21/A. §25 (1) Amennyiben a csoportos beszedési megbízás teljesítésére szóló felhatalmazásban (a továbbiakban: felhatalmazás) a fizető fél által megjelölt kedvezményezett személyét, azonosító adatait vagy a kedvezményezettel szerződött fogyasztók azonosító adatait érintően (a továbbiakban együtt: adatok) – cégjogi, jogszabály által elrendelt, hatósági határozatban meghatározott jogutódlás vagy szerződéses állomány átruházás (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: jogutódlás) miatt – változás következik be, a felhatalmazásban rögzített adatok módosítására e törvény erejénél fogva, a fizető fél külön hozzájárulása nélkül kerül sor, a (2)–(6) bekezdésben meghatározott módon és feltételekkel.
b)26 tételesen a szolgáltató részére fizetendő valamennyi díjról, költségről vagy fizetési kötelezettségről.
b)27 a szolgáltató részére fizetendő valamennyi díj, költség vagy egyéb fizetési kötelezettség,
c)28 tételesen a kedvezményezett által a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója részére fizetendő valamennyi díjról, költségről vagy egyéb fizetési kötelezettségről,
c)29 tételesen a fizető fél által a pénzforgalmi szolgáltató részére fizetendő valamennyi díjról, költségről vagy egyéb fizetési kötelezettségről,
c)30 tételesen a kedvezményezett által a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója részére fizetendő valamennyi díjról, költségről vagy egyéb fizetési kötelezettségről,
34. §31 Ha az ügyfél nem fogyasztó vagy mikrovállalkozás, a szerződő felek a 35. §-tól, a 36. § (1) bekezdésétől, a 37. § (3) bekezdésétől, a 38. § (1)–(6) bekezdésétől, a 43. § (1) és (2) bekezdésétől, a 45. § (1)–(5) bekezdésétől, a 46. §-tól, a 47. §-tól, a 49. §-tól és az 50. §-tól eltérően is megállapodhatnak.
35. § (1)32 A pénzforgalmi szolgáltató a VII–IX. Fejezetben előírt tájékoztatási és egyéb kötelezettsége teljesítéséért – ide nem értve a 38. § (6) bekezdésében és a 48. § (6) bekezdésében foglaltakat – külön díjat, költséget vagy egyéb fizetési kötelezettséget az ügyfél terhére nem számíthat fel.
(2)33 A felek a pénzforgalmi szolgáltató a 38. § (6) bekezdése és a 48. § (6) bekezdése szerinti intézkedésének ellenértékéről szerződésben állapodnak meg. Az ellenérték nem haladhatja meg az intézkedés tényleges és közvetlenül felmerült költségeit.
35/A. §35
(4)36 A kedvezményezett készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatáért díjat, költséget vagy egyéb fizetési kötelezettséget nem számíthat fel.
36/A. §37 (1) A fogyasztó jogosult a fizetési számláról legalább az adott naptári hónapban első két alkalommal forintban teljesített
(2)39 Ha a fizetési számláról adott naptári hónapban első két alkalommal forintban teljesített, Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvétel összege együttesen a százötvenezer forintot meghaladja, a pénzforgalmi szolgáltató a készpénzfelvételnek a százötvenezer forintot meghaladó összege után számíthat fel díjat vagy költséget.
(3)40 Ha a pénzforgalmi szolgáltató az (1) bekezdés szerinti fizetési műveletet egészben vagy részben a fogyasztó részére biztosított hitelkeret terhére teljesíti, a fogyasztó legalább az adott hónapban a fizetési számlára érkező munkavégzésre irányuló jogviszonyból származó jövedelem – különösen a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti bér –, a szociális ellátás – különösen a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti rendszeres pénzellátás és háztartási munka ellenértéke, a fogyatékossági támogatás, vakok személyi járadéka, anyasági támogatás – és ösztöndíj erejéig – de legfeljebb százötvenezer forintig – jogosult az (1) bekezdés szerinti díjtól és költségtől mentes készpénzfelvételt igénybe venni.
(4)41 A pénzforgalmi szolgáltató az (1) bekezdés szerinti, díjtól és költségtől mentes, Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvételt azon fogyasztó számára köteles biztosítani, aki:
a)42 megjelöli azt a fizetési számlát, amelynél a pénzforgalmi szolgáltató által az (1) bekezdés alapján biztosított, díjtól és költségtől mentes, Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvételt igénybe kívánja venni,
(7)43 Ha a fogyasztó több pénzforgalmi szolgáltatónál rendelkezik fizetési számlával, egyidejűleg csak egy – a választása szerinti – pénzforgalmi szolgáltatónál igényelheti az (1) bekezdés alapján biztosított, díjtól és költségtől mentes, Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvételt.
(8)44 Ha a fogyasztó a (4) bekezdés c) pontja szerint adott naptári hónap 20-áig nyilatkozatot tesz a pénzforgalmi szolgáltatónál, az (1) bekezdés szerinti, díjtól és költségtől mentes, Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvételre a következő naptári hónaptól jogosult.
(9)45 A nyilatkozat a fogyasztó által a pénzforgalmi szolgáltató pénzforgalmi szolgáltatás nyújtására szolgáló helyiségében leadott írásbeli vagy biztonsági azonosítással ellátott internetes szolgáltató rendszerén (internetbankján) keresztül megtett
(10)46 Az a pénzforgalmi szolgáltató, amely a Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvétel után költséget, díjat azért nem számít fel, mert az ügyfél a (7) és (9) bekezdésben foglaltaknak nem tett eleget vagy a (4) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatban valótlan tartalmat közölt, jogosult a Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvétel díját, költségét visszamenőleg egy összegben érvényesíteni.
(12)47
36/B. §48 A Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján fizetési számláról történő készpénzfelvétel fizetési műveleti értékhatárának felső mértéke műveletenként hetvenötezer forintnál alacsonyabb összeg nem lehet.
(2)49 Nem terheli az (1) bekezdésben meghatározott felelősség a fizető felet, ha a kárt készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek minősülő olyan személyre szabott eljárással okozták, amely információtechnológiai eszköz vagy távközlési eszköz használatával történt vagy a készpénz-helyettesítő fizetési eszközt személyes biztonsági elemek – így a személyazonosító kód (PIN kód) vagy egyéb kód – nélkül használtak, vagy a pénzforgalmi szolgáltató a 41. § (3) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem tett eleget.
(3)50 A pénzforgalmi szolgáltató mentesül az (1), (2) és (4) bekezdés szerinti felelőssége alól, ha bizonyítja, hogy a jóvá nem hagyott fizetési művelettel összefüggésben keletkezett kárt a fizető fél csalárd módon eljárva okozta, vagy a kárt a 40. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeinek szándékos vagy súlyosan gondatlan megszegésével okozta.
(4)51 A fizető fél nem hivatkozhat az (1) bekezdés b) pontjára a pénznemek közötti átváltással kapcsolatosan, ha az átváltás során a 31. § (1) bekezdésének d) pontjában vagy a 10. § (1) bekezdés c) pontjának cb) alpontjában foglaltak szerint referencia-árfolyam alkalmazására került sor.
(8)52 A (7) bekezdésében meghatározott nyomon követés eredményéről a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója a kedvezményezettet tájékoztatja.
56. §53 Más EGT-államban pénzforgalmi szolgáltatás nyújtására jogosult pénzforgalmi szolgáltató Magyarország területén létesített fióktelepe által végzett tevékenység esetében a Felügyelet hatáskörében ellenőrzi a II–IX. Fejezetben foglalt rendelkezések betartását.
57. §54 Ha a Felügyelet Magyarország területén más EGT-államban pénzforgalmi szolgáltatás nyújtására jogosult pénzforgalmi szolgáltató határon átnyúló tevékenysége tekintetében jogszabályban foglalt rendelkezés megsértését tapasztalja, értesíti a pénzforgalmi szolgáltató székhelye szerinti EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát.
59. §55 A pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatási keretszerződés szerint a rendelkezésére álló, személyes adatnak minősülő banktitkot, fizetési titkot legfeljebb a fizetési műveletből eredő követelés elévüléséig jogosult kezelni és továbbítani a fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozásnak, pénzforgalmi intézménynek, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynek a fizetéssel kapcsolatos csalások valamint a készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel történő visszaélések megelőzése, vizsgálata és felderítése céljából.
60. § (1)56 A pénzügyi fedezet hiánya miatt részben vagy egészben nem teljesíthető hatósági átutalást és átutalási végzésen alapuló átutalást a kedvezményezett azonnali visszaküldést kérő rendelkezése hiányában a teljesítéshez szükséges fedezet biztosításáig – legfeljebb azonban harmincöt napig – a pénzforgalmi szolgáltató sorba állítja.
XII/A. FEJEZET57
(5a)58 A Központi Nyilvántartást kezelő pénzügyi vállalkozás a (4) és (5) bekezdés szerint előterjesztett tájékoztatás iránti igényléseket – amennyiben a nyilatkozattevő ezt kifejezetten kéri – elektronikus levélben is megadhatja.
Felhatalmazó rendelkezés59
64/A. §60 Felhatalmazást kap a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy a 36/A. § (4) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozat tartalmára vonatkozó részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.61
b)64 megfizetésére az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése szerinti határidő 2010. január 1. előtt lejárt.
(14)65 Ha a törvény hatálybalépése előtt követelés érvényesítésére kormányrendelet azonnali beszedési megbízás (jogszabályi azonnali beszedési megbízás) benyújtását tette lehetővé, a törvény hatálybalépését megelőzően keletkezett jogviszonyokban, a követelés jogosultja beszedési megbízást nyújthat be a követelés kötelezettjének fizetési számlája terhére a kötelezett erre vonatkozó felhatalmazása hiányában is, ha annak egyéb, a kormányrendeletben a törvény hatálybalépését megelőzően meghatározott feltételei fennállnak.
66/A. §66
66/B. §67 (1) A pénzügyi rezsicsökkentéssel összefüggésben a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló 2013. évi CLXXXIX. törvénnyel megállapított 36/A. §-t – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a pénzügyi rezsicsökkentéssel összefüggésben a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló 2013. évi CLXXXIX. törvény hatálybalépésekor68 fennálló szerződésekre is alkalmazni kell.
(3)–(4)70
(5)71 A rezsicsökkentéssel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi XI. törvénnyel megállapított 14/A. §-t a rezsicsökkentéssel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi XI. törvény hatálybalépésekor72 fennálló szerződésekre is alkalmazni kell.
66/C. §73 (1) Legkésőbb 2014. november 30-áig minden nyilatkozatadat-szolgáltató adatot szolgáltat a Központi Nyilvántartást kezelő pénzügyi vállalkozásnak a 2013. december 1-jét követően a nyilatkozattevők által tett nyilatkozatokról.
67. §74 E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) Az Európai Parlament és a Tanács 2007. november 13-i 2007/64/EK irányelve a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről,
XV. Fejezet75
1. Melléklet a 2009. évi LXXXV. törvényhez76
25 A 21/A. §-t a 2015: CCXV. törvény 66. §-a iktatta be.
26 A 22. § (1) bekezdés b) pontja a 2009: CL. törvény 168. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
27 A 25. § (1) bekezdés b) pontja a 2009: CL. törvény 168. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
28 A 26. § (1) bekezdés c) pontja a 2009: CL. törvény 168. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
29 A 32. § (1) bekezdés c) pontja a 2009: CL. törvény 168. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
30 A 33. § (1) bekezdés c) pontja a 2009: CL. törvény 168. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
31 A 34. § a 2009: CL. törvény 168. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
32 A 35. § (1) bekezdése a 2009: CL. törvény 168. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
33 A 35. § (2) bekezdése a 2009: CL. törvény 168. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
34 A 35. § (3) bekezdését a 2010: XII. törvény 51. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLIX. törvény 167. § (1) bekezdés g) pontja.
35 A 35/A. §-t a 2013: CXLIII. törvény 141. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CCXV. törvény 69. §-a.
36 A 36. § (4) bekezdése a 2010: CLIX. törvény 165. §-ával megállapított szöveg.
37 A 36/A. §-t a 2013: CLXXXIX. törvény 2. §-a iktatta be.
38 A 36/A. § (1) bekezdés a) pontját a 2013: CLXXXIX. törvény 6. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
39 A 36/A. § (2) bekezdése a 2013: CLXXXIX. törvény 5. § a)–b) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 36/A. § (3) bekezdése a 2013: CLXXXIX. törvény 5. § c) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 36/A. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CLXXXIX. törvény 5. § d) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 36/A. § (5) bekezdés a) pontja a 2013: CLXXXIX. törvény 5. § e) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 36/A. § (7) bekezdése a 2013: CLXXXIX. törvény 5. § f) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 36/A. § (8) bekezdése a 2013: CLXXXIX. törvény 5. § g) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 36/A. § (9) bekezdése a 2014: XVI. törvény 281. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 36/A. § (10) bekezdése a 2013: CLXXXIX. törvény 5. § h) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 36/A. § (12) bekezdését a 2014: XVI. törvény 281. § (8) bekezdése hatályon kívül helyezte.
48 A 36/B. §-t a 2014: XI. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
49 A 45. § (2) bekezdése a 2009: CL. törvény 166. §-ával megállapított szöveg.
50 A 45. § (3) bekezdése a 2009: CL. törvény 168. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
51 A 46. § (4) bekezdése a 2015: CCXV. törvény 68. §-a szerint módosított szöveg.
52 Az 50. § (8) bekezdése a 2009: CL. törvény 168. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
53 Az 56. § a 2011: CCI. törvény 342. § a) pontja szerint módosított szöveg.
54 Az 57. § a 2011: CCI. törvény 342. § b) pontja szerint módosított szöveg.
55 Az 59. § a 2013: CCXXXVI. törvény 126. §-ával megállapított szöveg.
56 A 60. § (1) bekezdése a 2012: CLI. törvény 87. §-ával megállapított szöveg.
57 A XII/A. Fejezetet (62/A–62/J. §) a 2014: XVI. törvény – 2014: XXXIII. törvény 39. § (1) bekezdésével megállapított – 281. § (4) bekezdése iktatta be.
58 A 62/J. § (5a) bekezdését a 2015: LXXXV. törvény 118. §-a iktatta be.
59 A 64/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXXXIX. törvény 3. §-a iktatta be.
60 A 64/A. §-t a 2013: CLXXXIX. törvény 3. §-a iktatta be.
61 Lásd az 53/2013. (XI. 29.) NGM rendeletet.
62 A 65. § (4) bekezdését a 2011: CCVIII. törvény 78. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
63 A 65. § (6) bekezdése ugyanezen bekezdés alapján hatályát vesztette.
64 A 66. § (4) bekezdés b) pontja a 2009: CL. törvény 168. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
65 A 66. § (14) bekezdését a 2009: CL. törvény 167. §-a iktatta be.
66 A 66/A. §-t a 2013: CXLIII. törvény 142. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CCXV. törvény 69. §-a.
67 A 66/B. §-t a 2013: CLXXXIX. törvény 4. §-a iktatta be.
68 A hatálybalépés időpontja 2013. november 22.
69 A 66/B. § (2) bekezdését a 2013: CLXXXIX. törvény 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
70 A 66/B. § (3)–(4) bekezdését a 2013: CLXXXIX. törvény 6. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
71 A 66/B. § (5) bekezdését a 2014: XI. törvény 14. § (3) bekezdése iktatta be.
72 A hatályblépés időpontja 2014. február 18.
73 A 66/C. §-t a 2014: XVI. törvény – 2014: XXXIII. törvény 39. § (2) bekezdésével megállapított – 281. § (6) bekezdése iktatta be.
74 A 67. § a 2015: CCXV. törvény 67. §-ával megállapított szöveg.
75 A XV. Fejezetet (68–155. §) a 65. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
76 Az 1. mellékletet a 2014: XVI. törvény 281. § (7) bekezdése iktatta be.


text:
Eladó házak Győrtelek - hu.Flatfy.com
GyőrtelekBudapestDebrecenKecskemétGyőrPécsNyíregyházaSopronÖsszes város
Eladó ház, Győrtelek
Eladó 211 nm-es Ház Győrtelek
Szabolcs-Szatmár-Bereg,Győrtelek,Eladó kúria Győrteleken !
Reg:1443 ELADÓ MÜEMLÉKKÉ NYILVÁNITOTT CSIZMADIA KÚRIA GYŐRTELEKEN! A század forduló környékén épült fel újításra váró kúria fő út mellet található. Az épületben 3kissebb 3nagyobb helység van,szinte az egész épület alatt pince. Idegenforgalmi,falusi turizmus kialakítására kiválóan alkalmas. Hozzátartozó telek beépíthető,parkosítható. Esetleges csere értékegyeztetéssel Debreceni ingatlanra. Keressen minket bizalommal! Az ingatlanról kérésre 2D és 3d alaprajzot kérésre tudunk küldeni. Speed House Országos Ingatlaniroda. Mobil: +36 70 315 48 25 Mail: ***
100 m2-es 4 szobás közepes állapotú családi Ház - Győrtelek
100 m2-es 4 szobás közepes állapotú családi Ház - Győrtelek Győrtelek
Győrtelken az Arany János utcán korábban boltként és presszóként üzemelő jó állapotú ház eladó.A telek igen nagy, 2400 négyzetméteres.Két külön bejárata van, így több generációs családi háznak is alkalmas. Tel.: 70 4132 859
Győrtelken az Arany János utcán ház eladó - Győrtelek, Szabolcs-Szatmár-Bereg - Ház
> Győrtelek > Arany János utca Győrtelek Szabolcs-Szatmár-Bereg Szabolcs Szatmár Bereg,Győrtelek
Győrtelken az Arany János utcán korábban boltként és presszóként üzemelő jó állapotú ház eladó.A telek igen nagy, 2400 négyzetméteres.Két külön bejárata van, így több generációs családi háznak is alkalmas. Helység: Győrtelek Kategória: Ház Szobák száma: 4 szoba Állapot: Jó állapotú Fűtés típusa: gáz konvektor Szintek száma: 1 Ingatlan típusa: egyéb Erkély, terasz: Nincs Költözhető: azonnal Tulajdonjog/ bérleti jog: Tulajdonjog Méret: 100 m²
Győrtelki ház nagy telekkel eladó - Győrtelek, Szabolcs-Szatmár-Bereg - Ház
> Győrtelek > Győrtelek Győrtelek Szabolcs-Szatmár-Bereg Szabolcs Szatmár Bereg,Győrtelek
Győrtelken főút mellett, nagy telken álló faház és ugyanazon a telken, a mellette álló nagy alapterületű vályogház eladó.A faház boltnak, telephelynek is alkalmas. A vályogház masszív, kényelmes lakóházzá alakítható. Helység: Győrtelek Kategória: Ház Szobák száma: 3 szoba Állapot: Jó állapotú Fűtés típusa: gáz konvektor Szintek száma: 1 Ingatlan típusa: egyéb Erkély, terasz: Nincs Tulajdonjog/ bérleti jog: Tulajdonjog Méret: 70 m²
211 / 211 / - m²
Eladó családi ház, Győrtelek, Eladó kúria Győrteleken !
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye,Győrtelek
Győrtelek, 211 m2, 15000000 HUF, 6 szoba [1852_1553]
Győrtelek,Eladó kúria Győrteleken !
Eladó ház, Győrtelek, 211 m2 - Győrtelek, Szabolcs-Szatmár-Bereg - Ház
> Győrtelek Győrtelek Szabolcs-Szatmár-Bereg Szabolcs Szatmár Bereg,Győrtelek
Reg:1443 ELADÓ MÜEMLÉKKÉ NYILVÁNITOTT CSIZMADIA KÚRIA GYŐRTELEKEN! A század forduló környékén épült fel újításra váró kúria fő út mellet található. Az épületben 3kissebb 3nagyobb helység van,szinte az egész épület alatt pince. Idegenforgalmi,falusi turizmus kialakítására kiválóan alkalmas. Hozzátartozó telek beépíthető,parkosítható. Esetleges csere értékegyeztetéssel Debreceni ingatlanra. Keressen minket bizalommal! Az ingatlanról kérésre 2D és 3d alaprajzot kérésre tudunk küldeni. Speed House Országos Ingatlaniroda. Mobil: +36 70 315 48 25 Mail: *** Helység: Győrtelek Kategória: Ház Szobák száma: 5+ szoba Állapot: Felújítandó Fűtés típusa: egyéb Lift: Nincs Ingatlan típusa: egyéb Erkély, terasz: Nincs Bútorozott-e: nem Kert: kertkapcsolatos Méret: 211 m² Kert mérete: 3200 m2
Győrtelek, Eladó ház
PinceTeraszKert
A Győrtelek földrajza

matches: kúria KÚRIA kúria kúria kúria KÚRIA kúria


text:
2011. november 18-án a közigazgatási és igazságügyi miniszter, a legfőbb ügyész, a Legfelsőbb Bíróság elnöke és az Állami Számvevőszék elnöke közös nyilatkozatot írtak alá, amelyben erkölcsi kötelezettséget vállaltak az általuk vezetett állami szervek korrupcióval szembeni ellenálló képességének erősítésére, a korrupcióellenes eszköztár fejlesztésére.
A megállapodáshoz 2012-ben az Országos Bírósági Hivatal, míg 2014-ben a Belügyminisztérium is csatlakozott.
A résztvevők minden évben találkoznak és áttekintik az együttműködést. 2012-ben a Kúria, 2013-ban az Állami Számvevőszék és 2014-ben a Legfőbb Ügyészség adott otthont a találkozónak.
2015. december 10-én a Belügyminisztérium Márványaulájában került megtartásra a Korrupcióellenes Világnap alkalmából szervezett konferencia, amelyen dr. Polt Péter legfőbb ügyész, dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter, dr. Pintér Sándor belügyminiszter, Domokos László, az Állami Számvevőszék elnöke, dr. Kónya István, a Kúria elnök-helyettese és dr. Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke – az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagállamainak Budapestre akkreditált nagykövetei és diplomatái, a rendvédelmi szervek vezetői, valamint a sajtó nyilvánossága előtt – értékelték az általuk vezetett intézmény éves korrupcióellenes tevékenységét.
Dr. Polt Péter legfőbb ügyész a találkozón elsődlegesen – az ügyészség közjogi szakága által folytatott korrupció elleni tevékenység részeként – a megbízhatósági vizsgálatok ügyészi gyakorlatát ismertette. A jogintézmény működtetését a jogalkotó ügyészi kontrollhoz kötötte. A megbízhatósági vizsgálat lefolytatására ügyészi jóváhagyást követően kerülhet sor, majd a vizsgálat befejezését követően az ügyész a végrehajtás törvényességét is ellenőrzi. E feladatokat az ügyészi szervezetben a közjogi szakág látja el. A Legfőbb Ügyészség célvizsgálata is megerősítette, hogy a Nemzeti Védelmi Szolgálat és az ügyészség egymásra épülő feladatellátásán alapuló megbízhatósági vizsgálat hathatósan hozzájárul a korrupció visszaszorításához azáltal, hogy biztosítja a korrupt alkalmazottak kiszűrését. Így fokozottan érvényesül mind az egyéni, mind az általános preventív hatása. Az ügyészség tapasztalata szerint a jogintézmény a közterületi korrupció szűrésében volt leginkább eredményes. Emellett mára az állampolgárokkal közvetlen ügyintézési kapcsolatba kerülő „civil közigazgatás” vizsgálata is gyakorlattá vált. A célvizsgálat megerősítette, hogy ez utóbbi körben, valamint néhány speciális területen (például a bv vagy a polgári titkosszolgálatok) a részletszabályok további finomhangolására van szükség. Az ügyészség álláspontja szerint a megbízhatósági vizsgálatoknál a preventív célú általános szűrés és a konkrét személlyel szembeni ellenőrzés tartalmi ötvözetére kell törekedni.
A korrupció elleni egyre eredményesebb büntetőjogi fellépést tükrözik az elmúlt évek statisztikai adatai.: 2010-ben 482, 2011-ben 740, 2012-ben 828, 2013-ban 1105, míg 2014-ben 3 268 volt az összes korrupciós cselekmény. A növekedés oka döntően az eredményesebb felderítésben keresendő. A korrupciós bűncselekmények felderítése és nyomozása jelenleg is több szerv között oszlik meg. Ezen hatóságok közül a kiemelt hatáskörű Központi Nyomozó Főügyészség az elmúlt időszakban is kifejezetten eredményesen működött. Erre friss példa a záhonyi határállomáson szolgálatot teljesített rendőrök és pénzügyőrök elleni nyomozásokra, melyek során 2015 júliusában 25 helyszínen, októberben 39 helyszínen, míg november utolsó napján további 16 helyszínen tartottak a kollégák akciót. A két ügyben eddig összesen 82 gyanúsítottat hallgattak ki. A KNYF munkatársai emellett november elején a Nagylaki Határrendészeti Kirendeltség állományába tartozó 13 rendőrt fogtak el. Ezen ügyek közös jellemzője az eredményes felderítő tevékenység, továbbá az akciók során a kiváló ügyészi-rendőri együttműködés.
A korrupciós bűncselekmények elleni fellépés ügyészségi vizsgálata nyomán, a 2007-től 2010-ig, továbbá 2011-től 2014-ig terjedő időszakainak számadatait összevetve megállapítható, hogy míg 2007-ben a korrupciós cselekmények 11,9%-ában utasították el a feljelentést és 38,8%-ában szüntették meg a nyomozást, ezek az arányok – folyamatosan csökkenő tendencia mellett – 2014. évre 4,0%-ra és 10,4%-ra estek vissza. Tehát a feljelentés elutasításával és a nyomozás megszüntetésével érintett korrupciós cselekmények aránya a második négy évben rendre alacsonyabb volt a megelőző négy évben tapasztaltnál. A vádemeléssel érintett cselekmények aránya jelentősen magasabb – a teljes bűncselekményi körhöz viszonyítva – a korrupciós bűncselekmények vonatkozásában. Az elmúlt nyolc év átlagában az összes korrupciós cselekmény 57,5 %-a vádemeléssel fejeződött be. Ezzel szemben valamennyi bűncselekmény vonatkozásában a vádemeléssel érintett cselekmények aránya 31,8%.
A korrupciós és ahhoz kapcsolódó járulékos bűncselekmények elleni eredményesebb fellépést, illetve a belső integritást egyaránt célozzák az ügyészségen folyó szervezeti átalakítások. A bűncselekmények nemzetközivé válása, a vagyonmentés kérdése, illetve a terrorizmus finanszírozás fájdalmasan aktuális problémája miatt, 2015. május 1-jétől a Központi Nyomozó Főügyészségen belül két új osztály - a Nemzetközi Együttműködési és Koordinációs Osztály, illetve a Pénzmosás és Terrorizmus Finanszírozása Elleni Osztály - alakult. Ezen átszervezés folytatásaként, a terrorfenyegetettségre, illetve az új bűnözési formákra is reagálva, 2016. januárjában a Legfőbb Ügyészségen – a jelenlegi Kiemelt és Katonai Ügyek Főosztálya átalakításával – két új főosztály – a Korrupciós és Kiemelt Ügyek Főosztálya, illetve a Terrorizmus, Pénzmosás és Katonai Ügyek Főosztálya – kezdi meg működését.
Az ügyészség idén áprilisi kezdeményezésére, a korrupciós bűncselekmények (például a befolyással üzérkedés) több módosítására is sor került. Az ügyészség álláspontja szerint a korrupció elleni küzdelemben a hatékonyabb felderítő munka, a titkos eszközök alkalmazhatóságának és felhasználhatóságának a mainál sokkal egyértelműbb, másrészt – megfelelő törvényi garanciák mellett – szélesebb mozgásteret engedő szabályozása, továbbá az ügyek elhúzódásának megakadályozása – ezen belül a hatályon kívül helyezések jelenlegi bírói gyakorlatának a felülvizsgálata – jelentheti a továbblépés lehetőségét. A most készülő új Büntetőeljárási törvény esélyt adhat e gyakorlati problémák orvoslására.
A korrupció a demokratikus folyamatok ellen hat, a demokratikus értékek érvényesülését akadályozza, és a jogállam eróziójához vezethet. Különösen igaz ez a tágan felfogott igazságszolgáltatás, az igazságügy területére. A korrupció megelőzése hangsúlyos, nemzetközileg is elvárt állami, kormányzati feladat.
Az új Büntető Törvénykönyvben a korrupciós bűncselekmények szabályozása megfelelő módon történt meg, egyes elemeit – például a gazdasági vesztegetésre vonatkozó szabályokat – az Európa Tanács is elismeréssel illette. Ugyancsak pozitív elmozdulást hozott a politikai pártok gazdálkodására és választási kampányaik finanszírozása vonatkozó szabályozás módosítása és kiegészítése. Így például a pártok kötelesek minden év május 31-ig pénzügyi kimutatásukat a Magyar Közlönyben, valamint saját honlapjukon is közzétenni.
Az igazságszolgáltatáshoz szorosan kapcsolódik a bírósági végrehajtás terén jelentkező visszásságok felszámolása érdekében elfogadott új szabályozási rendszer. Ez a végrehajtási szervezet állami kontrolljának erősítését, a végrehajtói kinevezési feltételek szigorítását (többek között a jogi végzettség követelményének előírásával), valamint a végrehajtási tevékenység átláthatóbb keretrendszerbe illesztését célozta. A fegyelmi felelősség szigorúbb szabályozása szintén megtörtént.
Az igazságügyi szakértők kulcsszerepet játszanak a bírósági, hatósági eljárásokban. Kiemelt szakpolitikai cél ezért az igazságügyi szakértői rendszer reformja. Ennek keretében egyetlen, az egész igazságügyi szakértői tevékenységet és szervezetrendszert átfogó törvényben való szabályozásra kerül sor. Az elérni kívánt cél a gyorsabb, hatékonyabb eljárások elősegítése, a szakértők szakmai, jogi és módszertani kompetenciájának növelése, az etikus eljárás biztosítása. Ezt segíti elő a szakértői kamaránál létrehozandó minőségbiztosítás, a törvényességi felügyelet szigorítása, a felesleges bürokratikus szabályoktól mentes fegyelmi eljárás kialakítása.
Az Igazságügyi Minisztérium megvizsgálja az ügyvédekre vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok törvényi szinten történő világosabb rendszerbe foglalásának, esetleg kibővítésének szükségességét. A jogügyletek biztonságának növelése a korrupció megelőzésének is eszköze. Erre például az okirati biztonság fokozásával kerülhet sor. Az ügyvédekre vonatkozó hatékony fegyelmi felelősségre vonhatóság is ebbe a körbe sorolható.
A bírósági és ügyészségi jogállási és szervezeti törvények, valamint az eljárásjogi szabályozás alapvető garanciákat fogalmaznak meg a korrupció megelőzése érdekében. Ilyenek például a bírák és ügyészek vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének előírása, a kinevezési és elmozdítási feltételek objektivitásra törekvő meghatározása, az összeférhetetlenségi szabályok kimondása. Ez utóbbira vonatkozó rendelkezések természetesen az új büntetőeljárási, polgári perjogi és közigazgatási perrendtartási törvényeknek is részét fogják képezni, a folyamatban lévő kodifikációs munkálatok során megfelelő kidolgozást nyernek.
Az Igazságügyi Minisztérium a korrupció elleni küzdelmet kiemelten fontosnak tartja, ezzel is megvalósítja az egyik kiemelt szakpolitikai célt, az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom erősítését.
Az elmúlt évben a kormányzati korrupcióellenes tevékenység összehangolásában újabb jelentős lépés történt: a széttagolt feladatrendszer egy kézbe, a belügyminiszter feladat- és hatáskörébe került. A miniszter e feladatait a Nemzeti Védelmi Szolgálat közreműködésével látja el, amellyel a védelmi és felderítési munkát ellátó rendőrségi szerv hatásköre jelentősen kibővült.
Ezen széleskörű feladat végrehajtása teljesen új szemléletmódot követelt meg, és a társadalmi összefogás, a hazai és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartás, valamint a hatékony integritásirányítási rendszer kialakítása „civil” gondolkodásmódú főosztály létrehozását igényelte.
A döntés beváltotta a hozzá fűzött reményeket, az új Korrupciómegelőzési Főosztály sikeresen integrálásra került a Nemzeti Védelmi Szolgálat szervezetében, és az egy év alatt megindított folyamatok, szakmai lépés-sorozatok élő bizonyítékai az új irány helyességének, amelyek számos oldalról lehetetlenítik el és gátolják a korrupció jelenségét.
A speciális belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési rendőrségi szerv öt éves fennállása alatt kidolgozott elvekhez és irányvonalhoz - megvédeni a munkájukat becsületesen végző állami alkalmazottakat a jogellenes támadásoktól és kiszűrni azon személyeket, akik hivatali helyzetükkel visszaélve magánérdekeket is érvényesíteni próbálnak - jól illeszkedik a korrupciómegelőzés új típusú megközelítése.
Ennek jó példája a Nemzeti Korrupcióellenes Program kidolgozása, amelyet a Kormány 2015. májusában fogadott el. A Program egy olyan átfogó intézkedéscsomagot tartalmaz, amely egyéni, intézményi és rendszerszintű megelőző intézkedéseket irányoz elő a közszférára és a magánszférára egyaránt.
A korrupció elleni küzdelem, a jogellenes befolyásolási törekvések elleni fellépés mindenkor elsődleges feladat kell, hogy legyen, ennek során folyamatosan újabb és újabb kihívásokkal kell szembenézni. Mindezek megoldása az együttműködésben, a párbeszédben és a közös fellépésben rejlik, amelynek követendő példája a jelen Konferencia.
Az Állami Számvevőszék (ÁSZ) az Országgyűlés felhatalmazása alapján, az ÁSZ Stratégiájában foglaltakra építve közel 10 éve elkötelezte magát az integritásalapú közigazgatási kultúra meghonosítása mellett és kiemelt figyelmet a korrupció elleni küzdelemre. Mindezt megerősítette, hogy az Országgyűlés 2015. július 6-án hozott 34/2015. (VII. 7.) OGY határozatban kimondta: elismeri és megerősíti az ÁSZ korrupciós kockázatok feltérképezésére irányuló, valamint az integritásalapú szervezeti kultúra elterjesztése érdekében végzett tevékenységét.
A 2010-es éveket megelőző időszak korrupcióellenes tevékenységének eredményességét értékelve egyértelművé vált, hogy összehangoltabb és határozottabb fellépésre, egyúttal szemléletváltásra van szükség a tiszta közélet megteremtése érdekében.
A paradigmaváltást a kockázatfelmérésen és kockázatelemzésen, azaz a prevención nyugvó holland „integritás” modell jelentette, melyet az ÁSZ egy európai uniós támogatással megvalósult projekt keretében sajátított el 2007-2008-ban. A holland tapasztalatokat hasznosítva az Állami Számvevőszék egy egyedülálló „magyar modellt” fejlesztett ki, amely a következőkön alapul: megelőzés, kockázatokban való gondolkodás, az ellenálló-képességet növelő eszközök beazonosítása és alkalmazása, végső soron az integritás kultúra elterjesztése egy, a költségvetési szervekre kiterjedő országos kérdőíves felméréssel. Ennek megvalósítására hozta létre az Állami Számvevőszék az Integritás Projektet, amelynek lényege a közintézmények korrupciós veszélyeztetettségének és az integritás kontrollok kiépítettségének feltérképezése. Az Integritás Projekt elindítása óta több új elemmel bővült.
Az ÁSZ 2011 óta évente, idén már ötödik alkalommal végezte el felméréssorozatát, melynek célja a magyar közszféra korrupciós kockázatainak feltérképezése, tudatosítása és ezáltal a megelőzést biztosító kontrollok erősítése. A 2015. évi adatfelvételben több mint 2550 intézmény vett részt, a résztvevő szervezetek alkalmazotti létszámukat tekintve a magyar közszféra teljes létszámának több mint felét tették ki. A közszférában elindult szemléletváltást és az ÁSZ munkájának eredményét mutatja, hogy egyre bővül az Integritás Támogatók Köre, amelyhez ma több mint 2000 közintézmény tartozik. Ezt a Kört azok az intézmények alkotják, amelyek vállalják, hogy évről évre részt vesznek az integritás felmérésben, azaz elköteleződnek a korrupció megelőzését támogató kontrollok kiépítése mellett.
A felmérés eredményei szerint a résztvevő intézmények körében a korrupciós kockázatok csökkenését és a kapcsolódó irányítási, vezetési kontrollok szintjének emelkedését mutató, kedvező irányú változás tapasztaltható. Ennek legfőbb oka a veszélyek tudatosulása, a közszféra intézményeinek fokozódó elköteleződése, a közpénzek iránti felelősség növekedése és ezzel párhuzamosan a korrupció ellenes rendszerek és eljárások alkalmazásának növekvő elterjedése. Az integritás felmérés eredményei alapján nőtt az etikai kódexet alkalmazó, külső szereplőkkel való kapcsolattartást szabályozó, szervezeti kultúra javítását szem előtt tartó intézmények aránya.
Fontos eredmény és az ÁSZ tevékenységének hasznosulása, hogy a korrupció elleni kormányzati intézkedésekről és a Közigazgatás Korrupció-megelőzési Programjának elfogadásáról szóló 1104/2012. (IV. 6.) Korm. határozat, valamint a Nemzeti Korrupcióellenes Programban foglalt intézkedések végrehajtására vonatkozó 1336/2015. (V.27.) Korm. határozat figyelembe vette az Állami Számvevőszék gyakorlatát, és a közszféra integritásának erősítését helyezte a program középpontjába.
Az ÁSZ állami és önkormányzati tulajdonban lévő gazdasági társaságoknál végzett ellenőrzései rávilágítottak, hogy a nem megfelelő vezetésnek, illetve a nem elégséges tulajdonosi kontrollnak súlyos következményei lehetnek, egyebek mellett komoly korrupciós kockázatokat is hordozhat. Az ÁSZ négy pontos javaslatcsomagot állított össze, a Kormány pedig ennek hatására 2015. szeptember 15-i ülésén döntött a többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok vezető állású munkavállalói javadalmazási rendszerének megújításáról. A 1660/2015. (IX. 15.) Korm. határozat több más mellett azt is leszögezi, hogy az állami cégek vezetőinek szigorú etikai és integritás elveknek kell megfelelniük.
Az ÁSZ célkitűzése az integritás felmérések kiterjesztése más területekre, illetve a felmérési módszertan hasznosítása az ellenőrzésekben és az integritásirányítási rendszerek kiépítésénél. Ennek jegyében elindítja Integritás felmérését a többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok körében, jövő év őszétől pedig a többségi önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokat is bevonja a felmérésbe. Ezen túlmenően módszertani útmutatót dolgoz ki az államigazgatási szervek részére – a Belügyminisztériummal és más kormányzati szervekkel együttműködve – a korrupciós kockázatok megelőzését, mérséklését szolgáló szervezeti szabályozások kialakítása és azok ellenőrzésének elősegítése érdekében.
Az elmúlt évek egyik legjelentősebb eredménye, hogy a korrupció elleni fellépés nemzetstratégiai szintű kérdéssé vált Magyarországon, az ÁSZ pedig motorja ennek az együttműködésnek.
A Kúria, mint Alaptörvény által konstituált állami szerv, a legfőbb bírói fórum a bírósági szervezet alaptevékenységéért, az ítélkezésért és annak egységéért tartozik felelősséggel. Az integritás alapú működés feltételeinek megteremtése és fenntartása természetes követelmény. Ennek szabályozása és biztosítása érdekében a Kúria eddig is sokat tett, és a 2014-ben elvégzett munkájáról a Kúria elnöke egy évvel ezelőtt már tájékoztatást adott.
A 2014. év feladata a belső kontrollrendszer működési mechanizmusának szabályzatba foglalása volt, amely megtörtént. A 2015. esztendő a szabályzat gyakorlatban történő alkalmazási feltételeit, működtetését dolgozta ki.
2015. október 15-én hatályba lépett a Kúria megújult Ügyviteli Szabályzatáról szóló 14/2015. számú Elnöki Utasítás.
2015. március 15-én hatályba léptek a Kúria Informatikai Biztonságpolitikájáról és Informatikai Biztonsági Stratégiájáról szóló Elnöki Utasítások. Az informatikai biztonságpolitika meghatározza a biztonság fogalmát, amely magában foglalja a kezelt adatok bizalmasságát, sértetlenségét és rendelkezésre állását, másfelől az informatikai rendszer elemeinek sértetlenségét és rendelkezésre állását. E szabályzatok foglalkoznak a védelem kulcstényezőivel, annak személyi feltételeivel, így különösen a Kúria alkalmazottainak rendszeres képzésével.
A Kúria elnöke által kiadott szabályzatok biztosítják a rendelkezésre álló források szabályszerű, gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználását.
Az Országos Bírói Tanács 2014. októberében fogadta el a Bírói Etikai Kódexet, amely 2015. január 1-jén lépett hatályba, és nemcsak a bírákra, de az igazságügyi alkalmazottakra vonatkozóan is meghatározza a követendő és elvárható magatartási szabályokat.
A szabályozás mellett külön kell szólni a kockázatkezelésről, amely az integritási kockázatok felmérésével, elemzésével és értékelésével foglalkozik. A kontrollalapú kockázatkezeléshez a tevékenységek munkafolyamatait jól követhető ellenőrzési nyomvonal biztosítja, melynek szabályozása 2014-ben készült el. A kockázatelemzés végrehajtása a kockázatkezelési munkacsoport útján történik, amelyet a Kúria főtitkára vezet, és évente kétszer ülésezik. A munkacsoport feladata az intézmény működésében felmerülő kockázatok számbavétele, és a megoldási javaslatok kidolgozása. A munkacsoport módszere a probléma megállapítása, a problémamegoldás céljának a meghatározása, a feladat (módszer) kidolgozása, erre határidő megállapítása és felelős kijelölése.
A folyamat a kontrolltevékenység által válik teljessé, amelyet a folyamatos monitoring tevékenység biztosít.
A Kúria működésében ezáltal az elszámoltathatóság, az átláthatóság és a felelősség követelménye érvényesül. A kockázatalapú belsőellenőrzés megfelelő bizonyosság nyújtását teszi lehetővé a vezetés számára, és megteremti az alapjait a tévedésmentes, hatékony döntésekhez. A Kúria 2015-ben, immár negyedik alkalommal vett részt az ÁSZ, Integritás Projekt keretében végzett korrupcióellenes fellépésben.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a 2011. évben aláírt közös nyilatkozatban foglalt kötelezettségvállalást követően, stratégiai céljaival összhangban, folyamatosan alakítja azt a vezetési és irányítási rendszert, amely biztosítja a bíróságok integritását.
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének utasításával 2016. január 1. napján hatályba lép a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló szabályzat, amely az igazgatási tevékenységek összességét szabályozza és ezzel biztosítja az ítélkezési és az igazgatási munka átláthatóságát, ellenőrzöttségét.
Elkészült a bíróságok integritás szabályzatának tervezete, amelynek egyeztetése a bírósági vezetőkkel folyamatban van, a hatályba lépés tervezett időpontja 2016. első negyedéve.
A szabályzat célja a bírósági szervezet integritásának biztosítása, megőrzése, az átláthatóság, a felelősség, a pártatlanság és a tisztességes eljárás, valamint az, hogy az integritást sértő magatartásokkal szemben egységes és arányos legyen a fellépés.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bírósági szervezet integritásának felméréséhez szükségesnek tartotta megismerni a bírók véleményét, ezért kérdőívet állított össze, amelyet a bírák önkéntesen, anonim töltöttek ki. A kiértékelés folyamatban van, annyi azonban már megállapítható, hogy az állampolgárok, a bírósági vezetők, a sajtó, nem befolyásolják a bírók ítélkezési tevékenységét, és határozottan függetlennek érzik magukat.
Előkészítés alatt van a bírósági vezetők részére is a kérdőív, amely szintén értékelésre kerül.
2015. évben január 1.-i hatállyal életbe lépett az Etikai Kódex, 2016. január 1-én hatályba lép a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló szabályzat, ezt követően az integritás szabályzat. Mindez jelentős mértékben hozzájárul a bíróságok integritásának további erősítéséhez.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke az integritás kérdésében továbbra is elkötelezett, és folytatja az együttműködést a Kúriával, a Legfőbb Ügyészséggel, az Állami Számvevőszékkel, a Belügyminisztériummal és az Igazságügyi Minisztériummal.

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


a mezőgazdasági haszonállatok tartásának
állatvédelmi szabályairól
Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. §-a (4) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az érdekelt miniszterekkel egyetértésben – a következőket rendelem el:
b)2 az állattartással foglalkozó természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre (a továbbiakban együtt: állattartó) terjed ki.
a)3 a vadon élő állatokra, valamint a Magyarországon vadászható állatfajok vadaskertben vagy vadasparkban tartott egyedeire,
2. §4 E rendelet alkalmazásában
3. §5 Az állattartó az állat tartása során köteles a megalapozott tudományos eredmények és tapasztalatok alapján annak fajára, fajtájára, korára, fejlettségére, alkalmazkodási képességére, háziasítottságának fokára, fiziológiai állapotára, etológiai szükségleteire figyelemmel:
f)6 az állatnak szükségtelen fájdalom, sérülés vagy szenvedés okozását elkerülni.
3/A. §7 Az állaton minden olyan beavatkozást el kell végezni, melynek elmulasztásával az állat egészsége károsodhat.
4. §8 (1) Az etető- és itatóberendezést úgy kell kialakítani, összeállítani, elhelyezni, üzemeltetni és karbantartani, hogy
f)9 az állat folyadékfogyasztása, és ahol az szükséges, takarmányfogyasztása megfigyelhető legyen.
(2)10 Az állattartó saját tevékenységi és felelősségi körében köteles biztosítani, hogy az állatnak adott takarmány és folyadék ne tartalmazzon olyan anyagot, amely annak szenvedést vagy fájdalmat okozhat. Az állatnak – a terápiás, megelőzési vagy tenyésztéstechnikai beavatkozás céljából adott anyagok kivételével – csak olyan takarmány adható, amely a tudomány jelenlegi állása szerint nem befolyásolja kedvezőtlenül jólétét.
(3)11 Az állattartó köteles az állatot fiziológiai szükségleteinek megfelelő időközönként megetetni és megitatni.
(2)12 Ha egy állatot tartósan vagy rendszeresen lekötnek, vagy mozgását más módon jelentősen korlátozzák, annak is – szabadabb mozgása érdekében, élettani és viselkedésbeli szükségleteinek, a bevált gyakorlatnak és a tudományos ismereteknek megfelelően – elegendő teret kell biztosítani ahhoz, hogy akadály nélkül le tudjon feküdni, fel tudjon állni, valamint tisztálkodni tudjon.
(3)13 Szabad tartás esetén – a halak kivételével – biztosítani kell az állatok számára olyan területet, illetve létesítményt, ahol azok a szélsőséges időjárási körülmények esetén, valamint természetes ellenségeikkel és az egészségre ártalmas hatásokkal szemben védelmet találnak.
(4)14 Az állatok férőhelyét úgy kell kialakítani, hogy az feleljen meg az állat fajának, fajtájának, korának, ivarának, élettani állapotának és az állat hozzáférjen a pihenő-, etető-, itató-, trágyázótérhez, valamint – a magánosan élő fajok kivételével – láthassa társait.
6. §15 Az állattartónak az állattartási helyén gondoskodnia kell arról, hogy a világítás, hőmérséklet, relatív páratartalom, a levegő portartalma és egyéb környezeti viszonyok (gázkoncentráció vagy zajintenzitás) értékei az állatra ne legyenek káros hatással, valamint, hogy megfeleljenek a bevált gyakorlatnak és az állat élettani, viselkedésbeli szükségleteinek. Az állatot állandó, illetve hirtelen nagy zajnak kitenni tilos.
(2)16 Az állattartás során használt műszaki berendezést naponta legalább egyszer ellenőrizni kell, és minden észlelt hibát azonnal el kell hárítani. Ha egy hiba azonnal nem hárítható el, haladéktalanul meg kell tenni minden, az állat jólétének és egészségének megóvásához szükséges óvintézkedést.
(3)17 Mesterséges szellőztetésű istállóban kiemelt figyelemmel kell gondoskodni a folyamatos felügyeletről és a rendszeres ellenőrzésről. Olyan kisegítő, kiegészítő megoldásról is gondoskodni kell, amely biztosítja az állat egészségének megőrzését és a komfortérzetét megvalósító elégséges légcserét.
(4)18 A mesterséges szellőztetési rendszer meghibásodása esetére gondoskodni kell a meghibásodásra figyelmeztető riasztó rendszerről, amelyet rendszeresen ellenőrizni kell.
8. §19 (1) Az állat zárt elhelyezésekor meg kell szüntetni a szerkezeti éles széleket, kiemelkedéseket, a felhasznált anyagok nem okozhatnak kellemetlen érzést, sérülést. Az állattal érintkező felületnek megfelelően tisztíthatónak és fertőtleníthetőnek kell lennie, valamint nem készülhet az állat egészségére káros anyagból.
(4)20 Az istállópadozatnak könnyen tisztíthatónak és csúszásmentesnek kell lennie.
(5)21 Az állatot nem szabad folyamatosan sötétben tartani. Folyamatos mesterséges megvilágítás alkalmazása esetén biztosítani kell az állat számára egy sötét, nyugalmi időszakot. Ha a rendelkezésre álló természetes fény kevés az állat élettani és etológiai szükségleteinek kielégítésére, akkor megfelelő mesterséges megvilágításról kell gondoskodni.
(6)22 Az állat zárt tartására szolgáló épületet úgy kell megépíteni és karbantartani, hogy a tűzveszély a lehető legkisebb legyen. Az alkalmazott anyagnak tűzállónak vagy égéskésleltetővel kezeltnek kell lennie. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni (vészjelző rendszer felszerelése, az állatok épületből való eltávolítására kiürítési terv kidolgozása), hogy az állat megóvása érdekében azonnali cselekvésre legyen lehetőség.
9. §23 (1) Olyan tenyésztési eljárás vagy tenyésztési program, amely bármely állatnak szenvedést okoz, vagy okozhat, a gyakorlatban nem alkalmazható, kivéve azon szükséges beavatkozások alkalmazását, amelyek minimális vagy pillanatnyi szenvedést vagy sérülést okoznak.
(2) Az állatot nem szabad olyan teljesítményre kényszeríteni, amely – fajára, fajtájára, korára, egészségi állapotára figyelemmel – meghaladja az attól elvárható mértéket.
(3)24 Nem tartható mezőgazdasági célra olyan állat, amelynek – genotípusa, illetve fenotípusa alapján – tartása káros hatással van annak egészségére és jólétére.
(3)25 Az állatok gondozásával és felügyeletével megbízott személyt el kell látni a szükséges utasításokkal és útmutatással, valamint gondoskodni kell arról, hogy ismerje a mezőgazdasági haszonállatok tartására vonatkozó, e rendeletben és más jogszabályokban foglalt rendelkezéseket.
11/A. §26 (1)27 Annak az állattartónak, aki mezőgazdasági haszonszerzés céljából legalább
(3)28 Azt a személyt lehet állatjóléti felelősnek kijelölni, aki a kijelölést megelőzően állatvédelmi képzésen részt vett, és képesítési bizonyítványt szerzett.
(4)29 Az állatvédelmi képzés iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű képzés. A képzést és a vizsgáztatást a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) szervezi, végzi, illetve e feladatokat átruházhatja. Eredményes vizsgát követően a NÉBIH képesítési bizonyítványt ad ki, a kiadott képesítési bizonyítványokat nyilvántartja.
(5)30 A képesítési bizonyítványt megszerző személy valamennyi állattartó telepen végezhet állatjóléti felelősi tevékenységet, állatfajtól és állatlétszámtól függetlenül. A képesítési bizonyítványt annak kiadásától számított 5 éven belül meg kell újítani, új állatvédelmi képzésen kell részt venni.
(6)31 Amennyiben állatjóléti felelőssel rendelkező állattartó telepen a fővárosi és megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága vagy a fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatala járási állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatala az állatvédelmi jogszabályokban leírtak súlyos vagy ismétlődő megszegését tapasztalja, az állatjóléti felelőst új képzés elvégzésére kötelezheti.
(8)32 Az oktatási anyagot, az oktatás és vizsgáztatás módját és a vizsgafeladatokat a NÉBIH hagyja jóvá.
(9)33 Az állatvédelmi képzés anyagának magában kell foglalnia az alábbiakat, valamennyi állatfaj tekintetében:
f) az állatok gondos kezelésének – megfogásuknak, rakodásuknak, szállításuknak – gyakorlati szempontjai;
(10)34 Az Európai Unió tagállamának állampolgára által szerzett, a (9) bekezdés követelményeit magába foglaló, képesítési bizonyítvánnyal igazolt képesítés a (3) bekezdés szerinti állatvédelmi képzésen való részvétellel egyenértékűnek minősül, melynek elismerésére a NÉBIH képesítési bizonyítványt ad ki. A más tagállamban szerzett képesítési bizonyítványt annak kiadásától számított 5 éven belül meg kell újítani, új állatvédelmi képzésen kell részt venni.
(2)35 Ha annak gyanúja merül fel, hogy az állat nem egészséges, vagy viselkedésében nyilvánvaló jelei mutatkoznak a kedvezőtlen változásnak, az állattartó késedelem nélkül köteles jelenteni azt az állatorvosnak, és haladéktalanul meg kell tennie azokat a szükséges intézkedéseket, amelyekkel a szükségtelen szenvedés és sérülés elhárítható. Szükség esetén a beteg vagy sérült állatot olyan megfelelő helyen kell elkülöníteni, ahol száraz és kényelmes alom áll rendelkezésére.
13. §36 Az állattartónak nyilvántartást kell vezetnie az állatlétszámról, elhullásokról és azok okáról, az ellenőrzésekről, az alkalmazott kezelésekről, a fertőtlenítés elvégzéséről, a termelésről és az állományváltozásról (állatértékesítés és -vásárlás). A nyilvántartást legalább öt évig meg kell őrizni.
13/A. §37 (1)38 Az e rendeletben foglaltak végrehajtása tekintetében a megyei kormányhivatal járási hivatala járási állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal (a továbbiakban: járási állategészségügyi hivatal) kockázatbecslés alapján, valamint az Európai Bizottságnak a bizonyos állatok tenyésztésével foglalkozó termelőhelyeken végzett vizsgálatok alkalmával történő adatgyűjtésre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 2006. november 14-i 2006/778/EK határozatában foglalt követelményeknek megfelelő módon állatvédelmi ellenőrzést végez.
(3)39 A NÉBIH köteles az ellenőrzések országos összesített eredményeiről minden év március 31. napjáig az országos főállatorvosnak éves jelentést küldeni.
14. §40 (1) A borjak tartására vonatkozó szabályokat az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2)41 Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
(3)42 Ez a rendelet a bizonyos állatok tenyésztésével foglalkozó termelőhelyeken végzett vizsgálatok alkalmával történő adatgyűjtésre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 2006. november 14-i 2006/778/EK bizottsági határozat végrehajtását szolgálja.
16. §43 A 4. számú melléklet 13. pontja, 12. számú melléklet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
1. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez44
A borjak tartásának minimális követelményei
1.45 Borjú: szarvasmarhaféle hat hónapos koráig.
5.46 Valamennyi, a borjak egészsége és jóléte szempontjából lényeges automatikus üzemű vagy mechanikus működésű berendezést legalább naponta egy alkalommal ellenőrizni kell. Az észlelt meghibásodást azonnal meg kell szüntetni. Ha ez nem lehetséges, addig, amíg a hiba nem szüntethető meg, a borjak egészsége és jó közérzete érdekében meg kell tenni a szükséges intézkedéseket, és olyan alternatív megoldást kell alkalmazni, amely biztosítja a folyadék- és takarmányellátást és a megfelelő környezeti állapot fenntartását.
7. Tilos a borjakat állandó sötétben tartani. Szokásaik és fiziológiai szükségletük kielégítése céljából – a klimatikus viszonyokat figyelembe véve – természetes és mesterséges megvilágításról kell gondoskodni. A mesterséges megvilágítás időtartamának a természetes nappali fényével kell megegyeznie. Ez az időtartam általában a kilenc és tizenhét óra közötti időszaknak felel meg. Kiegészítésként olyan rögzített helyzetű vagy hordozható fényforrást kell használni, amelynek fényereje elegendő minden borjú bármikor történő ellenőrzéséhez, vizsgálatához.
10.47 A borjakat lekötni tilos, kivéve a csoportosan tartottakat a tejjel vagy tejpótlóval történő etetés, legfeljebb egy órára. A lekötőrendszereket rendszeresen ellenőrizni kell. A kényelmes rögzítés érdekében el kell végezni a szükséges utánállítást. A lekötésre használt eszközöknek olyannak kell lenniük, hogy ne okozzanak fulladást vagy sérülést, valamint elég hosszúnak kell lenniük, hogy a borjú nehézség nélkül lefekhessen, pihenhessen, felkelhessen és saját magát elláthassa.
11.48 A padozatnak repedésektől és folytonossági hiányoktól mentesnek, a folyadék elvezetésére megfelelő lejtéssel kialakítottnak, egyenletesnek, simának, de csúszásmentesnek kell lennie, és úgy kell azt kialakítani, hogy se a felállás, se a fekvés ne okozzon sérülést vagy szenvedést. A padozatkialakítás feleljen meg a borjú méretének, testtömegének, legyen megfelelően szilárd. A fekvőhelynek kényelmesnek, tisztának, megfelelő vízelvezető képességűnek és a borjak számára ártalmatlannak kell lennie. A két hetesnél fiatalabb borjak részére megfelelő almozást kell biztosítani.
12.49 Gondoskodni kell a borjú korának, testtömegének, szokásainak, fiziológiai szükségleteinek megfelelő takarmányozásról, annak érdekében, hogy a borjú megfelelő egészségi állapota és jó közérzete fenntartható legyen. Minden kéthetesnél idősebb borjúnak rosttartalmú takarmányt kell adni naponta, valamint azoknak annyi vasat kell biztosítani, hogy vérükben a hemoglobin literenkénti szintje a 4,5 mmol értéket elérje. Nyolchetes koruktól húszhetes korukig fokozatosan 50 grammról minimum 250 grammra kell emelni a napi rostanyag táplálék útján történő bevitelét. A borjakra szájkosarat rakni tilos. Egyedi esetben – állatorvos utasítása alapján – a rossz szokás kialakulásának megelőzése céljából az indokolt lehető legrövidebb időtartamra szopásgátló eszközök alkalmazása megengedett.
13. A borjakat naponta legalább két alkalommal kell etetni. Csoportosan tartott borjak esetében, amelyek nem ,,ad libitum'' etetésűek, vagy abban az esetben, ha nem automatikus működésű takarmányellátó berendezést alkalmaznak, a csoport minden egyes állatának lehetőleg azonos időben kell a takarmányhoz jutnia, valamint törekedni kell a takarmányhoz való hozzáférés egyenlő esélyének biztosítására.
14.50 Minden kéthetesnél idősebb borjú számára biztosítani kell a megfelelő mennyiségű friss itatóvizet, illetve azt, hogy folyadékbeviteli igényét más folyadékkal kielégíthesse. Hőség vagy betegség esetén gondoskodni kell a friss folyadékkal való folyamatos ellátásról.
16.51 A borjút a születését követően haladéktalanul, de minden esetben az élete első hat órájában szarvasmarhától származó föcstejhez (colostrumhoz) kell juttatni.
17.52 Minden állattartóhelynek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:
17.1.53 Borjakat nyolchetes korukig szabad egyedi ketrecben tartani. Az egyedi ketrec hosszúságának legalább a borjak orrhegytől ülőgumóig mért testhosszának 1,1-szeresének, szélességének legalább a borjú álló testhelyzetében mért marmagasságával megegyezőnek kell lennie. Az egyedi borjúketrecek fala nem lehet tömör, kivéve azokat, amelyek beteg állatok elkülönítésére szolgálnak, annak perforáltnak kell lennie, és lehetővé kell tennie a borjú számára a közvetlen vizuális és fizikai kapcsolat létesítését. A borjakat nyolchetes korukat követően egyedi ketrecben csak akkor lehet tartani, ha állatorvos tanúsítja, hogy a borjú egészségi állapota vagy viselkedése megkívánja, hogy kezelés céljából elkülönítsék.
17.2. Csoportosan tartott borjak számára 150 kg-os testtömegig legalább 1,5 m2, 150–220 kg-os testtömegig legalább 1,7 m2, 220 kg testtömeg felett legalább 1,8 m2 területet kell biztosítani.
18.54 A 17. pontban foglaltak nem vonatkoznak:
19–24.55
2. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez56
A sertések tartásának minimális követelményei
1.2.1. A csoportosan tartott minden egyes utónevelt malac és hízó számára – a termékenyített kocasüldők és a kocák kivételével – legalább a következő akadálytalanul használható alapterületet kell biztosítani:
1.2.2.57 A termékenyített kocasüldők, illetve kocák csoportos tartása során minden egyes termékenyített kocasüldő számára legalább 1,64 m2, minden egyes koca részére legalább 2,25 m2 akadálytalanul használható alapterületet kell biztosítani. A 6 egyednél kevesebbet tartalmazó csoport esetén az akadálytalanul használható alapterületet 10%-kal növelni kell. A 40 vagy ennél több egyedet tartalmazó csoport esetén az akadálytalanul használható alapterület 10%-kal csökkenthető.
1.3.1.58 A padozatfelületnek kell megfelelnie az 1.3.2–1.3.4. pontokban foglaltaknak.
1.3.5.59 A padozatnak simának, de csúszásmentesnek kell lennie, és úgy kell megtervezni, kialakítani és karbantartani, hogy ne okozzon sérülést vagy fájdalmat a sertéseknek. A padozat kialakításának meg kell felelnie a sertések nagyságának és élősúlyának, és almozás hiányában szilárd, egyenes és stabil felületet kell képeznie.
1.5.1.60 A tíznél kevesebb kocát tartó gazdaságok kivételével a kocasüldőket és a kocákat a termékenyítés utáni 4. hét eltelte utáni naptól 1 héttel az ellés várható időpontja előtti napig csoportosan kell tartani. A csoport tartására kialakított kutrica oldalfalainak 2,8 m-nél hosszabbnak kell lenniük. Ha egy csoportban kevesebb, mint 6 egyedet tartanak, a kutrica oldalfalainak 2,4 m-nél hosszabbnak kell lenniük.
1.6.61 E rendelet előírásait figyelembe véve a kocasüldők és kocák számára állandó hozzáférést kell biztosítani manipulálható anyaghoz, illetve az azzal való játék lehetőségéhez.
1.10.62 Az 1.9. pont szerinti célra alkalmazott egyedi kutrica méreteit úgy kell kialakítani, hogy az állat kényelmesen megfordulhasson, hacsak ez nem ellentétes az állatorvos erre vonatkozó konkrét utasításával.
1.15.3. azt, hogy az állatok – kivéve a kocák és kocasüldők a fialást megelőző utolsó hét folyamán, valamint a fiaztató kutricában való tartás alatt – fajtársaikat láthassák.
3. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez63
A tojótyúkok tartásának minimális követelményei
c) a feljavított ketrecekre
2.65 Új vagy felújított fel nem javított ketreces rendszerek üzembe helyezése és üzemben tartása tilos.
2.1.66 Ketreces tojótyúktartás során tilos fel nem javított ketrecet üzemben tartani.
c)67
4. A rendelet 1–13. §-ában foglaltak a 3. a) és b) pontban felsorolt létesítményekre is vonatkoznak.
6.3.69 egy fészekre legfeljebb hét tyúk, valamint csoportos fészek esetében 1 négyzetméter területű fészekre legfeljebb 120 tyúk jusson,
6.4. éles szélek nélküli megfelelő ülőrud(ak)at, és ebből minden tyúk számára legalább 15 cm-t kell biztosítani,
8. Az 5. és a 6. pontban megállapított rendelkezéseken kívül,
b)71 összeadva legalább 2 méter nyílás álljon minden 1000 tyúk rendelkezésére,
A tojótyúkok feljavított ketreces rendszerben való tartásának minimális követelményei
A tojótyúkok feljavított ketreces, valamint alternatív tartási rendszerekben való tartásának minimális követelményei73
11.74 A tojótyúkoknál alkalmazott tartási rendszer csak akkor lehet két- vagy többszintes, ha megfelelő berendezésekkel vagy intézkedésekkel a tojók ellenőrzése minden szinten lehetséges, valamint azok eltávolítása nem okoz nehézséget.
12.75 Minden épületben olyan fényerőt kell biztosítani, hogy minden tyúk láthassa a többi tyúkot és ők is láthatók legyenek, hogy szemrevételezhessék környezetüket, és természetes tevékenységeiket folytathassák. Ahol természetes fény van, a fény behatolását lehetővé tévő nyílásokat úgy kell megtervezni, hogy a fény az épületen belül egyenletesen oszoljon meg.
14.76 Az elhullott egyedeket minden nap, az ürüléket pedig szükség szerint el kell távolítani.
15.77 Tilos a tojásrakás megszüntetése vagy a vedlés mesterséges kiváltása érdekében az itatóvizet, a takarmányt, a fényt teljesen elvonni.
16.78 A zajszintet minimálisra kell csökkenteni. Kerülendő a hirtelen vagy állandó zaj. A szellőztető, etető és más berendezéseket úgy kell megtervezni, elhelyezni, működtetni és fenntartani, hogy azok a lehető legkisebb zajt okozzák.
17.79 Az épületek, berendezések és szerszámok azon részeit, melyek kapcsolatba kerülnek az állatokkal, rendszeresen tisztítani és fertőtleníteni kell, és ezt minden kitelepítés után, az új egyedek érkezése előtt is meg kell tenni. A betelepített ketrecek külső felületeit és minden berendezést tisztán kell tartani.
18.80 A ketreceket megfelelő szökésmegelőző rendszerrel kell felszerelni.
19.81 A ketrecek ajtaját úgy kell megtervezni, és annak olyan szélesnek kell lennie, hogy egy kifejlett tojótyúk kivétele ne okozzon annak felesleges szenvedést vagy maradandó károsodást.
20.82 A tojótyúkok mindennemű csonkítása tilos, kivételt képez a tollcsipkedés és kannibalizmus megelőzése érdekében végzett csőrkurtítás, amennyiben azt tojásrakásra szánt 10 naposnál nem idősebb csibéken, állatorvos vagy állatorvos irányításával és felügyeletével cselekvő, megfelelő állategészségügyi ismerettel és gyakorlati tapasztalattal rendelkező személy végzi.
21–24.83
4. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez
1.85 Az alábbi rendelkezések a hízott máj – a házi lúd (Anser anser var. domestica), a házi kacsa (Anas platyrynchos var. domestica), a pézsmaréce (Cairina moschata var. domestica), valamint kereszteződésük, a mulárd-kacsa élettani, étkezési szokásaira jellemző jó étvágyára és falánkságra alapozott – kíméletes töméses, hizlalásos előállítására vonatkoznak.
2.86 A töméses hizlalás olyan speciális tevékenység, amelyhez megfelelő szaktudással kell rendelkezni, ezért a liba- és kacsatömést megfelelő tapasztalattal és jártassággal rendelkező, valamint a 11. § (2) bekezdése szerinti ismeretekkel rendelkező személyek végezhetik.
3.87 Tömésre csak egészséges, jól fejlett, a jelzett testtömeg alsó határát meghaladó testtömegű, ép testű állatokat szabad befogni. Ügyelni kell arra, hogy egy csoportba homogén állomány kerüljön, különös tekintettel az állatok uniformizált tömhetőségére és egészséges terhelhetőségére. A legkisebb egyedi testtömeg a következő:
Átlag tömeg (kg)
Egyedi testtömeg alsó határa (kg)
Fiatal liba (vegyes ivar)
Letollazott liba (vegyes ivar)
4,3–5,3
Mulárd kacsa (gácsér)
Pézsmakacsa (gácsér)
4.88 A hízlalási céllal nevelt állatok nevelése során olyan berendezéseket, eszközöket kell alkalmazni, amelyek biztosítják az állatok egészséges és sérülésmentes növekedését, a toll védelmét, a takarmány és az itatóvíz akadályoztatás nélküli felvételét. Ehhez megfelelő etető-itató berendezésre és hibátlan almozásra van szükség.
5.89 A takarmányt és az itatóvizet mennyiségben és időben – különösen az utónevelési időszakban – úgy kell megállapítani, hogy a tömés időszakára az állatok a szervezetet megterhelő nagyobb takarmányadagok befogadását minél kisebb nehézséggel tudják elviselni.
5/A.90 A táplálás során különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a takarmány bejuttatására használt cső elérje a nyelőcsövet, ugyanakkor ne érje el a mirigyes gyomor bejáratát. A cső kizárólag gumiból, vagy hasonló rugalmas anyagból készülhet, átmérője legfeljebb 22 mm lehet.
6.91 Az első tömés előtt az állatokat legalább tizenkét órán keresztül pihentetni kell.
7. Az állatok hízlalás alatti elhelyezésekor figyelembe kell venni, hogy az állatok testtömege a hízlalás végére megnő. Különösen fontos a klimatizáció, továbbá az, hogy az állatok mozgásterének állandó csökkenése ellenére a szükséges intézkedések sérülés- és stresszmentesen megtehetők legyenek.
8. A töméses hízlalás technikai eszközeinek (különösen a tömőgépnek) biztosítaniuk kell a kíméletes és sérülést nem okozó tömés feltételeit. Az eszközök szélei nem okozhatnak sérülést, és a gépet a túladagolás ellen biztonsági rendszerrel kell ellátni.
9.92 Mind a mélyalmos, mind a rácspadozaton való tartás elfogadható. Mélyalmos tartásnál rendszeres felülalmozással biztosítani kell az állatok számára a száraz pihenőhelyet. A rácspadozat anyaga műanyag, vagy más, műanyag bevonatú anyag lehet.
11. A hízlalás végén, a szállítást megelőzően legalább hat órával, a tömést be kell fejezni, mert a tömött állat nem bírja a szállítást.
12.93 Az állatok rakodását kíméletesen, csak arra betanított és gyakorlatot szerzett személyekkel kell elvégeztetni. Az állatok szállítása során – a stressz, a sérülésveszély, az elhullási veszteség csökkentése érdekében – az évszak és az időjárás figyelembevételével gondosan kell megválasztani a szállításra legalkalmasabb napszakot.
13.94 Ösztönözni kell a töméses hízlalás állatjóléti aspektusainak tudományos vizsgálatát, valamint olyan alternatív módszer kidolgozását, amely képes helyettesíteni azt.
5. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez95
A tollszedés szabályai
1.2. Az alábbi rendelkezések mindazon házi ludak (Anser anser var. domestica) tollszedésére vonatkoznak – az állatok fajtájától, hasznosítási irányától, korától, ivarától függetlenül –, amelyeket élő állapotban, tollszedésre hasznosítanak.
2.5. az állatokat – a tollszedés előtti egy héttől kezdődően a tollszedést követő második hét végéig – ad libitum kell takarmányozni,
2.6. tollazáskor a tollat – a bőr sérülésének megakadályozása érdekében – a legkisebb ellenállás irányában, a toll könnyed eltávolításához megfelelő erővel szükséges kihúzni,
6. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez96
Az érzéstelenítés nélkül végezhető beavatkozásokat csak állatorvos vagy állatorvos irányításával és felügyeletével cselekvő, megfelelő állategészségügyi ismerettel és gyakorlati tapasztalattal rendelkező személy végezheti. Minden lehetséges módon csökkenteni kell az elkerülhetetlen fájdalom hatását.
1.97 Ló, szamár, öszvér esetében:
2.1.98 Magyar szürke szarvasmarha esetében a 2. pontban foglaltakon túl megengedett még:
4.99 Sertés esetében a 4.1. pontban felsoroltak kivételével tilos minden olyan nem állatgyógyászati vagy diagnosztikai célokat szolgáló, illetve nem egyéb jogszabályban leírt és a sertések azonosítását célzó eljárás alkalmazása, amely az állat csontozatában vagy testének valamely érzékeny részében kárt okoz.
– vérvétel,
– hímivarú sertések ivartalanítása hétnapos korig olyan módszerrel, amely nem jár a szövetek szakadásával,
– tályogmegnyitás,
– othaematoma megnyitása,
– hétnapos korig farokkurtítás,
– krotáliázás,
– fülcsipkézés,
– malacoknál hétnapos korig a fogak egységes megrövidítését szolgáló ép, egészséges, sima felület létrejöttét eredményező köszörülés vagy lecsípés,
– szabadtartásos rendszer alkalmazása esetén orrkarika behelyezése,
– kanok szemfogai hosszának csökkentése, amennyiben a többi állatnak okozott sérülések megelőzése vagy egyéb biztonsági okok ezt indokolttá teszik,
– vértelen szülészeti segítségnyújtás.
5.101 Baromfi esetében:
vérvétel, szárnyszámozás (szárnykrotáliázás), szárnykurtítás napos korban, elektromos csőrkurtítás napos korban, úszóhártya-bemetszés napos korban, kakassarkantyúlecsípés napos korban, barbarie kacsa karomvágása és csőrkurtítása kéthetes korig, tetoválás.
6.102 Strucc és emu esetében:
7.103 Nyúl esetében:
8.104 Csincsilla esetében: krotáliázás, fültetoválás.
9.105 Ezüstróka és sarki róka esetében:
7. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez106
A hústermelés céljából tartott csirkék tartásának minimális követelményei
g) napi elhullási arány: adott napon az adott ólban elpusztult csirkék – ideértve a betegség miatt vagy egyéb okból kiselejtezett csirkéket is – számának és adott napon az adott ólban található csirkék számának a hányadosa, százzal szorozva;
1.5.107 A NÉBIH a helyes állattartási gyakorlatra vonatkozó útmutatót dolgoz ki az állattartók részére, amely az ebben a mellékletben lefektetett követelményeknek való megfeleléssel kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazza.
2.5. A túlfűtés elkerülése, valamint a túlzott nyirkosság megszüntetése érdekében a szellőzésnek – szükség esetén fűtőrendszerek használatával kombinálva – az állatok jóléte szempontjából kielégítőnek kell lennie.
2.11. Az épületek, berendezések vagy eszközök azon részeit, amelyekkel a csirkék érintkeznek, az ól teljes kiürítését követően minden alkalommal – még az új állomány betelepítése előtt – alaposan meg kell tisztítani és fertőtleníteni, valamint az almot teljes egészében el kell távolítani, és új, tiszta almot kell biztosítani.
3.2.108 Az állattartó az állomány ólban való elhelyezését megelőzően legalább 15 nappal tájékoztatja a járási állategészségügyi hivatalt az állománysűrűséggel kapcsolatos változtatási szándékáról, az állománysűrűség kívánt értékét pontosan megjelölve. Ha a járási állategészségügyi hivatal kéri, az értesítést olyan dokumentumnak kell kísérnie, amely összefoglalja a 3.3. pont szerint szükséges dokumentáció tartalmát képező információkat.
3.3.2.109 A dokumentációt naprakészen kell tartani, különösen a szellőzőrendszer és a riasztóberendezés műszaki ellenőrzése tekintetében. Az ólban, berendezéseiben vagy az alkalmazott eljárásokban bekövetkező bármilyen változást, amely hatással lehet az állatok jólétére, az állattartónak késedelem nélkül közölnie kell a járási állategészségügyi hivatallal.
b)110 az állattartó által végzett ellenőrzés a NÉBIH által összeállított helyes állattartási gyakorlatra vonatkozó útmutató szerint történik;
3.6.111 Amennyiben az utóbbi két évben a járási állategészségügyi hivatal nem végzett ellenőrzést a gazdaságban, a 3.5. pont a) alpontjában írt követelménynek való megfeleléshez hatósági ellenőrzést kell végezni.
3.7.112 A járási állategészségügyi hivatal határozhat úgy, hogy a 3.5. pont c) alpontjától eltekintve is 42 kg/m2-ig növelhető az állománysűrűség, amennyiben az állattartó kielégítő szakmai magyarázattal szolgált a magasabb összesített napi elhullási arány rendkívüli jellegét illetően, vagy ha bizonyította, hogy az okok a saját tevékenységi és felelősségi körén kívül esnek.
4.2.113 A 4.1. pontban meghatározott adatokat, valamint az elhullottan érkezett brojlercsirkék számát – a gazdaság és az ól feltüntetésével – nyilvántartásba kell venni, a járási állategészségügyi hivatal felügyelete mellett. Az adatok, valamint az összesített napi elhullási arány megbízhatóságát – a levágott brojlercsirkék számának, valamint a vágóhídra elhullottan érkezett brojlercsirkék számának figyelembevételével – a járási állategészségügyi hivatalnak kell ellenőriznie.
4.3.114 A járási állategészségügyi hivatalnak az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján végzett ellenőrzések keretében értékelnie kell a levágást követő vizsgálat eredményeit az olyan egyéb körülmények meghatározása érdekében, amelyek hatással lehetnek az állatjólétre (pl. dermatitisz, élősködők, szisztémás betegségek aránya).
4.4.115 Amennyiben a 4.1. és 4.2. pontokban szereplő elhullási arány vagy a 4.3. pontban szereplő levágást követő vizsgálat eredményei és a nem kielégítő vagy nem előírásszerű állatjóléti körülmények között egyértelmű összefüggés van, az állattartónak a járási állategészségügyi hivatal iránymutatása szerint megfelelő intézkedéseket kell hoznia a nem kielégítő állatjóléti körülmények felszámolása érdekében.
8. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez116
A házinyulak nagyüzemi tartásának minimális követelményei
1.6. A nyulakat – a hízónövendék nyulak kivételével – 12 hetes korukat követően egyedileg kell elhelyezni. A szopósnyulakat anyjukkal együtt kell tartani.
1.7.117 A ketreceket vagy fülkéket úgy kell kialakítani és folyamatosan karbantartani, hogy azok megrágásuk esetén se okozhassanak sérülést az állatoknak, valamint az állatok fájdalom- és sérülésmentesen kivehetők legyenek.
1.9. A ketrecek padozata úgy legyen kialakítva, hogy az állatok ne érintkezzenek ürülékkel.
2.2. Az anyanyulaknak – az elletőládán kívül – legalább 2300 cm2 területet kell biztosítani. A tartási hely alapjának egyik oldala sem lehet rövidebb, mint 38 cm, magassága érje el a 30 cm-t.
2.8.118 A szoptató anyanyulak számára folyamatos takarmányellátást kell biztosítani.
3.2. Fémrács padozat alkalmazása esetén legalább 25´40 cm nagyságú, lehetőség szerint perforált pihenőlap biztosítása szükséges.
9. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez119
A szőrméjükért tenyésztett fajok tartásának és szállításának minimális követelményei
1.5. A ketreceket úgy kell elhelyezni, hogy az állatok láthassák környezetüket, és – az ezüstróka és a sarki róka kivételével – egymást.
2. A hosszúfarkú csincsillák tartásának és szállításának
minimális követelményei
2.4. A tartás helyén a levegő hőmérsékletének prémezendők esetén 10–25 °C, tenyészállatok és növendékek esetén 15–25 °C, fiókák esetén 18–25 °C között kell lennie.
3. Az angóranyulak tartásának és szállításának
4.4. Ketrecenként – nutria kivételével – megfelelő méretű búvóládát kell biztosítani.
4.5. Az állatok pároztatásánál – nutria kivételével – felügyeletet kell biztosítani.
4.7. A növendékeket – a nutria kivételével – nem szabad anyjuk mellett hagyni, azokat – lehetőség szerint vegyes ivarúakat – kettesével kell tartani. A kifejlett állatokat – a nutria kivételével – egyesével kell tartani.
10. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez120
Az étkezési célra szánt halak tárolásának és szállításának minimális követelményei
c) érzékeny halfajok: azon édesvízi tenyésztett vagy Magyarország természetes vizeiben előforduló vadon élő halfajok, amelyek a szállítás során fellépő környezeti változásokra kifejezetten érzékenyek. Ebbe a kategóriába tartoznak a mérsékelten érzékeny halfajok között fel nem sorolt halfajok.
d) medence: minden olyan eszköz, amelyben halakat a vásárlóknak való felkínálás és értékesítés céljából tárolnak, beleértve a halszállító tartályt.
e)121 levágás: emberi fogyasztásra szánt hal leölése.
1.6.122 Halak kábítására, illetve levágására alkalmazható módszerek:
2.1.123 A halak tárolására szolgáló víztestet kötelező átfolyó vízzel vagy vízvisszaforgatással folyamatosan frissíteni. A víz frissítését úgy kell kivitelezni, hogy az oxigéndús levegő finom buborékok formájában, porlasztva jusson a vízbe. A víz be- és kiáramlását úgy kell szabályozni, hogy az oxigéndús víz a medence minden részében elkeveredjen. Az oxigénben gazdag vizet a medence alján vagy az attól függőlegesen számított 30 cm-en belül kell bevezetni.
2.4.124 A medencék betelepítésének és kiürítésének dátumáról, a betelepített halak fajáról és számáról, valamint az elpusztult vagy levágott halak számáról naprakész nyilvántartást kell vezetni.
2.7. A medencében található víz pH-értékének 6,5–8,5 között kell lennie.
2.10. A medencében tárolt halak kiugrását meg kell akadályozni a medence befedésével. A medencét fedő eszköznek – a halszállító tartály kivételével – a levegő által átjárhatónak kell lennie.
b) 10–20 °C közötti vízhőmérsékleten mérsékelten érzékeny halfajok szállítása esetén legfeljebb 400 kg hal vízköbméterenként, érzékeny halfajok szállítása esetén legfeljebb 150 kg hal vízköbméterenként,
11. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez125
Bizonyítvány a hatósági állatvédelmi képzésen való vizsgatételről
3.4. Név és aláírás
3.5. Bélyegző
12. számú melléklet a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelethez126
A vízi szárnyasok tartásának minimális követelményei
1 Az 1. § a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 1. § (1) bekezdés b) pontja a 22/2014. (III. 14.) VM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (2) bekezdés a) pontja a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
4 A 2. § a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
5 A 3. § a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
6 A 3. § f) pontja a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
7 A 3/A. §-t a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 5. §-a iktatta be.
8 A 4. § a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
9 A 4. § (1) bekezdés f) pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 4. § (2) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 4. § (3) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
12 Az 5. § (2) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
13 Az 5. § (3) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
14 Az 5. § (4) bekezdését a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
15 A 6. § a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 6. §-ával megállapított, a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 7. § (2) bekezdése a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 7. §-ával megállapított, a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 7. § (3) bekezdése a 72/2004. (IV. 29.) FVM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
18 A 7. § (4) bekezdését a 72/2004. (IV. 29.) FVM rendelet 1. §-a iktatta be.
19 A 8. § a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
20 A 8. § (4) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 8. § (5) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 8. § (6) bekezdését a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
23 A 9. § a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
24 A 9. § (3) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 11. § (3) bekezdését a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 10. §-a iktatta a szövegbe.
26 A 11/A. §-t a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 6. §-a iktatta be.
27 A 11/A. § (1) bekezdése a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 11/A. § (3) bekezdése a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 11/A. § (4) bekezdése az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. [A 11/A. § (4) bekezdésében a 70/2013. (VII. 31.) VM rendelet 8. § a) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szerve (a továbbiakban: MgSzH területi szerve)” szövegrész helyébe a „megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága (a továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság)” szöveg lép, nem vezethető át.]
30 A 11/A. § (5) bekezdése a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 11/A. § (6) bekezdése az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. [A 11/A. § (6) bekezdésében a 70/2013. (VII. 31.) VM rendelet 8. § b) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „MgSzH területi szerve” szövegrész helyébe az „élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
32 A 11/A. § (8) bekezdése az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. [A 11/A. § (8) bekezdésében a 70/2013. (VII. 31.) VM rendelet 8. § c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központja (a továbbiakban: MgSzH Központ)” szövegrész helyébe „Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH)” szöveg lép, nem vezethető át.]
33 A 11/A. § (9) bekezdése a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 7. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 11/A. § (10) bekezdése az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg. [A 11/A. § (10) bekezdésében a 70/2013. (VII. 31.) VM rendelet 8. § b) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „MgSzH területi szerve” szövegrész helyébe az „élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
35 A 12. § (2) bekezdése a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
36 A 13. § a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
37 A 13/A. §-t a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 13. §-a iktatta be, szövege a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
38 A 13/A. § (1) bekezdése a 151/2012. (XII. 29.) VM rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 13/A. § (3) bekezdése az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. [A 13/A. § (3) bekezdésében a 70/2013. (VII. 31.) VM rendelet 8. § d) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „Az MgSzH Központ” szövegrész helyébe „A NÉBIH” szöveg lép, nem vezethető át.]
40 A 14. § a 2/2014. (VIII. 29.) FM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
41 A 15. § (2) bekezdése a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 15. § (3) bekezdését a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 9. § (2) bekezdése iktatta be.
43 A 16. §-t a 2/2014. (VIII. 29.) FM rendelet 2. §-a iktatta be.
44 Az 1. számú melléklet a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
45 Az 1. számú melléklet 1. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított, az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
46 Az 1. számú melléklet 5. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
47 Az 1. számú melléklet 10. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított, az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
48 Az 1. számú melléklet 11. pontja a 72/2004. (IV. 29.) FVM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
49 Az 1. számú melléklet 12. pontja az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
50 Az 1. számú melléklet 14. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
51 Az 1. számú melléklet 16. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
52 Az 1. számú melléklet 17. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
53 Az 1. számú melléklet 17.1. pontja az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
54 Az 1. számú melléklet 18. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
55 Az 1. számú melléklet 19–24. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (3) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
56 A 2. számú melléklet a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 2. számú melléklet 1.2.2. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
58 A 2. számú melléklet 1.3.1. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
59 A 2. számú melléklet 1.3.5. pontja az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 2. számú melléklet 1.5.1. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
61 A 2. számú melléklet 1.6. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
62 A 2. számú melléklet 1.10. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
63 A 3. számú melléklet a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
64 A 3. számú melléklet 1. pont b) alpontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
65 A 3. számú melléklet 2. pontja az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 3. számú melléklet 2.1. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdése iktatta be.
67 A 3. számú melléklet 3. pont c) alpontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (3) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
68 A 3. számú melléklet 3. pont d) alpontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (3) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
69 A 3. számú melléklet 6.3. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 3. számú melléklet 7. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
71 A 3. számú melléklet 8.2. pont b) alpontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 3. számú melléklet 9. pontját és az azt megelőző alcímet a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (4) bekedése hatályon kívül helyezte.
73 A 3. számú melléklet 11. pontját megelőző alcím a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
74 A 3. számú melléklet 11. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 3. számú melléklet 12. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 3. számú melléklet 14. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 3. számú melléklet 15. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 3. számú melléklet 16. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
79 A 3. számú melléklet 17. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 3. számú melléklet 18. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 3. számú melléklet 19. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 3. számú melléklet 20. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 3. számú melléklet 21–24. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (3) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
84 A 3. számú melléklet 25. pontja a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 17. § (8) bekezdése alapján 2007. január 1. napján hatályát vesztette.
85 A 4. számú melléklet 1. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A 4. számú melléklet 2. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
87 A 4. számú melléklet 3. pontja a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 16. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 4. számú melléklet 4. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 4. számú melléklet 5. pontja a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 4. számú melléklet 5/A. pontját a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 4. számú melléklet 6. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 4. számú melléklet 9. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 4. számú melléklet 12. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 4. számú melléklet 13. pontját a 2/2014. (VIII. 29.) FM rendelet 2. §-a iktatta be.
95 Az 5. számú melléklet a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 6. számú melléklet bevezető szövegrészét a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 16. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 178/2009. (XII. 29.) FVM rndelet 10. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 6. számú melléklet 1. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 6. számú melléklet 2.1. pontját a 72/2004. (IV. 29.) FVM rendelet 2. §-a iktatta a szövegbe.
99 A 6. számú melléklet 4. pontja a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 16. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
100 A 6. számú melléklet 4.2. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (3) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
101 A 6. számú melléklet 5. pontja a 72/2004. (IV. 29.) FVM rendelet 2. §-ával megállapított, a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (6) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 6. számú melléklet 6. pontja a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 6. számú melléklet 7. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (5) bekezdése iktatta be.
104 A 6. számú melléklet 8. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (5) bekezdése iktatta be.
105 A 6. számú melléklet 9. pontját a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (5) bekezdése iktatta be.
106 A 7. számú mellékletet a 20/2002. (III. 14.) FVM rendelet 16. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
107 A 7. számú melléklet 1.5. pontja az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. [A 7. számú melléklet 1.5. pontjában a 70/2013. (VII. 31.) VM rendelet 8. § d) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „Az MgSzH Központ” szövegrész helyébe „A NÉBIH” szöveg lép, nem vezethető át.]
108 A 7. számú melléklet 3. pont 3.2. alpontja a 151/2012. (XII. 29.) VM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
109 A 7. számú melléklet 3. pont 3.3.2. alpontja a 151/2012. (XII. 29.) VM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 7. számú melléklet 3.5. b) pontja az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg. [A 7. számú melléklet 3.5. b) pontjában a 70/2013. (VII. 31.) VM rendelet 8. § e) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „az MgSzH Központ” szövegrész helyébe „a NÉBIH” szöveg lép, nem vezethető át.]
111 A 7. számú melléklet 3. pont 3.6. alpontja a 151/2012. (XII. 29.) VM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
112 A 7. számú melléklet 3. pont 3.7. alpontja a 151/2012. (XII. 29.) VM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
113 A 7. számú melléklet 4. pont 4.2. alpontja a 151/2012. (XII. 29.) VM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 7. számú melléklet 4. pont 4.3. alpontja a 151/2012. (XII. 29.) VM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
115 A 7. számú melléklet 4.4. pontja az 51/2013. (VI. 17.) VM rendelet 2. § (2) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
116 A 8. számú mellékletet a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (7) bekezdése iktatta be.
117 [A 8. számú melléklet 1.8. pontjának a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (2) bekezdés c) pontja alapján 2020. január 1-jétől hatályos szövege: „1.8. Lemezes, átláthatatlan oldalfalú ketrecben nyulat tartani – kivéve bakok fedezésekor és ondóvételekor – tilos. Amennyiben az alkalmazott ketrec- vagy fülketípus lehetővé teszi, biztosítani kell az állatok számára, hogy fajtársaikat láthassák.”.]
118 [A 8. számú melléklet 2.9. pontjának a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 11. § (2) bekezdés d) pontja alapján 2016. január 1-jétől hatályos szövege: „ 2.9. Fémrács padozat alkalmazása esetén legalább 25´40 cm nagyságú, lehetőség szerint perforált pihenőlap biztosítása szükséges.”.]
119 A 9. számú mellékletet a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (7) bekezdése iktatta be.
120 A 10. számú mellékletet a 178/2009. (XII. 29.) FVM rendelet 10. § (7) bekezdése iktatta be.
121 A 10. számú melléklet 1.1. pont e) alpontját a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be.
122 A 10. számú melléklet 1.6. pont nyitó szövegrésze a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
123 A 10. számú melléklet 2.1. pontja a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
124 A 10. számú melléklet 2.4. pontja a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 9. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
125 A 11. számú mellékletet a 31/2010. (XI. 18.) VM rendelet 10. § (3) bekezdése iktatta be.
126 A 12. számú mellékletet a 2/2014. (VIII. 29.) FM rendelet 4. §-a iktatta be.