text:
Lap (44): 1 2 3 4 5 ... 44 Következő »
2019-01-23, 13:26 (Üzenet szerkesztésének időpontja: 2019-01-23, 13:27. Szerkesztette: D.Zsike.)
Elszámolható költségként az adott előleg számla ellenében és természetesen pénzügyi rendezés esetén a magánszemélyeknél (pl. egyéni vállalkozó, őstermelő). Szja tv. 3. számú melléklet tartalmazza.
Üzenetek: 8,632
2019-01-22, 15:16
Szia, én nem tenném, kivébe, ha a vetőmagot már megkapta és eldugta, mert akkor költésg és egyuttal a mezei leltában szerpel és így a bevallásban is.
2019-01-21, 20:07
Köszönöm szépen! Nagyon kedves vagy.
Abból nem lesz probléma, ha az előleget viszont 2018-ban elszámolom költségként?
Üzenetek: 1,024
2019-01-21, 19:00
Jól gondolod előlegnél nics áfa majd a végszámlában lesz akkor abban a bevállásban a 18-asban nem kell.
2019-01-21, 12:32
Mezőgazdasági vállalkozó fordított áfájával kapcsolatban kérnék megerősítést!
Negyedéves áfabevalló a vállalkozó.
2018. decemberében vetőmagról kiállított neki egy szállító előlegbekérőt. Még akkor el is utalta az előleget. 2018-ban elkészült az előlegszámla.
A tényleges szállítás és majd az elszámolás 2019-ben fog megtörténni.
Jól gondolom, hogy 2018-ban nem kell semmit tenni ezzel az előleggel a fordított áfa kapcsán?
Az 2018. IV.né-i áfabevallás sorai között sem kell szerepeltetni?
Majd, ha megtörténik a szállítás, elkészül a tényleges számla, abban a negyedévben kell megfizetni, bevallani és levonni a vetőmag áfáját. Így gondolom
Köszönöm, ha végiggondoljátok!
2019-01-01, 20:37
Ekkor kell:vagyis ha minden számlát bejelent a 100E alattiakat is
Összesítő jelentés az Áfa tv. 10. számú mellékletében meghatározott értékhatár figyelembe vétele nélkül
Az általános forgalmi adó összesítő jelentésre kötelezett adózó választása szerint a kötelezettségének az Áfa tv.-ben meghatározott értékhatár figyelembe vétele nélkül is eleget tehet. [size=undefined][43][/size] Választását a 1865A főlap © blokkjában "Az Áfa tv. 10. sz. melléklet szerinti választás jelölése" adatmezőben kell jelölnie. Ezt követően - a 1865A nyomtatványban szereplő jelölés - megjelenik a 1865M főlap (B) blokk A) részében. (Amennyiben eltérést tapasztal a főnyomtatvány és az alnyomtatvány(ok) mezőinek kitöltöttségében, a "Számított mezők újraszámítása" menüpont alkalmazásával az eltérés megszüntethető.)
lalavagy34
Csatlakozott: 2018 Jun
2019-01-01, 09:48
Lenne egy kérdésem. A 1865A nyomtatvány C blokkjában van egy pont, hogy az ÁFA tv. 10. sz. melléklet szerinti választás jelölése. Ez mit takar pontosan, tudja valaki?
Jól látod Mónika!
2018-07-19, 13:41
Tehát akkor? A számlát ki kell állítani a FAD-osan, de az áfa bevallásban nem lehet szerepeltetni, csak akkor ha elkészült a végszámla, és akkor a teljes összeget?
Egyébként pont így írta le a NAV is hogy "nem adózási pont".
2018-07-19, 13:35
Nem kell neki áfát felszámitani a számlán....
2018-07-19, 13:22
Tájékoztató a Kúria Kfv.V.35.073/2016. számú, a fordított adózású ügylet során megfizetett előleg körében meghozott döntéséről
Felperes az adóhatóság által vizsgált időszakban (2010. május – szeptember) a számlakibocsátó építési munkákról kiállított, áfa-t tartalmazó előlegszámláit befogadta, és az adót bevallásában levonásba helyezte. Az adóhatóság azt állapította meg, hogy adózó a számlakibocsátó (határozatokban megjelölt) számlái alapján az adólevonás jogát nem gyakorolhatja.
Felperes közigazgatási pert kezdeményezett az adóhatározatok bíróság általi felülvizsgálata iránt.
A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság helytálló jogértelmezéssel meghozott ítéletében minősítette jogszerűnek az adóhatározatokat.
Az elsőfokú bíróság és az alperes figyelemmel volt arra, hogy a számlakibocsátó építési, szerelési munkákra vállalt kötelezettséget az anyagok biztosításával, és építési engedély is kiadásra került, így az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 142.§ (1) bekezdés b) pontja alapján az ügylet a fordított adózás alá esik. Az előleg számlákra az Áfa tv. 59.§ (1)-(2) bekezdései alkalmazandóak, amely jogszabályhelyekben foglaltak értelmében az előleghez csak egyenes adózás esetén kapcsolódik áfa fizetési kötelezettség, amikor a teljesítésre kötelezett: a szolgáltatásnyújtó az adófizetésre kötelezett. Abban az esetben azonban, ha a gazdasági eseményre fordított adózást kell alkalmazni, akkor sem az előleget fizető félnek, sem az azt átvevőnek nem keletkezik adófizetési kötelezettsége, az előlegről kiállított számlán tehát nem kell áfa-t felszámítani. A hatóság a számlakibocsátó egyenes adózással kibocsátott számláit ezért jogszerűen kifogásolta.
Az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy fordított adózású gazdasági eseményeknél az előlegfizetés nem minősül adóztatandó ügyletnek, „nem adózási pont”. A fordított adózású ügylet során előlegről egyenes adózással, áfa feltüntetésével jogsértően kiállított számlákra ezért adólevonási jog nem alapítható.
A Kúria az elsőfokú bíróság jogszerű döntését hatályában fenntartotta.
2018-07-19, 11:52
Építőipari generálkivitelezés, új építésű ingatlan. Előleg érkezett a megrendelőtől. Ez esetben ugye kell kiállítani fordított áfá-s számlát az előlegről is??? /a megrendelő kért a NAV-tól állásfoglalást, bár én nem olvastam, és azt írták neki hogy fordított adózás esetében nem kell az előlegről számlát kiállítani/
2018-04-17, 19:45
2018-04-15, 22:59
Csak ekkor kell neki adószám ha nálunk az aláhuzott teljesül igy a pontos:
40. § * Abban az esetben, ha a szolgáltatás nyújtása teljesítési helyének megállapítására
a) a 37. § (1) bekezdését kell alkalmazni, az adót a szolgáltatást igénybevevő - a 36. § értelmében vett - adóalany,
b) a 39. és 40. §, a 42. §, valamint a 44. és 45. § bármelyikét kell alkalmazni, az adót a szolgáltatást igénybe vevő belföldön nyilvántartásba vett adóalany
fizeti, feltéve, hogy a szolgáltatást nyújtó adóalany belföldön gazdasági céllal nem telepedett le, gazdasági célú letelepedés hiányában pedig lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye nincs belföldön.
2018-04-15, 21:16
2018-04-15, 21:14
Ez a cég itt végez gazdasági tevékenységet mert itt az ingatlan
http://www.piacesprofit.hu/kkv_cegblog/m...di-cegnek/
2018-04-15, 20:50 (Üzenet szerkesztésének időpontja: 2018-04-15, 21:04. Szerkesztette: könyvelés72.)
Igen, a kérdés az lenne, hogy az angol cégnek kell-e itthon adószámot kérni vagy nem ,mert fordított adózású lesz az ügylet.
Az ingatlan magyar magánszemély tulajdonában van. Ezt egy angol cég adja bérbe mint üzemeltető egy magyar adóalanynak, cégnek.
2018-04-15, 19:28
Itt lesz a teljesítési kely mert ingatlanhoz kapcsolódik meg azért is mert az igénybevevő lakhelye szerint is.
Kinek milyen adószámra gondolsz az angol cégnek magyar adószámra?
2018-04-13, 08:16 (Üzenet szerkesztésének időpontja: 2018-04-15, 07:53. Szerkesztette: könyvelés72.)
" Mikor kell magyar adószámot kérnie a külföldi adóalanynak? : akkor merülhet fel Magyarországon áfa fizetési kötelezettség, ha az adóalany a magyar területen (területről) terméket értékesít, szolgáltatást nyújt. Adóalanynak nyújtott (B2B) szolgáltatások esetén a főszabály az, hogy a szolgáltatást igénybevevő adóalany gazdasági letelepedésének helye (lakóhelye, szokásos tartózkodási helye) a teljesítési hely.
Bizonyos egyes szolgáltatások nyújtása esetében (pl. a főszabály szerinti B2B szolgáltatások, magyar teljesítési helyű ingatlanhoz kapcsolódó vagy éttermi, vendéglátó-ipari szolgáltatások, az adóalany részére nyújtott magyar kulturális eseményekre való belépés biztosítása) a fordított adózás érvényesül, amennyiben
a termék értékesítőjének, illetve szolgáltatás nyújtójának a teljesítési hely országában (tehát Magyarországon) nincs gazdasági célú letelepedettsége (tehát sem székhelye, sem a teljesítéssel legközvetlenebbül érintett állandó telephelye nincs belföldön), és
a megrendelő belföldön nyilvántartásba vett adóalany (tehát legalább magyar adószámmal rendelkezik)."
van egy magyar magánszemély akinek tulajdonában van egy ingatlan. Ennek az ingatlannak CSAK (nem tulajdona) üzemeltetője egy angol cég. Ez az angol cég az ingatlant bérbeadja belföldi cégnek.
Ez a bérbeadás beletartozhat a fentebb taglalt fordított adózásba vagy adószámot kell kérni?
Véleményem szerint magyar teljesítésű ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatás ezért fordított. De lehet, hogy telephely érintettség megvasósul az ingatlan miatt és Héa 53-54. irányelv okán adószámot kell kérnie.
2018-03-21, 21:07
Jól gondolod áfa mentesen kell kiállitani.
2018-03-21, 14:07
Megerősítést szeretnék kérni.
Fordított áfás közintézmény építésről előleg számlát ad ki a beruházó.
Az előleg számlát nettó módon kell kiállítania, és mint megrendelőnek nem kell áfát fizetnünk? Alkalmazva a kúria Kfv.V.35.073/2016 döntését?
Ott azt írják, hogy előleg számlához csak egyenes adózás esetén kapcsolódik áfa fizetési kötelezettség. Az előleg számlán nem kell áfát felszámítani.
2018-02-28, 14:33
Az engedéykötelesen túl a beelentésköteles is!
Üzenetek: 631
2018-02-27, 18:35
Az engedélyköteles ingatlan esetében minden munka fordítottan adózik. Célszerű a szerződésbe is beleírni, hogy építési engedélyköteles.
2018-02-27, 16:33
Épül egy sportcsarnok, melynek közmű építésére külön szerződések vannak. A közmű építés fordított áfás?
2016-06-06, 16:23
Mónika Írta: Hát ezzel én nem értek egyet, mert a fuvar az nem f.a. Az építési engedély köteles ingatlan esetén ha a szolgáltatás fordított adózású és az anyag ez esetben beépítésre kerül akkor az is fordítottan adózik, erről van iránymutatás is, de a vasipari termékeknél szerintem semmiképpen nem lehet a fuvart adómentesen számlázni. Egyáltalán hogyan vallod be, kg-ba a fuvar költségét????
Nekem is fordított adózással számlázták le a vasanyag szállítási költségét. Az jó lehet, ha a fuvardíjat kg arányosan felosztom a különböző vtsz-ú termékek között és ezzel növekszik a nettó összeg?
Ti hogyan jártatok el ilyen esetben? Hogyan lehet bevallani a fordított áfás fuvarköltséget?
Idő: 2020-05-26, 08:45 Magyar fordítás: Sz.Gábor

matches: Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság kúria


text:
Belföld Archívum - Page 180 of 198 - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
loading… Általam mai napon átvett, alábbiakban megküldött két itéletemmel is szeretném elérni azt, hogy valóban Boldog Karácsonyi Ünnepekben legyen részük. Az elsőnek – Budapest Bank elleninek – értékét különösen az…
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Átverés, bankár, Darák Péter, Jó erkölcs, Jogegységi határozat, kollaboráció, kúria, Kúria Polgári Kollégiuma, szerződésmódosítás, Uzsorakapitalizmus, uzsorás szerződés, Vegyes deviza határidős ügylet
A Kúria hétfőn úgy döntött: a devizahitel-szerződések nem ütköznek jogszabályba, nem sértik a jó erkölcsöt, nem uzsorás jellegűek és színlelt kontraktusnak sem tekinthetők. A Kúria elnöke ugyanakkor a Duna Közbeszéd…
- Belföld, Dr.Léhmann, Kiemelt hírek - Tagged: Átverés, bankár, befektetési jogszabály, Devizahitel, Dr.Léhmann György, Jogalkotó, Jogállam, Jogszabály, kollaboráció, kollaboráns, Magyarország, Politika, Vegyes deviza határidős ügylet
A MAGYAR PARLAMENTI JOGALKOTÓK JOGSZABÁLLYAL ZÁRJÁK A "DEVIZÁSOK" ÉRDEKÉRVÉNYESÍTÉSI LEHETŐSÉGEIT Tegnapi napon az MTV1-ben hat percet engedélyeztek álláspontom kifejtéséhez, alább pedig az Országos Bírósági Hivatal levele olvasható. Az Országos Bírósági Hivatal Bírósági…
- Belföld - Tagged: Átverés, bankár, Darák Péter, Devizahitel, Kilakoltatás, kollaboráció, kollaboráns, Kúria Polgári Kollégiuma, Vegyes deviza határidős ügylet
A KÚRIA "CSAK" AZ ADÓSOK ÉRDEKEIT VÉDTE! (?!?) NO COMMENT
- Belföld - Tagged: Átverés, bankár, Devizahitel, Kamatemelés, Kamatmarge, kollaboráció, kollaboráns, Magyarország, Politika, Vegyes deviza határidős ügylet
Olvassátok el figyelmesen devizások! – Lipécz Csaba Tisztelt hozzászólók! Nagyon sokan írtak itt össze vissza véleményeket, hülyeségeket és baromságokat! Egy kicsit nézzünk a dolgok mögé! Én 20 éve bankárkodom, korábban itthon…
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Átverés, bankár, Devizahitel, kúria, Kúria Polgári Kollégiuma, Parlament, Politika, Róna Péter, Vegyes deviza határidős ügylet
A közlemény nyitva hagyott egy kiskaput, amelyet eddig nem nagyon vett észre senki, a kérdés most az, hogyan értelmezik a bíróságok a tájékoztatási kötelezettség terjedelmét – közölte a közgazdász. Róna…
- Belföld, Videotár - Tagged: Átverés, Bank, bankár, Devizahitel, Elemzés, Értékelés, kollaboráció, kollaboráns, kúria, Pártok, Politika, Varga István, Vegyes deviza határidős ügylet
"deviza"-"hitelek" Varga István a Kúria döntését elemzi
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Átverés, bankár, bíróság, Blog, Devizahitel, kollaboráció, kollaboráns, kúria, Kúria Polgári Kollégiuma, Uzsorakapitalizmus, uzsorás szerződés, Vegyes deviza határidős ügylet
A Kúria polgári kollégiuma meghozta jogegységi határozatát a devizahitel-szerződésekkel kapcsolatban – közölte a testület hétfőn kora délután. A Kúria szerint a devizaszerződések olyan szerződések, amelyeknél az adós viseli az árfolyamkockázatot….
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Átverés, bankár, bíróság, Civil Összefogás Fórum, Ifj. Lomnici Zoltán, Jogegységi határozat, jogegységi kérdés, kollaboráció, kúria, Lánchíd Rádió, Magyarország, Vegyes deviza határidős ügylet
Az a legfontosabb kérdés, hogy egyáltalán dönt-e a Kúria a devizahitelek jogegységi kérdésében – mondta a Civil Összefogás Fórum felkért jogi szakértője a Lánchíd Rádióban. A legfőbb bírói fórum ma…
« Előző 1 … 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 … 198 Következő »

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Újabb magyar szabadalmi ügy az Európai Bíróság előtt - Szabadalmi blog
„Isten malmai lassan őrölnek, de biztosan.” A szabadalmi jogviták során a felek gyakran a mondat első felére – a lassúságra – helyezik a hangsúlyt, vagyis sokszor kihasználják, hogy a magyar peres és nem peres bírósági eljárások hosszú évekig elhúzhatók (erre példa a Bericap-ügy magyar eljárása is.). A viták elhúzásának egyik ilyen eszköze az előzetes döntéshozatali eljárás. A Peró Gáz ügyében is ez lesz az egyik hatása az előzetes döntéshozatali eljárásnak: kb. 1 évvel meghosszabbítja az eljárást. A másik eredménye az lesz, hogy ismét kapunk iránymutatást az Európai Bíróságtól a jogértelmezéshez, csakhogy ez valós segítséget nem jelent majd az adott esetben: a Peró Gáz ügyében feltett kérdésekre a válasz a Bericap-ügy döntése alapján borítékolható.
Szabadalmi ügyekben a jogviták elhúzásának másik eszköze az, ha a fél a hivatali döntések ellen újra és újra „fellebbezést” nyújt be. A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által hozott döntés ellen megváltoztatási kérelem nyújtható be, és a vonatkozó szabályok sajnos jelenleg nem alkalmasak arra, hogy az eljárás gyors befejezését biztosítsák: a bíróság számára a törvény nem korlátozza annak lehetőségét, hogy visszategyék az ügyet a Hivatal elé, ellenben egy megfelelően homályos szabály lehetővé (kötelezővé) teszi azt, hogy „új kérdések” esetén újabb hivatali eljárás következzen. (Itt említendő még, hogy a Hivatalt semmilyen szabály nem köti az eljárás sebességének alakításában: a jelenlegi szabályok alapján a Hivatal addig és olyan gyorsan/lassan folytatja le a megsemmisítési eljárásokat, ahogy az jólesik.)
A Peró Gáz és Balla János ügye hasonlít a C-180/11. sz. Bericap ügyre, de míg ott egy használati minta oltalomról, addig itt egy szabadalomról van szó (P9500318 / 218362 lsz.). Egy gázórákkal összefüggő, 1995 februárjában bejelentett műszaki találmányra („házi gáznyomás-szabályozó állomás talapzata”) szabadalmi oltalmat jegyeztek be Balla úr részére a régi (1969-es) szabadalmi törvény alapján. Pár évvel később (2006-ban) a Peró Gáz Kft. a szabadalom megsemmisítését kérte a Magyar Szabadalmi Hivataltól (MSZH, ma SZTNH). A cég szerint a szabadalmaztatott találmány nem felel meg a szabadalmi bejegyzés feltételéül támasztott újdonság követelményének.
A megsemmisítési eljárásban először 2007 márciusában volt döntés: az MSZH első döntésével korlátozta a szabadalmi oltalmat. 2008. október 1-jén kelt végzésével a Fővárosi Bíróság hatályon kívül helyezte a hivatali döntést, a Hivatalt új eljárásra utasította [3.PK.22.530/2007/11]. A Hivatal előtt megismételték (folytatták) a megsemmisítési eljárást 2009-2010-ben, melynek végén (2010 decemberében) a második hivatali döntés ismét a szabadalom korlátozását rendelte el.
2011 januárjában a megsemmisítést kérő fél (Peró Gáz) jogi képviselője fordult ismét megváltoztatási kérelemmel a bírósághoz, vagyis a kérelmező nem elégedett meg a korlátozással, a szabadalom teljes megsemmisítését kívánta elérni. (Vagy tovább akarta húzni az eljárást. Az eljárás elnyújtása a megsemmisítést kérelmező félnek általában akkor szokott az érdekében állni, ha bitorlási per folyik ellene a szabadalom kapcsán. Amíg a megsemmisítés nem ér véget, a bitorlási per fel van függesztve.)
Az újabb bírósági fordulóban a Fővárosi Bíróság a szellemi tulajdonjogok érvényesítésére vonatkozó uniós szabályok értelmezését kérte az Európai Bíróságtól. A kérdések közül az első kettő megegyezett azzal, amit ugyanez a bíróság tett fel az Európai Bíróságnak a Bericap-ügyben egy évvel korábban. A harmadik kérdés más volt:
- a Bericap-ügyben az volt a kérdés tárgya, vajon a magyar bíróság egy másodjára megtámadott mintaoltalom esetében kizárhatja-e az újabb kérelem bizonyítékai közül azokat, amelyekre a használati mintaoltalom megsemmisítésére irányuló korábbi kérelemmel kapcsolatban már hivatkoztak;
- a frissebbik Peró Gáz ügyben az a kérdés, vajon az újdonság és a feltalálói tevékenység követelményei kapcsán a magyar bíróság mérlegelheti-e, hogy mi lesz a szabadalom elsőbbségének a napja (a bejelentés időpontjában hatályos jogszabályok megengedték a bejelentőnek, hogy a szabadalmi bejelentés műszaki tartalmát és az igényelt oltalom terjedelmét a bejelentés időpontja után bővítse).
Hogy mi lesz az Európai Bíróság döntése? Jelenleg nagyon úgy tűnik, hogy a 2013-ra vagy 2014-re várható EU ítélet tartalma nem csak nagy vonalakban, hanem gyakorlatilag szó szerint megjósolható.
„Minthogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló EU irányelv, a Párizsi Uniós Egyezmény és a TRIPS-egyezmény az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló megsemmisítési eljárásokban nem alkalmazandók, e rendelkezések nem tekinthetők olyanoknak, mint amelyek akadályozzák azt, hogy az ilyen bírósági eljárásokban a bíróságok
– mérlegelhessék, hogy megilleti-e a találmányt a bejelentés időpontjának elsőbbsége, avagy csak a módosítás időpontjának elsőbbsége illeti meg.”
Ez röviden azt jelenti: bármi is legyen a magyar bíróság gyakorlata szabadalmak megsemmisítésével kapcsolatos eljárásokban, az uniós joggal az semmiképpen nem lesz ellentétes, mivel az uniós jog nem terjed ki a megsemmisítés jogi szabályozására.
http://www.jogiforum.hu/hirek/28596
http://www.birosag.hu/resource.aspx?ResourceID=Bk_2012_9
https://szabadalom.blog.hu/api/trackback/id/tr594976159

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság