text:
Európai Bizottság - Európai Igazságügyi Hálózat - Iratok kézbesítése - Olaszország
Utolsó frissítés: 26-06-2006
Iratok kézbesítése - OlaszországAz oldal tartalma elavult. Már megkezdtük a szöveg frissítését. Az aktualizált tartalom az európai igazságügyi portálon lesz elérhető.
Mit jelent a gyakorlatban az „iratok kézbesítése” jogi fogalom? Miért vannak az „iratkézbesítésnek” különleges szabályai? 2.
Kinek a feladata az iratok kézbesítése? 4.
Hogyan kézbesítik általában az iratot a gyakorlatban? 5.
Mi történik, ha kivételes esetekben a címzett kezébe történő kézbesítés nem lehetséges (pl. mert nem tartózkodik otthon)? 6.
Van-e írásbeli bizonyíték arra, hogy az irat kézbesítése megtörtént? 7.
Mi történik, ha valamilyen hiba folytán a címzett nem kapja meg az iratot, vagy a kézbesítés jogellenesen történik (pl. az iratot harmadik személynek kézbesítik)? 8.
Fizetnem kell valamely irat kézbesítéséért, és ha igen, mennyit? 1. Mit jelent a gyakorlatban az „iratok kézbesítése” jogi fogalom? Miért vannak az „iratkézbesítésnek” különleges szabályai?
Egyszerű kézbesítés (Polgári Perrendtartás - 136. paragrafus) az a jogcselekmény, amellyel a bíróság hivatala tájékoztatja a feleket és a bírósági ügyben érintett más személyeket (vádhatóság, szakértők és más segítő résztvevők, tanúk) meghatározott tények megállapításáról az üggyel kapcsolatban. Az egyszerű kézbesítés tehát tájékoztató szerepet tölt be, és a különböző eljárási szakaszok határidejének kezdete szempontjából semmiféle jogi hatással nem rendelkezik, kivéve a jogszabályban meghatározott, igen ritkán előforduló eseteket (pl. ítélet kézbesítése a fellebbezési idő elindítása céljából). Másrészről a hivatalos értesítés az a jogcselekmény, amellyel az egyik fél kérelmére eljáró végrehajtó, a vádhatóság vagy a bíróság hivatala más iratot ismertet a címzettel, amelynek eredeti példányából hiteles másolatot készít, és azt átadja a címzettnek. E cselekmény célja az, hogy a címzett szerezzen tudomást az iratról.A kézbesítés különböző céljai indokolják, hogy az iratkézbesítés során különféle eljárásokat alkalmaznak (ld. a Polgári perrendtartás 136–151. paragrafusát).
Egyszerű kézbesítést olyan esetben végeznek, amikor azt
törvény írja elő, vagy bíróság rendeli el (pl. jogszabály rendelkezik a bíró
által az ülésteremben kihirdetett határozatok egyszerű kézbesítéséről –
Polgári perrendtartás 176. paragrafus; valamint elrendeli a felfüggesztő
eljárást a felek távolmaradása esetén – Polgári perrendtartás 181.
paragrafus). Lap teteje
Hivatalos értesítést olyan esetben foganatosítanak, amikor
azt különleges eljárási eredmény elérése céljából törvény írja elő. Ez
vonatkozik a hivatalos bírósági iratokra (pl. ítélet, ha csak rövid idő áll
rendelkezésre a fellebbezésre), a bíróság hivatalának irataira (a
hivatalvezető értesítései), az ügyben részt vevő felektől származó iratokra
(pl. perindító idézés), valamint a vádhatóság által kiadott iratokra (pl.
fellebbezések).
3. Kinek a feladata az iratok kézbesítése?
Az egyszerű kézbesítést kizárólag a bíróság hivatala végzi. Az iratok hivatalos kézbesítését a bírósági végrehajtó végzi a területi illetékesség pontos szabályai szerint (1959/1229 törvény). A 1994/53 törvény a hivatalos kézbesítés jogát, amely korábban kizárólag a végrehajtókat illette meg, kiterjesztette az ügyvédekre is a polgári, igazgatási és peren kívüli ügyek valamennyi iratára vonatkozólag. E célból a jogászt fel kell venni az ügyvédi névjegyzékbe, és ügyvédi meghatalmazással, a praxisának helye szerinti kamarai tanács engedélyével, valamint az adott időszakra érvényes nyilvántartásba vételi igazolással kell rendelkeznie.Miután a helyi kamarai tanács hitelesítette az iratot, az ügyvéd közvetlen kézbesítés útján hivatalos kézbesítést végezhet, feltéve, hogy a címzett ugyanazon helyi kamarában bejegyzett ügyvéd, mint a kézbesítést végző ügyvéd. Kézbesítés postai úton is eszközölhető (ez a legelterjedtebb kézbesítési mód) az 1982/890 törvényben rögzített szabályok szerint, kivéve, ha az igazságügyi szerv személyes kézbesítést rendel el.
4. Hogyan kézbesítik általában az iratot a gyakorlatban?
Az egyszerű kézbesítést két részből álló „tértivevénnyel” végzik, az egyik rész a címzettnél marad, a másikat iktatják a hivatalban.Az iratot a törvényben elrendelt két forma valamelyike szerint kézbesítik: közvetlen személyes kézbesítés a címzett részére, aki átvételi elismervényt ír alá, vagy végrehajtó útján. Az utóbbi esetben a kézbesítés személyesen vagy postai úton történhet.A 2005/80 törvény (amely a 2005. március 14-i 35. rendeletet törvénybe iktatta) a Polgári perrendtartás különböző rendelkezéseit (133., 134. és 176. paragrafus) akként módosította, hogy a hivatal most már a hivatalos bírósági tárgyaláson kívül a bíróság elé vitt ügyeket, a meghozott ítéleteket és határozatokat, valamint a vizsgálóbíró határozatait is kézbesítheti telefaxon vagy elektronikus levélben az iratok számítógépes vagy távközlési technológiával történő aláírását, továbbítását és kézhezvételét szabályozó jogszabályok előírásai szerint (a módosított 2000/445 elnöki rendelet). E célból a védőügyvédnek az ügyben elsőként nyilvántartásba vett iraton nyilatkoznia kell, milyen faxszámra vagy elektronikus levélcímre kívánja küldetni az értesítéseket.A 2001/123 elnöki rendelet általánosságban szabályozza a számítógépes technológiákat a polgári eljárásban az iratok közlésére (és kézbesítésére) vonatkozóan.A hivatalos értesítést valamelyik fél kérelmére vagy a vádhatóság indítványára eszközlik; ha a fél rendelkezik jogi képviselővel, a kérelmet a jogi képviselőnek kell előterjesztenie.
A hivatalos értesítés mindig az eredeti irat hiteles másolatának kézbesítéséből áll; a kézbesítés alapvetően két módon végezhető: 1) közvetlen személyes kézbesítéssel és 2) postai úton, kivéve, ha az igazságszolgáltatási hatóság vagy a kérő fél személyes kézbesítést igényel. Bizonyos esetekben a bíróság különleges kézbesítési módot (pl. távirati úton) rendelhet el; nyilvános hirdetményi kézbesítés is elrendelhető, ha a címzettek nagy száma miatt a hagyományos kézbesítés nehézségbe ütközne.Személyes kézbesítést a Polgári perrendtartás 147. paragrafusában meghatározott napszakban végeznek, a személyes kézbesítés során az eredeti irat hiteles másolatát átadják a címzettnek, és a kézbesítést végző végrehajtó az eredeti irat és a másolat láttamozásával rögzíti a kézbesítés megtörténtét.Postai úton történő kézbesítést ajánlott levélben, tértivevénnyel végeznek az 1982/890 törvényben foglaltaknak megfelelően.A 2001/123 elnöki rendelet szabályozza az elektronikus továbbítást mint kézbesítési módot (a kézbesítés kérése, a kézbesítés teljesítése, a végrehajtó az elektronikus úton aláírt átvételi elismervény bemutatásával igazolja a kézbesítés megtörténtét az aláírt iratot küldő félnek); azonban a végrehajtó hagyományos módon is kézbesíthet iratot, ha az elektronikus továbbítás nehézségbe ütközik.Távközlési technikák is alkalmazhatók az eljárási iratok ugyanazon fél ügyvédei közötti továbbítása során, feltéve, hogy az ügyvédek rendelkeznek ügyvédi meghatalmazással, és az 1993/183 törvényben foglalt egyéb feltételek mindegyike teljesül.
Társasági ügyek. Társaságokkal és pénzügyi közvetítőkkel (ideértve a bankokat és hitelintézeteket is) kapcsolatos ügyben a kézbesítés nem csak a Polgári perrendtartás 136. és azt követő paragrafusaiban meghatározott hagyományos módon történhet, hanem:telefaxon;elektronikus levélben;a jogi képviselők közti közvetlen csere útján, ahol az eredeti iraton az átvételt akár az ügyvédi iroda dolgozóinak aláírásával igazolják.A telefaxon vagy elektronikus levélben történő továbbítás során be kell tartani az elektronikus úton továbbított számítógépes iratok aláírásáról és továbbításáról szóló jogszabályban foglalt előírásokat (ld. 2004/5 rendelet).
5. Mi történik, ha kivételes esetekben a címzett kezébe történő kézbesítés nem lehetséges (pl. mert nem tartózkodik otthon)?
A) Hivatalos értesítés személyes kézbesítés útjánA végrehajtó először mindig személyesen kíséreli meg a kézbesítést a címzett részére; általában első lépésként kimegy a címzett lakcímére, vagy ha ez nem lehetséges, tartózkodási helyére, azonban mindig az illetékességi területén belül; az értesítési példány átvételének megtagadása személyes kézbesítésnek minősül (ld. a Polgári perrendtartás 138. paragrafusát).Ha ez az eljárás nem lehetséges, a kézbesítés az alábbiak szerint történhet: a) a címzett lakóhelye szerinti kerületben, az alábbi sorrendben: a címzett lakóhelyére, illetőleg munkahelyére, vagy ahol ipari vagy kereskedelmi tevékenységét folytatja, családtagja vagy irodájában/vállalkozásánál alkalmazott személy részére, azonban 14 éves vagy 14 éven aluli kiskorú, illetőleg nyilvánvalóan jogilag cselekvőképtelen személy részére kézbesítés nem végezhető; b) ilyen személy hiányában a címzett lakóházának vagy irodájának/munkahelyének gondnoka vagy házfelügyelője részére adják át; c) gondnok vagy házfelügyelő hiányában olyan szomszéd részére, aki átveszi; a gondnok/házfelügyelő, illetőleg a szomszéd köteles átvételi elismervényt aláírni, a végrehajtó pedig ajánlott levélben értesíti a címzettet a kézbesítés megtörténtéről (ld. a Polgári perrendtartás 139. paragrafusát).Ha a címzettet nem találják (ideértve az ideiglenes távollét esetét is) vagy cselekvőképtelen, vagy a fent felsorolt helyettesítő személyek megtagadják az értesítés átvételét, a kézbesítést az alábbi eljárás szerint kell végrehajtani: a) az irat másolatát letétbe helyezik a városházán; b) a letétbe helyezésről értesítést helyeznek el a címzett lakásának ajtaján; c) ajánlott levélben tájékoztatják a címzettet arról, hogy irat van letétbe helyezve számára a városházán (Polgári perrendtartás – 140. paragrafus);Ha a címzett szokásos tartózkodási helye, lakóhelye és hivatalos tartózkodási helye ismeretlen, a kézbesítés a címzett utolsó ismert lakóhelye szerinti városházán, illetőleg, ha ez nem ismert, a születési helye szerinti városházán való letétbe helyezéssel történik. Ha az említettek szintén nem ismertek, az értesítési példányt a vádhatósághoz küldik (Polgári perrendtartás – 143. paragrafus).B) Hivatalos értesítés postai útonHa a kézbesítés postai úton történik, a végrehajtó a postahivatal megjelölésével, ahol az iratot leadták, nyilvántartásba veszi annak megtörténtét. A postahivatal köteles az iratot személyesen a címzettnek átadni, és a kézbesítés akkor is megtörténtnek tekintendő, ha a címzett megtagadja az irat átvételét.A címzett ideiglenes távolléte esetén az iratot az 1982/890 törvény 7. paragrafusa alapján meghatározott személy részére kézbesítik.E személyek távolléte esetén, vagy ha e személyek nem alkalmasak az értesítés átvételére, vagy megtagadják azt, az iratot a postahivatalban letétbe helyezik, ahol a postai dolgozók hirdetményt tesznek ki a bejáratnál vagy a megjelölt címen a levélszekrényre; a címzett részére is küldenek értesítést ajánlott levélben a küldeményről.Az alkotmánybíróság egy ezzel a kérdéssel kapcsolatos ügyben (1998. évi 346. számú ügy) hozott ítéletében megállapította, hogy az 1982/90 törvény 8. paragrafusa alkotmányellenes, mivel úgy rendelkezik, hogy a letétbe helyezéstől számított tíz nap leteltével az iratot vissza kell küldeni a feladóhoz, a kézbesítés pedig ezzel megtörténtnek minősül.
Ha az ügyész belépett az ügybe, ő lesz valamennyi kézbesítendő irat címzettje; az ítéletet szintén az ügyész részére kell kézbesíteni, hogy a fellebbezési idő elkezdődhessen (Polgári perrendtartás – 170. és 285. paragrafus).A hivatalos kézbesítés különleges módjaiA külföldre történő kézbesítést nemzetközi egyezmények alapján, illetőleg nemzetközi egyezmény hiányában, vagy ha az nem alkalmazható, a Polgári perrendtartás 142. paragrafusa szerint végzik (továbbítás a címzett részére postai úton, ezzel egyidejűleg egy másik példány megküldése a vádhatóság részére, amely intézkedik a Külügyminisztérium részére történő továbbításról, a Külügyminisztérium pedig elküldi az iratot a címzettnek). A bírósági és bíróságon kívüli iratok hivatalos és egyszerű kézbesítésére polgári és kereskedelmi ügyben az európai uniós tagállamokban (Dánia kivételével) a 1348/2000/EK tanácsi rendelet alkalmazandó.Ha a kézbesítési címet kiválasztották, az iratok erre a címre küldhetők, kivéve, ha a küldemény átvételére kijelölt személy meghal, elköltözik vagy ezt a szerepet a továbbiakban már nem tölti be; ez a kézbesítési forma kötelező, ha az értesítési címet szerződésben kötötték ki, és a felek kifejezetten rögzítették ilyen irányú szándékukat (Polgári perrendtartás – 141. paragrafus).Az aktív katonai állományra vonatkozóan különleges kézbesítési szabályok érvényesek (Polgári perrendtartás – 146. paragrafus).Jogi személy (pl. társaság) vagy jogi személlyel nem rendelkező közösség (társulás, szervezet) részére történő kézbesítés esetén az iratot a képviselő vagy a Polgári perrendtartás 145. paragrafusában megjelölt más személy részére kézbesítik a társaság vagy a szervezet bejegyzett székhelyének címére, illetőleg ennek hiányában az alapító okiratban jogi képviselőként megjelölt természetes személy részére a Polgári perrendtartás 138. és azt követő paragrafusaiban meghatározott általános kézbesítési szabályoknak megfelelően.Az államigazgatás részére történő kézbesítés az ügyben illetékes igazságszolgáltatási szervezet helye szerinti térségben székhellyel rendelkező államügyész hivatalába történik (1933/1611 törvény egységes szerkezetbe foglalt változata –11. paragrafus). Ha az államigazgatási szerv jogi képviseletét magánügyvéd vagy köztisztviselő látja el (pl. bizonyos eljárásokban az általános szabályok szerint), a kézbesítés az általános szabályok szerint történik. 6. Van-e írásbeli bizonyíték arra, hogy az irat kézbesítése megtörtént?
Személyes kézbesítéssel történő hivatalos értesítés esetén a végrehajtó a vonatkozó irat eredeti és másolati példányának láttamozásával köteles írásban dokumentálni tevékenységét, azaz meg kell jelölnie a kézbesítés módját és helyét (személy és foglalkozás), időpontját, a másolati példány átvételének vagy az eredeti irat aláírásának esetleges megtagadását, a végzett kutatást, a kézbesítés meghiúsulásának okát, valamint a címzett címén gyűjtött információkat. Lap teteje
Postai kézbesítés esetén a végrehajtó jelentésében és a kézbesítést teljesítő postahivatal által visszaküldött postai tértivevényen további okirati bizonyíték áll rendelkezésre a kézbesítésről.A végrehajtó jelentése hivatalos okirat, és hiteles beszámoló (amennyiben nem bizonyul hamisítványnak) a nyomozásról, a végrehajtó jelenlétében történt eseményekről és a hozzá intézett nyilatkozatokról; más körülmények bizonyításáig, amelyekről a végrehajtó személyesen nem győződött meg (pl. az értesítést átvevő személy családtagi vagy alkalmazotti minősége), a jelentés hiteles bizonyítéknak minősül.Az elektronikusan, távközlési úton történő kézbesítéssel kapcsolatban a végrehajtó az ilyen technika segítségével kézbesített iratot az elektronikus aláírásával ellátott, hitelesített elismervénnyel együtt visszaküldi.Egyszerű kézbesítés esetén a bizonyíték a címzett által aláírt elismervény vagy a végrehajtó jelentése; postai kézbesítés esetén ehhez csatolják az ajánlott levél elismervényét is.Elektronikus úton vagy elektronikus levélben történő kézbesítés esetén a bizonyíték a számítógépen rögzített elektronikus aláírással ellátott átvételi elismervény.
7. Mi történik, ha valamilyen hiba folytán a címzett nem kapja meg az iratot, vagy a kézbesítés jogellenesen történik (pl. az iratot harmadik személynek kézbesítik)?
A kézbesítés hatékonysága azon a tényen alapul, hogy az irat másolati példányát az előírt formában adják át (az átvétel vagy jogszerű tudomásszerzés elve); ezért az a tény, hogy a címzett már ismerte az irat tartalmát, illetőleg másképpen vagy más eljárás során már tudomást szerzett arról, nem tartozik a tárgyhoz. Lap teteje
Meg nem történt, illetőleg semmis kézbesítésA hivatalos értesítés nem történik meg, ha az iratot nem a címzettnek vagy a címzetthez nem köthető helyre vagy személynek kézbesítik.A kézbesítés semmis, ha nem tartják be az arra vonatkozó előírásokat, hogy kinek adható át az irat másolati példánya; ha bizonytalan, hogy kinek vagy mely napon adták át az iratot; vagy ha megsértették a végrehajtó jogkörét szabályozó rendelkezéseket. Fontos a két eset megkülönböztetése, mivel csak a semmis értesítés orvosolható, a jogi vagy gyakorlati okból meg nem történt kézbesítés nem. A semmis értesítés ab initio hatállyal orvosolható, ha a megismételt értesítési kísérlet sikeres, vagy annak célját valamilyen módon sikerül elérni. Például ha a címzett védekezés céljából fellép az ügyben, az idézés kézbesítésének semmissége automatikusan orvosoltnak tekintendő. Az egyszerű kézbesítés is lehet meg nem történt vagy semmis. A bíróság megállapítása szerint a kézbesítés nem érvényes, amikor bírósági iratot úgy közölnek valamelyik féllel, hogy olyan személynek adják át, akit az adott fél jogi képviselője cégszerűen nem hatalmazott fel az irat átvételére. Ha a hivatal a végrehajtót veszi igénybe egy irat kézbesítésére, az értesítés semmissége a közlést is semmissé teszi. A közlés azzal egyenértékű formában eszközölhető érvényesen, feltéve, hogy a közlés valóban a hivataltól ered, és egyértelmű, hogy az iratot a címzetthez kézbesítették, és az is, hogy a kézbesítés melyik napon történt.
8. Fizetnem kell valamely irat kézbesítéséért, és ha igen, mennyit?
A hivatalos értesítést kérő feleknek előre meg kell fizetniük a kézbesítési díjat, illetőleg a kézbesítés szállítási költségét a végrehajtónak (a jogi eljárások költségeiről szóló 2002/115 törvény egységes szerkezetbe foglalt változata).A díj mértékét törvény rögzíti, a díj a címzettek számától függ (2,58 eurótól (két címzett esetén) 12,39 euróig (további hat címzett esetén)).A szállítási díj mértékét is törvény rögzíti, a szállítási díjat a megtett kilométerek száma szerinti progresszív skálán határozzák meg; a díjak mérsékelt összegűek (18 km-t meghaladó távolság esetén a díj 3,06 euró plusz további 6 kilométerenként vagy legalább 3 km útszakaszra 0,65 euró). Sürgős irat aznapi vagy másnapi kézbesítése esetén a díj és a kézbesítési és a szállítási díj 50%-kal magasabb. Az igazságszolgáltatási hatóságok (azaz a vádhatóság vagy a bíróság hivatala) által előírt hivatalos értesítés esetén az eljárást indító fél köteles előre megfizetni a kézbesítési és szállítási díjat a 2002/115 törvény (egységes szerkezetbe foglalt változat) 1. mellékletében található táblázatban megállapított általános díjtételekkel (2,46 euró néhány kivétellel valamennyi ügyben; azonban a későbbi különbözet csak néhány euró).A bíróság hivatala által a hivatali iratnak a címzett vagy jogi képviselője részére történő megküldésével foganatosított egyszerű kézbesítésnek nincs külön díja.Ha a fél jogsegélyre jogosult, a végrehajtó díját, a szállítási díjat és a kézbesítés összes költségét az államkincstár fizeti ki előre, illetőleg e költségeket az államkincstárra terhelik. A munkaügyi, jóléti és szociális biztonsági jogviták esetében teljes költségmentesség áll fenn a végrehajtó által foganatosított jogcselekmények vonatkozásában (1973/533 törvény – 10. paragrafus, valamint 2002/115 törvény egységes szerkezetbe foglalt változata – 30. és 32. paragrafus). Kiskorú örökbefogadásával kapcsolatos ügyekben hasonló mentesség áll fenn (1983/184 törvény).
« Iratok kézbesítése - Általános információk | Olaszország - Általános információk »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Beadványok, keresetlevelek | Cégvezetés
Beadványok, keresetlevelek
Figyelem! Kérjük az értelmezésénél a megjelenés időpontját (2003. március 1.) vegye figyelembe!
Megjelent a Cégvezetés (archív) 59. számában (2003. március 1.)
Perelni nehéz. Ezt tudják azok, akik már megpróbálták igényüket a bíróság előtt érvényesíteni. Cikkünk a peres eljárások két fontos mozzanatával, az eljárást megindító beadványokkal, illetve a tárgyalás elmulasztásának következményeivel foglalkozik.
A beadványokon fel kell tüntetni
- a bíróságot, amelyhez a beadványt intézik, továbbá
- a felek nevét, lakóhelyét és
- a per tárgyát,
- a folyamatban levő ügyekben pedig ezenfelül a bírósági ügyszámot is.
A beadványokat mindig eggyel több példányban kell benyújtani, mint a perben félként (tehát felperesként, alperesként, valamint beavatkozóként) szereplők száma. Amennyiben a beadványhoz melléklet is tartozik, annak csupán egy-egy másolatát kell csatolni a többletpéldányokhoz.
A beadványok alakiságára a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) magánokiratokkal kapcsolatos előírásait kell alkalmazni.
Eszerint a beadvány akkor minősül teljes bizonyító erejű magánokiratnak, ha azt
- a peres fél (beavatkozó) saját kezűleg írta és aláírta, vagy
- a más által (írógéppel, számítógéppel stb.) írt beadványon két tanú - akiknek az iraton a lakóhelyét is feltüntették - aláírásával igazolja, hogy a peres fél az okiratot előttük írta alá, avagy elismerte előttük aláírása valódiságát, vagy
- a fél aláírását vagy kézjegyét bíróság, illetve közjegyző hitelesítette, vagy
- amennyiben a peres fél gazdálkodó szervezet, az általa üzleti körében kiállított okiratot szabályszerűen aláírták (Ez társaságok esetében a cégszerű aláírást jelenti, amikor a cég képviseletében eljáró felek a társasági szerződésben, alapító okiratban meghatározott módon, valamint az aláírási címpéldányuknak megdelelő formában írják alá hivatalos irataikat.), vagy
- ha a beadványt ügyvéd (jogtanácsos) készítette, úgy szabályszerű ellenjegyzésével bizonyítja, hogy a kiállító a nem általa írt okiratot előtte írta alá, vagy aláírását előtte saját kezű aláírásának ismerte el, illetőleg a kiállító minősített elektronikus aláírásával aláírt elektronikus okirat tartalma az ügyvéd által készített elektronikus okiratéval megegyezik (Amennyiben az eljárásban bármelyik felet ügyvéd képviseli, úgy az ügyvédnek a beadvány minden példányát alá kell írnia.), végül
- ha az elektronikus okirati formában készített beadványt a kiállítója úgynevezett minősített elektronikus aláírással látta el.
Írástudatlan, az okirat nyelvét nem értő peres fél
A teljesség kedvéért utalunk arra, hogy a gyakorlatban előfordulhat, hogy valamelyik peres fél nem tud olvasni, avagy esetleg nem érti azt a nyelvet, amelyen az adott okirat készült. Ilyenkor a magánokirat csak akkor bír teljes bizonyító erővel, ha magából az okiratból kitűnik, hogy annak tartalmát a tanúk egyike vagy a hitelesítő személy a félnek megmagyarázta.
Jegyzőkönyvbe mondás
Abban az esetben, ha valaki jogi képviselő nélkül jár el, a keresetet, valamint a per megindítását megelőző egyéb kérelmeket bármely helyi bíróságnál vagy a perre illetékes megyei bíróságnál is jegyzőkönyvbe mondhatja. A felet a bíróság ilyenkor a szükséges útbaigazítással is ellátja, és azonnal felhívja az esetleges hiányosságok pótlására is. Amennyiben a fél a felhívás ellenére sem pótolja a hiányokat, a keresetet (egyéb) kérelmet a bíróság jegyzőkönyvbe foglalja.
Továbbítás hivatalból
Tekintettel arra az említett fő rendelkezésre, hogy a fél az eljárást kezdeményező kérelmeit (keresetét) bármely bíróságnál jegyzőkönyvbe mondhatja, előfordulhat, hogy ezt olyan bíróságnál teszi meg, amely a per lefolytatására nem rendelkezik illetékességgel. Ilyenkor sincs azonban az ügyfélnek ezzel kapcsolatban többletkötelezettsége, hiszen a jegyzőkönyvet felvevő bíróság hivatalból továbbítja azt az illetékes bíróság részére.
Kérelmek folyamatban lévő perekben
A már folyamatban levő perben pedig a szóbeli kérelmeket - az általános szabály szerint - a perbíróság, illetve a fél lakóhelye vagy munkahelye szerint illetékes helyi bíróság előtt lehet jegyzőkönyvbe mondani.
Amennyiben a bíróság megállapítja, hogy a beadvány
- ellentétes a törvényi rendelkezésekkel, avagy
- azt egyéb okból kell kiegészíteni vagy kijavítani, úgy a hiányos iratot előterjesztő felet rövid határidő tűzésével, valamint a hiányok megjelölése és a beadvány visszaadása mellett hiánypótlásra hívja fel. (Ebben az esetben a felet arra is figyelmeztetni kell, hogy amennyiben a kérelmet ismételten hiányosan adja be, azt a bíróság elutasítja, avagy arról hiányos tartalma szerint dönt.)
Megjegyezzük, hogy az elnök a helyben lakó felet a beadvány hiányainak pótlása végett maga elé is idézheti, bár a gyakorlatban ez nem igazán fordul elő.
Ha a beadványon nem, illetőleg nem teljes összegben rótták le az eljárási illetéket, a bíróság a mulasztó felet felhívja annak lerovására, a hiányzó illeték pótlására, egyben figyelmezteti, hogy annak elmulasztása esetén a bíróság a beadványt elutasítja.
Amennyiben a fél a megadott határidőn belül pótolja a hiányt, beadványát a bíróság úgy tekinti, mintha azt már eredetileg is a jogszabálynak megfelelően adta volna be.
Igazolások a mentességi kérelemhez
Ha a fél a bírósági eljárásban költségmentesség vagy illetékfeljegyzési jog engedélyezését kéri, jövedelmi és vagyoni viszonyait, továbbá egyes személyi körülményeit igazolnia kell. Az igazolás céljára a 2/1968. (I. 24.) IM rendelet mellékleteiben szereplő nyomtatványokat kell felhasználni. A nyomtatványt a fél a bíróságnál szerezheti be. A nyomtatványon kiállított nyilatkozatot és igazolásokat az első igazolás kiállításától számított hat hónapon belül lehet felhasználni. Ha a bíróság a félnek a melléklet szerinti nyomtatványon kiállított igazolásokban feltüntetett adatokra vonatkozólag további tájékoztatást vagy kiegészítést tart szükségesnek, felhívja a felet ezek közlésére vagy a megfelelő igazolás benyújtására. A bíróság közvetlenül is bármely szervhez fordulhat a szükséges adatok közlése végett. * Jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet illetékfeljegyzési jog engedélyezése iránti kérelméhez csatolni kell a bankszámlát vezető pénzintézet - 15 napnál nem régebbi - igazolását a bankszámla egyenlegéről. Ha a gazdálkodó szervezet több bankszámlával rendelkezik egy pénzintézetnél, vagy több pénzintézet vezet részére bankszámlát, mindegyik vonatkozásában köteles az igazolást csatolni. A gazdálkodó szervezet képviselője írásban nyilatkozik arról, hogy a gazdálkodó szervezet egyéb bankszámlával nem rendelkezik. A bíróság elrendelheti a gazdálkodó szervezet vagyoni állapotának (ingó, ingatlan vagyon, kintlevőségek, tartozások), továbbá 6 hónapra visszamenőleges bankszámlaegyenlegének igazolását is. * Ha a kérelmező vagy hozzátartozója munkaviszonyban, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban, más szolgálati viszonyban, illetve szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonyban áll, a kérelem beadásának időpontjában elért jövedelmét a munkáltató igazolja. A kérelemhez csatolni kell a kérelem előterjesztését megelőző naptári évben elért adóköteles jövedelemre vonatkozó igazolást is. * Ha a kérelmező vagy hozzátartozója önadózó, a kérelem előterjesztését megelőző naptári évben elért adóköteles jövedelmét az illetékes első fokú állami adóhatóság igazolja. * Amennyiben a kérelmező (a hozzátartozó) nyugellátásban részesül, a nyugellátás összegét az ezt feltüntető utolsó postai szelvénnyel kell igazolni. * Ha a kérelmező vagy hozzátartozója munkanélküli-járadékban vagy egyéb rendszeres szociális juttatásban részesül, a folyósítás időtartamát és a szociális juttatás összegét munkanélküli kérelmező esetében a lakóhely szerint illetékes munkaügyi központ kirendeltsége, egyébként a lakóhely szerinti önkormányzati szerv igazolja. Az igazolást a kérelemhez kell csatolni. * A bíróság a kérelmezőnek (hozzátartozójának) jövedelmi és vagyoni viszonyait adóköteles vagyontárgyai és jövedelemforrásai, évi adóköteles jövedelme, valamint ingatlana figyelembevételével állapítja meg. * Az adóigazolást a helyi önkormányzat hatáskörébe tartozó adók vonatkozásában a helyi önkormányzat jegyzője (önkormányzati adóhatóság), más adók vonatkozásában az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal fővárosi, megyei szerve (állami adóhatóság) állítja ki. Az adóigazolást csak akkor kell kiállítani, ha a kérelmező vagy hozzátartozója a nyilatkozatában kijelentette, hogy ingatlana, adóköteles vagyontárgya vagy jövedelme van, illetőleg adóköteles tevékenységet folytat.
Abban az esetben, ha a félnek a per vitelére meghatalmazottja van, a bíróság az iratokat - kivéve azt az idézést, amelyben a bíróság a felet vagy annak törvényes képviselőjét személyes megjelenésre kötelezi - a fél helyett a meghatalmazottnak kézbesítteti. Amennyiben az irat kézbesítésére a címzett halála miatt vagy azért nincs lehetőség, mert a címzett a bejelentett címen ismeretlen, vagy onnan ismeretlen helyre költözött, erről az érdekelt feleket értesíteni kell.
Szabályszerű kézbesítés átvétel hiányában
A bíróság az iratokat rendszerint posta útján kézbesítteti, és azokat a kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni, ha a kézbesítés azért volt eredménytelen, mert a címzett az iratot nem vette át, illetve az átvételt megtagadta. Erre a rendelkezésre érdemes figyelmet fordítani, mert esetenként mulasztásunk miatt olyan (végrehajtható) kötelezettségeket róhatnak ránk, amelyek következményeinek elhárítására utólag esetleg már nem lesz lehetőségünk.
Keresetlevél (fizetési meghagyás) kézbesítése esetén a fenti, kézbesítési vélelem beálltáról a bíróság az alperest (kötelezettet) értesíti.
Küldemény átvétele a bíróságon
A címzett a neki szóló iratot - a személyazonosságának igazolása mellett - a bírósági irodában is átveheti. Egyébként a kézbesítés a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó külön jogszabályok szerint történik. (Ennek részletes szabályait tavalyi, szeptemberi számunkban ismertettük.)
A pert keresetlevéllel kell megindítani, amelyben fel kell tüntetni:
- a bíróság döntésére irányuló határozott kérelmet (kereseti kérelem).
A keresetlevélhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a felperes bizonyítékként hivatkozik, vagy amely a bíróság hatáskörének és illetékességének megállapításához, valamint amely a hivatalból figyelembe veendő egyéb körülményeknek az igazolásához szükséges, kivéve ha az adatokat személyi igazolvánnyal is lehet igazolni. Ez utóbbira a keresetlevélben utalni kell.
Meghatalmazás, a képviseleti jog igazolása
Kötelező jogi képviselet esetében a keresetlevélhez csatolni kell a jogi képviselő meghatalmazását, illetve igazolni kell a képviseleti jogot.
A bíróság a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül [Pp. 125. §-ának (1) bekezdése] elutasítja, ha megállapítható, hogy
- a perre a magyar bíróság joghatósága a törvény vagy nemzetközi egyezmény rendelkezése alapján kizárt;
- a felperes követelésének érvényesítése más bíróság vagy más hatóság hatáskörébe tartozik, vagy a perre más bíróság illetékes, de a Pp. áttételre vonatkozó rendelkezése a szükséges adatok hiányában nem alkalmazható;
- a pert más hatósági eljárásnak kell megelőznie;
- a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt - akár ugyanazon bíróság, akár más bíróság előtt - a per már folyamatban van, vagy annak tárgyában már jogerős ítéletet hoztak;
- a jogi képviselő által benyújtott keresetlevél nem tartalmazza a Pp. - korábban ismertetett - rendelkezése szerinti kötelező adatokat, illetve ha a jogi képviselő nem csatolta a meghatalmazását, vagy nem fizették meg az eljárási illetéket;
Ha az ügyben a fél, az ügyész, vagy külön jogszabállyal erre feljogosított szervezet keresete alapján a per tárgyában már jogerős ítéletet hoztak, az ezt követően ugyanabból a ténybeli alapból származó, ugyanazon jog iránt indított újabb keresetet a bíróság fentiek alapján elutasítja, feltéve hogy az ítéletet annak a félnek is kézbesítették, akinek jogát a perben érvényesítették, és az vele szemben is jogerőre emelkedett.
Az elutasítás közlése
A keresetlevelet elutasító végzést kézbesíteni kell a feleknek, és az alperes példányához csatolni kell a keresetlevél másolatát is.
A keresetlevél beadásához fűződő jogi hatályok fenntartása
A keresetlevélnek az előzőekben meghatározott okok miatti elutasítása esetében a keresetlevél beadásának jogi hatályai fennmaradnak, ha a felperes az elutasító határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc nap alatt a keresetlevelet szabályszerűen újra benyújtja, vagy követelését egyéb úton szabályszerűen érvényesíti.
Abban az esetben, ha a keresetlevél az alperes részére halála miatt vagy más okból nem volt kézbesíthető, a keresetlevél beadásának jogi hatályai fennmaradnak, ha a felperes a kézbesítés sikertelen megkísérlésére vonatkozó értesítés vételétől számított harminc nap alatt a kézbesítéshez szükséges adatokat bejelenti, vagy hirdetményi idézést kér.
A fentiekben ismertetett határidők elmulasztása esetében igazolásnak helye nincs.
Ha a peres fél jövedelmi és vagyoni viszonyai miatt nem tudja fedezni a perrel felmerült költségeket, úgy megilletik a következő kedvezmények: illetékmentesség; mentesség az eljárás során felmerülő költségek (tanú- és szakértői díj, ügygondnoki és tolmácsi díj, helyszíni tárgyalás és szemle költsége stb.) előlegezése, illetőleg - ha a törvény másként nem rendelkezik - megfizetése alól; mentesség a perköltség-biztosíték letétele alól (külföldi felperes), valamint igény pártfogó ügyvéd kirendelésére. * Az ügygondnoki díj megfizetésére - a perköltségek viselésére vonatkozó általános szabályok figyelembevételével - azonban a bíróság a pervesztes felet akkor is kötelezi, ha számára költségmentességet engedélyezett. A költségmentesség, az illetékmentesség, valamint az illetékfeljegyzési jog nem érinti az ellenfél javára megítélt perköltségek, továbbá a végrehajtási eljárás során a felek által lerótt illetékek és előlegezett költségek (végrehajtási költségek) megtérítésének kötelezettségét sem. * Amennyiben a felek bármelyike eltartásáról a szülője gondoskodik, vagy aki házastársával együtt él, csak akkor részesíthető költségmentességben, ha annak előfeltételei mind őreá, mind pedig szülőjére, illetőleg házastársára nézve fennállnak, azzal, hogy ha a per a fél és szülője, illetőleg házastársa között folyik, azt a szabályt nem lehet alkalmazni. * Nincs lehetőség költségmentesség engedélyezésére, ha a fél perlekedése rosszhiszeműnek vagy már előre teljesen eredménytelennek látszik, továbbá ha a fél mint engedményes lép fel, és valószínűnek tűnik, hogy az engedményezés a költségmentes perlés érdekében történt. * Külföldiek részére a költségmentes perlés kedvezménye - fő szabályként - csak a magyar állam által kötött nemzetközi megállapodás vagy viszonosság esetében engedélyezhető. A viszonosság fennállása tekintetében ilyenkor az igazságügy-miniszter nyilatkozatát kell figyelembe venni. * A költségmentességet kérelemre a bíróság engedélyezi, és a bíróság határoz az engedélyezett költségmentesség visszavonása tárgyában is. * A költségmentesség, az illetékmentesség és az illetékfeljegyzési jog hatálya - főszabályként - a kérelem előterjesztésétől kezdve a per egész tartamára, valamint a végrehajtási eljárásra is kiterjed. A költségmentesség vagy az illetékmentesség a végrehajtási eljárás során le nem rótt illetékek, valamint az állam által előlegezett költségek viselése alól a feleket azonban nem mentesíti.
A tárgyalás elmulasztása
A per megszüntetése
Ha az első tárgyalást a felperes mulasztja el, és megelőzőleg nem kérte, hogy a bíróság a tárgyalást távollétében is tartsa meg, a bíróság az alperes kérelmére a pert megszünteti.
Bírósági meghagyás
Amennyiben az első tárgyalást az alperes mulasztja el, és írásbeli védekezést nem terjesztett elő, a bíróság a felperes kérelmére az alperest az idézéssel közölt kereseti kérelemnek megfelelően bírósági meghagyással kötelezi, egyben marasztalja a felperes költségeiben. Nem bocsáthatja ki a bíróság a meghagyást, ha a per megszüntetésének lenne helye.
A bírósági meghagyás ellen a kézbesítésétől számított tizenöt napon belül bármelyik fél szóban vagy írásban a meghagyást kibocsátó bíróságnál ellentmondással élhet. Nem tekinthető a bírósági meghagyás megtámadásának, ha az alperes a követelés összegét teljes egészében elismeri, és csak a fizetésre halasztást vagy részletben való fizetést, illetőleg csak a bírósági meghagyás kijavítását kéri. A kellő időben benyújtott ellentmondás esetében a bírósági meghagyást kibocsátó bíróság a per tárgyalására új határnapot tűz ki. (Az alperest az elmulasztott első tárgyalás költségében pernyertességétől függetlenül marasztalni kell. Az ellentmondás illetékét a másik félre áthárítani nem lehet. Ha az ellentmondás csak a perköltséget sérelmezi, erről a bíróság tárgyaláson kívül, végzéssel határoz.)
A bírósági meghagyásnak ellentmondással meg nem támadott része jogerőre emelkedik, és az új tárgyalást csak a megtámadott részre vonatkozóan kell kitűzni.
Ha az alperes az ellentmondás alapján kitűzött újabb határnapot is elmulasztja, a bíróság a korábbi meghagyást hatályában fenntartja, és az alperest az újabban felmerült költségekben is marasztalja. Ez ellen a meghagyás ellen sem ellentmondás, sem fellebbezés benyújtására nincs már lehetőség.
Érdemi elbírálás
Az első tárgyalásra megidézett és megjelent tanút vagy szakértőt a bíróság kihallgatja. Ha az ügy eldöntésére így kellő adat áll rendelkezésre, a bíróság az általános szabályok szerint határoz, egyébként pedig a bírósági meghagyás kibocsátása avagy újabb tárgyalás kitűzése felől dönt.
Folytatólagos tárgyalás elmulasztása
Ha a folytatólagos tárgyalást - az ellentmondás folytán kitűzött és az alperes által elmulasztott tárgyalás kivételével - a felek bármelyike mulasztja el, a bíróság a tárgyalást a jelen levő ellenfél, illetőleg a távol levő felperes megelőzőleg előterjesztett kérelmére tartja meg, de lehetősége van új határnap kitűzésére is.
Tárgyalástartás
Ha a bíróság a tárgyalást megtartja, a mulasztó felet a megjelent fél olyan kérelmeiről, tényállításairól és bizonyítási indítványairól, amelyeket vele még nem közöltek, a tárgyalási jegyzőkönyv másolatának vagy az ellenfél által közölt előkészítő iratnak a megküldésével értesítheti, és felhívhatja arra, hogy azokra észrevételeit előkészítő iratban, vagy pedig a következő tárgyaláson szóval tegye meg. Ilyenkor a bíróság a tárgyalás folytatására új határnapot tűz ki.
Előzetesen közölt kérelmek, tényállítások, indítványok
Keresetváltoztatás
A felperes a keresetét az első fokú ítélet hozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig bármikor megváltoztathatja, feltéve hogy a megváltoztatott keresettel érvényesített jog ugyanabból a jogviszonyból ered, mint az eredeti kereset, vagy azzal összefügg. A kereset megváltoztatását írásban kell benyújtani, vagy jegyzőkönyvbe kell mondani.
Az első fokú ítélet hozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig az alperes a felperes ellen viszontkeresetet indíthat (természetesen a megfelelő mértékű illeték egyidejű leróvásával), ha az ekként érvényesíteni kívánt jog a felperes keresetével azonos vagy azzal összefüggő jogviszonyból ered, vagy ha a viszontkereset tárgyául szolgáló követelés a felperes kereseti követelésével szemben beszámításra alkalmas.
A bíróság érdemi tárgyalás nélkül végzéssel elutasíthatja a viszontkeresetet, ha nyilvánvaló, hogy a fél azt azért terjesztette elő késedelmesen, hogy a per befejezését hátráltassa.
A helyi bíróság előtt olyan viszontkeresetet, amely a követelés egész összegére tekintettel a megyei bíróság hatáskörébe tartoznék, csak akkor lehet indítani, ha e viszontkeresettel érvényesített követelés beszámításra is alkalmas, és a követelés összegének a felperes kereseti követelését meghaladó részére a helyi bíróságnak hatásköre van.
Vagyonjogi perben a per bírósága a viszontkeresetre egyéb illetékességi ok hiányában is illetékes.
A bíróság a per bármely szakában megkísérelheti, hogy a felek a jogvitát vagy a vitás kérdések egy részét egyezséggel rendezzék. Ha az egyezség megfelel a jogszabályoknak, a bíróság azt végzéssel jóváhagyja, ellenkező esetben pedig a jóváhagyást megtagadja, és az eljárást folytatja.
A bíróság által jóváhagyott egyezségnek ugyanaz a hatálya, mint a bírói ítéletnek; a jóváhagyó végzés ellen beadott fellebbezésnek az egyezség végrehajtására nincs halasztó hatálya.
Akit illetékfeljegyzési jog illet meg, mentesül az illeték előzetes megfizetése alól. Ilyenkor az illetéket a bíróság által arra kötelezett fél fizeti meg. Ha az illeték előzetes megfizetése a félnek jövedelmi és vagyoni viszonyaival arányban nem álló megterhelést jelentene, mentesíteni lehet az illeték előzetes megfizetése alól, különösen, ha a lerovandó illeték a fél és a házastársa, valamint a vele egy háztartásban élő, általa eltartott gyermekei előző adóévben elért egy főre eső adóköteles jövedelme 25 százalékát meghaladja. * Illetékfeljegyzési jog illeti meg az ügygondnokot és a gyámhatóság által kirendelt eseti gondnokot, valamint azt a felet, akinek érdekében az őt megillető igény érvényesítése céljából az ügyész, vagy az erre jogosult szervezet indított pert. * Az a fél, akinek eltartásáról szülője köteles gondoskodni, vagy aki házastársával együtt él, csak akkor részesíthető az illetékfeljegyzési jog kedvezményében - a költségmentességnél írt rendelkezéshez hasonlóan -, ha ennek feltételei mind a félre, mind a vele együtt élő személyre nézve fennállnak. * Külföldi részére az illetékfeljegyzési joggal járó perlés kedvezménye csak a magyar állam által kötött nemzetközi szerződés vagy viszonosság esetében engedélyezhető. A viszonosság kérdésében az igazságügy-miniszter nyilatkozata irányadó. * Nem részesíthető az illetékfeljegyzési jog kedvezményében a fél, ha perlekedése rosszhiszeműnek vagy már előre teljesen eredménytelennek látszik, úgyszintén akkor sem, ha mint engedményes lép fel, és valószínű, hogy az engedményezés az illetékfeljegyzési jog kedvezményével való perlés lehetővé tételét célozta. * A feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül illetékfeljegyzési jog illeti meg például * a munkaügyi perben, ha az a munkavállaló szándékos vagy súlyos gondatlan károkozásával, valamint a vezető állású munkavállaló polgári jog szabályai szerinti kártérítési felelősségével kapcsolatban indult; továbbá a végkielégítés iránti per a törvény alapján járó összegen felüli részében, ha az a minimálbér hússzorosát meghaladja; * a személy életében, testi épségében vagy egészségében okozott, illetve a vagyonában bekövetkezett olyan kár megtérítése iránti igény esetén, amikor a személy élete, testi épsége vagy egészsége is veszélyeztetve volt; * a bűncselekményből - ide nem értve a személy életében, testi épségében vagy egészségében okozott kárt -, valamint a szabálysértésből származó kár megtérítése iránti igény esetén; * a személyek polgári jogi védelmével kapcsolatos perben; * a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti perben; * a közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti eljárásban; * a találmány és a használati minta feltalálója, az újító, az ipari minta, a topográfia szerzője, valamint a közreműködő által a találmánnyal, a használati mintával, az újítással, az ipari mintával, a topográfiával, a know-how-val, illetve a közreműködői díjjal kapcsolatban indított polgári peres és nemperes (végrehajtási) eljárásban

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság