text:
 Embertelen fogva tartás | Szuverén
Csüllög Zsigmond ügyében a bíróság megállapította, hogy a kérelmezőt a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön különleges biztonsági körletében embertelen és megalázó körülmények között tartották fogva. Csüllögöt a legsúlyosabb, IV. biztonsági csoportba sorolták, ami a miniszteri rendelet alapján azoknál a bűnözőknél lehetséges, akiknek a fogva tartása a legnagyobb biztonsági kockázattal jár. Biztos, ami biztos, még különleges biztonságú körletbe is helyezték, ami azt jelenti, hogy a legsúlyosabb biztonsági csoportba tartozóktól is elkülönítve, még szigorúbb magatartási szabályok betartására kötelezték. Ez Sátoraljaújhelyen azt jelentette, hogy a zárka egyszemélyes volt, természetes fény egyáltalán nem, levegő is csak nagy ritkán jutott be, a vécé a zárkán belül nem volt elkülönítve, ráadásul nem volt sem ülőkéje, sem teteje, a fogvatartottat folyamatosan videokamerával figyelték, napi rendszerességgel vetették testüreg-motozás alá, miközben a zárkában alig tarthatott valamit magánál (még a könyvek számát is korlátozták). A zárkát csak kivételes esetben hagyhatta el, akkor is bilincsben. Még az orvosi vizsgálat is bilincsben zajlott.
A biztonsági csoportba sorolást három hónaponként felül kellett vizsgálni, a különleges biztonsági zárkába helyezést pedig három hónapra lehet elrendelni, igaz ez meghosszabbítható. Csüllög két évig volt ilyen körülmények között. Hogy mi indokolta az elhelyezést, azt nem mondták meg neki, mert az elhelyezésről szóló döntést nem kell indokolni, a szabadulása után pedig azt mondták, hogy az okok államtitoknak minősülnek. Így gyakorlatilag jogorvoslati joga sem volt.
A strasbourgi bíróság kimondta, hogy Csüllög Zsigmond esetében a magyar állam megsértette az embertelen és megalázó bánásmód tilalmát, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jogot. Az indokolás szerint az ügyben feltárt körülmények között senkit nem lehet fogvatartani, még a legelvetemültebb bűnözőket sem, teljes elszigetelést alkalmazni is csak kivételesen, átmeneti időszakra, indokolt és független jogorvoslati fórum előtt megtámadható határozattal lehet.
A másik ügyben a kérelmező, Szél László a Budapesti Fegyház és Börtön falai között töltötte tizenöt évre szóló büntetését. Közel két évet töltött egy olyan cellában, amelynek az egy főre jutó alapterülete 2,76 négyzetméter volt, majd megint majdnem két évet egy olyanban, ahol egy főre 3,1 négyzetméter jutott. Aztán átkerült egy huszonöt négyzetméteres cellába, ahol nyolcadmagával töltött el kilenc hónapot. A vécét valamennyi zárkában függöny választotta el a „lakótértől”.
A bíróság az ő esetében is megállapította, hogy a magyar állam megsértette az embertelen és megalázó büntetés tilalmát. A határozat szerint a börtönök túlterheltsége nem lehet indok arra, hogy az elitélteknek fizikális és mentális szenvedést okozzanak. A többszemélyes cellákban az egy elítéltre jutó terület négy négyzetméternél kisebb nem lehet. A bíróság kifejezetten felhívta a magyar hatóságokat arra, hogy sürgősen tegyék rendbe a magyarországi börtönviszonyokat.
A határozatok nyomán egyértelmű, hogy nemcsak a két hazai fegyházban működő különleges biztonságú zárkákat, hanem általában az elítéltek elhelyezését kell átalakítani és módosításra szorul a büntetés-végrehajtás jogorvoslati rendszere is.
A Belügyminisztérium és a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága a Csüllög-ügyben hozott döntést úgy kommentálta, hogy a fogva tartás jogszerű, szakszerű és ilyen bűnöző esetében szükséges volt, a börtönviszonyokon pedig már eddig is eleget változtattak. A magyar hatóságok azzal, hogy a nemzetközi fórum döntése ellenére is jogszerűnek tartják a Csüllöggel szembeni eljárást, nem tekintik magukra nézve kötelezőnek a bíróság döntésében foglaltakat és így az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményt sem, ami egyébként – ahogyan arra a Helsinki Bizottság is rámutatott – éppen úgy része a magyar jognak, mint mondjuk a Btk.
Egy jogállamban az állami szervek a strasbourgi bíróság ítéletét elfogadják, tiszteletben tartják és mindent megtesznek annak érdekében, hogy a jövőben ne sértsék saját állampolgáraik alapvető jogait. Ezzel szemben Magyarországon a kormányzat az európai értékekkel és intézményekkel szembeni ellenszenvét az alapvető szabadságjogok területére is kiterjeszti és megpróbálja fenntartani a jogellenes gyakorlatot, újra és újra megsértve az egyének jogait. A két ügy mintegy hétmillió forintjába került az adófizetőknek, és ha az állam hozzáállása nem változik, egy idő után több pénzt fizet ki kártérítésre, mint amennyibe a zárkák átalakítása kerülne.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A kvótaítélet és ami utána jöhet | 2017.09.04 | Bruxinfo Portál
A kvótaítélet és ami utána jöhet
címkék kvótaperkötelező menekültkvótaEurópai Bíróság
Jogilag ugyan tiszta helyzetet teremthet a kötelező menekültkvóta ügyében az Európai Bíróság szerdai döntése, de az ítélet végrehajtásáig még van lehetőség jogi és politikai manőverekre. A papírforma szerint a bírói testület elutasítja majd a magyar és a szlovák keresetet, de a közelmúltban éppen két hasonló témájú ügyben az Európai Bíróság a főtanácsnoki indítvánnyal ellentétes álláspontra helyezkedett.
A legtöbben arra számítanak, hogy az Európai Bíróság szeptember 6-ra beharangozott ítéletében a főtanácsnok július végi indítványával összhangban elutasítja majd a magyar és a szlovák kormány által a kötelező ideiglenes menekültkvótáról szóló tanácsi határozat megsemmisítése céljából benyújtott keresetet. Ha a papírforma érvényesül, fellebbezésnek nincs helye, és a magyar kormánynak a vonatkozó eljárások figyelembevételével elvileg be kellene fogadnia Olasz- és Görögországból 1294 menekültet.
A valóságban azonban nem ennyire egyértelmű a helyzet, hiszen egyfelől kevés kivétellel eddig egyetlen uniós tagállam sem teljesítette teljes mértékben a számára előírt menekültkvótát. Erre valószínűleg nem is lenne szükség, hiszen a kérdéses tanácsi döntésben foglalt 120 ezer főnél jóval kevesebb személy jogosult részt venni az ideiglenes áthelyezési mechanizmusban.
Másfelől a bírósági ítélet előreláthatóan nem teremt majd bizonyosságot abban a vitatott kérdésben, hogy tulajdonképpen meddig is kell alkalmazni a menedékkérők tagállamok közötti elosztásáról szóló döntést. A tanácsi határozat érvénye ugyanis két év után, szeptember végén lejár. És bár az Európai Bizottság jogi álláspontja szerint a határidő lejárta sem mentesíti a kormányokat a végrehajtás kötelezettsége alól, ezzel azonban mások nem szükségszerűen értenek egyet. Ad absurdum még az sincs kizárva, hogy ez a kérdés egy újabb jogi vita tárgyát képezi majd a jövőben.
Feltételezések szerint éppen ennek a problémának próbált elébe menni az Európai Bíróság, amikor késő ősz helyett szeptember 6-ra tűzte ki a kvótaperben az ítéletet. Korábban sokan értetlenkedtek amiatt, hogy a bírósági döntés csak a kétéves áthelyezési mechanizmus lejártát követően születik majd meg, tovább növelve ezzel a bizonytalanságot. Egy szeptember eleji ítélet – feltéve, hogy jogszerűnek minősíti a döntést - ezzel szemben megfigyelők szerint tiszta vizet önthet a pohárba.
Megjegyezendő, hogy a magyar kormány eredetileg kérvényezhette volna a tanácsi határozat felfüggesztését az ítélet meghozataláig a Bíróságtól, azonban nem élt ezzel a lehetőséggel. De, az is tény, hogy ezt nem lett volna könnyű elérni. Ez viszont források szerint egyúttal azt is jelenti, hogy a tagállamoknak már eddig is végre kellett volna hajtaniuk a tanácsi döntést az ideiglenes menekültkvótákról.
A főtanácsnoki indítványok és a bírósági ítéletek között általában több hónap szokott eltelni. Jelen esetben azonban alig több idő telik el egy hónapnál a kettő között, amiből egyesek arra következtetnek, hogy nem lesz érdemi különbség a kettő között. Márpedig Yves Bot főtanácsnok július végén pontról- pontra cáfolni igyekezett a magyar és a szlovák jogi érveket és a kereset elutasítását javasolta a taláros testületnek.
Mielőtt azonban bárki is eleve lefutottnak tekintené az ügyet, nem árt emlékeztetni rá, hogy ha az EB az esetek túlnyomó részében nem is szokott eltérni a főtanácsnoki indítványtól, fontos ügyekben ugyanakkor nem ritkán – mutatnak rá bírósági forrásaink. A közelmúltban, ráadásul éppen két menekültügyi perben az Európai Bíróság a főtanácsnoki véleménnyel ellentétes döntést hozott.
Szeptember 6. után az ítélettől függően több forgatókönyv is lehetséges.
A Bíróság igazat adhat a két kormánynak, és ebben az esetben Magyarország mentesülhet a végrehajtás alól. De, még egy, az Orbán-kormány számára kedvező ítélet esetén is vannak variációk. Az egyik, hogy a Bíróság az egész határozatot cakkul-pakkul megsemmisíti, és ebben az esetben az eddigi menekültáthelyezések jogszerűsége is megkérdőjeleződhet. De, éppen a jogi zűrzavar elkerülése végett a Bíróság úgy is dönthet, hogy a megsemmisítés nem visszamenőleges hatályú, viszont ezentúl nem kell alkalmazni.
Ha, mint annak nagyobb az esélye, a Bíróság az alperes EU-Tanácsnak ad igazat, akkor hazánknak végre kell hajtania az ítéletet.
Addig is még idén ugyanebben az ügyben megint megjárhatja az Európai Bíróságot a dosszié, de ott Magyarország már nem felperesként, hanem alperesként szerepelhet. Jelenleg a második szakasznál tart az a kötelezettségszegési eljárás, amit az Európai Bizottság indított Magyarország, Csehország és Lengyelország ellen a kvótadöntés végrehajtásának elmulasztása miatt. Ha csak a három ország meg nem hátrál, a Bizottság október tájékán az Európai Bírósághoz nyújthat be keresetet. Ebben az esetben nehéz elképzelni, hogy a taláros testület más következtetésre jutna, mint a szeptember 6-i ítéletében.
Ez a második per valószínűleg akkor is elhúzódhat jövő év áprilisa utánig (a magyar parlamenti választásokig), ha a Bizottság esetleg gyorsított eljárást kérne. Ha ez is elmarasztaló, akkor a Bizottság várhatóan fel fogja szólítani Budapestet, hogy meghatározott határidőn belül tegyen eleget az ítéletnek. Magyarország ugyan a Törvényszékhez benyújtott keresettel valamelyest húzhatja az időt, de szakértők szerint csak minimális mértékben.
Ha a magyar kormány nem tenne eleget a Bizottság felszólításának, akkor Brüsszel formailag egy újabb kötelezettségszegési eljárás elindításával pénzbírság kiszabását kérvényezheti az Európai Bíróságtól. Ebben javasolhatja büntetésként egy akár tízmillió eurókban mérhető átalányösszeg és egy periodikus (féléves rendszerességű) pénzbírság kiszabását.
A büntetés mindaddig érvényes, amíg a tagállam meg nem felel a bíróság ítéletének. De, ha a tagállam még ezek után sem lenne hajlandó változtatni a magatartásán, akkor a jogi eszközök kimerülnek és politikai szintre kerül az ügy. Hasonlóra eddig még nem volt precedens az EU gyakorlatában.
Bár a miniszterelnök korábban azt nyilatkozta, hogy a magyar kereset elutasítása esetén sem tenne eleget a tanácsi határozatnak, megfigyelők szerint egy bírósági ítélet végrehajtását megtagadni „nem lenne elegáns és bölcs dolog”. A bírósági ítélet végrehajtásában ugyanakkor még lehet mozgástér, amit a kormány adott esetben kihasználhat.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Árfolyamkockázat Archívum - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Tag Archives: Árfolyamkockázat
Árfolyamkockázat – új elszámolási törvényt!
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Árfolyamkockázat, CHF, Devizahitel, Elszámolási törvény, Európai Bíróság
loading… Árfolyamkockázat – új elszámolási törvényt! Európai Bíróság: Minden egyes ügyben vizsgálni kell, hogy a bank az árfolyamkockázattal kapcsolatban megfelelően tályékoztatta-e az ügyfelét! Új elszámoltatási törvény kell az árfolyamkockázatról?…
- Kiemelt hírek - Tagged: Árfolyamkockázat, Bank, Devizahiteles győzelem, Elvesztette a pert, jogerősen, megtévesztette, megtévesztették, ügyfelet
loading… A bank megtévesztette ügyfelét, így jogerősen elvesztette a pert. A Hiteles Mozgalom oldalán jelent meg az alábbi cikk! Ez úton is gratulálunk dr. Madari Tibornak! Fővárosi Törvényszék, mint másodfokú…
loading… DEVIZAHITELES BANKI ELSZÁMOLÁS 30 NAP ALATT! NCK előszó! Tisztelt olvasók! Az alább olvasható felhívást és a banki elszámoláshoz használható formanyomtatványt a Devizamentők Mozgalom juttatta el számunkra és az ő…
- Bulvár, Kiemelt hírek, Videotár - Tagged: Árfolyamkockázat, devizakárosultaknak, Dr. Ravasz László, egyenként, perel, pert, pert indít
A devizakárosultaknak egyenként kell pert indítaniuk Mit is mondott ki a Kúria? Mire volt jó ez az újabb Kúria – időhúzás? Erre vártak az átvert "deviza"-károsultak? A Kúria konzultációs…
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Árfolyamkockázat, bukott, Bukott a bank, Devizahitel, Erzsebet Szalagyi, Kitartás, kitartásra, megint
Devizahitel-megint bukott a bank! Bukott a bank és ráfázott a bahajtó cég! Érdemes tanulmányozni az alább látható ítéletet! ….sajnos még mindig rengeteg kitartásra van szükség! Szalagyi Erzsébet – Kedveseim! A…
Devizahitelek – tényleg van fény az alagút végén! [good_old_share] Kártérítési Ügyvéd. A magyar bíróságok is kezdik megérteni, hogy az árfolyamkockázatról való tájékoztatás nem volt megfelelő. Erste 2019 áprilisi jogerős ítéletből:…
A deviza károsultat az árfolyam kockázat nem terheli, a már befizetett többlet összeg visszajár. [good_old_share] Dr. Budaházi János ügyvédi iroda…Megúszható az árfolyamkockázat – A bíróságoknak nem szabad a fogyasztóval szemben…
KOMOLY DEVIZAHITELES VÁLTOZÁS VÁRHATÓ! [good_old_share] FONTOS! A PSZÁF korábban jelezte, hogy a bankoknak ilyen kockázatos kölcsönök esetén arról is tájékoztatni kellett volna az ügyfeleket, hogy ez egy olyan kockázatos konstrukció,…
Ha tisztességtelen az árfolyamkockázat, semmis a devizahiteles szerződés. Ez már most tisztán, és világosan megállapítható! [good_old_share] A devizahitelekkel kapcsolatban megtörtént a hatalmas áttörés. A Kúria végre kimondta az, amelyre a…
- Belföld, Haza Nem Eladó Mozgalom, Ti küldtétek - Tagged: adósra, Árfolyamkockázat, árrés, Az árfolyamkockázat nem hárítható az adósra, Devizahitel, Dzsupin Judit
Az árréssel és az adósra hárított árfolyamkockazattal is el kellett volna számoljon a Bank. [good_old_share] Ti üldtétek – AKI TUD JÖJJÖN VASÁRNAP ( HOLNAP ) A KOSSUTH TÉRRE. ( LEHET…
HITELÉRT MENTÜNK A BANKBA, DE VALAMI TELJESEN MÁST SÓZTAK RÁNK!
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: A nagy átverés, Árfolyamkockázat, bankba, Devizahitel, hitelért, mentünk, ránk sózták
HITELÉRT MENTÜNK A BANKBA, DE VALAMI TELJESEN MÁST SÓZTAK RÁNK! [good_old_share] DEVIZAHITEL?? SWAP ÜGYLETEKRŐL SZÓ SEM VOLT! Mi hitelért mentünk a bankba, és valami teljesen mást sóztak ránk… NCK…
DEVIZAHITEL SEMMISSÉGI OK. [good_old_share] Devizahitelesek Mentőöve Egyesület – Bankszövetség tájékoztatója a deviza alapú lakossági hitelek kockázatairól (2006. január). Szerintük nem volt mit tartanunk az árfolyamromlástól, sőt inkább erősödésre lehetett…
A KÚRIA VIZSGÁLÓDIK-AZ EU BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK KICSAVARÁSA A CÉL. [good_old_share] Reagálás arra a bejelentésre, miszerint átfogó, teljes körű vizsgálat indul! Árfolyamkockázat! A Kúria bekéri a perek aktáit! Dr. Marczingós…

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria KÚRIA Kúria


text:
A p e p rköl ö t l ség Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s - PDF
Download "A p e p rköl ö t l ség Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s"
1 A perköltség Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens
2 I. Perköltség Mindaz a költség, A perköltség fogalma ami a felek célszerő és jóhiszemő pervitelével kapcsolatban akár a bíróság elıtt, akár a bíróságon kívül merült fel II. Ide tartozik: - ügyvédi munkadíj, illeték, tanúdíj, ügygondnoki díj, elızetes levelezés költsége, stb. III. Nem ide tartozik: - fél munkadíja, pénzbírság, stb.
3 I. Fogalma: A perköltség elılegezése A költségek a felmerülésükhöz kapcsolódó - idıleges megfizetése II. Ki elılegezi a perköltséget? Fıszabály: mindenki a saját eljárásával felmerült vagy szükségessé vált költség elılegezésére köteles (aki az eljárást megindította, a bizonyító fél, stb.) Kivétel: 1. bizonyító fél ellenfele, méltányosságból 2. Akinek a perbeli cselekménye folytán az ügygondnok kirendelése szükségessé vált III. Mikor kell a perköltség elılegezésérıl dönteni? Fıszabály: a költség felmerülésekor Kivétel: 1. elızetes letétbe helyezés választható, ha valószínősíthetıen a költségek jelentısebb összeget érnek el; kötelezı szakértıi díj esetén 2. eljárást befejezı határozatban pl. ügygondnoki díj
4 I. Fogalma: A költségek végleges megfizetése II. Ki viseli a perköltséget? ld. Külön! A perköltség viselése III. Mikor kell a perköltség viselésérıl dönteni? Fıszabály: az ítéletben (eljárást befejezı egyéb határozatban) Kivétel: 1. Ha perben nem álló felet kell perköltségben marasztalni 2. Ha a perköltség viselése a felet pernyertességtıl függetlenül terheli IV. A bíróság hivatalból vagy kérelemre dönt a perköltség viselésérıl? Fıszabály: hivatalból Kivétel: 1. A pernyertes fél a perköltség tárgyában a határozathozatal mellızését kéri 2. Egyezség esetén
5 Ki viseli a perköltséget? I. Fıszabály a pervesztes fél (részleges pervesztesség részleges viselés) II. Kivételek - Az ügyész, a külön jogszabállyal erre feljogosított személy keresetének elutasítása esetén a perköltségek megfizetésére az állam köteles. - A tolmács költségeit az állam viseli. - A bíróság érdekkörében felmerült elhárítható ok következtében keletkezı költségeket az állam viseli. - Amely fél felesleges költségeket okoz, pernyertessége esetén sem igényelheti az ebbıl származó költségeinek megtérítését; és az ellenfél ebbıl eredı költségeinek megtérítésére kötelezhetı. - Ha az alperes a perre okot nem adott, és a követelést az elsı tárgyaláson azonnal elismeri, az alperes költségében a felperest kell elmarasztalni. - A közvetítıi eljárásban létrejött megállapodás (békéltetıtestületi eljárásban jóváhagyott egyezség) ellenére pert indító fél a per eldöntésére való tekintet nélkül kötelezhetı a költség megfizetésére - Ha a pernyertesség és pervesztesség aránya, valamint az elılegezett költségek összege között nincsen számottevı különbség, a bíróság úgy is rendelkezhet, hogy mindegyik fél maga viseli a saját költségét. - Ha a per kártérítésre irányul, vagy egyéb olyan követelés iránt folyik, amelynek összegszerő megállapítása bírói mérlegeléstıl függ, az ellenfelet akkor is kötelezni lehet a terhére megállapított marasztalási összegnek megfelelı perköltség megfizetésére, ha a bíróság a követelt összegnél kevesebbet ítélt ugyan meg, de a követelt összeg nem tekinthetı nyilvánvalóan túlzottnak.
6 I. Pertársak A perköltség viselés speciális Ha perköltségre jogosultak akinél felmerül Ha perköltségre kötelesek kényszerő pertársaság egyetemlegesen; esetei egyszerő pertársaság egyenlı arányban, kivételesen érdekeltségük arányában II. Beavatkozó Ha a beavatkozó által támogatott fél pernyertes: az ellenfelet a beavatkozó költségének megfizetésére is kötelezni kell. Ha a beavatkozó által támogatott fél pervesztes: függı beavatkozó: az ellenfélnek a beavatkozással felmerült költségtöbbletében a beavatkozót kell elmarasztalni; önálló beavatkozó: a beavatkozót az általa támogatott féllel egyetemlegesen kell kötelezni az ellenfél összes költségeinek megfizetésére -Ha a beavatkozás iránti kérelmet a bíróság elutasítja: a beavatkozót kell elmarasztalni abban a költségben, amelyet a beavatkozás az azt ellenzı feleknek okozott
7 Költségkedvezményekrıl 1. aki jövedelmi és vagyoni viszonyai folytán a perköltséget fedezni nem tudja, jogai érvényesítésének megkönnyítése végett - kérelmére - részleges vagy teljes költségkedvezmények illethetik meg 2. A fél számára teljes költségmentesség kivételesen és akkor engedélyezhetı, ha a várható perköltség összege elıreláthatólag lehetetlenné teszi a bírósághoz fordulást. 3. Akinek eltartásáról szülıje köteles gondoskodni, vagy aki házastársával együtt él, csak akkor részesíthetı költségmentességben, ha annak elıfeltételei mind reá, mind szülıjére, házastársára nézve fennállnak. 4. Nem részesíthetı költségmentességben a fél, ha perlekedése rosszhiszemőnek vagy már elıre teljesen eredménytelennek látszik; és akkor sem, ha mint engedményes lép fel, és valószínő, hogy az engedményezés a költségmentes perlés lehetıvé tételét célozta. 5. Pártfogó ügyvéd engedélyezése, a pártfogó ügyvéd díjazásának megállapítása a jogi segítségnyújtó szolgálat hatásköre.
8 Egyes költségkedvezmények 1. Teljes költségmentesség: mentesít a költségek elılegezése és viselése alól 2. Részleges költségmentesség: mentesít a költségek elılegezése és egyes költségeknek vagy a költségek meghatározott hányadának a viselése alól 3. Illetékmentesség mentesít az eljárási illeték elılegezése és viselése alól 4. Költségfeljegyzési jog mentesít a költségek elılegezése alól 5. Illeték-feljegyzési jog mentesít az eljárási illeték elılegezése alól! A költségmentesség ellenére is köteles a pervesztes fél viselni azellenfél javára megítélt perköltségeket és a végrehajtási eljárás költségeit
9 Költségkedvezmények csoportosítása Személyes Tárgyi Költségmentesség Bíróság engedélyezi: jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegét; aktív korúak ellátásában részesül; létfenntartása veszélyeztetett pl. gondnokság alá helyezési per; pszichiátriai betegek gyógykezelésével kapcsolatos bírósági eljárás Költségfeljegyzési jog Nincs! pl. bőncselekménnyel az életben, egészségben okozott kár megtérítése iránti per; gyermek elhelyezésével, tartásával kapcsolatos per; szülıi felügyeleti jog megszüntetése iránti per Illetékmentesség Illeték-feljegyzési jog Törvény határozza meg: állam, helyi önkormányzat, egyesület, alapítvány, Magyar Nemzeti Bank, közhasznú gazdasági társaság, stb. Bíróság engedélyezi: bíróság engedélyezi: az illeték elızetes megfizetése jövedelmi-vagyoni arányban nem álló megterhelést jelentene pl. áttételt elrendelı végzés elleni fellebbezés; kijavítás, kiegészítés tárgyában kérelem és jogorvoslat; költségkedvezmény tárgyában kérelem és jogorvoslat pl. közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti per; bőncselekménnyel okozott kár megtérítése iránti per; személyiségi jogi per
10 Perköltség-biztosíték Alkalmazásának feltétele A külföldi (nem EU állampolgár) felperes a perrel felmerülı költségek fedezése céljából az alperes kérelmére biztosítékot köteles adni Nem alkalmazható - eltérı nemzetközi megállapodás, viszonossági gyakorlat áll fenn; - a felperesnek az alperes által elismert követelése elegendı biztosítékul szolgál; - a felperes teljes költségmentességben részesült Ha a bíróság határozata ellenére a felperes perköltség-biztosítékadási kötelezettségének nem tesz eleget: a bíróság a pert megszünteti
11 Példa 1. A felperes Ft megfizetésére kérte kötelezni az alperest. A keresetlevélen lerótta a törvény szerinti kereseti illetéket. Képviseletében ügyvéd járt el, a munkadíjra vonatkozó külön megállapodást nem csatolt. A szakértıi bizonyítás Ft költségét a felperes elılegezte. Az alperest is ügyvéd képviselte, aki csatolta a megbízási szerzıdést, amely szerint a perbeli képviseletére Ft munkadíjban állapodtak meg. A felperes teljes egészében pernyertes. Hogyan rendelkezik a bíróság a perköltség viselésérıl?
12 Példa 2. A felperes Ft megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Személyes illeték-feljegyzési joga folytán a törvény szerinti kereseti illetéket nem rótta le. Képviseletében ügyvéd járt el, a munkadíjra vonatkozó külön megállapodást nem csatolt. A szakértıi bizonyítás Ft költségét a felperes elılegezte. Az alperest is ügyvéd képviselte, aki csatolta a megbízási szerzıdést, amely szerint a perbeli képviseletére Ft munkadíjban állapodtak meg. Az alperest a bíróság 80 % mértékő személyes költségmentességben részesítette. A felperes teljes egészében pernyertes. Hogyan rendelkezik a bíróság a perköltség viselésérıl?
13 Példa 3. A felperes Ft megfizetésére kérte kötelezni az alperest. A keresetlevélen lerótta a törvény szerinti kereseti illetéket. Képviseletében ügyvéd járt el, a munkadíjra vonatkozó külön megállapodást nem csatolt. A szakértıi bizonyítás Ft költségét a felperes elılegezte. Az alperest is ügyvéd képviselte, aki csatolta a megbízási szerzıdést, amely szerint a perbeli képviseletére Ft munkadíjban állapodtak meg. A felperes Ft részében pernyertes. Hogyan rendelkezik a bíróság a perköltség viselésérıl?
14 Példa 4. A felperes Ft megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Az illeték megfizetésére vonatkozó részleges költségmentessége folytán a kereseti illetéket nem rótta le. Képviseletében ügyvéd járt el, a munkadíjra vonatkozó külön megállapodást nem csatolt. A szakértıi bizonyítás Ft költségét fele-fele részben a felperes és az alperes elılegezte. Az alperest is ügyvéd képviselte, aki csatolta a megbízási szerzıdést, amely szerint a perbeli képviseletére Ft munkadíjban állapodtak meg. A felperes teljes egészében pervesztes. Hogyan rendelkezik a bíróság a perköltség viselésérıl?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
10. § (1) * Az ügyelosztási rend tartalmazza, hogy az adott bíróságon milyen összetételű és számú tanácsok működnek, a bírák, a tanácsok - ideértve a kirendeléssel foglalkoztatott bírákat is - és a törvényben meghatározott ügyben az egyesbíró hatáskörében eljáró bírósági titkárok melyik ügycsoportba tartozó ügyeket intézik, akadályoztatásuk esetén ki jár el helyettük, az ügyek elosztására melyik bírósági vezető jogosult, továbbá, hogy az ügyek elosztása milyen módon történik. Az ügyelosztási rend a tárgyalási tevékenységet folytató bírósági vezetők által tárgyalt ügyek körét és az ezekre vonatkozó elosztási módot is magában foglalja. Az ügyelosztási rend rögzíti mely tanácsok, bírák járnak el a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) szerinti gazdálkodással összefüggő kiemelt bűncselekmények miatt indult ügyekben.
(3) * Az ügyelosztási rend kialakítása során figyelembe kell venni az ügyek jelentőségét, munkaigényességét - különös tekintettel a gazdálkodással összefüggő kiemelt bűncselekmények miatt indult ügyekre -, az ügyérkezés statisztikai adatait, emellett törekedni kell az arányos munkateher megvalósítására is.
d) * joggyakorlat-elemzést folytat a jogerős vagy véglegessé vált határozattal befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát,
25. § * A Kúria az Alaptörvény 25. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatának ellátása körében jogegységi határozatokat hoz, joggyakorlat-elemzést folytat jogerős vagy véglegessé vált határozattal befejezett ügyekben, valamint elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé.
26. § (1) * Ha az ítélőtábla, a törvényszék, a közigazgatási és munkaügyi bíróság vagy a járásbíróság tanácsa, illetve egyesbírája valamely elvi kérdésben határozott és a határozata jogerőre emelkedett vagy véglegessé vált, köteles az elvi jelentőségű határozatot a bíróság elnökének bemutatni.
(3) * Ha a bíróság elnöke, az ítélőtábla vagy a törvényszék kollégiumvezetője, illetve a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője az (1) bekezdés szerinti határozatból, a bíróság által elintézett ügyekből, a bíróságokon lefolytatott vizsgálat alkalmával vagy más módon arról szerzett tudomást, hogy a vezetése vagy a felügyelete alatt álló, illetve a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumhoz tartozó bíróságon elvi jelentőségű döntés született, elvi kérdésben ellentétes gyakorlat alakult ki vagy ellentétes elvi alapokon nyugvó jogerős vagy véglegessé vált határozatokat hoztak, erről köteles a magasabb szintű bíróság elnökét - a határozatok és a szükséghez képest az egyéb iratok felterjesztésével - tájékoztatni.
e) * kijelöli - a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben foglaltak szerint - a Be. 680. § (4) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírákat és a bírósági közvetítői tevékenységet végző bírákat, valamint a törvényszék elnökének javaslatára a törvényszéken közigazgatási és munkaügyi ügyekben eljáró bírákat, továbbá dönt a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben foglaltak szerint a kijelölés megszüntetéséről,
Módosította: 2017. évi CXXX. törvény 95. § a), 2017. évi CXCVII. törvény 299. § a).
Módosította: 2017. évi CXXX. törvény 95. § b), 2017. évi CXCVII. törvény 299. § b).
Módosította: 2018. évi CXXII. törvény 4. § a).
Módosította: 2018. évi CXXII. törvény 4. § b).
Módosította: 2018. évi CXXII. törvény 4. § c).
Lásd: 12/2012. (X. 1.) OBH utasítás, 13/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 14/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 15/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 16/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 17/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 18/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 19/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 3/2019. (I. 24.) OBH utasítás, 5/2019. (II. 14.) OBH utasítás, 6/2019. (II. 27.) OBH utasítás
Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (2). Módosította: 2018. évi CXXII. törvény 4. § d).

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Lázár János :: Vakítóan fehér fogak, növényalapú fogfehérítő..
Hóhehér , fogak, olcsón, otthon, mellékhatások nélkül.. Kíméli a fogakat Növényi hatóanyag Nincs mellékhatása Tartósítót, adalékot nem tartalmaz Végy zsurlófüvet a herbáriában, ha szerencséd van gyűjtöttél tavaly. Tegyél bele a kávédarálóba 3 dkg-ot és őröld finom porrá. Ezután ezt szitáld át nagyon finom szitán. Keverd össze fele mennyiségű szódabikarbónával, jól keverd össze.. Fogmosáskor tegyél a porból a kefére és ezzel először moss fogat, utána öblíts.. Ezután
Vakítóan fehér fogak, növényalapú fogfehérítő..
szerda, 2015. április 15. 09:51
Sok boldog születésnapot kivánok!
péntek, 2015. február 13. 16:18 » Kásler Árpád az M1 Ma Reggel című műsorában [2015.02.13.]
Dr. Varga-Damm Andrea veszprémi terveiről - EchoTV (2015-02-09)
Andrea már 4:35 perctől nagyon okos.
szerda, 2014. október 1. 14:00 » Cikkek
Örök Hála és Tisztelet a Hősöknek
Szerző: Kásler Árpád :: Megjelent: 2013. október 23., szerda
A Haza Nem Eladó Mozgalom országszerte koszorúzással emlékezett meg 1956 hőseiről. Tatabányán, Szigetszentmiklóson, Békéscsabán, Békésen, Gyulán, Egerben, Aszódon, Gödöllőn, Gyálon, Székesfehérváron, Pásztón, Nyíregyházán, Debrecenben, Miskolcon, Gesztelyen és még számos településen.
szerda, 2014. szeptember 24. 22:06 » Gondolatok a néptöl
Szerző: Nagy Tibor (Vasas Pasas) :: Megjelent: 2013. december 6., péntek
Már nincs vissza út! A Haza Nem Eladó Mozgalom ujjá építi Magyarországot! Akik gáncsolnának, azok megbotlanak a saját lábaikban! Lassan szólunk mindenkinek, hogy mindenki értse! Csak lassan. Mert ha most mindent a nyakatokba zúdítanánk, akkor el sem hinnétek az igazságot. De mindennek napvilágra kell kerülnie, és napvilágra is fog! A Haza Nem Eladó Mozgalom, nem fog titkosítani semmit! Ebben biztosak lehettek!
A VÁLTOZÁS…….
A kormányok a háttérhatalom parancsa szerint működnek. Ezt elég gyakran halljuk és tudjuk, hogy így is van. Mostanában azonban egy olyan felülről jövő parancs igájában vergődnek, amit nem Sorosok vagy Rokkefellerek adtak ki, hanem egy teljesen ellenpólusú forrás, Kásler Árpád, aki a saját eladósításából finanszírozottan cafatokra tépte a janicsárok nyugalmát és vesszőfutásra ítélve őket rázza veri az uzsorakalózokat, minden hazatipró álmaikat sorra megtorpedózva.
Mára az államapparátus egy magyarázkodó kórussá vált, a NAV mentegetőzési fázisban pirul, a bírók arisztokratikus impotenciája nyilvánvaló, a főügyésznél a magyar igazságszolgáltatás többre menne egy másnapos sírásóval, a parlamenti mitugrászok Kásler átka alatt már egészen nevetségesek és bizonyítványukat Jehova sem mentheti meg.
A kisemberek bajnoka a mellette álló tényleges hatalmi háttérrel, a nemzet tisztességével az igazi és egyre inkább magára találó háttérhatalom.
Leválthatatlan félreállíthatatlan, felülérvelhetetlen, megkérdőjelezhetetlen. Ezért bokáznak egyre másra kényszeredetten a vesztükbe táncolók a mesék Kásler fújta csodasípjára leleplezetten, a nem miattuk tisztelt házban és az üssed üssed botocska még elő sem került. Amikor pedig előkerül, többé nekik nem lesz itt terülj terülj asztalka.
Ha a változást csak egy szóval jellemezhetném, azt mondanám: feltartóztathatatlan.
hétfő, 2014. szeptember 22. 11:40 » Gondolatok a néptöl
Szerző: Töviskesné Dsupin Judit Ibolya :: Megjelent: 2014. január 16., csütörtök
” 2002 – TŐL 2010 – IG ITT MINDENKI VÍGAN VETT FEL DEVIZAHITELEKET MOST MIKOR BAJ VAN, MINDENKI EGYIK NAPRÓL A MÁSIKRA VÁRJA A MEGOLDÁST ”
9 perctől riporter: magyar jog alapján nem lehetett döntést hozni?
navracsicsNavracsics: helyes, hogy megvárja az EB döntést pár hónapon belül megérkezhet az EB döntés egyoldalú szerződésmódosítás, ami a szerződési jog világában elállást eredményezhet az ügyfél nem mondhatta föl a devizahitel szerződést
riporter: májusig is elhúzhatja a döntéshozatalt az európai bíróság a várakozás elhúzódhat, egyoldalú kamatemeléseket nem vizsgálja az európai bíróság ezt a testület sajtóosztálya már leszögezte a kérdést törvényalkotással kell megoldani
Navracsics: ILYEN SZÉLESKÖRŰ TÁRSADALMI PROBLÉMÁT A JOGALKALMAZÁS NEM TUD KEZELNI, EHHEZ MÁR JOGALKOTÁS KELL, a Kúria jogalkotást akar de meg kell várni az EB döntését, meg kell várni a Kúria döntését 2002-TŐL 2010-IG ITT MINDENKI VÍGAN VETT FEL DEVIZAHITELEKET MOST MIKOR BAJ VAN, MINDENKI EGYIK NAPRÓL A MÁSIKRA VÁRJA A MEGOLDÁST. A devizahitelek így nem homogén kategória ezernyi különböző feltétel, meg kell találnunk az általános pontokat JOGALKOTÓ EGYEDI ESETEKRE NEM HOZHAT JOGSZABÁLYT.
NAVRACSICS: NAGYON FONTOS EGY JOGSZABÁLY SZEMPONTJÁBÓL, HOGY MELYIK SZERZŐDÉSEKRE ÉRVÉNYES JÖVŐBENI A KORÁBBAN MEGKÖTÖTT SZERZŐDÉSEKRE, A TÖRVÉNY HATÁLYBA LÉPÉSE IDŐPONTJÁTÓL, csak a lakáscélú szerződésekre vagy a szabad felhasználásúra is
riporter: EBBEN A CIKLUSBAN LESZ-E MEGOLDÁS
Navracsics: szeretnénk
árpádAha. Tehát akkor jogalkotást akarnak a probléma társadalmi súlyára való tekintettel. De nézzük, kinek okozott ez mindeddig problémát. Mivel a Bankok részéről, kölcsönszolgáltatásról lévén szó, a főszolgáltatás a szerződéskötés után kellett (volna) hogy megtörténjen. Tehát a bank a főszolgáltatását teljesítettnek tekinti. Ezt követte az Adós kötelezettségeinek számon kérése a pénzkölcsönnyújtásról szóló törvényhelyek alapul vételével: tőke-és kamatfizetés. Ehhez társult az árfolyam különbözet tőkére, kamatra történő felszámítása és a kereskedelmi árrés felmerülése a vételi és eladási ár alkalmazása miatt. Dupla-tripla törlesztő részletek. A folyamat zajlik, felmondások, végrehajtási záradékok, végrehajtások, perek sokasága, fizetési felszólítások kibocsátása a Bank részéről, ellentmondás az adós részéről, peresítés. Aztán FIZETÉSI FELSZÓLÍTÁS AZ ADÓS mint jogosult RÉSZÉRŐL, Bank általi ellentmondás, peresítés az Adós részéről. Aztán büntető feljelentések az adósok részéről, érdekvédelmi szervezetek által.
Azt mondja Navracsics Tibor, hogy ezernyi különböző feltétellel kötötték a hiteleket, és nem lehet jogszabályt hozni, csak ha a közös pontokat megtaláltuk. Az ezernyi eltérés a felek között a bank és az ügyfél eltérő igénye miatt vannak. Futamidő hossza életkortól függően, jövedelemtől függően. Kölcsönösszeg igény szerint. Tőketörlesztési moratórium az első időszakban. Kamat. Árrés mértéke, ami nem is merülhetett volna fel, ha maga a deviza lenne valóban rendelkezésre bocsátva, mert akkor a deviza konverzióval nem a nyilvántartásba vett követelés megállapítása történt volna forintra átszámítottan, mint ahogyan a Kúria elfogadta. Ez ekkor nem más, mint egy, a Bank által a forint vételárral megvett devizaösszeg jövőbeni követelése az adóstól egy másik típusú jogügylet keretében, amit úgy hívnak, hogy deviza adásvétel. De menjünk tovább.
Az azonosság itt van.
Az azonosság az, hogy egyetlen Bank sem bocsátotta az adós rendelkezésére azt a devizaösszeget, amit a kölcsönnyújtás törvényhelye szerint kamatokkal követel megfizetni.
Az is azonos, hogy mégis hitelfolyósításként könyvelte fel a forintot, mintha elegendő lenne a devizakövetelést megvenni deviza nélkül.
Az is azonos, hogy a valósan megtörtént devizavételtől eltérően hitelfolyósításként történő könyveléssel jogtalanul elindult a deviza kölcsöntőkeként történő követelése és a kölcsönkamat követelés, s a növekvő törlesztő miatt az árfolyam különbözet felszámításra került. És akkor most jogalkotáson van a sor az igazságügy miniszter és a Kúria szerint. Milyen jogot akarnak alkotni? Az Adósnak mindeddig a meglévő jogszabályok szerint kellett teljesíteni, adekvát módon a pénzkölcsönnyújtás törvényhelyei szerint és magát a pénztartozást a Ptk 231. §-a szerint, ami kimondja azt, hogy a devizában meghatározott pénztartozást forintra átszámítva kell megfizetni.
De ne torpanjunk meg. Ugyanis a Bankok esetén, akiknek most akadt gondjuk a sok per miatt, az Adósok fizetésképtelensége miatt, és az Európai Bíróság által meghozandó esetlegesen kellemetlen döntés miatt (az árrésre nézve még mindig nem tudjuk, mit fognak hozni, miközben tudjuk, hogy jogtalan, mert csak azért merült fel, mert a deviza nem volt benne a jogügyletben, EZÉRT A JOGÜGYLET KERETÉBEN MAGÁTÓL AZ ADÓSTÓL LETT MEGVÉVE, TEHÁT NEM A BANK ADTA A DEVIZÁT, HANEM, A BANK VESZI MEG ELŐRE AZ ADÓSTÓL, AKI KIFIZETI ÁTSZÁMÍTVA).
És a kereskedelmi árrés az nem más, mint a beszerzés és az eladás közötti haszon. Ezt minden boltos, kereskedő, Bankár tudja. Na de kérem. Most, amikor kiderül, hogy a Bankok csupán pénztartozást adtak meg az adósnak, de nem adtak kölcsönbe semmit, most meg a jogalkotással jönnek?
Nem kellene a hatályos törvényeket a bankokkal is betartatni?
Az Adósok kötelezése a tőke – és a kamatfizetésre akkor válhat jogossá, ha nem csupán veszik tőle a devizát, hanem a rendelkezésére is bocsátják. Ezt a pénzkölcsönnyújtást elrendelő törvényhelyek teszik kötelezővé. Mind ezidáig nem keletkezett meg a pénzkölcsön, mert egyetlenegy Bank sem bocsátotta az Adós rendelkezésére a devizát, csak követeli azt kölcsön jogcímen, azaz kamatokkal. A Ptk. 231. §-a a megkeletkezett pénztartozás megfizetésének módjáról rendelkezik, de a pénzkölcsönnyújtás törvényhelyei azok, amelyek mindkét fél kötelességéről rendelkeznek. A bankéról is! Ha itt jogalkotást akarnak, akkor két lehetőségük is van. Az egyik, hogy enyhítenek a terheinken, de ekkor nem mennek vissza időben a Bankok kötelességéhez, hiszen az már le van írva, csak nincs betartva. A másik, hogy visszamennek az időben is, és valamennyit visszakapunk, például a kereskedelmi árrést. A Bankok továbbra is élnek, de kérdés, hogy amit eddig tettek, azzal mi lesz. Valamint kérdés, hogy a lepusztult országban kinek lesz akár a fele mértékű törlesztőre is pénze. Hogy a hatályos törvények semmibe vétele ezzel meg fog történni, az biztos. Ez által az eddigi népnyúzással elvitt pénz a Bankoké marad, és az igazságszolgáltatásba vetett hite mindenkinek odalesz. A hatályos törvények alapján minden egyes szerződés esetén azonos módon sértették meg a Bankok a törvényt: nem szolgáltattak pénzkölcsönt, de kölcsönkamatot szedtek, és nem adóztak az árfolyam különbözet után, ami adásvételnél adóköteles lett volna. Mivel megkerülték a pénzkölcsönnyújtás törvényhelyét a pénzkölcsönnyújtási szolgáltatásuk során, de mégis hitelfolyósításként könyvelték le a folyósított forintot, sikeresen kifosztottak bennünket.
Ez a közös pont. Ezt akarják jogalkotással eltüntetni?
A jogalkotás jelenleg nem a társadalom legfőbb igazgatási eszköze, hanem politikai hatalmi eszközzé süllyedt.
hétfő, 2014. szeptember 22. 11:27 » Cikkek
Szerző: Kásler Árpád :: Megjelent: 2014. január 17., péntek
A tavalyi év utolsó hónapjaiban, közel egy tucat ügyben sikerült a végrehajtást felfüggesztetni bírósági perek megindításával. Ez mindenképp pozitív eredmény, ideiglenes megnyugvás és remény ezen családoknak. Érdekessége az ügyeknek, hogy Békés megyében kisebb a siker százalékosan és azonos ügyekben teljesen nyilvánvaló, hogy bíró függő, sok esetben egymással ellentétes ítéletek születnek.
Az idei (2014. január) első említésre méltó eredmény a Kunszentmiklósi Járásbíróságon történt, ahol a BAÉSZ által megírt ellentmondás folytán perré alakult az eljárás. A felperes az OTP Faktoring Zrt. volt aki határozott kereseti kérelmet terjesztett elő a BAÉSZ tagjával (szerintük adós – szerintünk kifosztott) szemben. Egy személyi forint kölcsönről volt szó CHF-ben nyilvántartva.
A követelést az OTP és Kereskedelmi Bank Nyrt. engedményezési nyilatkozattal ruházta át az OTP Faktoringra. (Csányi jobbkeze átadta a balkezének a jogtalan követelést), de egy vidéki karakán bíró elhajtotta őket a búsba azzal, hogy:
„A bíróság a felperes keresetlevelét idézés kibocsátása nélkül e l u t a s í t j a.”
…”– figyelemmel arra, hogy a „kifizetéskori forint-ellenérték” fogalma nem egyértelműen definiált – a bíróság a felperes keresetlevelét idézés kibocsátása nélkül elutasította.”
Vajon ilyenkor ízlelgeti-e Csányi a bukás zamatának illatát, amely egyre közelebbről csapdossa a fosztogatók nagy orrát?
Még egy mondat erejéig meg kell emlékeznem Kovács Levente, Bankszövetségi Főtitkár úrról is, aki a bankrobbantást követően úgy nyilatkozott, hogy a „devizaügy már kezd kifulladni”.
Szerintem kifulladásról akkor beszélhetünk, ha már a nép markának szorításától kezdenek kifulladni a fosztogató bankárok, de ez az én véleményem és nem biztos, hogy egyezik a Kovács úréval…
Ha már megemlékezés, akkor Navracsics miniszterelnök helyettes úr kijelentéséről sem feledkezhetünk meg.
A miniszter úr beszólt a kifosztottaknak:
„2002-TŐL 2010-IG ITT MINDENKI VÍGAN VETT FEL DEVIZAHITELEKET MOST MIKOR BAJ VAN, MINDENKI EGYIK NAPRÓL A MÁSIKRA VÁRJA A MEGOLDÁST”
A pofátlanságának nincs határa, azt látom de, hogy hülyének nézi az embereket az is biztos. Eddig azt kiabálták, hogy a hitelezés tartja életben a gazdaságot, most meg az a bajuk, hogy az általuk kínált szolgáltatást miért vették igénybe az emberek. Ezeknek tényleg semmi sem jó. Egy előző cikkemhez, az egyik hozzászóló azt írta, hogy „ezeknek már csak az ólom hiányzik az arcukból”, van neki némi igazsága, meg kell hagyni.
Egyik napról a másikra várjuk a megoldást? Miniszter úr, ide-s-tova négy éve züllesztik az országot a kétharmadjukkal, négy év az nem néhány nap, hanem sok embernek egy örökkévalóság.
A Fidesz alatt oly mértékben fosztották ki az embereket, hogy a kétharmaddal elzavart balliberálisok Gyurcsányostól, Bajnaistól megváltóként készülnek visszatérni. (Ramasz után szabadon).
De talán ebbe lesz beleszólása A Haza Nem Eladó Mozgalomnak és „vígan” fogjuk elzavarni Önöket, tisztelt arcátlanok, …na ne…, mondjuk ki nyugodtan, hogy pofátlanok!
szombat, 2014. szeptember 20. 22:58 » Cikkek
Hivatalosan is nyilvántartásba vették A Haza Nem Eladó Mozgalom Pártot!
A Nemzeti Választási Bizottság 40-es sorszámmal nyilvántartásba vette A Haza Nem Eladó Mozgalom Pártot, az új párt jelképpel (logóval) együtt, tehát a korábbi határozatukat – mely szerint a pártunk logója nem szerepelhetett volna a választólapokon – felülbírálta, és engedélyezte azt a tegnapi napon. Ezzel a Mozgalmunk és pártunk ellehetetlenítését elhárítottuk. Alig két héttel a hivatalos kampány megkezdése előtt az egyetlen járható utat választottuk.
A felvételeken látszik, hogy váratlanul érte őket az új jelkép bedobása. Előzőleg megterveztük és felkészülten mentünk. A délelőtt, még a bizottsági ülés előtt lezajlott „beszélgetést” követően kétszer hívtak fel telefonon a BRFK-tól, hogy mire számíthatnak délután? Elmondtam nekik is ugyanazt mint a videón és higgyék el a hangkitakarások nem trágár szavakat takarnak.
A lényeg, hogy menetelünk tovább megállíthatatlanul. Mindenki koncentráljon a munkára. Szervezzék meg előre, a szórólapok kihordásának menetét, csináljanak úti terveket, keressék fel minden létező ismerősüket, barátjukat és vonják be a munkába. A tét óriási.
szombat, 2014. szeptember 20. 22:42 » Gondolatok a néptöl
szerda, 2014. február 19. 11:52
Ángyán doktor sajnos egy esélytelen mozgalommal próbál nekifutni a választásnak
Az Élőlánc Magyarországért jelölteket állít az országgyűlési választásokon - jelentette be a volt agrárállamtitkár. Ángyán szeretettel kéri a szavazók támogatását.
A Tisztesség és Emberség Szövetsége mozgalom kezdeményezőjeként örömmel adom hírül, hogy a helyi közösségek akaratából, az ő képviseletükben és a TESZ mozgalom támogatásával az Élőlánc Magyarországért jelölteket állít az országgyűlési választásokon. Olyan jelölteket, akik a saját helyi és hivatásrendi közösségük képviseletére, boldogulásának szolgálatára teszik fel az életüket - írta szerda reggeli közleményében Ángyán József független országgyűlési képviselő.
Akik visszahívhatók, mert nem az országunkat kirabló gazdasági érdekcsoportokat kiszolgáló pártközpontoknak, hanem az őket küldő közösségeknek tartoznak elszámolással. Akik vallják, hogy az ember nem annyit ér, amennyi az összeharácsolt vagyona, hanem – Kodály Zoltán szavaival - annyit, "amennyit embertársainak használni, hazájának szolgálni tud". Akik szerint soha többé nem lehet törvényes az, ami erkölcstelen - olvasható a közleményben.
Nem csak a rossz és a még rosszabb közül lehet választani! Szeretettel kérem hát kedves mindnyájukat: előbb támogató aláírásukkal, majd szavazataikkal is segítsék jelöltjeinket, az Élőlánc listáját, és hívjanak erre másokat is - zárta közleményét Ángyán József.
péntek, 2014. szeptember 19. 23:43 » Gondolatok a néptöl
Hétfőn benyújtjuk a feljelentést
Szerző: Töviskesné Dsupin Judit Ibolya :: Megjelent: 2014. május 12., hétfő
Nagyon komoly gondolkodással állunk a kérdéshez mindannyian, ami az általunk beadandó feljelentést illeti.
Sokan érdeklődnek, ki csatlakozhat hozzánk, milyen iratokra van szükség, s hogy mit várhatunk a beadványtól.
A beadványtól nagyon sokat várhatunk, mert az általunk felmutatott iratanyag prezentálja azt, hogy Magyarország megszállása FOLYIK.
Évekig tartó, jelentősen növekvő havi törlesztéseink ellenére forintban számoltan többel tartozunk, mint amit a Bank folyósított számunkra.
Ezzel elérik azt, hogy a kölcsönnyújtás biztosítékait beválthatják, s a szétzüllesztett ingatlanpiac miatt semmiért értékesíthetik az ingatlanjainkat, s az így fennmaradó jelentős hátralékot a munkajövedelmünk, s a nyugdíjak megskalpolásával elveszik tőlünk.
Persze ha a végrehajtást követően tudunk hol lakni, és képesek leszünk munkába állni.
De ez nem érdekel senkit.
Mert mi van akkor, ha nem leszünk képesek dolgozni?
Akkor vége a családunk nyugalmának, a terveinknek.
És ha ők ezt akarják, akkor mi van?
Akkor nekünk kell jobban akarni azt, hogy mindez ne legyen így.
Ma egy kedves csatlakozó hölgy mesélte telefonon, hogy az egyik testvére alig merte megtartani a kisbabáját, mert félt, hogy hogyan tudják felnevelni.
Egy férfi azt mesélte, hogy a kamionparkját hétmillió forintért vette el a Lombard lízing, ami után ő már kifizetett 22 millió forintot, a kamionok 47 millióba kerültek, s jelenleg szerényen számolva is értek 30 millió forintot. Így a vállalkozása tönkrement, át lettek játszva a kamionok egy osztrák cégnek, s most a családi házát akarják elvenni a ” tartozás ” fejében.
Mindeközben a parlamentben Schiffer András azt mondta, hogy közjegyzői okiratba foglalt ténytanúsítványra alapozva nem volna szabad végrehajtást indítani.
Ha a ténytanúsítvány a valós adatot tartalmazná, azt, hogy a devizaösszegből nem állhat fenn tartozásunk, mert nem kaptuk meg, akkor nem volna gond.
De a közjegyzők által, a banki nyilvántartás alapján, a pénzmozgásokat igazoló bizonylatok nélkül készült ténytanúsítvány elmebeteg ötlet.
Elszámolás pénzösszegek összevetése nélkül?
Kölcsönkövetelés a kölcsön átadása nélkül?
Két fél elszámoltatása az egyik fél részvétele, bizonyítékai nélkül?
Ügyleti kamat kölcsön átadása nélkül?
Kereskedelmi árrés felszámítása deviza átszámításkor, miközben nincsen csak egy pénznem az ügyletben?
Fiatal anyáktól elvett házak, ahol a gyerekeiket szeretnék felnevelni?
Idős nyugdíjasok életének bizonytalanná tétele?
Magyarország elvétele a magyar emberektől?
péntek, 2014. szeptember 19. 23:44
kedd, 2014. május 13. 13:04
Kásler Árpádot jól becsapták. Mivel részt vett, mint párt elnök a választáson, szentesítette azt, hogy nem a népfölség, hanem a párt hatalom az irányadó, a kifogásolt deviza alapú hiteleknek közjegyzők általi ténykedésében.
- Bronz János felé kérdésem, hogy egyedül, avagy többedmagával teszi, tette meg a lépéseket?
(Módosítva: péntek, 2014. szeptember 19. 23:44)
péntek, 2014. szeptember 19. 21:14 » Gondolatok a néptöl
Szerző: Töviskesné Dsupin Judit Ibolya :: Megjelent: 2014. július 2., szerda
“Orbán Viktor miniszterelnök szerint a devizahitelek ügyében elfogadott kormányzati akciótervvel új korszak veheti kezdetét: a tisztességtelen bankok után eljöhet a fair bankok ideje. “
Eljöhet. Most jöhet el, amikor kifektettek minket.
Mert Orbán Viktor így akarta.
Csak a tisztességtelen bankok után jöhet el a fair bankok ideje.
De mivel büntető eljárásról szó sincsen, a tisztességtelen bankok elvégezték piszkos munkájukat, és folytathatják tovább.
Nem normálisak, az biztos.
“Itt lehet majd figyelembe venni a stabilitási szempontokat.
Végül pedig, remélhetőleg az év végéig, megszületik a devizahitelek kivezetéséről szóló jogszabály, és ez, a kölcsönök – bizonyos feltételek melletti – kötelező forintra váltása jelent majd teljes körű megoldást a hiteleseknek – ismertette a menetrendet
Orbán Viktor, aki szerint ennél a fázisnál lehet majd üzleti, bankstabilitási szempontokat figyelembe venni. Ugyanekkor kerülhet elő az állami szerepvállalás kérdése is – jegyezte meg.”
Kötelező forintra váltás.
Köteleznek arra, hogy miután a tisztességtelen bankok lenyúlták, amit le kell nyúlni, az állam kényszert alkalmazva engedi az ügyletet tovább folyni.
Ekkor fog nekik az állam besegíteni, hogy stabilak maradjanak.
Természetesen akiket ekkorra tönkretesznek, azok már nem számítanak. Azok vagyunk mi, akiknek már felmondták a szerződését vagy akiknél már végrehajtottak, vagy végrehajtás alá kerültek.
Tehát összefoglalnám magamnak, mert szét vagyok esve.
1. Előbb tisztességtelenül leraboltak
2. Felmondták a szerződésemet közjegyző előtt, miközben dupla törlesztőt fizettem az eredetihez képest
3. A közjegyző, aki közhiteles személy, egy banki kivonatomat nem nézett meg, miközben a szerződésben és a tartozáselismerőben le volt írva, hogy annak alapján és a bank belső nyilvántartása alapján fogja leigazolni, hogy a banki felmondáskor mennyi a hátralékom. Ja és a törvény is előírja azt, hogy a tartozás jogcíme nem változhat meg a tartozás elismerését követően (Ptk.242.§)
4. Ezzel szabad utat nyitott a végrehajtási kényszerrel történő teljes tönkretételemnek-végrehajtó elé lettem lökve minden ingó és ingatlan vagyonommal, és a kevés, minden jövőbeli béremmel, nyugdíjammal
5. És akkor eljött a fair bankok ideje, mert Orbán Viktor így akarta.
Eljöhetett volna előbb is, mert a Kúria döntését éppen nem veszik figyelembe, amikor forintosítanak, de most jött el, amikor ők akarták.
6. Miután tisztességtelen bankok a felmondás bekövetkeztéig hajszoltak, a közjegyző leigazolta kontroll nélkül, hogy lehet végrehajtás alá vonni minket, a Kúria kijelentette, hogy minden árfolyam kockázat az adóst terheli.
Ezek után a kormány azt mondja, hogy nem terheli minden árfolyam kockázat az adóst, és vissza kell neki adni az árrést és az egyoldalú kamatemelés összegét.
Annak az adósnak, akinek volt még annyi ereje, hogy mostanáig fizetett.
Akinek nem volt pénze, azt tönkretették, és ássa ki magának a sírt, mert van rá tanfolyam is.
Aki pedig eddig bírta, azt kötelezik rá, hogy forintosítva legyen a hitele,
- miután eladta amit el lehetett adni,
- kölcsönkérte a szüleitől barátaitól, amit kölcsön lehetett kérni,
- elvált vagy nem vált el és kiment külföldre hogy hazatolja a törlesztőre valót,
- nem ment el nyaralni telelni és nem festette ki a lakást,
- nem tartottak lagzit a gyerekének, mert nem volt rá való,
- nem beszélget a szomszédjával, mert az beszólt neki a hitele miatt,
- tönkrement a cége, mert a többi embernek sem volt pénze és nem volt megrendelése,
- nem tudta a gyerekét fizetős iskolába íratni, ha nem vették fel államilag finanszírozott szakra.
És akkor jött Orbán Viktor.
És segít. Annak, aki még él. A bankstabilitási szempontok
figyelembe vételéről és állami szerepvállalásról beszél.
És azt mondja, hogy ez a menetrend.
A FIDESZ és a bankok menetrendje.
Ki akar erre a vonatra felszállni?
Vagy aki felszállt nem akar leszállni?
Akit/akiket lelöktek, nem akarják a száguldó vonatot megállítani?
38 bejegyzés | 1 / 4 oldal

matches: bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria