text:
A „fegyvercsempészek” nem voltak színészek
Sokánt! A „fegyvercsempészek” nem voltak színészek
2016. augusztus 24. szerda, 11:05
Nem volt szerződéses viszonyuk a Sky News csatornával. Ezért kellett őket 30 napra lesittelni. Többbek között. Így szól a bírói értékelés.
Mariana Constantinescu, a Bukaresti Fellebbviteli Bíróság bírája megfelelőnek találta és helyt adott a DIICOT-ügyészek azon érvelésének, hogy a Sky News által megrendezett riportban „fegyvercsempészekként” megjelenő három román ártott Románia nemzetbiztonságának, és ennek megfelelően múlt pénteken elrendelte 30 napos előzetes őrizetbe helyezésüket. Az ügyészek olyan tetteket is a három román rovására írtak, melyeket valójában a brit újságírók követtek el, akik ellen szintén bűnvádi nyomozást folytatnak „hamis adatok közlése” vádjával. Azzal is megvádolták őket a bíróság előtt, hogy nem hűségesek az országhoz és nem teljesítették azt az „erkölcsi kötelességüket”, mely szerint egy 1991-es törvénycikkely értelmében közre kell működniük a nemzetbiztonság fenntartásában. A bíró a döntése indokolásában rámutat, hogy a három személy nem színész és nem kötöttek szerződést a Sky News-zal, mely szerint egy fiktív jellegű anyagban jelennek meg. A bírónő vélekedése szerint a három román viselkedésében az a legfontosabb aspektus, hogy miután megnézték a Sky News által leadott anyagot és észrevették, hogy nem tisztázzák az általuk ábrázolt tettek fiktív jellegét, „semmilyen módon nem kezdeményezték a hatóságok értesítését” és„passzívak maradta, nem jelentették a tetteket és a brit újságírók eljárását”.A bírónő úgy ítélte meg, hogy a három személy tettei, beleértve azt is, hogy bár törvényesen birtokolták a vadászfegyvereket, de nem volt joguk egy ’gyűjteményi példányt’ – mint amilyen az ’AKM 47-esre vagy 74-esre’ hasonlító fegyver – kivinni a házból és átadni más személyeknek”, indokolttá teszi az előzetes letartóztatás elrendelését, hogy „megvédjék a közvéleményt a – DIICOT-ügyészek által vizsgált – tettek megismétlésének, bátorításának veszélyétől”. A Bukaresti Fellebbviteli Bíróságnak a Sky News riportjában „fegyvercsempészekként” megjelenő három románt, Aurelian Szantót, Pantics Leventét és Pantics Csaba Attilát nemzetbiztonságot veszélyeztető hamis adatok és információk közlésében való bűnsegédlet, valamint a fegyver- és lőszerkezelés szabályainak megsértése és bűnszervezet létrehozása vádjával 30 napos előzetes letartóztatásba helyező bíró ellenvetés nélkül egyetértett a DIICOT-ügyészeknek azzal az érvével, mely szerint a hármas veszélybe sodorta Románia nemzetbiztonságát,„erős félelem-, de bizonytalansági érzetet is kiváltva a polgári lakosság körében”.Ennek ellenére a bírónő rámutatott, hogy a peres eljárás jelenlegi szakaszában csak egy megelőző lépés megtételének szükségességéről van szó a három román esetében, nem arról, hogy valóban vétkesek-e azokban a tettekben, melyekkel a DIICOT ügyészei vádolják őket, amiről majd az ügyről érdemben döntő bíróság fog határozni a bűnvádi nyomozás és a vád alá helyezés után.Ezen kívül a három román előzetes letartóztatására vonatkozó határozat indokolásában rámutatnak arra, hogy a DIICOT ügyészei Stuart Ramsay és a brit Sky News tévéadó további két újságírója ellen is bűnvádi nyomozást folytatnak, Románia nemzetbiztonságát veszélyeztető hamis adatok közlésének bűncselekménye vádjával, ami a büntetőtörvénykönyv 404. cikkelye szerint egy és öt év közötti börtönnel büntethető. A bírónő különben a három brit újságíróval szembeni vádak esetében is egyetértett az ügyészekkel, bár ők nem voltak közvetlenül alanyai az elbírált ügynek.A három román azzal védekezett, hogy a Sky News újságírói becsapták őket, ugyanis azt állították, hogy a felvétel egy dokumentumfilm számára készül és meg fogják említeni, hogy a tettek és a személyek fiktívek. Az egyik védőügyvéd azt nyilatkozta, hogy a hármas „belement abba, hogy színészként eljátszik egy jelenetet és ezt el is ismerték”, azt mondva, hogy„túlzás” előzetes letartóztatásba helyezni őket „egy gyermekjátékért”.A Bukaresti Fellebbviteli Bíróság bírája viszont elutasította ezt az érvelést, megállapítva, hogy a brit újságírók által színre vitt jelenet károkat okozott Románia nemzetbiztonságának, mert azt a benyomást keltették mind Románia, mind Európa lakossága előtt is, hogy a román hatóságok nem képesek „kezelni a román állammal szomszédos konfliktusövezetekből származó fegyverekkel zajló csempészetet, melyek képesek nagyon veszélyes fegyverzettel ellátni a nyugat-európai terrorista csoportosulásokat vagy más konfliktusövezeteket”. Jogosan áll fenn az a gyanú, hogy cinkosságukkal a három román is közrejátszik ebben, vélte a bíró pontosan úgy, ahogy a DIICOT ügyészei is.A DIICOT ügyészei érvelésükben többek között a nemzetbiztonságról szóló 1991-es törvény egyik cikkelyére is hivatkoznak, mely szerint „a román állampolgároknak, az ország iránti hűségük kifejezéseként, erkölcsi kötelességük hozzájárulni a nemzetbiztonság megvalósításához”. Ezáltal az ügyészek azzal is megvádolják a három románt, hogynem hűségesek Romániához és állítólag nem teljesítették az ország iránti erkölcsi kötelességüket,amivel veszélybe sodorták Románia nemzetbiztonságát.A Bukaresti Fellebbviteli Bíróság bírájának véleménye szerint „a vádlottak viselkedésének értékelésében az a legfontosabb tényező”, ahogy ők a Sky News anyagának sugárzása után reagáltak, nevezetesen az, hogy nem mentek azonnal a román hatóságokhoz „bejelenteni a tetteket és feljelenteni a brit újságírókat”, mikor látták, hogy becsapták őket és az anyagban nem említették, hogy fiktív személyekről és tettekről van szó, ahogy azt eredetileg ígérték nekik.„Rámutattak arra, hogy a megtekintés után megállapították a – szerintük – lényeges pontosítás hiányát a végéről (melynek meg kellett volna erősítenie, hogy minden személy és tett fiktív), de semmilyen kezdeményezést nem tettek a hatóságok tájékoztatására. Felfogták a film üzenetének rendkívüli súlyosságát, ezen kívül azt is felfogták, hogy a film által keltett látszat nagyon is valóságos, de passzívak maradtak, nem jelentették be a tetteket és fel a brit újságírókat”, mutat rá a bíró döntése indokolásában.A bíró úgy véli, hogy „legalábbis ettől, a sugárzás pillanatától megismerve a Sky News által szóban és képen közölt adatok és információk hamis jellegét, melyeket aztán más televíziók és honlapok is elterjesztettek” (a filmben szereplő személyek nem fegyvercsempészek voltak, hanem vadászok, az általuk kezelt és bemutatott fegyverek pedig törvényesen birtokolt vadászfegyverek), a három személy veszélybe sodorta a nemzetbiztonságot.„A vádlottak az anyag megtekintése után felfoghatták és felfogták, hogy a harci fegyverekként lefilmezett vadászfegyverek olyan forgatókönyvet mutattak be a nagyközönségnek (a riportot ugyanis bemutatta a brit tévéadó, és ha tényleg megfelelt volna a valóságnak, azt a benyomást keltette volna, hogy a román állam hatóságai nem tudnak kezelni egy ilyen ügyet”, mutat még rá a bíró.A bíró magáévá tette a DIICOT-ügyészeknek azt az érvét is, hogy „a román hatóságok gyors és hatékony közbelépésének hiányában ezek az aspektusok úgy maradtak volna meg a közvélemény emlékezetében, ahogy azt a szerzők be akarták mutatni”, aminek hatására „egy teljesen eltorzított, képzeletbeli, és Románia, de kimondottan az állam hiteltelenítésére is képes kép” alakulhatott volna ki.A bírónő szerint azért volt szükség az előzetes letartóztatásra és nem egy enyhébb megelőző jogi lépésre – házi őrizet vagy igazságügyi ellenőrzés, ahogy azt a három román vádlott védőügyvédjei kérték –, mert ezek nem lennének elegendőek „a közönség megvédéséhez a nyomozások tárgyát képező tettekhez hasonló cselekmények megismétlésének, bátorításának veszélyével szemben”.A Bukaresti Fellebbviteli Bíróság bírája a DIICOT-ügyészeknek azt az érvét is elfogadta, hogya három román nem színész és nem volt semmilyen ilyen jellegű szerződésük a Sky News-zal,így nem hozhatják fel védelmükben, hogy folyamatosan úgy vélték, egy fiktív anyagban szerepelnek, mint színészek egy jelenetben, ahogy azt a védelem egyik ügyvédje állította.„A védelem által felhozott egyetlen aspektus arra vonatkozott, hogy nem voltak tudatában a brit újságírók által készített filmanyag valós jellegének. A vádlottak arra mutattak rá, hogy folyamatosan az volt a meggyőződésük, hogy olyan dokumentumfilmben vesznek részt, melynek célja felhívni a figyelmet a fegyvercsempészet veszélyeire és arra, hogy mennyire könnyen zajlik az ilyen fegyverek kereskedelme Kelet-Európában, illetve specifikus módon Romániában”, írja a bírónő, elutasítva a védelemnek ezt az érvét.„A vádlottak nem hivatkozhatnak a naivságukra és azon őszinte meggyőződésükre, hogy egy filmben szerepelnek, miközben a filmezés egész menetének legalábbis gyanút kellett volna ébresztenie bennük ennek valós jellegét illetően. Másrészről nem lehet figyelmen kívül hagyni, milyen könnyen elfogadták a kiosztott szerepeket annak ellenére, hogy nem volt semmilyen aláírt szerződésük annak a filmnek a készítőivel vagy haszonélvezőivel, mely tanúsíthatta volna a film valódi természetét. (…) A vádlottak nem színészek és korábban nem kérték fel ilyesmire illetékes személyek. A közvetítő, S.A.M. vádlott nem rendelkezett ilyen területtel kapcsolatos foglalkozással, nem beszélték meg, még csak meg sem kérdezték, hogy van-e valamilyen szerződés az események lefolytatásának módjáról, holott arra kérték őket, hogy viseljenek maszkot, beszéljenek egy bizonyos nyelven és románul, arra kérték őket, hogy igazi fegyvereket mutassanak be. Márpedig, bármilyen normális képzettségű személy esetében az események ilyen jellegű lefolyása felhívta volna a figyelmet a film jellegére, de főleg a következményekre (a filmben fegyvercsempészetről van szó, a vádlottak rámutattak arra, hogy bizonyos összegekért hajlandók fegyvereket eladni bárkinek, aki kész fizetni értük, még terroristáknak is)”, mutat még rá a bírónő.A DIICOT ügyészei közvetlenül is megvádolták a három letartóztatott románt, hamis adatok közlésében való bűnsegédlettel, még a Romániáról szóló hamis riport készítését is az ő nyakukba varrva, ahogy az a bíróság indokolásából kiderül.„A riport hamis, a vádlottaknak nem volt semmilyen ilyen ismerősük Romániában, nem volt bizonyítékuk, hogy ilyenfajta fegyvercsempészet zajlik, tehát nem volt mit bemutatniuk és eljátszaniuk, ezáltal egy Romániának mélységesen ártó riportot készítettek”, mutattak rá a DIICOT ügyészei a tárgyaláson, a bíróság indokolása szerint.Ezen kívül a Fellebbviteli Bíróság bírája állást foglalt a DIICOT ügyészei által a Sky News három brit újságírójával szembeni vádakról is, holott ezeket az ügyészek nem részletezték és annak ellenére, hogy a három brit újságíró nem volt alanya az előzetes letartóztatási döntésnek.„Ugyanakkor, megállapítást nyert, hogy a nagy-britanniai Sky News televízióadó csapatának tagjai, nevezetesen R.S.R., S.C.S., S.J. brit állampolgárok szándékosan tettek közzé és terjesztettek a virtuális térben és a médiában hamis híreket és információkat az állítólagos romániai fegyvercsempészetről, holott tudták, hogy ezek a hírek nem igazak, amivel a fentebb leírt kontextusban veszélybe sodorták a nemzetbiztonságot”, írta a bíró a három román előzetes letartóztatásáról szóló határozat indokolásában.A DIICOT ügyészei a bíróság előtt rámutattak arra, hogy a Nagy-Britanniában élő és a Sky News „fixereként” és tolmácsaként a brit újságírókkal már évek óta együtt dolgozó Aurelian Szantóval folytatott megbeszélések során„utalás történt bizonyos kalasnicov (sic!) típusú fegyverek beszerzésére, melyeket a párizsi és más véres támadásokban használtak fel – éppen azért, hogy párhuzamot lehessen vonni Románia (mint fegyverexportáló ország) és a külföldi terroristák között”, írták a bíróság indokolásában.Ezek a fegyverek törvényesen voltak a birtokukban és szerepeltek a területi rendőregységek nyilvántartásában, de az AKM 47-nek vagy 74-nek kinéző fegyver valójában egy módosított, gyűjteményi fegyver volt, melyet – a törvény szerint – nem lehetett volna kihozni a házból vagy átadni egy másik személynek, a bíróság indokolása szerint. Az indokolásban rámutatnak még arra, hogy a Sky News filmjében szereplő pisztoly gumilövedékes fegyver.A Kalasnyikov típusú fegyvert Pantics Csaba Attila valaki mástól kérte kölcsön, valójában egy gyűjtemény részét képezi, Códon (Sadu) készült és törvényesen birtokolta a tulajdonosa, ugyanis szerepel a Maros Megyei Rendőr-felügyelőség nyilvántartásában.„Ennek ellenére, bár a fegyvert F.F.M. törvényesen birtokolja, a törvényi rendelkezések (a fegyverek és lőszerek kezeléséről szóló 295/2004. sz. törvény) nem teszik lehetővé a fegyver lakhelyen kívüli viselését vagy más személyeknek kölcsönzését, függetlenül attól, hogy a kérdéses személy – a kérelmező – szintén rendelkezik fegyverviselési engedéllyel. Az UM SADU márkájú gyűjteményi fegyver, és bár Romániában gyártották, polgári célra, a Códi Gépgyárban, egyes komponensei hasonlítanak az AKM gépkarabély 47-es vagy 74-es modelljére, mely a terrorista cselekmények egyik kedvelt fegyvere, de az F.F.M. birtokában lévő fegyvernek csak félautomata jellege van és nem automata, mint a gépkarabélynak”, írta indokolásában a bírónő. A címet és alcímeket a szerkesztőség adta. Fotó: digi24.ro
bírósági értékelésfegyvercsempészetSky Newsnemzetbiztonságletartóztatás
Gândul Andrei Luca Popescu: Cum explică judecătorii că românii din filmul Sky News au afectat securitatea naţională: nu erau actori cu contract şi nu i-au denunţat pe jurnalişti 2
A bejegyzés trackback címe: http://foter.ro/trackback/16815
2 korrupció Lobogós helyezés baleset Jószomszédi iszony foci EB Ukrajna Mégis mozog Kormányválság Tragédia marosvátráshely oktatás gyász Példás kisebbségpolitika magyar-román rip Nyelvi kérdés Kishatárátlépő Sokánt! száguldó riporter DNA-kció Strada utca Székely szabadság kampány Román sovinizmus Újratervezés államfőválasztás magyar-magyar Fázós ügy Katonadolog Mondd, te kit választanál? Egészség, ügy Színház az egész Önrendelkezés Medvebűnözés Góleső érzés Éretlenségi összefogás Kit vitt el ma a DNA? zene Kormányfőben járó A Főtérről jelentjük köztünk élnek terror EP-választás Dől a lé autonómia Terror Siculorum Kit visz el ma a DNA? Tisztelettel adózunk Naprakés Választás után Voks populi Egy füst alatt Kapcsolat

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Vj/40-80/2014. számú kijavító határozattal egységes szerkezetbe foglalt betekinthető változat! - PDF
Download "A Vj/40-80/2014. számú kijavító határozattal egységes szerkezetbe foglalt betekinthető változat!"
1 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf.: 211. Telefon: (06-1) , Fax: (06-1) Ügyszám: Vj/40/2014. Iktatószám: Vj/40-82/2014. A Vj/40-80/2014. számú kijavító határozattal egységes szerkezetbe foglalt betekinthető változat! A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda (eljáró ügyvéd: dr. R. L.; 1055 Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 78.) által képviselt Mediaworks Kiadó és Nyomda Kft. (Korábbi cégneve: Ringier Kiadó Kft.; 1082 Budapest, Futó utca ) és Népszabadság Kiadó és Nyomdaipari Zrt. (1034 Budapest, Bécsi út ) eljárás alá vont vállalkozásokkal szemben összefonódás engedélyezése iránti kérelem benyújtásának elmulasztása miatt indult versenyfelügyeleti eljárásban, amelyben további ügyfélként részt vett a szintén a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda által képviselt Magyar Előfizetői Vagyonkezelő Kft. (1082 Budapest, Futó utca ) és MédiaLOG Logisztikai Zrt. (1034 Budapest, Bécsi út ) meghozta az alábbi h a t á r o z a t o t. I. Az eljáró versenytanács megállapítja, hogy a Mediaworks Kiadó és Nyomda Kft. és a Népszabadság Kiadó és Nyomdaipari Zrt. elmulasztottak engedélyt kérni a Magyar Előfizetői Vagyonkezelő Kft. feletti közös közvetlen irányításszerzéshez. Az eljáró versenytanács az engedélykérés elmulasztása miatt a Mediaworks Kiadó és Nyomda Kft. és a Népszabadság Kiadó és Nyomdaipari Zrt. vállalkozásokkal szemben forint (nyolcvanegymillió-kétszázötvenezer) forint bírságot szab ki, amit a határozat kézbesítésétől számított harminc napon belül kötelesek egyetemlegesen megfizetni a Gazdasági Versenyhivatal számú bírságbevételi számlájára. Ha a kötelezettek a bírság fizetési kötelezettségüknek határidőben nem tesznek eleget, késedelmi pótlékot kötelesek fizetni. A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. II. III. Az eljáró versenytanács engedélyezi, hogy a Mediaworks Kiadó és Nyomda Kft. és a Népszabadság Kiadó és Nyomdaipari Zrt. a Magyar Előfizetői Vagyonkezelő Kft. feletti közös közvetlen irányítást szerezzen. Az eljáró versenytanács kötelezettségként előírja, hogy a Mediaworks Kiadó és Nyomdaipari Kft. és a Népszabadság Kiadó és Nyomdaipari Zrt. közös irányítási jogaik révén az általuk a határozat Melléklete szerint vállalt tartalommal - a jelen eljárást lezáró döntés közlésétől számított két éves időszakra nézve biztosítsák, hogy: - a MédiaLOG Logisztikai Zrt. az általa nyújtott előfizetéses napilap-terjesztési szolgáltatást minden azt igénybe venni kívánó félnek azonos feltételekkel (diszkriminációmentesen) nyújtsa; valamint - a MédiaLOG Logisztikai Zrt. a fenti szolgáltatását igénybevevő ügyfelektől tudomására jutott, azok üzleti titkát képező információkat mások részére (ideértve a MédiaLOG Logisztikai Zrt. tulajdonosait is) ne tegye hozzáférhetővé. 1.
2 A határozat felülvizsgálatát az ügyfelek a kézbesítéstől számított harminc napon belül kérhetik a Versenytanácsnál benyújtott vagy ajánlott küldeményként postára adott keresettel. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a pert tárgyaláson kívül bírálja el, a felek bármelyikének kérelmére azonban tárgyalást, mely kérelmet az ügyfél a keresetlevélben terjesztheti elő. I n d o k o l á s I. Az eljárás megindítása 1) A Gazdasági Versenyhivatal a Mediaworks Kiadó és Nyomda Kft (a továbbiakban: Mediaworks 1 ) és a Népszabadság Kiadó és Nyomdaipari Zrt. (a továbbiakban: Népszabadság) eljárás alá vont vállalkozásokkal szemben május 9-én versenyfelügyeleti eljárást indított annak kivizsgálása érdekében, hogy elmulasztották-e a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 24. (1) bekezdése szerinti engedély iránti kérelemnek a Tpvt. 28. (2) bekezdése szerinti határidőben történő benyújtását a Magyar Előfizetői Vagyonkezelő Kft. (a továbbiakban: MEV) társasági szerződésének (a továbbiakban: Társasági Szerződés) június 27-i módosításához, minek révén valószínűsíthetően közös közvetlen irányítást szereztek a MEV felett [és ennek révén közös közvetett irányítójává váltak a MEV által közvetlenül irányított MédiaLOG Logisztikai Zrt.-nek (a továbbiakban: MédiaLOG)], vagyis valószínűsíthetően a Tpvt. 23. (1) bekezdésének b) pontja szerinti összefonódást valósítottak meg. 2) A Tpvt. 52., 67. (3) bekezdés, illetve 70. (1) bekezdés együttes alkalmazásával [tekintettel a Tpvt. 77. (1) bekezdésének b) pontja esetleges alkalmazhatóságára, mely szerint a Tpvt. 67. (3) bekezdése alapján indított eljárásban az eljáró versenytanács határozatában a vállalkozások összefonódását engedélyezheti] a Gazdasági Versenyhivatal az eljárásba az irányítás megváltozásával érintett MEV-et és az általa közvetlenül irányított MédiaLOG-ot is bevonta ügyfélként. II. A MEV Társasági Szerződésének módosításával érintett vállalkozások és azok piaci helyzete A Társasági Szerződés módosítása előtt A MEV és a MédiaLOG 3) A Mediaworks, a Népszabadság és a Sanoma Media Budapest Zrt. (a továbbiakban: Sanoma 2 ) június 30-án vegyesvállalati szerződést kötöttek az általuk és egy logisztikai szakcég, a szakmai befektetőként bevont német F-LOG AG (a továbbiakban: F-LOG) által közösen irányítandó, teljes funkciót ellátó, előfizetéses lapterjesztési szolgáltatásokat nyújtó MédiaLOG létrehozására. 4) Az előzőek megvalósítása érdekében az ugyanazon vállalkozáscsoportba tartozó [lásd 9) pont] Mediaworks és a Népszabadság (együttesen 70 százalékos üzletrésszel), valamint a Sanoma 30 százalékos üzletrésszel (a Mediaworks, a Népszabadság és a Sanoma a továbbiakban együtt: Alapító Kiadók vagy Tagok) megalapították a MédiaLOG részvényesi feladatait ellátó MEV-et, mely ezen túlmenően más gazdasági tevékenységet alapítása óta nem végzett és jelenleg sem 1 Az eljárás során a Ringier Kiadó Kft. neve szeptember 30-i hatállyal megváltoztatásra került Mediaworks Kiadó és Nyomda Kft. névre. 2 A Sanoma Media Budapest Zrt. időközben nevet változtatott, az új név Central Médiacsoport Zrt., az eljáró versenytanács azonban a könnyebb azonosíthatóság érdekében az előzetes álláspontban a Sanoma elnevezést használja. 2.
3 végez. A két eltérő mértékű üzletrész az Alapító Kiadók szándéka szerint azonos befolyást biztosított a tulajdonosainak, amelynek biztosítékaként együttdöntési és vétójogok kerültek a Társasági Szerződésbe. A MédiaLOG részvényei 2006-ban 51 százalékban az F-LOG, 49 százalékban pedig a MEV tulajdonába kerültek. A MédiaLOG 4 F-LOG által jelölt, valamint 3 MEV által jelölt tagból álló, 7 tagú igazgatósága jogait és feladatait testületként gyakorolta, továbbá az alapítók által fontosnak ítélt kérdésekben (üzleti terv és középtávú stratégia) minősített, illetve egyhangú szavazással történt a döntéshozatal, így a MédiaLOG a megalakulásakor az Alapító Kiadóknak a MEV-en keresztül gyakorolt, valamint az F-LOG-nak a közös irányítása alá került. 5) A Versenytanács Vj-116/2006. számú határozatával engedélyezte a MédiaLOG létrehozását és egyidejűleg kötelezettségként előírta, hogy a tulajdonosok közös irányítási jogaik révén biztosítsák, hogy a MédiaLOG: - az általa nyújtott előfizetéses lap- és magazinterjesztés szolgáltatást minden azt igénybe venni kívánó félnek azonos feltételekkel (diszkriminációmentesen) nyújtsa; valamint - a fenti szolgáltatását igénybevevő ügyfelektől tudomására jutott, azok üzleti titkát képező információkat mások részére (ideértve a közös irányítókat is) ne tegye hozzáférhetővé. 6) A november 28-án létrejött Részvény Adásvételi Szerződéssel a MEV megvásárolta az F- Log-tól a MédiaLOG részvényei 51 százalékát, melynek eredményeként az Alapító Kiadók váltak a MédiaLOG közvetett közös irányítóivá. Az összefonódást a Versenytanács Vj-40/2008. számú határozatával a MédiaLOG alapításakor előírttal azonos tartalmú kötelezettségek [lásd 5) pont] előírása mellett szintén engedélyezte. 7) I. félévében a MédiaLOG az országos napilapok előfizetéses terjesztését közel 100 százalékos mértékben végezte, és a magazinok előfizetéses terjesztése tekintetében is közel 50 százalékban részesedett azok példányszáma alapján. Országos lapterjesztést ebben az időszakban a MédiaLOG mellett kizárólag a Magyar Posta végzett. 8) A MédiaLOG a évben 1 milliárd forintot meghaladó nettó árbevételt ért el. A MEV a évben nem ért el nettó árbevételt. Az Alapító Kiadók 9) Az Alapító Kiadók közül a Mediaworks és a Népszabadság a Társasági Szerződés módosításának időpontjában a németországi Ringier AG által irányított vállalkozáscsoport a (továbbiakban: Ringier-csoport) tagja volt. 10) A Ringier-csoport Magyarországon napilapok és magazinok kiadásával és azok hirdetési felületeinek értékesítésével, online újságok megjelenítésével és azok hirdetési felületeinek értékesítésével, valamint coldset nyomdai szolgáltatások nyújtásával foglalkozott. 11) A Ringier-csoport az alábbi napilapokat, magazinokat és online újságokat adta ki, illetve jelentette meg: - Politikai napilap (Népszabadság) - Sport napilap (Nemzeti Sport) - Sport magazinok (Képes Sport, Sport and Style) - Bulvár napilap és bulvár magazinok (Blikk lapcsalád) - Gyermek és ifjúsági magazinok (BRAVO, BRAVO Girl, Buci Maci, IM, neon.hu) - Konyhai magazin (Tina Konyha) - Heti/kéthetes női magazin (hot!) 12) A Ringier-csoport magyarországi tagjai, továbbá külföldön honos tagjai Magyarországon a évben az egymás közötti forgalom nélkül - együttesen 15 milliárd forintot meghaladó nettó árbevételt értek el. 13) A Sanoma a magazinok széles körét adta ki (szórakoztató és információs magazinok, családi és egészségügyi magazinok, gasztronómiai magazinok, rejtvény magazinok, lakberendezési és barkács magazinok, üzleti magazinok, tudományos magazinok, műsorújságok). 14) A Sanoma december 19-én jelezte a másik két Alapító Kiadó felé, hogy lapjai terjesztését át kívánja vinni a Magyar Postához, egyben felmondta a közte és a másik két Alapító Kiadó 3.
4 közötti vegyesvállalati szerződést, melynek értelmében lapjai előfizetéses terjesztését a MédiaLOG-on keresztül végzi. A hat havi felmondási időre tekintettel a felmondás június 19-én hatályosult, a év végéig azonban még a MédiaLOG végezte a Sanoma magazinjainak előfizetéses terjesztését. A Társasági Szerződés módosítása 15) A MEV Társasági Szerződése a június 27.-i módosítását megelőzően a 8.1. pont alatt a taggyűlés hatáskörébe tartozó döntések felsorolását követően rögzítette, hogy A fenti kérdéskörök vonatkozásában kizárólag minősített többséggel, az Alapító tagok igenlő szavazatával hozható érvényes határozat a Társaság [MEV] taggyűlésén. A MédiaLOG június 27-én hatályban volt (és azóta is hatályban lévő) társasági szerződésének 11.(xix) pontja szerint a MEV, mint egyedüli részvényes kizárólagos hatáskörébe tartozik a Társaság [MédiaLOG] éves üzleti tervének (amely tartalmazza az éves költségvetést) és stratégiai tervének elfogadása. 16) A Társasági Szerződés június 27-i módosításának legfontosabb elemei a következőek: a) A Társasági Szerződés preambulumában korábban szereplő, az Alapító Kiadók azon kötelezettségvállalásának törlése, mely alapján vállalták, hogy előfizetéses lappéldányaik meghatározó, a MédiaLOG működési hatékonysága és nyeresége maximalizálásához szükséges mennyiségét a MédiaLOG-nak adják át terjesztésre. A Társasági Szerződésbe ugyanakkor e vonatkozásban egy utalás került be, mely szerint a tagok és a MédiaLOG közötti üzleti kapcsolatok kialakítása külön szerződés alapján történik, ilyen szerződés megkötésére azonban a Mediaworks és a Népszabadság nyilatkozata 3 szerint nem kerül sor. b) A legfőbb szerv hatáskörébe tartozó valamennyi kérdéskörre (ideértve a stratégiai szempontból jelentéktelen kérdéseket is) kiterjedő, általános megfogalmazású, minősített többséggel történő döntéshozatalt rögzítő 8.1. pont szerinti rendelkezés a Társasági Szerződésből törlésre került. c) Nem került törlésre viszont a Társasági Szerződés A Társaság célja elnevezésű preambulumának az a kitétele, mely szerint A Tagok célja a Társaság [MEV] létrehozásával az Előfizetéses Terjesztési Vállalatban [MédiaLOG] tulajdonszerzése, és a lapvolumeneket biztosító Tagok közös álláspontjának kialakítása és közös érdekeiknek képviselete az Előfizetéses Terjesztési Vállalatban [MédiaLOG]. A Társasági Szerződés módosítását követő változások 17) A év vége és a év eleje között a Sanoma magazinok mellett több további magazin [ ] * és napi lap [ ] előfizetéses terjesztését is átvette a MédiaLOG-tól a Magyar Posta. Ennek következtében a év elejére a terjesztett példányszám alapján számolva a MédiaLOG részesedése napilapok esetében [40-50] ** százalék alá, a magazinok körében pedig [5-10] százalék alá csökkent az országos előfizetéses lapterjesztés tekintetében. A fenti időszakban érezhetően nőtt azoknak a településeknek a száma, ahol a MédiaLOG a terjesztést alvállalkozók bevonásával végzi. A MédiLOG mellett országos előfizetéses lapterjesztést fővállalkozóként 2014-ben is csak a Magyar Posta végzett. 18) A Társasági Szerződés június 27-i módosításával egyidejűleg B. I. (aki akkor már a MédiaLOG igazgatósági tagja volt) lett a MEV ügyvezetője. B. I.-t január 29-én a Magyar Posta igazgatósági tagjává választották. A vizsgáló eljárása [Tpvt. 47. (1) bekezdés a) pont] során jelezte az ügyfelek felé, hogy MédiaLOG-nak és a Magyar Postának az előfizetéses 3 Vj/40-26/2014. számú irat. * A [ ] szimbólummal jelölt részek üzleti titkot képeznek ** A pontos érték üzleti titkot képez 4.
5 lapterjesztésben meglévő fenti versenytársi helyzetére tekintettel versenyaggályokra adhat alapot az, hogy B. I. mindkét vállalkozásban (és a MédiLOG-ot közvetlenül irányító MEV-ben is) vezető tisztségviselő. Ennek révén ugyanis olyan üzleti információkhoz juthat hozzá, ami növeli a két vállalkozás közötti összejátszás lehetőségét 4. A vizsgáló által fentiek szerint közöltek ismeretében B. I november 26-i hatállyal mind a MEV-ben, mind a MédiaLOG-ban betöltött vezető tisztségviselői pozíciójáról lemondott. 5 19) január 22-én a VCP-csoportba 6 tartozó Lumen Holding Hungary Zrt. szerződést kötött a Ringier AG-val a Mediaworks (és azon keresztül a Népszabadság) feletti irányítás megszerzésére (a továbbiakban: VCP-Tranzakció), melynek révén a Blikk lapcsalád kivételével a Ringier-csoport lapjai [lásd 11) pont], valamint a MEV és rajta keresztül a MédiaLOG a VCPcsoprthoz kerültek. 20) A VCP-tranzakció révén az Axel-Springer SE által kiadott alábbi magyarországi napilapok és magazinok is a VCP-csoporthoz kerültek: Regionális napilapok (Új Dunántúli Napló, Heves Megyei Hírlap, Új Néplap, 24 óra, Somogyi Hírlap, Tolnai Népújság, Petőfi Népe, Békés Megyei Hírlap), melyek adott megyében történő terjesztését kiadóik végzik Regionális vasárnapi politikai újság (Vasárnap Reggel) Üzleti napilap (Világgazdaság) Lakberendezési magazin (Lakáskultúra) Konyhai magazinok (Fanny Konyha, mindmegette.hu) Egészség- és életmódmagazin (astronet.hu) Heti, kéthetes női magazin (Fanny) Üzleti magazin (Manager Magazin) Autós magazin (Autó Motor) Regionális hirdetési újságok (Tempo, Grátisz) 21) A VCP-tranzakciót a Versenytanács július 22-i keltezésű Vj/06-35/2014. számú határozatával feltételek és kötelezettségek előírása nélkül engedélyezte. A Versenytanács döntésénél figyelemmel volt a Mediaworks-et és a Népszabadságot a MédiaLOG működtetése tekintetében terhelő, a Vj-40/2008. számú határozatban előírt kötelezettségekre [lásd 5) és 6) pontok]. 22) A VCP-tranzakció zárására szeptember 30-án került sor. Ezzel egyidejűleg a Társasági Szerződésből A Társaság célja elnevezésű preambulum [lásd 16)c) pont] törlésre került. III. Az eljárás alá vont vállalkozások álláspontja 23) Az eljárás vizsgálói szakaszában [Tpvt. 47. (1) bekezdés a) pont] tett nyilatkozataikat 7 fenntartva, az eljáró versenytanácsnak a Tpvt. 73. szerinti előzetes álláspontjára 8 (mely az engedélykérési kötelezettség elmulasztását és erre tekintettel bírság kiszabását, illetve az összefonódás kötelezettség előírása melletti engedélyezését helyezte kilátásba) az eljárás alá vont vállalkozások az alábbiak szerint nyilatkoztak 9. Az engedélykérési kötelezettség elmulasztása tekintetében 4 Vj/40-47/2014. számú jegyzőkönyv a vizsgáló által tartott meghallgatásról. 5 Vj/40-48/2014. számú irat K/28. és K/29. számú melléklet. 6 Lásd Vj/06-35/2014. számú határozat 10. pontját 7 Lásd az eljárás alá vont vállalkozások által benyújtott Űrlap (Vj/40-1/2014. számú irat) 1.1. pontját és a Vj6/40-26/2014. számú iratot. 8 Vj/40-67/2014. számú irat. 9 Vj/40-72/2014. számú beadvány és Vj/40-74/2014. számú tárgyalási jegyzőkönyv. 5.
6 A közös irányítás de jure fennmaradása 24) A Társasági Szerződést az Alapító Kiadók úgy módosították, hogy a preambulum, mely a Társasági Szerződés és az Alapító Kiadók együttműködésének egészére vonatkozóan, általános jelleggel de jure írta elő a közös álláspont kialakításának kötelezettségét (mely álláspontjuk szerint a közös irányítás záloga volt) nem változott. A Társasági Szerződés egyéb rendelkezéseit visszaigazították az akkor hatályos a gazdasági társaságokról szóló évi CXLIV. törvény (a továbbiakban: Gt.) általános rendelkezéseihez, de maga az okirat álláspontjuk szerint fenntartotta a Sanoma képességét arra, hogy a közös álláspont érvényesítését jogilag kikényszerítse. Az együttműködésre vonatkozó rendelkezés preambulumban történő elhelyezése annak az egész Társasági Szerződést átható alapelvi jellegére utal, álláspontjuk szerint azonban polgári jogi értelemben a szerződés korlátozás nélkül kötelező erővel bíró rendelkezése, amely a felek kölcsönösen érvényesíthető kötelezettségváálalását rögzíti. Ennek megfelelően a preambulumban foglalt rendelkezések esetében is igaz, hogy amennyiben annak betartása vitás a felek között, a felek kérhetik a bíróságtól, hogy a társasági jogviszonyban keletkezett vitájukat bírálja el, és kényszerítse ki a Társasági Szerződésnek megfelelő magatartást. Ezért a Mediaworks/Népszabadság irányítási képessége álláspontjuk szerint nem vált korlátlanná, noha a részletszabályok kiiktatása kétségtelenül lehetővé tette volna, hogy a közös álláspont kialakításával kapcsolatos jogi kötelezettségüket nehezebben szankcionálható módon szegjék meg. Erre azonban nyilatkozatuk szerint nem került sor. 25) Hangsúlyozták, hogy a de jure alapú közös irányítás objektív ténykérdés, ami nem függ azon szubjektív szempontoktól, hogy az irányítási jogosultsággal rendelkező vállalkozás maga figyelembe veszi-e ezen jogosultságát, illetve, hogy miként vélekedik e jogosultság gyakorlati érvényesítéséről. Különösen igaz ez a jelen esetben, amikor erre nézve egy olyan vállalkozás (a Sanoma jogutódja a Centrál Médiacsoport Zrt.) tesz nyilatkozatot, amely a tulajdonos- és felső vezetés váltás következtében a jelen versenyfelügyeleti eljárásban vizsgált időszakról közvetlenül nem rendelkezhet hiteles és érdemi információkkal. Ezért álláspontjuk szerint a Centrál Médiacsoport Zrt. e vonatkozásban tett nyilatkozatának [lásd 42)-44) pontok] bizonyítékként történő felhasználásának megalapozottsága megkérdőjelezhető. 26) Mindezek alapján az eljárás alá vont vállalkozások álláspontja szerint a Sanoma de jure közös irányítói pozíciója az együttműködésre vonatkozó preambulumi rendelkezésnek a Társasági Szerződésből történt szeptember 30-i törléséig fennállt. A közös irányítás de facto fennmaradása 27) [ ] 28) [ ] 29) [ ] 30) 2013 őszén a kisebb tulajdonrésszel rendelkező Sanoma egyértelműen kifejezte, hogy a MédiaLOG irányítását és működtetését érintő közös operatív együttműködésben a továbbiakban nem érdekelt. Erre tekintettel Sz. Gy., a Sanoma által delegált igazgatósági tag szeptember 25-én lemondott a MédiaLOG igazgatóságában betöltött pozíciójáról. A MEV, mint a MédiaLOG egyedüli részvényese ezt követően november 26-án, részvényesi határozatában tudomásul vette Sz. Gy. igazgatósági tag lemondását, megállapítva hogy e jogviszonya november 26-ával megszűnt. A Sanoma bár megtehetné újabb igazgatósági tagot nem jelöl az óta sem. 31) Az eljárás alá vont vállalkozások álláspontja szerint az előzőekre tekintettel az Alapító Kiadóknak a MédiaLOG feletti közös közvetett irányítása Sz. Gy. igazgatósági tagságának november 26-án történt megszűnéséig de facto alapon is fennállt. A tényleges irányítás kérdése 6.
7 32) Az eljárás alá vont vállalkozások hivatkoztak arra, hogy az engedélykérés elmulasztása akkor sem terhelné őket, ha a közös irányítás megszűnésének időpontja - fentebb ismertetett álláspontjuktól eltérően Sz. Gy. igazgatósági tagságának (és ezáltal a Sanoma de facto irányítói helyzetének) megszűnéséhez (2013. november 26.) kötődne. Csakúgy mint azonos irányítójuk a Ringier AG abból indultak ugyanis ki, hogy az akkor már előkészítés alatt álló VCP Tranzakció a év folyamán teljesedésbe megy, minek következtében a Mediaworks, a Népszabadság, és így a közös irányításuk alatt álló MEV (és MédiaLOG) is a VCP-csoporthoz kerülnek. Ez viszont az eljárás alá vont vállalkozások szerint azt jelenti, hogy az eljárás tárgyát képező összefonódás alapjául szolgáló strukturális változás a Ringier-csoport szempontjából nézve valójában olyan átmeneti irányításszerzés, amely a kialakuló piaci struktúra rövid időn belüli, nagy valószínűséggel bekövetkező ismételt átrendeződés követ majd. 33) Álláspontjuk szerint egy strukturális változás átmeneti jellegét döntő jelentőséggel fennállásának időbelisége, valamint az határozza meg, hogy megvalósulásakor az érintett vállalkozások piaci magatartásának és üzleti szándékainak fényében mennyiben látható előre bizonyosan, hogy azt egy átmeneti időszakot követően egy másik, immáron versenyjogi szempontból tartós strukturális változást eredményező irányításszerzés követ majd. Az átmenetiség megállapíthatóságának álláspontjuk szerint nem feltétele az, hogy az átmeneti állapotot és a véglegesen kialakuló állapotot keletkeztető változások között közvetlen kapcsolat és gazdasági összefüggés legyen. 34) Mindezek alapján álláspontjuk szerint Sz. Gy. igazgatósági tagságának megszűnése (2013. november 26.) és a VCP-tranzakció zárása (2014. szeptember 30.) közötti mintegy 8 hónapos időtartamra létrejött strukturális változás, amelynek révén a MEV irányítási helyzete de facto alapon megváltozott, versenyjogi szempontból mindenképpen átmenetinek minősül. 35) Az eljárás alá vont vállalkozások hivatkoztak továbbá arra, hogy az átmenetinek minősülő időtartam hosszára nézve nincs konkrét időbeliséget rögzítő általános versenyjogi gyakorlat. Ennek hiányában pedig azon feltételezés mellett sem lenne egyértelműen kizárható az irányításszerzés átmenetisége, hogy a Sanoma közös irányítói pozíciója már a Társasági Szerződés június 27.-i módosításával megszűnt. A bírság kiszabása és mértéke tekintetében 36) Az eljárás alá vont vállalkozások abból indultak ki, hogy előzőekben részletezett álláspontjuk szerint a Sanoma közös irányítói pozíciója szeptember 30-án, vagyis a jelen eljárás május 9-i megindítását követően szűnt meg. Ebből következőleg pedig nem mulasztották el az engedélykérést, mire tekintettel indokolatlannak ítélték a bírság kiszabását. 37) Ennek rögzítése mellett az eljárás alá vont vállalkozások az ennek ellenére esetlegesen kiszabásra kerülő bírság összegének megállapításakor kérték az alábbi enyhítő körülmények figyelembe vételét: a) Az összefonódás nem járt érzékelhető káros piaci hatással, amit álláspontjuk szerint az eljárás során megkeresett piaci szereplők nyilatkozatai is alátámasztanak. Azok ugyanis nem jeleztek problémát a kötelezettségek betartásával kapcsolatosan. Mindezek alapján álláspontjuk szerint egyértelműen kizárható tudatosságuk, vagyis az összefonódás eltitkolásának szándéka. b) Az eljárás alá vont vállalkozások vagy velük egy vállalkozáscsoportba tartozó más vállalkozások korábban nem kerültek elmarasztalásra összefonódás engedélyezési kérelem elmulasztása miatt. c) Az eljárás során együttműködő magatartást tanúsítottak: a vizsgáló megállapítása szerint az adatkérő végzésekre határidőben, kellő részletezettséggel és a fennálló tényeket nem elhallgatva válaszoltak Vj/40-57/2014. számú Vizsgálati jelentés 353. pont. 7.
8 d) A vizsgált tranzakció versenyjogi megítélése álláspontjuk szerint nem egyszerű. Az ugyanis nem egy, az irányítást szerző vállalkozás aktív magatartásához kapcsolódó klasszikus tranzakció formájában valósult meg, hanem az eljárás alá vont vállalkozások szempontjából passzív módon (a Sanoma-nak a vegyesvállalati szerződés felmondását követően az operatív együttműködésből való fokozatos és bizonytalansági tényezőkkel terhelt távozása útján) következett be. Erre tekintettel a tranzakció versenyjogi kezelésének szükségessége nem volt egyértelmű, így az esetleges jogsértést nem rosszhiszeműségük, hanem téves jogértelmezésük okozta. 38) Az előzőek szerinti enyhítő körülmények fennállására és súlyosító körülmények hiányára tekintettel az eljárás alá vont vállalkozások kérték a bírság kiszabását méltányosságból mellőzni, vagy a maximálisan kiszabható minimális (szimbolikus) részének kiszabását. 39) A fentieken túl a hivatkoztak arra is, hogy az előzetes álláspontban előirányzott bírságösszeg megfizetése az eljárás alá vontaknak fizetési nehézségeket, a piaci működésük ellehetetlenítését eredményezheti. Figyelemmel ezen előadására az eljáró versenytanács végzésében 11 felhívta az eljárás vontakat, hogy megfelelően igazolják előadásuk, illetve tájékoztatta arról is, hogy ekörben őket terheli a bizonyítási kötelezettség. 40) Az eljárás alá vont beadványukban 12 előadták, hogy Az előzetes álláspontban előirányzott bírságösszeg sem a Mediaworks, sem a Népszabadság Zrt. működését érdemben nem lehetetlenítené el. E tekintetben tehát az eljárás alá vontak szempontjából fizetési nehézségekről nem beszélhetünk. Ugyanakkor a teljesség kedvéért megjegyezzük, hogy a Népszabadság Zrt. évek óta folyamatosan veszteséges, veszteségeit a bírság megfizetése tovább fokozná.[ ]. 41) Ezt követően az eljárás alá vontak a MédiaLOG vonatkozásában bemutatták, hogy 2013-ról 2014-re a vállalkozás cash flow-ja miként csökkent, illetve hivatkoztak arra, hogy a versenyfelügyeleti marasztalás másodlagos szankciós hatásaként a közbeszerzési eljárásokon, illetve tendereken történő indulás terén való hátrányosabb megítélés továbbcsökkenti a vállalkozás versenyképességét. Ismételten hivatkoztak arra is, hogy egy csupán adminisztratív késedelem miatt az eljáró versenytanács egy a kartell ügyekben megszokott bírságösszeget kíván kiszabni és [ ]. IV. A Sanoma álláspontja 13 42) A Társasági Szerződés preambuluma vonatkozásában a Sanoma előadta, hogy álláspontja szerint: - a preambulum jellegét tekintve nem operatív, és így nem társasági jogokat, illetve kötelezettségeket keletkeztető kikötés, hanem általános, tényleges jogkövetkezménnyel nem járó bevezetés; - valós jogkövetkezményekkel az operatív rendelkezések járnak, azaz a minősített, egyhangú határozathozatali előírások, illetve az a tény, hogy a tagok milyen mértékű szavazati joggal bírnak és e szavazati jog az előbbiek szerint egyszerű vagy minősített, egyhangú határozathozatali előírásrendszerben milyen döntésbefolyásoló képességet keletkeztet; - a preambulum nem kíván többet rögzíteni, mint magát a társaság alapítása során követett célt, amely okból a MEV-et az Alapító Kiadók létrehozták. E cél a társaság megalapításakor az volt, hogy a német F-LOG, mint stratégiai befektető bevonásával közösen létrehozott MédiaLOG-ban a MEV-en keresztül érvényesítsék tulajdonosi érdekeiket akként, hogy a Társasági Szerződésében meghatározott döntéshozatali mechanizmusok szerint meghozott döntések mentén jelennek meg a MédiaLOG közgyűlésében. A MEV útján a MédiaLOG feletti közös irányításszerzést (F-LOG-gal 11 Vj/40-74/ Vj/40-75/ Vj/40-32/2014. számú irat, melyet a Sanoma jogutódja a Centrál Médiacsoport Zrt nyújtott be. 8.
9 való korábbi együttműködés megszűntét) követően e cél a közös irányításszerzés gyakorlása volt. 43) A Sanoma véleménye szerint a vegyesvállalati szerződés megszűnését követően a tagok immár a vegyesvállalati szerződésben előírt többletfeltételek nélkül a MEV tagjai maradtak, így a döntéshozatali mechanizmus változása, illetve a közös irányítás megszűnése mellett is olyan helyzetben maradtak, ami a MEV működése során időről időre szükségessé tette a tagi álláspontjaik egyeztetését, együttműködésüket. Az együttműködés minden közös jogviszonyban részes polgári jogalany kötelezettsége és egyben szükséges magatartása is, és nem azonosítható az irányítás közösségével, vagyis azt a helyzetet fedi le, hogy egyazon társaságban részes tagok a társasági működés során újra és újra kapcsolatba kerülnek egymással, és ezt a polgári jogalanyoktól elvárható módon kell kezelniük. Ettől független ténykérdés, hogy a Sanoma pozíciója a kisebbségi részvényesi pozíció lett és ma is az, és ez határozza meg társasági jogi lehetőségeit, illetve azt, hogy nincs irányító pozícióban. A gyakorlatban így a közös álláspont kialakítása nem kötelezettségvállalásként érvényesült, hanem a preambulum természetével összhangban tételezett célként, azaz a tagok, mint egymással tisztességes üzleti magatartást fenntartó és társaságukban közös viszonyban is lévő felek elvárható módon törekedtek álláspontjuk egyeztetésére. Így a Sanoma álláspontja szerint a preambulummal szemben az irányadó az, hogy megszűnt az egyszerű többségtől eltérő határozathozatali feltétel, és a közös Mediaworks-Népszabadság üzletrész az egyszerű többséggel maga rendelkezik. 44) A Sanoma azt is aláhúzta, hogy a közös álláspont kialakítása nem jelentett jogilag kikényszeríthető kötelezettséget, illetve igényt, kikényszeríthető a MEV mindenkori társasági szerződésének, az operatív társasági kikötéseknek a betartása volt. A tagok jogait és kötelezettségeit a Társasági Szerződés ezen operatív rendelkezései határozták meg. Ennek részeként a taggyűlés hatáskörébe tartozott ugyan több, a Gt. rendelkezésein túli tárgykör, azonban a társasági szerződésből a minősített döntéshozatal kikerült, és így a továbbiakban a Gt. általános szabálya folytán egyszerű többséggel történhetett a döntéshozatal, kivéve, ha maga a Gt. írt elő ezt meghaladó határozathozatali feltételt. A MEV-ben az üzletrészek aránya százalék volt, így a Mediaworks-Népszabadság közös üzletrész önállóan hozhatott taggyűlési döntést, illetve kizárólagosan ezen többségi üzletrész jelölhette az ügyvezetőt, amelynek önálló megválasztásához megfelelő többséggel rendelkezett. V. A piaci szereplők véleményei 45) A vizsgáló eljárása során [Tpvt. 47. (1) bekezdés a) pont] az alábbi piaci szereplőket kereste meg: - Magyar Posta; - Sanoma; - Lapcom Kiadó Zrt., Pannon Lapok Társasága Kiadó Kft., Russmedia Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. 14, melyek megyei napilap kiadásával és annak terjesztésével foglalkoznak; valamint - három országos politikai napilap (Népszava, Magyar Nemzet, Magyar Hírlap) kiadóját. 46) A megkeresés egyrészt az összefonódással érintett piacok szereplőinek az összefonódással érintett tevékenységek (elsősorban az országos elfizetéses lapterjesztés) működésével kapcsolatos ismeretinek megismerését célozta, másrészt lehetőséget biztosított a megkeresettek számára az összefonódás hatásaival kapcsolatos véleményűk kifejtésére, ezen belül a hatályos kötelezettség [lásd 5) és 6) pont] fenntartásának szükségességéről. 47) Az előfizetéses lapterjesztés tekintetében a megkeresett piaci szereplők gyakorlatilag teljes körűen azon az állásponton voltak, hogy azon belül a napilapok és a magazinok előfizetéses 14 A Russmedia Kft. korábbi elnevezése: Inform Média Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. 9.
10 terjesztése eltérő sajátosságokkal rendelkezik 15. A megkeresett piaci szereplők egyöntetűen úgy nyilatkoztak, hogy a megyei napilapok terjesztői külön-külön jelenleg nem alkalmasak országos lapterjesztés végzésére, volt azonban olyan vélemény, hogy a megyei lapterjesztési hálózatok összessége elvileg képes lehetne országos lapterjesztést végezni. Az országos politikai napilapok kiadásával foglalkozó vállalkozások mindegyike úgy nyilatkozott, hogy lapjuk országos terjesztését saját maguk (vagy vállalkozáscsoporton belül) nem tudnák gazdaságosan megoldani. 48) A kötelezettség fenntartásának szükségessége tekintetében azon két országos napilap kiadója közül, melyek lapjának országos előfizetéses terjesztését jelenleg már a Magyar Posta végzi, a Magyar Hírlap kiadója (az előzőekre is tekintettel) nem tett nyilatkozatot, a Magyar Nemzet kiadója pedig úgy ítélte meg, hogy a megváltozott piaci helyzetre tekintettel nem indokolt a kötelezettség fenntartása. A Népszava (melynek országos terjesztését jelenleg is a MédiaLOG végzi) kiadója ugyanakkor azon az állásponton volt, hogy indokolt a kötelezettség fenntartása a jövőben is, mert az biztosítja a diszkriminációmentes szolgáltatást és üzleti titkai megőrzését. VI. Az engedélykérési kötelezettség Összefonódás 49) A Tpvt. 23. (1) bekezdés b) pontja alapján vállalkozások összefonódása jön létre, ha több vállalkozás közösen közvetlen vagy közvetett irányítást szerez valamely tőle független vállalkozás felett. A Versenytanács gyakorlata szerint Az irányítók számának akárhányról akárhányra történő csökkenése mint a csökkent számú irányítók Tpvt. 23. (1) bekezdés b) pontja szerinti közös irányításszerzés összefonódásnak minősül (Vj-40/2008.) 16 50) A Tpvt. 23. (2) bekezdés a) pontja értelmében közvetlen irányítással rendelkezik egy vállalkozás vagy több vállalkozás közösen, ha a másik vállalkozás többségi szavazati jogot biztosító üzletrészeivel, részvényeivel, illetőleg a szavazati jogok több mint ötven százalékával rendelkezik. 51) A Versenytanács kialakult gyakorlata szerint közös irányítás akkor valósul meg, ha a vállalkozások a Tpvt. 23. (2) bekezdése szerinti jogosítványaikat közösen gyakorolják. Objektív tényezők hiányában (ilyen lehet az 50-50%-os szavazati arány vagy a vezető tisztségviselők felefele arányú kinevezési joga, Lásd Vj-70/2000.) hiányában a közös irányítás feltételezi a tulajdonosok erre vonatkozó megállapodását. Ilyennek minősülnek azok a vétójogok, amelyek a tulajdonos pénzügyi érdekeinek védelmén túlmenően a vállalkozás piaci magatartására (üzletpolitikájára) vagy annak valamely meghatározó elemére (elemeire) is kiterjednek, mert a vétójoggal rendelkező tulajdonossal történő megegyezés nélkül a vállalkozás irányítására vonatkozó döntés nem hozható [Vj-114/ ) pont] (Vj-93/2012.) 17 52) A kisebbségi üzletrész tulajdonos Sanoma-nak a MEV feletti közös irányítói pozíciója a fenti 51) pont alapján a MEV Társasági Szerződésének 8.1. pontjában foglalt vétójogán alapult, így annak június 27-i törlése következtében [lásd 16)b) pont] az eljáró versenytanács álláspontja szerint azzal egyidejűleg megszűnt a Sanoma közös irányítói helyzete. Ennek következtében az egymástól nem független (egyaránt a Ringier-csoportba tartozó), együttesen 50 százalék feletti üzletrész tulajdonnal rendelkező Mediaworks és a Népszabadság [lásd 4) pont] váltak a MEV közvetlen (és ezáltal a MédiaLOG közvetett) közös irányítóivá, ami a fenti 49)-51) pontokban foglaltak alapján vállalkozások összefonódásának minősül. Megjegyzi az eljáró versenytanács, hogy egymástól nem független (egy vállalkozáscsoportba tartozó) vállalkozások esetében az együttesen 50 százalék feletti szavazati jog önmagában elégséges a 15 Volt olyan megközelítés (Magyar Posta), hogy indokoltabb lenne a korai/nem korai kézbesítés mentén történő megkülönböztetés, ami azonban tartalmát tekintve érdemben éppen a napilap/magazin szerinti elkülönítést fedi le. 16 Versenytanács Tpvt.-vel kapcsolatos elvi jelentőségű döntései 2013., , melyet az eljáró versenytanács annyiban pontosít, hogy az irányítók számának csökkenése vállalkozáscsoport szinten értendő, vagyis nem minősül összefonódásnak, ha egy olyan vállalkozás válik ki a közös irányítók közül, amellyel egy vállalkozáscsoportba tartozó legalább egy vállalkozás továbbra is közös irányító marad. 17 Versenytanács Tpvt.-vel kapcsolatos elvi jelentőségű döntései 2013.,
11 közös irányításhoz. Az ilyen vállalkozások esetében ugyanis külön megállapodás nélkül is feltételezhető az együtt szavazás, figyelemmel arra, hogy végső irányítójuk azonos. Megjegyzi továbbá az eljáró versenytanács, hogy ha az összefonódás következtében a vállalkozás valamennyi megmaradó közös irányítója ugyanazon vállalkozáscsoport tagja (legalább egy kilépő közös irányító pedig nem), akkor az összefonódás tartalmát (piaci következményeit) tekintve nem különbözik attól az esettől, amikor a közös irányítást egyedüli irányítás váltja fel. Az ilyen közös irányítású vállalkozás ugyanis az összefonódás következtében egy vállalkozáscsoportba kerül megmaradó közös irányítóival (adott esetben: a MEV és a MédiaLOG a Mediaworks-szel és a Népszabadsággal). 53) Az eljáró versenytanács tehát az alább kifejtettekre tekintettel nem osztotta az eljárás alá vont vállalkozások azon álláspontját [lásd 24)-31) pontok], hogy a Társasági Szerződés június 27-i módosítása ellenére a Sanoma a MEV közös irányítója maradt. 54) Az eljárás alá vont vállalkozások egyrészt hivatkoztak a közös irányítás de jure fennmaradására arra tekintettel, hogy a Társasági Szerződés preambulumában foglalt együttműködési kötelezettség június 27-én nem került törlésre. Az eljáró versenytanács álláspontja szerint azonban az a körülmény, hogy a Sanoma és az eljárás alá vont vállalkozások a MEV és a MédiaLOG működtetését illetően június 27-e után is együttműködtek (a MEV Társasági Szerződése szerint: a Tagok közös álláspontjának kialakítása és közös érdekeinek képviselete a MédiaLOG-ban) önmagában nem jelentett közös irányítói pozíciót a Sanoma számára, mert az nem merítette ki a Tpvt. 23. (2) bekezdésébe foglalt irányítási jogosítványokat, nem érte el azok jogi szintjét. Az együttműködési kötelezettség ugyanis minden jogviszonyban szükséges magatartás, a szerződési jog egyik alapelve 18, azonban ehhez önmagában egyéb szerződési rendelkezések hiányában kikényszeríthető joghatás nem párosul. Különösen igaz ez egy közösen tulajdonolt vállalkozás esetében, hiszen a kisebbségi (nem irányító) tulajdonosnak is érdeke fűződik a vállalkozás hatékony működéséhez. Együttdöntés (vétójog) hiányában azonban az együttműködési kötelezettség önmagában nem jelent a Tpvt. szerinti de jure irányítás fennállásához szükséges mértékű jogi garanciát arra nézve, hogy a vita esetén a kisebbségi tulajdonos képes legyen érvényesíteni akaratát. Mindezt alátámasztja az is, hogy az Alapító Kiadók a MEV alapításakor a preambulum szerinti együttműködési kötelezettségen túlmenően az együttdöntést is szükségesnek tartották rögzíteni a Társasági Szerződésben. 55) Lényeges körülmény az is, hogy a preambulum csak lapvolumeneket biztosító Tagok részére írta elő a hivatkozott együttműködési kötelezettséget. Márpedig a Sanoma-nak június 19- ével de jure megszűnt az a kötelezettsége, hogy lapjait a MediaLOG-on keresztül terjessze. Erre tekintettel a de jure irányítás szempontjából az eljáró versenytanács álláspontja szerint annak sincs meghatározó jelentősége, hogy a év végéig még a MédiaLOG terjesztette a Sanoma lapjait. Ez ugyanis már nem irányítási, hanem üzleti kapcsolat volt. Megjegyzi továbbá az eljáró versenytanács, hogy feltételezve, de meg nem engedve, hogy a preambulumra tekintettel fennmaradt a Sanoma de jure közös irányítói helyzete, az január 1-jével mindenképpen megszűnt, mert a Sanoma azt követően már nem tartozott a lapvolumeneket biztosító Tagok közé. 56) Az eljáró versenytanácsnak a Sanoma de jure irányítási pozíciójával kapcsolatos fentiekben kifejtett álláspontjának nem mond ellent a Sanoma-nak a MEV (MédiaLOG) irányításában június 27-ét követően betöltött szerepével kapcsolatosan a jogutód Centrál Médiacsoport Zrt. által tett nyilatkozat [lásd 42)-44) pontok]. A nyilatkozat bizonyítékként történő felhasználhatóságát az eljáró versenytanács nem látta megkérdőjelezhetőnek annak ellenére, hogy azt a Sanoma jogutódja tette, melynek tulajdonosi és felső vezetői köre miként arra az eljárás alá vontak hivatkoztak teljesen kicserélődött a Sanoma-éhoz képest. Ugyanis ennek jogi relevanciája nincsen, mivel mindkét esetben a vállalkozás képviseletére jogosultak tették meg nyilatkozatukat. 57) Az eljárás alá vont vállalkozásoknak a Sanoma de facto irányításának fennmaradásával kapcsolatos álláspontja tekintetében az eljáró versenytanács nem vitatja, hogy a Ringier- 18 Lásd Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény 6:
12 csoportnak a Sanoma lapok terjesztésének visszaszerzésében való érdekeltsége esetlegesen lehetőséget biztosíthatott a Sanoma részére, hogy a számára de jure biztosítottnál erőteljesebben képviselje érdekeit a MEV és azon keresztül a MédiaLOG piaci magatartását meghatározó döntések során. Miként azt sem, hogy Sz. Gy. az eljáró versenytanács által nem vitatott szakmai tudását felhasználva esetlegesen képes volt valamely, a MédiaLOG piaci magatartását érintő döntésre érdemi hatást gyakorolni. Az eljárás alá vont vállalkozások azonban nem terjesztettek elő olyan konkrét bizonyítékokat, amelyek a Tpvt. 23. (2) bekezdés szerinti de facto irányítást valószínűsítették volna. Mindezek alapján az eljáró versenytanács nem látott alapot annak megállapíthatóságára, hogy a Sanoma a Társasági Szerződés június 27.-i módosítását követően a MEV (és azon keresztül a MédiaLOG) közös irányítója maradt volna. 58) Az a körülmény, hogy a vizsgálat tárgyát képező összefonódásra az eljáró versenytanács álláspontja szerint június 27-én került sor, önmagában is megalapozatlanná teszi az eljárás alá vont vállalkozásoknak az átmeneti irányításszerzésre, nem tartós strukturális változásra alapított érvelését [lásd 32)-35) pontok], figyelemmel mindenekelőtt a fenti időpont és az átmenetiséggel összefüggésben az eljárás alá vont vállalkozások által hivatkozott VCP Tranzakció zárása (2014. szeptember 30.) között eltelt több mint két évre. 59) Az eljáró versenytanács álláspontja szerint azonban a vizsgált összefonódás továbbá még azért sem minősülne átmeneti irányításszerzésnek a Versenytanács - az eljárás alá vont vállalkozások által is hivatkozott - gyakorlata szerint az összefonódás engedélyezési rendelkezések célja a tartós strukturális változások nyomon követése 19, az elvi jelentőségű döntések mögött meghúzódó határozatokból azonban egyértelműen kiviláglik, hogy a Versenytanács csak olyan önmagában is engedélyköteles összefonódásnak minősülő ügyleteket tekintett átmenetinek, amelyek egyrészt elengedhetetlennek minősültek a végső összefonódással elérni kívánt gazdasági cél megvalósításához, másrészt annak megvalósíthatósága hiányában az átmeneti ügyletre ésszerűen nem is kerülne sor. Az adott esetben az eljáró versenytanács a Sanoma közös irányítói helyzetének bármikori megszüntetése és a VCP Tranzakció között ilyen összefüggést nem tudott azonosítani, és azt alátámasztó körülményre az eljárás alá vont vállalkozások sem hivatkoztak. A küszöbértékek 60) A Tpvt. 24. (1) bekezdés szerint a vállalkozások összefonódásához a Gazdasági Versenyhivataltól engedélyt kell kérni, ha valamennyi érintett vállalkozás-csoport [26. (5) bekezdés], valamint az érintett vállalkozás-csoportok tagjai és más vállalkozások által közösen irányított vállalkozások előző üzleti évben elért nettó árbevétele együttesen a tizenötmilliárd forintot meghaladja, és az érintett vállalkozás-csoportok között van legalább két olyan vállalkozás-csoport, melynek az előző évi nettó árbevétele a vállalkozás-csoport tagjai és más vállalkozások által közösen irányított vállalkozások nettó árbevételével együtt ötszázmillió forint felett van. A Tpvt. 27. (5) bekezdése alapján közösen irányított vállalkozás nettó árbevételét egyenlő arányban kell megosztani az azt irányító vállalkozások között oly módon, hogy az azonos vállalkozáscsoporthoz tartozó vállalkozásokat az irányítási arány számítása szempontjából egynek kell tekinteni. 61) A Tpvt. 26. (2) bekezdése szerint az összefonódás közvetlen résztvevői azok a vállalkozások, akik között az összefonódás létrejön, vagyis a jelen esetben a közvetlen közös irányítást szerző Mediaworks és Népszabadság, valamint az irányításuk alá kerülő MEV. 62) A Tpvt. 26. (3) bekezdése alapján az összefonódás közvetett részvevőjének minősülnek azon vállalkozáscsoport [15. (2) bekezdés] további tagjai, amelybe a közvetlen résztvevő tartozik. Az (5) bekezdés szerint érintett vállalkozáscsoport valamely közvetlen résztvevő és az ahhoz kapcsolódó közvetett résztvevők együttese. Az előzőek alapján az adott esetben az 19 Például: Versenytanács Tpvt.-vel kapcsolatos elvi jelentőségű döntései 2013., (Vj-117/2010.) és (Vj-59/2012. és Vj-88/2012.) 12.
13 összefonódással érintett vállalkozáscsoportnak minősül a Ringier-csoport, valamint a MEV és az általa irányított MédiaLOG alkotta vállalkozáscsoport (a továbbiakban: MEV-csoport). 63) Az összefonódással érintett fenti két vállalkozáscsoportnak a Tpvt. 24. szerinti a Tpvt. 27. (5) bekezdés figyelembe vételével számított nettó árbevétele az összefonódást megelőző (2011.) évben együttesen meghaladta a 15 milliárd forintot, és ezen belül a Ringier-csoporté az 500 millió, a MEV-csoporté pedig az 1 milliárd forintot. 20 Ezért a jelen összefonódáshoz a Gazdasági Versenyhivataltól engedélyt kellett volna kérni. VII. A vizsgáló által azonosított versenyprobléma és az ügyfelek kötelezettségvállalása 64) Az eljárás vizsgálói szakaszában a november 5-én tartott meghallgatáson a vizsgáló arról tájékoztatta az eljárás alá vont vállalkozásokat, hogy a jelenleg őket terhelő kötelezettséget [lásd 5) és 6) pont] a napilapok előfizetéses terjesztése tekintetében egy átmeneti időre szükségesnek tartja fenntartani ) A vizsgáló előzőek szerinti álláspontjának ismeretében az eljárás alá vont vállalkozások és a MédiaLOG az alábbi kötelezettségvállalást tették: A Kérelmezők [helyesen: az eljárás alá vont vállalkozások] és a MédiaLOG jelen kötelezettségvállalásuk keretében a Vj/40/2008. sz. versenyfelügyeleti eljárásban vállalt és a Versenytanács által előírt kötelezettségeket a MédiaLOG által végzett előfizetéses napilap terjesztési szolgáltatás vonatkozásában a Versenyhivatal jelen ügyet lezáró döntésének keltétől számított további két (2) éves időtartamra vállalják. Ennek megfelelően a felek biztosítják, hogy - a MédiaLOG az általa nyújtott előfizetéses napilap-terjesztési szolgáltatást minden azt igénybe venni kívánó félnek azonos feltételekkel (diszkriminációmentesen) nyújtja; valamint - a MédiaLOG a fenti szolgáltatását igénybevevő ügyfelektől tudomására jutott, azok üzleti titkát képező információkat mások részére (ideértve a MédiaLOG tulajdonosait is) nem teszi hozzáférhetővé. 22 VIII. Az összefonódás értékelése 66) A Tpvt. 30. (2) bekezdése szerint a Gazdasági Versenyhivatal nem tagadhatja meg az engedély megadását, ha az (1) bekezdésben foglaltakat figyelembe véve az összefonódás nem csökkenti jelentős mértékben a versenyt az érintett piacon, különösen gazdasági erőfölény létrehozása vagy megerősítése következményeként. A lehetséges versenyhatások 67) A Tpvt. eddigi alkalmazási tapasztalatai alapján az eljáró versenytanács az összefonódások horizontális-, vertikális-, portfolió- és konglomerátum hatásait vizsgálja [lásd a Gazdasági 20 Az összefonódásban résztvevő vállalkozáscsoportok nettó árbevétele számításának alapját az összefonódást megelőző helyzet kell, hogy képezze. Ezért a Tpvt. 27. (5) bekezdése alapján a MEV-csoport évi nettó árbevételét meg kell osztani a MEV összefonódást megelőző közös irányítói között. Így annak felét (a fenti törvényhely alkalmazásában egynek tekintendő Mediaworks-re és Népszabadságra tekintettel) a Ringier-csoport nettó árbevételeként kell figyelembe venni, másik felét pedig a Sanoma-nál. Erre tekintettel a jelen, a Sanoma közös irányítói helyzetének megszűnésén alapuló összefonódás estében a MEV-csoport nettó árbevételének a felét kell figyelembe venni (mint a Ringier-csoport nettó árbevételének növekményét) a Tpvt. 24. szerinti nettó árbevételként, ami azt jelenti, hogy az engedélykötelezettség feltétele az, hogy a MEV-csoport évi nettó árbevétele több legyen, mint 1 milliárd forint (lásd Vj-93/2009. számú határozat). 21 Vj/40-47/2014. számú jegyzőkönyv. 22 Vj/40-48/2014. számú irat 13.
14 Versenyhivatal elnökének és a Versenytanács elnökének 3/2009. számú közleménye (a továbbiakban: Közlemény) 12. pontját]. A Közlemény szerint: a) Az összefonódásnak horizontális összefüggésben azokon az érintett piacokon lehet hatása a gazdasági versenyre, amelyeken az összefonódásban résztvevő vállalkozáscsoportok (ténylegesen vagy potenciálisan) jelen vannak. b) Egy összefonódásnak akkor lehetnek vertikális hatásai, ha az érintett vállalkozáscsoportok a termelési-értékesítési lánc egymást követő fázisaiban tevékenykednek, ami megteremtheti az érdekeltséget arra, hogy az összefonódás következtében integrálttá váló, egyik (vagy mindkét) piacon jelentékeny piaci erővel rendelkező vállalkozáscsoport ezt a piaci erőt kihasználja, azaz valamely (vagy mindkét) piacon versenyt korlátozó magatartást folytasson, lezárva az adott piacot (pl. szerződéskötéstől való indokolatlan elzárkózással, árprés révén stb.). c) A portfolió-hatás az összefonódás révén létrejövő vállalkozáscsoport által gyártott (forgalmazott) áruk körének bővüléséből adódik. Ez különösen akkor járhat káros versenyhatásokkal, ha egymást kiegészítő (azonos vevők által vásárolt) áruk gyártói (forgalmazói) kerülnek egy vállalkozáscsoportba. Ebben az esetben ugyanis, ha az egyik vállalkozáscsoport valamely áru(k) piacán magas piaci részesedéssel rendelkezik, akkor az összefonódás következtében bővülő vállalkozáscsoport más áru(k) piacán képes lehet versenykorlátozó magatartás (pl. árukapcsolás) érvényesítésére. d) Konglomerátum-hatásról akkor beszélhetünk, ha jóllehet külön-külön vizsgálva egyetlen érintett piacon sem jön létre vagy erősödik meg gazdasági erőfölényes helyzet összességében számottevően javul a vállalkozáscsoport vagyoni, pénzügyi illetve jövedelmi helyzete. Az érintett piac 68) A Tpvt. 14. értelmében az érintett piacot a megállapodás tárgyát alkotó áru és a földrajzi terület figyelembevételével kell meghatározni. Az érintett termékpiac meghatározásakor a megállapodás tárgyát alkotó árun túlmenően figyelembe kell venni az azt a felhasználási célra, az árra, a minőségre és a teljesítés feltételeire tekintettel ésszerűen helyettesítő árukat (keresleti helyettesíthetőség), továbbá a kínálati helyettesíthetőség szempontjait. Földrajzi piacként azt a földrajzi területet kell számításba venni, amelyen kívül a) a fogyasztó, illetve az üzletfél nem, vagy csak számottevően kedvezőtlenebb feltételek mellett tudja az árut beszerezni, vagy b) az áru értékesítője nem, vagy csak számottevően kedvezőtlenebb feltételek mellett tudja az árut értékesíteni. 69) Az összefonódással érintett piacoknak minősülnek mindazok a piacok, amelyeken az összefonódás valamely (akár közvetlen, akár közvetett) résztvevője piaci tevékenységet fejt ki. Érdemben azonban csak azon érintett piacok vizsgálata szükséges, amelyekre nézve a fenti 68) pont szerinti versenyhatások fennállhatnak. A később részletezettekre tekintettel az eljáró versenytanács ilyen, részletesen vizsgálandó érintett árupiacnak minősítette az előfizetéses lapterjesztést, melyen belül egyezően eddigi a piaci szereplőktől a jelen eljárásban beszerzett vélemények által megerősített gyakorlatával (legutóbb: Vj/6/2014.) elkülönült árupiacokként azonosította a napilapok és a magazinok (időszakos lapok) országos terjesztését, illetve az országos terjesztéstől elkülönült árupiacnak a megyei (regionális) lapok terjesztését. Az országos lapok terjesztése esetében a tevékenység jellegéből adódóan érintett földrajzi piacnak Magyarország egész területe minősül, míg a megyei lapok estében az a megye, amelyben kiadásra kerül. Az összefonódás hatásainak értékelése 70) Az eljáró versenytanács álláspontja alapján a Ringier-csoport és az összefonódás révén egyedüli irányítása alá került MEV-csoport tevékenysége alapján horizontális és portfolió hatással nem kell számolni, és az eljárás során nem került azonosításra olyan körülmény sem, amely alapján 14.
15 az összefonódás káros konglomerátum hatással járna. Megjegyzi az eljáró versenytanács, hogy osztja a vizsgálónak azt az (eljárás alá vont vállalkozásokkal az eljárás vizsgálati szakaszában közölt) álláspontját, miszerint az a körülmény, hogy B. I. a MEV és a MédiaLOG mellett a MédiaLOG egyetlen érdemi versenytársának a Magyar Postának is vezető tisztségviselője, horizontális versenyaggályokra adhat alapot, mert növelheti a két versenytárs vállalkozás közötti versenykorlátozó koordináció esélyét. Miután azonban B. I. a vizsgáló fenti közlését követően lemondott a MEV és a MédiaLOG esetében vezetői tisztségviselői poziciójáról, az eljáró versenytanácsnak ezzel a kérdéssel érdemben nem kellett foglalkoznia. 71) Az előzőekre tekintettel az eljáró versenytanács érdemben az összefonódás vertikális hatásait vizsgálta, melyek abból adódnak, hogy a Ringier-csoport igénybe vevője a MEV-csoport által a MédiaLOG révén végzett országos előfizetéses lapterjesztési szolgáltatásnak. Az összefonódás következtében vertikális versenyhatások abból származhatnak, hogy a Sanoma kivált a MEV (és ezen keresztül a MédiaLOG) közös irányítói közül. Ennek az alábbi két a verseny szempontjából tekintve ellentétes irányú hatása lehet: a) a Sanoma kiválása kedvezőtlen abból a szempontból, hogy miután nem adott ki napilapokat, ellenérdekelt volt abban, hogy a MédiaLOG a másik két közös irányító (a Mediaworks és a Népszabadság) érdekében versenykorlátozó (diszkriminatív) magatartást tanúsítson az azok napilapjaival versenyző napilapok tekintetében; b) kedvező hatás ugyanakkor, hogy a Sanoma által kiadott magazinok versenytársaival szemben enyhült a MédiaLOG érdekeltsége a versenykorlátozó magatartások érvényesítésére. 72) Azt, hogy a fenti versenyhatások indokolnak-e versenyfelügyeleti beavatkozást (az engedély megtagadását vagy annak csak feltételek, illetve kötelezettségek előírása melletti megadását) az eljáró versenytanács álláspontja szerint elsődlegesen az eljárás lezárásakor meglévő piaci helyzet alapján indokolt eldönteni függetlenül attól, hogy az összefonódás létrehozásának (jogszerű benyújtásának) időpontjában érvényesülő piaci körülmények mellett szükség lett volna-e beavatkozásra vagy sem. Az összefonódás engedélyezési eljárásban ugyanis nem egy piaci magatartás utólagos értékelése történik, hanem annak vizsgálata, hogy az összefonódással megvalósuló strukturális változásnak milyen hatásai lehetnek a jövőbeni piaci folyamatokra. Ezt pedig ésszerűtlen lenne olyan piaci körülmények feltételezése mellett vizsgálni, melyek már nem állnak fenn, ugyanis a közigazgatási hatóság a döntéshozatalkor fennálló tények alapján köteles határozni ) A évre a MédiaLOG piaci részesedése az országos előfizetéses lapterjesztés tekintetében a napilapok esetében [40-50] százalék alá, a magazinok esetében pedig [5-10] százalék alá csökkent. Erre tekintettel is az eljáró versenytanácsnak azt kellett vizsgálnia, hogy az eljárás alá vont vállalkozások által vállalt a jelenleg hatályban lévőnél szűkebb lapkörre kiterjedő és időben korlátozott kötelezettség elégséges-e a vertikális versenyprobléma megoldására. Ennek vizsgálatánál az eljáró versenytanácsnak arra is tekintettel kellett lennie, hogy a VCP Tranzakciót [melynek révén a MédiaLOG és a Ringier-csoport 19) pont szerinti lapjai mellett az Axel-Springer SE 20) pont szerinti lapjai is a VCP-csoporthoz kerültek] az eljáró versenytanács a jelenleg hatályos, a Vj-40/2008. számú határozatban előírt kötelezettségek érvényesülésének feltételezése mellett engedélyezte Az alperes által felhozottakat - amellett, hogy maga is ésszerűtlennek tartotta - a Pp. 339/A. -a egyértelműen cáfolja, hiszen e rendelkezés értelmében a határozatot a meghozatalakor fennálló tények alapján kell felülvizsgálni. Más szavakkal ez azt jelenti, hogy a közigazgatási hatóság a döntéshozatalkor fennálló tények alapján köteles határozni. Sem a Pp., sem a Ket. nem ad ettől eltérő szabályt a megismételt eljárásban hozott határozatokkal kapcsolatban. A tényállás egy megismételt eljárásban is a döntéshozatalhoz szükséges tények összességét jelenti, amelynek megállapítása mindig a hatóság feladata. Ennélfogva az alperesnek a meghozatalakor fennálló tények alapján kell döntenie az új eljárásban hozandó határozatában, így a december 9-e óta bekövetkezett változásokat is köteles figyelembe venni. Indokolásának tartalmaznia kell - a fentiek szerint - a Ket ának (1) bekezdés e) pontjában foglaltakat. (Fővárosi Ítélőtábla 2. Kf /2011/7. számú ítélete. (Vj/158/2008.) 24 Vj/06-35/2014. számú határozat 61) pont. 15.
16 74) A magazinok országos előfizetéses terjesztése esetében a MédiaLOG piaci részesedése még a VCP Tranzakció keretében a VCP-csoporthoz került magazinok valószínűsíthető jövőbeni terjesztésével együtt sem éri el azt a mértéket, amely mellett vertikális versenyproblémákkal kellene számolni. Ezért az eljáró versenytanács a magazinok országos előfizetéses terjesztése esetén összhangban az eljárás alá vont vállalkozások vállalásával szükségtelennek ítélte a jelenleg hatályos kötelezettség fenntartását. 75) A napilapok országos előfizetéses terjesztésében szintén jelentősen ([40-50] százalék alá) csökkent a MédiaLOG piaci részesedése (melynek nem jelentéktelen hányada a Ringier-csoport lapjainak terjesztéséből származott), és a vizsgált összefonódást követően olyan jelentős országos politikai napilapok vették igénybe a MédiaLOG helyett a Magyar Posta előfizetéses lapterjesztési szolgáltatását, mint a Magyar Nemzet és a Magyar Hírlap. Ez utóbbi körülmény azt is jelzi, hogy a MédiaLOG esetleges visszaélésszerű magatartása esetén valószínűsíthetően más lapkiadóknak sem okozna különösebb nehézséget a szolgáltató váltás. Másoldalról viszont a MédiaLOG még mindig jelentős piaci súllyal rendelkezik, és az sem elhanyagolható körülmény, hogy a napilap kiadásban nem érdekelt Sanoma közös irányítói helyzetének megszűnésével egy az estleges versenykorlátozó magatartásban ellenérdekelt fél esett ki [lásd 72)b) pont]. Mindezen körülmények együttes mérlegelése alapján az eljáró versenytanács úgy ítélte meg, hogy a napilapok tekintetében nem zárható ki teljes bizonyossággal a MédiaLOG által alkalmazandó diszkrimináció és a versenytársak üzleti titkai megsértésének veszélye. Kötelezettségek előírása 76) A Tpvt. 30. (3) bekezdése alapján az összefonódás hátrányos hatásainak mérséklése érdekében az engedély feltételeként a Gazdasági Versenyhivatal határozatában előzetes vagy utólagos feltételt, illetve kötelezettséget írhat elő. 77) A feltételek, kötelezettségek kialakulásának (megfogalmazódásának) módjára nézve a Tpvt. nem tartalmaz rendelkezést. Az arra vonatkozó joggyakorlatot a Gazdasági Versenyhivatal elnökének és a Versenytanács elnökének 1/2008. számú közleménye (Feltételek és kötelezettségek előírása az összefonódást engedélyező határozatokban) foglalja össze. A fenti közlemény 14. pontja szerint a feltételek és kötelezettségek előírása a gyakorlatban ésszerűen csak az összefonódásban résztvevő vállalkozások vállalásain alapulhat. 78) A jelen ügyben az eljárás alá vont vállalkozások a vizsgáló által az 1/2008. számú közlemény 36. pontjában foglaltak szerint jelzett versenyprobléma [lásd 65) pont] ismeretében tették meg kötelezettségvállalásukat. 79) Az 1/2008. számú közlemény 15. pontja alapján csak olyan kötelezettség írható elő, ami hatásos (a versenyproblémára, azzal arányos, azt kiküszöbölő megoldást ad), egyértelműen meghatározott és ellenőrizhető. 80) Az eljárás alá vont vállalkozások által vállalt kötelezettségek az eljáró versenytanács álláspontja szerint megfelelnek a hatásosság követelményének, mert kiküszöbölik a vizsgáló által azonosított (és az eljáró versenytanács álláspontja szerint is fennálló) versenyproblémát. Azok révén ugyanis biztosított a versenytárs napilapok diszkriminációmentes terjesztése, illetve a MédiaLOG által terjesztett napilapok kiadói üzleti titkainak védelme. A kötelezettségek hatásosságát jelzi, hogy a Vj-116/2006. számú és a Vj-40/2008. számú határozatokban előírt azonos tartalmú kötelezettségek érvényesülésének időszakában nem érkezett olyan piaci jelzés a versenytársi kiadóktól a Gazdasági Versenyhivatalhoz, amely a MédiaLOG velük szembeni piaci magatartását kifogásolta volna, és ilyen jellegű problémát a jelen eljárásban megkeresett piaci szereplők sem jeleztek. 81) Az eljáró versenytanács az adott esetben az azonosított versenyproblémával arányosnak ítélte a fenti kötelezettségeknek az eljárás alá vont vállalkozások vállalásával egyező időtartamra (két évre) történő előírását. Ennél hosszabb időtartam előírását szükségtelennek tartotta figyelemmel mindenekelőtt a Magyar Postának a növekvő szerepére az országos előfizetéses lapterjesztésben, amely a két éves időszak elteltét követően az eljáró versenytanács álláspontja szerint már egyértelműen képes lesz megfelelő alternatívát biztosítani az országos napilapok kiadói számára 16.
17 arra az esetre, ha úgy ítélik meg, hogy a MédiaLOG hátrányos helyzetbe hozza őket, ami egyben valószínűsíthetően korlátozni is fogja majd a MédiaLOG esetleges ilyen irányú magatartását. Ilyen körülmények között pedig a Tpvt.-nek a gazdasági erőfölénnyel való visszaélést tiltó rendelkezései az eljáró versenytanács álláspontja szerint nagy valószínűséggel elégséges biztosítékot jelentenek majd arra nézve, hogy a MédiaLOG jogszerű magatartást tanúsítson ) A Versenytanács Vj-116/2006. és a Vj-40/2008. számú határozataiban foglalt a jelen eljárásban előírni tervezettel azonos tartalmú kötelezettségek ellenőrzése érdekében lefolytatott utóvizsgálatok tapasztalatai alapján a vállalt és elfogadni tervezett kötelezettségek az egyértelműség és az ellenőrizhetőség követelményének is megfelelnek. 83) A kötelezettség teljesítését a Gazdasági Versenyhivatal a Tpvt. 77. (1) bekezdésének b) pontja szerint utóvizsgálat keretében hivatalból ellenőrzi, melyet a Tpvt. 77. (6) bekezdésének b) pontja alapján az eljáró versenytanács a kötelezettség teljesítése esetén megszüntet, ellenkező esetben pedig a Tpvt ban foglaltak szerint dönt a határozat visszavonásáról vagy módosításáról, valamint bírságot szabhat ki. A Tpvt. 32. (4) bekezdése alapján a kötelezett vállalkozás kérheti a kötelezettség módosítását, ha azt rajta kívülálló objektív ok miatt nem tudja teljesíteni; illetve annak hatályon kívül helyezését, ha annak teljesítése a piaci viszonyok, a verseny feltételeinek változása következtében a továbbiakban nem indokolt. A kérelmet a Gazdasági Versenyhivatal a Tpvt. 77. (2) bekezdése alapján utóvizsgálat keretében bírálja el. Összegzés 84) Mindezek alapján az eljáró versenytanács a Tpvt. 77. (1) bekezdés b) pontja szerinti határozatában egyezően a Tpvt. 71. (2) bekezdés c) pontja szerinti vizsgálói indítvánnyal az eljárás tárgyát képező összefonódást a Tpvt. 30. (3) bekezdése alapján az eljárás alá vont vállalkozások által tett vállalások kötelezettségként történő előírása mellett engedélyezte. IX. A kérelem késedelmes benyújtása 85) Az összefonódás engedélyezésére irányuló kérelmet a Tpvt. 28. (2) bekezdése alapján a nyilvános ajánlati felhívás közzétételének, a szerződés megkötésének vagy az irányítási jog megszerzésének időpontjai közül a legkorábbitól számított harminc napon belül kell benyújtani. 86) Az előzőek alapján az eljáró versenytanács álláspontja szerint a kérelem benyújtására nyitva álló, a Tpvt. 28. (2) bekezdésében meghatározott határidő kezdőnapjának a Társasági Szerződés módosításának (mint a MEV feletti közös irányítási jog Mediaworks és Népszabadság általi megszerzésének) napját követő nap (a jelen esetben: június 28.) minősül, mert a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 65. (1) bekezdése alapján a napokban vagy munkanapokban megállapított határidőbe nem számít bele a határidő kezdetére okot adó cselekmény vagy körülmény bekövetkezésének napja. Eszerint a kérelmet július 27-ig kellett volna előterjeszteni, amit az eljárás alá vontak, mint a kérelem előterjesztésének kötelezettjei [Tpvt. 28. (1) bekezdés] elmulasztottak. 87) A Tpvt. 78. (1) bekezdése szerint bírság szabható ki azzal szemben, aki a Tpvt. rendelkezéseit megsérti. A bírság összegét a (2) bekezdés szerint az eset összes körülményeire tekintettel kell meghatározni. A Tpvt. 79. alapján a 24. szerinti engedély elmulasztása esetén a bírság összege legfeljebb napi kétszázezer forint. 88) A Versenytanács állandó gyakorlata szerint (legutóbb: Vj-4/2011.) a Tpvt. 67. (3) bekezdése alapján az összefonódás engedélyezési kérelem benyújtásának elmulasztása miatt hivatalból indított eljárás esetén a késedelem időtartama a benyújtási határidő (2012. július 27.) és az eljárás megindítása (2014. május 9.) között eltelt napok száma, ami a jelen esetben 650 nap, 25 vö. Vj-.31/
18 mire tekintettel a maximálisan kiszabható bírság 130 millió forint. A bírság összegének meghatározásakor a Versenytanács gyakorlatában a maximális bírság képezi a kiindulópontot, mely az enyhítő és súlyosító körülményekre tekintettel kerül korrigálásra. 89) Enyhítő körülménynek minősülhet különösen az, ha a kérelmet az arra kötelezett vállalkozások ugyan késedelmesen, de önként benyújtják; valamint annak kizárhatósága (de legalábbis nagyfokú valószínűsíthetősége), hogy a kérelem benyújtására kötelezetteket nem az összefonódás eltitkolásának szándéka vezérelte. Ez utóbbi enyhítő körülmény megállapíthatóságára különösen alapot adhat, ha az összefonódás nem vet fel érdemi versenyaggályokat vagy az adott összefonódás az addigi versenyfelügyeleti gyakorlatban a korábbiakban nem felmerült olyan tranzakció típus, melynek összefonódásnak minősülése nem egyértelmű (jelentős jogalkalmazási bizonytalanság). Az eltitkolási szándék hiányának, mint enyhítő (bírság csökkentő) körülménynek a figyelembevétele az eljáró versenytanács részéről értelemszerűen nem jelent állásfoglalást abban a kérdésben, hogy fenn áll-e az eltitkolási szándék vagy sem, hanem csak azt hogy, a fenti körülmények (érdemi piaci hatás hiánya, jelentős jogalkalmazási bizonytalanság) vagy más körülmények nem valószínűsítik, hogy a mulasztás szándékosan történt. Ebből az is következik, hogy amennyiben az eljáró versenytanács a rendelkezésére álló információk alapján ezt nem tudja valószínűsíteni, és így enyhítő körülményként figyelembe venni az eltitkolási szándék hiányát, az nem jelenti egyben annak megállapítását, hogy fennáll az eltitkolási szándék, hanem csak azt, hogy az nem zárható ki. Másoldalról viszont a bizonyított eltitkolási szándék nyilvánvalóan súlyosító (bírság növelő) körülménynek minősülne (ilyen megállapításra azonban a Gazdasági Versenyhivatal eddigi gyakorlatában nem került sor). 90) Az adott esetben az eljáró versenytanács az eljárás alá vontak által felhozott enyhítő körülmények értékelése kapcsán az alábbi álláspontot alakította ki: Az eljárás nem kérelemre, hanem a Tpvt. 67. (3) bekezdése alapján hivatalból indult meg. Nem állítható egyértelműen, hogy az összefonódás, annak június 27.-i létrejöttekor nem vethetett fel versenyjogi aggályokat. Akkor ugyanis a MédiaLOG a napilapok országos előfizetéses terjesztését gyakorlatilag kizárólagosan végezte, és a Sanoma közös irányítói helyzetének megszűnésével egy olyan vállalkozás esett ki a közös irányítók köréből, amely addig a napilapok tekintetében érdemi ellensúly jelenthetett a vertikális versenyproblémák elkerüléséhez [lásd 72) a) pont]. Ebből pedig az is következhetett, hogy a MédiaLOG-ot terhelő, a Vj-40/2008. számú határozatban előírt kötelezettségek már nem feltétlenül elégségesek a MédiaLOG-nak a Ringier-csoport napilap kiadó versenytársait hátrányos helyzetbe hozó esetleges magatartásaival szemben. Ebből a szempontból az eljáró versenytanács súlytalannak ítélte az eljárás alá vont vállalkozásoknak azt a hivatkozását, hogy az eljárás során megkeresett piaci szereplő a kötelezettségről és annak betartásáról pozitívan nyilatkoztak. Ezek a nyilatkozatok ugyanis a kötelezettségnek a évtől való érvényesülésének teljes időszakára vonatkoztak. Márpedig a kötelezettség csak egy igen rövid időszakban, a Sanoma közös irányítói pozíciójának június 27.-i megszűnése és a Magyar Postának az előfizetéses napilap terjesztés piacára történt évégi belépése között állított kizárólagosan korlátot az előfizetéses napilap terjesztés tekintetében a MédiaLOG számára piaci magatartása elé. Az összefonódás a közös irányítók számának csökkenése révén valósult meg, amelynek összefonódásként történő minősülést a Versenytanács a Vj-40/2008. számú eljárásban hozott határozatban mondta ki és indokolta meg részletesen. Ennek az eljárásnak kérelmezői voltak a jelen eljárásban eljárás alá vont vállalkozások, így nyilvánvalóan tisztában kellett lenniük az ilyen típusú tranzakciók versenyfelügyeleti kezelésével. Az eljárás alá vont vállalkozások hivatkoztak arra is, hogy mindenekelőtt Sz. Gy. MédiaLOGbeli igazgatósági tagságának fennmaradása miatt nem szűnt meg a Sanoma közös irányítói helyzete, illetve azt követően a VCP Tranzakcióra tekintettel csak átmeneti irányításszerzés történt részükről [lásd 24)-35) pontok]. Az eljáró versenytanács által a 49)-59) pontokban részletesen kifejtettek szerint a Versenytanács elvi jelentőségű 18.
19 döntésben is közzé tett gyakorlata azonban ezen kérdések tekintetében is egyértelmű. Megjegyzi továbbá az eljáró versenytanács, hogy jogalkalmazási bizonytalanság általában is csak egészen kivételes esetben minősülhet enyhítő körülménynek, figyelemmel mindenekelőtt arra, hogy az érintettek jogalkalmazási bizonytalanságuk esetén a Gazdasági Versenyhivatalhoz fordulhatnak prenotifikációs eljárás keretében jogértelmezésük ellenőrzése érdekében, Az eljáró versenytanács álláspontja szerint, figyelemmel a kialakult és egységes bírói gyakorlatra is 26 az eljárás alá vontak alappal más ügyekben kiszabott bírság összegekre nem hivatkozhatnak, mint viszonyítási alapként vagy enyhítő körülményként figyelembeevendő tényezőre. 91) A fentiekre figyelemmel az eljáró versenytanács nem tudta elfogadni az eljárás alá vontak enyhítő körülmények vonatkozásában tett előadását, azonban az eljáró versenytanács értékelni kívánja azt, hogy az eljárás alá vontak által megvalósított összefonódásról ex post megállapítható, hogy komolyabb negatív piaci hatással nem járt. Ezért a jogsértés nem tartozik a legsúlyosabb jogsértések közzé és figyelemmel arra, hogy az időben elhúzódott, így ennek következményeképpen a szankcióként kiszabandó bírság akkor is eléri speciális és generális prevenciós célját, ha a bírság napi összege a középértékhez igazodva kerül megállapításra. 92) Súlyosító körülménynek minősül különösen az, ha a kérelem benyújtását elmulasztó (vagy azzal egy vállalkozáscsoportba tartozó) vállalkozás korábban már került elmarasztalásra összefonódás engedélyezési kérelem benyújtásának elmulasztása miatt ( visszaesés ), illetve ha nem tanúsít megfelelő együttműködést az eljárás során. Szintén súlyosító körülmény az, ha bizonyítást nyer, hogy az érintett vállalkozások tudatosan (az eltitkolás szándékával) nem tettek eleget az engedélykérési kötelezettségüknek [lásd még 88) pont]. 93) Az adott esetben az eljáró versenytanács nem azonosított az előzőek szerinti (vagy más) súlyosító körülményt. Egyértelműen megállapítható volt ugyanis, hogy az eljárás alá vont vállalkozások nem minősülnek visszaesőnek, továbbá az is, hogy az eljárás teljes menetében együttműködő magatartást tanúsítottak. Az eljárás alá vont vállalkozások által hivatkozott, mulasztásukat igazolni hivatott körülményeket az eljáró versenytanács nem tartotta ugyan elégségesnek annak kizárásához, hogy az eljárás alá vont vállalkozások az eltitkolás szándékával mulasztottak, de azokra tekintettel a tudatos mulasztást sem látta bizonyítottnak. 94) A súlyosító körülmények hiánya ugyanakkor önmagában értelemszerűen nem birság csökkentő körülmény (lásd a Kúria Kfv. III /2012/7. számú ítéletét a Vj-40/2010. számú ügyben 27 ). 95) Az adott esetben az eljáró versenytanács mérlegelve az eset összes fent kifejtett körülményeit a Tpvt. 79. alapján maximálisan kiszabható napi 200 ezer forintnál érezhetően alacsonyabb mértékben 125 ezer forintban határozta meg a napi bírság összegét, ami alapján az eljárás alá vont vállalkozások által egyetemlegesen megfizetendő bírság összege figyelemmel a késedelemnek a 88) pont alapján számított 650 napos időtartamára 81,25 millió forintra adódik. 26 A kiszabott bírságnak az adott ügy egyedi szempontjait kell tükröznie, a mérlegelésnek e vonatkozásban kell jogszerűnek lennie; a felperes alappal nem hivatkozhat más ügyekben hozott és kiszabott bírság összegekre mint viszonyítási alapra a saját ügyében kiszabott bírság vitatását érintően. Nem volt jogsértő, hogy az elsőfokú bíróság mellőzte a felperes által hivatkozott, más versenyügyekben született határozatoknak a jelen perbeli döntéssel való összevetését, mivel nincs olyan jogszabályi rendelkezés, amely felhatalmazná a jogalkalmazót arra, hogy valamely közigazgatási határozat törvényességét más hasonló tárgyú döntések alapul vételével ítélje meg. A felperes állításával szemben a versenytársakkal szemben kiszabott bírságösszegek nem mérlegelési tényezők, így nem bírtak relevanciával, mert a bírósági felülvizsgálat tárgya a versenyhatósági eljárás eredményeként meghozott és keresettel támadott közigazgatási határozat jogszerűsége. Nem vitatottan a felperes terhére megállapított bírságösszeg magas, azonban a kiszabás törvényességét sem ez, sem a más ügyekben megállapított bírságok összegei nem befolyásolhatják. (Fővárosi Törvényszék, 2.Kf /2013/4. szám, Vj-129/2009.) vagy lásd még a 27 A Kúria helytállónak értékelte e körben is a felülvizsgált határozatban kifejtett alperesi álláspontot, mely szerint a visszaesés ugyan súlyosító és így a bírságot növelő körülmény, annak hiánya azonban nem minősülhet enyhítő körülménynek. E helyütt is utal a Kúria olyan bírósági eseti döntésre, amely ezen alperesi álláspontot és hatósági gyakorlatot megerősítette, helyességét alátámasztotta. 19.
20 96) Az eljárás alá vont vállalkozások fizetési nehézségeikre hivatkozással kérték, hogy ezt a körülményt az eljáró versenytanács a bírság mértékének meghatározása során, a bírság kiszabásának mellőzésével, illetve csökkentésével vegye figyelembe. 97) Az eljáró versenytanács az eljárás alá vontak e tárgyban tett nyilatkozatait abban az esetben tudta volna érdemében értékelni, ha az eljárás alá vontak nemcsak általánosságban állítottak volna nehéz pénzügyi helyzetüket, hanem miként erre az eljáró versenytanács külön végzésében 28 felhívta a figyelmüket a nyilatkozataikat alátámasztó, és megalapozottságának mérlegelését lehetővé tévő dokumentumokkal/adatokkal is szolgáltak volna (közbenső mérleg, banki vagy más, a likviditási helyzetükre utaló adatokat tartalmazó iratok). Erre vonatkozó adatokat azonban az eljárás alá vontak nem nyújtottak be az eljáró versenytanácsnak. 98) Az eljáró versenytanács megjegyzi, hogy mind a magyar 29, mind az európai 30 joggyakorlat szerint valamely vállalkozás veszteséges működése vagy nehéz pénzügyi helyzete önmagában nem alapozza meg a bírság kiszabásának mellőzését vagy az egyébként kiszabandó bírságösszeg csökkentését, mivel ennek elfogadása indokolatlan versenyelőnyhöz juttatná a piaci feltételekhez kevésbé alkalmazkodó vállalkozásokat. Ezért az eljáró versenytanács a kedvezőtlen, veszteséges pénzügyi helyzeten, illetve átmeneti/időszakos pénzügyi nehézségeken túlmutató, a vállalkozás sajátos gazdasági környezetét figyelembe véve kivételesnek, különlegesnek mutatkozó súlyosan nehéz pénzügyi helyzet fennállásának igazoltsága esetén látott volna lehetőséget arra, hogy ez a körülmény a bírság mértékének meghatározása során az egyébként kiszabandó bírságösszeg csökkentésére de nem a mellőzésére vezessen. X. Eljárási kérdések 99) A Gazdasági Versenyhivatal hatásköre a Tpvt án, illetékessége a Tpvt án alapul. E rendelkezések értelmében a Gazdasági Versenyhivatal kizárólagos hatáskörrel rendelkezik minden olyan versenyfelügyeleti ügyben, mely nem tartozik a bíróság (Tpvt. 86. ) hatáskörébe, illetékessége pedig az ország egész területére kiterjed. 28 Lásd Vj/40-74/ Lásd például Legfelsőbb Bíróság Kf.V /2000/5. számú és a Fővárosi Bíróság 7.K /2006/6. számú ítéletét. A Fővárosi Bíróság egy döntésében a felperes veszteséges működésre történő hivatkozása kapcsán kifejezetten kiemelte, hogy [i]lyen értelmű következtetés ugyanis azzal járna, hogy azon jogsértést elkövetők, akik nyereséget nem hoztak létre, nem lennének bírságolhatók, illetve a bírság összegét az elért nyereséghez kellene igazítani. Mindez pedig a versenytörvény szellemével ellentétes lenne. (2.K /1992/5. számú ítélet). 30 Az Európai Bizottságnak az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatása (2006/C 210/02) 35. pontja szerint [k]ülönleges körülmények fennállása esetén a Bizottság, kérelemre, figyelembe veheti a vállalkozás adott szociális és közgazdasági környezetben fennálló fizetési képességének hiányát. Ezen a címen a Bizottság nem csökkenti a bírságot csupán a vállalkozás kedvezőtlen vagy veszteséges pénzügyi helyzetének megállapítása miatt. A bírság csak abban az esetben csökkenthető, ha objektív bizonyíték szolgál arra, hogy a bírság kiszabása a jelen Iránymutatásban meghatározott feltételek mellett visszavonhatatlanul veszélybe sodorná a vállalkozás gazdasági életképességét, és aktív eszközeit értéküktől megfosztaná. Az Európai Unió Bírósága szintén több ügyben megerősítette, hogy a Bizottság a bírság összegének meghatározása során nem köteles figyelembe venni az érintett vállalkozás veszteséges pénzügyi helyzetét, mivel egy ilyen kötelezettség elismerése indokolatlan versenyelőnyhöz juttatná a piaci feltételekhez legkevésbé alkalmazkodó vállalkozásokat (lásd a 96/82 102/82., 104/82., 105/82., 108/82. és 110/82. sz. IAZ International Belgium és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben november 8-án hozott ítélet [EBHT 1983., o.] 54. és 55. pontját, a C-308/04. P. sz. SGL Carbon kontra Bizottság ügyben június 29-én hozott ítélet [EBHT 2006., I o.] 105. pontját és a C-189/02. P., C-202/02. P., C-205/02. P. C-208/02. P. és C-213/02. P. sz. Dansk Rørindustri és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben június 28-án hozott ítélet [EBHT 2005., I o.] 327. pontját). A Belgian Sewing Thread (BST) NV kontra Európai Bizottság ügyben a Törvényszék arra a következtetésre jutott, miszerint annak feltételezése esetén is, hogy valamely közösségi hatóság által elfogadott intézkedés következtében egy vállalkozás felszámolás alá kerül, jóllehet e vállalkozás adott társasági formában történő felszámolása hátrányosan érintheti a tulajdonosok, részvényesek vagy tagok pénzügyi érdekeit, ez nem jelenti azt, hogy a társaság által képviselt személyi, materiális és immateriális elemek is elveszítenék értéküket (T-452/05. sz. ítélet pontjai). 20.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím:1391 Budapest 62. Pf.: 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/58/2016. Iktatószám: Vj/58-66/2016. Betekinthető! A Gazdasági Versenyhivatal

matches: Bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Bíróság Bíróság Bíróság