsadás.
Szerzői és szabadalmi jogok ügyeiben képviselet, tanácsadás
Előadóművészek, hangfelvétel-előállítók és műsorsugárzó szervezetek érdekeinek védelme
Jogdíjakhoz kapcsolódó tanácsadás, eljárás
Európai Unió joga:
Személyek szabad mozgásának biztosításával összefüggő jogok, jogérvényesítés
Áruk szabad mozgásának biztosításával összefüggő jogok, jogérvényesítés; az áruk szabad mozgását gátló adminisztratív szabályok alkalmazásának tilalmával össszefüggő ügyek
Szolgáltatások szabad mozgásának biztosításával összefüggő jogok, jogérvényesítés; a szolgáltatások szabad mozgását gátló adminisztratív szabályok alkalmazásának tilalmával össszefüggő ügyek
Pénz és tőke szabad mozgásának biztosításával összefüggő jogok, jogérvényesítés; a pénz és tőke szabad mozgását gátló adminisztratív szabályok alkalmazásának tilalmával össszefüggő ügyek
Nemzetközi jog:
A Lisszaboni Szerződés által biztosított jogérvényesítési utakban eljárás
Bírósági ítéletek más országokban való végrehajtásának elősegítése;
Az Európai Unió más tagállamaiban eljáró avagy eljárni köteles hatóság, bíróság állama szerinti jog alapján végezzük munkánkat
Nemzetközi vonatkozású ingatlan-ügyek
Nemzetközi vonatkozású családjogi ügyek
Európai Emberi Jogi Bíróság (Strassbourg) előtti képviselet
Európai Bíróság (Luxembourg) és az Európai Unió egyes intézményei előtti eljárásokban tanácsadás, képviselet
Külföldi egyetemek hallgatóinak teljes körű egészségügyi ellátásával összefüggő ügyek.
Az Európai Unió más tagállamaiban élő, dolgozó ügyfelek érdekeit Magyarországon képviseljük éppúgy, mint azon országban, melyben társadalombiztosítási joguk érvényesítését megalapozó kapcsolatuk (házastárs/élettárs avagy gyermek, életvitel és más körülmény) folytán eljár avagy el kell, hogy járjon a hatóság, bíróság - ezen esetekben a jogkörrel rendelkező hatóság, bíróság állama szerinti jog alapján végezzük munkánkat
Vámjog:
Az Európai Unió területéről származó gépjárművek regisztrációs adóval összefüggő eljárásai
Az Európai Unió vámterületén kívülről érkező árukkal kapcsolatos ügyek
Nemzetközi eljárásokban képviselet:
Az Európai Unió tagállamaiban érvényesíthető kisösszegű (2000 Euro alatti) követelések érvényesítése iránti eljárásokban képviselet
Az Az Európai Unió tagállamaiban érvényesíthető nem kisösszegű (2000 Euro felettii) követelések érvényesítése iránti eljárásokban képviselet (a jogkörrel rendelkező hatóság, bíróság állama szerinti jog alapján végezzük munkánkat
Nemzetközi légiforgalomhoz kapcsolódó kértérítési ügyekben eljárás
Alkotmánybíróság előtti eljárások:
Bíróság előtti ügyekben indítványtétel kezdeményezésre egyedi normakontroll eljárás iránt
Alkotmányjogi panasz az Alkotmánybíróság előtt egyedi ügyben, ha az ügyben folytatott bírósági eljárásban alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása folytán ügyfelünknek az Alaptörvényben biztosított jogának sérelme következett be
Alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben ügyfelünk érdekében alkotmányjogi panasz előterjesztése az
Alkotmánybíróságnál ügyének érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb
döntés esetében, ha ez az ügyfél Alaptörvényben biztosított jogát sérti
Alapvető jogok biztosa előtti eljárások:
Alapvető jogok biztosa eljárásainak indítványozása az ügyfél érdekeinek védelmére
Tudományos, előadói munkák:
Osztalék-adózás Svájcban és az Európai Unió 4 tagállamában (Németország, Holland Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország, Írország)
HÉA/ÁFA és a civilisztika egyes kérdéseinek, látens összeütközéseinek feloldása az EU Bíróság értelmezésében
ÁFA Európában, a hazai jogi szabályozás és jogalkalmazás az Európai Bíróság jogértelmezésének tükrében
A polgári jog és az ÁFA/HÉA főbb kapcsolódási pontjainak értelmezési problémái
A hazai ÁFA/HÉA szabályozás, a HÉA irányelvek alapfogalmainak probléma vizsgálata az Európai Bíróság egyes kiemelt fontosságú ítéletei tükrében
A „körhinta” jelenség és a szerződési szabadság.
A tagállamok – jelen esetben Egyesült Királyság - polgári jogának és az ÁFA értelmező fogalmainak kölcsönhatása, az áru feletti tulajdonjog átszállása időpontjának hatása az ÁFA-ra az Európai Unió Bírósága értelmezésében.
A Lisszaboni Szerződés által biztosított jogérvényesítés és várható hatása a hazai ÁFA-ellenőrzésekre.
Az ún. „eltérő különös” tagállami intézkedések feltételei a hazai ÁFA ellenőrzések tükrében.
Az ÁFA levonása feltételeinek Európai Bíróság általi értelmezése, a levonási jog gyakorlása.
© 2017 Dr. Szepesi Ügyvédi Iroda

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság