text:
⭐Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez
Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez
Download "Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez"
1 Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez ASTRA OTTHON. NYUGALOM Hatályos: től2 Tisztelt Ügyfelünk! Az Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe megtiszteltetésnek veszi, hogy biztosítási szerződés megkötésére irányuló ajánlatával hozzánk fordult. Kérjük, hogy az alábbi Ügyféltájékoztatót és a Szerződési Feltételeket szíveskedjék különös gondossággal áttanulmányozni! Az Ügyféltájékoztató tartalmazza mindazokat az információkat, melyekről Önt a jogszabályok, különösen a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény, valamint a távértékesítés keretében kötött pénzügyi ágazat szolgáltatási szerződésekről szóló évi XXV. törvény (a továbbiakban: Távért tv.) rendelkezései értelmében tájékoztatnunk kell. 1. Társaságunk főbb adatai: Az Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepét a romániai székhelyű biztosító, a S.C. de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. hozta létre. S.C. de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. főbb adatai: cégforma: részvénytársaság székhely: RO Bukarest, Nerva Traian utca 3. M101. ép. 10.em. nyilvántartási szám: J40/305/1991. tevékenységi engedély száma: 6/ jegyzett tőke: ,86 RON Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepének főbb adatai: székhely: 1097, Budapest, Könyves Kálmán krt cégjegyzékszám: Cg nyilvántartó cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Cégbírósága A Fióktelep a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény 5. (2) bekezdése alapján jogosult a biztosítási tevékenység folytatására a Magyar Köztársaság területén. Megkötött biztosítási szerződésével kapcsolatos kérdésével, esetleges problémájával forduljon bizalommal a közreműködő biztosításközvetítőhöz, Központi Ügyfélszolgálati Irodánkhoz, illetve telefonos ügyfélszolgálati munkatársainkhoz, akik készséggel állnak rendelkezésére. Központi Ügyfélszolgálat: cím: 1097, Budapest, Könyves Kálmán krt telefon: ; ; nyitva tartás: H-Sz: Cs: P: Szo. V: 9 17 óráig 8 18 óráig 9 16 óráig Zárva Kárbejelentés, károk ügyintézése: cím: 1097, Budapest, Könyves Kálmán krt telefon: ; Amennyiben felmerült problémáját nem sikerült megnyugtató módon rendezni kérjük, forduljon írásbeli bejelentésével a Biztosító panaszügyintézőjéhez: postacím: 1371 Budapest, Pf fax: A Biztosító felügyeleti szerve: Román Pénzügyi Felügyeleti Hatóság címe: Str. Stelutei nr. 2., sector 1., Bucuresti telefon: fax: web: A Szerződő Fél vagy a Biztosított panaszainak vizsgálatára a következő intézmények illetékesek: Magyar Nemzeti Bank3 Ügyfélszolgálat: 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. Levelezési cím: 1534 Budapest BKKP 114. Pf.: 777. Telefon: Központi fax: Web: A biztosítási szerződés megkötésével és teljesítésével kapcsolatos esetleges fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezése érdekében kérelmet terjeszthet elő a Pénzügyi Békéltető testülethez (PBT). A PBT-hez olyan viták rendezésére irányuló kérelemmel lehet fordulni, amelyekben az ügyfél által a szolgáltatónál közvetlenül kezdeményezett panaszkezelési eljárás eredménytelenül zárult. A Pénzügyi Békéltető Testület (PBT) a Magyar Nemzeti Bank mellett működő, bíróságon kívüli, alternatív vitarendezési fórum, mely a fogyasztók és a pénzügyi szolgáltatók között fennálló szerződésből eredő jogviták kezelésével foglalkozik Az alternatív vitarendezési módok mellőzésével a fogyasztó a biztosítási szerződésből eredő igényeit bírói úton is érvényesítheti. A biztosítási szerződésekkel kapcsolatosan kérjük, figyelmesen tanulmányozza át a vonatkozó Szerződési Feltételeket, (Általános Kárbiztosítási Feltételek; Lakásbiztosítás Különös Feltételei). A biztosítási feltételek letölthetők internetes oldalunkról (www.astrabiztosito.hu), a Biztosítás/Lakásbiztosítás menüpont használatával. Felhívjuk a figyelmét, hogy a biztosításból fakadó igények érvényesítésének érvényesítésére jelen szerződési feltételek az általánostól eltérő elévülési időt állapítanak meg. Felhívjuk a figyelmét, hogy a szerződési feltételekben figyelemfelhívásra alkalmas módon vastagítottan kerültek megjelölésre azon rendelkezések, melyek a Biztosító mentesülésére, a szolgáltatás korlátozásának feltételeire, illetve az alkalmazott kizárásokra és a várakozási időre vonatkoznak. 3. Kiegészítő rendelkezések a távértékesítés keretében megkötött biztosítási szerződésekkel kapcsolatosan Amennyiben biztosítási szerződését távértékesítés keretében kötötte meg kérjük, figyelmesen tanulmányozza át az alábbiakat is: 1. A biztosítási szerződést a Szerződő a szerződéskötés napjától számított tizennégy napon belül indokolás nélkül azonnali hatállyal felmondhatja. 2. Amennyiben a Szerződő a Távért. törvény 3. (2) és (4) bekezdése szerinti tájékoztatót a biztosítási szerződés megkötését követően kapja kézhez, a felmondásra nyitva álló 14 napos határidő számítását a tájékoztató kézhez vételétének napjától kell számítani. 3. Amennyiben a Biztosító a Szerződőnek semmiféle tájékoztatást sem nyújt, az 1. pontban meghatározott felmondási jog gyakorlására nyitva álló határidő a biztosítási szerződés megkötésének napjától számított egy év, mely határidőn túl ezen felmondási jog nem gyakorolható. 4. Amennyiben az egy éves jogvesztő határidőn belül a Biztosító eleget tesz a Távért törvény szerinti tájékoztatási kötelezettségének, a felmondási jog gyakorlására a 2. pontban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni. 5. Amennyiben a Biztosító a Távért. törvény szerinti tájékoztatási kötelezettségének nem megfelelő tartalommal tesz eleget, a felmondási jog gyakorlására a megfelelő tartalmú tájékoztatás kézhez vételétől számított 14 napig, de legfeljebb a biztosítási szerződés megkötésének napjától számított három hónapig áll nyitva a határidő. A három hónap elteltét követően túl ezen felmondási jog nem gyakorolható. 6. Ha a Biztosító a Szerződőt nem tájékoztatta a 1. pontban meghatározott felmondási jogáról, annak gyakorlási módjáról, feltételeiről és jogkövetkezményeiről, illetve arról a címről (telefax számról, címről) amelyre a Szerződő a felmondó nyilatkozatot megküldheti, a Szerződő felmondási jogát a Távért. törvénynek megfelelő tájékoztatás kézhezvételétől számított 14 napon belül, de legfeljebb a biztosítási szerződését megkötésének napjától számított egy éven belül gyakorolhatja. 7. A felmondási jog akkor tekintendő érvényesítettnek, ha a Szerződő az erre vonatkozó nyilatkozatát az pontokban meghatározott határidő lejártát megelőzően postára adja vagy egyéb igazolható módon megküldi a Biztosítónak. 8. A Biztosító a felmondásra nyitva álló határidő lejártát megelőzően csak a Szerződő kifejezett hozzájárulását követően kezdheti meg a biztosítási szerződésben foglaltak teljesítését. 9. Amennyiben a Szerződő a 1. pontban meghatározott felmondási jogával él, a Biztosító a biztosítási díjnak csak azt az arányos részét követelheti, mely arra az időszakra vonatkozik, amely vonatkozásában a biztosítási fedezet fennállt, vagyis a Szerződő kifejezetten hozzájárult, hogy a Biztosító a biztosítási szerződésben foglaltak teljesítését felmondásra nyitva álló határidő lejártát megelőzően megkezdje. 10. Egyéb költségek érvényesítésére a Szerződővel szemben nincs helye. 11. Amennyiben a felmondásra nyitva álló határidő a pontokban foglaltak szerint meghosszabbodott, a Távért. törvénynek megfelelő tájékoztatás megadásáig a Biztosító a biztosítási díjat nem követelheti. 12. Amennyiben a Biztosító a Szerződő 8. pontban meghatározott kifejezett hozzájárulása nélkül megkezdte a biztosítási szerződésben foglaltak teljesítését a felmondásra nyitva álló határidő lejártát megelőzően, a biztosítási díj követelésére nem jogosult.4 Tájékoztatás a személyes adatok kezeléséről, valamint a biztosítási titokkal összefüggésben: A Bit. 96. (1) bekezdésének k) pontjában, 166. (2) bekezdésében, valamint a 10. számú melléklet A) részének 13. pontjában, illetőleg az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvényben (a továbbiakban: Infotv.) foglaltaknak megfelelően az alábbiakban ismertetjük a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket: Bit. A biztosítási titok 153. Biztosítási titok minden olyan minősített adatot nem tartalmazó, a biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a biztosítóval, illetve a viszontbiztosítóval kötött szerződéseire vonatkozik Az ügyfél egészségi állapotával összefüggő adatokat a biztosító a 155. (1) bekezdésében meghatározott célokból, az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről szóló évi XLVII. törvény rendelkezései szerint, kizárólag az érintett írásbeli hozzájárulásával kezelheti (1) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó ügyfeleinek azon biztosítási titkait jogosult kezelni, amelyek a biztosítási szerződéssel, annak létrejöttével, nyilvántartásával, a szolgáltatással összefüggnek. Az adatkezelés célja csak a biztosítási szerződés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerződésből származó követelések megítéléséhez szükséges, vagy az e törvény által meghatározott egyéb cél lehet. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott céltól eltérő célból végzett adatkezelést a biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó csak az ügyfél előzetes hozzájárulásával végezhet. A hozzájárulás megtagadása miatt az ügyfelet nem érheti hátrány és annak megadása esetén részére nem nyújtható előny. (3) A biztosítási titok tekintetében, időbeli korlátozás nélkül ha törvény másként nem rendelkezik titoktartási kötelezettség terheli a biztosító, a független biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó tulajdonosait, vezetőit, alkalmazottait és mindazokat, akik ahhoz a biztosítóval kapcsolatos tevékenységük során bármilyen módon hozzájutottak Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó ügyfele vagy annak törvényes képviselője a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad, b) e törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn (1) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a) a feladatkörében eljáró Felügyelettel, b) a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró nyomozó hatósággal és ügyészséggel, továbbá az általuk kirendelt szakértővel, c) büntetőügyben, polgári ügyben, valamint a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás ügyében eljáró bírósággal, a bíróság által kirendelt szakértővel, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, d) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel, továbbá az általa kirendelt szakértővel, e) a (2) bekezdésben foglalt esetekben az adóhatósággal, f) a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal,5 g) a biztosítóval, a biztosításközvetítővel, a szaktanácsadóval, a harmadik országbeli biztosító, független biztosításközvetítő vagy szaktanácsadó magyarországi képviseletével, ezek érdek-képviseleti szervezeteivel, illetve a biztosítási, biztosításközvetítői, szaktanácsadói tevékenységgel kapcsolatos versenyfelügyeleti feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal, h) a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, i) az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 108. (2) bekezdésében foglalt egészségügyi hatósággal, j) a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervvel, k) a viszontbiztosítóval, valamint közös kockázatvállalás (együttbiztosítás) esetén a kockázatvállaló biztosítókkal, l) az e törvényben szabályozott adattovábbítások során átadott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezető kötvénynyilvántartó szervvel, m) az állományátruházás keretében átadásra kerülő biztosítási szerződési állomány tekintetében az átvevő biztosítóval, n) a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatok tekintetében, továbbá ezek egymásközti átadásával kapcsolatban a Kártalanítási Számlát, illetve a Kártalanítási Alapot kezelő szervezettel, a Nemzeti Irodával, a levelezővel, az Információs Központtal, a Kártalanítási Szervezettel, a kárrendezési megbízottal és a kárképviselővel, illetve a károkozóval, amennyiben az önrendelkezési jogával élve a közúti közlekedési balesetével kapcsolatos kárrendezés kárfelvételi jegyzőkönyvéből a balesetben érintett másik jármű javítási adataihoz kíván hozzáférni, o) a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzővel, p) fióktelep esetében ha a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli biztosító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal a harmadik országbeli biztosítóval, biztosításközvetítővel, szaktanácsadóval, q) a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával, valamint pénzügyi jogok biztosával, r) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal, s) a bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a káresetek igazolásának részletes szabályairól szóló rendeletben meghatározott kártörténeti adatra és bonus-malus besorolásra nézve a rendeletben szabályozott esetekben a biztosítóval szemben, ha az a) j), n), s) és t) pontban megjelölt szerv vagy személy írásbeli megkereséssel fordul hozzá,amely tartalmazza az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerz ődés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját, azzal, hogy a k) m) és p) r) pontban megjelölt szerv vagy személy kizárólag a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját köteles megjelölni. A cél és a jogalap igazolásának minősül az adat megismerésére jogosító jogszabályi rendelkezés megjelölése is. (2) Az (1) bekezdés e) pontja alapján a biztosítási titok megtartásának kötelezettsége abban az esetben nem áll fenn, ha adóügyben, az adóhatóság felhívására a biztosítót törvényben meghatározott körben nyilatkozattételi kötelezettség, illetve, ha biztosítási szerződésből eredő adókötelezettség alá eső kifizetésről törvényben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség terheli. (3) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó az (1) és (5) bekezdésekben, a ban, a ban és a ban meghatározott esetekben és szervezetek felé az ügyfelek személyes adatait továbbíthatja. (4) A biztosítási titoktartási kötelezettség az eljárás keretén kívül a (1) bekezdésben meghatározott szervek6 alkalmazottaira is kiterjed. (5) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a nyomozó hatóság, a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére akkor is köteles haladéktalanul tájékoztatást adni, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet a) a június 30-ig hatályban volt évi IV. törvényben foglaltak szerinti kábítószerrel visszaéléssel, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel, b) a Btk. szerinti kábítószer-kereskedelemmel, kábítószer birtoklásával, kóros szenvedélykeltéssel vagy kábítószer készítésének elősegítésével, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, terrorcselekmény feljelentésének elmulasztásával, terrorizmus finanszírozásával, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel van összefüggésben. (6) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a nyomozó hatóságot a,,halaszthatatlan intézkedés'' jelzéssel ellátott, külön jogszabályban előírt ügyészi jóváhagyást nélkülöző megkeresésére is köteles tájékoztatni az általa kezelt, az adott üggyel összefüggő, biztosítási titoknak minősülő adatokról. (7) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a biztosító, biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. (8) Nem jelenti a biztosítási titok és az üzleti titok sérelmét a felügyeleti ellenőrzési eljárás során az összevont alapú felügyelet esetében a csoportvizsgálati jelentésnek a pénzügyi csoport irányító tagja részére történő átadása. 157/A. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a) a magyar bűnüldöző szerv nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól. b) a pénzügyi információs egységként működő hatóság a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben meghatározott feladatkörében eljárva vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól (1) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a biztosító által a harmadik országbeli biztosítóhoz vagy harmadik országbeli adatfeldolgozó szervezethez (harmadik országbeli adatkezelő) történő adattovábbítás abban az esetben: a) ha a biztosító ügyfele (adatalany) ahhoz írásban hozzájárult, vagy b) ha az adatalany hozzájárulásának hiányában az adattovábbításnak törvényben meghatározott adatköre, célja és jogalapja van, és a harmadik országban a személyes adatok védelmének megfelelő szintje az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 8. (2) bekezdésében meghatározott bármely módon biztosított. (2) A biztosítási titoknak minősülő adatoknak másik tagállamba történő továbbítása esetén a belföldre történő adattovábbításra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni (1) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a) az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelyből az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, b) fióktelep esetében a külföldi székhelyű vállalkozás székhelye (főirodája) szerinti felügyeleti hatóság számára a felügyeleti tevékenységhez szükséges adattovábbítás, ha az megfelel a külföldi és a magyar felügyeleti hatóság közötti megállapodásban foglaltaknak,7 c) a jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a miniszter részére személyes adatnak nem minősülő adatok átadása, d) e törvény Nyolcadik részének III. és III/A. fejezetében, a Tpt. XIX/B. fejezetében, valamint a Hpt. XIV/A. fejezetében foglalt rendelkezések teljesítése érdekében történő adatátadás. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatok átadását a biztosító a biztosítási titok védelmére hivatkozva nem tagadhatja meg (1) Az adattovábbítási nyilvántartásban szereplő személyes adatokat az adattovábbítástól számított 5 év elteltével, a 154. alá es ő adatok vagy az adatvédelmi törvény szerint különleges adatnak minősülő adatok továbbítása esetén 20 év elteltével törölni kell. (2) A biztosító az érintett személyt nem tájékoztathatja a 157. (1) bekezdés b), f) és j) pontjai, illetve a 157. (5) bekezdése alapján végzett adattovábbításokról. (3) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a személyes adatokat a biztosítási, illetve a megbízási jogviszony fennállásának idején, valamint azon időtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási, illetve a megbízási jogviszonnyal kapcsolatban igény érvényesíthető (1) A biztosító a létre nem jött biztosítási szerződéssel kapcsolatos személyes adatokat kezelhet, ameddig a szerződés létrejöttének meghiúsulásával kapcsolatban igény érvényesíthető. (2) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó köteles törölni minden olyan, ügyfeleivel, volt ügyfeleivel vagy létre nem jött szerz ődéssel kapcsolatos személyes adatot, amelynek kezelése esetében az adatkezelési cél megszűnt vagy amelynek kezeléséhez az érintett hozzájárulása nem áll rendelkezésre, illetve amelynek kezeléséhez nincs törvényi jogalap. (3) E törvény alkalmazásában az elhunyt személyhez kapcsolódó adatok kezelésére a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések az irányadók. (4) Az elhunyt személlyel kapcsolatba hozható adatok tekintetében az érintett jogait az elhunyt örököse, illetve a biztosítási szerződésben nevesített jogosult is gyakorolhatja (1) Biztosító, biztosításközvetítői és szaktanácsadói vállalkozás jogutód nélküli megszűnése esetén a biztosító, biztosításközvetítői és szaktanácsadói vállalkozás által kezelt üzleti titkot tartalmazó irat a keletkezésétől számított 60 év múlva a levéltári kutatások céljára felhasználható. (2) Nem lehet üzleti titokra vagy biztosítási titokra hivatkozással visszatartani az információt a közérdekű adatok nyilvánosságára és a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség esetén. (3) Az üzleti titokra és a biztosítási titokra egyebekben a Ptk.-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni. A biztosítók közötti adatcserével összefüggő adatkezelés Tájékoztatjuk, hogy a biztosítotti veszélyközösség érdekeinek a megóvása érdekében társaságunk a jogszabályokban foglalt vagy a szerződésben vállalt kötelezettségének teljesítése során a szolgáltatások jogszabályoknak és szerződésnek megfelelő teljesítése, a biztosítási szerződésekkel kapcsolatos visszaélések megakadályozása céljából a év január hó 1. napjától kezdődően hatályba lépő Bit.161/A. -ában biztosított felhatalmazása alapján, január 1. napjától kezdődően jogosult megkereséssel fordulni más biztosítóhoz az e biztosító által a Bit (1) bekezdésében meghatározottak szerint, a biztosítási termék sajátosságainak a figyelembevételével kezelt a Bit.161/A. (3)-(5)8 bekezdésben meghatározott adatok vonatkozásában. A megkeresésnek tartalmaznia kell az ott meghatározott személy, vagyontárgy vagy vagyoni jog azonosításához szükséges adatokat, a kért adatok fajtáját, valamint az adatkérés céljának megjelölését. A megkeresés és annak teljesítése nem minősül a biztosítási titok megsértésének. Társaságunk ennek keretében, a Bit. 1. számú melléklet A) rész 1. és 2. pontjában, továbbá a 2. számú mellékletben meghatározott ágazatokhoz tartozó biztosítási szerződés megkötésével vagy teljesítésével kapcsolatban a Bit. 161/A. (3) bek a-e) pontjaiban felsorolt adatokat; A Bit. 1. számú melléklet A) rész 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 17., 18., és 19. pontjában meghatározott ágazatokhoz tartozó szerződés megkötésével vagy teljesítésével kapcsolatban a Bit. 161/A. (4) bek a-e) pontjaiban felsorolt adatokat; továbbá a Bit. 1. számú melléklet A) rész 10., 11., 12., és 13. pontjában meghatározott ágazatokhoz tartozó szerződés megkötésével vagy teljesítésével kapcsolatban a károsult személy előzetes hozzájárulása esetén a Bit.161/A (5) bek. a) c) pontjaiban felsorolt adatokat kérheti más biztosítótól. A társaságunk által megkeresett biztosító a jogszabályoknak megfelelő megkeresés szerinti adatokat a megkeresésben meghatározott megfelelő határidőben, ennek hiányában a megkeresés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül köteles átadni társaságunknak. Társaságunk a megkeresés eredményeként tudomására jutott adatot a kézhezvételt követő kilencven napig kezelheti. Ha a megkeresés eredményeként a társaságunk tudomására jutott adat társaságunk jogos érdekeinek az érvényesítéséhez szükséges, az adatkezelés fentebb meghatározottcidőtartama meghosszabbodik az igény érvényesítésével kapcsolatban indult eljárás jogerős befejezéséig. Ha a megkeresés eredményeként társaságunk tudomására jutott adat társaságunk jogos érdekeinek az érvényesítéséhez szükséges, és az igény érvényesítésével kapcsolatban az eljárás megindítására az adat megismerését követő egy évig nem kerül sor, az adat a megismerést követő egy évig kezelhető. Társaságunk az e célból végzett megkeresésről, az abban szereplő adatokról, továbbá a megkeresés teljesítéséről az ügyfelet a biztosítási időszak alatt legalább egyszer értesíti, továbbá az ügyfél kérelmére az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben szabályozott módon tájékoztatja. Társaságunk a megkeresés eredményeként kapott adatokat a biztosítandó vagy biztosított érdekre nem vonatkozó, tudomására jutott, illetve általa kezelt egyéb adatokkal a fenti céltól eltérő célból nem kapcsolja össze. A megkeresésben megjelölt adatok helyességéért és pontosságáért a megkeresett biztosító a felelős. Infotv. 3. E törvény alkalmazása során: 3. Értelmező rendelkezések 1. érintett: bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy közvetlenül vagy közvetve azonosítható természetes személy; 2. személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; 3. különleges adat: a) a faji eredetre, a nemzetiséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, a szexuális életre vonatkozó személyes adat, b) az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adat, valamint a bűnügyi személyes adat; 4. bűnügyi személyes adat: a büntetőeljárás során vagy azt megelőzően a bűncselekménnyel vagy a büntetőeljárással összefüggésben, a büntetőeljárás lefolytatására, illetve a bűncselekmények felderítésére jogosult szerveknél, továbbá a büntetés-végrehajtás szervezeténél keletkezett, az érintettel kapcsolatba hozható,9 valamint a büntetett előéletre vonatkozó személyes adat; 7. hozzájárulás: az érintett akaratának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok teljes körű vagy egyes műveletekre kiterjedő kezeléséhez; 8. tiltakozás: az érintett nyilatkozata, amellyel személyes adatainak kezelését kifogásolja, és az adatkezelés megszüntetését, illetve a kezelt adatok törlését kéri; 9.adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az adatfeldolgozóval végrehajtatja; 10. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése; 11. adattovábbítás: az adat meghatározott harmadik személy számára történő hozzáférhetővé tétele; 12. nyilvánosságra hozatal: az adat bárki számára történő hozzáférhetővé tétele; 13. adattörlés: az adatok felismerhetetlenné tétele oly módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges; 14. adatmegjelölés: az adat azonosító jelzéssel ellátása annak megkülönböztetése céljából; 15. adatzárolás: az adat azonosító jelzéssel ellátása további kezelésének végleges vagy meghatározott időre történő korlátozása céljából; 16. adatmegsemmisítés: az adatokat tartalmazó adathordozó teljes fizikai megsemmisítése; 17. adatfeldolgozás: az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől, feltéve hogy a technikai feladatot az adatokon végzik; 18. adatfeldolgozó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely szerződés alapján beleértve a jogszabály rendelkezése alapján kötött szerződést is adatok feldolgozását végzi; 20. adatközlő: az a közfeladatot ellátó szerv, amely ha az adatfelelős nem maga teszi közzé az adatot az adatfelelős által hozzá eljuttatott adatait honlapon közzéteszi; 21. adatállomány: az egy nyilvántartásban kezelt adatok összessége; 22. harmadik személy: olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely nem azonos az érintettel, az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval; 23. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez; 24. harmadik ország: minden olyan állam, amely nem EGT-állam. II. FEJEZET A SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME 4. Az adatkezelés elvei 4. (1) Személyes adat kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezelhető. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie az adatkezelés céljának, az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek és törvényesnek kell lennie. (2) Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas. A személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezelhető. (3) A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. Az érintettel akkor helyreállítható a kapcsolat, ha az adatkezelő rendelkezik azokkal a technikai feltételekkel, amelyek a helyreállításhoz szükségesek. (4) Az adatkezelés során biztosítani kell az adatok pontosságát, teljességét és ha az adatkezelés céljára tekintettel szükséges naprakészségét, valamint azt, hogy az érintettet csak az adatkezelés céljához szükséges ideig lehessen azonosítani. (5)A személyes adatok kezelését tisztességesnek és törvényesnek kell tekinteni, ha az érintett véleménynyilvánítási10 szabadságának biztosítása érdekében az érintett véleményét megismerni kívánó személy az érintett lakóhelyén vagy tartózkodási helyén felkeresi, feltéve, hogy az érintett személyes adatait e törvény rendelkezéseinek megfelelően kezelik és a személyes megkeresés nem üzleti célra irányul. A személyes megkeresésre a munka törvénykönyve szerinti munkaszüneti napon nem kerülhet sor. 5. (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy 5. Az adatkezelés jogalapja b) azt törvény vagy törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben helyi önkormányzat rendelete közérdeken alapuló célból elrendeli (a továbbiakban: kötelező adatkezelés). (2) Különleges adat a 6. -ban meghatározott esetekben, valamint akkor kezelhető, ha a) az adatkezeléshez az érintett írásban hozzájárul, b) a pont a) alpontjában foglalt adatok esetében az törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés végrehajtásához szükséges, vagy azt az Alaptörvényben biztosított alapvető jog érvényesítése, továbbá a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése érdekében vagy honvédelmi érdekből törvény elrendeli, vagy c) a pont b) alpontjában foglalt adatok esetében törvény közérdeken alapuló célból elrendeli. (3) Kötelező adatkezelés esetén a kezelendő adatok fajtáit, az adatkezelés célját és feltételeit, az adatok megismerhetőségét, az adatkezelés időtartamát, valamint az adatkezelő személyét az adatkezelést elrendelő törvény, illetve önkormányzati rendelet határozza meg. (4) Kizárólag állami vagy önkormányzati szerv kezelheti az állam bűncselekmények megelőzésére és üldözésére irányuló, valamint közigazgatási és igazságszolgáltatási feladatainak ellátása céljából kezelt bűnügyi személyes adatokat, valamint a szabálysértési, a polgári peres és nemperes ügyekre vonatkozó adatokat tartalmazó nyilvántartásokat. 6. (1) Személyes adat kezelhető akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése a) az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll. (2) Ha az érintett cselekvőképtelensége folytán vagy más elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, akkor a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint a személyek életét, testi épségét vagy javait fenyegető közvetlen veszély elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben a hozzájárulás akadályainak fennállása alatt az érintett személyes adatai kezelhetőek. (3) A 16. életévét betöltött kiskorú érintett hozzájárulását tartalmazó jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása nem szükséges. (4) Ha a hozzájáruláson alapuló adatkezelés célja az adatkezelővel írásban kötött szerződés végrehajtása, a szerződésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet a személyes adatok kezelése szempontjából e törvény alapján az érintettnek ismernie kell, így különösen a kezelendő adatok meghatározását, az adatkezelés időtartamát, a felhasználás célját, az adatok továbbításának tényét, címzettjeit, adatfeldolgozó igénybevételének tényét. A szerződésnek félreérthetetlen módon tartalmaznia kell, hogy az érintett aláírásával hozzájárul adatainak a szerződésben meghatározottak szerinti kezeléséhez. (5) Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában a) a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti. (6) Az érintett kérelmére, kezdeményezésére indult bírósági vagy hatósági eljárásban az eljárás lefolytatásához szükséges személyes adatok tekintetében, az érintett kérelmére indult más ügyben az általa megadott személyes adatok tekintetében az érintett hozzájárulását vélelmezni kell. (7) Az érintett hozzájárulását megadottnak kell tekinteni az érintett közszereplése során általa közölt vagy nyilvánosságra hozatalra általa átadott személyes adatok tekintetében. (8) Kétség esetén azt kell vélelmezni, hogy az érintett a hozzájárulását nem adta meg. 6. Az adatbiztonság követelménye 7. (1) Az adatkezelő köteles az adatkezelési műveleteket úgy megtervezni és végrehajtani, hogy az e törvény és az adatkezelésre vonatkozó más szabályok alkalmazása során biztosítsa az érintettek magánszférájának védelmét. (2) Az adatkezelő, illetve tevékenységi körében az adatfeldolgozó köteles gondoskodni az adatok biztonságáról, köteles továbbá megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítani azokat az eljárási szabályokat, amelyek e törvény, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek.11 (3) Az adatokat megfelelő intézkedésekkel védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés, továbbá az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen. (4) A különböző nyilvántartásokban elektronikusan kezelt adatállományok védelme érdekében megfelelő technikai megoldással biztosítani kell, hogy a nyilvántartásokban tárolt adatok kivéve ha azt törvény lehetővé teszi közvetlenül ne legyenek összekapcsolhatók és az érintetthez rendelhetők. (5) A személyes adatok automatizált feldolgozása során az adatkezelő és az adatfeldolgozó további intézkedésekkel biztosítja a) a jogosulatlan adatbevitel megakadályozását; b) az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés segítségével történő használatának megakadályozását; c) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják; d) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy mely személyes adatokat, mikor és ki vitte be az automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe; e) a telepített rendszerek üzemzavar esetén történő helyreállíthatóságát és f) azt, hogy az automatizált feldolgozás során fellépő hibákról jelentés készüljön. (6) Az adatkezelőnek és az adatfeldolgozónak az adatok biztonságát szolgáló intézkedések meghatározásakor és alkalmazásakor tekintettel kell lenni a technika mindenkori fejlettségére. Több lehetséges adatkezelési megoldás közül azt kell választani, amely a személyes adatok magasabb szintű védelmét biztosítja, kivéve, ha az aránytalan nehézséget jelentene az adatkezelőnek. 7. Adattovábbítás külföldre 8. (1) Személyes adatot e törvény hatálya alá tartozó adatkezelő vagy adatfeldolgozó harmadik országban adatkezelést folytató adatkezelő részére akkor továbbíthat, vagy harmadik országban adatfeldolgozást végző adatfeldolgozó részére akkor adhat át, ha a) ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárult, vagy b) az adatkezelésnek az 5. -ban, illetve a 6. -ban előírt feltételei teljesülnek, és a 6. (2) bekezdésében foglalt esetet kivéve a harmadik országban az átadott adatok kezelése, valamint feldolgozása során biztosított a személyes adatok megfelelő szintű védelme. (2) A személyes adatok megfelelő szintű védelme akkor biztosított, ha a) az Európai Unió kötelező jogi aktusa azt megállapítja, vagy b) a harmadik ország és Magyarország között az érintetteknek a 14. -ban foglalt jogai érvényesítésére, a jogorvoslati jog biztosítására, valamint az adatkezelés, illetve az adatfeldolgozás független ellenőrzésére vonatkozó garanciális szabályokat tartalmazó nemzetközi szerződés van hatályban. (3) Személyes adatok a nemzetközi jogsegélyről, az adóügyi információcseréről, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi szerződés végrehajtása érdekében, a nemzetközi szerződésben meghatározott célból, feltételekkel és adatkörben a (2) bekezdésben meghatározott feltételek hiányában is továbbíthatók harmadik országba. (4) Az EGT-államba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli adattovábbításra kerülne sor. 8. Az adatkezelés korlátai 9. (1) Ha törvény, nemzetközi szerződés vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusának rendelkezése alapján az adatkezelő személyes adatot akként vesz át, hogy az adattovábbító adatkezelő az adattovábbítással egyidejűleg jelzi a személyes adat a) kezelésének lehetséges célját, b) kezelésének lehetséges időtartamát, c) továbbításának lehetséges címzettjeit, d) érintettje e törvényben biztosított jogainak korlátozását, vagy e) kezelésének egyéb korlátozását (a továbbiakban együtt: adatkezelési korlátozás), a személyes adatokat átvevő adatkezelő (a továbbiakban: adatátvevő) a személyes adatot az adatkezelési korlátozásnak megfelelő terjedelemben és módon kezeli, az érintett jogait az adatkezelési korlátozásnak megfelelően biztosítja. (2) Az adatátvevő az adatkezelési korlátozásra tekintet nélkül is kezelheti a személyes adatot és biztosíthatja az érintett jogait, ha ahhoz az adattovábbító adatkezelő előzetes hozzájárulását adta. (3) Törvény, nemzetközi szerződés vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusának rendelkezése alapján az adatkezelő a személyes adat továbbításával egyidejűleg a címzettet tájékoztatja az alkalmazandó adatkezelési korlátozásról. (4) A (2) bekezdésben meghatározott hozzájárulást az adatkezelő akkor adhatja meg, ha az nem ütközik a Magyarország joghatósága alatt álló jogalanyok tekintetében alkalmazandó jogi rendelkezésbe. (5) Az adattovábbító adatkezelőt kérelmére az adatátvevő tájékoztatja az átvett személyes adatok felhasználásáról.12 9. Adatfeldolgozás 10. (1) Az adatfeldolgozónak a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos jogait és kötelezettségeit e törvény, valamint az adatkezelésre vonatkozó külön törvények keretei között az adatkezelő határozza meg. Az általa adott utasítások jogszerűségéért az adatkezelő felel. (2) Az adatfeldolgozó az adatkezelő rendelkezése szerint vehet igénybe további adatfeldolgozót. (3) Az adatfeldolgozó az adatkezelést érintő érdemi döntést nem hozhat, a tudomására jutott személyes adatokat kizárólag az adatkezelő rendelkezései szerint dolgozhatja fel, saját céljára adatfeldolgozást nem végezhet, továbbá a személyes adatokat az adatkezelő rendelkezései szerint köteles tárolni és megőrizni. (4) Az adatfeldolgozásra vonatkozó szerződést írásba kell foglalni. Az adatfeldolgozással nem bízható meg olyan szervezet, amely a feldolgozandó személyes adatokat felhasználó üzleti tevékenységben érdekelt. 10. Automatizált adatfeldolgozással hozott döntés 11. (1) Kizárólag automatizált adatfeldolgozással az érintett személyes jellemzőinek értékelésén alapuló döntés meghozatalára csak akkor kerülhet sor, ha a döntést a) valamely szerződés megkötése vagy teljesítése során hozták, feltéve hogy azt az érintett kezdeményezte, vagy b) olyan törvény teszi lehetővé, amely az érintett jogos érdekeit biztosító intézkedéseket is megállapítja. (2) Az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés esetén az érintettet kérelmére tájékoztatni kell az alkalmazott módszerről és annak lényegéről, valamint az érintettnek álláspontja kifejtésére lehetőséget kell biztosítani. 11. Személyes adatok kezelése tudományos kutatás során 12. (1) Tudományos kutatás céljára felvett személyes adat csak tudományos kutatás céljára használható fel. (2) A személyes adat érintettel való kapcsolatának megállapítását mihelyt a kutatási cél megengedi véglegesen lehetetlenné kell tenni. Ennek megtörténtéig is külön kell tárolni azokat az adatokat, amelyek meghatározott vagy meghatározható természetes személy azonosítására alkalmasak. Ezek az adatok egyéb adatokkal csak akkor kapcsolhatók össze, ha az a kutatás céljára szükséges. (3) A tudományos kutatást végző szerv vagy személy személyes adatot csak akkor hozhat nyilvánosságra, ha a) az érintett ahhoz hozzájárult, vagy b) az a történelmi eseményekről folytatott kutatások eredményeinek bemutatásához szükséges. 12. Személyes adatok felhasználása statisztikai célra 13. (1) A kötelező adatkezelés keretében kezelt személyes adatokat ha törvény eltérően nem rendelkezik a Központi Statisztikai Hivatal statisztikai célból egyedi azonosításra alkalmas módon átveheti és törvényben meghatározottak szerint kezelheti. (2) A statisztikai célra felvett, átvett vagy feldolgozott személyes adatok ha törvény eltérően nem rendelkezik csak statisztikai célra kezelhetők. A személyes adatok statisztikai célra történő kezelésének részletes szabályait külön törvény határozza meg. 13. Az érintettek jogai és érvényesítésük 14. Az érintett kérelmezheti az adatkezelőnél a) tájékoztatását személyes adatai kezeléséről, b) személyes adatainak helyesbítését, valamint c) személyes adatainak a kötelező adatkezelés kivételével törlését vagy zárolását. 15. (1) Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa vagy rendelkezése szerint megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá az érintett személyes adatainak továbbítása esetén az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. (2) Az adatkezelő az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából adattovábbítási nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az általa kezelt személyes adatok továbbításának időpontját, az adattovábbítás jogalapját és címzettjét, a továbbított személyes adatok körének meghatározását, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. (3) A (2) bekezdés szerinti adatok adattovábbítási nyilvántartásban való megőrzésére irányuló és ennek alapján a tájékoztatási kötelezettség időtartamát az adatkezelést előíró jogszabály korlátozhatja. E korlátozás körében személyes adatok esetében öt évnél, különleges adatok esetében pedig húsz évnél rövidebb időtartam nem állapítható meg. (4) Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 30 napon belül, közérthető formában, az érintett erre irányuló kérelmére írásban megadni a tájékoztatást. (5) A (4) bekezdésben foglalt tájékoztatás ingyenes, ha a tájékoztatást kérő a folyó évben azonos adatkörre vonatkozóan tájékoztatási kérelmet az adatkezelőhöz még nem nyújtott be. Egyéb esetekben költségtérítés állapítható meg. A13 költségtérítés mértékét a felek között létrejött szerződés is rögzítheti. A már megfizetett költségtérítést vissza kell téríteni, ha az adatokat jogellenesen kezelték, vagy a tájékoztatás kérése helyesbítéshez vezetett. 16. (1) Az érintett tájékoztatását az adatkezelő csak a 9. (1) bekezdésében, valamint a 19. -ban meghatározott esetekben tagadhatja meg. (2) A tájékoztatás megtagadása esetén az adatkezelő írásban közli az érintettel, hogy a felvilágosítás megtagadására e törvény mely rendelkezése alapján került sor. A felvilágosítás megtagadása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) fordulás lehetőségéről. (3) Az elutasított kérelmekről az adatkezelő a Hatóságot évente a tárgyévet követő év január 31-éig értesíti. 17. (1) Ha a személyes adat a valóságnak nem felel meg, és a valóságnak megfelelő személyes adat az adatkezelő rendelkezésére áll, a személyes adatot az adatkezelő helyesbíti. (2) A személyes adatot törölni kell, ha a) kezelése jogellenes; b) az érintett a 14. c) pontjában foglaltak szerint kéri; c) az hiányos vagy téves és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható, feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki; d) az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt; e) azt a bíróság vagy a Hatóság elrendelte. (3) A (2) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a törlési kötelezettség nem vonatkozik azon személyes adatra, amelynek adathordozóját a levéltári anyag védelmére vonatkozó jogszabály értelmében levéltári őrizetbe kell adni. (4) Törlés helyett az adatkezelő zárolja a személyes adatot, ha az érintett ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló információk alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené az érintett jogos érdekeit. Az így zárolt személyes adat kizárólag addig kezelhető, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta. (5) Az adatkezelő megjelöli az általa kezelt személyes adatot, ha az érintett vitatja annak helyességét vagy pontosságát, de a vitatott személyes adat helytelensége vagy pontatlansága nem állapítható meg egyértelműen. 18. (1) A helyesbítésről, a zárolásról, a megjelölésről és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos érdekét nem sérti. (2) Ha az adatkezelő az érintett helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül írásban közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi indokait. A helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről. 19. Az érintettnek a ban meghatározott jogait törvény korlátozhatja az állam külső és belső biztonsága, így a honvédelem, a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése, a büntetés-végrehajtás biztonsága érdekében, továbbá állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből, az Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekéből, valamint a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából beleértve minden esetben az ellenőrzést és a felügyeletet is, továbbá az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében. 14. Az érintett előzetes tájékoztatásának követelménye 20. (1) Az érintettel az adatkezelés megkezdése előtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező. (2) Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt egyértelműen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, arról, ha az érintett személyes adatait az adatkezelő a 6. (5) bekezdése alapján kezeli, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is. (3) Kötelező adatkezelés esetén a tájékoztatás megtörténhet a (2) bekezdés szerinti információkat tartalmazó jogszabályi rendelkezésekre való utalás nyilvánosságra hozatalával is. (4) Ha az érintettek személyes tájékoztatása lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, a tájékoztatás megtörténhet az alábbi információk nyilvánosságra hozatalával is: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetőségeinek ismertetése, valamint14 g) ha az adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételének van helye, az adatkezelés nyilvántartási száma, kivéve a 68. (2) bekezdésében foglalt esetet. 15. Tiltakozás személyes adat kezelése ellen 21. (1) Az érintett tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, a) ha a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez vagy az adatkezelő, adatátvevő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve kötelező adatkezelés esetén; b) ha a személyes adat felhasználása vagy továbbítása közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy tudományos kutatás céljára történik; valamint c) törvényben meghatározott egyéb esetben. (2) Az adatkezelő a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 napon belül megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja. (3) Ha az adatkezelő az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében. (4) Ha az érintett az adatkezelőnek a (2) bekezdés alapján meghozott döntésével nem ért egyet, illetve ha az adatkezelő a (2) bekezdés szerinti határidőt elmulasztja, az érintett a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától számított 30 napon belül a 22. -ban meghatározott módon bírósághoz fordulhat. (5) Ha az adatátvevő jogának érvényesítéséhez szükséges adatokat az érintett tiltakozása miatt nem kapja meg, a (3) bekezdés alapján történő értesítés közlésétől számított 15 napon belül, az adatokhoz való hozzájutás érdekében a ban meghatározott módon bírósághoz fordulhat az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja. (6) Ha az adatkezelő a (3) bekezdés szerinti értesítést elmulasztja, az adatátvevő felvilágosítást kérhet az adatátadás meghiúsulásával kapcsolatos körülményekről az adatkezelőtől, amely felvilágosítást az adatkezelő az adatátvevő erre irányuló kérelmének kézbesítését követő 8 napon belül köteles megadni. Felvilágosítás kérése esetén az adatátvevő a felvilágosítás megadásától, de legkésőbb az arra nyitva álló határidőtől számított 15 napon belül fordulhat bírósághoz az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja. (7) Az adatkezelő az érintett adatát nem törölheti, ha az adatkezelést törvény rendelte el. Az adat azonban nem továbbítható az adatátvevő részére, ha az adatkezelő egyetértett a tiltakozással, vagy a bíróság a tiltakozás jogosságát megállapította. 16. Bírósági jogérvényesítés 22. (1) Az érintett a jogainak megsértése esetén, valamint a 21. -ban meghatározott esetekben az adatátvevő az adatkezelő ellen bírósághoz fordulhat. A bíróság az ügyben soron kívül jár el. (2) Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani. A 21. (5) és (6) bekezdése szerinti esetben a részére történő adattovábbítás jogszerűségét az adatátvevő köteles bizonyítani. (3) A per elbírálása a törvényszék hatáskörébe tartozik. A per az érintett választása szerint az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti törvényszék előtt is megindítható. (4) A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az érintett pernyertessége érdekében beavatkozhat. (5) Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelőt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, zárolására, törlésére, az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére, illetve a 21. -ban meghatározott adatátvevő által kért adat kiadására kötelezi. (6) Ha a bíróság a 21. -ban meghatározott esetekben az adatátvevő kérelmét elutasítja, az adatkezelő köteles az érintett személyes adatát az ítélet közlésétől számított 3 napon belül törölni. Az adatkezelő köteles az adatokat akkor is törölni, ha az adatátvevő a 21. (5), illetve (6) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem fordul bírósághoz. (7) A bíróság elrendelheti ítéletének az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett e törvényben védett jogai megkövetelik.15 Általános Kárbiztosítási Feltételek A Societatea Comerciala de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe (1097, Budapest, Könyves Kálmán krt ; továbbiakban: Biztosító) és a Szerződő között létrejött szerződés alapján a Különös Feltételekben meghatározott módon és esetekben, díjfizetés ellenében a Biztosító megtéríti ezen szerződés kockázati körébe tartozó vagyontárgyban, annak alkotórészeiben keletkezett károkat, a Magyar Köztársaság hivatalos fizetőeszközének minősülő pénznemben. A biztosítási szerződés nyelve magyar, a felek jogviszonyára az Általános Biztosítási Feltételeket, a vonatkozó Különös Feltételeket, az egyedi Biztosítási szerződést, ideértve annak záradékait is, valamint az ezen feltételekben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) és az egyéb jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni. Az Általános Feltételek kerülnek alkalmazásra minden olyan esetben, amikor a felek között kárbiztosítási szerződés jön létre, amennyiben a Különös Feltételek, a Záradéklista, az egyedi Biztosítási szerződés ettől eltérően nem rendelkezik. 1. Biztosítási szerződés alanyai: 1.1. A Biztosított: az ajánlaton megjelölt természetes vagy jogi személy, aki a vagyontárgy megóvásában érdekelt, vagy aki a Különös Feltételek szerint Biztosítottnak minősül. Biztosított jogosult a Biztosító szolgáltatására, amennyiben a Különös Feltételek, a Záradéklista vagy az egyedi Biztosítási szerződés eltérően nem rendelkezik A Nyugalom termék csomag biztosítottja csak 55 éves, illetve annál idősebb természetes személy lehet A Szerződő: az ajánlaton megjelölt természetes vagy jogi személy, aki a biztosítási szerződés megkötésére ajánlatot tesz. A Szerződő teljesíti a díjfizetési kötelezettséget, ő jogosult a biztosítási szerződéssel kapcsolatos mindennemű nyilatkozattételre A Nyugalom termék szerződője csak 55 éves, illetve annál idősebb természetes személy lehet A Biztosító: Societatea Comerciala de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe (1097, Budapest, Könyves Kálmán krt ) 1.4. A Fogyasztó: a szakmája, önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenysége körén kívül eljáró természetes személy; 2. A biztosítási szerződés létrejötte: 2.1. Ha a fedezetet igazoló dokumentum (biztosítási kötvény) a Szerződő ajánlatától eltér, és az eltérést a Szerződő a dokumentum (biztosítási kötvény) kézhezvételét követően késedelem nélkül nem kifogásolja, a szerződés a fedezetet igazoló dokumentum szerinti tartalommal jön létre. Ez a rendelkezés lényeges eltérésekre akkor alkalmazható, ha a Biztosító az eltérésre a szerződő fél figyelmét a fedezetet igazoló dokumentum átadásakor írásban felhívta. Ha a felhívás elmarad, a szerződés az ajánlat tartalmának megfelelően jön létre Az ajánlattevő ajánlatához annak megtételétől számított tizenöt napig van kötve Ha a Szerződő fogyasztó, a szerződés akkor is létrejön, ha a Biztosító az ajánlatra annak beérkezésétől számított tizenöt napon belül nem nyilatkozik, feltéve, hogy az ajánlatot a jogviszony tartalmára vonatkozó, jogszabályban előírt tájékoztatás birtokában, a Biztosító által rendszeresített ajánlati lapon és a díjszabásnak megfelelően tették A 2.3. pont szerinti esetben a szerződés - az ajánlat szerinti tartalommal - az ajánlatnak a Biztosító részére történt átadása időpontjára visszamenő hatállyal a kockázatelbírálási idő elteltét követő napon jön létre Ha a kockázatelbírálási idő alatt a biztosítási esemény bekövetkezik, az ajánlatot a Biztosító csak abban az esetben utasíthatja vissza, ha ennek lehetőségére az ajánlati lapon a figyelmet kifejezetten felhívta, és az igényelt biztosítási fedezet jellege vagy a kockázatviselés körülményei alapján nyilvánvaló, hogy az ajánlat elfogadásához a kockázat egyedi elbírálása szükséges Ha a Biztosító kifejezett nyilatkozata nélkül létrejött szerződés lényeges kérdésben eltér a Biztosító általános szerződési feltételétől, a Biztosító a szerződés létrejöttétől számított tizenöt napon belül javasolhatja, hogy a szerződést az általános szerződési feltételeknek megfelelően módosítsák. Ha a Szerződő a javaslatot nem -1-16 fogadja el vagy arra tizenöt napon belül nem válaszol, a Biztosító az elutasítástól vagy a módosító javaslat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül a szerződést harminc napra írásban felmondhatja. 3. A biztosítási szerződés időbeli hatálya, a biztosító kockázatviselésének kezdete 3.1. A Biztosító kockázatviselése a felek által a szerződésben meghatározott időpontban, ilyen hiányában a szerződés létrejöttének időpontjában kezdődik A biztosítási szerződés, ha a felek másként nem állapodnak meg, vagy a Különös Feltételek másként nem írja elő, határozatlan időre jön létre Határozatlan idejű vagy 1 évnél hosszabb határozott időre létrejött szerződések esetén a biztosítási időszak 1 év, a biztosítási év kezdete ha a felek másként nem állapodnak meg, vagy a Különös Feltételek másként nem rendelkeznek a biztosítási szerződés létrejöttének napja. 4. A biztosítási szerződés területi hatálya: A biztosítási szerződés hatálya ha a Különös Feltételek másként nem rendelkeznek Európa teljes területére kiterjed, ideértve Törökország teljes területét. A volt Szovjetunió utódállamainak területére ide nem értve Észtország, Lettország, Litvánia, Ukrajna és Oroszország európai területét a biztosítási szerződés hatálya nem terjed ki. 5. A biztosítási összeg, a biztosítási kockázat jelentős növekedése: 5.1. A biztosítási összeg a biztosított vagyontárgy(ak) ha a Különös Feltételek, illetve az egyedi Biztosítási szerződés másként nem rendelkezik a biztosítási szerződésben meghatározott (a kötvényen rögzített), a Szerződő által megadott értéke Ha a Biztosító a szerződéskötés után szerez tudomást a szerződést érintő lényeges körülményekről vagy azok változásáról, és ezek a körülmények a biztosítási kockázat jelentős növekedését eredményezik, a tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül javaslatot tehet a szerződés módosítására, vagy a szerződést harminc napra írásban felmondhatja Ha a Szerződő a módosító javaslatot nem fogadja el, vagy arra annak kézhezvételétől számított tizenöt napon belül nem válaszol, a szerződés a módosító javaslat közlésétől számított harmincadik napon megszűnik, ha a Biztosító erre a következményre a módosító javaslat megtételekor a szerződő fél figyelmét felhívta Ha a szerződés egyidejűleg több vagyontárgyra vagy személyre vonatkozik, és a biztosítási kockázat jelentős megnövekedése ezek közül csak egyesekkel összefüggésben merül fel, a Biztosító az 5.2. és az 5.3. bekezdésben meghatározott jogait a többi vagyontárgy vagy személy vonatkozásában nem gyakorolhatja. 6. A biztosítás díja és a díjfizetési kötelezettség: 6.1. A biztosítás díja egy biztosítási időszakra vonatkozik. A biztosítás első díjrészlete a felek által meghatározott időpontban, ennek hiányában a szerződés létrejöttekor esedékes. A folytatólagos díj pedig annak az időszaknak az első napján esedékes, amelyre a díj vonatkozik Ha a biztosítási esemény bekövetkezik, és a szerződés megszűnik, a Biztosító az egész biztosítási időszakra járó díj megfizetését követeli A szerződés megszűnésének egyéb eseteiben a Biztosító az addig a napig járó díj megfizetését követelheti, amikor kockázatviselése véget ért Ha az esedékes biztosítási díjat nem fizetik meg, a Biztosító - a következményekre történő figyelmeztetés mellett - a szerződő felet a felszólítás elküldésétől számított harminc napos póthatáridő tűzésével a teljesítésre írásban felhívja. A póthatáridő eredménytelen elteltével a szerződés az esedékesség napjára visszamenő hatállyal megszűnik, kivéve, ha a Biztosító a díjkövetelést késedelem nélkül bírósági úton érvényesíti Ha az esedékes díjnak csak egy részét fizették meg, és a biztosító - a díjfizetési kötelezettség elmulasztására vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával - eredménytelenül hívta fel a szerződő felet a befizetés kiegészítésére, akkor szerződés változatlan biztosítási összeggel, a 6.4-es pontban foglaltakkal szemben, a befizetett díjjal arányos időtartamra marad fenn. 7. A nem fogyasztói biztosítási szerződésekre vonatkozó különös rendelkezések -2-17 7.1. Ha a Szerződő vállalkozás, a szerződés akkor is létrejön, ha a Biztosító az ajánlatra annak beérkezésétől számított harminc napon belül nem nyilatkozik, feltéve, hogy az ajánlatot a jogviszony tartalmára vonatkozó, jogszabályban előírt tájékoztatás birtokában, a Biztosító által rendszeresített ajánlati lapon és a díjszabásnak megfelelően tették A 7.1. pontban meghatározott esetben a szerződés az ajánlat szerinti tartalommal - az ajánlatnak a biztosító részére történt átadása időpontjára visszamenő hatállyal a kockázatelbírálási idő elteltét követő napon jön létre. 8. Fedezetfeltöltés: 8.1. Az adott biztosítási időszakra vonatkozó biztosítási összeg az ugyanazon biztosítási időszakban bekövetkezett biztosítási esemény miatt kifizetett összeggel csökken, kivéve, ha a szerződő fél a díjat megfelelően kiegészíti A 8.1. pont szerinti jogkövetkezményt a biztosító abban az esetben alkalmazhatja, ha arra legkésőbb a szolgáltatás teljesítésével egyidejűleg írásban felhívta a szerződő fél figyelmét, és a fedezetfeltöltés díját közölte Ha a Szerződő a fedezetfeltöltés jogával nem él, a szerződés a kifizetett összeggel csökkentett biztosítási összeg mellett marad hatályban a folyó biztosítási időszakra. 9. A Szerződő/Biztosított közlési és adatváltozás-bejelentési kötelezettsége: 9.1. A Szerződő fél köteles a szerződéskötéskor a biztosítás elvállalása szempontjából lényeges minden olyan körülményt a Biztosítóval közölni, amelyet ismert vagy ismernie kellett. A Biztosító írásban közölt kérdéseire adott, a valóságnak megfelelő válaszokkal a Szerződő közlési kötelezettségének eleget tesz. A kérdések megválaszolatlanul hagyása önmagában nem jelenti a közlési kötelezettség megsértését A Szerződő köteles a lényeges körülmények változását a Biztosítónak írásban bejelenteni. Lényeges körülménynek minősülnek különösen az alábbiak: - A biztosított vagyontárgy értékének oly mértékű változása, mely a biztosítási szerződésben nevezett biztosítási összeg módosítását indokolja. A vagyontárgy értékének változását a biztosítási szerződésben megjelölt kockázattal fedezett vagyontárgyanként kell bejelenteni. - Ha a biztosított vagyontárgyakra ugyanazon kockázat fedezetére további biztosítást kötött. - A biztosított vagyontárgyakat terhelő bármilyen zálogjog vagy óvadék fennállása, a jogosult megjelölésével. - A biztosított vagyontárgyak más számára történő használatba adása. - Ha a kármegelőzés és kárelhárítás rendszerében módosulás történt. - A biztosított vagyont érintő csődeljárás, felszámolási eljárás vagy végelszámolás megindítása. - Új alaptevékenységet folytató létesítmény üzembe helyezése, új gyártási ág vagy technológia bevezetése. - Üzemek (létesítmények), berendezések legalább 3 hónapi időtartamra történő leállítása (átmeneti szüneteltetését), vagy végleges üzemen kívül helyezésük. - A Biztosító kockázatviselésének mértékét befolyásoló tényezők bármilyen módosulása Ha a szerződés több vagyontárgyra vagy személyre vonatkozik, és a közlési vagy változásbejelentési kötelezettség megsértése ezek közül csak egyesekkel összefüggésben merül fel, a Biztosító a közlésre vagy a változás bejelentésére irányuló kötelezettség megsértésére a többi vagyontárgy vagy személy esetén nem hivatkozhat A Szerződő/Biztosított köteles minden olyan eseményről a Biztosítót értesíteni, melyet a Különös Feltételek, az ajánlat vagy a kötvény előírnak A Biztosító jogosult minden adatváltozás bejelentését követően a változástól függően a biztosítási díjat módosítani A közlésre vagy a változás bejelentésére irányuló kötelezettség megsértése esetén a Biztosító kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha a Szerződő bizonyítja, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményt a Biztosító a szerződéskötéskor ismerte, vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkeztében A közlésre és változás bejelentésére irányuló kötelezettség egyaránt terheli a szerződő felet és a biztosítottat; egyikük sem hivatkozhat olyan körülményre, amelyet bármelyikük elmulasztott a biztosítóval közölni, noha arról tudnia kellett, és a közlésre vagy bejelentésre köteles lett volna. -3-18 9.8. A Biztosító bármikor jogosult a vagyontárgy állapotát, kármegelőzési körülményeit bármely hatóság és független szervezet bevonásával ellenőrizni és felmérni. 10. Biztosítási szerződés megszűnése: Lehetetlenülés Ha a Biztosító kockázatviselésének kezdete előtt a biztosítási esemény bekövetkezett, bekövetkezése lehetetlenné vált vagy a biztosítási érdek megszűnt, a szerződés vagy annak megfelelő része megszűnik Ha a Biztosító kockázatviselésének tartama alatt a biztosítási esemény bekövetkezése lehetetlenné vált vagy a biztosítási érdek megszűnt, a szerződés vagy annak megfelelő része megszűnik Érdekmúlás: A biztosítási érdek megszűnéséhez fűződő jogkövetkezmények nem alkalmazhatók, ha az érdekmúlás kizárólag a biztosított vagyontárgy tulajdonjoga átszállásának következménye, és a vagyontárgy más jogcím alapján már korábban is az új tulajdonos birtokában volt. Ebben az esetben a tulajdonjoggal együtt a biztosítási fedezet is átszáll, és a tulajdonjog átszállása időpontjában esedékes biztosítási díjakért a korábbi és új tulajdonos egyetemlegesen felelős. A szerződést bármelyik fél a tulajdonjog átszállásáról való tudomásszerzést követő harminc napon belül írásban, harmincnapos határidővel felmondhatja A szerződés az alábbi esetekben, az alábbi időpontokban szűnik meg (a pontban foglaltak figyelembe vételével): a) A vagyontárgy tulajdonjogában bekövetkezett változás esetén, a változás időpontjában. b) A vagyontárgy garanciális cseréjével, a csere napján. c) A biztosítási esemény napján, ha annak során a megrongálódott vagyontárgy helyreállítása műszakilag megoldhatatlan vagy nem gazdaságos, illetve a vagyontárgy megsemmisül (totálkár), vagy ellopják és az nem került meg. Totálkár esetén akkor is megszűnik a szerződés, ha a vagyontárgyat a kártalanítás után helyreállítják (annak ellenére is megszűnik a szerződés, hogy a Biztosítót a biztosítási időszak végéig megilleti a teljes időszaki díj) Díjnemfizetés: A díj meg nem fizetése miatt, a 6. pontban foglaltak szerint szűnik meg a szerződés Rendes felmondás: A határozatlan időre kötött szerződést a felek írásban, a biztosítási időszak végére, harmincnapos felmondási idővel felmondhatják A felmondási jog legfeljebb három évre zárható ki. A felmondási jog három évnél hosszabb időre történő kizárása a három évet meghaladó részében semmis Ha a szerződés három évnél hosszabb időre szól, és a felek nem kötötték ki, hogy az a megállapított időtartam eltelte előtt is felmondható, a negyedik évtől kezdve a szerződést bármelyik fél felmondhatja A szerződő fél felmondása esetén a Biztosító követelheti annak a díjengedménynek a megfizetését, amelyet a szerződés hosszabb tartamára tekintettel nyújtott (tartamengedmény) Közös megegyezéssel történő megszűnés: A felek közös megegyezéssel, írásba foglalt nyilatkozattal a biztosítási szerződést bármikor megszűntethetik. 11. Biztosítási esemény: Biztosítási eseménynek minősül minden olyan esemény, melyet a Különös Feltételek megneveznek, és ami alapján a Biztosítónak szolgáltatási kötelezettsége merül fel. 12. A Biztosított kötelezettségei a biztosítási esemény bekövetkezésekor: A biztosító kötelezettsége nem áll be, ha a szerződő fél, illetve a biztosított a biztosítási esemény bekövetkezését a szerződésben megállapított határidőben a biztosítónak nem jelenti be, a szükséges -4-19 felvilágosítást nem adja meg, vagy a felvilágosítások tartalmának ellenőrzését nem teszi lehetővé, és emiatt a biztosító kötelezettsége szempontjából lényeges körülmény kideríthetetlenné válik A pontban foglaltak keretében, a Biztosított köteles a káreseményt (bekövetkezésének körülményeit, idejét, helyét, a károsodott vagyontárgy(ak)at, a kárrendezésben közreműködő személy vagy szervezet nevét) a tőle elvárható pontossággal, a valóságnak megfelelően, 5 munkanapon belül bejelenteni a Biztosítónak. Illetve minden olyan hatóságnak, amely az adott biztosítási esemény szempontjából illetékes (pl.: lopás, betörés Rendőrség; tűz, robbanás Tűzoltóság; vadkár vadgazdálkodást folytató szerv; stb.), valamint köteles a Biztosító képviselőjének lehetővé tenni és segíteni a vagyontárgy állapotának és az abban keletkezett kár mértékének felmérését. A Biztosított kárenyhítési kötelezettsége a vagyontárgy azon részeire, tartozékaira, alkatrészeire terjed ki, melyeket a Biztosítónak bemutatnak. Amennyiben a bemutatás elmulasztása miatt bekövetkezett körülményváltozások nem teszik lehetővé a vagyontárgy sérüléseinek vizsgálatát, akkor a Biztosítót szolgáltatási kötelezettség nem terheli A biztosítás esemény bekövetkezte után a biztosított vagyontárgyat a Biztosított köteles változatlan állapotban hagyni a kárszemle időpontjáig de legfeljebb a bejelentés Biztosítóhoz történő beadásától számított 7 napig. A biztosított vagyontárgyon csak abban az esetben változtathat, ha az a kárenyhítéshez elengedhetetlenül szükséges. Köteles továbbá tőle telhetően a kárt enyhíteni Nem áll be a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége, ha a megengedettnél nagyobb mértékű változtatás következtében a biztosító szolgáltatási kötelezettségének elbírálása szempontjából lényeges körülmények kideríthetetlenné váltak A Biztosító a kárkifizetést mindenkor a hivatalos magyar fizetőeszközben teljesíti. 13. Elévülés: A Biztosító káreseményből származó fizetési kötelezettsége a káresemény bekövetkezésétől számított 1 év múlva évül el. 14. A Biztosító szolgáltatási kötelezettsége: A Biztosító csak a jelen szerződés hatálya alatt álló, és a meghatározott módon bekövetkezett és bejelentett károkra köteles szolgáltatást teljesíteni A Biztosító szolgáltatási kötelezettsége a kárbejelentéshez és elbíráláshoz szükséges utolsó igazoló irat benyújtásától számított 30 munkanapon válik esedékessé A biztosítási összeg nem haladhatja meg a biztosított vagyontárgy értékét. A biztosított érdek értékét meghaladó részben a biztosítási összegre vonatkozó megállapodás semmis, és a díjat megfelelően le kell szállítani. E rendelkezés ellenére is lehet biztosítási szerződést kötni valamely vagyontárgy várható értéke, továbbá helyreállításának vagy új állapotban való beszerzésének értéke erejéig A biztosítási esemény bekövetkezésekor a Biztosító szolgáltatási kötelezettségének felső határa a biztosítási összeg Az utánpótlási érték a különös feltételekben kerül megállapításra Ha ugyanazt az érdeket több biztosító egymástól függetlenül biztosítja, a biztosított jogosult igényét ezek közül egyhez vagy többhöz benyújtani A biztosító, amelyhez a kárigényt benyújtották, az általa kiállított fedezetet igazoló dokumentumban írt feltételek szerint és az abban megállapított biztosítási összeg erejéig köteles fizetést teljesíteni, fenntartva azt a jogát, hogy a többi biztosítóval szemben arányos megtérítési igényt érvényesíthet A biztosítók a pontban írt megtérítési igény alapján a kifizetett kárt egymás között azokkal a feltételekkel és biztosítási összegekkel arányosan viselik, amelyeknek megfelelően az egyes biztosítók a biztosított irányában külön-külön felelnének Ha a biztosítási összeg a biztosított érdek értékénél kisebb, a Biztosító a kárt a biztosítási összegnek a vagyontárgy értékéhez viszonyított arányában köteles megtéríteni A Biztosító kártérítési kötelezettsége nem terjed ki a vagyontárgy helyreállítását terhelő Általános Forgalmi Adó (a továbbiakban: ÁFA) összegére, ha a Biztosított jogosult az ÁFA összegét az adójából levonni, illetve azt visszaigényelni A Biztosítónak jogában áll a kártérítés kifizetését visszatartani, amennyiben: - Kétség merül fel a Biztosított/Szerződő jogosultságának megállapítása során, a Biztosító által megkövetelt igazolás benyújtásáig, - Büntetőeljárás indult a káreseménnyel kapcsolatban, a büntetőeljárás végéig. -5-20 Amennyiben a káresemény kapcsán bizonyíthatóan felmerül a biztosító megtévesztése, csalás gyanúja, a biztosító feljelentéssel élhet biztosítási csalás megalapozott gyanúja miatt. 15. A biztosítással nem fedezett káresemények: A Biztosító kockázatviselési kötelezettsége nem terjed ki egyetlen olyan biztosítási esemény kapcsán bekövetkezett kárra sem, mely: - Háborús, polgárháborús, sztrájkkal, tüntetéssel, egyéb tömegmegmozdulással közvetlenül vagy közvetetten összefüggésben következett be. - Környezetszennyezés hatására következett be. - A Biztosított által elkövetett szándékos bűncselekmény, vagy annak kísérlete során következett be. - Sugárzó anyagok hatására, vagy sugárzás hatásainak megszűntetése céljából végzett cselekmény kapcsán következett be A Biztosító kockázatviselési kötelezettsége nem terjed ki azon biztosítási eseményekre sem, melyeket a Különös Feltételek, illetve az egyedi Biztosítási szerződés a biztosítással nem fedezett káresemények közé sorol, vagy azok kapcsán következtek be. 16. A Biztosító mentesülése: A Biztosító mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól, ha bizonyítja, hogy a kárt jogellenesen, szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartással a) a szerződő fél vagy a biztosított; b) a velük közös háztartásban élő hozzátartozójuk, üzletvezetésre jogosult tagjuk vagy az általános szerződési feltételben meghatározott munkakört betöltő alkalmazottjuk, tagjuk vagy megbízottjuk; vagy c) a biztosított jogi személynek az általános szerződési feltételben meghatározott vezető beosztású tisztségviselője vagy a biztosított vagyontárgy kezelésére jogosított tagja, munkavállalója vagy megbízottja okozta Súlyosan gondatlanul okozottnak minősül különösen - A tűzrendészeti szabályokat súlyosan megszegték, - A vagyontárgy súlyosan elhanyagolt állapotának következményeként történt a kár, vagy a vagyontárgy előírt műszaki ellenőrzése elmulasztásának, előírt műszaki vizsgája hiányának eredményeként következett be a kár, - A vagyontárgy hatósági engedélyek nélküli átalakítása következményeként valósult meg a kár, - A vagyontárgyat annak engedélyezett mértéket meghaladó módon túlterhelték, üzemeltetését, vontatását szakszerűtlenül végezték, - A vagyontárgyat a megfelelő és érvényes jogosítványokkal, engedélyekkel nem, vagy lejárt okirattal rendelkező személy vezette, használta, üzemeltette, illetve alkoholos, vagy kábítószeres befolyásoltság állapotában tette azt A pontban foglalt rendelkezést a kármegelőzési és a kárenyhítési kötelezettség megszegésére is alkalmazni kell. 17. Megtérítési igény: A Biztosítót az általa megtérített kár mértékéig megtérítési igény illeti meg a károkozóval szemben, kivéve, ha a károkozó a biztosítottal közös háztartásban élő hozzátartozó. A megszűnt követelés biztosítékai fennmaradnak, és e követelést biztosítják Ha a Biztosító nem térítette meg a teljes kárt és a biztosító a károkozóval szemben keresetet indít, köteles erről a biztosítottat tájékoztatni, és a biztosított kérésére köteles a biztosított igényét is érvényesíteni. A biztosított igényének érvényesítését a Biztosító a költségek előlegezésétől teheti függővé. A megtérült összegből elsőként a biztosított követelését kell kielégíteni. 18. Adatkezelés: A Biztosító az alábbi adatokat jogosult kezelni (ha a Különös Feltételek, illetve az egyedi Biztosítási szerződés másként nem rendelkezik): - A Biztosított (Szerződő és károsult) személyes adatait, - A biztosított vagyontárgy adatai és annak értékét, -6- Több megjelenítése
2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról 1 Az Országgyűlés az információs önrendelkezési jog és az információszabadság biztosítása érdekében, a személyes Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL
TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL 1. Fogalmak: a) személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. A törvény hatálya. Értelmező rendelkezések
1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról Az Országgyűlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok védelmét, Részletesebben Adatkezelési tájékoztató
1 / 7 oldal Adatkezelési tájékoztató A Meditres Kft. (székhely: 6000 Kecskemét, Bagoly u. 1/A.) az alábbi tájékoztatást adja: Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. Részletesebben Life Plusz Biztosításközvetítő és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság. Adatvédelmi és Adatbiztonsági Mintaszabályzata
Life Plusz Biztosításközvetítő és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság Adatvédelmi és Adatbiztonsági Mintaszabályzata Hatályos: 2012. július 1-jétől A szabályzat rendelkezéseit a hatálybalépését Részletesebben Általános Üzleti Feltételek
Általános Üzleti Feltételek A Szolgáltató adatai: Szálloda név: Cég név: HTZ Hotel Kft. Telephely: H- Levelezési cím: H- Telefon: +36-83/900-101, +36-20/8010-568 E-mail: info@hotelzenit.hu Web: Cégjegyzékszám: Részletesebben Ügyféltájékoztató és Általános Szerződési Feltételek
Ügyféltájékoztató és Általános Szerződési Feltételek Kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás (érvényes: 2014. március 15-től visszavonásig) Tisztelt Ügyfelünk! Az ASTRA Biztosító S.A. Magyarországi Fióktelepe Részletesebben Adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat. Készítette / Author Tárgy / Purpose Verzió / Version Dátum / Date
Adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat Készítette / Author Tárgy / Purpose Verzió / Version Dátum / Date.A.S.A. Magyarország Kft. adatvédelem, adatbiztonság v2 09. 10. 2013 1. Az adatvédelmi és adatbiztonsági Részletesebben Különleges adat: A Diófa Alapkezelő Zrt. Adatkezelési tájékoztatója
A Diófa Alapkezelő Zrt. Adatkezelési tájékoztatója A Diófa Alapkezelő Zrt. (a továbbiakban: Alapkezelő) tiszteletben tartja Ügyfeleinek személyes adatai kezeléséhez fűződő jogait, Ügyfelei adatait bizalmasan Részletesebben Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzat
Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzat Copyright: SIGNAL Biztosító Zrt. Oldalszám: 1 / 11 TARTALOM 1 Bevezetés... 3 2 Cél... 3 3 Meghatározások... 3 4 Alkalmazási terület... 4 5 Alkalmazandó egyéb dokumentumok... Részletesebben Adatvédelmi tájékoztató
Adatvédelmi tájékoztató 1. Bevezető CELAN Kft., 2120 Dunakeszi, Tavasz u. 1/b (a továbbiakban: Szolgáltató, Adatkezelő), mint adatkezelő, magára nézve kötelezőnek ismeri el jelen adatvédelmi jogi tájékoztató Részletesebben Adatkezelési szabályzat
Adatkezelési szabályzat A www.gyomaendre.hu elnevezésű weboldalt üzemeltető Gyomaendrődi Üdültetési Szövetség Turisztikai Egyesület az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló Részletesebben Adatkezelési nyilatkozat
Adatkezelési nyilatkozat 1. Bevezető Royal Life Holding Kft. (1191 Budapest, Corvin körút 4.) (a továbbiakban: Szolgáltató, adatkezelő), mint adatkezelő, magára nézve kötelezőnek ismeri el jelen adatvédelmi Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK.
Page 1 of 11 1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról Az Országgyûlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok Részletesebben (szolgáltatási szerződésekből eredő adatkezeléshez) (szolgáltatási szerződésekből eredő adatkezeléshez)
é á ú É Á ó é í é á ő ó á í á á íő á ü é é TARTALOMJEGYZÉK ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT 1. A Szabályzat célja és hatálya 3 2. Az adatvédelem alapfogalmai és elvei 3 3. Az okmánykezelések szabályai 5 4. A közérdekű Részletesebben Befektetési egységekhez kötött életbiztosítások általános szerződési feltételei (UL11)
Befektetési egységekhez kötött életbiztosítások általános szerződési feltételei (UL11) Hatályos: 2011. szeptember 1-jétől Nysz.: 15089 Tartalomjegyzék A Generali-Providencia Biztosító Zrt. ügyféltájékoztatója... Részletesebben ADAT- ÉS INFORMÁCIÓVÉDELMI SZABÁLYZATA
GS1 MAGYARORSZÁG Globális Azonosító és Kommunikációs Rendszereket Működtető Közhasznú Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság GS1 MAGYARORSZÁG Globális Azonosító és Kommunikációs Rendszereket Működtető Részletesebben A VAGYONBIZTOSÍTÁS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI
PostaAutóŐr kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás (termékkód: 13021) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek Nyomtatványszám: F 130211 27 1403 I. A legfontosabb tudnivalók összefoglalása PostaAutóŐr Részletesebben Adatkezelés és adatvédelem
Adatkezelés és adatvédelem I. Az adatkezelés és az adatvédelem jogszabályi háttere és célja 2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról 1995. évi CXIX. törvény Részletesebben Vállalkozói All Risks vagyonbiztosítás
Vállalkozói All Risks vagyonbiztosítás Feltételek 2014 Új Ptk. 2014.03.15. Tartalom I. Vállalkozói vagyonbiztosítások általános feltétele (2014)...2 II. Vállalkozói All Risks vagyonbiztosítás különös feltételei Részletesebben Adatkezelési Szabályzat
Adatkezelési Szabályzat A jelen Adatkezelési Szabályzat az IZINTA Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (1121 Budapest, Konkoly Thege Miklós út 29/33; Cg.: 01-09-261813) által üzemeltetett http://www.izinta.hu Részletesebben Adatkezelési alapfogalmak
Nyilvántartási szám: NAIH-55809/2012 Adatkezelési alapfogalmak személyes adat: bármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel (érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból Részletesebben A GROUPAMA GARANCIA BIZTOSÍTÓ ZRT. BALESET- ÉS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI
Az OTP Csoport partnere A GROUPAMA GARANCIA BIZTOSÍTÓ ZRT. BALESET- ÉS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI Groupama Garancia Biztosító Zrt. 1051 Budapest, Október 6. utca 20. Nyomtatványszám: 2026/1 Részletesebben A biztosítási fedezet egyebek között minden olyan fizikai kárra kiterjed, amelyet a vonatkozó feltételben nem zártak ki.
TÁJÉKOZTATÓ AZ ATLASZ ELECTRONIC ELECTRONIKUS BERENDEZÉSEK ALL RISKS BIZTOSÍTÁSÁRÓL (MJK: T-ELECTRONIC 001-2014) TISZTELT PARTNERÜNK! Örülünk, hogy lehetőségünk van tájékoztatni Önt a QBE Insurance (Europe) Részletesebben ADATVÉDELMI ÉS ADATBIZTONSÁGI SZABÁLYZAT
ADATVÉDELMI ÉS ADATBIZTONSÁGI SZABÁLYZAT A Creditforte Kft. (1147 Budapest, Fűrész u. 106., Cg.01-09-913835) gazdasági társaság a továbbiakban Társaság a 2011. évi. CXII. tv. (Infotv.) rendelkezései alapján Részletesebben Általános felelősségbiztosítási feltételgyűjtemény
Általános felelősségbiztosítási feltételgyűjtemény Hatályos: 2010. június 1-jétől Nysz.: 14195 Tartalomjegyzék Ügyféltájékoztató... 3 Általános felelősségbiztosítási feltételek (ÁFF)... 5 Kiegészítő felelősségbiztosítási Részletesebben Adatvédelmi, Adatbiztonsági és Közérdekű adat megismerésére vonatkozó SZABÁLYZAT. Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóság 7623 Pécs, Köztársaság tér 7.
Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóság 7623 Pécs, Köztársaság tér 7. KÖZP-00960-030/2012. Adatvédelmi, Adatbiztonsági és Közérdekű adat megismerésére vonatkozó SZABÁLYZAT Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja Részletesebben 1. Bevezetés. 2. Definíciók. 2.1. személyes adat:
1. Bevezetés A Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara, mint adatkezelő, magára nézve kötelezőnek ismeri el jelen jogi közlemény tartalmát. Kötelezettséget vállal arra, hogy szolgáltatásával kapcsolatos adatkezelése Részletesebben Adatvédelmi Szabályzat
Adatvédelmi Szabályzat A jelen adatvédelmi szabályzat ( Adatvédelmi Szabályzat ) tartalmazza a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal, mint szolgáltató által, a DSZT használata során alkalmazott adatvédelmi Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A kapcsolattartás akadályozása | Apák az Igazságért Kh. Egyesület
A kapcsolattartás akadályozása
Írta: apakazigazsagert Kapcsolattartás, Szülői elidegenítés 0 Hozzászólás
Milyen főbb ismérvei vannak a szülői elidegenítésnek? Hogyan ismerhetjük fel a szülő cselekvéseiből az elidegenítési szándékot? Dr. Michael Bone négy részes cikksorozatban mutatja be azokat a szülőkre jellemző viselkedésmintákat, amelyek leginkább visszaigazolják azt, hogy a család dinamikájában szülői elidegenítés történik.
A szülői elidegenítés első ismérve: a kapcsolattartás akadályozása.
Az első viselkedési jellemző, amely gyakorlatilag minden szülői elidegenítési esetben jelen van, az a kapcsolattartás akadályozása a gondozó szülő részéről.
Ezzel a viselkedésmintával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy sajnálatos módon a lehetőségek hatalmas tárházát foglalja magába - ennek egyik véglete a gyermekkel való kapcsolattartás nyílt és célzatos akadályozása a szülő részéről. Amikor az gondozó szülő megtagadja a gyermek átadását a kapcsolattartásra megszabott időben, azzal egyértelmű jelét mutatja annak, hogy elidegenítés történik. Az akadályozásnak ilyen nyilvánvaló előfordulása könnyen felismerhető és szembesíthető.
Például bíróság általi szankciókat kockáztat az az elidegenítő és jogsértő szülő, aki megszeg egy olyan szabályozást, amely szerint a gyermeket péntek délután 3 órára el kell vinnie a különélő szülőhöz, de ezt mindenféle előzetes jelzés vagy elfogadható indok nélkül elmulasztja. Annak ellenére, hogy ilyen esetek is előfordulhatnak, a tapasztalat azt mutatja, hogy ez nem túl gyakori, ugyanis az elidegenítő szülők többsége ettől okosabb.
Fontos mindenekelőtt leszögezni, hogy a gyermekvédelmi rendszer a gyermekek érdekeit helyezi előtérbe és egyfajta elfogultsággal kezeli a gyermeket - ez így van rendjén, hiszen meg kell védeni a bántalmazástól és a veszélytől. Fontos azonban látni, hogy a rendszer gyermekek iránti elfogultsága bizonyos esetekben túllőhet a célon. Ez alatt azt kell érteni, hogy az elfogultság felülbírálhatja az észérveket azokban az esetekben, amikor a legapróbb célzás is elhangzik arra vonatkozóan, hogy a gyermeknek jobb lenne, ha a másik szülővel (akit elidegeníteni szándékoznak a gyermekétől), nem találkozna. A „fokozott elővigyázatosság” kedvelt kifejezés az ilyen esetekben – fogalmazza meg Dr. Michael Bone.
Más szóval, mivel biztosak szeretnénk lenni abban, hogy a gyermek nincs veszélyeztetve, az ő érdekében a kapcsolattartás felfüggesztésére vagy teljes megszüntetésére kerülhet sor, pusztán elővigyázatossági megfontolásból. Amikor valójában szülői elidegenítés történik, pontosan ezt a fajta elfogultságot manipulálja és használja ki az elidegenítő szülő. Megjegyezzük, hogy ezzel egyidejűleg pont ebben az esetben marad a gyermek bántalmazó közegben (- a szerk.). Ez a gyakorlatban úgy működik, hogy még abban az esetben is, amikor nincs egyértelműen alátámasztva, hogy a gyermeknek miért nem lenne szabad találkoznia a másik szülővel, a bíróság gondolkodásában könnyen megjelenik a gyermek megvédésére irányuló „ösztön”, melynek következtében ritkán jár el gyorsan és határozottan azzal szemben, aki az éppen általa meghozott bírósági döntést ténylegesen megszegi (az a szülő, aki a kapcsolattartást vagy annak zavartalanságát akadályozza).
Ebből kifolyólag nem ritkán találkozni olyan esettel, hogy a kapcsolattartás akadályozása implicit módon támogatást kap a bíróság által, mely úgy találja jobbnak, hogy a gyermek érdekében felfüggeszti a különélő szülő kapcsolattartási jogát. A „biztos oka van annak, hogy a gyermek nem akarja látni különélő szülőjét” kifejezés gyakran elhangzik, ami miatt a bíróság elővigyázatosságból inkább kivár, ahelyett hogy a tettek mezejére lépne és határozott lépéseket tenne az elidegenítő szülő magatartásával szemben. Ez a fajta elővigyázatosság és tétovázás nem más, mint a „védelmező ösztön” sötét oldala. Annyira berögződött ez a viselkedés, hogy az elidegenítő szülőnek elég minimális indokát adnia annak, hogy a bírósági végzést miért nem akarja betartani. A gyermeket óvó „ösztön” – mely jogos és szükséges a megfelelő helyzetben és mértékben – egy olyan erős akadályt képezhet, ami könnyen ellehetetleníti a különélő szülő és gyermek kapcsolatát.
Innentől tehát az elidegenítő szülő feladata egyszerű, hiszen már a veszélyre való utalás vagy célzás is azonnal életre kelti ezt a túlságosan elfogult gondolkodásmódot. A mi feladatunk az, hogy gátat vessünk ennek a fals gondolkodásnak akkor, amikor még épp csak megjelenik, mielőtt az könnyen és gyorsan elburjánzik.
Elidegenítés során a játéktér nem vízszintes, hanem az elidegenítő szülő irányába lejt. Ahhoz, hogy ezt a viselkedést legyőzzük, ezt a tényt fel kell ismernünk.
Nézzük meg, hogy kapcsolattartás akadályozásának milyen egyéb formáival találkozunk még. A legsúlyosabb és legnyilvánvalóbb megjelenési módját fentebb már említettük, viszont a kevésbé direkt, de nagyon hatásos formáit is fel kell ismerni.
A mai kommunikációs csatornákkal telezsúfolt világunkban - amely tömve van közösségi médiával (Facebook, Twitter, email, telefon, sms) - egyértelműen beazonosítható a kapcsolattartás vagy a kapcsolattartás zavartalanságának akadályozása.
Ami a közösségi médiát illeti, előfordulhat, hogy egy szülőt törölnek a gyermek ismerősei közül, vagy egy alternatív identitás létrehozásával próbálják megszakítani a kommunikációt vele. A többi digitális kommunikációs csatorna esetében új email fiókok, valamint új telefonszámok létrehozását figyelhetjük meg. Telefonos beszélgetések esetében gyakran előfordulhat, hogy a gyermek a hívásokat nem fogadja és a hangüzeneteket sem hallgatja meg.
Ironikusan hangzik, de a több kommunikációs csatorna megléte még több lehetőséget nyújt arra, hogy a bíróság előtt bizonyítsuk a kapcsolatkorlátozó viselkedést. Ezért nagyon fontos, hogy dokumentálva és tárolva legyen minden, ami ezt a viselkedést bizonyíthatja, mint például a telefon hívásnaplója és az elküldött üzenetek. Noha nem várható el egy bírótól, hogy legalább részben átnézze ezeket a bizonyítékokat, kiemelkedően nagy jelentősége van annak, hogy bőséges bizonyíték áll rendelkezésre a kapcsolattartás akadályozásáról.
A kapcsolatkorlátozás egyre kifinomultabb formái felé haladva gyakran előforduló eset, hogy az elidegenítő szülő azokra az időpontokra szervez a gyermekének programokat, amikor a különélő szülővel kellene, hogy töltse idejét. Ezzel nyilvánvalóan kényes helyzetbe hozza őt: dilemmát fog ugyanis számára jelenteni, hogy mitévő legyen az adott helyzetben. Ragaszkodjon-e a kapcsolattartáshoz és tiltsa meg gyermekének, hogy részt vegyen a szervezett programon, vagy változtassa meg a saját programját és menjen el gyermekével, vagy egyszerűen engedje el a gyermeket a programra és felejtse el a kapcsolattartást? Nincs jó válasz ezekre a kérdésekre, hiszen minden egyes körülményt egyedileg kell értékelni és figyelembe venni.
Egyértelmű, hogy a bíróság számára fel lehet mutatni azt, hogy a kényes döntéshelyzetek az elidegenítő szülő viselkedésének köszönhetőek.
Az elidegenítő szülőt úgy kell tekinteni, mint egy bábjátékost, aki gyermekét az ütközőzónába állítja és a saját szándékainak érvényesítése érdekében manipulálja őt.
Ez az álláspont könnyen alátámasztható a szülő azon viselkedésével, hogy úgy szervez rendszeresen programokat a gyermek számára, hogy ezáltal is akadályozza a kapcsolattartást a különélő szülővel.
Tapasztalatok szerint a bíróság akkor kezd el produktívabb döntéseket hozni, amint megérti az elidegenítő szülő viselkedésmintáját, vagyis, hogy az általa „gerjesztett” helyzetek sokasága okozza a kapcsolattartással összefüggő problémákat. Azonban, addig ameddig nem látja tisztán a dolgokat, a bíró el fogja mulasztani a gyógyulást segítő pozitív döntések meghozatalát.
Második rész: Hamis állítások a bántalmazásról
Forrás: http://www.jmichaelbone.com/blog1/access-and-visitation-blocking-the-fir...
Fordította: Karmelh B.
Lektorálta: Szarka Levente
már 14, 2020