text:
A vállalat mint tartalom és a társaság mint forma a globalizált üzleti jogban - PDF
A vállalat mint tartalom és a társaság mint forma a globalizált üzleti jogban
Download "A vállalat mint tartalom és a társaság mint forma a globalizált üzleti jogban"
1 PÉCSI TUDOMÁNYEGYETEM ÁLLAM- és JOGTUDOMÁNYI KAR DOKTORI ISKOLA M E T Z I N G E R P É T E R A vállalat mint tartalom és a társaság mint forma a globalizált üzleti jogban DOKTORI ÉRTEKEZÉS témavezető: Dr. Kecskés László, tanszékvezető egyetemi tanár, PTE-ÁJK Polgári Jogi Tanszék Budapest-Pécs, 20082 Á T T E K I N T Ő T A R T A L O M oldal Rövidítések III. Jogesetek V. Köszönet VII. Bevezetés I...Fogalmi keretek II...A Vállalat Közgazdaságtani vállalatelméletek A vállalat jogi megragadásának néhány példája Az európai jog Konklúzió III...A Társaság Az ideális létesítő okirat Mozaikok A létesítő okirat vélt megkülönböztető jegyei A létesítő okirat jogi analitikája Az egyszemélyes társaság Állami elismerés Konklúzió IV...A Vállalatcsoport A vállalatcsoport mint gazdasági jelenség A csoport jogi megragadása A csoport jogi szabályozása Konklúzió: a negatív jogalany V...A Vállalat nemzetközi tényállásokban: honosság és illetőség A székhely fogalma A nemzetközi kollízió és feloldási technikái Honosság és illetőség az európai jogban3 4... Konklúzió Befejezés Függelékek A szerző publikációi a témában Irodalomjegyzék Tartalomjegyzék4 Rövidítések jegyzéke (a disszertáció, eltérő utalás híján, a jogszabályok január 1-jén hatályos szövegét használta) 1. Társasági irányelv a Tanács els ő társasági jogi irányelve a társaságoknak a tagok és harmadik személyek védelmében előírt biztosítékokról [68/151/EGK] 7. Társasági irányelv a Tanács hetedik társasági jogi irányelve a konszolidált éves beszámolóról [83/349/EGK] 12. Társasági irányelv a Tanács tizenkettedik társasági jogi irányelve az egyszemélyes korlátolt Áfa tv. Art. BH Bizottság Cstv. Ctv., új Ctv., régi EKB EK Szerződés EU Gt. 88 Gt. 97 Gt., vagy új Gt. HÉA HL Kbt. KH LB Mt. Nmjt. felelősség ű társaságokról [89/667/EGK] a évi CXXVII. törvény az általános forgalmi adóról a évi XCII. törvény az adózás rendjéről Bírósági Határozatok Európai Bizottság az évi XLIX. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról a évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról az évi CXLV. törvény a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról az Európai Közösségek Bírósága az Európai (Gazdasági) Közösség megalapításáról rendelkező Római Szerződés Európai Unió az évi VI. törvény a gazdasági társaságokról az évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról a évi IV. törvény a gazdasági társaságokról közösségi hozzáadottértékadó-rendszer az Európai Közösségek Hivatalos Lapja az évi XXIV. törvény a külföldiek magyarországi befektetéseiről Kereskedelmi Határozatok Kritikai Szemléje (www.lexmercatoria.hu) Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága az évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről az évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi magánjogról OECD Irányelvek az OECD irányelvei multinacionális vállalkozások számára, 20035 OECD Modellegyezmény Pp. Ptk. Szja. Szvt. Tao. Tpvt. Vbt. OECD Articles of the Model Convention with respect to Taxes on Income and Capital, 2005 az évi III. törvény a polgári perrendtartásról az évi IV. törvény a polgári törvénykönyvről az évi CXVII. törvény a személyi jövedelemadóról a évi C. törvény a számvitelről az évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról az évi LVII. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról az évi LXXI. törvény a választottbíráskodásról6 Fontosabb jogesetek jegyzéke (a szokásos, legegyszerűbb hivatkozások szerint) ADP T-128/98 [C-82/01 P] Amoco Cadiz [1984] 2 Lloyd's Rep. 304 Cadbury Schweppes C-196/04 Cartesio C-210/06 Centrafarm EKB 15/74 Centros C-212/97 Cesena Sulphur [1876] Ex D 428 Cisal C-218/00 CLT-UFA C-253/03 Daily Mail EKB 81/87 De Beers [1906] AC 455 DHN [1976] 1WLR 852 Diákhitel GVH Versenytanács Vj.190/2001/76. EBH LB Gfv.II /1998. EBH LB Pfv.X /2003. Egyptian Delta [1929] AC 1 Eurocontrol C-364/92 Fenin T-319/99 [C-205/03 P] FFSA C-244/96 Futura C-250/95 Glöckner C-475/99 Hickman v. Kent [1915] 1 Ch 881 Höfner C-41/90 Inspire Art C-167/01 Lankhorst C-324/00 Metallgesellschaft C-397, 410/98 Oy AA C-231/05 Planzer C-73/067 Poucet C-159, 160/91 Rewe Zentralfinanz C-347/07 Rozenblum Cour de cassation, chambre criminelle, n , február 4. Saillant, du C-9/02 Salomon [1897] AC 22 SEVIC C-411/03 Swedish Central Rail [1925] AC 495 Thin Cap C-524/04 Überseering C-208/00 VALE KH:18/2007 [Fővárosi Bíróság mint Cégbíróság, /6.]8 Köszönetnyilvánítás Az elkészült műért egyedül a szerző felel. Ugyanakkor könnyű belátni, hogy a valóságban egyetlen tudományos munka sem a szerző kizárólagos szellemi alkotása, még ha a jog formálisan így is tekinti. A tudományos illendőség ezért megköveteli, hogy köszönetet mondjak mindazoknak, akik közvetve vagy közvetlenül, elméleti vagy gyakorlati oldalról, tudatosan vagy épp tudtukon kívül hozzájárultak az értekezés elkészítéséhez. Így őszinte köszönettel tartozom a Pécsi (Janus Pannonius) Tudományegyetem Polgári Jogi Tanszékének, ahol demonstrátorként kedvet kaptam a tudományos munkához, és annak alapjait elsajátíthattam. Különösen hálás vagyok Nochta Tibor ügyvéd úrnak, egyetemi docensnek, aki annak idején a Tanszékre invitált, Nemessányi Zoltán adjunktus úrnak, akitől közös érdeklődésünk mentén nem egyszer hasznos inspirációt meríthettem. Szintén hálás vagyok a Zettwitz Ügyvédi Irodának, ahol a szakmai munkát megkezdhettem, és oly sokat tanulhattam. Végül és elsősorban Trinn Gábor ügyvéd úrnak és Kecskés László professzor úrnak szeretném kifejezni őszinte hálámat, amiért lehetőséget adtak arra, hogy megpróbáljak a kollégájukká válni.9 ebben a világban semmi sem nevezhető biztosnak, kivéve a halál meg az adók Benjamin FRANKLIN (1789)10 Bevezetés A jog alkalmazott tudomány: egyrészt elmélet, egyetemi diszciplína, másrészt gyakorlat, szakma. A jogelmélet és a jogi szakma több síkon is kapcsolatban van egymással: a jogi szakmák képviselői, a kodifikátorok, bírák, közjegyzők, ügyvédek és jogtanácsosok tudásuk alapjait az elméleti jogászoktól, az egyetemeken szerzik, majd ezt a tudást alkalmazzák és fejlesztik tovább szakmájuk gyakorlása során; a szakmai tevékenységet és annak eredményét továbbá a jogtudomány kutatási tárgyává teszi és elemzi, illetőleg nem kevés jogász egyszerre folytat tudományos és gyakorlati tevékenységet is. A jogelmélet és a joggyakorlat egymástól való eltávolodása, esetleges elszigetelődése nem szerencsés, mert az intenzív kölcsönhatás hiánya a jogtudományt öncélúvá és terméketlenné, a joggyakorlatot pedig bizonytalanná és következetlenné teheti. Mindez különösen igaz az üzleti jogra (lentebb, I. Rész, 4.). A jelen értekezésben éppen ezért arra törekszünk, hogy a vonatkozó tudományos nézeteket és szakmai kérdéseket a maguk szerintünk organikus egységében vizsgáljuk. Ez az egységes szemlélet döntő módon befolyásolta az értekezés tárgyának (lent, 1.) és módszerének (lentebb, 2.) a megválasztását. 1. A disszertáció tárgya 1.1. Általában és konkrétan Munkánkban korunk, a globalizáció üzleti valóságát vesszük szemügyre, elsődleges tárgyunk tehát a szó szoros értelmében nem jogi. Természetesen nem hagyjuk figyelmen kívül ezen üzleti valóság jogi szabályozását, értelmezését sem: ez képezi kutatásainak másodlagos (de nem másodrendű) tárgyát.11 E tárgyi megközelítésnek nézetünk szerint nincs alternatívája. Egyrészt jogtörténeti tény, hogy a jog szükségképpen és mindig csak második az üzleti élet mögött, abban a nem feltétlenül időbeli értelemben, hogy a kereskedelmi jog intézményei csupán a gazdasági rendszer vagy a politikailag kialakítani kívánt gazdasági rendszer elemeit és működését öntötték formába 1. Minderre a kereskedelmi jog középkori meggyökeresedése, szárba szökkenése és csodálatos kiterebélyesedése a cáfolhatatlan példa. Másrészt kereskedelmi jog kereskedelem, üzlet nélkül nem létezhet (általában is igaz, hogy a jogi szabályozás tárgy nélkül értelmetlen, értelmezhetetlen), míg ezen állítás megfordítása nem igaz, jóllehet amint azt megint csak megtanulhattuk a középkortól a kereskedelmi élet egyik első igénye volt a biztonság, azaz a jogbiztonság, s így a hatékony jogi szabályozás kialakítása és érvényesítése. Harmadrészt a da mihi factum, dabo tibi ius római szentencia témánkban nem csak gyakorlatilag, hanem tudományosan is parancsol: csak akkor bocsátkozhatunk jogi fejtegetésekbe, ha már ismerjük azokat az eredendően nem jogi természetű tényeket, amelyekre a jog reagál, jóllehet nem feltétlenül konkrét, egyedi, hanem tipizált tényállásokkal foglalkozunk, mely tipizálásban a szerző iparkodott a terepen, ügyvédként szerzett tapasztalatait is hasznosítani. A disszertáció konkrét témáját a globalizált gazdaságra jellemző privát szervezeti megoldás aspektusai képezik: a transznacionális vállalat, vállalatcsoport gazdasági és jogi mibenléte, jellemző társasági struktúrája, nemzetközi magánjogi meghatározottsága, meghatározhatósága, valamint a vállalatot formába öntő, összetett jogi struktúrát terhelő adójogi kötelezettségek és azok nemzetközi kollíziós adójogi környezete Jogszociológia A modern jogalkotóban nem mindig tudatosul az a jogtörténeti tény, hogy az üzleti jog realitása szükségképpen a jogalkotás, valamint a közhatalmi (bírói, hatósági) és a privát (az üzleti élet képviselői, szereplői részéről történő) jogalkalmazás eredője 2, hiszen az üzleti jogi 1 Coing szerint a gazdaság (itt üzlet) és a jog viszonya kettős: egyrészt a jog formába önti a gazdasági folyamatokat, kapcsolatokat, másrészt a gazdasági rendet, a gazdasági alkotmányt a jog határozza meg (vö.: Coing, A jogfilozófia alapjai, Osiris, Budapest, 1996, 193. o. skk.). E kettős viszony második eleméhez annyit tennénk hozzá, hogy akkor, amikor a jog meghatározza a gazdasági rendet, valójában az uralkodó politikai akaratot önti formába, vagyis a jog e tekintetben is csak második, forma, itt épp a politika mint tartalom után. 2 Ennek egyik legszemléletesebb és legszebb jogtörténeti példája a váltó intézményének kialakulása, melyet a keresztény középkori világban egyetemesen érvényesülő kamattilalom megkerülése végett fundáltak ki a talján közjegyzők. A váltó eredetileg ugyanis csereügylet volt: a váltóban a kötelezett elismerte, hogy az adott helyen az adott összegű valutát átvette, majd feltétlen kötelezettséget vállalt12 szabályokat e fórumok, hatóságok és szereplők ültetik át a gyakorlatba, ítélkezési és közigazgatási tevékenységük, valamint mindennapi működésük (pl. szerződéskötéseik, könyvelésük) során. 3 A jogalkotó és a jogalkalmazó, valamint címzettjeik egymással bonyolult kölcsönhatásban működnek, különösen az üzleti jog területén. Erre is figyelemmel joggyakorlat alatt elsősorban nem a bírói ítélkezési gyakorlatot értjük, mert a bírói jogalkalmazás az üzleti jog területén miként a magánjog jelentős részében általában a patológia joga 4, ami persze roppant jelentőséggel bírhat és bír is. Ugyanakkor nem feledhetjük, hogy a működő üzleti életben keletkező jogi kérdések csak elenyésző (de nem elhanyagolható) része kerül bíróság elé 5. Ha nem így lenne, nem is lenne üzleti jog, lévén nem lenne már üzlet sem, mert az a túlontúl sok vita miatt nem lenne működőképes. A felmerülő üzleti jogi nézeteltérések döntő többségét az érintett felek jól-rosszul, de egymás között megoldják, a legtöbbször jogász közreműködése nélkül, s csak akkor fordulnak (választott)bírósághoz, ha a békés rendezés már minden esélyét elveszítette. Az üzleti jog gyakorlata alatt tehát elsősorban az ügyvédi gyakorlatot értjük, mert az ügyvédek (jogtanácsosok, egyes országokban még a közjegyzők 6 ) szolgálnak az élő üzleti jog arra, hogy egy későbbi időpontban egy másik helyen egy másik valutában az átvett összeg csereértékét megfizeti a jogosultnak. Mivel pedig a cserébe megfizetett pénz az árfolyamra tekintettel többet ért, mint az átvett összeg, a jogosult profithoz jutott, ami azonban nem minősült kamatnak. Bővebben lásd a szerzőtől, Adalékok a kereskedelmi jog középkori történetéhez, in Jogtörténeti Szemle, 2/2007, o. 3 Ezzel is összefüggésben szeretnénk jelezni, hogy a disszertáció rendező elvének az alábbi függvényt fogadja el: T J = K, ahol T a tényeket (valóságot), J a jogot (tételes jogot és jogtudományt egyaránt), K pedig a könyvelést szimbolizálja. A függvény tulajdonképpen a da mihi factum, dabo tibi ius római jogi maxima egyfajta továbbgondolása, miszerint a gazdasági élet tényeit a jog minősíti, majd e jogi minősítés szerint lehet az adott tényeket számszerűsíteni és könyvelni. Vagyis a jog így különösen az üzleti jog nem a semmiből indul ki, hanem a valóságból, továbbá a jogi minősítés nem zárja le az üzleti szituációt, mert ahhoz szükséges annak számszerűsítése is: mérleget kell vonni, átvitt és a szó szoros értelmében is. A gazdasági folyamatok csak a jog szemszögéből nézve tűnhetnek háttérnek, a valóságban azonban inkább a jogot kellene olyan színpadi díszletként felfogni, ami meghatározza ugyan, hogy a gazdasági szereplők milyen keretek között és hogyan mozoghatnak, de a dolog lényege mégis csak a színfalak mögött zajló játék maga, lásd Kisfaludi, A társaságok közgazdasági és jogi megközelítésben, in A gazdasági társaságokról szóló törvény magyarázata (szerk. Miskolczi Bodnár), KJK-Kerszöv, Budapest, 2002, 15. o. 4 A jogszociológia jogszemlélete abban is eltér a többi jogi diszciplínától, hogy a jog nem csak mint jogpatológia jelenik meg., lásd Maczonkai, Jogszociológia, Dialóg Campus, Budapest-Pécs, 2005, 22. o. 5 Ezzel szemben a büntetőjog esetében kis túlzással azt is mondhatjuk, hogy csak az a (büntető)jog, ami a bíróság elé kerül, lévén bűncselekményt mint a büntetőjog alfáját és ómegáját csak bíróság állapíthat meg. 6 Olaszországban pl. ingatlan adásvételi szerződéshez vagy társasági szerződés megkötéséhez, módosításához közjegyző közreműködésére, közokiratra van szükség, s mivel ezen ügyletek a vállalat gazdasági tevékenységének jellemző részét képezik, a közjegyzői gyakorlat Olaszországban mindenképpen az üzleti jog fontos összetevője.13 frontvonalában, a gazdaság közvetlen közelében, sőt, annak integráns részeként. Ezen kívül, amikor adott üzleti ellentét a bíró elé kerül, erre általában ügyvédek közreműködésével, közvetítésével kerül sor. A bíró tehát két okból sem találkozhat az üzleti élet jogilag releváns nyersanyagával: egyrészt annak döntő részétől eleve el van zárva (mert nincs formális, bíró elé utalt jogvita), másrészt mert ha a jogvita elébe is kerül, azt már az ügyvédek által feldolgozott jogi termékként kapja 7, és az sem ritka, hogy az egyébként egymás ellen küzdő felek a legnagyobb hallgatólagos egyetértésben mellőzik a per anyagává tenni jogviszonyuk egyik-másik igen lényeges, de kölcsönösen kényes elemét, ami így a bíró előtt szintén rejtve marad. A disszertáció tehát a jogszabályokban, bírói és hatósági döntésekben, ügyvédi tevékenységben és a gazdasági szereplők gyakorlatában megnyilvánuló jogi tapasztalatot kutatja, és anynyiban jogszociológia, amennyiben a felmerülő jogelméleti kérdések társadalmi közelebbről az üzleti életben fellelhető, nem jogi kontextusával is számot kíván vetni A gazdaság jogi elemzése A jogi fogalmak a jogtudomány területén mint értelmezési tartományon belül használhatók: a jogi fogalmakhoz a jogforrások, a bírói gyakorlat, a jogirodalom, a joggyakorlat, vagyis a jog tanulmányozásával juthatunk el 8. A társaságot mint jogi fogalmat a jogon belül így természetesen tárgyalni tudjuk. A címben is szereplő vállalat azonban eredendően nem jogi, hanem gazdasági fogalom, ennek ellenére célunk a gazdasági valóság részét képező vállalat fogalmának jogi megragadása és elemzése. A jelen munka alapvetően a jog és a gazdaság kölcsönhatásának vizsgálatára irányul, de nem esik a Law and Economics (gazdaság és jog vagy a jog gazdasági elemzése) területére 9, mert 7 Galgano nagyon helyesen mutat rá, hogy a bírói jog kifejezés a kereskedelmi jogban nem a leghelyesebb, egyfajta önkényes nyelvi egyszerűsítés, mert elhallgatja az ügyvéd szakmai hozzájárulását ezen bírói jog kialakításához: a problémát először a felek ügyvédei dolgozzák fel, terjesztik a bíró elé, és általában cizellált megoldási javaslattal is szolgálnak; majd persze a bíró már teljesen autonóm módon, de mégis csak a kapott anyagból hozza meg ítéletét, és alakítja így a bírói jogot (Galgano, Globalizáció a jog tükrében, HVG-Orac, Budapest, 2006, 140. o., 83. jegyzet). 8 Vö.: Bergel, Théorie générale du droit, 4 e édition, Dalloz, Paris, 2003, 211. o. 9 Nincs helyünk és nem is célunk a Law and Economics, vagy másképpen a jog gazdasági elemzése (Economic Analysis of Law) elnevezést viselő diszciplína bemutatása, és természetesen még a vonatkozó szakirodalom töredékes megjelölésére sem vállalkozhatunk. Mindenesetre, mint kiváló összefoglaló művet lásd pl. Mercuro Medema, Economics and the Law, From Posner to Post- Modernism and Beyond, 2 nd edition, Princeton UP, Princeton and Oxford, A magyar jogirodalomból lásd pl. Menyhárd, Polgári jog és közgazdaságtan, in Gazdaság és Jog. Szabó István ünnepi tanulmánykötet (szerk.: Steiger), ELTE-ÁJK Gondolat, Budapest, 2005, o.14 nem a jogot elemezzük közgazdaságtani módszerekkel 10, hanem épp ellenkezőleg, részben a gazdaságot igyekszünk jogi elemzésnek vetni alá 11. A szerző ezért munkáját a jogtudomány birodalmán belül a GALGANO által elnevezett, a gazdaság jogi elemzése diszciplína 12 szűkebb tartományába sorolja 13. Szemléletünk lényege tehát, hogy a fentiekkel összhangban (1.1.) közvetlenül az üzleti valóságból igyekszünk kiindulni, és nem abból, hogy ezen valóságot a jog és a jogrendszerek miként ragadják meg Paradigmaváltás? A transznacionális vállalat fogalma napjaink egyik legtöbbet használt tudományos paradigmája 14, elsősorban a közgazdaságtan és a szervezetszociológia területén. Természetesen egy ilyen fontos, az üzleti valóságot meghatározó paradigma a jogra is hatással van. A vállalatot a jog történetileg a kereskedő, szerződés, társaság, jogi személy fogalmakon keresztül vonta szabályozási hatókörébe és tette a jogtudomány tárgyává. A gazdasági élet egyre komplexebbé válásával amelynek egyik mozzanata a transznacionális vállalatok óriási jelentősége, különösen a II. Világháború után azonban egyre többször tűnik úgy, hogy a hagyományos jogi kategóriák már nem képesek hatékony szabályozásra: ennek egyik legmarkánsabb, pozitív jogi példája a vállalat fogalmának egyedfejlődése a közösségi versenyjogban (lentebb, II. Rész, 3.). 10 Az előző lábjegyzetben hivatkozott könyv meghatározása szerint A 'Jog és Gazdaság' a közgazdasági elméletnek elsősorban a mikroökonómiának és a welfare economics alapfogalmainak a jog és a jogintézmények kialakulására, szerkezetére, működésére és gazdasági hatásukra történő alkalmazása (ford. M.P.), lásd Mercuro Medema, Economics and the Law, From Posner to Post-Modernism and Beyond, 2 nd edition, Princeton UP, Princeton and Oxford, 2006, 3. o. 11 Ennek többek között az is az oka, hogy a közgazdasági megközelítés nem tud önmagában kielégítő magyarázatot adni a jogi szabályok és elvek kialakításához és értelmezéséhez. Hasonlóképpen Menyhárd, Polgári jog és közgazdaságtan, in Gazdaság és Jog. Szabó István ünnepi tanulmánykötet (szerk.: Steiger), ELTE-ÁJK Gondolat, Budapest, 2005, 101. o. 12 Galgano professzor a Globalizáció a jog tükrében (HVG-Orac, Budapest, 2006; eredeti olasz kiadás: La globalizzazione nello specchio del diritto, il Mulino, Bologna, 2004) című munkájában utalt arra, hogy munkáját Posner híres könyvének (Economic Analysis of Law, 1 st edition, Little Brown, Boston, 1972) a címét mintegy megfordítva a gazdaság jogi elemzésének tekinti; a szerző által készített magyar fordítás kiadása Galgano professzor jóváhagyásával már alcímként viseli: A gazdaság jogi elemzése. 13 Ezzel szemben a Law and Economics diszciplínát a Journal of Economic Literature 1991-ben formálisan is a közgazdaságtudomány külön területének ismerte el, lásd Mercuro Medema, Economics and the Law, From Posner to Post-Modernism and Beyond, 2 nd edition, Princeton UP, Princeton and Oxford, 2006, 3. o. 14 Paradigma alatt olyan általánosan elfogadott intellektuális hagyományt történeti-társadalmi tényt értünk, amelytől mint modelltől vagy módszertől a tudományok (is) függnek, lásd Anzenbacher, Bevezetés a filozófiába, Cartaphilus, Budapest, 2001, o.15 Az elkövetkezendő oldalakon arra is keressük tehát a választ, hogy a transznacionális vállalat mint társadalmi-gazdasági paradigma vajon nem hoz-e magával (egy újabb) jogi paradigmaváltást? Nagyszerű könyvében MUCHLINSKI úgy vélekedik, hogy a legalapvetőbb jogi fogalmak újragondolására és olyan új jogi formákkal való helyettesítésére lehet szükség, amelyek jobban tükrözik a vállalati döntéshozatal határait 15. A kereskedelmi jogban annak idején a céh és az egyéni kereskedő voltak az alapvető személyi-szervezeti paradigmák, hogy aztán idővel átadják a helyüket a kereskedelmi társaságnak. Vajon napjaink üzleti jogában nem egy újabb paradigmaváltás kezdetének vagyunk-e tanúi, melynek eredményeként legalább részben, egyes jogágakban a társaság mint egyértelműen meghatározható alany, mint fix jogi pont helyébe jogi személyek és/vagy szervezetek képlékenyebb halmaza fog lépni? Másképpen fogalmazva: elavult-e, akárcsak részben is, a társaság vagy a jogi személy koncepciója a globalizált üzleti jogban? Mint annak idején a kereskedő természetes szingularitását a kereskedelmi társaságot alapító kereskedők pluralitása fogta át, manapság a vállalatcsoport gazdasági egysége jogilag társaságok jogalanyi sokaságára oszlik (IV. Rész) Negatív elhatárolás A jogirodalom és a tételes jog is egyértelműen megkülönbözteti a zárt és a nyilvános társaságokat, melynek oka a két intézmény közötti gazdasági különbség. A gyakorlat oldaláról könnyen belátható például, hogy a gazdasági társaságok közötti érdemi határvonal nem a kft. és a zrt., hanem a zrt. és az nyrt. között húzódik meg; ennek megfelelően például a zárt és a nyilvános társaságokra külön konszernjog alkalmazandó Magyarországon is 16. A nyilvános társaságokat értekezésünkben két okból nem fogjuk tárgyalni. Az első, tudományos indokunk, hogy a transznacionális vállalatcsoportokban nyilvános társasági formában legfeljebb az anyacég működik, de épp az anyacég belső szervezeti-részvényesi struktúrája csak másodlagos a vállalatcsoport felépítésében és működésében. Másképpen fogalmazva, a nemzetközi vállalatcsoportot az anyacég alatti szinten vizsgáljuk, abban az értelemben, hogy az anyacéget csak kívülről, mint jogalanyt vesszük számításba. Ez természetesen nem jelenti, hogy az anyacég belső struktúrája jogilag érdektelen lenne (épp 15 Muchlinski, Multinational Enterprises and the Law, 2 nd Edition, OUP, New York, 2007, 78. o. Hasonlóképpen Le Cannu is rámutat, hogy a társaság koncepciója napjainkra megkérdőjeleződött, és bizonyos rokon fogalmak (mint pl. vállalkozás, jogi személy, csoport) a tárgyi jogban egyre fontosabb pozíciókat szereznek (Le Cannu, Droit des sociétés, 2 e édition, Montchrestien, Paris, 2003, 1. o.). 16 Vö. pl. Sárközy, Konszernjog avagy a vállalatcsoportok joga új komplex jogterület, in Gazdaság és Jog, 6-7/2007., 5. o.16 ellenkezőleg, gondoljunk csak az új évezred elején egyre-másra kirobbant nagy vállalati botrányokra 17 ), ugyanakkor az ezzel kapcsolatos jogi kutatások külön értekezést igényelnének. Másrészt bevalljuk, a nyilvános részvénytársaságok működésében nincsenek közvetlen gyakorlati tapasztalataink, melyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a felmerülő kérdéseket a szakma oldaláról is hitelesen tárgyalhassuk 18. A vertikális teljességre való törekvésnek mint módszernek (lentebb, 2.1.) továbbá borsos horizontális ára van, amit a tárgy fizet meg. Egyrészt disszertációnk leíró, tárgya csak a Sein, s általában nem tud azzal foglalkozni, hogy a transznacionális vállalatoknak milyen helyes jogi formát kellene ölteniük, azokat miként kellene szabályozni: munkánkat de lege lata végezzük el. Másrészt nem lesz helyünk arra sem, hogy külön fejezetet szenteljünk a téma történeti feldolgozásának; ez persze magától értetődőnek is vehető, hiszen a vállalat és társaság intézményeinek párhuzamos jogtörténete külön értekezést érdemelne. Mindez azonban nem jelenti, jelentheti, hogy egyáltalán ne foglalkoznánk jogtörténettel (ezt a luxust nem engedhetjük meg magunknak), csupán a jogtörténeti példákat a szövegben elszórtan fogjuk segítségül hívni. 2. Módszer 2.1. Vertikális teljesség Ahhoz, hogy munkánk tudományosan értékelhető és megalapozott legyen, terminológiaidogmatikai tisztaságra és következetességre (röviden: tudományosságra) van szükség, melynek érdekében mindenekelőtt a fogalmi kereteket kell megvonni (lentebb, I. Rész). Ezen elhatárolásokat továbbá a tudományos absztrakció lehető legmagasabb fokán indokolt és célszerű elvégezni, mert a későbbiekben így olyan fogalmakra támaszkodhatunk, melyek remélhetőleg jogilag már nem kikezdhetők, másrészt következtetéseink érvényessége persze csak a terminológia pontosan kijelölt hatókörén belül így lesz a lehető legszélesebb. A tudományos absztrakció legmagasabb fokára pedig úgy léphetünk fel, ha a filozófiai (egész pontosan ontológiai) fogalmakat és distinkciókat közvetlenül vonjuk be a jogba mint 17 Erről a kérdésről a legfrissebb magyar jogirodalomban lásd pl. Kecskés András, A Sarbanes- Oxley Act és a felelős vállalatirányítás jogi kérdései, in PhD Tamulmányok 7, Pécs, 2008, o. 18 Amiről nem tudunk a hitelesség igényével beszélni, arról inkább hallgatunk.17 szaktudományba, ezért nem egy esetben ontológiai alapfogalmakat igyekszünk jogilag alkalmazni 19. A tudományos megalapozottsághoz szükséges filozófiai absztrakció igényével és ezzel egyidejűleg a gazdaság jogi elemzésének kísérletével disszertációnk a vertikális teljességre törekszik, mert a filozófiai absztrakciótól a konkrét jogi tapasztalatig a maga teljességében kívánja tárgyát feldolgozni. 20 Ennek a vertikumnak a következő szintjei különböztethetők meg: a kiindulás a gazdasági valóság (tapasztalat); ezen kívül van lehetőség az erre irányuló ontológiai reflexióra; a gazdasági valóságon belül létezik a jogélet (értve itt természetesen az üzlet jogi leképeződését), amelyen belül találjuk a jogelmélet és a tételes jog (értve itt a jogalkotást és a bírói jogalkalmazást) formális szintjeit (lásd 1. ábra, 185. o.). Az ábrázolásban lényeges, hogy a szabálytalan alakzatok kontinuus, míg a négyszögek diszkrét tartományokat takarnak, ezzel is kifejezve, hogy a jogelmélet és a tételes jog egyik legnagyobb nehézsége, hogy fogalmi azaz diszkrét rendszerbe kívánja terelni a valóság kontinuus, nem fogalmi (személyekből, tényekből, magatartásokból álló), képlékeny, hömpölygő világát Mozaik jog-összehasonlítás Amit ma a Földön jognak nevezhetünk, beláthatatlanul hatalmas; bármiféle jogösszehasonlítás csak csökevényes lehet. A vállalatokat és társaságokat szabályozó (magyar, közösségi és egyéb) joganyag méretében és komplexitásában óriási, és sebesen bővül. 21 Nem állhat ezért szándékunkban a tárgyra vonatkozó tételes jogot teljes egészében bemutatni, még kevésbé feldolgozni. Ráadásul tudományos szempontból sem lenne érdekfeszítő az a munka, ami szép sorjában bemutatná a témára vonatkozó szabályozásokat 22. Sokkal szebb és 19 A jog mint szaktudomány a filozófiával ellentétben eleve elfogadja, hogy a valóság és annak megtapasztalása létezik és lehetséges, és nem kutatja mindennek előfeltételeit. Ez azonban nem jelenti, hogy bizonyos jogi problémák ne klasszikus a jog mint szaktudomány rendszerétől a priori független filozófiai problémák speciális lecsapódásai lennének. Ahhoz tehát, hogy helyes szaktudományi következtetéseket vonhassunk le, esetenként szükséges lehet, hogy a jog mint szaktudomány keretei közül a filozófia izgalmas terepére lépjünk, és a jogi vizsgálódásokat néhány filozófiai észrevétel funkcionálisan mint premissza rögzítésével kezdjük, vagy azokhoz viszonyítsuk. 20 Nézetünk szerint mindez tudományos kényszer. 21 Ma már a jogi normákat is úgy termelik, miként bármelyik piaci árut A vén Európában a jogi műhelyek folyamatosan dolgoznak: egyetlen norma sem rendelkezik az állandóság és a sérthetetlenség privilégiumával (ford. M.P.), Irti, Nichilismo giuridico, 3 edizione, Laterza, Roma- Bari, 2005, 7. o. 22 Az összehasonlító jog ún. Trento-i Tézisei közelebbről a 3. Tézis szerint a különböző jogi megoldások párhuzamos bemutatása még nem jog-összehasonlítás; a Téziseket lásd pl. ( ).18 hasznosabb feladatnak tűnik, ha a valós gazdasági problémák 23 mentén beazonosított jogi kihívások elemzése során térünk ki egy-egy, az adott kérdést közvetlenül rendező, tárgyaló jogszabályhelyre, bírósági döntvényre, integrációs jogszabályra, szupranacionális eredetű puha jogforrásra (pl. OECD Modellegyezmény). Ennek keretében persze fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a pozitív jogi példákat a maguk szerves környezetében vizsgáljuk meg, attól ne szakítsuk el, hiszen elszigetelt jogi példát szinte mindenre (és mindennek az ellenkezőjére) lehet találni; a tudományos igényesség azonban megköveteli, hogy a gazdasági valósághoz a releváns jogi valóságot társítsuk, ne pedig jelentéktelen kivételeket. Az összehasonlítás tehát nem lehet teljes, ezért beszélünk mozaik jog-összehasonlításról, azzal, hogy a bemutatott mozaik darabkákból szerencsés esetben egységes tudományos kép áll össze. Ami az összehasonlítás nyersanyagát képező pozitív jogot illeti, a magyar és egyéb nemzeti vagy nemzetközi jogi megoldások, normák és bírói gyakorlat eredményei mellett fokozott figyelmet szentelünk a közösségi jognak. Ennek oka, hogy a közösségi jog progresszív, egyszerre fogható fel az európai jogok eredőjének, iránytű jének és kritikájának. Az európai jogharmonizáció módszerében a különböz ő jogi modellek elemzésére, összehasonlítására, kombinálására, továbbgondolására és a tagállamok közötti kölcsönös közvetítésére épül Kívülről vagy belülről A vállalat és a gazdasági társaság intézménye alapvetően két irányból vizsgálható: belülrő l vagy kívülről. A vállalat kívülről mint a piac egyik szereplője, belülrő l mint szervezet értelmezhet ő; hasonlóképpen, a társaság kapcsán kívülről első sorban jogalanyiságára, szerződés- és szerzőképességére, felelősségére vagyunk kíváncsiak, belülrő l pedig meg- és átalakulására, megszű nésére, szervezeti felépítésére, tagjaira és ügyvezetésére, ezek egymáshoz való viszonyára deríthet ő fény. Látni fogjuk, egyáltalán nem mindegy, hogy adott kérdést mely szemszögből kívánunk megvizsgálni, ső t, nem egy esetben éppen e szemszög 23 Mely problémákat a vállalat szemszögéből keressük és vizsgáljuk, nem állam-állam viszonylatban. Így pl. figyelmen kívül hagyunk olyan, egyébként igen fontos kérdéseket, mint pl. a társaságokra vonatkozó, extraterritoriális közjogi szabályozás (aminek legismertebb példája a 2002-es amerikai Sarbanes-Oxley Act, amely az USA és egyes európai államok között komoly, de végül feloldott feszültségeket generált). E megközelítés oka, hogy a vállalatcsoport számára puszta adottság, hogy mely állam szabja meg működése szabályait, s hogy ehhez más államok mit szólnak. A vállalat számára a lényeg, hogy mi a vele szemben végül is számon kérhető szabályozás tartalma. 24 Vö.: Benacchio, Az Európai Közösség magánjoga, Osiris, Budapest, 2003, 44. o.19 megválasztása a dönt ő : meddig vagyunk egy vállalaton belül, s mikor lépünk abból ki, meddig sorolhatók a formálisan önálló társaságok egyazon vállalatcsoporton belülre? 3. Vázlat Mindenekelőtt azokat az alapvető fogalmakat tisztázzuk, amelyek munkánk szűkebb tudományos keretét adják (I. Rész). Ezt követően térhetünk rá az érdemi kutatásokra. Mivel a gazdaság jogi elemzésére vállalkozunk, legelőbb témánk központi tartalmi fogalmát célszerű megvizsgálni: a II. Rész tárgya ezért a vállalkozás, ennek közgazdasági elméletei és jogi megragadása. A III. Részben a vállalkozást jogi formába öntő, klasszikus jogintézményt, a társaságot vesszük szemügyre. Ennek a két résznek a feladata tehát munkánk tartalmi és formai alapjainak lerakása és vázának a felhúzása. A IV. Részben a tartalom és a forma ütköztetésére kerül sor: megvizsgáljuk, hogy miként találkozik, csap össze és oldódik fel egymásban a vállalat (mint tartalom, mint tény) és a társaság (mint forma, mint jog) a vállalatcsoport jelenségében. Majd az utolsó részben az iránt érdeklődünk, hogy a transznacionális vállalat, illetve az azt alkotó jogalanyok miként szabályozhatók nemzetközi tényállásokban.20 I. RÉSZ Fogalmi keretek Egy tudományos munka tulajdonképpen nem más, mint az adott tudomány bizonyos fogalmainak a tudomány rendszerén belüli logikus használata, mégpedig azzal a céllal, hogy a szerző által nem egyértelmű jelentésűnek vélt fogalmakat egyértelművé tegyen, vagy épp ellenkezőleg, korábban egyértelműnek vélt fogalmakat illetően tudományos zavart keltsen 25. Mivel pedig minden tudományos munka véges, elengedhetetlen, hogy egyes fogalmakat, vagy azok meghatározásának módszerét a munka eleve adottnak vegye, s azokra építve bontsa ki azokat a fogalmakat, amelyeket tárgyául választ. Ennél fogva az alábbiakban lehetőség szerint az általánosabbtól a konkrétabb felé haladva írjuk körül a fejtegetéseink gerincét alkotó, később persze szükség szerint bővebben is kifejtésre kerülő fogalmakat, hangsúlyozva, hogy egyelőre nem definíciókat adunk, hanem azok majdani értelmezési tartományát vonjuk meg. 1. Rész és egész A filozófia egyik örök problémája a valódi szubjektum (vagy szubsztancia 26 ) kijelölése a világ egymással összefüggő, egyszerű vagy összetett jelenségei között, szubjektum alatt értve az önmagában és önmagánál fogva létező alanyt, a tulajdonképpeni létezőt, az igazi egységet, az 25 A végül is elkészült munka tudományos értékét tehát nem az fogja meghatározni, hogy a szerző honnan indult: a kiindulási pont kiválasztása a szerző abszolút diszkréciója, legfeljebb annak időszerűségét és rögzítésének precizitását lehet bírálni. Tudományon túli párhuzammal élve valamely műalkotás esetében sem lehet önmagában a művészi fikciót kritizálni, hanem csak annak művészi kibontását. Hasonlóképpen, a tudományos munka színvonalát sem az dönti el, hogy a szerző a rendelkezésére álló, többé-kevésbé egyenértékű, párhuzamos vagy konkuráló tudományos nézetek közül melyeket részesíti előnyben, hanem hogy a végül is felhasznált fogalmak tartalmilag mennyire logikusan kapcsolódnak egymáshoz, illetve hogy azokat a szerző miként gondolja tovább. 26 Arisztotelész filozófiájában a szubjektum (rossz latin fordításban: substantia) az első kategória, az, amiről valamit állítunk, lásd pl. Nyíri, A filozófiai gondolkodás fejlődése, 5. kiadás, Szent István Társulat, Budapest, 83. o. Több megjelenítése
Corporate Governance Questions In Business Law Dr. Kecskés András egyetemi tanársegéd Hétfő, 18.30 20.00 / 307 Nappali Kontakt óra AJSZNO42601 SZVN98601 - - Kredit 4 2 Félévi óraszám 30 30 Létszám 20 Szemeszter Részletesebben Molnár István János. A nemzetközi gazdasági kapcsolatok joga II.
Molnár István János A nemzetközi gazdasági kapcsolatok joga II. Molnár István János A nemzetközi gazdasági kapcsolatok joga II. A nemzetközi gazdasági kapcsolatok magánjoga Patrocinium Budapest, 2015 Részletesebben Jogi alapok TANTÁRGYI PROGRAM. Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam. 2011/2012. tanév I. félév
Jogi alapok Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam 2011/2012. tanév I. félév 1/5 Jogi alapok Valamennyi szak/levelező és Távoktatás tagozat/i. évfolyam 2011/2012 tanév I. félév A tantárgyat Részletesebben Gazdasági jog alapjai
I. évfolyam TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Gazdasági jog alapjai 2013/2014. I. félév TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Gazdasági jog I. Tantárgy jellege/típusa: Egységes üzleti alapozó modul Kontaktórák száma: Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári jogi Tanszék Novotni Alapítvány a Magánjog Fejlesztéséért Tudományos publikációs pályázat Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben A JOGOK GYAKORLÁSA ÉS A KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE
A JOGOK GYAKORLÁSA ÉS A KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE 1. A TÖRVÉNY CÉLJA, A POLGÁRI JOG ALAPELVEI A Ptk. célja, szabályozási köre Ptk. 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Vállalkozási jog ismeretek
II. évfolyam GM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jog ismeretek 2014/2015. II. félév 1 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák Részletesebben A német- és magyarországi társasági-, valamint személyi jövedelemadóztatás egyes gyakorlati aspektusai
A német- és magyarországi társasági-, valamint személyi jövedelemadóztatás egyes gyakorlati aspektusai RSM DTM Hungary Adótanácsadó és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. Főbb témák Személygépjárművek egyes gyakorlati Részletesebben dr. Verebics János publikációs jegyzéke 2006. szeptember Az elektronikus gazdasági kapcsolatok joga, HVG-Orac, Budapest, 2001.
A.) Monográfia, kommentár, kézikönyv dr. Verebics János publikációs jegyzéke 2006. szeptember Az elektronikus gazdasági kapcsolatok joga, HVG-Orac, Budapest, 2001. A hírközlés joga, Dashöfer Kiadó, Bp, Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben Általános áttekintés a jogforrások rendszeréről
Általános áttekintés a jogforrások rendszeréről Közjogi természető keretek: belsı nemzeti jogok engedélyezési rendje nemzetközi szerzıdések szokásjog Magánjogi keretek: szerzıdések jogszabályok jogszabálynak Részletesebben NEMZETKÖZI MAGÁNJOG 1. J1:NMJ (1)
NEMZETKÖZI MAGÁNJOG 1. J1:NMJ (1) Az előadások tematikája 1. A nemzetközi elemmel rendelkező tényállások elbírálásának különböző módszerei. Nemzeti jogok és nemzetközi jogviszonyok. 2. A nemzetközi kollíziós Részletesebben A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE
Dr. Gárdos István ügyvéd (Budapest) 1. ELŐZMÉNYEK A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE Egy időben jelent meg Kovács László Milyen jogi személy is az állam? című cikke és a Legfelsőbb Bíróságnak az Részletesebben Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete
Sulyok Tamás Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete PhD értekezés doktori tézisei I. A kutatási téma előzményeinek rövid összefoglalása: Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzetéről a kelet közép - Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Vállalkozási jogi ismeretek. tanulmányokhoz
III. évfolyam GM szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jogi ismeretek tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2015/2016) őszi félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Vállalkozási jogi ismeretek Tanszék: Részletesebben 1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvéről 1
ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 1 A törvény hatálya Törvénykönyvét (a továbbiakban: Mt.) érintő módosításokat tartalmaz. A törvény előkészítésére az Országos Részletesebben A nevelés eszközrendszere. Dr. Nyéki Lajos 2015
A nevelés eszközrendszere Dr. Nyéki Lajos 2015 A nevelési eszköz szűkebb és tágabb értelmezése A nevelési eszköz fogalma szűkebb és tágabb értelemben is használatos a pedagógiában. Tágabb értelemben vett Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag
Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag Tartalomjegyzék: Összetett ügyletek ÁFA-ban Külföldi vevő a magyar boltban A termék más tagállamba történő kiszállításának igazolása Angol Részletesebben Ferencz Jácint. Doktori értekezés
Ferencz Jácint Az atipikus munkaviszonyok komplex megközelítése Doktori értekezés Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Témavezető: Társ-témavezető: Dr. Hágelmayer Istvánné, CSc. Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI JOG 3.
KÖZIGAZGATÁSI JOG 3. MAGYAR KÖZIGAZGATÁSI JOG Különös rész..kiadó 2008. 1 KÖZIGAZGATÁSI JOG 3. Különös Rész Szerkesztette: DR. NYITRAI PÉTER TANSZÉKVEZETŐ, EGYETEMI DOCENS Szerzők: DR. CZÉKMANN ZSOLT TANÁRSEGÉD Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
5 Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék A magyar Országgyűlésre vonatkozó szabályozás alaptörvényi, törvényi és határozati házszabályi szinten 1 Bevezetés Bár Magyarországon az Részletesebben Gazdasági társaságok működéséhez kapcsolódó szerződések elkészítése
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia. 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád
II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád Megnyitó előadások Gárdos Péter, ügyvéd: A Ptk. az elmúlt év tükrében Az I. Wolters Kluwer Jogi Konferencián elhangzott, hogy Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011 évi CXCV törvény 41 (6) bekezdés, 50 (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011 évi CXCVI törvény 3 (1) 1 pontjának való megfelelésről I Törvény erejénél Részletesebben Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXII. (2004), pp. 393-392 A TERMŐFÖLDET ÉRINTŐ ELŐVÁSÁRLÁSI JOG EGYES KÉRDÉSEI LESZKOVEN LÁSZLÓ*
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXII. (2004), pp. 393-392 A TERMŐFÖLDET ÉRINTŐ ELŐVÁSÁRLÁSI JOG EGYES KÉRDÉSEI LESZKOVEN LÁSZLÓ* 1. Az elővásárlási jogról általában Az elővásárlási jog - alapuljon Részletesebben Néhány gondolat a projekt menedzsment kommunikációjához
Néhány gondolat a projekt menedzsment kommunikációjához avagy amiről a módszertanok nem írnak dr. Prónay Gábor 6. Távközlési és Informatikai Projekt Menedzsment Fórum 2003. április 10. AZ ELŐADÁS CÉLJA Részletesebben dr. Sziklay Júlia Az információs jogok kialakulása, fejlődése és társadalmi hatása doktori értekezés Tézisek
dr. Sziklay Júlia Az információs jogok kialakulása, fejlődése és társadalmi hatása doktori értekezés Tézisek Konzulens: Prof. Dr. Bihari Mihály és Ph.D. Balogh Zsolt György Budapest, 2011. 11. 10. I. A Részletesebben Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban
Grad-Gyenge Anikó Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben ÉRVÉNYTELENSÉG MEGTÁMADÁSI OKOK
ÉRVÉNYTELENSÉG DR. BARZÓ TÍMEA PHD EGYETEMI DOCENS, ÜGYVÉD EGÉSZSÉGÜGYI SZAKJOGÁSZ MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR POLGÁRI JOGI TANSZÉK 2014. 1 ALAPVETÉSEK FELEK CÉLJA: Kölcsönös és egybehangzó Részletesebben JOGÁSZ SZAK RÉSZIDŐS (LEVELEZŐ) KÉPZÉS I. ÉVFOLYAM 2014/2015/2. II. félév. JOGÁSZ SZAK RÉSZDIŐS (LEVELEZŐ) KÉPZÉS II. ÉVFOLYAM 2014/2015/2. IV.
JOGÁSZ SZAK RÉSZIDŐS (LEVELEZŐ) KÉPZÉS I. ÉVFOLYAM 2014/2015/2. II. félév Alkotmányjog I. Egyháztörténet Latinitás a jogtudományban II. Magyar állam- és jogtörténet Római jog II. Statisztika 03.20 15.00-19.00 Részletesebben 4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK
4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK Jogszabálytani ismeretek BEVEZETÉS A fejezetben a legfontosabb jogszabálytani ismeretek kerültek feldolgozásra: a társadalmi normák sajátosságai, a jog fogalma, a jogi normák Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ VÁLLAKOZÁSOK JOGI ISMERETE. tanulmányokhoz
III. évfolyam GM szak BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ VÁLLAKOZÁSOK JOGI ISMERETE tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2014/2015) I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Vállalkozások jogi ismerete Tanszék: Közgazdasági Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS Vj 185/2006/24. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Axiál Javító, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további Részletesebben Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében
Országos Bírósági Hivatal Mailáth György Tudományos Pályázat Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében Közjogi, munkajogi és EU szekció 10. téma Jelige: Progressio 2014. TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS Részletesebben A FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁSOK EGYES VITÁS KÉRDÉSEI I. A CSŐDELJÁRÁS A P ÉCSI Í TÉLŐ TÁBLA P OLGÁRI K OLLÉGIUMA. 2010.El.II.C.17.
2010.El.II.C.17. A P ÉCSI Í TÉLŐ TÁBLA P OLGÁRI K OLLÉGIUMA A FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁSOK EGYES VITÁS KÉRDÉSEI I. A CSŐDELJÁRÁS BEVEZETÉS A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi Részletesebben A bizalmi vagyonkezelési jogállás és a bizalmi vagyonkezelés megszűnési okairól 1
135 Miczán Péter Polgári Jogi Tanszék Témavezető: Menyhárd Attila egyetemi tanár A bizalmi vagyonkezelési jogállás és a bizalmi vagyonkezelés megszűnési okairól 1 A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. Részletesebben A vezetői felelősséggel kapcsolatos megállapítási per ( wrongful trading
A vezetői felelősséggel kapcsolatos megállapítási per (wrongful trading) lehetséges hatásai a vétkes gazdálkodással elkövetett csődbűncselekmény miatt indult büntetőeljárásokra A vezető tisztségviselő Részletesebben Biztosan felkészült egy transzferár ellenőrzésre? Változó NAV ellenőrzési gyakorlat, növekvő kockázatok. Szigorodó adatbázis-szűrési szabályok
2015 Biztosan felkészült egy transzferár ellenőrzésre? Változó NAV ellenőrzési gyakorlat, növekvő kockázatok Szigorodó adatbázis-szűrési szabályok TransferPricingServices Komplex transzferár szolgáltatások Részletesebben ü g y v é d i i r o d a
ügyvédi iroda Az iroda Dr. Bittera Csaba és dr. Tóth Péter partnerek különféle profilú ügyfélkörnek nyújtott jogi szolgáltatással több, mint egy évtizedes széleskörű tapasztalatra tettek szert számos különböző Részletesebben MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL AZ ÁFÁ-RA
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KÜLGAZDASÁGI SZAK Levelező Tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben JOGI SZEMÉLYEK A GAZDASÁGI FORGALOMBAN
Fézer Károlyi Petkó Törő JOGI SZEMÉLYEK A GAZDASÁGI FORGALOMBAN Debrecen, 2016. Szerzők DR. FÉZER TAMÁS, PHD DR. KÁROLYI GÉZA, PHD DR. PETKÓ MIHÁLY, PHD DR. TÖRŐ EMESE, PHD III/3-4., IV., VI., VII/1-3.,5. Részletesebben Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez
ÖRT Szakmai Fórum 2008. szeptember 9., Budapest Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez Új fogyasztóvédelmi szabályok Az Országgyűlés 2008. június 9-én elfogadta: A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen Részletesebben SZAKDOLGOZAT KÉSZÍTETTE: SZABÓ ZSÓFIA
SZAKDOLGOZAT KÉSZÍTETTE: SZABÓ ZSÓFIA 2015 Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi Tanszék SZAKDOLGOZAT A VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉSEK AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVBEN Készítette: Szabó Részletesebben PhD ÉRTEKEZÉS. Szabó Annamária Eszter
PhD ÉRTEKEZÉS Szabó Annamária Eszter MISKOLC 2009 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR DEÁK FERENC ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA Szabó Annamária Eszter A kulturális örökség joga (PhD értekezés Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben v b arbiter ex compromisso m y m. A
B ó Á m A m v - b y m m j m v v, A v m y bb y ó j - j v ó ó j v m v -, m y v j bb mó j y y. A m v b v - m m j, y j m m, m m y v. 1 A v b b m m j - m y, y m j m m - y óm j y v. T bb u ó y vb v b ó j j u Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben Pályázat benyújtásához. A jelen nyilatkozatot nem kell kitöltenie a következő szervezeteknek:
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) 1. pontjának való megfelelésről Pályázat benyújtásához I. Részletesebben A közigazgatási jogviszony. A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai
A közigazgatási jogviszony A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai A közigazgatási jogviszony fogalmához úgy juthatunk el, ha elsőként tisztázzuk a jogviszony általános fogalmát, majd ezt a közigazgatás Részletesebben A jogi felelősség jogelméleti kérdései. A 2015 április 29-i előadás anyaga.
A jogi felelősség jogelméleti kérdései. A 2015 április 29-i előadás anyaga. 1/ A jogi felelősség jogelméleti kérdései. A 2015 április 29-i előadás anyaga. Áttekintő vázlat I: A felelősség mint társadalmi Részletesebben Támogató döntéssel, támogatási szerződéssel/okirattal rendelkező pályázók esetén
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) 1. pontjának való megfelelésről Támogató döntéssel, támogatási Részletesebben Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató
Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató Tisztelt Lektor Úr/Asszony! Egy tudományos dolgozat bírálatára szóló felkérés a lektor tudományos munkásságának elismerése. Egy folyóirat szakmai reputációja jelentős Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
III. évfolyam GM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jog ismeretek 2014/2015. I. félév 1 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák Részletesebben Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén
Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén RSM DTM Hungary Adótanácsadó és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. A téma Részletesebben Közigazgatási Jog 1. Magyar Közigazgatási Jog Általános Rész I.
Közigazgatási Jog 1. Magyar Közigazgatási Jog Általános Rész I. Miskolci Egyetem ÁJK Államtudományi Intézet Közigazgatási Jogi Tanszék 2012 1 2 Szerkesztette: PROF. DR. TORMA ANDRÁS intézetigazgató egyetemi Részletesebben A kis értékű tulajdonsértések kezelésének néhány kérdése büntetőjogi nézőpontból
MTA Law Working Papers 2015/15 A jogrendszer mint a gazdasági fejlődés infrastruktúrája sorozat A kis értékű tulajdonsértések kezelésének néhány kérdése büntetőjogi nézőpontból Ambrus István Magyar Tudományos Részletesebben POLGÁRI JOGI KODIFIKÁCIÓ. Tartalomjegyzék
V. ÉVFOLYAM 5. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok Az engedményezésre vonatkozó szabályok újragondolása a nemzetközi gyakorlat tükrében Gárdos Péter / 3 Az állam kártérítési felelõssége a közösségi jog megsértése Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben benke.gabor@yahoo.de Dr. Bereczky Dániel Dr. Barborják Zoltán
Dr. Benke Gábor LL.M., S.J.D. Dr. Benke Gábor kiterjedt nemzetközi kapcsolatokkal és jelentős bank- és pénzügyi jogi tapasztalatokkal rendelkezik. Külön kiemelendő közösségi jogi, valamint a versenyjog Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben TANTÁRGYI PROGRAM 2011-12. tanév őszi félév
TANTÁRGYI PROGRAM 2011-12. tanév őszi félév Tantárgy megnevezése: Tantárgy kódja: GAZDASÁGI JOG ÉS KÖZIGAZGATÁSTAN ALAPJAI GJKA1K0MEMT Kontaktórák száma: Elmélet: 3 Gyakorlat: 0 Összesen: 3 Vizsgajelleg: Részletesebben PhD értekezés. dr. Reiterer Zoltán
PhD értekezés dr. Reiterer Zoltán Miskolc 2016 1 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR AZ ÉLELMISZERLÁNC KÖZIGAZGATÁSI JOGI SZABÁLYOZÁSA PhD értekezés Készítette: dr. Reiterer Zoltán okleveles jogász Részletesebben Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI. PhD értekezés tézisei
Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI PhD értekezés tézisei MISKOLC 2012. I. A KUTATÁSI FELADAT ÖSSZEFOGLALÁSA, A KUTATÁS CÉLKITŰZÉSEI Részletesebben Az üzletrész-átruházási szerződésről
Pintér Attila Az üzletrész-átruházási szerződésről 1. Bevezetés A napi gyakorlatban számtalanszor kötnek a felek üzletrész-adásvételi szerződést, jogviszonyukra pedig a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. Részletesebben 1.Tények 1. 2. Pertörténet
Hollán Miklós A Legfelsőbb Bíróság döntése az Agrobank ügyben Az előny jogtalanságáról államilag támogatott hitelezéssel kapcsolatos vesztegetés esetén * Hivatalos hivatkozás: Legf. Bír.Bf.III.170/1998/5. Részletesebben PH.D ÉRTEKEZÉS TÉZISEI DARÁZS LÉNÁRD: KONZULENS: DR. KISFALUDI ANDRÁS EGYETEMI TANÁR
PH.D ÉRTEKEZÉS TÉZISEI V E R T I K Á L I S DARÁZS LÉNÁRD: K A R T E L L E K KONZULENS: DR. KISFALUDI ANDRÁS EGYETEMI TANÁR ELTE ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR BUDAPEST, 2006 BEVEZETŐ GONDOLATOK ÉS PROBLÉMAFELVETÉS Részletesebben kommentárjához 1. Chronowski Nóra Drinóczi Tímea
Chronowski Nóra Drinóczi Tímea kommentár Az Alkotmány kommentárjához 1. 2009-ben, a rendszerváltó alkotmányozás kezdetének huszadik évfordulóján jelent meg Jakab András szerkesztésében, a Századvég Kiadó Részletesebben Emberi jogok és szociális munka modul
Emberi jogok és szociális munka modul TÁMOP-5.5.4-09/2-C-2009-0006 Útitársak projekt Készítette: Dr. Egresi Katalin 2011. június 1 TARTALOM Tartalom A MODUL MEGVALÓSÍTÁSÁNAK ELŐFELTÉTELEI... 3 1. Előzetes Részletesebben TANULMÁNY A BÍRÓSÁGOK KÖZÉRDEKŐ ADATOK KÖZLÉSÉNEK GYAKORLATÁVAL KAPCSOLATBAN VÉGZETT KUTATÁSRÓL
TANULMÁNY A BÍRÓSÁGOK KÖZÉRDEKŐ ADATOK KÖZLÉSÉNEK GYAKORLATÁVAL KAPCSOLATBAN VÉGZETT KUTATÁSRÓL TARTALOMJEGYZÉK BEVEZETÉS...3 A BÍRÓI HATALOM ÁTLÁTHATÓSÁGA...3 A NYILVÁNOSSÁG ALAPELVE...5 SAJTÓNYILVÁNOSSÁG Részletesebben A kutatás-fejlesztés minősítése a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában
A kutatás-fejlesztés minősítése a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában dr. Németh Gábor igazgató Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Innovációs és Tájékoztatási Központ Dunaharaszti, 2012. március 22. Részletesebben Varga István A választottbíráskodás elfogadottságának alakulása Magyarországon: Privatizált bíráskodás és állami érdekek
Varga István A választottbíráskodás elfogadottságának alakulása Magyarországon: Privatizált bíráskodás és állami érdekek I. A választottbíráskodás elfogadottságának rétegei és jelentősége Mind az alternatív Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA GAZDASÁGI IGAZGATÁS Jegyzet Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Gazdasági igazgatás A tananyagot megalapozó tanulmány megalkotásában közreműkött: Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben az európai fizetési meghagyásról szóló rendelet alkalmazásához
Gyakorlati útmutató az európai fizetési meghagyásról szóló rendelet alkalmazásához Európai Igazságügyi Hálózat polgári és kereskedelmi ügyekben Tartalomjegyzék 2 I. Bevezetés: Az európai polgári eljárás........................................................................................4 Részletesebben Fábián Ferenc. Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből
Fábián Ferenc Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben Vidékfejlesztési sajátosságok, adaptálható megoldások a svájci vidékfejlesztési gyakorlat alapján
Bevezetés Vidékfejlesztési sajátosságok, adaptálható megoldások a svájci vidékfejlesztési gyakorlat alapján Dr. Finta István A vidéki területek fejlesztésének sajátosságai (a területfejlesztéstől részben Részletesebben Egyetemi doktori (PhD) értekezés tézisei A FELELŐSSÉG KÉRDÉSEI AZ UTAZÁSI SZERZŐDÉSEK ÉS UTASJOGOK KÖRÉBEN. Dr. Zoványi Nikolett
Egyetemi doktori (PhD) értekezés tézisei A FELELŐSSÉG KÉRDÉSEI AZ UTAZÁSI SZERZŐDÉSEK ÉS UTASJOGOK KÖRÉBEN Dr. Zoványi Nikolett Témavezető: Dr. Szikora Veronika, Ph.D egyetemi docens DEBRECENI EGYETEM Részletesebben 54 344 02 0000 00 00 Mérlegképes könyvelő Mérlegképes könyvelő
z Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben A MAGYAR HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSÁNAK ÉS VEZETÉSÉNEK IDŐSZERŰ JOGI ÉS IGAZGATÁSI PROBLÉMÁI
Dr. Kádár Pál ezredes A MAGYAR HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSÁNAK ÉS VEZETÉSÉNEK IDŐSZERŰ JOGI ÉS IGAZGATÁSI PROBLÉMÁI DOKTORI (PHD) ÉRTEKEZÉS Tudományos témavezető: Prof. Dr. TORMA András CSc intézetigazgató, egyetemi Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben Mitől függ a pernyertesség? - Naprakész esetek az adóperek gyakorlatából. Dr. Harcos Mihály
Mitől függ a pernyertesség? - Naprakész esetek az adóperek gyakorlatából Dr. Harcos Mihály 1. eset: A szokásos piaci ár Luxemburgi társaság kölcsön kamat (BUBOR + 1,95%) Magyar társaság A társaság a transzferár-nyilvántartásában Részletesebben POLGÁRI KOLLÉGIUM. Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok ÍH 2012/1/39. A vezető tisztségviselői megbízatás automatikusan nem hosszabbodik meg, ahhoz Részletesebben VÁLLALATI JOG. rsasági jog alapjai. Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) Oktatási segédlet
VÁLLALATI JOG Oktatási segédlet Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) dr. Verebics János, PhD, egyetemi docens BME GTK Üzleti jog tanszék Budapest, 2013. Részletesebben Hogyan kerül(jön) az e-könyv a könyvtárba?*
KONFERENCIÁK Hogyan kerül(jön) az e-könyv a könyvtárba?* Napjaink egyik legnagyobb könyvtárszakmai kihívását az e-könyvek okozzák, egész pontosan az a kérdés, hogyan lehetne szolgáltatni e-könyvet a könyvtárban Részletesebben Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27.
Szerződésszeg sszegés, s, előrel reláthatóság, kártérítési felelőss sség g az új Ptk.-ban I. részr Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27. dr. Verebics János, PhD egyetemi docens, BME GTK Üzleti Részletesebben 22/2009. (X. 16.) PM RENDELET
22/2009. (X. 16.) PM RENDELET A SZOKÁSOS PIACI ÁR MEGHATÁROZÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ NYILVÁNTARTÁSI KÖTELEZETTSÉGRŐL HATÁLYOS: 2010.01.01 2011.12.31 A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. Részletesebben ERSTE TARTÓS HOZAMVÉDETT ZÁRTVÉGŰ SZÁRMAZTATOTT BEFEKTETÉSI ALAP 1.
Az ERSTE TARTÓS HOZAMVÉDETT ZÁRTVÉGŰ SZÁRMAZTATOTT BEFEKTETÉSI ALAP 1. kezelési szabályzata Alapkezelő: Letétkezelő: Forgalmazó: Erste Alapkezelő Zrt. ERSTE Bank Hungary NyRT. Erste Befektetési Zrt. Hatályba Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-25/2008/7. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Autó Triplex Kft. (Budapest) kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére Részletesebben L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa
L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa Várnay Ernő Az Európai Bíróság ítélete a Magyarország kontra Szlovákia ügyben* Sólyom László uniós polgár és/vagy államfő? Hivatalos hivatkozás: Részletesebben KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETÉNEK KUTATÁSI JELENTÉSEI 79.
KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETÉNEK KUTATÁSI JELENTÉSEI 79. KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZET Igazgató: Spéder Zsolt Készítették: Gellérné Lukács Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
de lege lata
Bíróság
Pf. 1192
Bíróság


text:
KAPASZKODJ BANKÁR - AVAGY A VÁRATLAN FORDULAT - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Először nem hittem a szememnek akkor, amikor a mellékletben látható, az ügyfelemnek címzett, de részemre is megküldött, ERSTE Bank Hungary Zrt által 2014. május 16-án írt „Elszámolási javaslat” tárgyú levél 2. oldalán olvasható alábbi szövegrészt olvastam:
„Az elszámolás alapja az, hogy a semmisségi okot kiküszöböljük, azaz olyan helyzetet szimuláljunk, mintha az ügylet során nem történt volna a szerződés rögzítetten túl kamatemelés. Ez azt jelenti, hogy az elszámolásban végig az induló, azaz a kamatemeléseket nem tartalmazó részletezést mutatunk ki.”
Egy olyan jogerős ítélettel befejeződött peres ügy utáni rendezésre vonatkozóan közölte ezt az ERSTE, mely jogerős ítélet szerint a szerződésnek következő szerződési feltétele semmis:
„A Bank a kölcsön ügyleti kamatlábát a kamatperiódus forduló napján, késedelmi kamatát az egyes ügyleti évek forduló napján jogosult egyoldalúan is megváltoztatni. A Bank a kamatnak és kezelési költségnek az Adós számára kedvezőtlen változtatására akkor jogosult, ha a tőke és pénzpiaci kamatlábak emelkedése a Bank forrásköltségeinek a változása ezt szükségessé teszi.
Az ügyleti kamatlába, kezelési költség és késedelmi kamat mértékének Adósra kedvezőtlen módosításáról a Bank az Adóst a kamat- és kezelési költség változás időpontját megelőző 15. azaz tizenötödik napig a Hirdetmény útján köteles értesíteni.
Ezen túlmenően a kamat és kezelési költség és a késedelmi kamat változásáról a Bank az Adóst a módosítás hatályba lépést követően Hirdetményben értesíti.”.
Az ítélet indokolása szerint azért semmis, mert
„…a keresettel támadott, egyoldalú szerződés módosítással kapcsolatos kikötés ellenőrizhetetlen, a számonkérésre alkalmatlan a szükséges feltételeket és korlátokat rögzítő szabályozás hiányában az alperes javára indokolatlan és egyoldalú előnyt biztosított, egyúttal a felperes terhére indokolatlan és egyoldalú hátrányt idézett elő, a szerződésből eredő jogok, kötelezettségek egyensúlyának a jóhiszeműség és a tisztesség követelményébe ütköző eltolódását eredményezte, továbbá a Kormányrendelet 1. § 1. bekezdés a pontja szerint is tisztességtelennek volt tekinthető.
A per tárgyát képező kikötés a Ptk.209. § 1. bekezdése szerint tisztességtelennek minősült, annak jogkövetkezménye a Ptk. 209/A § 2. bekezdése szerint a – relatív – semmisség volt.”
Ezek ellen a megállapítások ellen az ERSTE Bank nem aprehendált, nem terjesztett elő felülvizsgálat kérelmet a Kúria felé, hanem végre egyszer az életben tisztességesen járt el. Az általa diktált szerződési feltételnek érvénytelenségét a leírt okokból elismerte.
Más kérdés az, hogy a kényszer vitte rá az ERSTE-t erre az elismerésre azért, mert észlelte azt, hogy ezek után a közjegyzői záradékolással indítandó végrehajtási eljárás lefolytatása nem lehetséges, ha pedig rendes bíróság előtt kívánja követelését az adóssal szemben érvényesíteni, a rendes bírósági eljárásban rendkívül nehéz helyzetbe kerül az adóssal szemben.
Feltehetőleg már korábban is számolt azzal, hogy a peremben kérelmezettek szerinti szerződési feltétel érvénytelenségének bírósági megállapítását követően nem kerülheti el az adósoknak is megfelelő rendezését a szerződéseknek, de bízott abban, hogy kormányzati segítséggel még tovább sanyargathatja az adósokat akár még évekig is. Illetve Járai Zsigmondot idézve korábban bíztak abban, hogy egy ország tragédiáját előidéző tisztességtelen magatartásukat leplezni tudják.
Most jutottak el oda az ERSTE-nél, hogy ez így nem megy tovább, az Ítélőtáblák előtt számolatlanul csak ők lehetnek a vesztesek, a pernyertes adósoktól pedig még reményük sem lehet arra, hogy további peres eljárás nélkül követelőzzenek, és ennek eredménye a részemre is megküldött levél.
Az általam kezdeményezett peres eljárásoknak törvényes, tehát kereseti kérelem szerinti jogerős befejezése után a Fővárosi Ítélőtábla által hozott másik határozatának alábbi indokolása mutat rá az ERSTE által is észlelt probléma lényegére:
„A tisztességtelen feltétel kihagyása utáni szerződés teljesíthetőségét érintő uniós jog általi objektív értékelés és az érvénytelenség jogkövetkezményeinek megállapodással történő rendezése egyaránt megköveteli, hogy a szerződés sorsa a Ptk. 209. §-ára alapított perben eldőljön. Ha ugyanis a tisztességtelen feltételek kihagyásával is teljesíthető a szerződés, a feleknek az érvénytelenség jogkövetkezményeit nem kell , és nem is lehet levonniuk, mert a szerződés már nem tartalmaz érvénytelen rendelkezést.
Ha viszont – teljesíthetetlensége folytán – az egész szerződés megdőlt, az érvénytelenség jogkövetkezményeinek levonása körében a szerződés esetleges érvényessé nyilvánítása nem járhat a szerződés részét képező egyéb tisztességtelen feltétel érvényessé nyilvánításával.
Ebből következően a Ptk. 209. §-ára alapított perekben nem érvényesül a kereseti kérelemhez kötöttség elve abban a vonatkozásban, hogy a bíróság kizárólag a felperes által megjelölt szerződési feltétel tisztességtelenségét vizsgálhatná. Ebben az esetben ugyanis nem tudna eleget tenni a Bíróság által megfogalmazott, az előbbiekben ismertetett, a 6. cikk 1. bekezdésében foglalt jogkövetkezmény elérésére vonatkozó és az Irányelv 7. cikkéből is következő kötelezettségének. A nemzeti eljárási jogszabályokat a C-397/11. számú „Jőrös-Aegon” ügy 52. pontjának megfelelően az uniós jog hatékony érvényesülését elősegítő módon kell alkalmazni. A fogyasztói szerződés feltételeinek hivatalbóli vizsgálatának uniós jogi kötelezettsége a Pp. szabályaival az alapelvi rendelkezések a következőkben kifejtett értelmezésével egyeztethető össze.
Az Irányelv hatékony alkalmazása csak akkor valósulhat meg, ha a nemzeti bíróság a per tárgyát képező szerződés egészét hivatalból vizsgálja, és ha abban valamely feltételek tisztességtelenségét észleli, a fogyasztót nyilatkozatja arról, hogy kíván-e további feltételek tisztességtelenségére is hivatkozni.”
Tehát a probléma lényege abban van, hogy az ERSTE által immár nem vitatottan érvénytelen feltételei a banki egyoldalú szerződésmódosítási lehetőség kihagyásával teljesíthető-e a szerződés, vagy sem. Az Ítélőtáblai indokolás rámutat arra, hogy ennek eldöntése során figyelembe kell venni a kereseti kérelemtől függetlenül azokat a szerződési feltételeket, melyek a teljesíthetőség további akadályait jelenthetik, és csak azért, hogy az egész szerződés érvényessé válhasson, nem lehet az egyes szerződési feltételek érvénytelenségének megállapítása során megengedőnek lenni.
Alapvető ellentmondás ezek után az ERSTE levelében írtak és álláspontom között abban van, hogy az ERSTE azt szeretné elérni, hogy az általa diktált, kamat és kezelési költségek változtathatóságára vonatkozó tisztességtelen szerződési feltételek kihagyásával legyen állandó a szerződésben meghatározott kamatláb a futamidő alatt, míg nekem álláspontom az, hogy a bíróság csak azt állapította meg, hogy a kamatperiódusonként változtatható kamat és kezelési költség szerződésben megfogalmazott szerződési feltételei érvénytelenek, ellenben a változtatásnak törvényes feltételeit meg lehet és meg kell határozni ahhoz, hogy a szerződés teljesíthető legyen.
Amennyiben a felek változtatható kamat és kezelési költségben állapodtak meg, akkor a feleknek egybehangzó akaratnyilvánítását a szerződés tartalmából kiindulva nem lehet figyelmen kívül hagyni csak azért, mert az ERSTE képtelen volt szerződéskötéskor tisztességes szerződési feltételeket a kamatváltoztatási lehetőséghez meghatározni.
Megkerülhetetlen számomra a bankok által soha nem kifogásolt, bankok tevékenységét engedélyező PSZÁF-nak 2006-tól folyamatosan közreadott, adósokhoz címzett tájékoztatójában közöltek:
Maradjunk abban, hogy ezt a PSZÁF Közleményt hozzáértő szakemberek készítették, és amennyiben a bankok oldaláról az közölték az adósokkal figyelemfelhívásként, hogy amennyiben az adott deviza – CHF – kamata emelkedik, akkor emiatt nőhet a devizahitel kamata is, illetve azt is közölték, hogy a fizetendő kamat összege elsősorban a Svájci Nemzeti Bank, vagy az Európai Központi Bank alapkamatától függ, akkor ne legyen most az ERSTE csak azért szószegő, mert nem jött be az érvénytelenné nyilvánított szerződési feltételük alapján általuk számol haszon az adósok kárára.
Éppen a hozzám megküldött ERSTE levélben említett Kúriai jogegységi határozatból állapítható meg az, hogy a devizában nyilvántartott kölcsönszerződések alapján az adósok devizában adósodtak el, akkor most az ERSTE most ne arra spekuláljon, hogy az ebből fakadó árfolyamváltozás miatti jogosnak tűnő követelőzés mellett az eladósodást jelentő devizának kamatát változatlannak tekintse.
Miközben a 2008-as kamatszintekhez képest a CHF jegybanki alapkamata időközben 1/10-1/20-adra csökkent.
Ahogy mondani szokták, egyszer volt Budán kutyavásár. Egyszer be lehetett csapni az adósokat a tisztességtelen szerződési feltétellel, most ez a kamatállandósággal kapcsolatos banki trükk nem fog beválni.
Visszatérve az Ítélőtáblai
közlésre, fentiek alapján immár be kell látni azt, hogy nincs az a Kormány egy demokratikus jogállamban, amelyik a pereimben érvényesített, egyoldalú szerződésmódosítási feltétel érvénytelenségét megállapító jogerős ítélet után teljesíthetővé tudja tenni bármiféle jogszabályalkotással a bankok által diktált kölcsönszerződést.
Hiszen a Ptk. alábbi rendelkezése szerint
hiába vált a kamat és kezelési költség vonatkozásában teljesíthetetlenné a szerződés vitatott szerződési feltételek érvénytelenítését követően, szó sem lehet arról, hogy a fogyasztó érdekében bárki a semmiségre hivatkozzon. És az erre vonatkozó törvényi korlátozás folytán eljutottunk egy részben teljesíthetetlen és nem semmis kölcsönszerződéshez.
Ehhez az állapothoz természetesen ragaszkodom, azaz nem vitatom azt, hogy a tőketartozást a bank az adóstól követelje, de a kamat, vagy kezelési költségből egy forintot sem áll módjában teljesíthetetlenség okából követelni.
Ha jó ez az ERSTE-nek, akkor nekem különösen jó, de szerintem inkább egyikünknek sem jó.
A bankok részéről elsősorban azért nem jó, mert ha ez az állapot így marad, akkor soha egyetlen forintot nem kapnak kamat, vagy kezelési költség címén, míg az adósok részéről elsősorban azért nem jó, mert az évek óta tartó tisztességtelen kormányzati tevékenység ezzel a problémával kapcsolatosan állandó rettegésben tartja az adósokat. Folyamatosan attól tarthatnak, hogy vajon milyen újabb „adósmentés”-nek nevezett átverés fogja az árfolyamrögzítéshez hasonlóan őket nyomorba dönteni.
Illetve az adósok soha nem akartak tisztességtelen szerződést, vagy szerződési feltételt kötni. Akarnak kamatot is fizetni, de csak annyit, amiben és ahogy megállapodtak.
Folyamatosan a lengyel példa jár a fejemben, mellyel Lengyelországban úgy oldották meg a problémát, hogy az általam támogatott kamatváltoztatási szisztémát figyelembe véve a lengyel adósok évek óta 1/3 kamatot és kezelési költséget fizetnek a magyar viszonyokhoz képest.
Ugyanakkor a hozzám most érkezett ERSTE levél az elismeréssel szerintem mérföldkő a probléma megoldásában. Úgy gondolom, hogy ezek után nagyon közel állunk ahhoz, hogy egyezség formájában ebben a lehetetlen jogi helyzetben megoldást találjunk.
Soha nem gondoltam arra, hogy képes leszek olyan emberekkel egy asztalhoz ülni, akiknek társasága annyi fájdalmat és halált okozott hazámnak, mint a mostani, hazánkban tevékenykedő bankok.
Most mégis arra gondolok, hogy nem lenne haszontalan mondjuk az ATV-nél egy olyan egy órás műsort összehozni egyenes adásban, mint amilyenre tegnap előtt ott sor került. Általam és az ERSTE Bank felkészült jogászának egyezségkeresése céljából.
Nincs szükségem a riporteren és kettőnkön kívül mások jelenlétére, az ötletelésnek és az önmaga mutogatásnak lejárt az ideje.
Ami pedig számomra nagyon kedves ügyfeleimet illeti, soha nem juthatott volna náluk nélkül a devizában nyilvántartott kölcsönszerződés miatti ügy a reményeim szerinti egyezségkötési lehetőség közelébe akkor, ha ők nincsenek. Ha sok ezer társukhoz hasonlóan szótlanul várták volna kicsiny gazdaságuk banki kivégzését.
Ügyfeleim tették azt, amit egy önérzetes magyar embernek őseire is tekintettel tenni kell. Zokszó nélkül akár többszáz kilométert utaztak el hozzám, majd több órás várakozás után adtak kapkodva megbízást nekem azért, mert ugy érezték, hogy ezt kell tenniük.
Arra pedig gondolni lehetett, hogy az a nyomás, ami a bíróságokhoz érkező irgalmatlan mennyiségű pereknek elbírálása során a bankokra nehezedik oda vezet, ami az ERSTE levéllel kezdetét vette.
Nekik köszönök mindent, de remélem az otthonülők is köszönetet mondanak egyszer nekik.
Siófokon 2014. május 25. Léhmann György
Éva Nagy - A DEVIZAHITEL KAPCSÁN A BANKOK NEM TÁJÉKOZTATTÁK AZ ÜGYFELEKET A DEVIZAHITEL LÉNYEGÉRŐL, A VALÓS KOCKÁZATOKRÓL, ÉS EZZEL...

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
Kúria
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság