text:
A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (Ctv.) 128. §-ának b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1)1 A Cégközlönyben, az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában kell közzétenni a Ctv. 20. §-ának megfelelően a törvényszék mint cégbíróság közleményeit, valamint azokat az egyéb közleményeket, amelyeknek a Cégközlönyben való közzétételét a Ctv. vagy más jogszabály a bíróság vagy közvetlenül az érintettek kötelezettségévé teszi.
(2)2 A Cégközlöny szerkesztését és kiadását kizárólagos joggal a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság látja el.
(3) A Cégközlönyben megjelenő közlemények közzétételéért – ha jogszabály kivételt nem tesz – e rendeletben foglaltak szerint költségtérítést kell fizetni. A költségtérítés összegét általános forgalmi adó nem terheli. A költségtérítés befizetését igazoló bizonylatot az eljárást megindító kérelemhez kell mellékelni.
2. § (1)3 A cég-, illetve a változás bejegyzésének közzétételét tartalmazó közlemény szövege megegyezik a cégbíróság által hozott végzéssel.
(2) A más bíróság által közzétett közlemények tartalma – ha jogszabály ettől eltérően nem rendelkezik – megegyezik a bíróság határozatának szövegével, de az eljáró bíró (bírósági ügyintéző) aláírását ebben az esetben sem kell a közleményben szerepeltetni.
(4)6 Ha a bejegyzési (változásbejegyzési) kérelem visszautasítását, illetve a cégbejegyzési kérelem egyszerűsített cégeljárás során történő elutasítását követően a cég a bejegyzési kérelmét visszautasító, illetve elutasító végzés közlésétől számított 8 napon belül újból benyújtja [Ctv. 45. § (5) bekezdése, 48. § (9) bekezdése], a befizetett közzétételi költségtérítés összegét az újabb eljárásban hozott végzés közzétételére kell felhasználni.
5. § (1)7 A közzétételi költségtérítés összege a cég bejegyzésére irányuló kérelem esetén 5000 Ft, a cég adataiban bekövetkezett változás bejegyzésére irányuló kérelem esetén 3000 Ft, akkor is, ha a bejegyző végzés mellett – jogszabály rendelkezése folytán – a létesítő okirat vagy a létesítő okirat módosításának közzétételére is sor kerül.
(2)8 Ha a cég vagy a változás bejegyzésére vonatkozó kérelmet a cégbíróság jogerős végzésével elutasítja, illetve a cég vagy a változás bejegyzése iránti eljárást megszünteti, e végzéseknek csak a rendelkező részét kell közzétenni. A végzés közzétételének költségtérítése 2500 Ft, kivéve, ha a végzés meghozatalára a közzétételi költségtérítés meg nem fizetése miatt került sor. Ilyen esetben a céget a közzétételi költségtérítés utólagos megfizetésére nem kell kötelezni.
(3)9 Egyszerűsített cégeljárás esetében, továbbá a közkereseti társaság, a betéti társaság, a korlátolt felelősségű társaság és az egyéni cég esetében a cég bejegyzésének közzététele ingyenes.
a)10 cég esetén és felszámolási eljárásban történő közzététel során adósnak minősülő szervezet esetén – ideértve azt is, amikor a közzétételre jogszabály természetes személyt kötelez – 15 000 Ft,
(2)13 Az (1) bekezdésben felsoroltak a közlemény szövegét a Cégközlöny honlapján erre a célra létrehozott elektronikus kommunikációs felületen keresztül küldhetik meg. A Cégközlöny elektronikus kommunikációs felületének használatához regisztráció, és azt követően felhasználónév és jelszó használata szükséges. Az elektronikus kommunikációs felület biztosítja a Cégközlöny és a megrendelő közötti kapcsolattartást is. A regisztráció, a kommunikációs felület használatának és a közlemény elektronikus megküldésének részletes feltételei a Cégközlöny és a céginformációs szolgálat honlapján közzétételre kerülnek.
(3)14 A Ctv. 114. § (1) és (2a) bekezdése szerinti közlemények kivételével a cég a változásbejegyzési eljárásában felhasználandó közleményét jogi képviselő útján küldheti meg. A felszámolási eljárásban, a vagyonrendezési eljárásban közzéteendő közleményt a bíróság által kirendelt felszámoló szervezet küldheti meg. Egyéb esetben a közleményt a cég, illetve az küldheti meg, akit erre a jogszabály kötelez. Jogi képviselő minden esetben eljárhat.
(4)15 A felszámoló szervezet és a jogi képviselő a (2) bekezdés szerinti regisztrációt az erre kijelölt személy útján folytatja le. Az így regisztrált szervezet a Cégközlöny elektronikus kommunikációs rendszerében közzétételi kérelem benyújtására feljogosított személyt vagy személyeket jelöl meg.
(5)16 A közleményt megküldő személy a 7. §, a 8. § és a 8/A. § alkalmazásában a megrendelő.
8. §17 (1) A közleményt az elektronikus felület erre a célra kialakított részébe kell beilleszteni. A közlemény szövegének mellékletként történő csatolására – kivéve a (2) bekezdés szerinti esetet – nincs mód.
(2)18 A közlemény szövege vagy annak egy része abban az esetben csatolható mellékletként, ha az képi formátumként (szkennelve) kerül közzétételre. Képi formátumként kerül közzétételre különösen a Ctv. 21/B. § szerinti hatósági engedély, a vállalatcsoport uralmi szerződése, a határokon átnyúló egyesülés esetén az egyesülési szerződés közös tervezete és a vezető tisztségviselők beszámolója.
(2a)19 Az átalakulási, egyesülési, szétválási közlemény részét képező nyitó és záró mérleg adatait a számviteli törvény szerinti tagolásban, táblázatos formában és a közlemény szövegének részeként kell megadni.
8/A. §20 (1) A közleményben szereplő cég esetében a cégnyilvántartásba bejegyzett cégnevet és székhelyet kell feltüntetni. Új cégnévre és székhelyre a közlemény a bejegyzett cégnév és székhely mellett csak akkor utalhat, ha az már bejegyzés alatt („b.a.”) áll.
(2)21 A közlemény – tartalmi vagy technikai – hibájáról a megrendelő figyelmeztetést kap. Ha a megrendelő a hiánypótlási felhívásnak 8 napon belül nem tesz eleget, úgy kell tekinteni, hogy a megrendelő a közlemény közzétételét nem kéri, és a közlemény „visszavont” státuszba helyezhető. Ha a hiánypótlási felhívásnak a megrendelő csak részben tesz eleget vagy a közleményt változatlan tartalommal kéri közzétenni, a közlemény további felhívás nélkül a részben javított vagy kért tartalommal és a figyelmeztetést is tartalmazó megjegyzéssel kerülhet közzétételre.
(2a)22 A megrendelő figyelmeztetést kap arról is, ha a közlemény közzétételének a Ctv. 20. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel nincs helye. Ebben az esetben a figyelmeztetés megküldésével egyidejűleg a közlemény „visszavont” státuszba kerül.
(4) Ha a közleménynek a Cégközlönyben való megjelenését követően a közlemény tartalmának módosítását a megrendelő érdekkörében felmerült okból kérik, a módosító (kijavító) közleményt – a közzétételi költségtérítés egyszeri megfizetése mellett – csak egyszer kell közzétenni, akkor is, ha az eredeti közlemény többször jelent meg. A módosító közleményben utalni kell a korábbi közzétételre, valamint a hibás (hiányos) adatra. Ezen túlmenően csak a módosított adatot kell feltüntetni. Kijavító közleményként a teljes közlemény ismételt megjelentetésére módosításra (kijavításra) hivatkozással nincs mód.
(6) A (2) bekezdés szerinti figyelmeztetést követően a javított közlemény és a (3)–(5) bekezdés szerinti kijavító közlemény megküldése is a 7. § (2) bekezdés szerinti kommunikációs felületen történhet.
9. § (1)23 A cégbírósági közlemények közzétételi költségtérítését az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak kell elektronikus úton, külön rendeletben foglaltak szerint megfizetni. A 6. § szerinti bíróság, illetve cég vagy más szervezet közleményeinek közzétételéért a költségtérítést az Igazságügyi Minisztérium 10032000-01810039-00000000 számú számlájára kell megfizetni.
10. § (1)25 A közzétételi költségtérítést az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumhoz benyújtott kérelem alapján vissza kell téríteni, ha
b)26 a cég vagy más szervezet a közleményét az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba érkezését követő 3 napon belül visszavonta;
d)27 a cég vagy más szervezet közleménye – a Ctv. 21. §-ának (2) bekezdésében szabályozott eljárás esetét kivéve – az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba történt érkezését követő 30 napon belül nem jelent meg;
(2)28 Az 5. § (2) bekezdésében meghatározott közzétételi költségtérítést meghaladó összeget kell kérelemre visszatéríteni, ha
(3)30 Azok a gazdasági társaságok, amelyek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény (a továbbiakban: Ptké.) rendelkezései szerint nem határoztak a Polgári Törvénykönyv rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködéséről vagy a Ptké. 12. § (2) bekezdés b) pontja alapján még nem alkalmazzák a Ptk. rendelkezéseit, a 7. § szerinti közvetlen közleményeiket a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Gt.) 2014. március 14-én hatályos rendelkezései szerint készítik el. Azt a tényt, hogy a gazdasági társaság még a Gt. hatálya alatt áll, a közleményben fel kell tüntetni.
(4)31 E rendeletnek a Cégközlönyben megjelenő közlemények közzétételéről és költségtérítéséről szóló 22/2006. (V. 18.) IM rendelet módosításáról szóló 2/2017. (III. 27.) IM rendelettel módosított rendelkezéseit a 2017. március 16. napján vagy azt követően indult cégbejegyzési eljárásokban lehet alkalmazni azzal, hogy az esetlegesen már befizetett közzétételi költségtérítés a 10. § (1) bekezdés e) pontja alapján kérelemre visszatérítendő.
1 Az 1. § (1) bekezdése a 20/2010. (XII. 22.) KIM rendelet 5. § (2) bekezdés a) pontja, a 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 27. §-a szerint módosított szöveg.
2 Az 1. § (2) bekezdését a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (9) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 6/2017. (VI. 1.) IM rendelet 8. §-a iktatta be.
3 A 2. § (1) bekezdése a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 3. §-t a 16/2012. (III. 6.) KIM rendelet 3. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
5 A 4. § (3) bekezdését a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (7) bekezdése hatályon kívül helyezte.
6 A 4. § (4) bekezdése a 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 22. §-ával megállapított szöveg.
7 Az 5. § (1) bekezdése a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 Az 5. § (2) bekezdése a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 Az 5. § (3) bekezdését a 42/2007. (VIII. 29.) IRM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 2/2017. (III. 27.) IM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
10 A 7. § (1) bekezdés a) pontja a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 7. § (1) bekezdés b) pontját a 29/2011. (IX. 29.) KIM rendelet 2. §-a hatályon kívül helyezte.
12 A 7. § (1) bekezdés c) pontját a 16/2012. (III. 6.) KIM rendelet 3. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
13 A 7. § (2) bekezdése a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 7. § (3) bekezdése a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 7. § (4) bekezdése a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 7. § (5) bekezdése a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 8. §-t a 37/2010. (V. 14.) IRM rendelet 3. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (4) bekezdése iktatta be.
18 A 8. § (2) bekezdése a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 8. § (2a) bekezdését a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (4) bekezdése iktatta be.
20 A 8/A. §-t a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (4) bekezdése iktatta be.
21 A 8/A. § (2) bekezdése a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 8/A. § (2a) bekezdését a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (6) bekezdése iktatta be.
23 A 9. § (1) bekezdése a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (7) bekezdésével megállapított, az 1/2017. (III. 7.) IM rendelet 2. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 A 9. § (2) bekezdését az 1/2017. (III. 7.) IM rendelet 2. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
25 A 10. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 20/2010. (XII. 22.) KIM rendelet 5. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 10. § (1) bekezdésének b) pontja a 20/2010. (XII. 22.) KIM rendelet 5. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 10. § (1) bekezdésének d) pontja a 20/2010. (XII. 22.) KIM rendelet 5. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 10. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
29 A 11. § (2) bekezdését a 39/2015. (XII. 21.) IM rendelet 2. § (9) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
30 A 11. § (3) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 18. § 4. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 21/2014. (III. 13.) KIM rendelet 18. § (5) bekezdése iktatta be.
31 A 11. § (4) bekezdését a 2/2017. (III. 27.) IM rendelet 2. §-a iktatta be.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§17
§20
§ 4


és a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről
A Kormány a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés f) és h) pontjában, a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. §-ának a) és i) pontjában és – a 12. § (1) bekezdés b) pontja tekintetében – az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1)1 E rendelet határozza meg Magyarország területén a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeit és a szálláshely-üzemeltetés bejelentésének rendjét.
1. ágy: a szálláshely szobáiban elhelyezett (pihenést vagy alvást biztosító) fekvőhely, amely – tipikusan ágykeretből és matracból áll – méretétől függően egy vagy két fő részére alkalmas férőhely,
3. § (1)3 A Kormány a Kertv. 6/D. §-a, 6/G. § f) pontja és a szálláshely-szolgáltatási tevékenységgel összefüggésben a Kertv. 9. §-a tekintetében kereskedelmi hatóságként a szálláshely fekvése szerinti illetékes települési önkormányzat, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyzőt (a továbbiakban: jegyző) jelöli ki.
3/A. §4 A fővárosi és megyei kormányhivatal e rendelet alapján ellátott feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. § f)–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a turizmusért felelős miniszter gyakorolja.
4. §5 (1)6 Szálloda szálláshely-üzemeltetési tevékenység csak olyan szálláshelyen folytatható, amely megfelel az 1. melléklet 1/A. részében foglalt követelményeknek.
(2)7 Panzió szálláshely-üzemeltetési tevékenység csak olyan szálláshelyen folytatható, amely megfelel az 1. melléklet 2/A. részében foglalt követelményeknek.
(3)8 Kemping szálláshely-üzemeltetési tevékenység csak olyan szálláshelyen folytatható, amely megfelel az 1. melléklet 3/A. részében foglalt követelményeknek.
(4)9 Üdülőház szálláshely-üzemeltetési tevékenység csak olyan szálláshelyen folytatható, amely megfelel az 1. melléklet 4/A részében foglalt követelményeknek.
(5)10 Közösségi szálláshely szálláshely-üzemeltetési tevékenység csak olyan szálláshelyen folytatható, amely megfelel az 1. melléklet 5/A. részében foglalt követelményeknek.
(6)11 Egyéb szálláshely szálláshely-üzemeltetési tevékenység csak olyan szálláshelyen folytatható, amely megfelel az 1. melléklet 6/A. részében foglalt követelményeknek.
(6a)12 Magánszálláshely szálláshely-üzemeltetési tevékenység csak olyan szálláshelyen folytatható, amely megfelel az 1. melléklet 7/A. részében foglalt követelményeknek.
(7)13 Egy szálláshelyen csak egy típusú szálláshely- üzemeltetési tevékenység folytatható. A kempingben üzemeltetett üdülőház esetében – az üdülőházra vonatkozóan – az 1. melléklet 4/A. részében foglalt követelményeket is teljesíteni kell.
5. § (1)14 A szálláshely-szolgáltatásnak folyamatosan meg kell felelnie a 4. §-ban meghatározott követelményeknek, továbbá – az adott szálláshelytípustól függően – az 1. melléklet 1–7. pontjának B) alpontjaiban meghatározott követelményeknek.
(2)15 Ha a kemping területén csak üdülőházakat üzemeltetnek, az e célra hasznosított szálláshely elnevezésében az üdülőháztelep megjelölést kell használni, ha az e célra hasznosított szálláshelyek száma eléri a hármat.
(3)16 A szálláshely-szolgáltatás olyan szálláshelyen folytatható, amely rendelkezik szálláshelykezelő szoftverrel.
6. § (1)17 A bejelentés az alábbi adatokat tartalmazza
c)19 a szálláshely-szolgáltató adóazonosító számát, statisztikai számjelét,
ea) a vendégszobák, továbbá – kemping esetén – területegységek száma, és
h)20 azt, hogy a szálláshely-szolgáltatási tevékenységet mely szálláshelytípus tekintetében kívánja folytatni,
j)21 azt, ha a szálláshely-szolgáltató helyszíni szemle tartását kéri.
(2)22 A bejelentéshez mellékelni kell
d)23 a szálláshelykezelő szoftver meglétét igazoló dokumentumot.
7. §24 A jegyző szálláshely-szolgáltatási tevékenységgel összefüggésben – a magánszálláshely kivételével – a hatósági ellenőrzés lefolytatása céljából
aa)25 a honvédelmi és katonai célú ingatlanon kívül működtetni kívánt szálláshely esetében – elsőfokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát,
ab)26 a honvédelmi és katonai célú ingatlanon működtetni kívánt szálláshely esetében – elsőfokú eljárásban a honvédelemért felelős minisztert,
b) ha a szálláshelyen élelmiszert, élelmiszer-nyersanyagot állítanak elő, használnak fel, hoznak forgalomba – az élelmiszer-higiéniai, -biztonsági, -minőségi követelményeknek való megfelelés kérdésében – elsőfokú eljárásban megyei kormányhivatalnak a szálláshely helye szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát,
ca)27 – a honvédelmi és katonai célú ingatlanon kívül működtetni kívánt szálláshely engedélyezése esetében – első- és másodfokú eljárásban az első- és másodfokú tűzvédelmi hatóságot,
cb)28 – a honvédelmi és katonai célú ingatlanon működtetni kívánt szálláshely engedélyezése esetében – az elsőfokú hatósági eljárásban a honvédelemért felelős minisztert, valamint
d)29 ha arra az építményre, amelyben a szálláshelyet működtetni kívánják, ugyanarra a rendeltetésre vonatkozóan a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási engedélyt nem adtak ki – az általános építésügyi követelményeknek való megfelelés kérdésében –
e)30 a honvédelmi és katonai célú ingatlanon működtetni kívánt szálláshely esetében a honvédelmi ágazati munkavédelmi követelményeknek való megfelelés kérdésében az elsőfokú hatósági eljárásban a honvédelemért felelős minisztert
7/A. §31 (1) A 7. § c) pontjában foglaltakat a magánszálláshely szálláshelytípus esetén is alkalmazni kell.
(10) Ha a jegyző a tárgyévet megelőző évre vonatkozó éves ellenőrzési tervét határidőben nem küldi meg a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetőjének vagy az éves ellenőrzési terv szerinti ellenőrzési kötelezettségének – ide nem értve azt az esetet, ha a jegyző az ellenőrzési tervtől történő eltérést alátámasztja – akár saját hatáskörben, akár a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője általi kezdeményezésre nem tesz eleget, akkor az érintett települési önkormányzat az üdülővendégek adott tárgyévet megelőző évi tartózkodási tényideje alapján beszedett idegenforgalmi adóval összefüggésben a tárgyévet követő évben nem veheti igénybe az üdülőhelyi feladatok támogatását.
8. § (1)32 Ha a szálláshely-szolgáltató ugyanazon szálláshelyen egyéb, külön jogszabály alapján engedélyköteles kereskedelmi tevékenységet kíván folytatni, és a bejelentéssel egyidejűleg a külön engedély iránti kérelmét a jegyzőhöz nyújtja be, a jegyző a külön engedélyhez kötött kereskedelmi tevékenységhez szükséges külön engedély kiadására irányuló eljárásban közreműködő hatóságként jár el.
(2)33 A közreműködő hatóság a kérelmet – bejelentés megtörténtéről szóló igazolással együtt – továbbítja a külön engedély kiadására hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz.
(4)34 Ha az (1) bekezdés szerinti külön engedély elbírálására a jegyző rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel, a jegyző a bejelentést és a külön engedély iránti kérelmet egy eljárásban bírálja el.
(5)35 Ha a szálláshely-szolgáltató ugyanazon szálláshelyen egyéb, külön jogszabály alapján bejelentésköteles kereskedelmi tevékenységet kíván folytatni, a bejelentésköteles kereskedelmi tevékenységre vonatkozó, más hatóságnál megteendő bejelentését és a bejelentésre előírt illeték megfizetését a szálláshely-üzemeltetési tevékenységre vonatkozó bejelentéssel egyidejűleg a jegyzőnél is teljesítheti. A jegyző a bejelentést – a Szolgtv. 23. §-a szerinti intézkedések megtétele érdekében – haladéktalanul továbbítja a bejelentéssel kapcsolatos eljárásra kijelölt másik hatóságnak.
9. § (1)36 Ha a szálláshely-szolgáltató – a szálláshely-üzemeltetési engedély iránti kérelmének benyújtásával egyidejűleg – a természetes gyógytényezőkről szóló külön jogszabály szerinti, az intézmény gyógyászati jellegére utaló megnevezésének engedélyezése (a továbbiakban: gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezése) iránti kérelmét a jegyzőhöz nyújtja be, a jegyző a gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezésére irányuló eljárásban közreműködő hatóságként jár el.
(2)37 A közreműködő hatóság a kérelmet – a bejelentés megtételéről szóló igazolással együtt – továbbítja a gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezésére hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz.
(3) A közreműködő hatóság az ügyfelet gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezése iránti kérelem tárgyában hiánypótlásra – az igazgatási szolgáltatási díj vagy illeték megfizetésének pótlására való felhívás kivételével – nem hívhatja fel. A közreműködő hatóság az eljárást akkor is megszünteti, ha az eljárásra okot adó körülmény már nem áll fenn.
10. § (1)–(5)38
11. § (1)39
(2)40 A jegyző a szálláshely-üzemeltetési tevékenység folytatására vonatkozó bejelentést közli
(3)42 Ha a szálláshelyen nyújtott szálláshely-szolgáltatás a 7. § (1) bekezdésben meghatározott valamely hatóság feladat- és hatáskörét az ott megjelölt szempontok szerint érinti, a jegyző az egyéb szálláshelyen történő szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatására vonatkozó bejelentés megtörténtéről szóló igazolást megküldi az érintett hatóság részére. A hatóság ellenőrzés befejezését követő nyolc napon belül, annak eredményéről tájékoztatja a jegyzőt.
12. § (1)43 A szálláshely-szolgáltatási tevékenységet folytatókról vezetett nyilvántartás (a továbbiakban: szálláshely-nyilvántartás) – a Szolgtv. 26. § (2) bekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott adatokon túl – tartalmazza:
c)44 a szálláshely-szolgáltató adóazonosító számát, statisztikai számjelét,
f)45 szálláshely-szolgáltatási tevékenység nyilvántartási számát és nyilvántartásba-vételének napját,
(3)46 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles nyilvántartásnak minősül.
13. § (1)47 A szálláshely-szolgáltató a 6. § (1) bekezdésében meghatározott adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul köteles írásban bejelenteni a jegyzőnek.
(5)49 A szálláshely megszűnését a szálláshely-szolgáltató köteles a jegyzőnek a megszűnést követő nyolc napon belül bejelenteni. A jegyző a bejelentést követően haladéktalanul törli a szálláshelyet a nyilvántartásból.
a) – a c)–e) pontokban meghatározott esetek kivételével – határidő tűzésével felhívja a szálláshely-szolgáltatót a jogsértés megszüntetésére, illetve a jogszabályi feltételeknek megfelelő állapot helyreállítására,
d)50 azonnali hatállyal megtiltja a szálláshely-nyilvántartásban nem szereplő szálláshely üzemeltetését, és pénzbírságot szab ki,
e)51 ha az ideiglenes bezárást követően a szálláshely-szolgáltató a megjelölt határidőn belül a jogsértő állapotot nem szünteti meg, vagy a szálláshely-szolgáltató egy éven belül ismételten olyan jogsértő magatartást tanúsít, amely miatt vele szemben a b) pont szerinti pénzbírságot kell kiszabni, elrendeli a szálláshely bezárását,, egyidejűleg törli a szolgáltatót a nyilvántartásból.
(2)52 Az (1) bekezdés b) pontja szerinti pénzbírság összege
15. §53 A jegyző a 13. §-ban meghatározott adatváltozásról, valamint a szálláshely-szolgáltató nyilvántartásból való törléséről haladéktalanul értesíti a 11. § szerinti hatóságokat.
16. § (1)54 A magánszálláshelyet, valamint az egyéb szálláshelyet az üzemeltető szálláshely-szolgáltató köteles az adott naptári évre (a továbbiakban: tárgyév) vonatkozóan a tárgyévet követő év január hó 31. napjáig a jegyzőnek írásban adatot szolgáltatni a következőkről:
17. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
(2)55 A 21. § 2012. július 1-jén lép hatályba.
18. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet] – 2009. szeptember 30-án hatályos – 2. melléklete 4. pontjában felsorolt üzletkörök valamelyikére hatályos üzlet működési engedéllyel rendelkező szálláshelyek a 3. melléklet I. pontjában meghatározott megfelelési szabályok szerint az e rendelet szerinti szálláshely-üzemeltetési engedéllyel rendelkező szálláshelynek minősülnek, és a szálláshely-üzemeltetési engedély jogosultjának az üzlet működési engedély jogosultját kell tekinteni.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor a magánszálláshelyek idegenforgalmi célú hasznosításáról szóló 110/1997. (VI. 25.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 110/1997. (VI. 25.) Korm. rendelet] – az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos – 2. §-a szerinti nyilvántartásba (a továbbiakban: magánszálláshely-nyilvántartás) vett szálláshely-szolgáltató által üzemeltetett szálláshelyek a 3. melléklet II. pontjában meghatározott megfelelési szabályok szerint az e rendelet szerinti szálláshely-üzemeltetési engedéllyel rendelkező szálláshelynek minősülnek azzal, hogy a szálláshely-üzemeltetési engedély jogosultjának a magánszálláshely-nyilvántartásban szereplő szállásadót kell tekinteni.
(5)57 A közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet hatálybalépésekor58 már működő és szálláshely-üzemeltetési engedéllyel rendelkező szálláshely esetében a szálláshely-szolgáltatónak csak az 1. melléklet szerinti adatokban bekövetkezett változás esetén kell az e rendelet szerinti bejelentést benyújtania. A szálláshely-szolgáltatás módosítása vagy megszüntetése esetén a szálláshely-szolgáltató a szálláshely-üzemeltetési engedélyt köteles leadni.
19. §59 (1) A szálloda, panzió, és közösségi szálláshelyet üzemeltető szálláshely-szolgáltató jogosult kereskedelmi kommunikációjában vagy statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése keretében a kereskedelmi és a fizetővendéglátó szálláshelyek osztályba sorolásáról, valamint a falusi szálláshelyek minősítéséről szóló 45/1998. (VI. 24.) IKIM rendelet (a továbbiakban: IKIM r.) – e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos – 2. számú melléklete I., II., V., VI. pontjában, valamint VII. pont I–VI., IX. és X. alpontjában meghatározottak szerinti osztályba sorolást feltüntetni.
(2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 137/2008. (X. 18.) FVM rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 160/2009. (XI. 19.) FVM rendelet alapján 2011. szeptember 1-jéig támogatásban részesült egyéb szálláshelyet üzemeltető szálláshely-szolgáltató jogosult a támogatással összefüggően és kereskedelmi kommunikációjában az IKIM r. – e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos – 3. számú melléklete II. pontjában meghatározottak szerinti minősítést feltüntetni.
19. §60 (1) Azon szálláshely-szolgáltató, amely a szálláshely-szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód. R.) hatálybalépésekor61 a 4. § (1)–(2) bekezdése szerinti szálláshely-szolgáltatási tevékenységét már bejelentette, illetve működési engedéllyel rendelkezik, a jegyző részére 2019. november 30. napjáig benyújtja a 6. § (2) bekezdés d) alpontjában meghatározott dokumentumot, valamint az 1. melléklet 1. és 2. pontjában meghatározott bejelentési és üzemeltetési követelmények megfelelőségéről szóló nyilatkozatot.
(2) Azon szálláshely-szolgáltató, amely a Mód. R. hatálybalépésekor a 4. § (3)–(6) bekezdése szerinti szálláshely-szolgáltatási tevékenységét már bejelentette, illetve működési engedéllyel rendelkezik, 2019. november 30. napjáig benyújtja a 6. § (2) bekezdés d) alpontjában meghatározott dokumentumot, valamint az 1. melléklet 3–6. pontjában meghatározott bejelentési és üzemeltetési követelmények megfelelőségéről szóló nyilatkozatot.
20. §62 (1) A 2019-re vonatkozó év tekintetében a jegyző az éves ellenőrzési tervét 2019. szeptember 30-ig készíti el és küldi el a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetőjének.
21. §63 (1) Hatályát veszti a 19. §.
(2) E § a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
22. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és tanácsi irányelv 9–11. cikkének való megfelelést szolgálja.
1. melléklet a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelethez64
a) az ágy mérete: egyszemélyes ágy: legalább 80 ´ 190 cm; dupla ágy: legalább 160 ´ 190 cm, ágyszerkezet rugalmas ágykeret (boxspring, rugalmas lécesbetét vagy ennek megfelelő megoldás),
a) ágynemű legalább egyszer hetente, új vendég esetén azonban – a vendég érkezése előtt – kötelező az ágyneműcsere,
a) az ágy mérete: egyszemélyes ágy: legalább 80 ´ 190 cm; dupla ágy: legalább 160 ´ 190 cm,
7. Ágynemű legalább hetente egyszer, új vendég esetén azonban – a vendég érkezése előtt – kötelező az ágyneműcsere.
8. Az 5–6. pontban megjelölt tisztálkodási, mosási, főzési és egészségügyi célokat szolgáló vizesblokk követelményei: minden 250 fő (egy területegységre átlagosan 2,5 fővel számolva) után (ha a kemping területén üdülőházban is nyújtanak szálláshely-szolgáltatást, az üdülőházban elszállásolható vendégszámot az alábbi követelmények meghatározása során a számításnál figyelmen kívül kell hagyni azon tételek vonatkozásában, amelyek az üdülőházban rendelkezésre állnak) zárt szennyvízelvezetés, illetve szennyvízkezelés a kemping területén ivóvízminőségű vízzel ellátva az alábbiak szerint:
9. Egész éves üzemelés esetén a fűtési időszakban az 5–6. pontban leírt szolgáltatások fűtött helyiségben biztosítottak.
2. Ágyanként legalább 4 m2 alapterület vagy személyenként 5 m3/fő légtér áll rendelkezésre. Az ágyak mérete legalább 80 ´ 200 cm és az ágyak hosszanti oldala közötti távolság legalább 75 cm. Emeletes ágy használata megengedett. Az ágyakon ágybetét van, ágynemű biztosítása kötelező.
6. A szálláshely-szolgáltató köteles a szálláshely bejáratán kívül jól látható módon feltüntetni a szálláshely nevét, a szállás típusát (magyar, angol és/vagy német nyelveken), valamint a szálláshelyen belül – jól látható módon – feltüntetni a szálláshely nevét, a szállásadó nevét és telefonszámát és üzemeltetésiengedély-számát.
2. melléklet a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelethez65
133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet szerinti üzletkör
239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet szerinti szálláshelytípus
4200. Panzió
110/1997. (VI. 25.) Korm. rendelet szerinti szálláshelytípus
4. melléklet a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelethez66
1 Az 1. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
2 A 2. § a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
3 A 3. § (1) bekezdése a 255/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 29. §-a szerint módosított szöveg.
4 A 3/A. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 145. § (1) bekezdése iktatta be.
5 A 4. § a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
6 A 4. § (1) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 4. § (2) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 4. § (3) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § c) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 4. § (4) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § d) pontja szerint módosított szöveg. [A 4. § (4) bekezdésének a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § d) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint az „üdülőház” szövegrész helyébe az „üdülőháztelep” szöveg lép, nem vezethető át.]
10 A 4. § (5) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § e) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 4. § (6) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § f) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 4. § (6a) bekezdését a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
13 A 4. § (7) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § g) pontja szerint módosított szöveg.
14 Az 5. § (1) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § h) pontja szerint módosított szöveg.
15 Az 5. § (2) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
16 Az 5. § (3) bekezdését a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
17 A 6. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés a) pontjával megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
18 A 6. § (1) bekezdés b) pontját a 281/2010. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte.
19 A 6. § (1) bekezdés c) pontja a 281/2010. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 6. § (1) bekezdés h) pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
21 A 6. § (1) bekezdés j) pontját a 281/2010. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 6. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
23 A 6. § (2) bekezdés d) pontját a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
24 A 7. § a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (4) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 13. § i) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 7. § a) pont aa) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 146. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 7. § a) pont ab) alpontja a 259/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelet 81. § a) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 146. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 7. § c) pont ca) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 146. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 7. § c) pont cb) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 146. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 7. § d) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 146. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 7. § e) pontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 146. § (3) bekezdése iktatta be.
31 A 7/A. §-t a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
32 A 8. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
33 A 8. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 8. § (4) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 8. § (5) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
36 [A 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés f) pontja szerinti módosítás – mely szerint a „szálláshely üzemeltetése iránti kérelmének benyújtásával” szövegrész helyébe a „bejelentéssel” szövegrész lép – nem vezethető át.]
37 A 9. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
38 A 10. § (1)–(5) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 121. § a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
39 A 11. § (1) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 121. § b) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni. [11. § (1) bekezdés b) pontjának a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 146. § (4) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „munkavédelmi hatósági és munkaügyi hatósági hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatallal” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi hatósági és munkaügyi hatósági feladatkörében eljáró megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatalával” szöveg lép, nem vezethető át.]
40 A 11. § (2) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
41 A 11. § (2) bekezdés a) pontját a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 77. §-a hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 203. §-át.
42 A 11. § (3) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 12. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 120. § (1) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 12. § (1) bekezdés c) pontja a 281/2010. (XII. 15.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
45 A 12. § (1) bekezdés f) pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (7) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
46 A 12. § (3) bekezdését a 203/2013. (VI. 14.) Korm. rendelet 18. §-a iktatta be, szövege a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (8) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
47 A 13. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 121. § c) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 13. § (3)–(4) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 121. § d) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
49 A 13. § (5) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (9) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
50 A 14. § (1) bekezdés d) pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (10) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
51 A 14. § (1) bekezdés e) pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 121. § e) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
52 A 14. § (2) bekezdése a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
53 A 15. § a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (11) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
54 A 16. § (1) bekezdése a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 17. § (2) bekezdése a 91/2011. (VI. 14.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
56 A 18. § (3) bekezdését a 281/2010. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte.
57 A 18. § (5) bekezdését a 281/2010. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 119. § (12) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
58 A hatálybalépés napja 2015. december 31.
59 A 19. § a 91/2011. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg. [A 19. §-t a 17. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte 2012. július 1. napjával.]
60 Az újabb 19. §-t a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
61 A hatálybalépés időpontja 2019. június 28.
62 A 20. § a (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
63 A 21. § – a 281/2010. (XII. 15.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított – 17. § (2) bekezdése alapján 2011. július 1. napján lép hatályba, hatályát veszti a 21. § (2) bekezdése alapján 2011. július 2. napjával.
64 Az 1. melléklet a 155/2019. (VI. 27.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
65 A 2. mellékletet a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 121. § f) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
66 A 4. mellékletet a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 262. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 97. § q) pontja.


text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - Egy bíró kritizálta a bíróságok működését – kirúgták - 2012
Egy bíró kritizálta a bíróságok működését – kirúgták - 2012
Az elbocsátott bíró az Alkotmánybírósághoz fordult. Részletek a 2014-ben született AB határozatból (ügyszám: IV/02868/2012):
[1] Az indítványozó alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2] Az indítványozó a Csongrád Megyei Bíróság bírájaként 2011. április 9-én, 11-én és 12-én egy internetes hírportálon három írást tett közzé.
[3] Az indítványozó írásaiban egyrészt saját polgári peres ügyei kapcsán, – amelyekben, mint felperes szerepelt – kritizálta a perben eljáró bírók ítélkezési tevékenységét, másrészt általánosságban is bírálta a bírói kart. Az indítványozó fenti megnyilvánulásai során kifejtette, hogy:
1. A bírósági szervezetrendszer mély válságban van, amely már a jogállamiságot is veszélyezteti;
2. A felsőbb bírói beosztásokba szakmailag felkészületlen, befolyásolható; a pozíció ellátására alkalmatlan személyek kerültek;
3. A felsőbb bíróságokat határozataik meghozatalakor esetenként politikai vagy egyéb érdekek vezérlik;
4. A bírói kar egy része még a Kádár-korszakban szocializálódott („kádárista bírók”), egy másik része idomult hozzájuk, döntéseik meghozatalakor ezek a bírák hajlamosak a felsőbb hatalmak érdekeit kiszolgálni;
5. Az ítélkező bírókat sokszor informálisan, baráti beszélgetéseken orientálják a kívánatos döntés irányába;
6. A fentiekre tekintettel a bírói kar megtisztítása érdekében el kellene távolítani a kádárista bírókat, épp ezért támogatja a 62 éves bírói nyugdíjkorhatár bevezetését.
[4] Még ugyanebben a hónapban az indítványozó lényegében azonos tartalmú írásokat publikált egy országos napilapban, szerepelt a Magyar Televízió és a Magyar Rádió műsoraiban, ahol a publikációi kapcsán fejtette ki véleményét a bírói karról, a bírósági szervezetrendszerről.
[5] A fentiekre reagálva az Országos Bírói Etika Tanács 2011. május 11-én kelt I/2011. OBET számú állásfoglalásában megállapította, hogy: „Az a bírói magatartás, mely szerint a bíró a sajtóban megjelentetett cikkekben és nyilatkozatokban általánosítva azt állítja, hogy a felsőbíróságok másodfokú-, és felülvizsgálati tanácsait vezető és a tanácsokba beosztott idősebb bírák nem függetlenül, hanem politikai-, és/vagy igazgatási vezetői ráhatásra, saját egzisztenciális érdekeik által vezérelve ítélkeznek, majd állításait az általa indított, és számára kedvezőtlenül lezárult polgári per adatait saját szemszögéből értelmezve próbálja alátámasztani, etikátlan.”.
[9] A köztársasági elnök az indítványozót IV-4/01607-3/2012. számú határozatával 2012. május 24-ei hatállyal – a fegyelmi vétségre tekintettel – felmentette a bírói tisztségből.
[11] Az Alkotmánybíróságra 2013. május 15-én érkeztetett indítvány-kiegészítésében az indítványozó már a fegyelmi eljárásban hozott összes határozat alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[12] Az indítványozó álláspontja szerint a szolgálati bíróságok a vele szemben lefolytatott fegyelmi eljárás során megsértették az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését (jogállamiság), a C) cikk (1) bekezdését (hatalommegosztás), T) cikkét (jogalkotás alapvető szabályai), VI. cikk (1) bekezdését (magánélet, jó hírnév védelme), IX. cikk (1) és (4) bekezdését (véleménynyilvánítás szabadsága), XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdését (tisztességes eljáráshoz és jogorvoslathoz való jog), 25. cikk (1) bekezdését (a bíróság igazságszolgáltatási tevékenységet lát el), 28. cikkét (bírói jogértelmezés), ezért határozataik alaptörvény-ellenesek. Hivatkozott továbbá az Emberi Jogok Európai Egyezménye (a továbbiakban: EJEE) 6. cikk (1) bekezdésének (tisztességes eljáráshoz való jog) és 10. cikkének (véleménynyilvánításhoz való jog) sérelmére is. [13] Az indítványozó alkotmányjogi panaszában az alapjogsérelmeket két nagy csoportra osztotta, egyrészt a fegyelmi eljárás szabályait, illetve azok alkalmazását tartotta alaptörvényellenesnek, másrészt „érdemi” alaptörvény-ellenesség megállapítását kérte a bírói döntésekben megjelenő bírói mérlegelés, jogszabály-értelmezés tekintetében az alábbiak szerint:
[17] Az indítványozó fegyelmi ügyében a szolgálati bíróságok több esetben hivatkoztak a Szolgálati Bíróságok Ügyrendjére (a továbbiakban: SZBÜ). Az SZBÜ megalkotására azonban nem volt sem alkotmányos, sem jogszabályi felhatalmazásuk, elfogadásakor – az indítványozó állítása szerint – azt nem is hozták nyilvánosságra, azt kérésére sem küldték meg neki. (Az SZBÜ-t csak a fegyelmi eljárás ideje alatt, 2012. február 9-én tették közzé az interneten.) Az indítványozó álláspontja szerint az Alaptörvény 26. cikk (1) bekezdése egyértelművé teszi, hogy a bírót tisztségéből csak sarkalatos törvényben meghatározott okból és eljárás keretei között lehet elmozdítani [korábban az Alkotmány 48. § (3) bekezdése hasonlóképp rendelkezett]. Az indítványozó álláspontja szerint az, hogy nem (sarkalatos) törvény alapján, hanem egy nem nyilvános, quasi norma alapján jártak el fegyelmi ügyében, szintén sérti a tisztességes eljáráshoz való jogát. Egyúttal kérte az SZBÜ, megalkotására visszamenőleges hatályú, megsemmisítését.
[18] Ugyancsak a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét látja abban, hogy a törvényi előírás [régi Bjt. 75. § (1) bekezdése] ellenére a vizsgálóbiztos nem hallgatta meg az eljárás során, illetve nem biztosították számára az észrevételezési jogot, mivel a fegyelmi jogkör gyakorlójának beadványait részére nem küldték meg.
[19] A tisztességes eljáráshoz való jog súlyos sérelmének tartja azt is, hogy a fegyelmi eljárás megindításáról szóló döntést a tanács tagjai – az eljárás megindítására vonatkozó határidő utolsó napján – nem tanácsülésen, hanem rövid úton (távbeszélőn) hozták meg, majd az írásba foglalt határozatot öt nappal később írták alá. Álláspontja szerint az eljárásjogi alapelvek szerint tanácsülésről csak akkor beszélhetünk, ha azon az eljáró tanács összes tagja jelen van. Úgy véli, azért került sor erre a megoldásra, mivel a fegyelmi eljárás megindítására nyitva álló határidő elmulasztása esetén a fegyelmi eljárást meg kellett volna szüntetni.
[21] A másodfokú eljárásban olyan bírók vettek részt, akik az elsőfokú eljárásban az indítványozó elfogultsági kérelmét bírálták el, holott a Bjt. egyértelműen kimondja, hogy a másodfokú eljárásban nem vehet részt az a bíró, aki az elsőfokú eljárásban részt vett [régi Bjt. 72. § (6) bekezdése, új Bjt. 116. § (3) bekezdése]. Ez egyértelműen sérti a pártatlan bírósághoz való jogát.
[25] Az indítványozó azt is vitatta, hogy a bíróság helyesen értelmezte a kijelentései tartalmát. Álláspontja szerint publikációiban, egyéb sajtó-nyilatkozataiban általánosságban beszélt a bírói karon belüli visszásságokról, célja nem a bíróság tekintélyének rombolása, hanem épp erősítése volt. Véleménye szerint, csak egy olyan megtisztulási folyamat iránti igényt fogalmazott meg, amelynek véghezvitele esetén egy ténylegesen demokratikus, jogállami és megbecsülésre érdemes bírósági szervezet állna a polgárok rendelkezésére. Úgy véli, hogy csak véleménynyilvánítási szabadságával élt, amikor kritikát fogalmazott meg a magyar bíróságok működésével kapcsolatban. Álláspontja alátámasztására idézte az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) vonatkozó gyakorlatát, melyből azt a konklúziót vonta le, hogy a szolgálati bíróságok a véleménynyilvánításhoz való jogát jogellenesen korlátozták.
[26] Véleménye szerint a megnyilvánulásaiban használt jelzők (kádárista, szocialista) nem a politikai hovatartozást jelzik, hanem egyfajta szocializációra, gondolkodásmódra utalnak. A szolgálati bíróság tehát helytelenül állapította meg, hogy a kijelentéseiből kikövetkeztethető lenne az indítványozó politika hovatartozása, vagy az, hogy politikai tevékenységet folyatott volna.
[43] Az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az indítványozónak a fegyelmi eljárás tisztességes voltát megkérdőjelező felvetései [törvényes bíróhoz való jog sérelme, a nem törvényen alapuló és nem nyilvános eljárási szabályok alkalmazása, észrevételezési jogának korlátozása, a fegyelmi tanács rövid úton (távbeszélőn) hozott döntése, a vizsgálóbiztos tevékenysége] összességében ésszerű kételyt keltettek a fegyelmi eljárás tisztességes voltával kapcsolatban.
[44] A fentiek alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt 2013. június 24-én befogadta.
[56] A Nemzeti hitvallás deklarálja, hogy: „népuralom csak ott van, ahol az állam szolgálja polgárait, ügyeiket méltányosan, visszaélés és részrehajlás nélkül intézi”. Ennek értelmében a demokratikus jogállammal szembeni elvárás, hogy polgárai számára biztosítsa a tisztességes eljárást, amelynek során az eljáró szerveknek részrehajlás nélkül, azaz pártatlanul és ésszerű határidőn belül kell dönteniük. Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése a hatósági ügyintézés során biztosítja, hogy a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül hozzák meg döntésüket. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése pedig a bírósági eljárásokkal szemben fogalmazza meg követelményként a pártatlanságot, a tisztességes és nyilvános eljárást, valamint a jogviták ésszerű határidőn belüli elbírálását.
[61] A szolgálati bíróság döntéseinek vizsgálata során az Alkotmánybíróság – az Abtv. 27. §-ával kapcsolatban kialakított gyakorlatának megfelelően – tartózkodott a bíróság által megállapított tényállás, a bizonyítékok bírói értékelésének és mérlegelésének felülvizsgálatától. Az Alkotmánybíróság vizsgálódásának középpontjában a szolgálati bíróság eljárása állt, melynek során azt kellett megítélnie, hogy az eljárás összhangban volt-e az Alaptörvénnyel.
[70] Ugyanakkor fontos kiemelni, hogy a bíróság döntéseinek meghozatalakor az eljáró tanács tagjainak személyes jelenléte kötelező, és együttes jelenlétük még a zártcélú távközlő hálózat alkalmazása esetében sem mellőzhető.
[71] Az Alkotmánybíróság továbbá rámutat, hogy a magyar jogrendszer ismeri az egyes eljárási cselekmények „rövid úton” történő foganatosítását. Ennek alkalmazására jellemzően akkor kerül sor, amikor az eljárási határidők rövidsége azt megkívánja (pl. választási eljárásban határozat rövid úton történő közlése), vagy eleve az eljárás gyorsítása a cél (pl. polgári perben idézés rövid úton). Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a fegyelmi eljárás megindíthatóságának kérdése azonban nem tekinthető ilyen eljárási cselekménynek.
[72] Mindezek alapján az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az, hogy az indítványozó fegyelmi ügyében eljáró szolgálati bíróság tanácsa úgy hozta meg a fegyelmi eljárás megindításáról szóló döntését, hogy a tanácsülés megtartására a törvényes határidőn belül ténylegesen nem került sor, megsértette a tisztességes eljáráshoz való jog alkotmányos követelményét.
[85] Egyértelműen megállapítható tehát, hogy sem a fegyelmi eljárás kezdeményezésekor, sem az elsőfokú szolgálati bíróság 2012. január 23-án kelt SZF1/46/2011. számú, sem a másodfokú szolgálati bíróság 2012. március 29-én kelt Szf.F.II.1/2012/9. számú határozatának meghozatalakor nem volt olyan törvényi rendelkezés, amely felhatalmazta volna a szolgálati bíróságot az SZBÜ megalkotásra. Az is tény, hogy a fegyelmi eljárás során alkalmazott SZBÜ kihirdetésére elfogadásakor nem került sor, azt más módon sem hozták nyilvánosságra, sőt azt az indítványozónak kifejezett kérése ellenére sem küldték meg.
[87] Az SZBÜ a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény és az azt felváltó 2011. évi CXXX. törvény alapján nem tekinthető sem jogszabálynak, sem közjogi szervezetszabályozó eszköznek (az állami igazgatás egyéb jogi eszközének), így abból jogok és kötelezettségek nem alkotmanybirosag.hu 17 fakadhattak, normatív kötőerővel nem bírt. Ennek ellenére a gyakorlatban normaként hatályosult, azt a szolgálati bíróságok ítélkezésük során alkalmazták. Tekintettel arra, hogy az Alaptörvény és az Abtv. alapján az Alkotmánybíróság hatásköre csak a jogszabályok és a közjogi szervezetszabályozó eszközök alkotmányossági felülvizsgálatára terjed ki, az Alkotmánybíróság a törvényi felhatalmazás nélkül kibocsátott SZBÜ alaptörvény-ellenességét nem állapíthatta meg.
[89] A fentiek alapján az SZBÜ kiszámíthatatlanná tette a jogalkalmazást, mivel az a kihirdetés hiányában nem volt megismerhető, ugyanakkor a szolgálati bíróságok eljárásuk során alkalmazták.
[90] Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy sérült az indítványozó tisztességes eljáráshoz való joga azáltal, hogy az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló fegyelmi eljárásban alkalmazták az SZBÜ-t.
[91] 3.4. Az indítványozó álláspontja szerint a fegyelmi ügyében másodfokon hozott érdemi döntés meghozatalában törvény által kizárt bírók vettek részt, ami sérti a tisztességes eljáráshoz való jogát. A Bjt. szerint ugyanis nem vehet részt az ügy másodfokú elbírálásában az, aki az első fokú eljárásban részt vett [régi Bjt. 72. §, Bjt. 116. § (3) bekezdés]. Az indítványozó e körben előadta, hogy a másodfokú szolgálati bíróság eljáró tanácsában olyan bírák kerültek kijelölésre, akik az elsőfokú szolgálati bíróság előtti eljárás során benyújtott elfogultsági kifogásait bírálták el korábban.
[92] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a polgári eljárásjog általános szabályaihoz kötődő bírói gyakorlat azt mutatja, hogy az ügy első fokú elintézése alatt nemcsak a megtámadott érdemi határozat meghozatalában való részvételt, hanem minden olyan eljárási cselekményt érteni kell, amely az érdemi döntés meghozatalához vezetett, vagy arra kihatással lehetett. Ezt támasztja alá a BH1991.154., amely kimondja, hogy: „Az állandó bírói gyakorlat szerint az ügy első fokú elintézése alatt nemcsak a megtámadott érdemi határozat meghozatalában való részvételt, hanem minden olyan eljárási cselekményt érteni kell, amely az érdemi döntés meghozatalához vezetett, vagy arra kihatással lehetett.”. (Ezen bírói gyakorlatot erősíti a BH1978.489., a BH1997.214., és a BH2002.461. is.) A Pp. által meghatározott – és a bírói gyakorlat által több szempontból behatárolt – kereteken túlmenően a hivatkozott törvényi szabály egyértelműen fogalmaz. A jelen esetre konkretizálva ez azt jelenti, hogy a Bjt. (mind a régi, mind a hatályos) kizárásra vonatkozó szabályai már magát az elsőfokú eljárásban való részvételt is tiltják, nem csak az ügy érdemi elintézésében való közreműködést. Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a tárgyi ügyben a másodfokon eljáró bírói tanács tagjait is a szolgálati bíróság elnöke jelölte ki, – mivel ügyelosztási tervvel a szolgálati bíróság a kérdéses időpontban nem rendelkezett – így módja lett volna a kizárási okra figyelemmel lenni. Az Alkotmánybíróság visszautalva az indokolás fenti 3.1. pontjában foglaltakra megállapította, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog sérelme e körben is megvalósult.
[93] 3.5. Az indítványozó azt is kifogásolta, hogy a Bjt. előírásai ellenére a vizsgálóbiztos nem hallgatta meg őt a fegyelmi eljárás előkészítése során. Mind a régi, mind a hatályos Bjt. úgy rendelkezik, hogy a vizsgálóbiztos köteles a tényállás megállapításához szükséges összes körülményt tisztázni, ennek érdekében meghallgatja az eljárás alá vont bírót, tanúkat hallgathat meg, szakértőt vehet igénybe és egyéb bizonyítást is lefolytathat (régi Bjt. 75. §, Bjt. 120. §). Mivel az előzetes vizsgálat során az indítványozó meghallgatására nem került sor, úgy vélte, hogy a vizsgálóbiztos törvénysértő magatartásával megsértette a tisztességes eljáráshoz való jogát.
[100] Az Alkotmánybíróságnak jelen ügyben azt a kérdést kellett tehát megválaszolnia, hogy megvalósul-e a fegyverek egyenlősége, ha a fegyelmi eljárás előkészítése során a felek egyikének rendelkezésére áll az eljárás összes irata, tekintettel arra, hogy azt a bíróság megküldte neki, míg a másik fél nem kapja meg azokat automatikusan, de lehetősége van azokba betekinteni, azokról másolatot készíteni, kapni.
[101] Mind az indítványból, mind a másodfokú szolgálati bíróság Szf.F.II.1/2012/9. számú határozatából kitűnik, hogy az indítványozónak már az elsőfokú fegyelmi tárgyalás előtt rendelkezésére állt az összes olyan irat, amely az ügy eldöntése szempontjából releváns volt. A tárgyalás során az indítványozó tehát már birtokában volt az összes olyan dokumentumnak, amelyet a fegyelmi eljárás kezdeményezője osztott meg az elsőfokú szolgálati bírósággal. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a fegyelmi eljárás egészét tekintve nem állapítható meg a fegyverek egyenlőségének a sérelme. Az indítványozó már a fegyelmi tárgyalást megelőzően ismerte a fegyelmi eljárás kezdeményezőjének álláspontját, birtokában volt az azt tükröző dokumentumoknak, így semmi sem akadályozta abban, hogy hatékony védekezést terjesszen elő azzal szemben. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak az indítványozó azon kérelmét, amely szerint a fegyelmi eljárás során sérült a fegyverek egyenlőségének elve.
[105] 3.9. Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy a szolgálati bíróság eljárása sem egyes elemeit tekintve, sem egészében nem felelt meg a pártatlan és tisztességes eljáráshoz való jog követelményének. Az Alkotmánybíróság ma is irányadónak tekinti a 67/1995. (XII. 7.) AB határozatban megfogalmazottakat, amely szerint: „A pártatlan bírósághoz való alkotmányos alapjog az eljárás alá vont személy iránti előítéletmentesség és elfogulatlanság követelményét támasztja a bírósággal szemben. Ez egyrészt magával a bíróval, a bíró magatartásával, hozzáállásával szembeni elvárás, másrészt az eljárás szabályozásával kapcsolatos objektív követelmény: el kell kerülni minden olyan helyzetet, amely jogos kétséget kelt a bíró pártatlansága tekintetében.” (ABH 1995, 346, 347.)
[106] Ez utóbbi, azaz az eljárás tisztességességének objektív követelménye, mint alkotmányos elvárás – a fentebb kifejtettek szerint – a jelen ügyben nem valósult meg. Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a pártatlanság látszatának hiánya [azaz a bírónak nemcsak pártatlannak kell lennie, hanem annak is kell látszania] a tárgyi ügy vonatkozásában elsősorban a szabályozási környezet hiányosságából eredeztethető.
[107] 4. A fentiekben foglaltakra tekintettel az Alkotmánybíróság az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelme miatt a Kúria Mellett Működő Másodfokú Szolgálati Bíróság Szf.F.II.1/2012/9. számú határozatát – az Abtv. 43. § (4) bekezdése alapján a döntéssel felülvizsgált döntésekre is kiterjedő hatállyal – a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette.
A teljes AB határozat a Magyar Közlöny 2014 évi 95. számában a 10095. oldaltól:
http://www.kozlonyok.hu/nkonline/MKPDF/hiteles/MK14095.pdf
Az AB honlapján további részletek:
http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/0637F91DFDF10B47C1257ADA00524CD0?OpenDocument
Sajtóbeszámoló:
Alkotmányellenesen rúgták ki a bírót, aki szidta a bírósági rendszert
http://index.hu/belfold/2014/07/23/alkotmanyellenesen_rugtak_ki_a_birot_aki_szidta_a_birosagi_rendszert/
Véleménye miatt kapott fegyelmit Ravasz László - az összes fórumon átment az ügye, most az Alkotmánybíróság tisztázta.
Ravasz László Csongrád megyei bíró 2011 áprilisában a Magyar Hírlapban jelentett meg publikációt, amelyben azt állította, hogy a "bírósági szervezeti rendszer jelenleg olyan válságban van, amely már a jogállami működést is veszélyezteti". Szerinte a bíróságok iránti lakossági bizalom csökkent az elmúlt 15 évben, "hűbéri rendszer" alakult ki a bíróságokon, és nem a legalkalmasabbak kerülnek a felsőbb pozíciókba. A felsőbb szinteken az ügyeket gyakran "olyan bírák bírálják felül, akiknek a kompetenciáit az elsőfokú bírák vitatják".
http://nol.hu/belfold/alkotmanyellenesen-rugtak-ki-a-rendszert-szidalmazo-birot-1473023

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság


text:
 A nagy rákbiznisz | Válasz.hu
http://new.valasz.hu/reflektor/profeta-a-sajat-egyhazaban-71499
A nagy rákbiznisz
Élő Anita	/ 2012.04.25., szerda 17:40 /
A bíróság eltiltotta nevének viselésétől az elmúlt évben legtöbb egyszázalékos felajánlást gyűjtő rákellenes alapítványt. Ám ugyanúgy folyik minden tovább. Hogyan szerezzünk százmilliókat a daganatos gyerekekre hivatkozva? - a Heti Válasz bemutatja a nagy névlenyúlási botrányt.
A legnagyobb "egyszázalékos" alapítványok - egy kivétellel - a daganatos gyermekeknek gyűjtenek, csak a Rex Kutyaotthon Alapítvány tudott beférkőzni az első hét közé. Az 1,2 milliárd forintot is meghaladja a rákos gyermekekre pénzt kérő alapítványok bevétele, így elvileg milliók hullhatnának az évi 300-350 újbeteg mindegyikére.
Hatvanszorosra nőni
Pénzesőről azonban szó sincs. A hazai daganatos gyermekek felét ellátó fővárosi Tűzoltó utcai gyermekklinikán rossz a csatorna, ha magas a Duna vízállása, térdig áll a szenny a pincében. A Szent László kórházban pedig ettől az évtől fizetni kell a csontvelő-átültetésen átesők szüleinek, hogy a fájdalmas kezelések hónapjaiban gyermekeik közelében aludhassanak. Tavaly ugyanis 25 százalékkal esett vissza a Démétér Házat fenntartó alapítvány támogatása.
Kőszívűvé váltak volna az adományozók? Az okokat máshol kell keresni. A rákos gyerekeket segítő civilek három éve figyeltek fel arra, hogy egy addig ismeretlen alapítvány egyszerre az egyszázalékos toplista ötödik helyére ugrott. A következő évben már ők voltak a listavezetők, s négy esztendő alatt hatmillió forintról 368 millióra növelték az adófelajánlásokból származó bevételeiket. Míg ők hatvanszorosukra híztak, a többiek támogatottsága fogyatkozni kezdett.
A listavezető szervezet, a Daganatos Beteg Gyermekekért Alapítvány kuratóriumi vezetője, Bornemissza Tamás - aki állítása szerint egy informatikai cég projektmenedzsere - ismeretlen volt (és maradt) a gyógyítók körében. Nincs személyes érintettsége, pedig az alapítók általában betegek hozzátartozói, megszállott emberek, akiknek hiába dicsekednek azzal, hogy Németországban 88 százalék, vagyis csak négy százalékkal jobb az akut leukémiások túlélési aránya, mint nálunk. Nekik négy százalék négy eltemetett gyermek, s kihívás arra, hogy még jobb műszerek, még több támogatás jelenjen meg a kórházakban.
Ezért is találták irritálónak, hogy Bornemissza az alapítványának óriási bevételeivel összemérhető adományt a hét daganatos gyermekeket ellátó hazai központ intézményei közül csak a fővárosi Heim Pál kórháznak adott.
- Egy év alatt 21 millió forinttal zsugorodott a támogatásunk - mondja a névfosztott szervezettől pusztán egy szóban különböző Együtt a Daganatos Gyermekekért Alapítvány kuratóriumának elnöke, Takácsné Stalter Judit. - Még a saját rehabilitációs otthonunkról szóló cikk mellett is az ő hirdetésük jelent meg; úgy éreztük, a nekünk szánt pénz is hozzájuk érkezik meg. Végül bírósághoz fordultunk.
Nyertek, így április ötödikétől jogerős ítélet mondja ki, hogy lemásolták a nevüket, ezért az újalapítvány nem használhatja sem a teljes elnevezését (Daganatos Beteg Gyermekekért Alapítvány), sem a rövidítettet (Daganatos Gyermekekért Alapítvány), de még az e szavakból és rövidítéseikből képzett hét internetes cím használatától is eltiltották őket.
Mohácsy Zsuzsanna, a Fővárosi Ítélőtábla szóvivője megerősíti, hogy az ítélet szóbeli kihirdetésével jogerőre emelkedett. Ám mintha mi sem történt volna: lapzártánkkor még használták nevüket, és honlapjuk is működött. "Úgy van" - erősíti meg kérdésünkre dr. Kende Péter, az alapítvány jogi képviselője (A Viktor és a Mik vagytok ti, Istenek? című botránykönyvek szerzője.)
A jogsértő névhasználat így tudatosan folytatódik. (Eredetileg a bíróság nem vizsgálta, hogy jó vagy rossz szándékkal választottak egy már létező alapítvánnyal a megtévesztésig hasonló nevet. Az ítélet pusztán az összetéveszthetőségről szólt - erre pedig az a legjobb bizonyíték, hogy a bíróság is összecserélte, melyik alapítvány az al- és melyik a felperes.)
- A dolog pikantériája, hogy ugyanaz a Fővárosi Bíróság jegyezte be az alapítványt, amelyik most eltiltotta a névhasználattól - mondja dr. Kende. Érvelése tetszetős, ha nem tudjuk, hogy a Legfelsőbb Bíróság 1998-as döntése értelmében a névhasználattal kapcsolatos sérelmeket külön személyiségi jogi perben kell orvosolni.
Bornemissza Tamás pedig azt meséli:
- Első alapítványunk a Gyermekmentő Alapítvány volt, de annyi rákos kisgyermek családja fordult hozzánk segítségért, hogy Gombár Györgyi kuratóriumi elnök felvetette: daganatos gyermekeknek hozzunk létre egy külön szervezetet. Elsőre a Rákos Gyermekekért Alapítvány nevet választottunk, ám ezt a bíróság nem jegyezte be.
Még egy névrokon
A névmásolás gyanú a az idén az egyszázalékos lista harmadik helyére előugró - szintén a Bornemissza-Gombár kettős által jegyzett - Gyermekmentő Alapítványnál (gyermekmento.eu) is felvetődik. Ott a csegődi árvaház megsegítésével még a rendszerváltás idején ismertté vált Nemzetközi Gyermekmentő Alapítvány Magyar Egyesület - a gyermekmento.hu domainnév birtokosa - az érintett.
- Néhány éve jelezték nekünk, hogy nagy büdzsével reklámkampányt folytatnak a nevünket felhasználva. Hol van az adóhatóság, hol az ügyészség, hogy ellenőrizné, miből futja nekik erre? S a végén mi 13 millió forintot kaptunk az egyszázalékos felajánlásból, a plagizátor pedig 130 milliót! - panaszolja Edvi Péter, a civilszervezet vezetője.
A másik vesztes a Szent Márton Gyermekmentő Alapítvány (gyerekmento.hu), mely három városban tart fenn gyermekek számára rohammentőket. Mióta felpörgött Bornemisszáék kampánya, nekik is kevesebb jut.
- Két embert kellett elbocsátanom. Végül megdupláztam az online hirdetésekre fordítható összeget, így "csak" 20 százalékkal esett vissza a támogatottságunk - mondja Szűcs Andrea, a Szent Márton kuratóriumi tagja.
- 2009-ben rajtunk kívül senki sem folytatott Google kereső kampányt; ma 50 szervezet használja ezt a lehetőséget - magyarázza Bornemissza.
A beteg gyermekekre szakosodott civilek úgy állhattak az újjelenség előtt, mint a nyugatiak, amikor a kalandozó magyarok lerohanták őket. Az alapítvány fizet azért, hogy az ő honlapjuk neve jelenjen meg, ha az internetes keresőbe beütjük az "adó", az "egy százalék" vagy a "daganatos" szavakat. A "daganatos gyermek" kifejezésnél például az első négy találatból három Bornemisszáék oldalára mutat. Amikor rákattintunk valamelyikre, az alapítvány lepenget a Google-nak - forrásaink szerint - 40-100 forint közötti összeget. S itt tízezres, százezres nagyságrendű kattintásszámra kell gondolni.
Alapítványi forrásaink szerint az egyszázalékos kampány idején minden tizedik kattintásból felajánlás lesz, vagyis minden tizedik látogató hoz 4800 forintot - ennyi volt tavaly az átlagos "egyszázalék". Ennél biztosabb legális bevétel nincs a világon, s közben csak arra kell figyelni, hogy jól csinálják - és Bornemisszáék nagyon értenek hozzá. Ráadásul övék az egyszázalékos támogatással kapcsolatos szinte valamennyi domainnév is. A hozam olyan nagy, hogy a törvényben előírt 30 százalékos költséglimitet biztosan tartani tudják. De ha néhány millió forint befektetés ennyit fial, miért nem élnek ezzel a többiek is?
- Miből? Ha a hirdetésekre költünk, hiába jön be jövőre több pénz, idén viszont nem marad a gyerekekre - mondja Kriván Gergely, a Szent László Kórház főorvosa, a Magyar Gyermekonkológusok és Gyermekhematológusok Társaságának elnöke. - A Démétér Alapítvány tavaly hárommillió forintot kapott egyszázalékos felajánlásból, ez éppen kiteszi a Démétér Ház rezsijét.
Így fordulhat elő, hogy fontos alapítványok válnak az online felületen szinte láthatatlanná, Bornemisszáék szerveződései pedig óriásivá.
- Belekényszerültünk, hogy megduplázzuk az internetes hirdetéseinkre költött összeget. Pedig mennyi mindenre lehetne használni - mondja az Együtt a Daganatos Gyermekekért Alapítvány vezetője. A Malév csődje például maga alá temette a 486 ezer forint értékű repülőjegyüket, amivel a rákbeteg gyerekek moszkvai játékára vinnék a "magyar válogatottat".
Reklámfotók?
- Egymilliárd forint folyik be erre a területre, és hol van? - kérdi a rákbeteg gyermekek felét ellátó Tűzoltó utcai klinika vezetője, Szabó András professzor. Bornemisszáék összevesztek a gyermekonkológiai társasággal, mert az orvosok kifogásolták, hogy a főnővérektől kérdezték meg, mire kell támogatás, az alapítvány pedig megsértődött, mert a kórházak visszautasították a kis értékű adományokat.
- Lefotóztatnak minket néhány százezer forint értékű eszközökkel, és az emberek azt hiszik, hatalmas összegekkel támogatják a klinikánkat - magyarázza döntésüket Szabó András.
- A többi alapítvány egyeztet velünk, hogy mire lenne szükségünk - mondja Kriván Gergely. Az Együtt a Daganatos Gyermekekért és a Tumor Leukémiás Gyermekekért Alapítvány például megvásárolja nekik a legkorszerűbb nyugati szakmai protokollokat, így a gyógyítás ugyanazzal a módszerrel folyhat, mint Németországban.
- De hát ez nevetséges! Nem úgy működött, hogy vettünk egy pumpát, és felajánlottuk - érvel Bormenissza Tamás. - Megkérdeztük, mire van szükség, és azt a márkát vásároltuk meg, amit kértek. Szegeden például majd' fél év munkáját tették tönkre, amikor nem vették át az adományainkat.
A gyermekonkológiai hálózatot azóta sem támogatják, pedig a pénzre nagy szükség volna.
- Régen folyton a gyermekek vénáját kellett szúrnunk a kezeléseknél, de most már van egy olyan kanül, amit beültetünk a mellkasukba, ezzel csökken a fertőzések száma, és nő a túlélés esélye. Ám az egészségbiztosító csak minden második betegnél fizeti ki ennek árát - érzékelteti Szabó professzor, mi mindenre kell költeniük. - Mondjam azt: téged egyszer szúrunk meg, téged meg ezerszer? A minket támogató alapítványok viszont minden gyermeknek kifizetik ezt az eszközt.
A dolgok abnormalitását az érzékelteti a legjobban, hogy miután az állami szférában leállították a bútorvásárlásokat, a Tűzoltó utcai sebészeti osztály felújításánál sem vehettek széket és íróasztalt az orvosnak; végül a civilek vásárolták meg a hiányzó darabokat. De nem csak előnye van az egyszázalékos kampányoknak. Decemberben például "rendeletet" kellett hozni, hány Mikulás léphet be egyszerre a Tűzoltó utcába fényképezkedni a beteg gyerekekkel.
- Nyolc Mikulás volt egy időben a klinikán. A kicsik összezavarodtak, azt kérdezték: Itt hagytál valamit? Most jártál nálam - meséli Szabó András. Amikor viszont beázik a tető, vagy nincs meleg víz a fürdetéshez, akkor leginkább csak a Tűzoltó utcai Gyermekklinika Betegeiért Alapítványra és egy szűk körre számíthatnak. De normális az, hogy még az egyik daganatsebész bérét is alapítványi pénzből fizetik?
- A gyógytornász és a pszichológus bérét nálunk a Remény a Leukémiás Gyermekekért Alapítvány állja - erősíti meg Kiss Csongor, a debreceni gyermekklinika vezetője is.
Bornemisszáék a rákbeteg gyermekek családjának segélyezését tartják a legfontosabbnak, 2010-ben mérlegük szerint 14 millió forintot fordítottak 72 gyermek támogatására. Azóta már évi 200-300 családot segélyeznek. Honlapjukon egy csíkban fut a gyermekek fotója, melyen életük legnehezebb pillanataiban, gyakran kopaszon láthatók. Mindez felveti, hogy megsértik a kiszolgáltatott helyzetben levő betegek emberi méltóságát.
- Sok család nem járul hozzá a fotók közléséhez; ezek a képek nem kerülnek fel az oldalunkra - mondja Bornemissza Tamás. - Megértjük, hogy féltik a gyermekeket, vagy nem szeretnék, ha megismernék őket az iskolatársaik. A történetek leírása fontos, ezzel a sorstársaiknak segítenek.
Forrnak az indulatok, és az egyszázalékos alapítványok történetének 15. éve arra is rámutat, hogy változásokra van szükség. Nagy baj lenne azonban, ha a névlenyúlás miatt a támogatók elfordulnának a beteg gyermekek ügyétől. A Heti Válasz ezért a gyermekonkológiai társaság tagjainak ajánlása alapján felállította a leghasznosabb alapítványok listáját. Mint látjuk, Bornemisszáék szervezetei nem kerültek az élbolyba. Hasznos szervezetként is pusztán a Heim Pál kórház említette őket, igaz, ők a második és harmadik helyen.
A leghasznosabb alapítványok rangsora
Senki sem tudja jobban megítélni, mely alapítványok végzik a leghasznosabb munkát, mint azok, akik napi kapcsolatban állnak a beteg gyermekekkel. Felkértük hát az összes hazai gyermekonkológiai ellátást nyújtó osztály vagy intézmény vezetőjét, hogy rangsorolja a számukra leghasznosabb civilek munkáját. A nyolc központból hét válaszolt kérésünkre. A legjobbnak mondott alapítványok 10 pontot kaptak, a második helyezettek kilencet, és így tovább, csökkenő értékben, majd a pontszámokat országosan egyesítettük. Listánkon olyan szervezetek szerepelnek, amelyek több kórháznak is segítenek, az intézmények saját - gyakran minden másnál hasznosabbnak ítélt és kisebb működési költséggel működő - alapítványai megtalálhatók a gyermekdaganat.hu honlapon.

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság