text:
„Előzetes döntéshozatal – Létező támogatások és új támogatások – Az új támogatás fogalma – Osztalékadó‑visszatérítés – Az érintett tagállam területén kívül székhellyel rendelkező társaságokra kiterjesztett rendszer – A tőke szabad mozgása – A nemzeti bíróságok kötelezettségei”
A C‑598/17. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Gerechtshof ’s‑Hertogenbosch (’s‑hertogenboschi fellebbviteli bíróság, Hollandia) a Bírósághoz 2017. október 16‑án érkezett, 2017. október 12‑i határozatával terjesztett elő
az A‑Fonds
az Inspecteur van de Belastingdienst
tagjai: J.‑C. Bonichot tanácselnök (előadó), C. Toader, A. Rosas, L. Bay Larsen és M. Safjan bírák,
– az A‑Fonds képviseletében R. van der Jagt,
– az Európai Bizottság képviseletében P.‑J. Loewenthal, A. Bouchagiar, S. Noë és N. Gossement, meghatalmazotti minőségben,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikk értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet a holland adóhatóság által beszedett osztalékadó visszatérítése tárgyában az A‑Fonds és az Inspecteur van de Belastingdienst (az adóhatóság ellenőre, Hollandia) (a továbbiakban: adóhatóság) között folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
3 Az EK‑Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22‑i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999. L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.) 1. cikkének c) pontja értelmében „új támogatás” az „olyan támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is”.
4 [Az EUMSZ 108. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13‑i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.) az előző pontban említettekkel megegyező rendelkezéseket tartalmaz.
5 A 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21‑i 794/2004/EK bizottsági rendelet (HL 2004. L 140., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 4. kötet, 3. o.) 4. cikkének (1) bekezdése így rendelkezik:
„A 659/1999 rendelet 1. cikkének c) pontja alkalmazásában létező támogatás módosítása alatt – a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. A létező támogatási program eredeti költségvetésének legfeljebb 20%‑os emelése azonban nem tekinthető a fennálló [helyesen: létező] támogatási program módosításának.”
6 Az 1969. október 8‑i Wet op de vennootschapsbelasting (a társasági adóról szóló törvény) alapjogvitára alkalmazandó változata (a továbbiakban: Wet Vpb 1969) 2. cikke (1) bekezdésének f) és g) pontja így rendelkezik:
„Belföldi illetőségű adóalanyokként az adó hatálya alá tartoznak a Hollandiában illetőséggel rendelkező alábbi jogalanyok:
f) a kollektív befektetési alapok;
g) közjogi jogi személyeknek a (3) bekezdésben említett vállalkozásai.”
7 A Wet Vpb 1969 2. cikkének (3) bekezdése felsorolást tartalmaz a bizonyos gazdasági ágazatokban működő vállalkozásokról.
8 A Wet Vpb 1969 2. cikkének (7) bekezdése értelmében azok a szervezetek, amelyeknek közvetlenül vagy közvetve kizárólag holland közjogi jogi személyek a részvényesei vagy tagjai, valamint azok a szervezetek, amelyeknek az igazgatóit közvetve vagy közvetlenül kizárólag holland közjogi jogi személyek nevezik ki vagy hívják vissza, és amelyek vagyona felszámolás esetén kizárólag holland közjogi jogi személyek rendelkezési körébe kerül vissza, „csak annyiban tartoznak az adó hatálya alá, amennyiben a (3) bekezdés értelmében vett vállalkozást működtetnek”.
A Wet DB 1965
9 A Wet op de dividendbelasting (az osztalékadóról szóló törvény, a továbbiakban: Wet DB 1965) több alkalommal módosításra került azon időszak során, amelyben az alapügy tényállása megvalósult.
10 A Wet DB 1965 a kérdést előterjesztő bíróság által felidézett, 2008. július 11‑től hatályos változata szerint az 1. cikkének (1) bekezdésében így rendelkezik:
„Az »osztalékadó« elnevezésű közvetlen adót azokra vetik ki, akik – közvetlenül vagy igazolások útján – részvényekből származó jövedelemben részesülnek […]”
11 Ugyanezen változaton belül a Wet DB 1965 10. cikke az alábbiak szerint pontosítja ezen adó visszatérítésének szabályait:
„(1) Az adóellenőr a Hollandiában illetőséggel rendelkező, de a társasági adó hatálya alá nem tartozó jogi személy kérelmére panasszal megtámadható határozatban az e jogi személy által egy naptári évben fizetett osztalékadó visszatérítését engedélyezi, amennyiben ezen adó több mint 23 euró.
(3) Az (1) bekezdést analógia útján azokra az Európai Unió más tagállamában illetőséggel rendelkező jogi személyekre is alkalmazni kell, amelyek e tagállamban nem tartoznak a nyereségadó hatálya alá, és amelyek hollandiai illetőségük esetén sem lennének kötelesek a társasági adó levonására. Az első mondat nem alkalmazható a [Wet Vpb 1969] 6a. cikke vagy 28. cikke szerinti befektetési szervezetek feladataihoz hasonló feladatokat ellátó szervezetek vonatkozásában.”
12 Az A‑Fonds németországi székhelyű olyan Spezial‑Sondervermögen (különleges kollektív befektetési alap), amely nem rendelkezik jogi személyiséggel.
13 Az ilyen alapok mentesülnek a társasági adó és a kereskedelmi adó alól. Az ezen alapokban részt vevő befektetőket úgy kell tekinteni, mint akik az alapokban fennálló részesedéseik arányában részesülnek a jövedelmekből. E jövedelmek a befektetők esetében adókötelezettség alá tartoznak, összhangban a befektetőknek a németországi adójogszabályok értelmében fennálló személyes adójogi jogállásával.
14 Az A‑Fonds létrehozatala óta annak minden részvénye a BBB tulajdonában van.
15 A BBB a német közjog hatálya alá tartozó, jogi személyiséggel rendelkező olyan szervezet (Anstalt des öffentlichen Rechts), amelyet közjogi jogi személynek minősülő német önkormányzatok társulása hozott létre. A BBB banki tevékenységeket gyakorol, de nem kizárólag nyereségorientált. Közfeladatot is ellát. Így a BBB a jövedelmeinek egy részét társadalmi, kulturális, sport‑, tudományos és oktatási tevékenységek támogatására fordítja abban a tartományban, amelyben működik.
16 A BBB Németországban a társasági adó és az iparűzési adó alanya. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az is kitűnik, hogy a részére kifizetett osztalékok 95% erejéig mentesülnek a német nyereségadó alól, továbbá hogy a Hollandiában beszedett osztalékadót azzal az indokkal nem számíthatja be, hogy az A‑Fonds‑ban fennálló részesedése a befektetett eszközök (Anlagebuch) részét képezi.
17 Az alapügy tényállásának megvalósulása idején a BBB az A‑Fonds közvetítésével részvényekkel rendelkezett a Wet DB 1965 hatálya alá tartozó holland társaságokban. A holland osztalékadót beszedték azon osztalékok után, amelyek e részvényekből a 2002/2003‑tól 2007/2008‑ig terjedő adóévek során keletkeztek számára.
18 A BBB több kérelemben kérte a holland adóhatóságtól, hogy a Wet DB 1965 10. cikkének (1) bekezdése alapján térítse vissza ezt az adót. E hatóság elutasította e kérelmeket.
19 Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy legalább a 2002. november 1‑je és 2008. október 31. közötti időszakra vonatkozó adóévek tekintetében az adóhatóság úgy ítélte meg, hogy a BBB nem követelhet ilyen visszatérítést azon az alapon, hogy a székhelye nem Hollandiában van.
20 Az A‑Fonds a visszatérítést megtagadó határozatok megsemmisítése iránti kérelmeket terjesztett a rechtbank Zeeland‑West‑Brabant te Breda (a Bredában eljáró zeeland-west-brabanti bíróság, Hollandia) elé, amely azokat a 2014. május 6‑i ítéletében mint megalapozatlanokat elutasította. E bíróság különösen úgy ítélte meg, hogy az A‑Fonds helyzete nem volt összehasonlítható a Wet DB 1965 10. cikkének (1) bekezdése szerinti valamely szervezet helyzetével.
21 Az A‑Fonds ezen ítélettel szemben fellebbezést nyújtott be a Gerechtshof ’s‑Hertogenboschhoz (’s‑hertogenboschi fellebbviteli bíróság).
22 E bíróság úgy ítéli meg, hogy mind az A‑Fonds által az adóhatósághoz benyújtott visszatérítés iránti kérelmeket, mind pedig az általa igénybe vett bírósági jogorvoslatokat úgy kell tekinteni, hogy azokat a BBB nevében terjesztették elő.
23 E bíróság megítélése szerint sértik a tőke szabad mozgását az adóhatóság azon határozatai, amelyek az osztalékadónak a BBB által követelt visszatérítését azon az alapon tagadják meg, hogy a BBB a Holland Királyságon kívüli más tagállamban rendelkezik székhellyel.
24 E bíróság hangsúlyozza, hogy Hollandiában főszabály szerint le kell vonni az osztalékadót a közjog hatálya alá tartozó azon jogi személyek befektetéseiből származó osztalékok után, amelyek Hollandiában rendelkeznek székhellyel, és a Wet Vpb 1969 értelmében nem minősülnek a társasági adó alanyainak azon az alapon, hogy a Wet Vpb 1969 2. cikkének (3) bekezdésében felsoroltakon kívüli egyéb tevékenységeket gyakorolnak. Ugyanakkor ezt az osztalékadót a Wet DB 1965 10. cikkének (1) bekezdése értelmében ezt követően vissza kell téríteni részükre.
25 E bíróság ebből azt vezeti le, hogy a tőke szabad mozgásának korlátozását képezi az, hogy a BBB ugyanezen rendelkezés értelmében nem tarthat igényt az osztalékadó visszatérítésére, miközben a holland közjog hatálya alá tartozó, Hollandiában a társasági adó alanyának nem minősülő jogi személyek tevékenységeihez hasonló tevékenységeket gyakorol.
26 E bíróság úgy ítéli meg, hogy ezért olyan visszatérítést kell biztosítani a BBB részére, amelynek összege megegyezik azzal az összeggel, amelyben a hollandiai székhellyel rendelkező, e tagállamban a társasági adó alanyának nem minősülő jogi személyek a Wet BD 1965 10. cikkének (1) bekezdése értelmében részesülnének.
27 E bíróság ugyanakkor felveti azt a kérdést, hogy az ilyen visszatérítés biztosítása összhangban van‑e az állami támogatásokra vonatkozó uniós joggal.
28 Mivel a Wet DB 1965 10. cikkének (1) bekezdésében előírt osztalékadó‑visszatérítés az alapeljárásban elválaszthatatlan az állami vállalkozásokat a Wet Vpb 1969 2. cikkének (3) bekezdése alapján megillető azon társaságiadó‑mentességtől, amellyel kapcsolatban az Európai Bizottság a 2013. május 2‑i C(2013) 2372 final határozatában úgy ítélte meg, hogy az a belső piaccal összeegyeztethetetlen, létező támogatási programnak minősül, a kérdést előterjesztő bíróság arra következtet, hogy ezért e visszatérítés is létező támogatási programot képez.
29 E kontextusban a kérdést előterjesztő bíróság azt kérdezi, hogy ha az EK 56. cikk (1) bekezdése – jelenleg az EUMSZ 63. cikk (1) bekezdése – alapján helyt adnak az alapeljárás felperese visszatérítés iránti kérelmének, az valamely létező támogatás olyan módosítását képezi‑e, amely a 659/1999 rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében vett új támogatásnak minősül.
30 Ha annak minősül, a kérdést előterjesztő bíróság azt kérdezi, hogy lehetséges‑e olyan határozatot hozni, amely helyt ad az ilyen kérelemnek, különösen pedig szükséges‑e, hogy e határozatot az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdése alapján bejelentsék a Bizottságnak.
31 A kérdést előterjesztő bíróság rámutat, hogy egyfajta próbaperről van szó, és hogy az adóhatóság már közel 1000 hasonló visszatérítés iránti kérelmet kapott.
32 E körülmények között a Gerechtshof ’s‑Hertogenbosch (’s‑hertogenboschi fellebbviteli bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1) Létező támogatás módosításaként értelmezett új támogatási intézkedésnek minősül‑e az, ha egy létező támogatási program hatályát kiterjesztik valamely adóalanynak az [EK 56. cikk] (jelenleg EUMSZ 63. cikk) szerinti szabad tőkemozgásra való eredményes hivatkozása következtében?
2) Ha igen, kizárja‑e a nemzeti bíróság EUMSZ 108. cikk (3) bekezdése szerinti feladatainak ellátása azt, hogy az adóalany részére az adóalany által az [EK 56. cikk] (jelenleg EUMSZ 63. cikk) alapján követelt adókedvezményt biztosítsanak, vagy be kell‑e jelenteni a Bizottságnál e kedvezmény biztosítására vonatkozó tervezett bírósági döntést, vagy köteles‑e a nemzeti bíróság az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdése alapján rá háruló ellenőrzési feladatára tekintettel másképp eljárni vagy más intézkedést hozni?”
33 A Bizottság azt állítja, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan azon az alapon, hogy nem tartalmazza az ahhoz szükséges ténybeli és jogi elemeket, hogy a Bíróság hasznos választ adhasson az előterjesztett kérdésekre.
34 E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság által feltett két kérdés azon az előfeltevésen alapul, hogy az osztalékadó visszatérítésének az alapeljárásban vizsgált rendszere létező támogatási programnak minősül.
35 A kérdést előterjesztő bíróság főképp arra alapítja az elemzését, hogy az alapeljárásban a Wet DB 1965 10. cikkének (1) bekezdésében előírt visszatérítés elválaszthatatlan a közjogi jogi személyek vonatkozásában a Wet Vpb 1969 2. cikkében előírt azon társaságiadó‑mentességtől, amellyel kapcsolatban az Európai Bizottság a C(2013) 2372 final határozatában úgy ítélte meg, hogy az a belső piaccal összeegyeztethetetlen, létező támogatási programnak minősül.
36 Ugyanakkor, és mint azt a Bizottság az írásbeli észrevételeiben maga is kiemeli, meg kell állapítani, hogy e határozat kizárólag a Wet Vpb 1969 alapján a közjogi jogi személyeket megillető társaságiadó‑mentességi rendszerre vonatkozik, nem pedig a Wet DB 1965 10. cikkének (1) bekezdésében szabályozott osztalékadó‑visszatérítési rendszerre.
37 Ezenkívül az egyik és a másik ilyen rendszer alkalmazási köre nem esik egybe, amennyiben a második tágabb értelemben az összes olyan holland vállalkozásra vonatkozik, amelyek mentesülnek a társasági adó alól.
38 Így nem lehet megalapozottan kijelenteni, hogy a Bizottság által tett azon megállapítás, amely szerint a Wet Vpb 1969 2. cikkében a holland állami vállalkozásoknak biztosított társaságiadó‑mentességi rendszer a belső piaccal összeegyeztethetetlen, létező támogatási programnak minősül, megfelelően érvényes lenne a Wet DB 1965 10. cikkének (1) bekezdésében szabályozott osztalékadó‑visszatérítési rendszerre is.
39 Mindamellett nem tagadható, mint azt egyébként a kérdést előterjesztő bíróság is kiemeli, hogy abban a konkrét esetben, ha ezt az osztalékadó‑visszatérítést azon az alapon biztosítják valamely holland közjogi vállalkozásnak, hogy e vállalkozás a Wet Vpb 1969 2. cikke alapján mentesül a társasági adó alól, e visszatérítés valamely állami támogatás nyújtásának közvetlen és elválaszthatatlan következményeként jelenik meg, ezért pedig szintén úgy tekinthető, hogy állami támogatásnak minősül.
40 Így, mivel a szóban forgó jogalkotási intézkedés állami támogatásként minősítése nem zárható ki, és a nemzeti bíróság feladata, hogy az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdése tiszteletben tartásának biztosítása érdekében ezt megvizsgálja, meg kell állapítani, hogy a feltett kérdésekre adott válaszok az alapjogvita elbírálása szempontjából hasznosak a kérdést előterjesztő bíróság számára, ezért pedig e kérdéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek azon az előfeltevésen alapulnak, hogy az alapeljárásban vizsgált osztalékadó‑visszatérítési rendszer támogatási programnak minősül.
41 Elöljáróban ki kell emelni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság az EK 56. cikk (1) bekezdésének – jelenleg az EUMSZ 63. cikk (1) bekezdése – értelmezéséről kérdezi a bíróságot, amely rendelkezés tiltja a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgások bármilyen korlátozását, és amelynek megsértését a kérdést előterjesztő bíróság adottnak veszi. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból ugyanis kitűnik, hogy e jogsértés e bíróság szerint abból ered, hogy az osztalékadó visszatérítéséről rendelkező holland jogszabály e visszatérítés kedvezményét belföldi székhely feltételétől teszi függővé.
42 Ki kell emelni azt is, hogy a 659/1999 rendelet azon releváns rendelkezéseit, amelyekre a kérdést előterjesztő bíróság hivatkozik, azonos szöveggel tartalmazza az e rendelet helyébe lépő 2015/1589 rendelet, vagyis nem szükséges dönteni e két rendeletnek az alapügy tényállására való ratione temporis alkalmazhatóságáról.
43 Az eddigiekre tekintettel meg kell állapítani, hogy a kérdést előterjesztő bíróság a két kérdésével, amelyeket együtt kell megvizsgálni, lényegében azt kívánja megtudni, hogy az uniós jog kizárja‑e, hogy valamely tagállami bíróság annak érdekében, hogy biztosítsa az EK 56. cikk (1) bekezdésének – jelenleg az EUMSZ 63. cikk (1) bekezdésének – tiszteletben tartását, az alapeljárásban vizsgált osztalékadó‑visszatérítési rendszerben állítólag megnyilvánulóhoz hasonló állami támogatási program kedvezményében részesítsen egy másik tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozást. A kérdést előterjesztő bíróság különösen azt kérdezi, hogy amennyiben az ilyen támogatási programot létezőnek kellene tekinteni, az e program kedvezményét biztosító határozat a 659/1999 rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében vett olyan új támogatásnak minősülne‑e, amelyet az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésének utolsó mondata értelmében be kellene jelentenie a Bizottságnak.
44 Ki kell emelni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság által feltett kérdések – mint azt egyébként e bíróság maga is hangsúlyozza – magukban foglalják annak előzetes ellenőrzését, hogy ellentétes‑e, vagy sem az uniós joggal az, ha e bíróság megállapítja hatáskörét arra, hogy megvizsgálja az alapeljárás tárgyát képező, székhellyel kapcsolatos feltételnek a tőke szabad mozgásával való összeegyeztethetőségét, vagy pedig ez az ellenőrzés egyedül a Bizottság azon hatáskörébe tartozik‑e, hogy mérlegelje valamely támogatási programnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét.
45 Mint az kitűnik a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából, az állami támogatások ellenőrzésének a Szerződés által kialakított rendszerében a nemzeti bíróságok és a Bizottság egymást kiegészítő, de egymástól elkülönülő szerepeket lát el (lásd ebben az értelemben: 1996. július 11‑i SFEI és társai ítélet, C‑39/94, EU:C:1996:285, 41. pont; 2016. szeptember 15‑i PGE‑ítélet, C‑574/14, EU:C:2016:686, 30. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
46 Míg a támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének mérlegelése az uniós bíróságok ellenőrzése mellett eljáró Bizottság kizárólagos hatáskörébe tartozik, addig a nemzeti bíróságok a jogalanyok jogainak megóvását biztosítják az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésének utolsó mondatában előírt azon kötelezettség megsértése esetében, amely szerint az állami támogatásokat be kell jelenti a Bizottságnak (lásd ebben az értelemben: 2011. december 8‑i Residex Capital IV ítélet, C‑275/10, EU:C:2011:814, 27. pont). Az ilyen kötelezettségszegésnek, amennyiben a jogalanyok hivatkoznak rá, a nemzeti bíróságok pedig megállapítják azt, arra az eredményre kell vezetnie, hogy e bíróságok a nemzeti jogszabályaikkal összhangban alkalmazzák az ebből eredő összes következményt, anélkül azonban, hogy a határozataik magukban foglalnák a támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének mérlegelését, amely a Bíróság ellenőrzése mellett eljáró Bizottság kizárólagos hatáskörébe tartozik (lásd ebben az értelemben: 2002. április 23‑i Nygård ítélet, C‑234/99, EU:C:2002:244, 59. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
47 A Bíróság ítélkezési gyakorlatából az is kitűnik, hogy valamely nemzeti bíróság csak akkor rendelkezik hatáskörrel arra, hogy valamely támogatási program szabályainak a Szerződésben foglalt közvetlen hatályú, az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseken kívüli egyéb rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét mérlegelje, ha e szabályok elszigetelten mérlegelhetők, továbbá ha annak ellenére, hogy a szóban forgó támogatási program részét képezik, nem szükségesek a céljának eléréséhez vagy e program működéséhez (lásd ebben az értelemben: 1977. március 22‑i Iannelli & Volpi ítélet, 74/76, EU:C:1977:51, 14. pont; 2002. április 23‑i Nygård ítélet, C‑234/99, EU:C:2002:244, 57. pont).
48 Ezzel szemben előfordulhat, hogy valamely támogatás szabályai annyira elválaszthatatlanul kapcsolódnak a támogatásnak magához a céljához, hogy nem lehet azokat elszigetelten mérlegelni, vagyis ilyenkor szükségképpen az EUMSZ 108. cikk szerinti eljárás lefolytatásával kell mérlegelni, hogy e szabályok milyen hatással vannak az egészében vett támogatás összeegyeztethetőségére vagy összeegyeztethetetlenségére (lásd ebben az értelemben: 1977. március 22‑i Iannelli & Volpi ítélet, 74/76, EU:C:1977:51, 14. pont).
49 A jelen ügyben a székhellyel kapcsolatos, az alapeljárásban vizsgált osztalékadó‑visszatérítési rendszer keretében előírthoz hasonló feltétel kapcsán éppen ez a helyzet, már ha e rendszert úgy tekintjük, hogy állami támogatási programnak minősül, mivel úgy tűnik, hogy e feltétel elválaszthatatlanul kapcsolódik a szóban forgó mentesítési intézkedéseknek magához a céljához, amely arra irányul, hogy egyedül a belföldi vállalkozásokat részesítsék előnyben.
50 Ezenkívül ki kell emelni, hogy az alapügyben az ilyen ellenőrzésnek szükségképpen az lenne a következménye, hogy még ha közvetetten is, de kétségbe vonja az állami vállalkozásoknak biztosított társaságiadó‑mentesség alapjaként a Wet Vpb 1969 2. cikkében előírt, székhellyel kapcsolatos azon feltételt, amely az e támogatási program céljának megvalósításához és e program működéséhez szükséges feltételként jelenik meg.
51 Ezért úgy tűnik, hogy az ilyen feltételt, amely valamely támogatási program céljának megvalósításához és e program működéséhez szükséges feltételként jelenik meg, nem lehet az állami támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság és a nemzeti bíróságok közötti hatáskör‑megosztás sérelme nélkül elszigetelni.
52 Következésképpen meg kell állapítani, hogy az uniós jog kizárja, hogy valamely nemzeti bíróság az alapeljárásban vizsgálthoz hasonló, székhellyel kapcsolatos feltételnek a tőke szabad mozgásával való összeegyeztethetőségét mérlegelhesse abban az esetben, ha az érintett osztalékadó‑visszatérítési rendszer támogatási programnak minősül.
53 A fentiekből következően az ilyen bíróság még kevésbé jogosult arra, hogy a tőke szabad mozgásának a székhellyel kapcsolatos ilyen feltétel útján történő esetleges megsértéséből eredő következményeket azáltal alkalmazza, hogy megítéli ezen adó visszatérítését, ezért pedig a jelen ítélet 43. pontjában említett kérdésre nem szükséges válaszolni.
54 Az eddigieket figyelembe véve az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy az EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikket akként kell értelmezni, hogy valamely nemzeti bíróság az alapeljárásban vizsgálthoz hasonló, székhellyel kapcsolatos feltételnek az EK 56. cikk (1) bekezdésével – jelenleg az EUMSZ 63. cikk (1) bekezdésével – való összeegyeztethetőségét nem mérlegelheti abban az esetben, ha az érintett osztalékadó‑visszatérítési rendszer támogatási programnak minősül.
Az EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikket akként kell értelmezni, hogy valamely nemzeti bíróság az alapeljárásban vizsgálthoz hasonló, székhellyel kapcsolatos feltételnek az EK 56. cikk (1) bekezdésével – jelenleg az EUMSZ 63. cikk (1) bekezdésével – való összeegyeztethetőségét nem mérlegelheti abban az esetben, ha az érintett osztalékadó‑visszatérítési rendszer támogatási programnak minősül.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
SZLHKSE - Szakszervezeti demonstráció
A bíróság a Budapesti Rendőr-főkapitányság szakvéleményét elfogadva úgy foglalt állást, hogy többórás indokolatlan várakozást idéznének elő a szeptember 29-től október 2-ig tervezett demonstrációk, és ellehetetlenülne a szabad mozgáshoz való joga azoknak az embereknek, akik nem kívánnak részt venni a tüntetéseken - olvasható a Fővárosi Bíróság honlapján megjelent közleményben.
A bíróság az október 1-jén és 2-án megtartandó szakszervezeti demonstrációk esetében a Budapesti Rendőr-főkapitányság tiltó határozatát hatályon kívül helyezte.
Mint olvasható, a bíróság döntésében kifejtette, hogy a rendőrség szakvéleményét "aggálytalanul elfogadta", amely a perbeli vitatott útvonalra vonatkozóan szeptember 29-től október 2-án estig a területen lévő forgalmi adatokat közölte, és mivel a gyülekezési jog nem korlátozhatatlan alapjog, a bíróság figyelemmel volt azoknak a jogára is, akik nem kívánnak a demonstráción részt venni, csak a városban közlekedni.
A bíróság szerint életszerűtlen az, hogy a budai Váralagút elé szeptember 29-én felállított színpadot négy nap alatt többször lebontanák és újra felépítenék.
Az október 1-jén a Kossuth téren és az Alkotmány utcában, valamint a Kossuth tér és a Clark Ádám tér útvonalon megtartandó demonstráció esetében a bíróság a rendőrség tiltó határozatát hatályon kívül helyezte.
A bíróság álláspontja szerint a határozatban felsorakoztatott bizonyítékok, indokok nem támasztották alá, hogy a bejelentett rendezvény megtartása esetén a közlekedés más útvonalon nem biztosítható, azaz nem bizonyítható, hogy a közlekedés ellehetetlenül, továbbá, hogy a rendezvény megtartása az Országgyűlés zavartalan működését súlyosan veszélyeztetné - áll a közleményben.
A Fővárosi Bíróság ugyancsak hatályon kívül helyezte azt a rendőrségi határozatot, amely megtiltotta az október 2-án a Clark Ádám tér–Szent György tér–Széll Kálmán tér–Csalogány utca–Fő utca–Clark Ádám tér útvonalon tartandó vonulásos rendezvényt.
A bíróság döntése szerint nem lehetett alappal arra következtetni, hogy a rendezvény miatt a tömeg-, illetve közúti közlekedés más útvonalon nem biztosítható, azaz nem bizonyítható, hogy a közlekedés ellehetetlenül, így a rendőrség által megállapított tilalmi ok nem áll fenn - olvasható a közleményben.
Garamvölgyi László, az Országos Rendőr-főkapitányság szóvivője szeptember 15-én azt közölte: a gyülekezési törvény értelmében, a hatályos jogszabályok alapján megtiltották a rendezvényt. Elmondta, a Budapesti Rendőr-főkapitányság alaposan megvizsgálta, hogy a megmozdulás ideje alatt és helyén milyen a közlekedés helyzete, milyen úton lehetne elterelni, és megállapították, a több helyszínre, folyamatosan bejelentett rendezvény miatt a forgalmat nem lehet elterelni.
Ezt követően a szakszervezetek bíróságon támadták meg, hogy a rendőrség megtiltotta a tüntetéssorozatukat.
Kónya Péter, a Fegyveres és Rendvédelmi Dolgozók Érdekvédelmi Szövetségének elnöke, az akcióegység operatív törzsének egyik vezetője kedden az MTI-nek elmondta: szeptember 29-én délután a Clark Ádám téren továbbra is tüntetést kívánnak tartani. A bíróság döntésének indoklását is figyelembe véve, új bejelentésüket megteszik a rendőrségen.
Közölte, amennyiben nem sikerül, akkor "országvédelmi futást" rendeznek a körfogalomban, majd ökumenikus virrasztást tartanak. Erre megkérik majd a közterület-használati engedélyt - tette hozzá.
Kónya Péter hangsúlyozta, a korábbi európai bírósági döntések alapján mindenképpen meg kívánják tartani békés tiltakozó akciójukat a Clark Ádám téren.
Megjegyezte, miután a bíróság az október 1-én a Kossuth térre meghirdetett nagygyűlés tiltó határozatát megsemmisítette, "így a rendszerváltás utáni legnagyobb szakszervezeti demonstrációjukat is megtartják".
Ön itt van: Címlap Hírek Belföld Szakszervezeti demonstráció

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
betegseg - sertesinfluenza-1569 - hir3.hu
BUX: +0,68 százalék a nyitáskor
A Budapesti Értéktőzsde részvényindexe, a BUX 142,28 pontos emelkedéssel, 21.207,52 ponton nyitott pénteken. A csütörtöki záró értékéhez képest 0,68 százalékkal erősödött.
2010.12.03. 09:15
Intenzív hóesés Vasban és Komárom-Esztergom megyében
A reggeli óráktól ismét intenzív havazás kezdődött Vas megyében, ahol az előrejelzések szerint a nap folyamán 10-15 centiméternyi friss hó hullhat - közölte pénteken a közútkezelő ügyelete az MTI-vel. Kecskés Péter elmondta: Vas megyében egyelőre minden út járható, de a közlekedőknek téli útviszonyokra kell készülniük. Csütörtökön este is havazott, így a hóréteg vastagsága helyenként elérheti a 30 centimétert is. A közútkezelő és a katasztrófavédelem ügyeleteseinek tájékoztatása szerint személyi sérüléssel járó közlekedési baleset nem történt éjszaka a megyében, de néhány árokba csúszott járművet menteni kellett, és egy fakidőléshez is tűzoltókat hívtak.
2010.12.03. 08:45
Délkeleten tavaszias időre, nyugaton kemény télre kell számítani
Keleten, délkeleten tavaszias időre, nyugaton viszont kemény télre kell készülni pénteken. Az előbbi területeken akár 8-10 fok is lehet, Sopron környékén pedig várhatóan mínusz 1-2 fok körül alakul a napi maximum-hőmérséklet. A csapadék tekintetében mindenre fel kell készülni, ugyanis az ország különböző területeken előfordulhat hó, havas eső, illetve ónos és fagyott eső is. Az északnyugati területeken elsősorban hó várható, az ország déli és keleti felében pedig esőre kell készülni. Jelenleg az ország nagy részén érvényben van az első fokú riasztás a várható gyenge ónos eső miatt, de a meteorológus szerint ezt a délelőtti órákban várhatóan feloldják.
NHL: nyert a Pittsburgh
A Pittsburgh Penguins Sidney Crosby mesterhármasával nyert a vendég Atlanta Thrashers ellen az NHL legutóbbi játéknapján. A pontlistán éllovas, 23 éves Crosby egymást követő második hazai találkozóján szerzett három gólt - erre közel tíz éve senki sem volt képes az NHL-ben -, ráadásul karrierje során ez volt az első "klasszikus mesterhármasa. Eredmények Boston Bruins-Tampa Bay Lightning 8-1, Toronto Maple Leafs-Edmonton Oilers 0-5, New Jersey Devils-Montreal Canadiens 1-5, New York Islanders-New York Rangers 5-6, Pittsburgh Penguins-Atlanta Thrashers 3-2, Ottawa Senators-San Jose Sharks 0-4, Dallas Stars-Washington Capitals 2-1, Los Angeles Kings-Florida Panthers 3-2.
Nincs fennakadás a vasúti közlekedésben a havazás miatt
Nem okoz jelentősebb fennakadást az időjárás pénteken hajnalban, az országban a járatok menetrend szerint elindultak - közölte a MÁV kommunikációs igazgatósága pénteken hajnalban az MTI-vel. Jelenleg Balatonszentgyörgy és Nagykanizsa térségében havazik, itt a vasúttársaság munkatársai folyamatosan tisztítják a váltóberendezéseket, és az elektromos váltófűtő berendezések is üzemelnek. Ennek ellenére a Székesfehérvár-Gyékényes vonalon néhány perces késések előfordulhatnak a reggeli órákban. A Pusztaszabolcs-Dunaújváros-Pusztaszabolcs vonalon pénteken 8 és 13 óra között vonatpótló autóbuszok szállítják az utasokat pályakarbantartás miatt. Dunaújvárosból a pótlóbuszok korábban indulnak.
2010.12.03. 08:15
A kakaóbab-ültetvények csökkenése és az egyre növekvő kereslet miatt hamarosan a csokoládét is a luxuscikkek kategóriájába lehet sorolni - figyelmeztettek szakemberek. A vidéki területek gazdasági fejlődésével és az erőforrások megőrzésével foglalkozó, ghánai központú Natural Conservation Research Council (NCRC) szerint a világ csokoládéfogyasztásának jelenlegi szintje tovább már nem tartható fenn, ezért az édesség 2030-ra olyan ritka csemege lehet, mint manapság a kaviár - adta hírül az ABC News ausztrál hírportál. A kakaóbab hiányát többek között a nyugat-afrikai aszályos időjárással és az indonéziai ültetvényeket megtámadó kártevőkkel magyarázzák.
Balatonfüred lesz a helyszíne az uniós rendezvényeknek
Kulturális programok széles kínálatával igyekszik megfelelő környezetet teremteni Balatonfüred a 2011 első félévében esedékes magyar uniós elnökségi találkozóknak. A kormány hozzávetőleg három hónappal ezelőtt döntött az elnökségi rendezvényeknek otthont adó vidéki városokról: Debrecen fél éven át a keleti országrészt képviseli majd, míg a dunántúli régióban Balatonfüredre esett a választás. A balatonfüredi önkormányzat nemrég elfogadott jövő évi rendezvénytervében az évente megrendezésre kerülő hagyományos programok időpontját igyekezett a városban tartandó miniszteri találkozókhoz és munkaértekezletekhez igazítani.
2010.12.03. 08:00
Casanova irodalmi díjat alapított Pierre Cardin
Új irodalmi díjat hívott életre Pierre Cardin olasz-francia divattervező. A nők között is igencsak népszerű Giacomo Casanova íróról elnevezett Casanova-díj zsűrijének elnöke is Cardin lesz. A zsűrizésben Jean-Marie Rouart és René de Obaldia, a Francia Akadémia tagjai valamint Evve Ruggieri televíziós műsorvezető is részt vesznek. Az új díjat, amelyet először februárban adnák át, egy francia nyelvű európai író kapja, akinek nevéhez legalább egy francia nyelvű könyv fűződik. A díj névadója, Casanova is franciául írta meg emlékiratait, hiszen a XVIII. században a francia volt a legelterjedtebb nyelv Európában.
Erősíteni kívánja az EU a légi csomagszállítás biztonságát
Az EU-országok belügyminiszterei csütörtökön Brüsszelben megállapodtak abban, hogy akciótervet dolgoznak ki a légi úton történő csomagszállítás biztonságának erősítése érdekében, miután október végén több alkalommal sikerült robbanóanyagot tartalmazó csomagokat feljuttatni repülőgépekre. Uniós közlések szerint egyes EU-n kívüli országok repülőtereiről egyáltalán nem fogják engedélyezni csomagok légi szállítását, más esetekben minden küldeményt egyenként, tüzetesen átvizsgálnak majd. Egyes unión kívüli repülőtereken az EU külön ellenőrző csoportokat fog működtetni, hogy elhárítsa a terrorcselekmények elkövetését a légi csomagposta-szolgáltatás területén.
WikiLeaks: adatgyűjtést kértek magyarországi amerikai diplomatáktól
Magyarországon dolgozó amerikai diplomatáktól "biometrikus adatok" összeállítását kérték "jelenlegi és majdani vezetőkről és tanácsadókról" - írta pénteken a Wikileaks brit médiapartnere, a The Guardian. A napilap feldolgozatlan, nyers formában tette közzé a hosszú anyagot, amelynek végén a "Clinton" név szerepel. Az anyag tavaly júniusi keltezésű. A "biometrikus" kifejezés a The Guardian által adott címben szerepel, a közzétett anyagban ugyanakkor "biográfiai" jellegű információk összeállításáról esik szó. A listán az elküldendő információk között szerepelnek hivatali, szervezeti titulusok, nevek, beosztások, és "névjegykártyákon szereplő egyéb információk", telefon-, mobil- és faxszámok.
Elváltak Söderling és edzője útjai
Meglepetésre szakított edzőjével, Magnus Normannal Robin Söderling, a férfi teniszezők világranglistájának ötödik helyezettje. A svéd játékos elmondta: a döntést a szakember hozta meg, mert a jövőben "többet szeretne foglalkozni a magánéletével, és új kihívásokra vágyik". Söderling több mint két éve dolgozott együtt honfitársával, aki korábban maga is profi teniszező volt, s akinek a sikereit köszönhette. Hogy a francia nyílt bajnokság tavalyi és idei döntőse a jövőben kivel készül majd, egyelőre kérdéses.
2010.12.03. 07:45
Gyurmafiguraként is debütál Lady Gaga
Gyurmafilmet készítenek Lady Gagáról a frankfurti Scopas Medien Rt. rajzfilmesei. Az amerikai popsztárról szóló első, angol nyelvű rövidfilm péntektől látható az interneten. A kisfilmben a Gaga-baba a popkirálynő Madonna másával vívja meg véres harcát. A film készítői így mesélik el Lady Gaga "húskosztümének" történetét, amelyet az MTV Video Music Awards díjátadó gálán viselt szeptemberben. Thomas Schneider-Trupp producer közölte, egyelőre hetente egy rész bemutatását tervezik, de a következő évtől hetente több epizód bemutatása is lehetséges.
Megkezdték Bakonyi Zoltán Mal-vezető lefoglalt ingatlanjainak értékesítését
Megkezdte a Veszprémi Városi Bíróság végrehajtója azoknak a zár alá vett ingatlanoknak az értékesítését, amelyek Bakonyi Zoltánnak, a Mal Zrt. vezérigazgatójának tulajdonában állnak - írja a A Magyar Nemzet. A vezérigazgatót tömegszerencsétlenséget okozó, foglalkozás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés vétségével gyanúsítják a vörösiszap-katasztrófával összefüggésben. Bakonyi Zoltán vagyonát még október végén helyezte zár alá a bíróság - olvasható lapban. A fellebbezési határidő lejártával kezdhette meg a végrehajtó az ingatlanok értékesítését. A Magyar Nemzet ismerteti a birtokába jutott listát is, amit Kahler Frigyes, a bíróság szóvivője sem megerősíteni sem cáfolni nem kívánt.
EL: továbbjutott a Villarreal, a Dinamo Kijev és a Sparta Praha
A Besiktas, a Liverpool és a Paris Saint-Germain után a csütörtöki játéknap estéjén a Villarreal, a Dinamo Kijev és a Sparta Praha biztosította be továbbjutását a labdarúgó Európa Ligában. Eredmények: D csoport: Villarreal (spanyol)-Dinamo Zagreb (horvát) 3-0, PAOK Szaloniki (görög)-FC Bruges (belga) 1-1, a csoport állása: 1. (már továbbjutott) Villarreal 9 pont, 2. PAOK Szaloniki 8, 3. Dinamo Zagreb 7, 4. FC Bruges 3. E csoport: Sheriff Tiraspol (moldovai)-AZ Alkmaar (holland) 1-1, BATE Boriszov (fehérorosz)-Dinamo Kijev (ukrán) 1-4, a csoport állása: 1. (már továbbjutott) Dinamo Kijev 10 pont (10-6), 2. BATE Boriszov 10 (11-8), 3. Sheriff Tiraspol 4 (5-7), 4. AZ Alkmaar 4 (5-10).
2010.12.03. 07:30
Népszava: üres címlappal jelent meg a lap pénteki száma
Üres címlappal jelent meg a Népszava pénteki száma a médiaszolgáltatásokról és a kommunikációról szóló törvényjavaslat elleni tiltakozásul. A címlapon mindössze ennyi olvasható: "a decemberben a parlament elé kerülő, a médiaszolgáltásokról és a kommunikációról szóló törvénytervezet totális ellenőrzést biztosítana a Médiatanácsnak és rajta keresztül a kormányzatnak az elektronikus, internetes és nyomtatott sajtó felett. Ezzel Magyarországon 2011. január 1-jén megszűnne a sajtószabadság. Vele együtt lehetetlenülne el a vélemény és a szólás szabadsága is. Tiltakozunk, és követeljük a törvénytervezet visszavonását."
Minden harmadik baba császármetszéssel jön világra Magyarországon
Egyetlen év alatt 8,5 millió orvosi beavatkozást finanszírozott az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (OEP); a harmadik leggyakoribb beavatkozás, szám szerint 28.383 a császármetszés, azaz minden harmadik baba így jön világra - írja a Népszabadság a pénteki lapszámban. Miközben az átlagos magyar leggyakrabban szív- és érrendszeri, valamint daganatos betegségek okozta panaszokkal fordul orvoshoz, a legtöbb műtétre mégsem ezekben a szakmákban kerül sor. Az OEP listáján az első helyen a szürkehályog (64.453), a második helyen az abortusz (32.061), a harmadik helyen a császármetszés (28.383), a negyedik helyen pedig a boncolás (27.400) szerepel.
Nem született megállapodás az EBESZ jövőjéről a csúcsértekezleten
Az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) 11 éve első csúcsértekezletén nem sikerült megállapodásra jutni az 56 tagú szervezet jövőjéről, a témát háttérbe szorította az orosz-grúz vita a találkozó csütörtöki zárónapján. A házigazda, Nurszultan Nazarbajev kazah elnök 11 órával a tervezett befejezés után közölte, hogy akcióterv helyett csak egy nyilatkozatot fogadtak el, amelyben "megerősítik" az 1973-ban alakult EBESZ alapelveit. Ezek a hidegháború közepette az államok közötti bizalom megteremtését és a két tömb közötti konfliktusok megakadályozását szolgálták.
EL: továbbjutott a Besiktas, a Liverpool és a PSG
A Besiktas, a Liverpool és a Paris Saint-Germain az utolsó kör eredményeitől függetlenül bebiztosította továbbjutását a labdarúgó Európa Ligában. A csoportküzdelmek 5. fordulójának csütörtöki játéknapján a török csapat a CSZKA Szófia otthonában aratott győzelemmel, az angol alakulat a Steaua Bucuresti vendégeként elért döntetlennel, a francia pedig a Sevilla elleni hazai sikerrel lépett tovább.
2010.12.02. 21:15
A Magyar Televízió (MTV) Híradójának információi szerint újabb bűncselekménnyel gyanúsította meg a Budapesti Nyomozó Ügyészség Benedek Fülöpöt, a Földművelési és Vidékfejlesztési Minisztérium (FVM) egykori szakállamtitkárát. Skoda Gabriella, a Fővárosi Főügyészség szóvivője az MTV-nek csütörtökön azt mondta, a volt szakállamtitkár a gyanú szerint 2005-2008 között úgy engedélyezte egyes minisztériumi rendezvények többletköltségének kifizetését, hogy átlépte az általa is ismert kereteket, s ezzel 4,5 milliós kárt okozott. A Híradó szerint az ügyészség kezdeményezni fogja, hogy a vasárnap lejáró előzetes letartóztatást a bíróság két hónappal hosszabbítsa meg.
2010.12.02. 21:00
Meggyes Tamás tagja lett az adósságrendezési bizottságnak Esztergomban
Meggyes Tamás volt fideszes polgármestert az adósságrendezési bizottság képviselő-testületi tagjának választotta az esztergomi testület csütörtök esti, rendkívüli ülésén - tájékoztatta az önkormányzat sajtóreferense az MTI-t. Tétényi Éva, a város új, független polgármestere már két képviselő-testületi ülést összehívott a tárgyban (keddre és szerdára), de azokon a Fidesz-frakció nem jelent - mondta el Váczy István. Tétényi ezt követően minden képviselőt névre szóló levélben kérdezett meg arról, vállalná-e tagságot az adósságrendezési bizottságban, ugyanis a korábban tervezett csütörtöki ülésnapon külföldre kellett utaznia, ezért az ülést az alpolgármester vezette le.
2010.12.02. 20:45
Megállapodtak a jövő évi bérekről az OÉT-en
A jövő évi minimálbér 78.000, a garantált bérminimum 94.000 forint lesz, az országos béremelési ajánlás 4-6 százalék közé esik, ebben állapodtak meg az Országos Érdekegyeztető Tanács (OÉT) csütörtöki ülésén. A munkavállalói oldal hangsúlyozta, hogy az adó és járulék szabályok változása miatt a nettó minimálbér a 4.500 forintos bruttó emelés ellenére is csak nettó 154 forinttal emelkedik. Pataky Péter a munkavállalói oldal elnöke a munkaadók által tett végső ajánlat elfogadásakor közölte, hogy ahhoz az MSZOSZ záradékot fűz, amely szerint kevesli az emelést, de nem akadályozza meg az aláírást. Ezt követően Borsik János az Autonóm Szakszervezeti Szövetség nevében ugyanezt jelezte.
Tarlós István: Budapest nem az antiszemitizmus, hanem a rend fővárosa
Tarlós István szerint Budapest nem az antiszemitizmus, hanem a rend fővárosa, amely nem tűr meg semmiféle hátrányos megkülönböztetést; ezt bizonyítja a hanuka mostani megünneplése is. A főpolgármester csütörtökön a fővárosi Nyugati téren beszélt erről, ahol meggyújtották a nyolcágú gyertyatartó második lángját. Az eseményen megjelent Kövér László, az Országgyűlés elnöke, Balog Zoltán, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium társadalmi felzárkózásért felelős államtitkára, valamint Weisz Péter, a KDNP Barankovics István Izraelita Műhely Egyesületének elnöke is.
2010.12.02. 20:30
Hatalmas tűz pusztít Haifa környékén
Hatalmas tűz tört ki Haifa közelében, a Karmel-hegy két faluját kiürítették, és elszállították egy, a tűz által fenyegetett börtön ötszáz lakóját is. Különböző források szerint mintegy 40-en meghaltak a katasztrófában. A Damon börtön ötszáz foglyát a környék más börtöneibe szállították, az evakuáció során felborult egy autóbusz, amely 50 börtönőrt (más források szerint 50 foglyot) szállított. A halottak közül sokan közéjük tartoznak. Eddig 1200 hektárnyi terület teljesen kiégett. A mentésekben több százan vesznek részt, sok ezer házból kellett kiköltöztetni a lakókat és kiürítették a haifai egyetemet is. A város más körzeteiben arra szólították fel a lakókat, hogy ne hagyják el otthonukat. Az izraeli kormányfő külföldi segítséget kért a tűz megfékezéséhez.
Másfajta élet: arzénból táplálkozó baktériumot azonosítottak
Arzénból táplálkozó baktériumot azonosítottak a kaliforniai Mono sós tó üledékes rétegében amerikai kutatók, akik szerint a baktérium a foszfor helyett építi be többek között fehérjesejtjeibe, valamint örökítőanyagába a mérgező nehézfémet. A Science című tudományos folyóiratban közölt tanulmány szerint első alkalommal nyert bizonyosságot, hogy minden ismert földi élet egyik alapvető építőkövét egy másik elem helyettesítheti. "Ez a kutatás arra emlékeztet minket, hogy az élet, ahogy mi ismerjük, sokkal rugalmasabb lehet annál, mint amit feltételezni, vagy elképzelni tudunk" - mondta Felisa Wolfe-Simon az amerikai űrkutatási hivatal, a NASA asztrobiológiai intézetének munkatársa az Arizonai Állami Egyetemen.
2010.12.02. 20:15
Solana: a kiszivárogtatásnak nem lesz drámai következménye
Nem lesz drámai következménye a nemzetközi kapcsolatokban a WikiLeaks féle kiszivárogtatásnak - mondta az MTI kérdésére a NATO volt főtitkára csütörtökön Budapesten. Javier Solana hozzátette: az amerikai külügyi iratok nyilvánosságra hozása nyilván megváltoztatja a hagyományos diplomáciát. Javier Solana - aki újságírók szűk csoportjával találkozott, mielőtt előadást tartott a budapesti Közép-európai Egyetemen - úgy vélekedett, hogy a kiszivárogtatás nem jelent közvetlen biztonsági fenyegetést. Megjegyezte: az eddig napvilágra került anyagokban nem talált sok meglepőt, de nem tudni, milyen iratokat közölnek még.
Orbán Viktor a bajor miniszterelnökkel tárgyalt Budapesten
Magyarország és Bajorország együttműködéséről tárgyalt Orbán Viktor magyar kormányfő és Horst Seehofer, Bajorország miniszterelnöke csütörtökön Budapesten. Szijjártó Péter, a magyar miniszterelnök szóvivője az MTI-hez eljuttatott közleményében azt írta, a két miniszterelnök stratégiai fontosságúnak nevezte Magyarország és Németország - azon belül Bajorország - gazdasági együttműködését. Orbán Viktor arról tájékoztatta bajor kollégáját, hogy a magyar gazdaságpolitika fókuszában most a munkahelyteremtés és a munkalehetőség biztosítása áll - tette hozzá.
Megszüntették a Sajón az árvízvédelmi készültséget
Megszüntették a Sajón az árvízvédelmi készültséget csütörtök késő délután - közölte az Észak-magyarországi Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság árvízvédelmi osztályvezetője az MTI-vel. Csont Csaba elmondta, hogy a folyó árhulláma napközben Felsőzsolca térségében tetőzött. A szakemberek a következő napokban további apadásra számítanak. A héten a Hernád vízgyűjtőjén jelentős mennyiségű csapadék eshet, de a jelenlegi számítások szerint nagyobb része hó lesz. A vízgyűjtő terület nagy részén csak mérsékelt olvadás valószínű, így a Hernád is apadni fog - tette hozzá.
Embereket lincseltek meg Haitin a kolerajárvánnyal összefüggésben
Legkevesebb 12 embert lincseltek meg az elmúlt napokban Haiti egyik déli megyéjének néhány településén, mert az áldozatokról úgy vélték, hogy készakarva terjesztik a kolerát - tudta meg az AFP rendőrségi forrásokból. A csoportokba verődött feldühödött lincselők a boszorkányoknak tartott szerencsétleneket bozótvágó késekkel és kövekkel ölték meg, majd holttestüket az utcán elégették. A bűncselekmények helyszínét, Grand'Asne megyét eddig viszonylag megkímélte a karibi országban október közepe óta pusztító kór. Az első lincselés a múlt héten történt, és azóta naponta jut a hatóságok tudomására újabb és újabb eset, illetve meghiúsult kísérlet.
Férfi kosárlabda NB I: szegedi siker
A Szeged magabiztosan legyőzte a vendég Nyíregyházát a férfi kosárlabda NB I csütörtöki játéknapján. Eredmény: Dél Konstrukt-SZTE-Szedeák - Marso-Vagép NYKK 103-84 (19-21, 32-19, 26-22, 26-22).
Női kosárlabda EK: ismét nyert a Győr
A már korábban a 32 közé jutott Seat Lami-Véd Győr csütörtökön könnyedén legyőzte a portugál Vagost a női kosárlabda Európa Kupa hatodik, utolsó fordulójában. Eredmény, 6. forduló, H csoport: Seat Lami-Véd Győr - Vagos (portugál) 81-55 (17-17, 27-13, 22-20, 15-5). A győriek múlt héten a német Saarlouis ellen 4/1-re javították mérlegüket, s már akkor eldőlt, hogy biztosan a csoport első két - továbbjutást érő - helyének valamelyikén végeznek. A tét nélküli zárókörben Tapodi Péter alakulata a második negyedben lépett meg riválisától, s főként a lett Kublinának köszönhetően a félidőben 44-30-ra vezetett.A portugálok a nagyszünet után sem tudták izgalmassá tenni a találkozót, amely végül magabiztos hazai sikert hozott.
A válság, amely Magyarországon és Közép-Európában kialakult, nem a politikai intézmények válsága, hanem a társadalmi elité, amelynek nemcsak a politikusok, hanem az újságírók is tagjai - mondta Kövér László, az Országgyűlés elnöke csütörtökön, a Délkelet-európai Médiafórum című nemzetközi újságíró-konferencia megnyitóján Budapesten. A politikus beszédében a közös felelősséggel kapcsolatban kifejtette: ma Magyarországon olyan közmédia-rendszer épül ki, amely "független, amelyet anyagi biztonság jellemez, ahol a tartalom a fontos, és átlátható a rendszere, illetve olyan, ahol minden újságíró dolgozni szeretne, mert ott dolgozni rang".
Oroszország és Katar a 2018/2022-es labdarúgó-vb-k házigazdája
Nyolc év múlva, 2018-ban Oroszország, négy esztendővel később, 2022-ben pedig Katar lesz a labdarúgó-világbajnokság házigazdája - jelentette be Zürichben Joseph Blatter, a nemzetközi szövetség (FIFA) elnöke. A szervezet végrehajtó bizottsága egyszerre döntött a két torna helyszínéről. A nyolc év múlva sorra kerülő vb-re az oroszok mellett Belgium és Hollandia, valamint Spanyolország és Portugália közösen, illetve Anglia pályázott, míg a négy esztendővel később rendezendő viadalnak Kataron kívül Ausztrália, a Koreai Köztársaság, az Egyesült Államok és Japán szeretett volna otthont adni. Oroszország és Katar egyformán története során először rendezhet futball-világbajnokságot.
Férfi kosárlabda NB I: kaposvári győzelem
A Kaposvár vendégként 21 ponttal verte a Debrecent a férfi kosárlabda NB I csütörtöki játéknapján. Eredmény: Factum Sport Debrecen - Kaposvári KK 84-105 (21-25, 17-28, 23-24, 23-28).
2010.12.02. 19:15
Visszavonul a Magyar Úszó Szövetség főtitkára, Ruza József
A Magyar Úszó Szövetség főtitkára, Ruza József bejelentette: az eredeti terveknek megfelelően az esztendő végén visszavonul, de a jövő tavaszi közgyűlésig még ellátja feladatait. "A 2008-as pekingi olimpia után már abba akartam hagyni, de megkaptuk az idei Eb rendezési jogát, s úgy voltam vele, kutyakötelességem a budapesti Európa-bajnokságig maradnom - mondta az MTI-nek a 66 éves Ruza József. - Úgy gondolom, sikeres Eb-t rendeztünk mind az eredményességet, mind a csapatépítést tekintve, s bátran állíthatom: minden idők legjobb magyar úszócsapata épül. Úgyhogy jó szívvel hagyom abba tavasszal, addig, az áprilisban vagy májusban esedékes közgyűlésig még viszem az ügyeket".
Érvényben marad a nemzetközi elfogatóparancs Assange ellen
A svéd legfelsőbb bíróság elutasította csütörtökön Julian Assange WikiLeaks-alapító azon kérését, hogy fellebbezhessen az ellene nemi erőszak gyanújával kiadott elfogató parancs ellen - jelentették be hivatalosan. A svéd rendőrség közölte, hogy új, kiegészített elfogatási parancsot kiadására kéri az Interpolt. Assange ügyvédje szerdán fellebbezett a nemzetközi elfogató parancs ellen, amelyet svéd kérésre a nemzetközi rendőrségi szervezet adott ki aznap hajnalban. A legfelsőbb bíróság döntése azt jelenti, hogy a nemzetközi elfogató parancs érvényben marad. Assange kezdettől fogva elutasította az ellene hangoztatott vádat, és ügyvédjei minden jogi eszközt bevetnek a svéd kiadatási kérelem elutasításáért.
Csütörtökön a Szent István-bazilikában tartott gyászmisével búcsúztatták a november 15-én 78 éves korában elhunyt olimpiai bajnok birkózót, Polyák Imrét. Hegedüs Csaba, a Magyar Birkózó Szövetség (MBSZ) elnöke beszédében kitért arra, hogy a mai versenyrendszerben "12 Európa- és 9 világbajnokság jutott volna neki, és elképesztő éremgyűjteményt hagyott volna ránk", de a kevésbé sűrű versenynaptár ellenére is rendkívül eredményes volt.
2010.12.02. 19:00
Az iráni tudósok elleni merényletek gyanúsítottjait vették őrizetbe
Irán az atomtudósai ellen elkövetett pokolgépes merényletek kapcsán őrizetbe vett több embert, akik a Moszad izraeli, a CIA amerikai, valamint az MI6 brit titkosszolgálat számára dolgoztak - mondta el csütörtökön az iráni hírszerzési miniszter, Hejdar Moszlehi. A tárcavezető hangsúlyozta, hogy a "fontos csoport" elfogása még több érintett kilétére deríthet fényt. Egyelőre nem tudni, pontosan hány ember került kézre. Moszlehi szerint "a hírszerző ügynökségekkel együttműködő embereknek más tervei is voltak", de megállították őket.
Hegedűs D. Géza: nagy empátiával szabad csak a színházi törvényhez nyúlni
A fiatal színészek helyzetéről, az előadóművészeti törvény módosításának előkészületeiről és a színházakat sújtó forráshiányról is szólt Hegedűs D. Géza, a MASZK Országos Színészegyesület elnöke a szervezet tevékenységéről és terveiről tartott csütörtöki sajtótájékoztatóján Budapesten. A Vígszínházban társulati tag színművész, rendező a MASZK december 6-án sorra kerülő közgyűlése előtt foglalta össze a színészek legnagyobb szakmai érdekképviseleti szervezetének álláspontját a színházakat érintő fontosabb kérdésekről.
Meghívták a női kézilabda-válogatottat a londoni előolimpiára
A 2012-es londoni olimpia szervezőbizottsága (LOCOG) meghívta a magyar női kézilabda-válogatottat az előolimpiára - adta hírül csütörtökön a magyar szövetség honlapja. Az ötkarikás játékok hivatalos teszttornáját The London Handball Challenge Cup néven a tervek szerint 2011. november 23. és 27. között rendezik meg hat válogatott - köztük a házigazda brit - részvételével a londoni Olimpiai Parkban található Handball Arenában. A Magyar Kézilabda Szövetség visszaigazolta a női válogatott részvételi szándékát. A tornával kapcsolatos részleteket később véglegesítik a szervezők.
2010.12.02. 18:45
A Stabilitás Pénztárszövetség szerint elismerte hibáját a Századvég Gazdaságkutató Zrt., hiszen "a kormányhoz közelállónak tartott" kutatóintézet a korábbi 500 milliárd helyett legújabb közleményében már csak 420 milliárd forintos veszteségről beszél. A szövetség egyben indítványozza, hogy a kutatóintézet hozza nyilvánosságra kutatásának metodikáját, és az annak alapját képező adatsorokat, így közösen tudnák feltárni, hol lehetnek még további hibák a számításban - írja a pénztárak képviseleti szerve az MTI-hez csütörtökön elküldött közleményében.
Két évig ingyenes lakásbiztosítást kapnak az iszapömlés károsultjai
Két évig átvállalja a biztosítás díját az állam által épített és vásárolt ingatlanokra a Közlekedési Biztosító Egyesület (KÖBE) a vörösiszap-katasztrófával érintett településeken - közölte a katasztrófavédelmi kormánybiztos szóvivője csütörtökön az MTI-vel. Petróczi Tímea közlése szerint a KÖBE Kolontáron, Devecserben és a települések vonzáskörzetében az érintett épületek szolgáltatási díját a szerződéskötéskor két évre előre jóváírja. A kedvezmény igénybevételéhez a károsultaknak szerződést kell kötniük a biztosítóval.
Befejezi a Batman sagát Christopher Nolan
A Batman-rajongók nagy örömére Christopher Nolan rendező folytatja a titokzatos lovag történetét. Az viszont már kevésbé jó hír lehet a számukra, hogy Nolan a The Dark Knight Rises (A sötét lovag ébredése) című film után nem kíván több Batman-sztorit forgatni. "Ez lesz a mi Batman sagánk utolsó fejezete" - mondta el a filmrendező szerdán az Entertainment Weekly című amerikai lapnak. Hozzátette: az Eredet című film forgatása után örül, hogy visszatérhet Gothambe. Korábbi információk szerint a Batman 3-at tavasszal kezdik filmre venni, a szereplők közül pedig Christian Bale és Michael Caine már biztos tagjai a színészgárdának. A Warner Bros. stúdió szerint 2012 júliusában kerülhet a kész film az amerikai mozikba.
Orbán: az élet hozta a magyar EU-elnökség feladatait
Orbán Viktor szerint a 2011 első félévében esedékes magyar EU-elnökség feladatait az élet szabta meg. A kormányfő azután tett közös sajtónyilatkozatot Jerzy Buzekkel, az Európai Parlament (EP) elnökével, hogy az EP elnöke és frakcióvezetői a magyar EU-elnökségről egyeztettek a magyar kormánnyal csütörtökön Budapesten. Jerzy Buzek szerint a magyar és a lengyel elnökség éve óriási lehetőség. Szerződésmódosítás, pénzügyi válság, gazdasági kormányzás és gazdaságpolitikák koordinációja, romaügyek, elmaradt, lelassult bővítési kérdések: "nem mi választottuk ezeket az ügyeket, az élet hozta, de nekünk kell velük megbirkózni" - közölte Orbán Viktor a tanácskozás utáni sajtónyilatkozatában.
2010.12.02. 18:15
Fővárosi Közterület-felügyelet: nem erőszakoskodtak a Kálvin téri hajléktalanokkal
A Fővárosi Közterület-felügyelet vizsgálata szerint nem történt erőszakos fellépés a budapesti Kálvin téri aluljáróban azokkal a hajléktalanokkal szemben, akik ott életvitelszerűen tartózkodnak. A Fővárosi Közterület-felügyelet - miután értesült arról -, hogy Budapesten, a Kálvin téri aluljáróban a közterület-felügyelők egyik, hajléktalanokkal történt intézkedését egy szervezet erőszakos fellépésnek minősítette, haladéktalanul kivizsgálta a történteket. "A vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy erőszakos cselekmény a helyszínen nem történt. Mindezt térfigyelő kamerák is rögzítették" - írta Pető György.
2010.12.02. 18:00
EL: Kabát, Laczkó és Szakály vett részt a harkivi incidensben
Kabát Péter, Laczkó Zsolt és Szakály Péter vett részt abban az incidensben, amely a DVSC labdarúgócsapatának szerdai, harkivi vendégjátéka után történt - közölte honlapján csütörtökön délután a hajdúsági klub. "A Metaliszt Harkiv elleni Európa Liga-csoportmérkőzés után a DVSC három játékosa - Kabát Péter, Laczkó Zsolt és Szakály Péter - az elrendelt takarodó után elhagyta a csapat szálláshelyét, és sétálni indult a városba. Séta közben Kabát Péter megütötte a lengyel nagykövetség előtt álló őrbódé oldalát, melynek üvege elrepedt. Az őrbódéban tartózkodó őrök intézkedtek a játékosokkal szemben: 120 euró pénzbírságot kellett fizetniük, ezt követően távozhattak a helyszínről" - áll a dvsc.hu-n megjelent közleményben.
Orbán: 2011 az EU egyik legnehezebb éve lehet
Orbán Viktor szerint 2011 az Európai Uniónak - a kommunizmus bukása óta - a legnehezebb éve lehet. Az Európai Parlament elnöke és frakcióvezetői Budapesten a magyar EU-elnökségről egyeztetnek a magyar kormánnyal. A tanácskozás elején a miniszterelnök azt mondta: Magyarországon olyan politikai erőviszonyok uralkodnak jelenleg, amelyek nem fenyegetik az EU-elnökség stabil levezetését. Megjegyezte ugyanakkor, könnyen lehet, hogy 2011 az EU-nak a kommunizmus bukása óta a legnehezebb éve lesz. Orbán felhívta a figyelmet arra is, hogy a Balkán sokkal kevésbé nyugodt térsége Európának, mint az messziről látszik.
2010.12.02. 17:45
Ávila a jelenlegi legélhetőbb város fogyatékkal élők számára az EU szerint
A középkori városfaláról híres spanyol város, Ávila nyerte el a fogyatékkal élő személyek előtti akadályok leghatékonyabb elhárítását elismerő első európai uniós díjat. Az Európai Bizottság méltatta Ávila stratégiai tervét, melyet 2002-től kezdődően alakított ki a középületek akadálymentesítésére és a magánkezdeményezések ösztönzésére. A város emellett - a fogyatékossággal élőket és az időseket képviselő szervezetekkel közvetlen együttműködésben - akadálymentes idegenforgalmi létesítményeket is létrehozott, továbbá javította a fogyatékosok munkalehetőségeit.
A Kate lehet az egyik legnépszerűbb lánynév a briteknél jövőre
Vilmos herceg és Kate Middleton küszöbön álló esküvője miatt a menyasszony neve lehet a legnépszerűbb a jövőre születő brit kislányoknál. Az Ancestry.co.uk internetes oldal 1837 óta készült 230 születési és házassági anyakönyvi bejegyzést nézett át, és jutott arra a megállapításra, hogy a hercegek és hercegnők nevei igen népszerűek az alattvalók gyerekeinél azokban az években, amikor a királyi ház esküvőt ünnepel. A Diana név - Vilmos néhai édesanyjának neve - például kétszer olyan gyakori volt, amikor Károly trónörökös feleségül vette a Spencer család fiatal hölgytagját.
Buzek: az EP megbízható partnere lesz a magyar elnökségnek
Az Európai Parlament (EP) nyílt és megbízható partnere kíván lenni a 2011 első félévében esedékes magyar uniós elnökségnek - mondta Jerzy Buzek, az EP elnöke csütörtökön a Parlamentben. Az EP elnöke és frakcióvezetői a magyar EU-elnökségről egyeztetnek a magyar kormánnyal. A tanácskozás elején mondott beszédében Jerzy Buzek hangsúlyozta a folyamatos kapcsolattartás szükségességét az EP és a soros elnök között, mivel a szoros együttműködés a siker előfeltétele. Jelenleg a 2011-es költségvetés elfogadása a legfontosabb kérdés az EU-ban - emelte ki az EP-elnök, lényegesnek ítélve a magyar elnökségi program céljait is, egyebek mellett a gazdasági válságból való kilábalást, a szomszédságpolitikát és a romaintegrációt is.
BUX: -1,06 százalék záráskor
A Budapesti Értéktőzsde részvényindexe, a BUX 226,60 pontos, 1,06 százalékos csökkenéssel, 21.065,24 ponton zárt csütörtökön. A Mol árfolyama 1,85 százalékkal 18.550 forintra csökkent, az OTP részvények ára 0,64 százalékkal 5.220 forintra erősödött.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2017. évi CXVIII. törvény a bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint egyes bírósági nemperes eljárásokról – Kérdések És Válaszok
1 2017. évi CXVIII. törvény
2 a bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint egyes bírósági nemperes eljárásokról *
2.2.1 1. A bírósági polgári nemperes eljárásokra vonatkozó általános rendelkezések
2.2.2 2. Az e törvényben szabályozott nemperes eljárások közös szabályai
2.4 EGYES BÍRÓSÁGI NEMPERES ELJÁRÁSOK
2.4.1 3. Holtnak nyilvánítás iránti eljárás
2.4.2 4. A halál tényének megállapítása iránti eljárás
2.4.3 5. Eltűntnek nyilvánítás
2.4.4 6. Az apaság vélelmének megdöntése
2.4.5 7. A házassági életközösség alatt a házastársi vagyonközösség közös kérelemre történő megszüntetése és helyreállítása
2.4.6 8. Záró rendelkezések
1. § (1) A bírósági polgári nemperes eljárásokban – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) szabályait a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel kell alkalmazni.
(11) Jelen alcím rendelkezéseit az e törvényben szabályozott eljárásokon kívül – törvény eltérő rendelkezése hiányában – az egyéb bírósági polgári nemperes eljárásokban is megfelelően alkalmazni kell.
(4) A bíróság – ha ezt indokoltnak tartja – elrendelheti a hirdetménynek vagy a hirdetmény kivonatának belföldi, illetve külföldi napilapban való közzétételét a kérelmező költségén.
b) – ügygondnok kirendelése esetén – az ügygondnoknak,
7. § (1) A bíróság – szükség esetén – az eltűnt részére ügygondnokot rendelhet ki.
(3) A bíróság – a kérelemnek helyt adó döntés esetén – megállapítja azokat az adatokat, amelyek a halál tényének anyakönyvi bejegyzéséhez szükségesek. Holtnak nyilvánítás esetén a bíróság a halál időpontját is meghatározza.
9. § (1) Az eljárás költségét – ideértve az ügygondnok díját is – a kérelmező köteles előlegezni.
(2) A bíróság – ha ez megállapítható volt az eljárás során – a következő adatokat közli végzésében az anyakönyvvezetővel:
(6) A végzésben a halál napját és – ha ez megállapítható volt az eljárás során – a halál helyét és okát is meg kell határozni.
(5) A bíróság az eltűntnek nyilvánítás tárgyában – hirdetmény kibocsátása esetén a hirdetményi határidő lejártát követő – hatvan napon belül határoz.
a) az eljáró bíróságot és azokat az adatokat, amelyekből a bíróság illetékessége – ha az ügyben külföldi elem van, a joghatósága – megállapítható;
(3) Az elsőfokú bíróság az apaság vélelmének megdöntését megállapító jogerős végzést, valamint a külön jegyzőkönyvbe foglalt – teljes hatályú apai elismerés tárgyában tett – nyilatkozatokat közli az illetékes anyakönyvvezetővel.
Category: Hatályos törvények	| Tag: 2017. évi CXVIII. törvény

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! í t é l e t e t : I n d o k o l á s : - PDF Ingyenes letöltés
Download "A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! í t é l e t e t : I n d o k o l á s :"
1 Fıvárosi Bíróság 18.K /2010/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Fıvárosi Bíróság a dr. Ócsai József ügyvéd által képviselt Magyar Telekom Távközlési Zrt. (Budapest) felperesnek, dr. László Ildikó Katalin ügyvéd által képviselt Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen, versenyügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében meghozta az alábbi A bíróság a felperes keresetét elutasítja. í t é l e t e t : Kötelezi a bíróság felperest, hogy fizessen meg az államnak az illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt (kilencszázezer) forint illetéket. Kötelezi a bíróság felperest, hogy fizessen meg alperesnek - 15 napon belül (huszonötezer) forint perköltséget. Az ítélet ellen a kézbesítéstıl számított 15 napon belül van helye fellebbezésnek, melyet a Fıvárosi Ítélıtáblához címezve, de jelen bíróságnál kell írásban 3 példányban benyújtani. I n d o k o l á s : Felperes jelentıs piaci erıvel bíró szolgáltatóként magyarországi vezetékes hangszolgáltatást, továbbá mobilrádiótelefon, internet-hozzáférési, bérelt vonali, adathálózati és egyéb kommunikációs szolgáltatásokat nyújt, valamint mobiltelefonok és tartozékok értékesítésével foglalkozik ban, az év elsı nyolc hónapjában - havonta változó kínálattal - különféle készülékeket reklámozott televízió- és rádióreklámokban, sajtóhirdetésekben, szórólapokon, óriás-, kirakati-, és üzlettéri plakátokon, illetve a sajtóban kuponos hirdetés útján. A készülékek értékesítését kísérı, az úgynevezett elıfizetıi fogyasztói kör felé irányuló tájékoztatás az alábbiak szerint valósult meg: A reklám fıüzenete jellemzıen arról tájékoztatta a fogyasztókat, hogy milyen kezdırészlettel, milyen idıtartamú kamatmentes részletre, elıfizetéssel vagy készülékváltással vásárolható meg a konkrét, megvásárlásra kínált készülék, majd az apró betős részben tájékoztatott az ajánlat idıtartamáról, valamint arról - az alperesi határozatban 5.1 és 5.2-vel jelölt Motorola L6, valamint a Nokia 6101 készülékekhez kapcsolódó kampányok kivételével - hogy a készülék megvásárlásakor kétéves hőségnyilatkozat aláírása szükséges, a készülék csak a T-Mobile Magyarország Rt. elıfizetıi kártyájával használható, és további feltételek az üzletekben, a telefonszámmal megjelölt és a felperes hálózatából ingyenesen hívható telefonszámon érhetık el. A Nokia 6280, valamint a Samsung Z400 készülék kampányokban a csillaggal kiegészített apró betős részben tüntette fel azt, hogy a készülékek részletre történı megvásárlásához az általa kínált
2 18.K /2010/3. 2 egy évre szóló Net 1000 elıfizetés, valamint két éves hőségnyilatkozat aláírása szükséges. A reklám ezen készülékek esetében általában úgy hangzott, hogy vidd magaddal az internetet!" (Web n walk - a teljes internet a mobilodon -). Alperes versenyfelügyeleti eljárást indított annak vizsgálatára, hogy a felperes a januárja és augusztusa között, az egyes mobiltelefon készülékeinek értékesítését segítı reklámjaiban a fogyasztókat megfelelıen tájékoztatta-e, illetve tájékoztatásával, kommunikációs kampányaival megsértette-e a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) III. fejezetében foglalt rendelkezéseit. Eljárása eredményeként a évi január 18. napján kelt Vj-131/2006/27. számú határozatában megállapította, hogy a vizsgált tájékoztatási anyagok egyes esetekben, így a Motorola L6, valamint a Nokia 6101 készülékkampányok esetében egyáltalán nem adtak tájékoztatást arról, hogy a kedvezményes áruvásárlás egyik feltétele kétéves hőségnyilatkozat vállalása, a további kampányokban pedig a hőségnyilatkozat vállalásának szükségességére való hivatkozás apró betős tájékoztatásban jelent meg, amely a kézbe nem vett, vagy alaposan szemügyre nem vehetı tájékoztatási eszközök esetében (televíziós reklám, kirakati és kisplakát, city-lightok, E-poszter esetén) a lényeges tulajdonság (hőségnyilatkozat) elhallgatásának minısül, továbbá a tájékoztatás módjából adódóan a szóban forgó információ nem jut (juthat) el a fogyasztóhoz. A Net 1000-es internet-elıfizetés megkötésének szükségességét is a termék lényeges tulajdonságának tekintette a hőségnyilatkozathoz hasonlóan, ezért a Nokia 6280, valamint a Samsung Z400 készülékkampányokban e feltételnek a fıszövegtıl elszakított, apró betős részekben történt megjelenítését ugyancsak kifogásolta, álláspontja szerint az ilyen módon megvalósult tájékoztatással felperes a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást folytatott. Alperes nem tett megállapítást az egyes készülékekhez kapcsolódó olyan kampányok vonatkozásában, amelyek rádióreklámokban, üzlettéri plakátokon, kültéri plakátokon, szórólapokon, buszmatricákon és a sajtóban közreadott, továbbá forgalmazói tájékoztatási anyagok esetében, mert álláspontja szerint az apró betős tájékoztatás nem volt része alapvetıen a fogyasztók által észlelhetıknek, az észlelt tájékoztatási tartalom már nem volt alkalmas arra, hogy annak alapján a fogyasztó képes legyen további tájékozódás nélkül fogyasztói döntés meghozatalára, illetve egyes tájékoztatások csak figyelemfelhívó jellegőek voltak, arra alapozva vásárlási döntést egy kellıen körültekintı fogyasztó nem hozhatott. Alperes határozatában összefoglalóan megállapította, hogy a felperes által kifogásolt magatartása a Tpvt. 8. (2) bekezdés c) pontjában foglaltakra figyelemmel a Tpvt. 8. (1) bekezdésbe ütközik és ezért jogsértı. A megállapítás mellett indokoltnak tartotta bírság kiszabását is a Tpvt. 78. alapján, 20 millió forint összegben, melyre vonatkozóan a bírságkiszabás szempontjait határozatában rögzítette. Felperes keresetében elsıdlegesen az alperesi határozat megváltoztatását, ezen belül annak megállapítását kérte, hogy felperes nem követett el jogsértést, másodlagosan a - bíróság ettıl eltérı álláspontjára figyelemmel - a bírság kiszabásának mellızését illetve mérséklését indítványozta, valamint perköltséget kért. Keresetében arra hivatkozott, hogy az alperes megállapítása és indokolása téves. A hőségnyilatkozat jogi természetét tekintve nem tulajdonság, hanem feltétel, mely hőségnyilatkozat mint jelentıs kedvezményért cserébe a fogyasztó azt vállalja, hogy a meghirdetett idıszakban igénybe veszi a felperes, mint szolgáltató szolgáltatását. A szolgáltatás alatt nem a forgalmazást érti, mindössze azt, hogy az elıfizetıi SIM kártya a vállalt idıszakban az ügyfél érdekkörébe felmerülı okból ne kerüljön megszüntetésre. Hangsúlyozta keresetében, hogy a hőségnyilatkozati konstrukciót felperes mintegy másfél évtizede alkalmazza, tehát az az elıfizetık
3 18.K /2010/3. 3 körében teljes-körüen ismertnek tekinthetı, az ésszerően eljáró és tudatos fogyasztó nem gondolhatta alappal azt, hogy úgy vásárolhat meg egy egyébként jelentıs értéket képviselı terméket (akár 0 forintért), hogy ahhoz semmilyen feltétel ne lenne kapcsolva. E körben idézte a jogirodalom ésszerően eljáró átlagos fogyasztóval kapcsolatos fogalmát. Arra is hivatkozott felperes, hogy minden reklám kivétel nélkül tartalmazta azt a kitételt, hogy a további feltételekrıl az üzletekben érdeklıdhet a fogyasztó. A felperes által kínált szolgáltatás a mai technikai színvonal mellett olyan bonyolult és szerteágazó, hogy nem várható el a felperestıl, mint szolgáltatótól a szolgáltatás bonyolultságára és összetettségére tekintettel az, hogy a reklámok mindenre kiterjedı tájékoztatást tartalmazzanak, ezek a reklámok sokkal inkább figyelemfelhívó reklámnak minısülnek, és a tájékoztatás minden esetben tartalmazta az ügyfélszolgálat telefonszámát. Nem értett egyet az alperesi állásponttal azért sem, mert álláspontja szerint az a tény, hogy a szolgáltatás csak SIM kártyával vehetı igénybe, ugyanolyan vagy talán még fontosabb feltétel, mint a hőségnyilatkozat. Az elıbbire viszont minden alkalommal felhívta a figyelmet. Utalt arra, hogy alperes a perbelitıl eltérı tartalommal is döntött más esetekben. Az internet szolgáltatással kapcsolatban pedig arra hivatkozott, hogy a reklámok fıszövegében szereplı felhívás vidd magaddal az internetet!" egyértelmővé tette a fogyasztó számára, hogy a szolgáltatás igénybevételéhez az internet elıfizetésre, illetve adatcsomagra mindenképpen szükség van. A jelen szolgáltatási színvonalon egyetlen reklám sem alkalmas arra, hogy annak kizárólagos figyelembevételével minden további tájékozódás nélkül a fogyasztó megfelelıen körültekintı fogyasztói döntést tudjon hozni. A határozat azon hivatkozásával kapcsolatban, amely szerint az apró betős részek észlelhetetlenné teszik a fogyasztó számára az abban foglaltakat, azt adta elı, hogy sem a Tpvt., sem egyéb, ezen reklámokra vonatkozó jogszabály nem jelöli meg pontosan, hogy milyen betőméret és betőtípus az, ami elfogadható lenne. A bírság összegét méltánytalannak és aránytalannak tartotta, figyelemmel arra, hogy a vizsgált 18 kampányból két esetben talált alperes olyan magatartást, amelyet jogsértınek minısített, továbbá a határozat írásba-foglalására és kiküldésére a kihirdetését követıen mintegy három év múlva került sor, ilyen módon a kiszabott bírság az alapvetı feladatát (visszatartó erı) már nem tudta betölteni. Alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte, valamint perköltséget. Arra hivatkozott, hogy határozata jogszerő és megalapozott, határozatában kifejtett álláspontja pedig megfelel a kialakult joggyakorlatnak. E körben több, a Fıvárosi Bíróság és a Fıvárosi Ítélıtábla által hozott, hasonló jogkérdésben született ítéletre hivatkozott. A hőségnyilatkozattal kapcsolatban fenntartotta azt az álláspontját, amely szerint a hőségnyilatkozat vállalása az áru lényeges tulajdonsága. E körben a már említett bíróságok is több alkalommal állást foglaltak. Azzal a felperesi kereseti kérelemmel és megállapítással kapcsolatban, amely szerint minden reklám tartalmazta a további tájékozódás lehetıségére történı konkrét utalást kifejtette, hogy a következetes bírói és alperesi gyakorlat szerint a jogsértés a megtévesztésre alkalmas információk közreadásával megvalósult, a reklám jogszerőségét aszerint kell megítélni, hogy azt hogyan, milyen tartalommal jelenik meg, és azt az érvelést, hogy a fogyasztók még az elıfizetıi jogviszony létrejötte elıtt további tájékoztatást kapnak a szolgáltatásról, elfogadhatatlannak tartotta. Nem tartotta megalapozottnak a felperesi érvelést az ésszerően eljáró, tudatos fogyasztó vonatkozásában sem, e körben is utalt következetes joggyakorlatra. Az internetes elıfizetés szükségességével kapcsolatban fenntartotta a határozatában foglaltakat, amely szerint a hőségnyilatkozathoz hasonlóan a Net 1000 elıfizetés megkötésének szükségessége is a termék lényeges tulajdonsága, és errıl felperes a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon adott tájékoztatást. Az általa hivatkozott felhívás (további feltételek, részletek az üzletekben) alkalmatlan volt annak orvoslására, hogy a reklámok nem nyújtottak reális képet a felperes ajánlatáról. Nem fogadta el alperes a felperesnek az ellentétes döntésekre történı utalását, hivatkozott e körben arra, hogy a perbeli határozat felülvizsgálatának nem tárgya egy korábbi alperesi határozattal történı
4 18.K /2010/3. 4 összehasonlítás, továbbá az alperesi koherens gyakorlat bemutatásával kapcsolatban korábbi határozatából is idézett. Fenntartotta a határozatában foglaltakat az apró betővel szerepeltetett közlések megítélése körében is. A per folyamán kifejtette, hogy a reklámok nem figyelemfelhívó reklámok voltak. A bírságkiszabással kapcsolatban pedig elıadta, hogy a jogszabálynak megfelelıen járt el, a reklámköltséget mint az egyik tényezıt vette figyelembe más súlyosító és enyhítı körülmények mellett, melyeket a határozat tartalmazott. Nem vitatta azt a tényt, hogy a határozat a kihirdetését követı mintegy három évvel került felperes részére megküldésre, ezt azonban nem tartotta hátrányosnak felperesre nézve arra tekintettel, hogy a bírság megfizetését csak a határozat kézbesítését követıen kell teljesíteni. Miután felperes nem jelölte meg az arányosság körében, hogy milyen mértékő bírságot tartana aránytalannak, fenntartotta a határozatában foglaltakat. Felperes keresete nem megalapozott. A bíróság a keresetet a Tpvt. 83. (1) bekezdése, valamint a Pp.324. (2) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján vizsgálta felül - a kereseti kérelem korlátai között -, a tényállást a peres felek nyilatkozatai, valamint a csatolt iratok alapján állapította meg. Közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata során a bíróság akkor helyezheti hatályon kívül (változtathatja meg) a közigazgatási szerv határozatát, ha a határozathozatal idején anyagi jogszabálysértés, vagy az ügy érdemére is kiható súlyos eljárási szabálysértés történt (Legfelsıbb Bíróság KK. 31. számú állásfoglalás). A Tpvt. 8. (1) bekezdése szerint tilos a gazdasági versenyben az üzletfeleket megtéveszteni. A (2) bekezdésben foglaltak alapján az üzletfelek megtévesztésének minısül különösen, ha a) ha az áru ára, lényeges tulajdonsága - így különösen összetétele, használata, az egészségre és a környezetre gyakorolt hatása, valamint kezelése, továbbá az áru eredete, származási helye, beszerzési forrása vagy módja - tekintetében valótlan tényt, vagy valós tényt megtévesztésre alkalmas módon állítanak, az árut megtévesztésre alkalmas árujelzıvel látják el, vagy az áru lényeges tulajdonságairól bármilyen más, megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak, b) elhallgatják, hogy az áru nem felel meg a jogszabályi elıírásoknak vagy az áruval szemben támasztott szokásos követelményeknek, továbbá, hogy annak felhasználása a szokásostól lényegesen eltérı feltételek megvalósítását igényli, c) az áru értékesítésével, forgalmazásával összefüggı, az üzletfél döntését befolyásoló körülményekrıl - így különösen a forgalmazási módról, a fizetési feltételekrıl, a kapcsolódó ajándékokról, az engedményekrıl, a nyerési esélyrıl - megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak. A Tpvt. 77. (1) bekezdés d) pontja szerint a Versenytanács megállapíthatja a vizsgált magatartás törvénybe ütközését. Fenti jogszabályhelyból (Tpvt. 8. -a) egyértelmően megállapítható, hogy a jogalkotó a tisztességes gazdasági verseny érdekében tiltja a fogyasztók megtévesztését, a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolását, és a jogszabályban (8. (2) bekezdés a,b,c pontjaiban) meghatározza azokat a magatartásformákat, amelyek fogyasztók megtévesztésére alkalmasak. Felperes az alperes által kifogásolt reklámkampányaiban, azok kommunikációiban nem, vagy nem
5 18.K /2010/3. 5 teljes-körő tájékoztatást adott a hőségnyilatkozatra, illetve egyes készülékekhez kapcsolódóan az internet elıfizetésre, mint az áru lényeges tulajdonságára vonatkozóan, illetve a tájékoztatást egyes reklámokban olyan betőformában, a tájékoztatás lényeges és fıüzenetét tartalmazótól eltérı, apró betős formában jelentette meg, amely a fogyasztói döntés szempontjából nem volt közvetlenül észlelhetı, illetve nem volt ténylegesen meghatározó. Felperes sem az eljárás során, sem a per folyamán nem vitatta, hogy reklámjaiban nem minden esetben tájékoztatta a fogyasztókat arról, hogy a reklámozott áron (egyéb feltételek mellett kedvezı részletre) történı vásárlás egyik feltétele a hőségnyilatkozat vállalása, illetve, hogy egyes reklámüzeneteiben a fıüzenethez képest kisebb betőformában közölte ezt, továbbá ugyanilyen formában közölte a határozatban szereplı két készülékhez kapcsolódó marketing kommunikációban, hogy a vásárlás egyik feltétele az internet elıfizetés megkötése. A jogszabályból eredıen nem kétséges az, hogy felperest terheli az a felelısség, hogy a fogyasztó számára közölje a fogyasztói döntés meghozatalához elengedhetetlenül szükséges információt, tájékoztatást, amely a reklámozott termékkel kapcsolatban a fogyasztói döntést befolyásoló lehet. Abban egyetértett a bíróság felperessel, hogy a reklámtól nem várható el teljes-körő termékleírás és valamennyi szerzıdési feltétel megjelenítése, mert a reklám terjedelmi korlátaira figyelemmel csak bizonyos, kiemelt információk közölhetık a fogyasztóval és az sem vitatható, hogy a felperes által kínált készülékvásárlási konstrukció összetett, miután a készülékek a megvásárlásukhoz kapcsolódó szolgáltatással együtt tekinthetık a felperes által reklámozott terméknek, ez azonban nem mentesíti felperest attól, hogy megfeleljen a tisztességes tájékoztatásra vonatkozó feltételeknek, és a reklámokban közölt üzeneteivel ne tévessze meg a fogyasztót. A kialakult és töretlen jogalkalmazói gyakorlat szerint a reklámmal szemben támasztott versenyjogi követelmény az, hogy legyen igaz, valós és pontos, és ne legyen alkalmas a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyására. A Tpvt. 8. (1) és (2) bekezdése alapján tilos a termék egésze vagy akár lényeges tulajdonsága kapcsán a fogyasztó megtévesztése, tehát tilos a termékrıl olyan hamis képet adni, amely alkalmas arra, hogy a fogyasztó tévedésbe ejtse, vagy tévedésben tartsa. A perbeli reklámüzenetek a fogyasztók megtévesztésére azért voltak alkalmasak, mert hiányosságuk kellı alapot szolgáltatott arra, hogy az átlagfogyasztóban téves képzetek alakuljanak ki a bemutatott kedvezményes szolgáltatás igénybevételének tartalmáról, korlátairól. Ilyen tartalom a kötelezı kétéves hőségnyilatkozat, illetıleg internet elıfizetés mint a kedvezményes részletfizetési lehetıséggel megvásárolható készülékekhez kapcsolódó olyan lényeges feltételek, amelyek alkalmasak a megalapozott fogyasztói döntés befolyásolására. A hőségnyilatkozat illetıleg internet elıfizetés alkalmazása kétségkívül a kedvezményes vásárláshoz kapcsolódó feltétel, de mint ilyen tekintendı a termék lényeges tulajdonságának, figyelemmel arra, hogy a készülékeknek a reklámban megjelent feltételekkel történı megvásárlása a hőségnyilatkozathoz illetve az internet elıfizetéshez kötött. Olyan szükséges információnak minısülnek, hogy azok elmaradása, vagy az árközléstıl eltérı betőméretben, tehát a fogyasztó által közvetlenül nem észlelhetı módon történı feltüntetése, a fogyasztót súlyosan megtévesztı magatartásnak minısül. A perbeli reklámok - felperesi elıadással ellentétben - nem figyelemfelhívó jellegőek voltak, mert azokban a termék lényeges tulajdonságára vonatkozóan megtörtént a tényszerő adatok (részletfizetés feltételei, a konkrét ár, kezdırészlet) közlése. Az a tény, hogy a reklám tartalmazta minden esetben, hogy további feltételek, teljes-körő tájékoztatás az üzletekben elérhetı, nem teszi jogszerővé a tájékoztatást, figyelemmel részben a fent kifejtettekre, továbbá arra, hogy a reklámnak a fogyasztói döntést megalapozó lényeges, releváns információkat tartalmaznia kell, a fogyasztó minden esetben a reklámmal kerül közvetlen
6 18.K /2010/3. 6 kapcsolatba (hallás, látás útján), az ekkor megjelentetett információknak feltétlen biztosítani kell a megalapozott fogyasztói döntéshez szükséges feltételeket. Az ésszerően eljáró, tudatos fogyasztó fogalmi meghatározására helytállóan utalt keresetében felperes, az ebbıl levont következtetésével azonban a bíróság nem ért egyet. A fent kifejtettekbıl is következik, hogy a reklám terjedelmi korlátai között a tájékoztatást úgy kell meghatározni, hogy az az átlagfogyasztó számára követhetı és értelmezhetı legyen. A tisztességes és nem megtévesztı, tehát tilalmazott tájékoztatás feltétele, hogy a fogyasztó a döntését megalapozó lényeges és releváns információk birtokába kerüljön a reklámban megjelenı tájékoztatással. Csak ebben az esetben biztosítható, hogy a fogyasztó döntési szabadsága ne sérüljön, a zavartalan döntési folyamat eredménye pedig a tisztességes gazdasági verseny. Nem vitatottan a fogyasztótól is elvárható, hogy döntése során tájékozódjon, illetıleg a legkedvezıbb megoldást válassza, továbbá ésszerő mértékő információ keresést folytasson, az azonban nem várható el, hogy a reklámkampányban nem azonosan megjelenı, de alapvetı, az ajánlat valós tartalmához tartozó információhoz csak úgy jusson hozzá, hogy a reklámozó által megadott további lehetıséggel éljen, azaz az üzletben tájékozódjon további részletekrıl. Mind a hőségnyilatkozat, mind az internet elıfizetés tekintetében megtévesztı módon valósult meg a reklámban megfogalmazott tájékoztatás, illetve egyes kampányokban hiányzott, az alperes ezért jogszerően állapította meg a jogsértést. Annak nincs perbeli jelentısége, hogy az értékesítéshez szükséges felperesi SIM kártyáról minden esetben tájékoztatta a felperes a fogyasztókat, mert ez nem azonos a másik két feltétellel, a tájékoztatás, a reklámszöveg alapján megállapítható, hogy mind a hőségnyilatkozati konstrukcióra, mind az internet elıfizetésre történı felhívást felperes maga is fontosnak tartotta, csak nem a megfelelı formában, nem a fogyasztó által közvetlenül és azonnal észlelhetıen a fıüzenet részeként, ennek megfelelı betőméretben jelenítette meg. A betőméretet valóban nem írja elı jogszabály, azt azonban igen, hogy ne legyen megtévesztı a fogyasztó tájékoztatása. Az pedig, hogy a lényeges és alapvetı, s a fogyasztói döntést befolyásoló információ nem a fıüzenettel egyként, konkrét esetben a rövid ideig látható, észlelhetı reklámban nem egyforma betővel, hanem csak apró betővel jelenik meg, alkalmas arra, hogy a fogyasztót megtévessze. A Tpvt. 78. (1) bekezdése szerint az eljáró Versenytanács bírságot szabhat ki azzal szemben, aki e törvény rendelkezéseit megsérti. A bírság összege legfeljebb a vállalkozás elızı üzleti évben elért nettó árbevételének 10%-a lehet. A (3) bekezdés szerint a bírság összegét az eset összes körülményeire - így különösen a jogsérelem súlyára, a jogsértı állapot idıtartamára, a jogsértéssel elért elınyre, a jogsértı felek piaci helyzetére, a magatartás felróhatóságára, az eljárást segítı együttmőködı magatartására, a törvénybe ütközı magatartás ismételt tanúsítására - tekintettel kell meghatározni. A jogsérelem súlyát különösen a gazdasági verseny veszélyeztetettségének foka, a fogyasztói érdekek sérelmének köre, kiterjedtsége alapozhatja meg. A Pp. 339/B. -a szerint a mérlegelési jogkörben hozott közigazgatási határozat akkor tekintendı jogszerőnek, ha a közigazgatási szerv a tényállást kellı mértékben feltárta, az eljárási szabályokat betartotta, a mérlegelés szempontjai megállapíthatóak, és a határozat indokolásából a bizonyítékok mérlegelésének okszerősége kitőnik. A bírság mérséklésével kapcsolatban a felperes nem bizonyította, hogy az alperes a Pp. 339/B. rendelkezését megsértve határozta volna meg a bírság összegét. Az alperes határozatából megállapítható, hogy a bírság kiszabásakor a jogsértınek minısített piaci magatartást vette figyelembe, az ügyben releváns enyhítı és súlyosbító körülményeket feltárta és határozatában
7 18.K /2010/3. 7 helyesen utalt arra, hogy mit vett figyelembe, azokat súlyuknak megfelelıen értékelte, okszerően mérlegelte és ennek indokairól kellı részletességgel számot adott. Mivel a bírság kiszabása a jogsértı piaci magatartás miatt történt, irreleváns felperes arra történı hivatkozása, hogy a vizsgált reklámkampányok közül csak kettıben állapított meg jogsértést alperes, a jogsértı magatartás miatt alkalmazandó jogkövetkezmény alkalmazása szempontjából közömbös az a tény, hogy az azonos idıben vizsgált más kampányokban jogszerő magatartást tanúsított felperes. A bírság mértékének megállapításakor a jogszabályban foglaltakat betartotta, a bírság mértékét az elızı évi nettó árbevételhez igazította, annak töredékében határozta meg. A bíróság osztotta azt az alperesi álláspontot, amely szerint a reklámozás költségeire fordított és felperes üzleti titkát képezı összeg nagysága csak egy figyelembe vehetı szempont, mérlegelhetı körülmény a többi, alperes által feltárt enyhítı és súlyosító körülmény körében. A bírság összegének ehhez történı arányosítása nem jogszabályi elıírás, a reklámköltség nagysága önmagában meghatározó nem lehet, ezt, a felperes által üzleti titoknak minısített adatot megismerve sem találta a bíróság eltúlzottnak az alperes által kiszabott bírság mértékét, figyelemmel a többi körülményre. Abban pedig egyetértett alperessel, hogy a nem vitatottan késın, mintegy három évvel késıbb írásba foglalt határozat a bírságkiszabás körében nem súlyosbította felperes helyzetét, hiszen a bírság mértékével tisztában volt, annak megfizetésre azonban csak az alperesi határozat közlését követıen került sor. A bíróság a fentiek alapján a keresetet elutasította és a felperest a tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti illeték megfizetésére kötelezte a 6/1986.(VI.26.) IM sz. rendelet 13. (2) bekezdése alapján. A kereseti illeték mértékét az illetékekrıl szóló évi XCIII. törvény (Itv.) 43. (3) bekezdésben foglaltak alapján a ok szerint állapította meg. A perköltségre vonatkozó rendelkezés a Pp.78..(l) bekezdésén alapul, ennek összegét a bíróság a Pp (1) bekezdése alapján a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekrıl szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet (a továbbiakban: IM r.) 3.. (1) bekezdése szerint állapította meg, figyelemmel az alperes nyilatkozatára, valamint az általa kifejtett munkára. Az ítélet elleni fellebbezést a Pp (2) bekezdése biztosítja. Budapest, október 6. dr. Réthy Edit sk. bíró

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság