text:
A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról 1991. évi IL. törvény | Nőicivilek.hu - Szervezetek a nőkért
A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról 1991. évi IL. törvény
Kulcsszavak: 1991. évi IL. törvény , jogszabály
Az Országgyűlés a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdálkodó szervezetek adósságának csődeljárásban, hitelezőkkel való egyezségkötéssel történő rendezése, ha pedig ez nem lehetséges, a fizetésképtelen gazdálkodó szervezetek felszámolás útján való megszüntetése és a hitelezői érdekek védelme érdekében a következő törvényt alkotja:
(1) E törvény szabályozza a csődeljárást, a felszámolási eljárást.
(2) A csődeljárás olyan eljárás, amelynek során az adós – a csődegyezség megkötése érdekében – fizetési haladékot kap, és csődegyezség megkötésére tesz kísérletet.
(1) E törvény hatálya a gazdálkodó szervezetekre és ezek hitelezőire terjed ki.
(4) E törvénynek a felszámolási eljárásra vonatkozó rendelkezéseit a külföldi székhelyű magyar vállalkozások magyarországi fióktelepeire a külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi képviseleteiről szóló törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(5) Az egyesületekre és az alapítványokra e törvényt akkor kell alkalmazni, ha az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény másképpen nem rendelkezik.
a) gazdálkodó szervezet: a gazdasági társaság, a közhasznú társaság, az ügyvédi iroda, a közjegyzői iroda, a szabadalmi ügyvivői iroda, a végrehajtói iroda, az európai részvénytársaság, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a vízgazdálkodási társulat (a víziközmű-társulat kivételével), az erdőbirtokossági társulat, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, az egyéni cég, az egyesülés, ideértve az európai gazdasági egyesülést is, az európai területi együttműködési csoportosulás, a egyesület, alapítvány, valamint mindazon jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, amelyek fő érdekeltségeinek központja a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió területén található;
b) adós: az a gazdálkodó szervezet, amely tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy előreláthatóan nem tudja kiegyenlíteni;
c) hitelező: a csődeljárásban és a felszámolási eljárásban – a felszámolás kezdő időpontjáig – az, akinek az adóssal szemben jogerős és végrehajtható bírósági, hatósági határozaton (végrehajtható okiraton) alapuló, nem vitatott vagy elismert, lejárt pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, továbbá a csődeljárásban az is, akinek a csődeljárás iránti kérelem időpontjában még le nem járt, de elismert pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van; a felszámolás kezdő időpontja után hitelező mindenki, akinek az adóssal szemben pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van (ideértve a bankgaranciából, biztosítói garanciából vagy biztosító által kiállított, készfizető kezességvállalást tartalmazó kötelezvényből származó, függő követeléseket is, amelyeknek beállta és esedékessége még bizonytalan), amennyiben az említett követeléseket a felszámoló nyilvántartásba vette;
d) gazdálkodó szervezet vezetője: közkereseti és betéti társaságnál az üzletvezetésre és képviseletre jogosult tag(ok), egyesülésnél, közös vállalatnál az igazgató, korlátolt felelősségű társaságnál az ügyvezető(k), részvénytársaságnál az igazgatóság vagy az alapszabályban az ügyvezetésre feljogosított személy(ek), egyéni cégnél a cégtulajdonos, ügyvédi irodánál, közjegyzői irodánál, szabadalmi ügyvivői irodánál az iroda vezetője, végrehajtói irodánál az irodavezető vagy irodavezető hiányában a tartós helyettes, szövetkezetnél az igazgatóság (ügyvezető igazgató) vagy az ügyvezető elnök, vízgazdálkodási társulatnál az igazgató (vállalati biztos), önkéntes kölcsönös biztosító pénztárnál az ügyvezető (ha a pénztár ügyvezetőt nem alkalmaz, az igazgatótanács), a magánnyugdíjpénztárnál az ügyvezető, alapítvány, egyesület képviselője, az Európai Unió más tagállamában bejegyzett gazdálkodó szervezet esetében a magyarországi nyilvántartásba bejegyzett, jognyilatkozat tételére jogosult személy, ilyen hiányában a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság nevében a hatóságok előtt vagy a polgári jogi kapcsolatokban eljáró személy;
f) EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam.
(1) A csődeljárás és a felszámolási eljárás körébe tartozik a gazdálkodó szervezet minden vagyona, amellyel a csőd- vagy a felszámolási eljárás kezdő időpontjában rendelkezik, továbbá az a vagyon, amelyet ezt követően az eljárás tartama alatt szerez.
(3) Nem tartozik a (2) bekezdés hatálya alá:
b) az állami tulajdonban álló erdő, továbbá jogszabályban meghatározott természetvédelmi oltalom alatt álló földterület (nemzeti park, fokozottan védett terület, nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó terület), külön jogszabályban meghatározott állami tulajdonban lévő műemlék, továbbá a vízitársulatok tulajdonában, vagyonkezelésében, használatában lévő vizek, vízilétesítmények és a vízitársulatoknak a közfeladatok ellátásához szükséges elkülönített vagyona;
c) a kárpótlás céljára elkülönített termőföld és a külön törvényben meghatározott földalap és a kárpótlási árverésre kijelöléssel nem érintett, illetve a kárpótlási árverésből visszamaradt földterület;
d) a gazdálkodó szervezet vagyonából az az ingatlan, amely — a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. törvény 7. § (1) bekezdésében foglaltak alapján — a Kormány által jóváhagyott jegyzékben szerepel;
e) a 38. § (6) bekezdése szerinti esetben a jogosult követelésének kielégítésére szolgáló összeg;
f) az adós munkavállalójának munkabéréből – külön jogszabály rendelkezései szerint – levont, valamint a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás tartama alatt levonásra kerülő szakszervezeti vagy egyéb érdek-képviseleti tagdíj.
(4) A Kormány által a rendkívüli időszakra rögzített hadiipari készletek abban az esetben vonhatók be a felszámolási eljárásba, ha a Kormány az állami vagyonkezelő szervezet kezdeményezésére a rögzítést feloldja. A vagyonkezelő szervezet a felszámoló megkeresésére 30 napon belül köteles nyilatkozni arról, hogy a rögzítés feloldását kezdeményezi-e. A rögzítés feloldásáról a vagyonkezelő szervezet kezdeményezésétől számított 60 napon belül a Kormány dönt. E törvény alkalmazásában hadiipari készlet alatt a hadiipari tevékenységhez szükséges tárgyi eszközöket és forgóeszközöket — ideértve a gyártási dokumentumokat is — kell érteni.
b) a munkavállalókat, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 18. §-ában meghatározott szakszervezeteket, az üzemi tanácsot (üzemi megbízottat), valamint az állami foglalkoztatási szervet a munkavállalókat érintő kérdésekről.
(1) A hitelezők érdekeik védelmére és képviseletük ellátására hitelezői választmányt alakíthatnak, amely figyelemmel kíséri a vagyonfelügyelő és a felszámoló tevékenységét, és a választmányt létrehozó hitelezőket képviseli a bíróság előtt, illetve a vagyonfelügyelővel, az ideiglenes vagyonfelügyelővel, a felszámolóval való kapcsolat során, továbbá gyakorolja az e törvényben meghatározott jogköröket.
(2) Minden adós gazdálkodó szervezetnél csak egy választmány működhet. Amennyiben a gazdálkodó szervezetnél több – az e törvény szerinti feltételeknek megfelelő – választmány alakul, azt kell hitelezői választmánynak tekinteni, amelyik a bírósághoz először jelenti be a megalakulását. Ha egyidejűleg több választmány jelentkezik, akkor azt kell hitelezői választmánynak tekinteni, amelyik több hitelezőt tömörít. A hitelezői választmány működtetéséhez később is csatlakozhatnak hitelezők.
(3) Csődeljárásban a választmány megalakításának feltétele, hogy azt a – 18. § (4)–(5) bekezdése szerint szavazati joggal rendelkező – hitelezők legalább egyharmada hozza létre, és ezek a hitelezők rendelkezzenek a szavazatok több mint felével. Ha a választmányt működtető hitelezők száma utóbb csökken, és ennek következtében az abban való részvételi arány már nem éri el az említett mértéket, a választmány az említett körülmény bekövetkeztétől számított 30. napon megszűnik, kivéve, ha az említett határidő lejárta előtt kellő számú hitelező csatlakozott.
(5) A választmány jogosultságait, a választmányt működtető hitelezők képviseletét, működtetése forrásainak biztosítását, a költségek előlegezésének és elszámolásának szabályait a hitelezők egymás között megállapodásban rögzítik. A választmány legalább három-, de legfeljebb héttagú lehet, és a választmányt működtető hitelezők elnököt is választhatnak. A választmány a megalakításáról, a működtetésében részt vállaló hitelezőkről, a választmány jogairól, a működtetésében részt vevő hitelezők képviseletéről – az erről készített jegyzőkönyv és megállapodás csatolásával – a megalakulását követő 3 munkanapon belül értesíti az adóst, a bíróságot, a vagyonfelügyelőt vagy a felszámolót. A választmány 5 munkanapon belül elfogadja az ügyrendjét. Az ügyrendben szabályozni kell a választmány döntéshozatalának eljárásrendjét és azt is, hogy a választmány döntéseihez, intézkedéseihez milyen módon kell kérni a választmányt működtető hitelezők véleményét.
(6) A választmány megalakításakor és működtetésekor a szavazati jog az azt működtető hitelezőket a 18. § (4)–(5) bekezdésében, illetve a 44. § (1) bekezdésében meghatározott módon illeti meg. A döntéseket nyílt szavazással, szavazattöbbséggel hozzák.
(7) A választmány tagja nem lehet az adós vagy a 12. § (2) bekezdés bc)–bd) pontja szerinti személy, illetve gazdálkodó szervezet esetén annak legalább többségi befolyással rendelkező tagja, vezető tisztségviselője, cégvezetője, felügyelőbizottsági tagja, könyvvizsgálója, valamint az említettek közeli hozzátartozója [Ptk. 685. §].
(8) A csődeljárás alatt létrehozott hitelezői választmány – a csődeljárást a 21/B. § szerint követő – felszámolási eljárásban tovább működhet. A választmánynak a hitelezők képviseletére szóló megbízatása megállapodással meghosszabbítható a csődeljárás vagy felszámolási eljárás jogerős befejezését követő időszakra is, amennyiben az az eljárások során kötött egyezség végrehajtásának ellenőrzése, valamint a hitelezők érdekeinek védelme érdekében indokolt.
(1) A csődeljárás és a felszámolási eljárás az adós – eljárás lefolytatására irányuló kérelem benyújtásának napján bejegyzett – székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) törvényszék (a továbbiakban: bíróság) hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe tartozó, nemperes eljárás. Ez az illetékességi szabály irányadó akkor is, ha az adós az eljárás alatt, az eljárást befejező végzés jogerőre emelkedéséig a székhelyét más cégbíróság illetékességi területére helyezi át. A más bíróságoknál benyújtott csődeljárások iránti kérelmeket hivatalból el kell utasítani, vagy a már megindult eljárásokat meg kell szüntetni, a felszámolási eljárás iránti kérelmeket pedig az illetékes bírósághoz kell áttenni.
(2) A Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendeletének hatálya alá tartozó és nem Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezet [3. § (1) bekezdés a) pont] ellen megindított főeljárás vagy területi eljárás lefolytatására a Fővárosi Törvényszék rendelkezik kizárólagos illetékességgel.
(3) Azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket e törvény külön nem szabályoz, a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezései – a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel – megfelelően irányadóak azzal, hogy – a 6/A. § esetén kívül – a csődeljárásban felfüggesztésnek, félbeszakadásnak és szünetelésnek, a felszámolási eljárásban pedig félbeszakadásnak nincs helye.
(4) A csődeljárásban az adóst, a hitelezőt és a vagyonfelügyelőt, a felszámolási eljárásban az adóst, a hitelezőt és a felszámolót kell félnek tekinteni. Ha a vagyonfelügyelő vagy a felszámoló tevékenysége vagy mulasztása harmadik személy jogát, jogos érdekét is érinti, az e személy által benyújtott kifogás (51. §) elbírálása során a kifogás előterjesztője is félnek minősül.
(5) 2012. június 30-ától a bíróság és a felek közötti írásbeli közlésekre a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Természetes személyek esetén a beadványokat és más hivatalos iratokat papír alapon is be lehet nyújtani, illetve kézbesíteni.
(1) Csődeljárás és felszámolási eljárás nem indítható meg, ha a büntetőügyben a jogi személlyel szemben intézkedés alkalmazásának lehet helye, és erről a büntetőügyben eljáró bíróság vagy ügyész a bíróságot [6. § (1) bekezdés] értesítette.
(2) A megindult csődeljárást, felszámolási eljárást a büntető ügyben eljáró bíróság határozatának jogerőre emelkedéséig, illetőleg a büntetőeljárás során alkalmazott intézkedés végrehajtásának befejezéséig fel kell függeszteni.
(3) Ha az (1)–(2) bekezdés rendelkezései a hitelezők követelésének teljesülését jelentősen késleltetné vagy veszélyeztetné, a vádirat benyújtásáig az ügyész, azt követően a bíróság engedélyezheti a csődeljárás és a felszámolási eljárás megindítását, illetőleg folytatását.
(1) A Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió más tagállamában megindított fizetésképtelenségi eljárás során kijelölt felszámoló kérheti, hogy a bíróság rendelje el a fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat, illetve a felszámolót kijelölő határozat lényeges tartalmának a Cégközlönyben való közzétételét.
(1) Ha az adósnak, aki ellen a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió más tagállamában főeljárás indult, Magyarországon ingatlan vagyona vagy egyéb, közhitelű nyilvántartásba bejegyzett vagyona vagy telephelye van, a főeljárás során kijelölt felszámoló köteles kérni, hogy a bíróság rendelje el a főeljárást megindító határozat tényének bejegyzését az ingatlan-nyilvántartásba, illetve egyéb közhitelű nyilvántartásba. A felszámoló felel az ennek elmulasztásával okozott kárért.
A 6/B. és a 6/C. §-ok szerinti kérelmet a Fővárosi Törvényszékhez kell benyújtani, amely nemperes eljárásban dönt a kérelemről a beérkezéstől számított legfeljebb 30 napon belül, a 6/B. § szerinti kérelem esetében az igények bejelentésére a közzéteendő határozatban előírt határidők figyelembevételével. A határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A DK képviselői visszatértek az MTVA épületébe
19.09.28 11:22 Baleset-bűnügy
Miután a bíróság kimondta, hogy nem dobhatták volna ki az ellenzéki országgyűlési képviselőket tavaly decemberben az MTVA épületéből, a Demokratikus Koalíció parlamenti képviselői visszatértek az MTVA épületébe, hogy egy nyilatkozatot beolvassanak. A párt Facebook-oldalán élőben közvetítették az eseményt:
Kunigunda utcai csata: megnyerték a pert az ellenzéki képviselők az Mtva ellen
19.09.27 15:26 Baleset-bűnügy
Nem kaphatott volna birtokvédelmet az óbudai jegyzőtől az állami média. Az ítélet nem jogerős.
Vadaiék az MTVA székházánál jártak, ismét ellenzéki cirkusz várható?
19.09.28 13:19 Baleset-bűnügy
Az ellenzéki politikusok azonnal elkezdték fenyegetni a közmédiát, az MTVA egyik jogi képviselője szerint viszont tévesen értelmezik az ítéletet. A DK már meg is jelent a székháznál.
19.09.28 14:50 Baleset-bűnügy
A pénteki fenyegetés után, az MTVA Kunigunda utcai székházához vonultak a Gyurcsány párt politikusai.
Engedett az MTVA az elveszített per után, az M1-en állítólag felolvassák a DK nyilatkozatát
19.09.28 12:49 Baleset-bűnügy
Pénteken bíróság mondta ki, hogy a 2018 december 16-i tüntetés nyomán az ellenzéki képviselők teljesen jogszerűen mentek be az MTVA székházába, és akartak élni a törvényben rögzített tájékozódási és ellenőrzési jogukkal. Ezután a Demokratikus Koalíció jelezte, hogy a politikusai újra megpróbálnak bejutni az épületbe, hogy…
19.09.27 15:18 Baleset-bűnügy
Elutasítják az MTVA birtokvédelmi eljárási kérelmét – hirdette ki az elsőfokú ítéletet a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság a 2018. december 16-án az MTVA székházába belépő ellenzéki parlamenti képviselők ügyében. Az MTVA a területén tartózkodó képviselők ellen birtokvédelmi eljárást kezdeményezett a kerületi jegyzőnél,…
19.09.27 18:36 Baleset-bűnügy
Törvénytelen volt az MTVA Kunigunda utcai székházából kidobni a parlamenti képviselőket
19.09.28 14:11 Budapest 03. ker
Az elsőfokú bíróság pénteken hatályon kívül helyezte Kiss Anita jegyzőnő 2018 decemberében hozott birtokvédelmi végzését, az ugyanis ellentmondott a jogszabályoknak. Ez azt jelenti, hogy törvénytelen volt az MTVA Kunigunda utcai székházából kidobni / kidobatni Szél Bernadett és Hadházy Ákos független országgyűlési képviselőket, amit Kiss…
19.09.27 16:45 Baleset-bűnügy
Döntött a bíróság: joguk volt az országgyűlési képviselőknek az MTVA Kunigunda utcai épületében tartózkodni 2018. decemberében.
Nem dobhatták volna ki az ellenzéki képviselőket tavaly az MTVA-ból
19.09.27 15:42 Baleset-bűnügy
A bíróság indoklása szerint a képviselők jogszerűen és jóhiszeműen léptek be és maradtak bent az épületben. Az ítélet nem jogerős.
Bíróság: Nem dobhatták volna ki a képviselőket az MTVA-székházból
19.09.27 20:11 Baleset-bűnügy
Jogosultak voltak belépni a közmédia területére.
Újra megpróbálták: ellenzéki képviselők megint be akartak jutni az Mtva-ba
19.09.28 12:55 Baleset-bűnügy
"Közmédia! Akkor hamarosan újra nálatok" - a DK beváltotta ígéretét.
19.09.28 07:43 Baleset-bűnügy
Elsőfokú ítélet született abban a perben, amely azután indult, hogy decemberben több ellenzéki képviselő bement a közmédia épületébe. A bíróság elutasította a kerületi jegyző birtokvédelmi határozatát. Az ellenzéki politikusok azonnal elkezdték fenyegetni a közmédiát. Az MTVA egyik jogi képviselője szerint viszont tévesen értelmezik az ítéletet. Az
Kapott egy tockost a bíróságtól az MTVA
19.09.27 22:58 Baleset-bűnügy
Súlyos hibákat vétett az MTVA amikor kidobta az ellenzéki politikusokat. Végre az is világossá vált a politikusoknak joga van bemenni a közmédia épületébe. Az első fokon eljáró bíróság megváltoztatta az óbudai jegyző tavaly decemberi birtokvédelmi határozatát, amit az ellenzéki országgyűlési képviselők ellen kért az MTVA, és elutasította azt. Az ít
Továbbra sem léphetnek be képviselők korlátlanul közintézményekbe
19.09.27 21:27 Baleset-bűnügy
Elsőfokú ítélet született abban a perben, amely azután indult, hogy decemberben több ellenzéki képviselő bement a közmédia épületébe.
Újabb ostromra indulnak a közmédia épülete ellen az ellenzéki képviselők
19.09.28 12:02 Baleset-bűnügy
A bíróság, egyelőre nem jogerős döntése után teljes egyetértésben máris kinyilatkoztatták az ellenzéki képviselők, hogy mihamarabb újra megjelennek és behatolnak a közmédia épületébe.
19.09.28 11:05 Baleset-bűnügy
Nem dobhatták volna ki az ellenzéki képviselőket az MTVA-ból
19.09.27 17:00 Baleset-bűnügy
Az elsőfokú bíróság megváltoztatta az óbudai jegyző tavalyi birtokvédelmi határozatát.
A bíróság kimondta, hogy nem dobhatták volna ki az MTVA-ból az ellenzéki képviselőket
19.09.27 16:41 Baleset-bűnügy
A képviselőknek jogában állt bemenni az épületbe, az állami média működése nem volt veszélyben.
19.09.27 16:17 Baleset-bűnügy
Elvesztette az állami tévé azt a pert, amelyet az ellenzéki képviselők indítottak, miután tavaly decemberben kidobták őket a Kunigunda utcai épületből.
Nem dobhatták volna ki tavaly a köztévéből az ellenzéki képviselőket
19.09.27 15:31 Baleset-bűnügy
Első fokon döntött így a bíróság. Elutasította az első fokon eljáró bíróság az óbudai jegyző tavaly decemberi birtokvédelmi határozatát, melyet az ellenzéki országgyűlési képviselők ellen kért az MTVA. A bíróság indoklása szerint az épületből nem dobhatták volna ki a képviselőket. A döntés nem jogerős. Az ügy középpontjában az MTVA…

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tempo híroldala - Hírek: 769.)MKK Zrt. feljelentve, lásd az utolsó bekezdést
Tárgy: Előkészítő irat, kizárási indítvány, feljelentés megtételére történő felhívás a Be. 171. § (2) bekezdése alapján
Alulírott .............................................né jogi képviselő nélkül eljáró alperes, kérem, hogy a T. Bíróság a 2017. február hó 27 napjának 13:30 órájára kitűzött tárgyalást az esetleges távollétem esetén is megtartani szíveskedjék.
A kizárási indítványom indoka, hogy a T. Bíróság okán alperesem a Győri Törvényszék a P.21.807/2015. Számú ügyből kifolyólag (Pp. 13. § (1) bekezdés a) pontja).
Jogi képviselő nélkül eljáró félként kérem, hogy a T. Bíróság a felperes előadásait tegye a jegyzőkönyv részévé, illetve a bíróság által feltett kérdésekre 15 napos határidővel érdemi válaszaimat nálamnál jogi ügyekben jártasabb személy, illetve az interneten történő jogi tájékozódás igénybevételével elő tudjam terjeszteni, - és részemre azt akár elektronikus úton a .......................@gmail.com email címre megküldeni –, mivel arra a tárgyaláson jogi képviselő nélkül, jogvégzettség nélkül improvizálva amúgy sem sem lennék képes.
A Budai Központi Kerületi Bíróság csatolt végzése a forintos hitelekre vonatkozóan is tartalmazott megfelelő hivatkozásokat, illetve jelen ügyben is alkalmazandó jogszabályi helyeket, a hitelképesség vizsgálat a forintos kölcsönöknél is kötelező.
Osztom a felperes álláspontját a tekintetben, hogy az alperes fizetőképességének megállapítása az üzleti kockázat körébe esik, ezért a felperesnek kell viselni a kockázatot, ha nem kötött ki folyósításkor biztosítékot, úgy a felelőtlen hitelkihelyezés miatti esetleges kárát viselnie kell, a semmis szerződéssel a másik félnek okozott kárt pedig meg kell térítenie.
A felperes elismeri a 2016. okt. 24-i keltezésű előkészítő irata második oldalán, hogy a szerződéskötéskor hatályos általános szerződési feltételek 3.1. szerint a bank a szerződés megkötése előtt megvizsgálja az ügyfél hitelképességét, és ennek függvényében saját hatáskörében dönt a kihelyezésről, vagy a visszautasításról, nyilván a saját kockázatára.
A hivatkozott felperesi előkészítő irat utolsó mondatában is szerepel, hogy az alperes fizetőképességének megítélése üzleti kockázat körébe esik, akkor ez alapján is a felperes viseli a kockázatot.
Tudomásom volt róla már korábban is, hogy a felperes (MKK Zrt.) aki közpénzből gazdálkodó 100%-ban állami tulajdonú cég, fedezetlen és ezáltal behajthatatlan követeléseket vásárol, viszont most már bizonyítékkal is rendelkezem, mivel a jelen per tárgyát képező velem szembeni követelést is bizonyíthatóan megvásárolták, ezért kérem, hogy a haladéktalanság elvére is figyelemmel a T. Bíróság tegyen eleget a Be. 171. § (2) bekezdése szerinti feljelentési kötelezettségének, hűtlen kezelés és más kapcsolódó bűncselekmények elkövetésének megalapozott gyanúja miatt.
· BorbelyJozsef - 2017.02.25. 23:20:59 ·
0 hozzászólás · 205 megnyitás
3,172,141 egyedi látogató

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Az Európai Unió C 95/2017
T-828/14 és T-829/14. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 16-i ítélete – Antrax It kontra EUIPO – Vasco Group (fűtőberendezésekhez szolgáló termoszifonok) (Közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési eljárás — Fűtőberendezésekhez szolgáló termoszifonok ábrázolásából álló lajstromozott közösségi formatervezési minta — Korábbi formatervezési minták — Jogellenességi kifogás — A 216/96/EK rendelet 1d. cikke — Az Alapjogi Charta 41. cikkének (1) bekezdése — A pártatlanság elve — A fellebbezési tanács összetétele — Megsemmisítési ok — Az egyéni jelleg hiánya — A 6/2002/EK rendelet 6. cikke és 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Az EUIPO fellebbezési tanácsa határozatát hatályon kívül helyező ítélet EUIPO által történő végrehajtása — A technika állásának telítettsége — Az értékelés időpontja)
T-98/15. sz. ügy: A Törvényszék 20217. február 16-i ítélete – Tubes Radiatori kontra EUIPO – Antrax It (Fűtőberendezések) (Közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési eljárás — Fűtőtestet ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minta — Korábbi formatervezési minta — Megsemmisítési ok — Az egyéni jelleg hiánya — A 6/2002/EK rendelet 6. cikke és 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Az EUIPO fellebbezési tanácsa határozatát hatályon kívül helyező ítélet EUIPO által történő végrehajtása — Meghallgatáshoz való jog — A Törvényszék hatályon kívül helyező ítéletét követő felhívás bizonyítékok és észrevételek előterjesztésére — A technika állásának telítettsége)
T-271/15. P. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 9-i ítélete – LD kontra EUIPO (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Értékelési jelentés — A 2011/2012-es értékelési év — A tények elferdítése — Jogi hiba — Bizalommal való visszaélés — Jogos bizalom)
T-568/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 15-i ítélete – Morgese és társai kontra EUIPO – All Star (2 STAR) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A 2 STAR európai uniós ábrás védjegy bejelentése — ONE STAR korábbi európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)
T-688/15. P. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 14-i ítélete – Schönberger kontra Számvevőszék (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Előléptetés — 2011. évi előléptetési időszak — A felperes AD 13 besorolási fokozatba történő előléptetését mellőző határozat — A Törvényszék általi visszautalást követően a kereset első fokon történő elutasítása részben nyilvánvaló elfogadhatatlanság, részben nyilvánvalóan megalapozatlanság miatt — Az előléptetésre vonatkozó kilátás)
T-15/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 14-i ítélete – Pandalis kontra EUIPO – LR Health & Beauty Systems (Cystus) (Európai uniós védjegy — Megszűnés megállapítása iránti eljárás — Cystus európai uniós szóvédjegy — A megszűnés részleges megállapítása — A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja — A védjegy tényleges használatának hiánya)
T-30/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 15-i ítélete – M. I. Industries kontra EUIPO – Natural Instinct (Natural Instinct Dog and Cat food as nature intended) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A Natural Instinct Dog and Cat food as nature intended európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi INSTINCT és NATURE’S VARIETY európai uniós szóvédjegyek — A korábbi védjegy tényleges használata — A használat jellege — A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése — A 2868/95/EK rendelet 22. szabályának (3) és (4) bekezdése)
T-270/16. P. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 14-i ítélete – Kerstens kontra Bizottság (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — A kereset első fokon történő elutasítása — A közszolgálat méltóságával ellentétes aktusok — Más tisztviselőre vonatkozó sérelmes kijelentések terjesztése — Fegyelmi eljárás — A tények elemzésén alapuló vizsgálat — Megrovás — Eljárási szabálytalanság — A szabálytalanság következményei)
HL C 46., 2017.2.13.
A Törvényszék (első tanács) T-326/14. sz., Novomatic kontra EUIPO – Granini France (HOT JOKER) ügyben 2016. április 19-én hozott ítélete ellen a Novomatic AG által 2016. június 17-én benyújtott fellebbezés
(C-342/16. P. sz. ügy)
Fellebbező: Novomatic AG (képviselő: W. Mosing Rechtsanwalt)
A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Granini France
A Bíróság (tizedik tanács) a 2016. december 6-i végzésében megállapította, hogy a fellebbezés elfogadhatatlan.
A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-144/15. sz., L'Oréal kontra EUIPO – THERALAB (VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA) ügyben 2016. április 28-án hozott ítélete ellen a L’Oréal SA által 2016. július 4-én benyújtott fellebbezés
(C-371/16. P. sz. ügy)
Fellebbező: L’Oréal SA (képviselő: J. P. Mioludo advogado)
2016. december 8-i végzésével az Európai Bíróság (nyolcadik tanács) a fellebbezést elfogadhatatlannak nyilvánította.
A Törvényszék (negyedik tanács) T-62/15. sz., Market Watch kontra EUIPO – El CORTE INGLÉS (MITOCHRON) ügyben 2016. május 13-án hozott ítélete ellen a Market Watch Franchise & Consulting Inc. által 2016. július 15-én benyújtott fellebbezés
(C-401/16. P. sz. ügy)
2016. december 1-jei végzésével az Európai Bíróság (tizedik tanács) a fellebbezést elfogadhatatlannak nyilvánította.
A Törvényszék (hatodik tanács) T-581/15. sz., Syndial kontra Bizottság ügyben 2016. május 25-én hozott végzése ellen a Syndial SpA – Attività Diversificate által 2016. július 22-én benyújtott fellebbezés
(C-410/16. P. sz. ügy)
Fellebbező: Syndial SpA (képviselők: L. Acquarone, S. Grassi ügyvédek)
2017. február 9-i végzésével a Bíróság (kilencedik tanács) elutasította a fellebbezést, és a Syndial SpA – Attività Diversificatét kötelezte saját költségeinek viselésére
2016. július 27-én benyújtott kereset – Mauro Infante kontra Olasz Köztársaság
(C-469/16. sz. ügy)
Felperes: Mauro Infante (képviselő: M. Iervolino ügyvéd)
2016. december 13-i végzésével a Bíróság (tizedik tanács) megállapította, hogy az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a kereset elbírálására, és elrendelte, hogy Mauro Infante maga viseli saját költségeit.
A Törvényszék (negyedik tanács) T-727/14. sz., UNIVERSAL PROTEIN SUPPLEMENTS kontra EUIPO – H YOUNG HOLDINGS (ANIMAL) ügyben 2016. június 29-én hozott ítélete ellen a Universal Protein Supplements Corp. által 2016. szeptember 7-én benyújtott fellebbezés
(C-485/16. P. sz. ügy)
Fellebbező: Universal Protein Supplements Corp. (képviselő: S. Malynicz QC)
A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), H Young Holdings plc
A Bíróság (nyolcadik tanács) 2017. január 31-i végzésében megállapította, hogy a fellebbezés elfogadhatatlan.
A Bundesfinanzgericht (Németország) által 2016. december 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Kreuzmayr GmbH
(C-628/16. sz. ügy)
Az alapügyhöz hasonló olyan esetben, amikor X1 adóalany A tagállamban raktározott áruval rendelkezik, és X1 ezt az árut eladta X2 adóalanynak, X2 pedig arról tájékoztatta X1-et, hogy B tagállamba fuvarozza az árut, és X2 a B tagállamban kapott héa-azonosítószámát adta meg X1-nek,
továbbá X2 ezt az árut újraértékesítette X3 adóalany részére, és X2 abban állapodott meg X3-mal, hogy X3 gondoskodik az áru A tagállamból B tagállamba való szállításáról, X3 pedig gondoskodott az áru A tagállamból B tagállamba való szállításáról, és X3 már A tagállamban tulajdonosként rendelkezhetett az áruval,
X2 azonban nem tájékoztatta X1-et arról, hogy már az A tagállamból való elszállítást megelőzően újraértékesítette az árut,
X1 pedig nem is tudhatott arról, hogy nem X2 gondoskodik az áru A tagállamból B tagállamba való szállításáról,
úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, hogy a 2006/112/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése határozza meg az X1 X2 felé történő teljesítésének helyét, és ezzel az X1 által X2 részére történt értékesítés minősül a Közösségen belüli (azaz úgynevezett mozgó) értékesítésnek?
Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, hogy X3 ennek ellenére levonhatja az X2 által vele szemben érvényesített, B tagállambeli héát, amennyiben X3 a B tagállamban adóköteles tevékenységeinek folytatásához használja fel az érintett árut, és X3-nak nem róható fel az adólevonás visszaélésszerű igénybevétele?
Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén, és ha X1 utólag tudomást szerez arról, hogy X3 gondoskodott a szállításról és már A tagállamban tulajdonosként rendelkezhetett az áruval, úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, hogy az X1 által X2 részére teljesített értékesítés visszamenőleg elveszíti Közösségen belüli jellegét (azaz visszamenőleg úgynevezett nyugvó értékesítésnek minősül)?
A Supremo Tribunal de Justiça (Portugália) által 2017. január 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Biosafe – Indústria de Reciclagens SA kontra Flexipiso – Pavimentos SA
(C-8/17. sz. ügy)
Felperes: Biosafe – Indústria de Reciclagens SA
Alperes: Flexipiso – Pavimentos SA
Tisztázni kell, hogy a 2006/112 irányelv (1), és különösen annak 63., 167., 168., 178., 179., 180. és 182. cikke, valamint az adósemlegesség elve nem ellentétes-e az olyan nemzeti szabályozással, amelyből az következik, hogy egy olyan helyzetben, amelyben a termék átruházóját héaalanyként adóellenőrzés alá vonták, amelynek során megállapították, hogy az értékesítés során kisebb héamértéket alkalmazott, mint amilyet alkalmaznia kellett volna, és aki ennek megfelelően megfizette a kiegészítő adót az állam számára, és a szintén héaalany beszerzőtől az adott kifizetés kiegyenlítését kéri, a határidőt, amelyen belül az alperes az említett kiegészítő adót levonhatja, az eredeti számlák kibocsátásának és nem a helyesbítő dokumentumok kibocsátásának vagy átvételének időpontjától kell számítani.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett előző kérdésre adandó nemleges válasz esetén tehát felmerül a kétség, hogy ugyanezen irányelv és különösen ugyanazon cikkei, illetve az adósemlegesség elve ellentétesek-e az olyan szabályozással, amelyből az következik, hogy az eredeti számlákra vonatkozó azon helyesbítő dokumentumok átvételét követően, amelyeket az adóellenőrzés és a kiegészítő adónak az állam részére történő megfizetése alapján bocsátottak ki és az említett kiegészítő adó beszedésére szolgálnak, amikor a levonáshoz való jog gyakorlására előírt, hivatkozott határidő már lejárt, jogszerű-e az vagy sem a beszerző tekintetében, hogy az megtagadja a fizetést, mivel úgy értelmezi, hogy a kiegészítő adó levonhatóságának hiánya igazolja az áthárítás megtagadását.
(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006 L 347., 1. o.)
A Törvényszék 2017. február 16-i ítélete – Antrax It kontra EUIPO – Vasco Group (fűtőberendezésekhez szolgáló termoszifonok)
(T-828/14 és T-829/14. sz. ügy) (1)
((„Közösségi formatervezési minta - Megsemmisítési eljárás - Fűtőberendezésekhez szolgáló termoszifonok ábrázolásából álló lajstromozott közösségi formatervezési minta - Korábbi formatervezési minták - Jogellenességi kifogás - A 216/96/EK rendelet 1d. cikke - Az Alapjogi Charta 41. cikkének (1) bekezdése - A pártatlanság elve - A fellebbezési tanács összetétele - Megsemmisítési ok - Az egyéni jelleg hiánya - A 6/2002/EK rendelet 6. cikke és 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Az EUIPO fellebbezési tanácsa határozatát hatályon kívül helyező ítélet EUIPO által történő végrehajtása - A technika állásának telítettsége - Az értékelés időpontja”))
Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: kezdetben: P. Bullock, később: L. Rampini és S. Di Natale, meghatalmazottak)
A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Vasco Group NV, korábban Vasco Group BVBA (Dilsen, Belgium) (képviselő: J. Haber ügyvéd)
Az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának a Vasco Group és az Antrax It közötti megsemmisítési eljárásokkal kapcsolatban 2014. október 10-én hozott határozatai (R 1272/2013-3. és R 1273/2013-3. sz. ügy) ellen benyújtott két kereset.
A Törvényszék kötelezi az Antrax It Srl-t a saját költségein kívül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Vasco Group NV részéről felmerült költségek viselésére, beleértve azokat, amelyek a Vasco Group részéről a fellebbezési tanács előtti R 1272/2013-3. és R 1273/2013-3. sz. eljárással kapcsolatban merültek fel.
A Törvényszék 2017. február 9-i ítélete – LD kontra EUIPO
(T-271/15. P. sz. ügy) (1)
((„Fellebbezés - Közszolgálat - Tisztviselők - Értékelési jelentés - A 2011/2012-es értékelési év - A tények elferdítése - Jogi hiba - Bizalommal való visszaélés - Jogos bizalom”))
Fellebbező: LD (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)
A másik fél az eljárásban: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: A. Lukošiūtė meghatalmazott)
Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének ítélete [bizalmas] (2) ellen benyújtott fellebbezés, amely ezen ítélet hatályon kívül helyezésére irányul.
LD viseli a saját, valamint Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának (EUIPO) a jelen eljárással összefüggésben felmerült költségeit.
(2) Kitakart bizalmas adatok
A Törvényszék 2017. február 15-i ítélete – Morgese és társai kontra EUIPO – All Star (2 STAR)
(T-568/15. sz. ügy) (1)
((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A 2 STAR európai uniós ábrás védjegy bejelentése - ONE STAR korábbi európai uniós ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))
Felperesek: Giuseppe Morgese (Barletta, Olaszország), Pasquale Morgese (Barletta), Felice D’Onofrio (Barletta) (képviselő: D. Russo ügyvéd)
Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. Crespo Carrillo és G. Sakalaite-Orlovskiene meghatalmazottak)
A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: All Star CV (Hilversum, Hollandia) (képviselő: C. Sleep, solicitor)
Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az All Star és G. Morgese, P. Morgese, valamint F. D’Onofrio közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. július 1-jén hozott határozata (R 1906/2014-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
A Törvényszék Giuseppe Morgesét, Pasquale Morgesét és Felice D’Onofriót kötelezi a költségek viselésére.
A Törvényszék 2017. február 14-i ítélete – Pandalis kontra EUIPO – LR Health & Beauty Systems (Cystus)
(T-15/16. sz. ügy) (1)
((„Európai uniós védjegy - Megszűnés megállapítása iránti eljárás - Cystus európai uniós szóvédjegy - A megszűnés részleges megállapítása - A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja - A védjegy tényleges használatának hiánya”))
Felperes: Georgios Pandalis (Glandorf, Németország) (képviselő: A. Franke ügyvéd)
Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Hanne meghatalmazott)
A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: LR Health & Beauty Systems GmbH (Ahlen, Németország) (képviselő: N. Weber és L. Thiel ügyvédek)
Az EUIPO első fellebbezési tanácsának az LR Health & Beauty Systems és G. Pandalis közötti megszűnés megállapítása iránti eljárással kapcsolatban 2015. október 30-án hozott határozata (R 2839/2014-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
A Törvényszék Georgios Pandalist kötelezi a költségek viselésére.
A Törvényszék 2017. február 15-i ítélete – M. I. Industries kontra EUIPO – Natural Instinct (Natural Instinct Dog and Cat food as nature intended)
(T-30/16. sz. ügy) (1)
((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A Natural Instinct Dog and Cat food as nature intended európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi INSTINCT és NATURE’S VARIETY európai uniós szóvédjegyek - A korábbi védjegy tényleges használata - A használat jellege - A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése - A 2868/95/EK rendelet 22. szabályának (3) és (4) bekezdése”))
Felperes: M. I. Industries, Inc. (Lincoln, Nebraska, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: kezdetben T. Elias barrister és B. Cookson solicitor, később M. Montañá Mora ügyvéd)
Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: E. Zaera Cuadrado meghatalmazott)
A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Natural Instinct Ltd (Camberley, Egyesült Királyság) (képviselők: C. Spintig, S. Pietzcker ügyvédek és B. Brandreth barrister)
Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az M. I. Industries és a Natural Instinct közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. november 26-án hozott határozata (R 2944/2014-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2015. november 26-án hozott határozatát (R 2944/2014-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezi abban a részében, amelyben az a korábbi INSTINCT szóvédjegy tényleges használatának hiányára következtetett.
Az EUIPO viseli, a saját költségein felül, az M. I. Industries, Inc. költségeinek felét.
Az M. I. Industries, Inc. viseli saját költségeinek felét.
A Natural Instinct Ltd viseli a saját költségeit.
A Törvényszék 2017. február 14-i ítélete – Kerstens kontra Bizottság
(T-270/16. P. sz. ügy) (1)
((„Fellebbezés - Közszolgálat - Tisztviselők - A kereset első fokon történő elutasítása - A közszolgálat méltóságával ellentétes aktusok - Más tisztviselőre vonatkozó sérelmes kijelentések terjesztése - Fegyelmi eljárás - A tények elemzésén alapuló vizsgálat - Megrovás - Eljárási szabálytalanság - A szabálytalanság következményei”))
Fellebbező: Petrus Kerstens (Overijse, Belgium) (képviselő: C. Mourato ügyvéd)
A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: T. Bohr és C. Ehrbar meghatalmazottak)
Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének (második tanács) 2016. március 18-i Kerstens kontra Bizottság ítélete (F-23/15, EU:F:2016:65) ellen benyújtott, és ezen ítélet hatályon kívül helyezésére irányuló fellebbezés.
A Törvényszék hatályon kívül helyezi az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének (második tanács) 2016. március 18-i Kerstens kontra Bizottság ítéletének (F-23/15, EU:F:2016:65) azon részét, amelyben az elutasítja a Petrus Kerstenst megrovással sújtó 2014. április 15-i európai bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelmet.
A Törvényszék megsemmisíti a P. Kerstenst megrovással sújtó 2014. április 15-i európai bizottsági határozatot.
A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a másodfokú és az elsőfokú eljárás költségeinek viselésére.
2016. december 21-én benyújtott kereset – Casual Dreams kontra EUIPO –López Fernández (Dayaday)
(T-900/16. sz. ügy)
Felperes: Casual Dreams, SLU (Manresa, Spanyolország) (képviselő: A. Tarí Lázaro ügyvéd)
A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Miguel Ángel López Fernández (Fuensalida, Spanyolország)
A vitatott védjegy: a „Dayaday” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 13 243 563. sz. védjegybejelentés
A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2016. október 6-án hozott határozata (R 375/2016-2. sz. ügy)
helyezze hatályon kívül a második fellebbezési tanács által az R 375/2016-2. sz. ügyben 2016. október 6-án hozott határozatot, amely részben elutasítja az EUIPO felszólalási osztályának 2015. december 17-i B 2 469 545. sz. határozata elleni fellebbezést;
utasítsa el a beavatkozó által benyújtott 13 243 563. sz. védjegybejelentés tárgyát képező európai uniós védjegy lajstromozása iránti kérelmet a 9. osztályba tartozó összes áru, valamint a 16. és 24. osztályba tartozó áruk egy része tekintetében, amelyek tekintetében a második fellebbezési tanács elutasította a fellebbezést;
másodlagosan, az európai uniós védjegyről szóló rendelet 8. cikkének (5) bekezdése alapján helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot abban a részében, amelyben az megerősítette a felszólalás és a fellebbezés elutasítását a 9., 16. és 24. osztályba tartozó áruk tekintetében, és utalja vissza az ügyet a fellebbezési tanács elé, annak az említett cikkben foglalt viszonylagos kizáró ok tekintetében történő teljes körű, újbóli vizsgálata céljából;
az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, beleértve a felperesnek az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeit is.
a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és (5) bekezdésének megsértése.
2017. január 6-án benyújtott kereset – RK kontra Tanács
(T-11/17. sz. ügy)
Felperes: RK (képviselők: L. Levi és A. Tymen ügyvédek)
semmisítse meg a Tanács által az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 42c. cikke alapján hozott, keltezetlen határozatot;
amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperes 2016. április 29-i panaszát megsemmisítő 2016. szeptember 27-i határozatot;
kötelezze az alperest a felperes vagyoni kárának megtérítésére;
kötelezze az alperest, hogy nem vagyoni kár megtérítése címén kártérítést fizessen a felperes részére;
Az első jogalap a személyzeti szabályzat 42c. cikkére vonatkozó jogellenességi kifogáson, az Európai Unió Alapjogi Chartája 20. és 21. cikkének, a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.), valamint a személyzeti szabályzat 1d. cikkének megsértésén alapul.
A második jogalap a személyzeti szabályzat 42c. cikkének – melynek végrehajtására a Tanács 71/15. sz. személyzeti közleménye vonatkozik – megsértésén, valamint a megtámadott határozatok ténybeli és jogi pontatlanságain és szabálytalanságain alapul.
A harmadik jogalap a meghallgatáshoz való jog, valamint a védelemhez való jog megsértésén alapul.
A negyedik jogalap a gondoskodási kötelezettség, valamint a megfelelő ügyintézés elvének megsértésén alapul.
2017. január 13-án benyújtott kereset – RL kontra az Európai Unió Bírósága
(T-21/17. sz. ügy)
Felperes: RL (képviselők: C. Bernard-Glanz és A. Tymen ügyvédek)
a jelen keresetet nyilvánítsa elfogadhatónak;
semmisítse meg a Bíróság Hivatalvezetője által 2016. május 11-én hozott határozatot, amelynek tartalmát a felperessel a 2016. május 20-i levélben közölték, amely határozat nem léptette elő a felperest az AD10 besorolási fokozatba 2015. július 1-től, és amennyiben szükséges semmisítse meg a panaszok elbírálásával megbízott bizottság 2016. október 6-án elfogadott, a felperes 2016. július 22-i panaszát elutasító határozatát;
az alperest kötelezze a felperes vagyoni kárának megtérítésére;
az alperest kötelezze az összes költség megtérítésére.
Az első, az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 45. cikkének megsértésére és az Európai Unió Bíróságánál alkalmazott belső előléptetési rendszer megsértésére alapított jogalap.
A második, az egyenlő bánásmód elvének és az európai közszolgálat egységessége elvének megsértésére alapított jogalap.
2017. január 17-én benyújtott kereset – RQ kontra Bizottság
(T-29/17. sz. ügy)
Felperes: RQ (képviselő: É. Boigelot ügyvéd)
következésképpen semmisítse meg az Európai Bizottság által 2016. március 2-án hozott, mentelmi jog felfüggesztésével kapcsolatos C(2016)1449 final határozatot, amelyet 2016. március 11-én közöltek, és amelyről a felperes 2016. március 14-én, a kiküldetésről való visszatérése után szerzett tudomást;
amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2016. október 5-i, Ares(2016)5814495 – 07/10/2016 nyilvántartási számú, 2016. október 7-én közölt határozatot, amellyel a kinevezésre jogosult hatóság elutasítja a felperes által 2016. június 10-én R/317/16 szám alatt benyújtott panaszt;
a Törvényszék eljárási szabályzata 134. cikkének (1) bekezdése és 135. cikke alapján mindenképp az alperest kötelezze valamennyi költség viselésére.
Első jogalap: az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat), különösen pedig annak 23. cikkének, valamint az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv 17. cikkének megsértése, valamint azon elv megsértése, amely az adminisztrációval szemben megköveteli, hogy csak jogilag elfogadható, vagyis releváns és nyilvánvaló mérlegelési hibáktól mentes indokok alapján hozzon határozatot.
Második jogalap: a személyzeti szabályzat, különösen annak 24. cikkének és a gondossági kötelezettségnek a megsértése.
Harmadik jogalap: az indokolási kötelezettségnek, különösen pedig az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdése harmadik francia bekezdésének, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 296. cikkének, valamint a személyzeti szabályzat 25. cikkének és a közérdeknek a megsértése.
Negyedik jogalap: a jogos bizalom elvének megsértése és nyilvánvaló mérlegelési hiba.
Ötödik jogalap: a védelemhez való jog rendes gyakorlásának megsértése, különösen pedig a meghallgatáshoz való jog, a pártatlansági kötelezettség és az ártatlanság vélelme tiszteletben tartásának megsértése, valamint a gondosság elmulasztása, különösen pedig az ésszerű időn belüli határozathozatal tiszteletben nem tartása.
2017. január 24-én benyújtott kereset – No Limits kontra EUIPO – Morellato (NO LIMITS)
(T-43/17. sz. ügy)
Felperes: No Limits International Investments SA (Bissone, Svájc) (képviselő: F. Canu ügyvéd)
A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Morellato SpA (Fratte di Santa Giustina in Colle, Olaszország)
A vitatott védjegy: a „NO LIMITS” európai uniós szóvédjegy – 67 967. sz. európai uniós védjegy
A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2016. november 21-én hozott határozata (R 2007/2015-5. sz. ügy)
az EUIPO-t és a beavatkozót kötelezze a fellebbezési tanács előtti R 2007/2015-5. sz. eljárásban, a törlési osztály előtti 2919C sz. eljárásban és az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.
a 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének megsértése és/vagy téves alkalmazása – a megtámadott határozat téves volta az európai uniós védjegy törlésének mérlegelése szempontjából releváns időpont tekintetében;
a 207/2009 rendelet 53. cikkének megsértése és/vagy téves alkalmazása – hiányzó, elégtelen és ellentmondásos indokolás a Corte d’Appello di Milano jogerőre emelkedett 4425/2013 sz. ítéletében megállapítottaknak az európai uniós védjegy tekintetében való alkalmazása szempontjából;
hiányzó, elégtelen és ellentmondásos indokolás a 207/2009 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az európai uniós védjegyre való alkalmazhatósága szempontjából;
a 207/2009 rendelet 53. cikkének megsértése és/vagy téves alkalmazása – hibás és ellentmondásos indokolás.
2017. január 27-én benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság
(T-49/17. sz. ügy)
Felperes: Spanyol Királyság (képviselő: V. Ester Casas meghatalmazott)
a számos tagállam, köztük a Spanyol Királyság bizonyos, az EMGA és az AMVA keretében felmerülő kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró, 2016. november 15-i (EU) 2016/2018 határozatot részlegesen semmisítse meg, amennyiben:
az Andalúz Autonóm Közösség tekintetében az uniós finanszírozásból kizár 1 356 144,90 eurót az EMGA vonatkozásában (2012-es pénzügyi év).
a Katalán Autonóm Közösség tekintetében az uniós finanszírozásból kizár 2 191 585 eurót az EMGA vonatkozásában (a 2009-től 2012-ig tartó időszak pénzügyi évei).
a Castilla és León Autonóm Közösség tekintetében az uniós finanszírozásból kizár 9 638 473,73 eurót az EMGA vonatkozásában, és 433 138,10 eurót az EMVA vonatkozásában (a 2012-től 2013-ig tartó időszak pénzügyi évei).
a jelen megsemmisítés iránti kereset tárgyát képező teljes összeg 13 619 341,73 euró.
Keresetének alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.
Az Andalúz Autonóm Közösség tekintetében előírt pénzügyi korrekciót érintő jogalapok
A felperes e tekintetben azt állítja, hogy megsértették a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i 320/2006/EK tanácsi rendeletet (HL 2006. L 58., 42. o.), mivel a Bizottság azt állapította meg, hogy az ACRES és az Unión Rural nem termelők.
A Katalán Autonóm Közösség tekintetében előírt pénzügyi korrekciót érintő jogalapok. A felperes e tekintetben a következőkre hivatkozik:
A kiadások támogathatósága tekintetében felmerülő hibák miatt alkalmazott egyetlen pénzügyi korrekció, melynek összege 122 112,95 euró (az operatív programokhoz kapcsolódó ellenőrzések: befektetés az OP „A”-ba), jogellenes, mivel a Bizottság megsértette a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK tanácsi rendelet (HL 2007. L 350., 1. o.) 105. és 106. cikkét a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében különleges szabályok megállapításáról, a 2001/112/EK és a 2001/113/EK irányelv, valamint a 827/68/EGK, a 2200/96/EK, a 2201/96/EK, a 2826/2000/EK, az 1782/2003/EK és a 318/2006/EK rendelet módosításáról, továbbá a 2202/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. szeptember 26-i 1182/2007/EK tanácsi rendelet (HL 2007. L 273., 1. o.; helyesbítés: HL 2008. L 307., 22. o.) 55. cikkének (3) bekezdésével, és a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.; helyesbítés: HL 2016. L 130., 7. o.) 52. cikkének (1) és (2) bekezdésével összefüggésben, tekintettel arra, hogy a nemzeti hatóságok a fent említett cikkekben említett ellenőrzéseket megfelelő módon végezték el, tiszteletben tartották az alkalmazandó szabályok követelményeit, és mindenesetre az alap tekintetében nem áll fenn kockázat.
Az 5 %-os, 2 191 585 euró összegű átalánykorrekció (a „Gyengeségek a program jóváhagyása és a kiadások engedélyezése területén, Katalán Autonóm Közösség” c. pont) jogellenes, mivel a Bizottság megszegte az 1306/2013 rendelet 51. cikkének (1) és (2) bekezdését az 1508/2007 rendelet 103. cikkével, 105. cikke (2) bekezdésének d) pontjával, 106. cikkével, 107. cikke (1) bekezdésének c)-e) pontjával, 108. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és 109. cikke (1) bekezdésének a)-c) pontjával összefüggésben, tekintettel arra, hogy a spanyol hatóságok megfeleltek a hivatkozott szabályoknak, és mindenestre az alap tekintetében nem áll fenn kockázat.
Másodlagosan a felperes arra hivatkozik, hogy megsértették az arányosság elvét azáltal, hogy megszegték az 1306/2013 rendelet 52. cikkének (2) és (3) bekezdését „Az EMOGA Garanciarészlege számláinak végső elszámolására vonatkozó határozat előkészítése során a pénzügyi következmények kiszámítására vonatkozó iránymutatás” című, VI/5330/97. sz. bizottsági dokumentummal összefüggésben.
A Castilla és León Autonóm Közösség tekintetében előírt pénzügyi korrekciót érintő jogalapok. A felperes e tekintetben a következőkre hivatkozik:
Az 5 %-os, 10 071 661,83 euró összegű átalánykorrekció és az alkalmazott számítási módszer ellentétes a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet (HL 2005. L 209., 1. o.) 31. cikkének (2) bekezdésével, valamint az VI/5330/97. sz., és a AGHRI-2005-64043. sz. bizottsági dokumentumban foglalt iránymutatással.
Másodlagosan a Bizottság által előírt átalánykorrekció aránytalan, és sérti az 1290/2005/EK rendelet 31. cikkének (2) bekezdését az VI/5330/97. sz dokumentummal összefüggésben.
2017. február 1-jén benyújtott kereset – Grupo Orenes kontra EUIPO – Akamon Entertainment Millenium (Bingo VIVA! Slots)
(T-63/17. sz. ügy)
Felperes: Grupo Orenes, SL (Murcia, Spanyolország) (képviselő: M. Sanmartín Sanmartín ügyvéd)
A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Akamon Entertainment Millenium, SL (Barcelona, Spanyolország)
A vitatott védjegy: a „Bingo VIVA! Slots” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 13 468 251. sz. védjegybejelentés
A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2016. november 7-én hozott határozata (R 453/2016-2. sz. ügy)
az EUIPO-t kötelezze a saját, valamint a felperes költségeinek viselésére.
a 207/2009 rendelet 64., 75., 76. cikkének megsértése, ugyanezen rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjával és a közösségi védjegyről szóló rendelet végrehajtásáról szóló, 1995. december 13-i 2868/95 rendelet 50. és 52. szabályával, valamint a Bíróságnak az előbbiek értelmezésére vonatkozó ítélkezési gyakorlatával összefüggésben;
a megjelölések megfelelő összehasonlításának hiánya.
2017. február 13-án benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság
(T-88/17. sz. ügy)
Felperes: Spanyol Királyság (képviselők: Sampol Pucurull és M. García-Valdecasas Dorrego meghatalmazottak)
részlegesen semmisítse meg az Extremadura kifizető ügynökség tekintetében a tagállami kifizető ügynökségek által benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) az EMVA 2007–2013-as programozási időszakának utolsó végrehajtási évében (2014. október 16–2015. december 31.) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról szóló, 2016. november 30-i (EU) 2016/2113 bizottsági végrehajtási határozatot, amennyiben az nem térít vissza számára 5 364 682,52 eurót kitevő összeget.
Az első, a 2009. május 25-i 473/2009/EK tanácsi rendelettel (HL 2009 L 144., 3. o.) módosított az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (HL 2005 L 277., 1. o.) 69. cikkének megsértésére alapított jogalap, amennyiben nem teszi lehetővé 5 364 682,52 eurót kitevő összeg (újra fel nem használható összegek) levonását az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) az EMVA 2007–2013-as programozási időszakának utolsó végrehajtási évében finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolása keretében.
A második, másodlagosan arra az esetre, ha a Törvényszék azt állapítja meg, hogy nem sértették meg az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkét, hivatkozott és arra alapított jogalap, hogy azt alperes mérlegelési jogkörét túllépve önkényesen járt el, és megsértette a bizalomvédelem elvét.
A Hivatalos Lapban az F-104/15. sz. ügyről (A Közszolgálati Törvényszék [harmadik tanács] 2016. július 20-i ítélete – U (*) kontra Bizottság [Közszolgálat – Túlélő hozzátartozói nyugdíj – A személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 18. és 20. cikke – Volt tisztviselő túlélő házastársa – Jogosultság – Második házasság – A tisztviselők közötti egyenlő bánásmód]) megjelent közleményre vonatkozó helyesbítés
(Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 364., 2016. október 3. , személyesadat-védelmi okokból újra közzétett változat)
A 4. oldalon, a tartalomjegyzékben, a 33. és a 34. oldalon az „U (*)” szövegrészt az „RN (*)” szövegrész váltja fel.
A Hivatalos Lapban a T-695/16. P. sz. ügyről (A Közszolgálati Törvényszék F-104/15. sz., U (*) kontra Bizottság ügyben 2016. július 20-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2016. szeptember 29-én benyújtott fellebbezés) megjelent közleményre vonatkozó helyesbítés
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 441., 2016. november 28. , személyesadat-védelmi okokból újra közzétett változat)
A 4. oldalon, a tartalomjegyzékben és a 28. oldalon az „U (*)” szövegrészt az „RN (*)” szövegrész váltja fel.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
EUROPA - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Februári kötelezettségszegési eljárási csomag: a legfontosabb döntések
Derniers communiqués de presse	Februári kötelezettségszegési eljárási csomag: a legfontosabb döntések
Référence: MEMO/13/122
Date de l'événement: 21/02/2013
Februári kötelezettségszegési eljárási csomag: a legfontosabb döntések
IPAR- ÉS VÁLLALKOZÁSPOLITIKA
A kötelezettségszegési eljárásokra vonatkozó e havi döntési csomagja keretében az Európai Bizottság keresetet indít azon tagállamok ellen, amelyek nem tettek maradéktalanul eleget az uniós jog alapján rájuk háruló kötelezettségeknek. Ezek a több ágazatot érintő döntések arra irányulnak, hogy biztosítsák az uniós jog megfelelő alkalmazását a polgárok és a vállalkozások érdekében. A Bizottság a mai napon 151 határozatot hozott, köztük 15 indokolással ellátott véleményt, és 13 keresetet nyújtott be az Európai Unió Bíróságához, amelyek közül kettő pénzbírság kiszabásához vezethet. Az alábbiakban összefoglaljuk a legfontosabb határozatokat.
A kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatban további információk a MEMO/12/12 dokumentumban találhatók.
Pénzügyi bírságot maguk után vonó bírósági keresetek
Környezetvédelem: A Bizottság újabb keresetet indít GÖRÖGORSZÁG ellen az Európai Bíróság előtt az illegális hulladéklerakók ügyében, és pénzbírság kiszabását kéri
Az Európai Bizottság ismét az Európai Unió Bíróságához folyamodik Görögország ügyében, mert Görögország nem hajtotta végre a Bíróságnak az illegális hulladéklerakók ügyében hozott korábbi ítéletét. 2005-ben a Bíróság úgy határozott, hogy Görögország nem hozott kielégítő intézkedéseket az ország területén működő több száz illegális hulladéklerakó felszámolására és rehabilitálására. A Bizottság a nyolc évvel ezelőtti ítélet óta tett elégtelen előmenetel miatt ismét a Bíróság elé terjeszti Görögország ügyét, és az ilyenkor szokásos eljárással összhangban a második bírósági ítéletet követő naptól mindaddig, amíg Görögország nem teljesíti az ítéletben foglaltakat, napi 71 193 EUR összegű bírság, illetve az első bírósági ítélettől a teljesítés vagy a második bírósági ítélet időpontjáig napi 7 786 EUR alapján számított átalányösszeg kiszabását kéri.
(További információk: IP/13/143 – J. Hennon - Tel. +32 229 53593 – Mobil: +32 498 95 3593)
Környezetvédelem: A Bizottság újabb keresetet indít SVÉDORSZÁGGAL szemben az ipari engedélyek ügyében, és bírság kiszabását kéri
Az Európai Bizottság újból az Európai Unió Bíróságához fordul Svédország ügyében, mert Svédország nem gondoskodott az engedély nélkül működő ipari létesítmények engedélyezéséről. A Bíróságnak ebben az ügyben hozott korábbi ítélete ellenére két jelentős ipari létesítmény továbbra is engedély nélkül üzemel Svédországban. Janez Potočnik környezetvédelmi biztos ajánlására a Bizottság ismét a Bíróság elé terjeszti Svédország ügyét, és az ilyenkor szokásos eljárással összhangban a második bírósági ítéletet követő naptól mindaddig, amíg Svédország nem teljesíti az ítéletben foglaltakat, napi 14 912 EUR összegű bírság, illetve az első bírósági ítélettől a teljesítés vagy a második bírósági ítélet időpontjáig napi 4 893 EUR alapján számított átalányösszeg kiszabását kéri.
(További információk: IP/13/145 – J. Hennon - Tel. +32 229 53593 – Mobil: +32 498 95 3593)
Más bírósági keresetek
Közúti közlekedés: A Bizottság keresetet indít az Európai Bíróság előtt AUSZTRIA, FINNORSZÁG és LENGYELORSZÁG ellen, mert az említett országok az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezetők esetében nem alkalmazzák a munkaidőre vonatkozó uniós szabályokat
A Bizottság úgy döntött, hogy keresetet indít az Európai Bírósága előtt Ausztria, Finnország, és Lengyelország ellen amiatt, hogy az említett országok a munkaidőre vonatkozó uniós szabályokat nem alkalmazzák az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezetőkre (a 2002/15/EK irányelv). Több mint két év telt el azóta, hogy a Bizottság tájékoztatást kért minden tagállam hatóságától azzal kapcsolatban, hogy milyen intézkedéseket hoztak a hatályos szabályozásnak való teljes megfelelés érdekében. A szóban forgó három tagállam még mindig nem tájékoztatta a Bizottságot azokról a nemzeti intézkedésekről, amelyek az irányelv maradéktalan végrehajtását szolgálják.
(További információk: IP/13/142 – H. Kearns - Tel. +32 229 87638 – Mobil: +32 498 98 7638)
Adózás: A Bizottság keresetet indít az Európai Bíróság előtt FRANCIAORSZÁGGAL és LUXEMBURGGAL szemben az elektronikus könyvekre alkalmazott kedvezményes héakulcs ügyében
Az Európai Bizottság úgy döntött, hogy keresetet nyújt be az Európai Unió Bíróságához Franciaországgal és Luxemburggal szemben az elektronikus könyvekre alkalmazott kedvezményes héakulcs miatt. Az európai uniós szabályozás nagyon világosan fogalmaz a kedvezményes héamérték hatálya alá vonható árukat és szolgáltatásokat illetően. Az elektronikus könyvek forgalmazása elektronikus úton nyújtott szolgáltatásnak minősül, és az ilyen típusú szolgáltatások esetében nem alkalmazható kedvezményes adómérték.
(További információk: IP/13/137 – E. Traynor – Tel. +32 229 21548 – Mobil: +32 498 98 3871)
Adózás: A Bizottság keresetet indít az Európai Bíróság előtt BELGIUM ellen a vallóniai adóalanyokra alkalmazott, megkülönböztető jellegű kedvezményes adómérték miatt
Az Európai Bizottság a mai napon úgy döntött, hogy keresetet indít Belgiummal szemben a Vallon Régióban alkalmazott diszkriminatív adózási szabályok miatt. Egy 2009. április 3-i vallóniai rendelet értelmében a Vallóniai Befektetési Alap részvényeinek vagy kötvényeinek vásárlása esetén csökkenthető a személyi jövedelemadó. Ezt az adócsökkentést azonban csak a vallóniai lakosok vehetik igénybe. A Bizottság véleménye szerint ez a rendelkezés, amely kizárja a Vallon Régióban jövedelemmel rendelkező, ám vallóniai lakcímmel nem rendelkező adóalanyokat a kedvezményes adómértékre jogosultak köréből, megkülönböztető jellegű és korlátozza a munkavállalók szabad mozgását, amelynek elvét az uniós szerződések rögzítik. Az Európai Bizottság 2011 novemberében indokolással ellátott véleményt küldött Belgiumnak, melyben hivatalosan felkérte a belga hatóságokat, hogy módosítsák a szóban forgó jogszabályt (IP/12/281). Mivel a belga hatóságok nem reagáltak a felkérésre, az Európai Bizottság úgy döntött, hogy az ügyet az Európai Bíróság elé terjeszti.
(További információk: IP/13/136 – E. Traynor – Tel. +32 229 21548 – Mobil: +32 498 98 3871)
Adózás: A Bizottság keresetet indít az Európai Bíróság előtt MAGYARORSZÁGGAL szemben a pálinkára vonatkozó adómentességi szabályok miatt
Az Európai Bizottság a mai napon úgy döntött, hogy keresetet indít az Európai Unió Bírósága előtt Magyarországgal szemben a gyümölcspárlatokra (pálinkára) alkalmazott jövedékiadó-mentességi szabályok miatt. A magyar adószabályok értelmében a háztartások vagy szeszfőzdék által személyes használatra előállított pálinka évente 50 liter mennyiségig jövedékiadó-mentességben részesül.
(További információk: IP/13/138 – E. Traynor – Tel. +32 229 21548 – Mobil: +32 498 98 3871)
Nyugdíj: A Bizottság keresetet indít az Európai Bírósága előtt HOLLANDIÁVAL szemben a külföldi nyugdíjasok hátrányos megkülönböztetése miatt
Az Európai Bizottság keresetet indított az Európai Unió Bírósága előtt Hollandia ellen, mert Hollandia nem értesítette a Bizottságot arról, hogy – az időskorú adófizetőknek biztosított járadékok folyósítása kapcsán – milyen intézkedéseket léptetett életbe a külföldön élő nyugdíjasok hátrányos megkülönböztetésének megszüntetése érdekében. A hátrányos megkülönböztetés azon a holland jogszabályon alapul, mely szerint az időskorú adóalanyok a vásárlóerejük növelését célzó járadékra („koopkrachttegemoetkoming oudere belastingplichtigen”) jogosultak.
(További információk: IP/13/140 – J. Todd – Tel. +32 229 94107 – Mobil: +32 498 99 4107)
Környezetvédelem: A Bizottság keresetet indít az Európai Bíróság előtt LENGYELORSZÁG ellen a vízügyi előírások miatt Az Európai Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjeszti Lengyelország ügyét az uniós vízügyi szabályozás megfelelő átültetésének elmulasztása miatt. A lengyelországi vízügyi jogszabály több szempontból is kifogásolható: nem ülteti át maradéktalanul az uniós irányelvben és az annak mellékleteiben foglalt rendelkezéseket. A Bizottságot különösen aggasztja, hogy a nemzeti jogszabály egyrészt nem tartalmazza a II. mellékletet, amely meghatározza a felszíni és a felszín alatti vizek típusainak jellemzésére vonatkozó rendszert, másrészt nem ülteti át teljes körűen a III. mellékletet, amely leírja a vízgyűjtő kerületek elemzésére, az emberi tevékenységek vízre gyakorolt környezeti hatásának vizsgálatára és a vízhasználat gazdasági elemzésére vonatkozó technikai előírásokat és referenciapontokat. A vizek állapotának ellenőrzése terén is hiányosságok mutatkoznak. Annak ellenére, hogy a Bizottság többször is felszólította Lengyelországot a helyzet orvosolására, nem érkezett kielégítő válasz. Janez Potočnik környezetvédelmi biztos ajánlására a Bizottság ezért az Európai Unió Bírósága elé terjeszti Lengyelország ügyét.
(További információk: IP/13/144 – J. Hennon - Tel. +32 229 53593 – Mobil: +32 498 95 3593)
Az európai vasutak átjárhatósága: A Bizottság keresetet indít az Európai Bíróság előtt SZLOVÉNIÁVAL szemben
Az Európai Bizottság a mai napon úgy döntött, hogy keresetet indít az Európai Unió Bírósága előtt amiatt, hogy Szlovénia nem tájékoztatta a Bizottságot a vasutak átjárhatóságáról szóló irányelvet átültető nemzeti intézkedésekről. Az irányelv végrehajtására vonatkozó határidő 2011. december 31. volt. A szóban forgó 2011/18/EU irányelv a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK irányelvet módosítja a vasúti rendszerek leírása és a hitelesítésükre vonatkozó eljárások tekintetében.
A Bizottság már felszólította Szlovéniát, hogy hozzon intézkedéseket a 2011/18/EU irányelvnek való megfelelés biztosítására. Szlovénia azonban nem hozta meg a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, és nem értesítette a Bizottságot ilyen intézkedés meghozataláról.
(További információk: IP/13/141 – H. Kearns - Tel. +32 229 87638 – Mobil: +32 498 98 7638)
Adózás: A Bizottság keresetet indított az Európai Bírósága előtt az EGYESÜLT KIRÁLYSÁGGAL szemben kedvezményes héamérték alkalmazása miatt
Az Európai Bizottság a mai napon úgy döntött, hogy keresetet indít az Európai Unió Bírósága előtt az Egyesült Királysággal szemben az energiatakarékos anyagok beszerzésére és felhasználására alkalmazott kedvezményes héamérték miatt. A szóban forgó intézkedés nincs összhangban a héairányelv rendelkezéseivel.
(További információk: IP/13/139 – E. Traynor – Tel. +32 229 21548 – Mobil: +32 498 98 3871)
Egyéb, konkrét területeket érintő esetek
Állatjólét: A Bizottság fokozott nyomást gyakorol a tagállamokra annak érdekében, hogy érvényesítsék a kocák csoportos tartására vonatkozó rendelkezést
Az Európai Bizottság a mai napon felszólító levelet küldött Belgiumnak, Ciprusnak, Dániának, Franciaországnak, Görögországnak, Írországnak, Lengyelországnak, Németországnak és Portugáliának, melyben felkéri ezeket az országokat, hogy orvosolják az állatok jólétére vonatkozó uniós szabályozás végrehajtása terén mutatkozó hiányosságokat, nevezetesen hogy hajtsák végre a 2008/120/EK irányelvet, amely előírja, hogy a kocákat a vemhességük idejének egy részében csoportosan kell tartani.
(További információk: IP/13/135 – F. Vincent – Tel. +32 229 87166 – Mobil: +32 498 98 7166)
Adózás: A Bizottság felkéri BELGIUMOT, hogy módosítsa azokat az adóügyi szabályokat, amelyek megkülönböztető jellegű adókedvezmények alkalmazását teszik lehetővé a Flamand Régióban
Az Európai Bizottság hivatalosan felszólította Belgiumot, hogy módosítsa a Winwinlening („kölcsönösen előnyös hitelezés”) elnevezésű kockázatitőke-rendszerre vonatkozó szabályait. A szóban forgó szabályozás a Flamand Régió lakosainak adókedvezményt biztosít az ott székhellyel rendelkező vállalkozásoknak nyújtott kölcsöneik után. Erre az adókedvezményre nem jogosultak azok a nem helyi illetőségű adóalanyok, akik Belgiumban tesznek szert jövedelemre.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a belga adószabályok sértik a munkavállalók szabad mozgására és a letelepedés szabadságára vonatkozó rendelkezéseket, melyeket az uniós szerződések rögzítenek. A Bizottság ezért felkéri Belgiumot, hogy módosítsa a vonatkozó nemzeti jogszabályt. A Bizottság felszólítása indokolással ellátott vélemény formáját ölti. Amennyiben Belgium a szóban forgó jogszabályt nem hozza két hónapon belül összhangba az uniós joggal, az ügyet a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti. (További információk: E. Traynor - Tel.: +32 229 21548 - Mobil: +32 498 98 3871)
Adózás: A Bizottság felszólítja BELGIUMOT, hogy vizsgálja felül a kifizetett kamatokra vonatkozó adóügyi rendelkezéseit
A Bizottság hivatalosan felkérte Belgiumot, hogy módosítsa a kifizetett kamatokra vonatkozó adószabályait, mivel azok diszkriminatívak. A belga törvény szerint a külföldi befektetési társaságok részére kifizetett kamatok vagyonadó-kötelesek. Ez a diszkriminatív rendelkezés a Belgiumon kívül letelepedett pénzügyi intézményeknél letétbe helyezett vagy ottani számlán jóváírt értékpapírokra fizetett kamatokat is érinti.
A belga illetőségű befektetési társaságoknak kifizetett kamatok, illetve a Belgiumban letelepedett pénzügyi szervezeteknél letétbe helyezett vagy ottani számlán jóváírt értékpapírokra fizetett kamatok viszont mentesülnek a vagyonadó alól.
Ezek a rendelkezések indokolatlanul korlátozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát és a tőke szabad mozgását, mely alapelveket az uniós szerződések rögzítenek. A Bizottság a Belgiumnak szóló felszólítást indokolással ellátott vélemény formájában fogalmazta meg. Ha két hónapon belül nem érkezik megfelelő válasz, a Bizottság a Belga Királyság ügyét az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti. (További információk: E. Traynor - Tel.: +32 229 21548 - Mobil: +32 498 98 3871)
Szabad mozgás: A Bizottság felszólítja BELGIUMOT, hogy tegyen eleget az uniós szabályoknak
Az Európai Bizottság felszólítja Belgiumot, hogy nemzeti szabályozását hozza összhangba az uniós joggal. A szabad mozgáshoz való jogról szóló irányelv értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az EU polgárai és családtagjaik, köztük azok is, akik nem valamelyik tagállam állampolgárai, maradéktalanul élhessenek a szabad mozgáshoz fűződő jogukkal a másik tagállam területére történő beutazás és az ott-tartózkodás, valamint a kiutasítással szembeni védelem tekintetében. Belgium az irányelv több rendelkezését nem ültette át megfelelően, mivel jelenleg nem segíti elő, hogy az uniós polgárok nem uniós családtagjai beutazzanak az országba, illetve ott tartózkodjanak. Ezen belül Belgium különösen azt nem segíti elő, hogy az érintettek vízumra és tartózkodási engedélyre tegyenek szert. Belgium ráadásul nem ültette át mindazokat az anyagi jogi és eljárási biztosítékokat, amelyek védelmet nyújtanak a kiutasítással szemben azoknak az uniós polgároknak, akik igénybe veszik a belga szociális ellátórendszert: a belga jog nem rendelkezik arról, hogy a kiutasításra vonatkozó döntés meghozatala előtt meg kell vizsgálni az érintett személy egyedi helyzetét és életkörülményeit. Ez azt jelenti, hogy az uniós polgárok jelenleg nem részesülnek kellő védelemben a belga hatóságok jogszerűtlen döntéseivel és az automatikus kiutasítási eljárással szemben. Ráadásul a közrendi vagy közbiztonsági alapon elrendelt kiutasítás elleni védelmet biztosító belga szabályok csakis az uniós polgárok nem uniós családtagjai részére nyújtanak biztosítékot, az uniós polgároknak nem. A Bizottság a Belgiumnak szóló felszólítást az uniós kötelezettségszegési eljárás keretében adott, indokolással ellátott vélemény formájában fogalmazta meg. Belgiumnak két hónapon belül eleget kell tennie az európai uniós előírásoknak. Ennek elmulasztása esetén a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet. (További információk: M. Andreeva – Tel. +32 229 91382 – Mobil: +32 498 99 1382)
Környezetvédelem: A Bizottság felszólítja CIPRUST a természetvédelmi jogszabályok javítására
Az Európai Bizottság felszólítja Ciprust, hogy jelöljön ki több, a természetvédelmi területek európai hálózatába tartozó Natura 2000 területet. A madárvédelmi irányelv értelmében a tagállamok kötelesek a legmegfelelőbb területeket a madárfajok védelmét biztosító különleges védelmi területként megjelölni. Ciprus eredetileg csupán hét különleges madárvédelmi területet jelölt ki, ami jelentősen elmarad a fontos madárvédelmi területek jegyzékében előírt 16-tól. A Bizottság e jegyzék alapján ítéli meg, hogy a tagállamok eleget tettek-e a különleges madárvédelmi területek kijelölésére vonatkozó kötelezettségüknek. A Bizottság 2007-ben kötelezettségszegési eljárást indított, és – bár azóta nőtt a különleges madárvédelmi területek száma – a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a védett területek kiterjedése elegendően biztosítja több fontos faj megfelelő védelmét. Ezért a Bizottság (a kötelezettségszegési eljárás második szakaszának megfelelően) indokolással ellátott véleményt küld, két hónapot biztosítva Ciprusnak a válaszadásra. Amennyiben nem kap kielégítő választ, a Bizottság az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti.
Elektronikus hírközlés: A Bizottság attól tart, hogy a kiegészítő szolgáltatásokra vonatkozó OLASZORSZÁGI jogszabály korlátozza a nemzeti szabályozó hatóság (AGCOM) mérlegelési jogkörét
A Bizottság megvizsgálta azt az olasz jogszabályt, amely úgy rendelkezik, hogy a kiegészítő szolgáltatásokat, pl. a telefonvonalak karbantartását és üzembe helyezését szét kell választani a helyi huroknak a meglévő szolgáltató, a Telecom Italia általi teljes átengedésétől. Egy nemrégiben elfogadott olasz törvény a kiegészítő szolgáltatások közvetlen szabályozása érdekében gyakorlatilag megfosztotta a nemzeti szabályozó hatóságot, az AGCOM-ot a mérlegelési jogkörétől. Ez ellentmond az uniós szabályoknak, amelyek értelmében gondoskodni kell arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóság függetlenül gyakorolhassa előzetes („ex ante”) szabályozói jogkörét annak biztosítása érdekében, hogy az elfogadott jogi intézkedések összhangban legyenek a piaci elemzésben leírt versenyjogi megfontolásokkal. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy Olaszországhoz indokolással ellátott véleményt címez, melyre két hónapon belül vár választ. Amennyiben nem érkezik kielégítő válasz, a Bizottság az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti.
Belső energiapiac: A Bizottság felszólította LITVÁNIÁT, hogy igazodjon az EU belső piaci szabályaihoz
A Bizottság a mai napon indokolással ellátott véleményt küldött Litvániának, melyben felszólítja a tagállamot, hogy maradéktalanul ültesse át a harmadik energiacsomaghoz tartozó villamosenergia-irányelvet és földgázirányelvet. Ezeket a tagállamoknak 2011. március 3-áig kellett maradéktalanul átültetniük. Az energetikai intézkedéscsomag az energiapiacok megfelelő működése szempontjából kulcsfontosságú rendelkezéseket tartalmaz, így például a hálózatok szétválasztására vonatkozó új előírásokat, a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségét és hatáskörét növelő szabályokat, valamint olyan rendelkezéseket, melyek a kiskereskedelmi piacok működésének javítása révén a fogyasztók érdekét szolgálják. Litvániának két hónap áll rendelkezésre a válaszadásra. Amennyiben Litvánia nem gondoskodik az uniós szabályozásnak való megfelelésről, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet. 2012-ben a Bizottság már küldött indokolással ellátott véleményt több tagállamnak, nevezetesen Ausztriának, Bulgáriának, Ciprusnak, az Egyesült Királyságnak, Észtországnak, Finnországnak, Hollandiának, Írországnak, Lengyelországnak, Luxemburgnak, Romániának, Spanyolországnak, Svédországnak, Szlovákiának és Szlovéniának. Ezt követően a Bizottság úgy döntött, hogy Bulgária, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Lengyelország és Szlovénia ügyében az Európai Unió Bíróságához fordul, Ausztriával, Hollandiával, Luxemburggal, Spanyolországgal és Svédországgal szemben azonban megszüntette az eljárást. További információk: http://ec.europa.eu/energy/infringements/index_en.htm
Műszaki vizsgálatok: A Bizottság felkéri LITVÁNIÁT, hogy fogadjon el nemzeti intézkedéseket a gépjárművek időszakos műszaki vizsgálatáról
Az Európai Bizottság felszólította Litvániát, hogy ültesse át nemzeti jogrendjébe a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló irányelvben (2010/48/EU) foglalt összes követelményt. Litvánia sem 2011. január 31-ig, sem a felszólító levelekben rögzített későbbi határidőkön belül nem közölte a Bizottsággal a szükséges információkat. Az intézkedések elfogadása azért fontos, mert azok a vizsgálat tárgyát képező járművekkel és pótkocsikkal kapcsolatos műszaki fejlődés figyelembevételére szolgálnak. Ezért a Bizottság (az uniós kötelezettségszegési eljárás második szakaszának megfelelően) indokolással ellátott véleményt küld, két hónapot biztosítva Litvániának a válaszadásra. Amennyiben nem kap kielégítő választ, a Bizottság az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti. (További információk: H. Kearns - Tel.: +32 229 87638 - Mobil: +32 498 98 7638)
Az áruk szabad mozgása: A Bizottság felszólítja LENGYELORSZÁGOT, hogy számolja fel az étrend-kiegészítőkkel kapcsolatos kereskedelmi akadályokat
Az étrend-kiegészítők piaca dinamikusan növekszik. Az Európai Bizottság felkérte Lengyelországot, hogy módosítsa a más tagállamokban jogszerűen előállított vagy forgalmazott étrend-kiegészítők behozatalára vonatkozó szabályait. A Bizottság meglátása szerint a jelenlegi lengyelországi rendelkezések akadályozzák az áruk szabad mozgását az EU belső piacán, ezért ellentmondanak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 34. és 36. cikkének. A Bizottság azután indított eljárást, miután több panasz érkezett hozzá amiatt, hogy a más tagállamokból származó étrend-kiegészítők importőreinek bonyolult termékigazolási eljáráson kell átesniük, főképp abban az esetben, ha az étrend-kiegészítők gyógyszerkészítményekben is felhasználható anyagokat tartalmaznak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a lengyel szabályozás jogbizonytalanságot szül, kiváltképp az étrend-kiegészítők biztonsági vizsgálatát illető fordított bizonyítási teher okán. Ez azt jelenti, hogy a biztonsági vizsgálat költségét az importőröknek kell viselniük, nem pedig a vizsgálatot végző lengyel hatóságoknak. Érdemes megjegyezni, hogy a szóban forgó étrend-kiegészítők vélelmezhetően biztonságosak, hiszen azokat jogszerűen állították elő vagy forgalmazták más tagállamokban. A Bizottság végezetül úgy látja, hogy Lengyelország nem tett eleget az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 764/2008/EK rendeletben foglalt kötelezettségeknek, mert az étrend-kiegészítők piacra jutását megtagadó vagy hátráltató döntései nem egyeztethetők össze az említett rendelettel. A Bizottság ezért indokolással ellátott véleményt bocsátott ki, amelyben felkéri Lengyelországot, hogy az áruk egységes piacon belüli szabad mozgásának lehetővé tétele érdekében módosítsa a kifogásolt nemzeti előírásokat. Amennyiben Lengyelország a szóban forgó jogszabályt nem hozza két hónapon belül összhangba az uniós joggal, az ügyet a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti.
(További információk: C. Corazza - Tel.: +32 229 51752 - Mobil: +32 498 99 2862)
Adózás: A Bizottság felszólítja Lengyelországot, hogy módosítsa a kedvezményes héakulcsokra vonatkozó jogszabályát.
Az Európai Bizottság hivatalosan felszólította Lengyelországot, hogy módosítsa azt a nemzeti jogszabályt, amely a tűzvédelmi termékek vonatkozásában kedvezményes héamérték alkalmazását teszi lehetővé. A szóban forgó intézkedés nincs összhangban a héairányelv (112/2006/EK) rendelkezéseivel. A héaszabályok értelmében csakis az irányelvben (annak III. mellékletében) felsorolt árukra és szolgáltatásokra alkalmazható kedvezményes adómérték. Ez a jegyzék, melyet mind a 27 tagállam jóváhagyott és egyhangúlag elfogadott, egységesen értelmezendő és szigorúan betartandó. Az irányelv nem teszi lehetővé Lengyelországnak, hogy kedvezményes héamértéket alkalmazzon a tűzvédelmi termékekre, hiszen a jegyzék nem tartalmazza ezt a termékkategóriát. A Bizottságnak az unió szerződések őreként gondoskodnia kell arról, hogy ezeket a szabályokat minden uniós tagállam betartsa és megfelelően alkalmazza. A Bizottság felszólítása indokolással ellátott vélemény formáját ölti. Amennyiben Lengyelország a szóban forgó jogszabályt nem hozza két hónapon belül összhangba az uniós joggal, az ügyet a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti. (További információk: E. Traynor - Tel.: +32 229 21548 - Mobil: +32 498 98 3871)
Nyugdíj: A Bizottság felszólítja ROMÁNIÁT, hogy a területén munkát vállaló görög állampolgároknak fizesse ki az ottani munkaviszonyuk után járó nyugdíjat
A Bizottság felszólítja Romániát, hogy az ország európai uniós csatlakozása előtt ott munkát vállaló görög állampolgárok nyugdíjjogosultságának kiszámítása során tegyen eleget az 1408/71/EGK rendeletben és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendeletben foglaltaknak. A román hatóságok jelenleg nem veszik figyelembe azt az időszakot, amelyet görög migránsok Románia uniós csatlakozása előtt az ország területén munkaviszonyban töltöttek. A román hatóságok ezt az eljárásmódot a Románia és Görögország között 1996-ban aláírt kétoldalú megállapodással indokolják. A megállapodás alapján Románia meghatározott összeget – 15 millió USD-t – fizetett Görögországnak, és cserébe Görögország vállalta a nyugdíjfizetést legfeljebb 15 év munkaviszony erejéig. Ez azt jelenti, hogy az említett 15 éven túl a munkavállalók nem jogosultak nyugdíjra a munkaviszonyban töltött idő után. A Bizottság megítélése szerint a kétoldalú megállapodás nem foszthatja meg az egyéneket az uniós jog által számukra közvetlenül biztosított jogoktól, és Románia akkor is köteles megfizetni a munkavállalóknak a nyugdíjat, ha a nyugdíjjogosultság Románia uniós csatlakozása előtt keletkezett.
A Bizottság a Svédországnak szóló felszólítást az uniós kötelezettségszegési eljárás keretében adott, indokolással ellátott vélemény formájában fogalmazta meg. Romániának mostantól két hónapja van arra, hogy tájékoztassa a Bizottságot a rendeletek teljes körű átültetése érdekében hozott intézkedésekről. Amennyiben ezt a kötelezettségét nem teljesíti, a Bizottság az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti.
Adózás: A Bizottság felszólítja ROMÁNIÁT, hogy vizsgálja felül a külföldi vállalkozásokra vonatkozó adószabályait Az Európai Bizottság hivatalosan felkérte Romániát, hogy módosítsa a külföldi vállalatokra nézve diszkriminatív adózási szabályait. A román adótörvény értelmében a több romániai telephellyel rendelkező külföldi vállalkozásoknak mindegyik telephely után társasági adót kell fizetniük annak ellenére, hogy ezek a kirendeltségek nem rendelkeznek önálló jogi személyiséggel. Ez a jogi helyzet, mely szerint a külföldi adóalanynak nincs lehetősége konszolidált eredménykimutatást készíteni a romániai telephelyeinek összességéről, hátrányos a vállalat pénzforgalmi helyzete szempontjából, illetve magasabb adóterhet jelent számára.
A Bizottság szerint ez a korlátozás nem egyeztethető össze a letelepedés szabadságával, melyet az uniós szerződések rögzítenek. A Bizottság felszólítása indokolással ellátott vélemény formáját ölti. Amennyiben Románia a szóban forgó jogszabályt nem hozza két hónapon belül összhangba az uniós joggal, az ügyet a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti. (További információk: E. Traynor - Tel.: +32 229 21548 - Mobil: +32 498 98 3871)
Légi közlekedés: A Bizottság felszólítja SPANYOLORSZÁGOT, hogy garantálja a résidő-koordinátor függetlenségét
Az Európai Bizottság felszólította Spanyolországot, hogy két hónapon belül tájékoztassa a Bizottságot arról, milyen intézkedéseket hozott a repülőtéri résidőkiosztásra vonatkozó egységes EU-szabályoknak való megfelelés céljából. A résidő-koordinátor feladata az, hogy megkülönböztetésmentes, semleges és átlátható módon kiossza a fel- és leszállásra fenntartott résidőket, ami nélkülözhetetlen feltétele a tisztességes versenynek ezen a területen. A Bizottság hivatalból folytat vizsgálatot az ügyben, mert fontosnak tartja a résidő-koordinátor működési és pénzügyi függetlenségének garantálását. Amennyiben nem kap kielégítő választ, a Bizottság az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti.
Adózás: A Bizottság felkéri SPANYOLORSZÁGOT, hogy módosítsa az Álava és Bizkaia történelmi területeken érvényben lévő öröklési és ajándékozási adószabályokat
Az Európai Bizottság hivatalosan felkérte Spanyolországot, hogy módosítsa az Álava és Bizkaia történelmi területeken érvényben lévő öröklési és ajándékozási adószabályokat, mert azok ellentmondanak a tőke szabad mozgására vonatkozó elvnek. A szóban forgó rendelkezések értelmében a helyi önkormányzatok (la Comunidad Autónoma del País Vasco, las Diputaciones Forales, las Entidades Locales Territoriales de los tres Territorios Históricos) által kibocsátott kötvények adózási szempontból kedvezményes elbírálásban részesülnek. Ez azt jelenti, hogy az említett közigazgatási egységek által kibocsátott kötvények után kevesebb adót kell fizetni, mint a hasonló örökölt értékpapírok után. Ez az adóügyi elbánás hátrányos megkülönböztetésben részesíti azokat a befektetőket, akik más uniós tagállamok vagy EGT-államok által kibocsátott kötvényeket vesznek. A Bizottság felszólítása indokolással ellátott vélemény formáját ölti. Amennyiben Spanyolország a szóban forgó jogszabályt nem hozza két hónapon belül összhangba az uniós joggal, az ügyet a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti.
Határozott idejű munkaviszony: A Bizottság felkéri SVÉDORSZÁGOT, hogy a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló irányelvvel összhangban növelje a munkavállalói biztonságot
Az Európai Bizottság felkérte Svédországot, hogy nemzeti szabályozását hozza összhangba a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK irányelvvel, és akadályozza meg az egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződéseken alapuló visszaélés gyakorlatát.
A jelenlegi svédországi rendszer többféle határozott idejű munkaviszonyt tart számon. Ezek közül néhány nem tartozik semmilyen korlátozás alá. Más típusú határozott idejű munkaviszonyok esetében vannak korlátozások, melyek azonban egymástól függetlenül alkalmazandók. A munkáltatók ezért ki tudják játszani ezeket a korlátokat úgy, hogy ugyanazt a munkavállalót különböző típusú határozott idejű munkaszerződésekkel foglalkoztatják. Így a rendszer nem tudja megakadályozni, hogy egy munkavállalót sorozatosan egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződésekkel foglalkoztassanak. Ez a gyakorlat sérti az említett uniós irányelvet.
A Bizottság már 2007-ben jelezte a problémát Svédországnak. A svéd kormány két jogalkotási kezdeményezést indított annak érdekében, hogy megfeleljen az irányelvnek. Azonban a jogszabály elfogadására tett kísérletek nem jártak sikerrel. A Bizottság ezért felkéri Svédországot, hogy fokozza erőfeszítéseit.
A Bizottság a Svédországnak szóló felszólítást az uniós kötelezettségszegési eljárás keretében adott, indokolással ellátott vélemény formájában fogalmazta meg. Svédországnak mostantól két hónapja van arra, hogy tájékoztassa a Bizottságot az irányelv teljes körű átültetése érdekében hozott intézkedésekről. Amennyiben ezen kötelezettségét nem teljesíti, a Bizottság az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság