a hegyközségekről1
1. §2 Ez a törvény szabályozza a hegyközségek, a hegyközségi tanácsok és a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban együtt: hegyközségi szervezetek) megalakítását, szervezeti változását, megszűnését, önkormányzatuk szervezetét, működését, közcélú feladataikat, valamint az azok ellátásához szükséges jogosítványaikat.
2. §3 A törvény személyi hatálya a szőlészeti és borászati termelő-, illetve felvásárló-tevékenységet folytató természetes és jogi személyekre, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra terjed ki.
3. § (1)4 A hegyközség egy vagy több település termelői és felvásárlói által e tevékenységükhöz fűződő közös érdekeik előmozdítására, valamint az általuk előállított termékek származás-, minőség- és eredetvédelmére létrehozott köztestület.
(2)5 Szőlészeti és borászati termelő-, illetve felvásárló-tevékenység borvidéki településen csak hegyközség tagjaként folytatható, nem borvidéki településeken pedig csak akkor, ha a termelő, illetve a felvásárló eleget tett a külön jogszabály szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének.
4. §6 E törvény és e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletek alkalmazásában:
b) szőlészeti és borászati felvásárló (a továbbiakban: felvásárló): aki borszőlőt, mustot, illetve bort továbbfeldolgozás vagy továbbfeldolgozásra értékesítés céljából vásárol.
5. §7 (1) E törvény rendelkezései szerint hegyközséget kell alakítani a borvidéki településeken. A hegyközséget úgy kell megalakítani, hogy az annak működési területéhez tartozó borvidéki települések közigazgatási területén fekvő szőlőültetvények nagysága összesen legalább ötszáz hektár legyen, és ezek az ingatlanok legkevesebb tíz termelő használatában legyenek. Hegyközség csak ugyanazon borvidék települései részvételével alakítható.
(4) A (2) bekezdés szerinti kérelmet a közgyűlés (alakuló közgyűlés) által kijelölt személy nyújtja be az illetékes hegyközségi tanácshoz, amely a kérelmet közigazgatási határozatban bírálja el.
6. §8 (1) Új hegyközség megalakítása céljából minden érdekelt (termelő, önkéntes tag, felvásárló) köteles magát az ültetvénye fekvése, illetve a 26. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti tevékenysége szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél (a továbbiakban: jegyző) bejelenteni. A bejelentésnek tartalmaznia kell az érdekelt nevét (cégnevét), lakóhelyét (székhelyét, telephelyét), ültetvénye helyrajzi számát, területének nagyságát és használatának jogcímét.
(3) Az érdekeltek maguk közül előkészítő bizottságot választanak, s ezt a jegyzőnek bejelentik. A jegyző a bejelentkezettek adatait átadja az előkészítő bizottságnak.
(4) Az alakuló közgyűlés a határozatait — az alapszabály elfogadásáról hozott határozat kivételével — egyszerű szótöbbséggel hozza. A határozathozatalra egyebekben e törvény és — elfogadása után — az alapszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
10. § (1)9 Az alapszabály elfogadását követően a hegyközség székhelye szerint illetékes törvényszéknél kérni kell a hegyközség nyilvántartásba vételét. A hegyközség a bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre, az alapszabály elfogadásának napjára visszaható hatállyal.
(2)10 A bíróság a hegyközség nyilvántartásba vételéről szóló határozatát az agrárpolitikáért felelős miniszterrel is közli.
(3)11 A hegyközség nyilvántartásba vételére egyebekben az egyesületekre irányadó szabályokat kell alkalmazni.
a)12 a hegyközség elnevezését, székhelyét, valamint a hegyközséghez tartozó települések nevét,
(2) A névjegyzéket — a hegyközség megalakulását követően — ki kell egészíteni a tag szőlejének fajtaösszetételére és korára, előző évi termésére, illetve a tag által a hegyközség működési területéről előző évben felvásárolt szőlő és bor mennyiségére vonatkozó adatokkal.
d)13 döntés egyesülés, szétválás, körhegybíróság alakítása (csatlakozás, kiválás), valamint önkéntes tagságot vállalók felvételének kérdésében,
(3)15 A közgyűlést az alapszabályban meghatározott időközönként, de évente legalább egy alkalommal össze kell hívni. Ha a hegyközségnek nem kell választmányt létrehoznia [15. § (2) bekezdés], legkevesebb évi három közgyűlést kell tartani.
(4)16 Az alapszabály közgyűlés megtartása helyett részközgyűlések tartását írhatja elő, ha a hegyközségi tagok száma vagy a tagok lakóhelye vagy más, az alapszabályban meghatározott szempont ezt indokolja. A részközgyűlési körzeteket, valamint a részközgyűlések megtartásának helyét az alapszabályban kell megállapítani. A különböző helyre és időpontra is összehívható részközgyűléseket azonos napirenddel kell megtartani.
(5)17 A közgyűlés döntését a részközgyűléseken leadott szavazatok összesítésével a választmány állapítja meg. Az így meghozott határozatot a tagokkal – az összesítést követő 15 napon belül – az alapszabályban meghatározott módon közölni kell. A részközgyűlésre egyebekben a közgyűlésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
14. §18 A közgyűlésen minden tagot egy szavazat illet meg. A közgyűlés időpontjáról minden tagot írásban kell értesíteni azzal a figyelmeztetéssel, hogy a közgyűlés a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes. A határozathozatal és a választás rendjét az alapszabályban kell meghatározni.
15. § (1)19 A közgyűlés a tagok közül az alapszabályban meghatározott létszámú választmányt, s ennek tagjai közül elnököt választ. A hegyközség elnöke egyben a választmány elnöke is.
(2)20 Harminc főt meg nem haladó taglétszám esetén csak elnököt kell választani. A választmány jogkörét ebben az esetben az elnök, a hegybíró (körhegybíró) és a közgyűlés által megbízott egy tag vagy az elnök és két megbízott tag együttesen gyakorolja.
(2)21 A választmány jár el a 41. § szerinti rendtartási ügyekben.
(3)22 A választmány az alapszabályban meghatározott gyakorisággal, de évente legalább két alkalommal ülésezik. Rendkívüli ülés bármikor összehívható. A választmány tevékenységéről évente beszámol a közgyűlésnek.
17. § (1)23 A hegyközségnek a közgyűlés és a választmány határozatainak végrehajtásáért, valamint a közigazgatási hatósági ügyek viteléért felelős tisztségviselője a hegybíró. A hegybíró e tisztségénél fogva tagja a választmánynak.
b)24 eljár a névjegyzékbe való felvétellel, illetve törléssel kapcsolatos ügyekben, vezeti a hegyközségi névjegyzéket,
d)25 eljár a hegyközség részére átadott közigazgatási hatósági ügyekben,
e)26 az e törvényben, valamint külön jogszabályban meghatározott módon a hegyközség által vezetett nyilvántartásokból adatot szolgáltat,
f)27 vezeti az ültetvénykatasztert, valamint a telepítések, kivágások nyilvántartását, és rendszeresen ellenőrzi az ültetvénykataszterben nyilvántartott területek állapotát, a nyilvántartott adatok valóságtartalmát,
g)28 ellátja a számára törvényben, valamint az alapszabályban meghatározott feladatokat,
h)29 az engedély nélkül telepített, illetve kivágott szőlőültetvényekről értesíti a növénytermesztési hatóságot.
(3)30 A hegybíró minden választmányi ülésen, illetve a 15. § (2) bekezdésében említett esetben minden közgyűlésen beszámol a tevékenységéről.
(4)31 A hegybírót pályázat alapján a választmány jelöli, és a közgyűlés választja meg. Választmány hiányában a jelölés is a közgyűlést illeti meg. Hegybíró csak olyan személy lehet, aki nem áll a 21. § (2) bekezdés szerinti kizáró ok hatálya alatt, legalább középfokú szőlészeti és borászati szakképzettséggel rendelkezik, valamint a közigazgatási alapvizsgát letette, vagy vállalja, hogy megválasztása esetén e vizsgát a hegyközség által meghatározott határidőn – de megválasztásától számított legkésőbb egy éven – belül leteszi. A határidő elmulasztása vagy sikertelen vizsga esetén a hegybíró foglalkoztatási jogviszonya megszűnik.
(5)32 A hegybírót munkájáért díjazás illeti meg.
(6)33 Egy személy legfeljebb 3 hegyközségnél (körhegybíróságnál) láthat el hegybírói (körhegybírói) feladatot.
17/A. §34 (1) A hegyközségek megállapodhatnak körhegybíróság alakításában, különösen akkor, ha bevételük nem elegendő ahhoz, hogy hegybírót alkalmazzanak. A körhegybíróság alakításáról, az ahhoz történő csatlakozásról és a kiválásról – a választmány előterjesztése alapján – a közgyűlés dönt. Körhegybíróságot legfeljebb három hegyközség alakíthat.
(3) A körhegybírósághoz csatlakozni, vagy abból kiválni – az érintett hegyközségek eltérő megállapodásának hiányában – a naptári év első napjával lehet. A kiválási vagy csatlakozási szándékról az érintett hegyközségeket legalább három hónappal korábban értesíteni kell.
(4) A körhegybírót – pályázat alapján – az érdekelt hegyközségek közgyűlései külön-külön megválasztják. A körhegybíró megválasztásához a leadott szavazatok többsége szükséges.
(5) A körhegybíró valamennyi érintett hegyközség választmányának tagja, amelyek ülésein, illetve a 15. § (2) bekezdésében említett esetben a közgyűléseken tevékenységéről beszámol.
(2) Az ellenőrző bizottság az eljárása során tett megállapításait javaslatával együtt írásban közli az érdekelt testülettel vagy tisztségviselővel; szükség esetén — az alapszabályban meghatározott módon — összehívhatja a közgyűlést.
(2)35 Nem lehet tisztségviselő,
c)36 aki büntetett előéletű,
d)37 aki a tisztségviselői tevékenységtől mint foglalkozástól eltiltó jogerős bírói ítélet hatálya alatt áll.
Az a) pontban foglalt kizáró feltétel a hegybíróra nem vonatkozik.
(4)38 Azt a tényt, hogy a (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti kizáró okok nem állnak fenn, a tisztségre jelölt személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja.
(5)39 A hegyközségi tanács a tisztségviselői megbízás időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a tisztségviselő büntetlen előéletű, és nem áll a tisztségviselői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából a hegyközségi tanács adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a tisztségviselő büntetlen előéletű-e, valamint hogy a tisztségviselői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
(6)40 A (4) és (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat
b) a hegyközségi tanács – tisztségviselői megbízatás esetén – a tisztségviselő megbízatásának megszűnéséig
(7)41 Ha a hegyközségi tanács a (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti kizáró ok fennállását a tisztségviselővel szemben az (5) bekezdés szerinti hatósági ellenőrzés során megállapítja, felhívja a közgyűlést, hogy a tisztségviselő megbízatását haladéktalanul vonja vissza. A tisztségviselő a kizáró ok fennállásáról szóló határozat kézbesítése napjától a tisztségéből fakadó jogait nem gyakorolhatja. A megszüntetést írásban, az ok megjelölésével kell közölni a tisztségviselővel.
A hegyközség szervezeti változása és megszűnése42
22. §43 (1) A hegyközség megszűnik
(2) Összeolvadás esetén az egyesülő hegyközségek megszűnnek, és vagyonuk, valamint közigazgatási jogosítványaik a létrejövő új hegyközségre mint jogutódra szállnak át.
(7) Az egyesülésben érintett hegyközségek közgyűlései az egyesülésről külön-külön, a jelen lévő tagok több mint felének szavazatával határoznak. A döntést követően az érintett hegyközségek egyesülési szerződést kötnek, amelyben megállapodnak az egyesülő hegyközségek birtokában lévő okiratok és adatok átadásáról, valamint vagyonuk rendezéséről.
23. §44 (1) A hegyközség több hegyközségre szétválhat, ha a szétválással létrejövő hegyközségek megfelelnek az 5. §-ban foglaltaknak. A szétválásról hozott közgyűlési határozatban rendelkezni kell a vagyon megosztásáról.
(3) A hegyközségek szétválása nem érinti tagjaik jogait és kötelezettségeit.
24. §45 Az összeolvadással létrejött hegyközség, illetve a szétválással létrejött hegyközségek alakuló közgyűlést tartanak, amelyre a 7–9. § rendelkezéseit a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) Az alakuló közgyűlés határozatképes, ha azon a tagok több mint 50%-a jelen van. Ha az alakuló közgyűlés nem határozatképes, az eredménytelen közgyűlést követő tizenöt napon belül új alakuló közgyűlést kell összehívni, amely határozatképes, ha azon legalább tíz tag megjelent.
26. §47 (1) A hegyközség tagja – lakóhelyétől (telephelyétől, székhelyétől) függetlenül –
(3) Hegyközségi tagságot vállalhat minden olyan személy, aki a hegyközség működési területén 1000 m2-nél nem nagyobb területen szőlőt művel (a továbbiakban: önkéntes tag).
27. §48 (1) A borvidéki településen a termelő, illetve a felvásárló hegyközségi tagsági viszonya, illetve a nem borvidéki településen a termelő, illetve a felvásárló nyilvántartásba vételi kötelezettsége annak a hónapnak az első napjával keletkezik, amelyben a tevékenységét megkezdi.
(2)49 A nem borvidéki településen termelő, illetve felvásárló személy köteles bejelenteni a hegyközségnek a nevét (cégnevét), lakóhelyét (székhelyét, telephelyét), adóazonosító jelét vagy adószámát, és az agrárpolitikáért felelős miniszter e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendelete szerinti egyéb adatokat, valamint ezen adatok változását a változást követő 15 napon belül.
(3) Új telepítésű szőlő esetén a termelő hegyközségi tagsági viszonya – amennyiben még nem tagja a hegyközségnek – a telepítési engedély jogerőre emelkedésével jön létre.
(4)50 A hegyközségi tag, illetve a nem borvidéki településen termelő, illetve felvásárló köteles a hegybírónak bejelenteni, hogy a termelő, illetve a felvásárló tevékenységével felhagyott, vagy a termelő a szőlőültetvény használatát másnak engedte át. A hegybíró a bejelentés alapján a tagsági jogviszony megszüntetéséről, ezzel összefüggésben a névjegyzékből való törlésről, illetve az adatszolgáltatási kötelezettség megszűnéséről határozatot hoz, amennyiben a termelőnek, illetve a felvásárlónak nincs járuléktartozása, illetve adatszolgáltatási kötelezettségének eleget tett.
(5) A termelő 30 napon belül köteles a hegybírónak bejelenteni, ha a szőlőültetvény művelésével felhagyott, az ültetvény tulajdonosának, illetve – amennyiben a termelő a tulajdonos volt – az új használó nevének és címének feltüntetésével.
(6)51 Az önkéntes tag bármikor kérheti írásban a névjegyzékből való törlését. A tagsági jogviszony ebben az esetben a kérelem benyújtásának napjával szűnik meg.
28. §52 (1) A hegyközségi tagsági viszonyt keletkeztető vagy megszüntető tényt az érdekeltnek – a nevének (cégnevének), lakóhelyének (székhelyének, telephelyének), adóazonosító jelének vagy adószámának megjelölésével – a névjegyzékbe való felvétel, illetve a törlés végett a hegyközségnél be kell jelentenie. A hegyközség bejelentés hiányában is eljár, ha a tagsági viszony keletkezéséről vagy megszűnéséről egyéb módon tudomást szerez.
(2) A hegyközségi tag köteles az (1) bekezdésben meghatározott adatai változását 15 napon belül bejelenteni a hegyközségnek.
(2)53 Természetes személy az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott tagsági viszonyból eredő jogait csak személyesen gyakorolhatja. Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jog képviselő útján is gyakorolható.
(3)54 Aki több hegyközségnek is tagja, tisztséget – a hegybíró kivételével – csak egy hegyközségben viselhet.
30. §55 (1) Származási bizonyítványt kizárólag a 3. § (2) bekezdése szerinti termelők, illetve felvásárlók kaphatnak abban az esetben, ha eleget tettek a hegyközségi járulék megfizetésére vonatkozó, illetve az adatszolgáltatási kötelezettségüknek.
(2) A szőlő termőhelyi kataszterében nyilvántartott szomszédos termőföldre elővásárlási, valamint elő-haszonbérleti jog illeti meg a hegyközségi tagot, ha ezen jogának érvényesítését megelőző 24 hónapban folyamatos hegyközségi tagsággal rendelkezett.
d)56 szőlőterületéről és szőlőtermeléséről nyilvántartást, értékesítésre szánt bor termeléséről, raktározásáról és forgalmazásáról, valamint bor tárolására alkalmas eszközeiről, tárolóteréről pincekönyvet vezessen;
e)57 a hegyközségnek külön jogszabályban rögzített tartalommal adatot szolgáltasson;
f)58
32. § (1)59 A hegyközségek borvidékenként hegyközségi tanácsot alakítanak. Amennyiben egy borvidéken csak egy hegyközség alakul meg, a hegyközségi tanácsot nem kell létrehozni, illetve a hegyközségi tanács megszűnik, és a hegyközségi tanácsi feladatokat a hegyközség, a titkári feladatokat pedig a hegybíró látja el.
(4)–(6)60
33. § (1)61 A hegyközségi tanács a tagjai közül igazgatóválasztmányt, s ennek tagjai közül elnököt, amennyiben szükséges alelnököt választ. Az ügyek viteléért felelős tisztségviselő a titkár, akit a hegyközségi tanács pályázat alapján nevez ki. A titkár személyére egyebekben a 17. § (4)–(6) bekezdésében a hegybíróra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
34. §62 A hegyközségi tanács ülésén tanácskozási joggal részt vesznek: a mezőgazdasági igazgatási szerv, a természetvédelmi hatóság, a borászati hatóság képviselője, továbbá a tanács működési területén lévő szőlészeti, borászati és kertészeti szakoktatási és kutatási intézmények, valamint szakmai érdekképviseleti szervezetek képviselői.
35. §63 (1) A hegyközségek országos szervezete a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: nemzeti tanács), amely a hegyközségi tanácsok egy-egy képviselőjéből áll, és a főtitkárral egészül ki.
(3) A nemzeti tanács a tagjai sorából elnökséget, ennek tagjai közül elnököt (alelnököt) választ. Az ügyek viteléért felelős tisztségviselő a főtitkár, akit a tanács pályázat alapján nevez ki. A főtitkár csak felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező személy lehet.
36. §64 A nemzeti tanács ülésén tanácskozási joggal részt vesznek az agrárpolitikáért felelős miniszter, a borászati hatóság, az országos szőlészeti-borászati oktatási, kutatási intézmények, valamint szakmai érdek-képviseleti szervezetek képviselői. A tanács ülésére meg kell hívni a napirend szerint érdekelt miniszter képviselőjét.
(4)65 A hegyközségi tanács, valamint a nemzeti tanács közigazgatási hatósági ügyben eljáró tisztségviselője, illetve ügyintézője csak olyan büntetlen előéletű személy lehet, aki a közigazgatási alapvizsgát letette, vagy vállalja, hogy kinevezése esetén a vizsgát a hegyközség által meghatározott határidőn – de kinevezésétől számított legkésőbb egy éven – belül leteszi. A határidő elmulasztása vagy sikertelen vizsga esetén a tisztségviselő, illetve ügyintéző munkaviszonya megszűnik.
b)66 gondoskodik – a helyi önkormányzattal együttműködve – a működési területéhez tartozó szőlők őrzéséről;
c)67 a számítógépes nyilvántartásában foglalt adatokat rendszerezi és összegezi, s azokat – egyedileg nem azonosítható módon – a hegyközségi tanácshoz továbbítja;
d)68 a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló törvényben feltüntetett közigazgatási szervek, valamint a borgazdálkodás körébe tartozó ellenőrzéseket végző szervezetek számára megkeresésre adatot szolgáltat;
e)69 szolgáltatásokkal és szaktanácsadással segíti tagjai gazdálkodását;
f)70 a szőlőtermelőnek a szőlőterületére, szőlőfajtáira, a tárgyévi termésmennyiségére és a szőlőfelhasználására vonatkozó adatokat egyedileg azonosítható módon, jövedéki ellenőrzés elősegítése céljára mágneses adathordozón vagy elektronikus úton továbbítja a vámhatóságnak;
g)71 védi a hegyközség termelőinek érdekeit és tájékoztatást ad a tagok tevékenységét segítő, közérdekű információkról;
h)72 eljár a származásvédelmet sértő esetekben;
i)73 ellenőrzi tagjainál a hegyközség feladatkörét érintő jogszabályok és a rendtartási előírások betartását;
j)74 rendezvényeket, borversenyeket szervez.
39. § A hegyközség — feladatainak ellátása körében —
a)75 a szőlő- és bortermelésre vonatkozó jogszabályban meghatározott keretek között a működési területén kötelező szakmai szabályokat állapít meg, s ellenőrzi azok betartását;
b)76 eljár a törvény által hatáskörébe utalt közigazgatási hatósági ügyekben;
c)77 javaslattételi és véleményezési jogkörrel részt vesz a szőlő- és borgazdálkodással kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben.
40. §78 (1)79 A hegyközség a hegyközségi rendtartás (hegyszabályok) keretében meghatározza a célszerű telepítés és művelés, az ültetvények rendje, a szőlőkárosító elleni egységes növényvédelem, a szüretelés, a feldolgozás, valamint a bor helyi sajátosságoknak megfelelő készítése szabályait, továbbá más, a minőségvédelem szempontjából fontosnak ítélt szakmai követelményeket. Ennek során figyelembe kell venni a természet- és tájvédelemre vonatkozó jogszabályokat is. A rendtartásban meg kell határozni a hegyszabályokat sértő cselekmények e törvény szerinti jogkövetkezményeit.
(4)80 Az elfogadott rendtartást meg kell küldeni a hegyközségi tanácsnak, amely kifogást emelhet a rendtartás ellen, ha az törvénysértő, vagy nyilvánvalóan szakszerűtlen rendelkezést tartalmaz. A hegyközségnek a kifogásolt rendelkezést újra kell tárgyalni. A rendtartást – kifogás híján – a hegyközségi tanácsnak történő megküldését követő harminc nap elteltével kell közzétenni. Az a hegyközség, amelynek nincs érvényes rendtartása, a közfeladatok ellátásáért költségtérítésben nem részesülhet.
(5)81 A rendtartást hirdetményi úton, valamint a helyben szokásos más alkalmas módon is közzé kell tenni, továbbá a hegyközség székhelyén kívül lakó tagoknak meg kell küldeni. A közzététellel egyidejűleg a rendtartást meg kell küldeni a települési önkormányzatnak, valamint a mezőgazdasági igazgatási szervnek is. A rendtartás a hirdetményként való közzététele napját követő harmincadik napon lép hatályba.
41. § (1)82 A hegyközség ellenőrzi a hegyszabályok betartását. Az ellenőrzés eredményeként megállapítja a szabályszegés tényét, a tagot a jogellenes állapot megszüntetésére, meghatározott cselekvés teljesítésére, valamitől való tartózkodásra kötelezheti vagy — a rendtartásban meghatározott esetekben és mértékig — bírsággal sújthatja.
(2)83 A hegyközség a bort hamisító vagy hamis termékjelölést alkalmazó tagját eltilthatja a településre vagy termőhelyre utaló származásmegnevezés, illetve a ,,különleges minőségű bor'', a ,,minőségi bor'', valamint a ,,tájbor'' minőségmegjelölés alkalmazásától.
(3)84 Azt, aki nem hegyközségi tagként vét a rendtartás szabályai ellen, a hegyközség felszólítja a jogellenes állapot megszüntetésére vagy a rendtartás szerinti cselekvésre. A felszólítás eredménytelensége esetén a hegyközség bíróságtól kérheti a rendtartásba ütköző cselekményt elkövető személynek a felszólításnak megfelelő kötelezését.
42. §85 A hegyközség – a jogszabályok keretein belül, a hegyközségi tanács által a borvidék területére meghatározott borszőlőfajták közül – a működési területére kiterjedően meghatározhatja a telepíthető szőlőfajtákat, továbbá fajtánként az egységnyi területen termelhető szőlő, must és bor mennyiségét, valamint a legalacsonyabb szüretelési mustfokot.
Közigazgatási hatósági ügyek86
43. § (1)87
44. §89 A hegybíró a műveletlenül hagyott ültetvény használóját megfelelő határidő biztosításával felszólítja, hogy a szükséges talaj- és növényvédelmi munkákat végezze el, illetve a szőlőt művelje meg. Ha a felszólítás eredménytelen, a hegybíró a határidő lejártát követő nyolc napon belül köteles erről tájékoztatni az ingatlanügyi hatóságot.
45. § (1)90
(5)93 A hegyközség a szőlő termőhelyi kataszterbe tartozó területekre a tulajdonosok képviseletében jogosult kezdeményezni a vadászati hatóságnál, hogy a külterületen lévő zártkerti ingatlant a vadászterület kiterjedésének megállapításánál figyelembe vehető földterületnek minősítse, valamint jogosult a földtulajdonosokat a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló törvénynek a jegyzőre vonatkozó szabályai szerint képviselni.
45/A. §94 (1) Aki a szőlő, must vagy bor származási bizonyítványát, vagy jogszabályban meghatározott, a hegybíró által kiadandó más igazolását nem a jogszabályban meghatározott határidőig kérelmezi, az okiratokat csak 5000–500 000 forintig terjedő mulasztási bírság megfizetésével kaphatja meg. A hegybíró a bírság kiszabása során figyelembe veszi a késedelem időtartamát, az ügyfél késedelembe esésének gyakoriságát, továbbá származási bizonyítvány esetén a kérelemben foglalt szőlő, illetve bor értékét.
(2) A bírság adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül. A beszedett bírság a hegyközséget illeti meg.
c)95 szakmai szempontból felülvizsgálja a hegyközségi rendtartásokat;
d) rendszerezi és összegzi a hegyközségeknek a termelésre és az értékesítésre vonatkozó adatszolgáltatását, s az adatokat a nemzeti tanácshoz továbbítja;
e) tájékoztatja tagjait a gazdasági együttműködési és a piaci lehetőségekről;
f)96 intézi a borvidék származás-, minőség- és eredetvédelmi ügyeit;
g)97 képviseli a borvidék termelőit az őket érintő szakmai ügyekben;
h)98 elbírálja a hegyközség közigazgatási hatósági ügyben hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést;
i)99
j)100 hatósági ellenőrzést végez az illetékességi területéhez tartozó hegyközségeknél;
k)101 borvidéki, regionális rendezvényeket, borversenyeket szervez.
d)103 képviselheti a hegyközséget a származás-, minőség- és eredetvédelemmel kapcsolatos ügyekben;
e)104 elbírálja a hegyközségi tanács közigazgatási hatósági ügyben hozott elsőfokú határozata ellen benyújtott fellebbezést;
h) kiállításokat, borversenyeket, konferenciákat szervez;
i)105 elbírálja a hegyközség közigazgatási hatósági ügyben hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a 32. § (1) bekezdése szerinti esetben.
Közigazgatási hatósági ügyekkel kapcsolatos szabályok106
49. § (1)107 A hegyközségi szervezetek közigazgatási hatósági ügyekben való eljárására a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
b) hegyközségi tanácsnál indult, a nemzeti tanácshoz
(3)108 Közigazgatási hatósági ügyekben
A b) pont szerint eljáró személynek a hegybíróval azonos személyi feltételekkel kell rendelkeznie.
(4)109 Alapszabályban, illetve szervezeti és működési szabályzatban kell meghatározni a közigazgatási hatósági ügyben eljáró személy kizárás miatt vagy bármely más okból való akadályoztatása esetére a feltételeknek megfelelő másik személy kijelölésére vonatkozó szabályokat.
50. § (1)110 A hegyközségek a hegyközségi tanácsokat, ez utóbbi pedig a nemzeti tanácsot rendszeresen tájékoztatják tevékenységükről. A nemzeti tanács évente egy alkalommal értékeli a hegyközségi szervezetek tevékenységét és arról tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert.
51. § (1)111 A települési önkormányzatok, a területi és a központi közigazgatási szervek kötelesek együttműködni a hegyközségi szervezetekkel. Ennek során részükre a tevékenységükhöz szükséges tájékoztatást kötelesek megadni.
(2)112 A hegyközségi szervezet – tagjainak szolgáltatásokkal való ellátása céljából vagy más, gazdasági tevékenységet is igénylő feladata ellátása érdekében – nonprofit gazdasági társaságot alapíthat.
c)113 a részére törvény által átadott feladatok ellátásához szükséges, költségvetési pénzeszközök,
(2)115 A hegyközségi járulékminimum következő naptári évre vonatkozó mértékét az adott borvidékre vonatkozóan a hegyközségi tanács állapítja meg minden év december 15. napjáig.
(3)116 A hegyközségi járulékot minden év május 31. napjáig a közgyűlés határozza meg. A kivetett járulékot és annak esedékességét a taggal írásban, a határozat reá vonatkozó részének kézbesítésével kell közölni. A hegyközségi járulékot termelő esetén termőültetvényeinek területe vagy szőlőterületének aranykorona-értéke és a szőlő- vagy bortermés mennyisége alapján, az önkéntes tag esetén a termés mennyisége, felvásárló esetén a felvásárolt szőlő, must vagy bor mennyisége alapján kell meghatározni, de az nem lehet kevesebb, mint a hegyközségi tanács által megállapított járulékminimum. Mentesül a termelő a szőlő- és bortermés mennyisége utáni hegyközségi járulék fizetése alól, ha termését felvásárlónak értékesíti.
(4)117 Az újonnan telepített szőlőterület után a telepítéstől számított négy évig nem kell járulékot fizetni.
(5)118 A hegyközségi járulékot a tag az adózás szempontjából költségként számolhatja el. Meg nem fizetés esetén a járulékot — a hegyközség javára — közadók módjára kell behajtani.
(6)119 Adományt, valamint más vagyoni előnyt csak olyan személytől lehet elfogadni, aki a hegyközség tevékenységében érdektelen.
b)120 jogszabályban, illetve az állammal kötött szerződésekben rögzített, valamint pályázat alapján kapott forrásokból,
c)121 adományokból,
d)122 a rendezvények bevételeiből, és
e)123 egyéb, az alapszabályban meghatározott bevételekből
(2)124 A hegyközség a járulékbevétele három százalékát, a hegyközségi tanács pedig járulékbevételének hat százalékát fizeti a nemzeti tanácsnak fenntartási hozzájárulásként.
55/A. §125 (1) A hegyközségi szervezetek által ellátott közigazgatási feladatok költségét az állam megtéríti. Ennek fedezetét elkülönítetten, fejezeti kezelésű célelőirányzatként kell az éves költségvetésben megtervezni.
(2)126 A hegyközségi szervezeteket a közigazgatási hatósági ügyekben való eljárásukért – a származási bizonyítvány ügyek kivételével – igazgatási szolgáltatási díj illeti meg.127
56. § (1)128 Az új hegyközségi szervezetek megalakításával járó költségek fedezésére a központi költségvetésből támogatás igényelhető.
57. § (1)129 A hegyközségi szervezetek működése felett az agrárpolitikáért felelős miniszter törvényességi felügyeletet gyakorol.
(2)130 Az agrárpolitikáért felelős miniszter ellenőrzi, hogy az alapszabály és más szabályzat megfelel-e a jogszabályoknak, továbbá, hogy a hegyközségi szervezetek határozatai nem ütköznek-e ezek valamelyikébe. Az agrárpolitikáért felelős miniszter e jogkörébe tartozó feladatait a hegyközségek esetében a mezőgazdasági igazgatási szerv útján látja el.
(3)131 A mezőgazdasági igazgatási szerv a hegyközség működésével kapcsolatban észlelt törvénysértés esetén törvényességi felügyeleti intézkedést kezdeményez az agrárpolitikáért felelős miniszternél.
(4)132 Ha a hegyközség működésének törvényessége másképp nem állítható helyre, az agrárpolitikáért felelős miniszter keresettel fordulhat a bírósághoz. A bíróság
a) megsemmisíti a hegyközségi szervezet jogsértő határozatát és — szükség szerint — új határozat hozatalát rendeli el;
58. § (1)133 Az 57. § (4) bekezdésének c) pontja szerinti esetekben a hegyközség feladatait – a felfüggesztés időtartama alatt, illetve az új hegyközség megalakulásáig – az agrárpolitikáért felelős miniszter által kijelölt más hegyközség látja el.
(3) Ha a felfüggesztést vagy feloszlatást követő öt éven belül a bíróság a hegyközséget ismételten feloszlatja vagy tevékenységét felfüggeszti, a település borvidéki vagy bortermőhelyi besorolása — e törvény erejénél fogva — az ítélet jogerőre emelkedésének napjával megszűnik.
59. § (1)134 A közigazgatási hatósági ügyben hozott határozatok kivételével a jogsértő testületi határozat felülvizsgálatát a hegyközségi szervezet bármely tagja kérheti a bíróságtól.
(2)135 A hegyközségi választmány rendtartási ügyben hozott határozatának felülvizsgálatát az a tag kérheti, akinek jogát vagy jogos érdekét a határozat sérti.
60–62. §136
65. §139 Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy
a)140 a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel és az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a hegyközségek megalakulásához nyújtott költségvetési támogatás igénybevétele feltételei és elszámolása,
b) a hegyközségi tagok, a hegyközségek és a hegyközségi tanácsok adatszolgáltatása,141
c) a származási bizonyítvány kiadása,142 valamint
d)143 a helyi önkormányzatokért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben a törvény által meghatározott közigazgatási feladatoknak a hegyközségek részére történő átadása
rendjét szabályozza,
e)144 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a hegyközségi szervezetek által lefolytatott egyes eljárások igazgatási szolgáltatási díjainak mértékét és megfizetésének rendjét rendeletben állapítsa meg.
66. § (1) Ez a törvény — a (2) bekezdésben meghatározott rendelkezéseinek kivételével — az 1995. évi március hó 1. napján lép hatályba.
(2) A törvény 3. §-ának (2) bekezdése, 40—45. §-ai, 46. §-a (1) bekezdésének g) és h) pontja, valamint (2) bekezdése, 47. §-ának c) pontja az 1996. év első napjával lép hatályba.
(3)–(4)145
1–2. számú melléklet az 1994. évi CII. törvényhez146
1 A törvényt az Országgyűlés az 1994. december 27-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1994. december 28. A törvényt a 2012: CCXIX. törvény 62. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte 2013. január 1. napjával.
2 Az 1. § a 2007: CLV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
3 A 2. § a 2007: CLV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
4 A 3. § (1) bekezdése a 2003: LXXVII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
5 A 3. § (2) bekezdése a 2007: CLV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
6 A 4. § a 2009: XXXIX. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
7 Az 5. § a 2007: CLV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 38. §-át.
8 A 6. § a 2007: CLV. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
9 A 10. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 93. §-a szerint módosított szöveg.
10 A 10. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
11 A 10. § (3) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 99. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 11. § (2) bekezdésének a) pontja a 2007: CLV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
13 A 13. § (2) bekezdésének d) pontja a 2007: CLV. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 13. § (2) bekezdésének f) pontját a 2003: LXXVII. törvény 34. § (2) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
15 A 13. § (3) bekezdésének második mondata az 1997: CXXII. törvény 4. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 13. § (4) bekezdése a 2007: CLV. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 13. § (5) bekezdését a 2007: CLV. törvény 8. § (3) bekezdése iktatta be.
18 A 14. § az 1997: CXXII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
19 A 15. § (1) bekezdésének első mondata az 1997: CXXII. törvény 6. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 15. § (2) bekezdése a 2007: CLV. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
21 A 16.§ (2) bekezdése a 2000: XCIX. törvény 33.§-ával megállapított szöveg.
22 A 16. § (3) bekezdése a 2007: CLV. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
23 A 17. § (1) bekezdése a 2003: LXXVII. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 17. § (2) bekezdésének b) pontja a 2000: XCIX. törvény 34. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 17. § (2) bekezdés d) pontja a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
26 A 17. § (2) bekezdésének új e) pontját a 2003: LXXVII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti e) pont jelölését g) pontra változtatva.
27 A 17. § (2) bekezdésének f) pontját a 2003: LXXVII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: XXVIII. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. augusztus 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni; 17. § (3) bekezdése alapján az újratelepítési jogok nyilvántartásainak adatait a hegybírónak a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv részére 2009. augusztus 1. napjáig át kell adnia.
28 A 17. § (2) bekezdése eredeti e) pontjának jelölését g) pontra változtatta a 2003: LXXVII. törvény 12. § (2) bekezdése.
29 A 17. § (2) bekezdésének h) pontját a 2007: CLV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be.
30 A 17. § (3) bekezdése a 2007: CLV. törvény 11. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 17. § (4) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 35. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 17. § (5) bekezdését a 2003: LXXVII. törvény 12. § (3) bekezdése iktatta be.
33 A 17. § (6) bekezdését a 2007: CLV. törvény 11. § (5) bekezdése iktatta be.
34 A 17/A. §-t az 1997: CXXII. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2007: CLV. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
35 A 21. § (2) bekezdése az 1997: CXXII. törvény 9. §-ával kiegészített szöveg.
36 A 21. § (2) bekezdés c) pontja a 2009: CXLIX. törvény 35. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 21. § (2) bekezdés d) pontját a 2009: CXLIX. törvény 35. § (2) bekezdése iktatta be.
38 A 21. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
39 A 21. § (5) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
40 A 21. § (6) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
41 A 21. § (7) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
42 A 22. §-t megelőző alcím a 2007: CLV. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
43 A 22. § a 2007: CLV. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
44 A 23. § a 2007: CLV. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
45 A 24. § a 2007: CLV. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
46 A 25. §-t a 2007: CLV. törvény 37. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
47 A 26. § a 2007: CLV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
48 A 27. § a 2007: CLV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
49 A 27. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg.
50 A 27. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
51 A 27. § (6) bekezdése a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A 28. § a 2007: CLV. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
53 A 29. § (2) bekezdése a 2011: XCV törvény 10. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 7. § (1) bekezdése alapján a 2011. július 22-ét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
54 A 29. § (3) bekezdése a 2007: CLV. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
55 A 30. § a 2007: CLV. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
56 A 31. § d) pontja a 2003: LXXVII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
57 A 31. § e) pontja a 2003: LXXVII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
58 A 31. § f) pontját a 2003: LXXVII. törvény 34. § (2) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
59 A 32. § (1) bekezdése a 2007: CLV. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
60 A 32. § (4)-(6) bekezdését a 2000: XCIX. törvény 36. §-ának (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: CLV. törvény 37. § (4) bekezdése.
61 A 33. § (1) bekezdése a 2007: CLV. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
62 A 34. § a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
63 A 35. § a 2003: LXXVII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
64 A 36. § a 2003: LXXVII. törvény 19. §-ával megállapított, valamint a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
65 A 37. § (4) bekezdése a 2003: LXXVII. törvény 20. §-ával megállapított és a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
66 A 38. § b) pontja a 2003: LXXVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
67 A 38. § c) pontja a 2003: LXXVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
68 A 38. § új d) pontját a 2002: XXIII. törvény 36. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti d)–g) pontok jelölését e)–h) pontokra változtatva. A d) pont a 2007: CLV. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 38. § eredeti d) pontjának jelölését e) pontra változtatta a 2002: XXIII. törvény 36. §-a.
70 A 38. § eredeti e) pontjának jelölését f) pontra változtatta a 2002: XXIII. törvény 36. §-a, szövegét újonnan a 2003: LXXVII. törvény 21. §-a állapította meg.
71 A 38. § eredeti f) pontjának jelölését g) pontra változtatta a 2002: XXIII. törvény 36. §-a, szövege a 2007: CLV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
72 A 38. § eredeti g) pontjának jelölését h) pontra változtatta a 2002: XXIII. törvény 36. §-a, szövege a 2007: CLV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
73 A 38. § i) pontját a 2003: LXXVII. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2007: CLV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 97. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
74 A 38. § j) pontját a 2003: LXXVII. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2007: CLV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 39. § a) pontja a 2009: LVI. törvény 97. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
76 A 39. § b) pontja a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
77 A 39. § c) pontja a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
78 A 40. § az 1997: CXXII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
79 A 40. § (1) bekezdésének első mondata a 2003: LXXVII. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
80 A 40. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
81 A 40. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 24. §-a, a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
82 A 41. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 97. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
83 A 41. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 97. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
84 A 41. § (3) bekezdését az 1997: CXXII. törvény 13. §-a iktatta a szövegbe.
85 A 42. § a 2009: XXXIX. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
86 A 43. §-t megelőző alcím a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg.
87 A 43. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 97. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
88 A 43. § (2) bekezdését a 2009: XXXIX. törvény 44. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
89 A 44. § a 2003: LXXVII. törvény 25. §-ával megállapított, és a 2006: CIX. törvény 73. § (1) bekezdésének l) pontja, a 2010: CLII. törvény 2. § (19) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
90 A 45. § (1) bekezdését a 2007: CLV. törvény 37. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
91 A 45. § (2)–(3) bekezdését a 2009: XXXIX. törvény 44. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
92 A 45. § (4) bekezdését a 2000: XCIX. törvény 38. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: XXXIX. törvény 44. § (1) bekezdése.
93 A 45. § (5) bekezdését a 2000: XCIX. törvény 38. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CLV. törvény 24. § (2) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 97. §-a szerint módosított szöveg.
94 A 45/A. §-t a 2007: CLV. törvény 25. §-a iktatta be. E módosító törvény 37. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2008. január 26. napján lépett hatályba.
95 A 46. § (1) bekezdésének új c) pontját az 1997: CXXII. törvény 14. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe és egyidejűleg az eredeti c)–h) pontok jelölését d)–i) pontra változtatta.
96 A 46. § (1) bekezdésének f) pontja a 2003: LXXVII. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
97 A 46. § (1) bekezdésének g) pontja a 2003: LXXVII. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
98 A 46. § (1) bekezdés h) pontja a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
99 A 46. § (1) bekezdés i) pontját a 2009: LVI. törvény 97. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
100 A 46. § (1) bekezdésének j) pontját a 2003: LXXVII. törvény 26. §-a iktatta be.
101 A 46. § (1) bekezdésének k) pontját a 2003: LXXVII. törvény 26. §-a iktatta be.
102 A 46. § (2) bekezdését a 2009: XXXIX. törvény 44. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
103 A 47. § d) pontja a 2003: LXXVII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
104 A 47. § e) pontja a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
105 A 47. § i) pontját a 2007: CLV. törvény 26. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
106 A 49. §-t megelőző alcím a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
107 A 49. § (1) bekezdése a 2007: CLV. törvény 27. § (1) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
108 A 49. § (3) bekezdése az 1997: CXXII. törvény 15. §-a, a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
109 A 49. § (4) bekezdése a 2007: CLV. törvény 27. § (2) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 96. és 97. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
110 Az 50. § (1) bekezdésének második mondata a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
111 Az 51. § (1) bekezdésének első mondata a 2003: LXXVII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
112 Az 52. § (2) bekezdése a 2009: XXVIII. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. július 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
113 Az 53. § (1) bekezdésének c) pontja a a 2003: LXXVII. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
114 Az 53. § (1) bekezdésének d) pontját a 2003: LXXVII. törvény 34. § (2) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
115 Az 53. § (2) bekezdése a 2007: CLV. törvény 28. § (1) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
116 Az 53. § új (3) bekezdését a 2007: CLV. törvény 28. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(5) bekezdésének számozását (4)–(6) bekezdésre változtatta.
117 Az 53. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2007: CLV. törvény 28. § (2) bekezdése.
118 Az 53. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2007: CLV. törvény 28. § (2) bekezdése.
119 Az 53. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2007: CLV. törvény 28. § (2) bekezdése.
120 Az 55. § (1) bekezdésének új b) pontját a 2003: LXXVII. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti b)–d) pont jelölését c)–e) pontra változtatva.
121 Az 55. § (1) bekezdése eredeti b) pontjának jelölését c) pontra változtatta a 2003: LXXVII. törvény 30. § (1) bekezdése.
122 Az 55. § (1) bekezdése eredeti c) pontjának jelölését d) pontra változtatta a 2003: LXXVII. törvény 30. § (1) bekezdése.
123 Az 55. § (1) bekezdése eredeti d) pontjának jelölését e) pontra változtatta a 2003: LXXVII. törvény 30. § (1) bekezdése.
124 Az 55. § (2) bekezdése a 2003: LXXVII. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
125 Az 55/A. §-t az 1997: CXXII. törvény 16. §-a iktatta a szövegbe.
126 Az 55/A. § (2) bekezdése a 2007: CLV. törvény 37. § (4) bekezdése, a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
127 Lásd a 61/1998. (XII. 17.) FVM rendeletet.
128 Az 56. § (1) bekezdése a 2003: LXXVII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
129 Az 57. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
130 Az 57. § (2) bekezdése az 1997: CXXII. törvény 17. §-ának (1) bekezdése, a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
131 Az 57. § új (3) bekezdését az 1997: CXXII. törvény 17. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe és egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva. Az 57. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
132 Az 57. § eredeti (3) bekezdésének számozását az 1997: CXXII. törvény 17. §-ának (2) bekezdése (4) bekezdésre változtatta. Az 57. § (4) bekezdése felvezető szövegének első mondata a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
133 Az 58. § (1) bekezdése a 2007: CLV. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
134 Az 59. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 96. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
135 Az 59. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 96. és 97. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
136 A 60–62. §-t és a 60. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 180. pontja hatályon kívül helyezte.
137 A 63. § (2) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 180. pontja hatályon kívül helyezte.
138 A 64. § (2) bekezdését a 2003: LXXVII. törvény 34. § (2) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
139 A 65. § felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
140 A 65. § a) pontja a 2006: CIX. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
141 Lásd a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendeletet.
142 Lásd a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendeletet.
143 A 65. § d) pontja a 2006: CIX. törvény 24. §-a, a 2010: CXXX. törvény 44. § (42) bekezdése szerint módosított szöveg.
144 A 65. § e) pontját a 2007: CLV. törvény 30. §-a iktatta be.
145 A 66. § (3)–(4) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 180. pontja hatályon kívül helyezte.
146 Az 1. és 2. számú mellékletet az 1997: CXXII. törvény 18. §-a (3) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.


Law on the right to freedom of conscience and religion, as well as churches, denominations and the legal status of religious communities in 2011 amended in 2013 | Licodu
Home » Ungheria Leggi » Law on the right to freedom of conscience and religion, as well as churches, denominations and the legal status of religious communities in 2011 amended in 2013
Law on the right to freedom of conscience and religion, as well as churches, denominations and the legal status of religious communities in 2011 amended in 2013
az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény VII. cikk (4) bekezdése alapján, a következő törvényt alkotja:2
A VALLÁSI KÖZÖSSÉGEK JOGÁLLÁSA3
1.4 A vallási tevékenység és a vallási közösség jogállására vonatkozó általános szabályok
6. §5 (1) Vallási közösség az Országgyűlés által elismert egyház és a vallási tevékenységet végző szervezet. Az Országgyűlés által elismert egyház bevett egyház.
7. §6 A vallási közösség az egyház megjelölést elnevezésében és tevékenységére való utalás során önmeghatározása céljából - a saját hitelvei szerinti tartalommal - használhatja. A vallási tevékenységet végző szervezet elnevezése az egyesületi különös formára való utalást nem tartalmazza.
8. §7 (1) Az állam a vallási közösségek irányítására, felügyeletére szervet nem működtethet és nem hozhat létre.
9. §8 (1) A jelentős társadalmi támogatottsággal rendelkező, történelmi és kulturális értékeket megőrző, nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján ellátó vallási közösséggel - működése biztosítása érdekében - a Kormány megállapodást köthet.
2.9 A vallási tevékenységet végző szervezet
9/A. §10 (1) A vallási tevékenységet végző szervezet olyan egyesület, amelynek tagjai azonos hitelveket valló természetes személyek, és amelynek alapszabályában meghatározott célja vallási tevékenység végzése.
9/B. §11 (1) A vallási tevékenységet végző szervezet nyilvántartásba vétele a Fővárosi Törvényszék kizárólagos illetékességébe tartozik.
(5)12 A vallási tevékenységet végző szervezet csak vallási tevékenységet végző szervezettel egyesülhet és csak vallási tevékenységet végző szervezetekre válhat szét.
9/C. §13 (1) Az ügyésznek a vallási tevékenységet végző szervezet működése felett gyakorolt törvényességi ellenőrzése kizárólag a vallási tevékenységet végző szervezet 6. § (4) és (5) bekezdésének megfelelő működésének ellenőrzésére terjed ki. Ha az e feltételek szerinti működés az ügyész önkéntes teljesítésre történő felhívása alapján sem biztosítható, az ügyész pert indít a vallási tevékenységet végző szervezettel szemben.
3.14 Az egyházi jogi személy
10. §15 Egyházi jogi személy a bevett egyház és annak belső egyházi jogi személye.
11. §16 (1) A bevett egyház azonos hitelveket valló természetes személyekből álló, önkormányzattal rendelkező autonóm szervezet, amelynek ezt a közjogi jogállást az Országgyűlés a közösségi célok érdekében történő együttműködés céljából biztosítja.
12. §17 (1) A bevett egyház belső szabálya szerint jogi személyiséggel rendelkező egysége, szervezete vagy intézménye jogi személy.
12/A. §18 A bevett egyház belső szabálya a jogi személyre törvényben meghatározott általános szabályoktól eltérően határozhatja meg
II/A. FEJEZET19
A VALLÁSI KÖZÖSSÉG SZOLGÁLATÁBAN ÁLLÓ SZEMÉLY20
13. §21 (1) Az egyházi személy a bevett egyház belső szabályában meghatározott, az egyházi jogi személy szolgálatában álló, egyházi szolgálatot sajátos egyházi szolgálati viszonyban, munkaviszonyban vagy egyéb jogviszonyban teljesítő természetes személy.
13/A. §22 (1) A vallási tevékenységet végző szervezet vallásos szertartást hivatásszerűen végző tagja a vallási tevékenységet végző szervezet szolgálatában álló, munkaviszonyban foglalkoztatott természetes személy.
AZ EGYHÁZKÉNT TÖRTÉNŐ ELISMERÉS23
4.24 Az elismerés feltételei
14. §25 A vallási tevékenységet végző szervezetet az Országgyűlés egyházként ismeri el, ha
14/A. §26 (1) A 14. § c) pont ca) alpontja szerinti nemzetközi működést
5.27 Az elismerési eljárás
14/B. §28 (1) A vallási tevékenységet végző szervezet egyházként történő elismerését a vallási tevékenységet végző szervezet képviseletére jogosult személy kezdeményezheti. A kezdeményezést a miniszternél kell előterjeszteni.
14/C. §29 (1) A bizottság a miniszter 14/B. § (4) bekezdése szerinti közlése alapján a vallási tevékenységet végző szervezet egyházként történő elismerésére vonatkozó törvényjavaslatot - és ha a 14. § g)-i) pontjában meghatározott feltételek nem állnak fenn, a törvényjavaslathoz kapcsolódóan országgyűlési határozati javaslatot - terjeszt az Országgyűlés elé. A bizottság a törvényjavaslatot, illetve az országgyűlési határozati javaslatot a miniszter 14/B. § (4) bekezdése szerinti közlésétől számított 60 napon belül nyújtja be.
14/D. §30 (1) A vallási tevékenységet végző szervezet a miniszter 14/B. § (2) bekezdése szerinti döntésének bírósági felülvizsgálatát a közigazgatási döntések felülvizsgálatára vonatkozó szabályok alapján kérheti.
15. §31 A vallási tevékenységet végző szervezet az e törvénynek az adott bevett egyház felvételére vonatkozó módosítása hatálybalépésének napjától minősül bevett egyháznak.
III/A. FEJEZET32
AZ EGYHÁZI JOGI SZEMÉLYEK NYILVÁNTARTÁSA33
16. §34 (1) A miniszter az e törvénynek az adott bevett egyház felvételére vonatkozó módosítása hatálybalépését követő 30 napon belül a bevett egyházat nyilvántartásba veszi.
17. § (1) A nyilvántartás tartalmazza a bevett egyház35
d)36 ha a bevett egyház ilyennel rendelkezik, címerének és logójának tartalmi leírását.
(2)37 A nyilvántartásba a bevett egyház létesítő okiratának módosítása esetén be kell jegyezni a létesítő okirat módosításának időpontját, valamint a módosítás nyilvántartásba vételéről szóló határozat számát és jogerőre emelkedésének időpontját.
(3)38 A nyilvántartást a miniszter vezeti. A miniszter nyilvántartás-vezetéssel összefüggő döntésének bírósági felülvizsgálatát a bevett egyház egészének vagy legfőbb szervének képviselője a közigazgatási döntések felülvizsgálatára vonatkozó szabályok alapján kérheti.
(3a)39 A nyilvántartás nem minősül közhiteles hatósági nyilvántartásnak.
(4)40 A belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vételére, valamint a nyilvántartásba bejegyzett adatok változására a következő szabályokat kell alkalmazni:
a)41 a belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelmet a bevett egyház egészének, legfőbb szervének vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének képviselője terjesztheti elő, amelynek tartalmaznia kell a belső egyházi jogi személyre vonatkozó (1) bekezdés a)-d) pontja szerinti adatokat,
b)42 a nyilvántartás a bevett egyház nyilvántartási száma alatt történik,
18. § (1)43 A nyilvántartásba bejegyzett adatok változását, valamint a 17. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételhez szükséges adatokat - a változástól, illetve a létesítő okirat módosításától számított tizenöt napon belül - a bevett egyház egészének, legfőbb szervének vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének képviselője a miniszternek bejelenti.
(2)44 Az egyházi jogi személy nyilvántartásba bejegyzett adatai nyilvánosak.
A VALLÁSI KÖZÖSSÉGEK MŰKÖDÉSE45
6.46 A vallási közösség működésének szabályai
19. §47 (1) A vallási közösség saját belső szabálya, hitelvei és szertartási rendje szerint működik.
19/A. §48 (1) A vallási közösség bevételei elsősorban természetes személyek, jogi személyek, jogi személyiség nélküli szervezetek adományaiból és egyéb hozzájárulásaiból, valamint az ilyen bevételek hasznaiból tevődnek össze.
19/B. §49 (1) A vallási közösség elnevezése, jelképrendszere, szertartásrendje, valamint a köznyelvben meghonosodott neve fokozott jogvédelemben részesül. Más szervezet elnevezése vagy jelképe nem kelthet olyan benyomást, hogy a szervezet, illetve tevékenysége más, korábban nyilvántartásba vett vallási közösség működéséhez kapcsolódik.
19/C. §50 A vallási közösség - különösen a szertartások és a belső szabálya szerinti működés zavartalansága érdekében -, a templom és vallásgyakorlásra rendelt más hely, valamint a temető fokozott szabálysértési és büntetőjogi védelemben részesül.
19/D. §51 Az állam - jogszabályban meghatározott eljárás keretein belül - lehetőséget biztosít a vallási közösségeknek, hogy részt vegyenek a jogalkotás során a jogszabálytervezetek és jogalkotási koncepciók véleményezésében.
7.52 Az egyházi jogi személy működésének szabályai
20. §53 (1) Az egyházi jogi személy az általa vagy intézménye útján ellátott 9. § (1) bekezdése szerinti tevékenysége után a hasonló tevékenységet folytató állami vagy helyi önkormányzati intézményekkel azonos mértékű támogatásra jogosult.
21. §54 (1) Az egyházi jogi személy - a közösségi célok érdekében történő együttműködésére tekintettel - az állam, a helyi önkormányzat vagy a nemzetiségi önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási intézményben és az állam vagy az országos nemzetiségi önkormányzat által fenntartott felsőoktatási intézményben - törvényben meghatározott módon - hitéleti oktatást szervezhet.
22. §55 (1) Az egyházi jogi személy céljai megvalósítása érdekében jogosult gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenységet, valamint elsődlegesen végzett tevékenysége mellett gazdasági-vállalkozási tevékenységet - a 19. § (5) bekezdésében meghatározott kereteken túl is - folytatni.
23. §56 (1) Az egyházi jogi személy hitéleti célú bevételeit és azok felhasználását állami szerv nem ellenőrizheti. Hitéleti célú bevételnek minősül különösen a személyi jövedelemadó meghatározott részének bevett egyház számára történő felajánlása, annak költségvetési kiegészítése, az ennek helyébe lépő juttatás, valamint az ingatlanjáradék és annak kiegészítése.
24. §57 Az egyházi jogi személy jogszabályban meghatározott rendben végzett tábori lelkészi, valamint börtön- és kórházlelkészi szolgálatot vagy más szolgálatot végezhet.
25. §58 Az egyházi jogi személy az általa gyakorolt vallási tevékenységhez kapcsolódó személyes adatot a bevett egyház belső szabálya szerint kezeli, azokat az érintett hozzájárulásával - halála esetén leszármazója hozzájárulásával - továbbíthatja és hozhatja nyilvánosságra.
AZ EGYHÁZI JOGI SZEMÉLYEK ÁTALAKULÁSA ÉS MEGSZŰNÉSE59
26. §60 (1) A bevett egyház jogutód nélkül szűnik meg, ha a bevett egyház
27. §61 Az Alkotmánybíróság elvi véleménye alapján az Alaptörvénybe ütköző tevékenységet végző bevett egyház ilyen jogállása az Országgyűlés erre vonatkozó döntése alapján megszűnik.
28. §62 (1) A Kormány a miniszter előterjesztésére a 26. § (1) bekezdésében és a 27. §-ban meghatározott esetben kezdeményezi az Országgyűlésnél az érintett bevett egyház mellékletből való törlését, illetve egyesülés vagy különválás esetén a melléklet módosítását.
29. §63 (1) A bevett egyház jogutód nélküli megszűnése esetén elszámolási eljárásnak van helye, amelyre a jogutód nélkül megszűnő cég végelszámolására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy bíróság alatt a minisztert kell érteni.
30. § (1)64 A bevett egyház jogutód nélküli megszűnése esetén a bevett egyház belső egyházi jogi személye is jogutód nélkül megszűnik.
(2)65 Belső egyházi jogi személy megszűnése esetén a vagyoni kérdéseket a bevett egyház belső szabálya határozza meg.
31. §66 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
33. §67 (1) Az olyan vallási közösség, amelynek vonatkozásában e törvény 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig hatályos 34. § (1), (2) és (4) bekezdése az Alkotmánybíróság 6/2013. (III. 1.) AB határozata alapján nem alkalmazható, egyházként történő elismerését a 14/B. § és a 14/C. § szerinti eljárás keretében e rendelkezés hatálybalépésétől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül kezdeményezheti.
34. §68 (1) A vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésekor vallási tevékenységet végző egyesület a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésétől vallási tevékenységet végző szervezetnek minősül.
35. §69 (1) Az e törvény 2012. január 1-jén hatályos 34. § (1) bekezdése szerinti olyan szervezet, amellyel szemben
36. §70 Az e törvény 2012. január 1-jén hatályos 35. § (3) bekezdése alapján a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépését megelőzően kényszer-végelszámolási eljárás során jogutód nélkül megszüntetett vallási tevékenységet végző egyesület azonos hitelvek szerint és azonos elnevezéssel létrehozott vallási tevékenységet végző szervezet a megszüntetett ilyen vallási közösség általános jogutódjának minősül. Ez a rendelkezés a hitelezők kielégítése után megmaradt és az egyesület alapszabálya szerint felosztott vagy törvény rendelkezése alapján más célra fordított vagyon sorsát nem érinti.
37. §71 (1) A 33. § (1) bekezdése szerinti vallási közösség a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény alapján nyilvántartásba vett egyház általános jogutódja.
38. §72
39-48. §73
49. §74
50. §75
51. §76
52. §77
53. §78
54. §80
55. §81 A 6-9. §, a 10-13. §, a 14-22. §, a 23. § (1) és (2) bekezdése, a 24-30. § és a melléklet az Alaptörvény VII. cikk (4) bekezdése, a 23. § (3) bekezdése az Alaptörvény 43. cikk (4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
A bevett egyházak82
1 Kihirdetve: 2011. XII. 31.
2 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 19. § (1) a).
3 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 19. § (1) b).
4 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 4. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
5 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 4. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
6 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 4. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
7 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 4. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
8 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 4. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
9 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
10 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
11 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
12 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 19. § (2).
13 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
14 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
15 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
16 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
17 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
18 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 6. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
19 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 7. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
20 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 7. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
21 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 7. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
22 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 8. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
23 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 19. § (1) c).
24 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
25 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
26 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
27 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
28 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
29 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
30 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
31 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 9. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
32 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 10. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
33 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 10. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
34 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 11. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
35 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a).
36 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a).
37 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a).
38 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 12. § (1). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
39 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 12. § (2). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
40 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § b).
41 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a), c).
42 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a).
43 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a).
44 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § d).
45 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 19. § (1) d).
46 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 13. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
47 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 13. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
48 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 13. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
49 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 13. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
50 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 13. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
51 Beiktatta: 2013. évi CXXXIII. törvény 13. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
52 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
53 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
54 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
55 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
56 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
57 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
58 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
59 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 19. § (1) e).
60 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 15. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
61 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 15. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
62 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 15. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
63 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 15. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
64 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a), e).
65 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § a), f).
66 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 16. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
67 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 17. § (1). Hatályos: 2013. IX. 1-től.
68 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 17. § (2). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
69 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 17. § (2). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
70 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 17. § (2). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
71 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 17. § (3). Hatályos: 2013. IX. 1-től.
72 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXIII. törvény 21. §. Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.
73 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
74 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXIII. törvény 22. § (1). Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.
75 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXIII. törvény 21. §. Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.
76 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXIII. törvény 21. §. Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.
77 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. IX. 2-től.
78 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXIII. törvény 22. § (2). Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.
79 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
80 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
81 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 18. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
82 Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 20. § g).
83 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
84 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
85 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
86 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
87 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
88 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
89 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től. Lásd: 2012. évi VII. törvény 3. §.
90 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
91 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
92 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
93 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
94 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től.
95 Beiktatta: 2012. évi VII. törvény 1. §, Melléklet. Hatályos: 2012. III. 1-től. Lásd: 2012. évi VII. törvény 2. §.
Churches and religious communities in Hungary are factors of outstanding importance for creating communities and perpetuating values in society. In addition to their faith-based activities, church and religious communities play a significant role in the country’s and the nation’s life through the instructive, educational, higher educational, healthcare, charity and social work they undertake; the family, child and youth protection services they provide, as well as through cultural and environmental protection, sports and other activities, and by nurturing national identity. Hungary also recognises and supports the activities of churches and religious communities in playing a pivotal role in the life of Hungarian communities abroad.
- In order to guarantee freedom of conscience and religion, to ensure the autonomy of churches as a guarantee of the respect for the beliefs of others, and to regulate relations between the churches and the State;
- Having regard to the Universal Declaration of Human Rights, to the Convention on the Protection of Human Rights and to international covenants drawn up in relation to the fundamental right to religious freedom of conscience, and to the fact that according to Article 17 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the European Union respects and does not prejudice the status of churches and religious associations or communities in the Member States;
- In accordance with the Fundamental Law, and with regard to the constitutional requirement to separate the operation of the State and the church, but properly enforcing the principles of working together to their mutual benefit;
- Continuing the tradition embodied in the acts ensuring religious freedom;
- Having regard to the ideological neutrality of the State and to the endeavours to ensure the peaceful coexistence of denominations;
- Respecting the agreements concluded with the churches;
- Recognizing that the key to promoting the common good is respect for the dignity of the human being, which allows not only natural persons and families, but also the churches to freely fulfil their mission;
- Having special recognition of the outstanding role of the churches which have constant determining significance in the history and culture of Hungary - in order to implement the Fundamental Law, and on the basis of Paragraph (3) of Article VII of the Fundamental Law adopts the following Act:
(2) The right to freedom of conscience and religion shall include the freedom to choose or change one’s religion or other belief; and the freedom of every person to manifest, practise, teach, or abstain from manifesting his religion or other belief through religious acts, rites or otherwise, either individually or jointly with others, either in the public domain or in his private life.
Parents and guardians shall have the right to decide on the moral or religious education and religious schooling of their minor children, and to provide for it accordingly.
(1) The exercise of the freedom of conscience and religion shall also be made possible for those provided for in educational, healthcare, social, family, child or youth protection institutions, as well as for those detained in prison, both at individual and community level.
(2) The right to freedom of conscience and religion shall be freely exercised by those serving in law enforcement bodies, the Hungarian Defence Forces and the National Military Security Service during the course of their service, in accordance with the organisation’s operating policy and with meeting the obligation of national defence.
The right to freedom of conscience and religion may also be manifested through means of communication.
LEGAL STATUS OF CHURCHES, DENOMINATIONS AND RELIGIOUS COMMUNITIES
b) psychic or parapsychic activities;
d) business and entrepreneurial activities;
e) instructive activities;
h) healthcare activities;
m) animal protection, environmental protection or nature conservation activities;
n) data control activities, which go beyond data processing necessary for faith-based activities;
(1) A church, denomination or religious community (hereinafter referred to as ‘church’) shall be an autonomous organisation recognised by Parliament, consisting of natural persons sharing the same principles of faith; it shall be self-governed; it shall be established and shall operate primarily for the purpose of practicing religious activities.
(3) No state power may be used to enforce decisions based on the principles of faith, the internal laws or the rules of organisation and operation of a church, or other rules equivalent to them (together hereinafter referred to as ‘internal ecclesiastical rules’); public authorities may not examine such decisions. Public bodies may not modify or override decisions made by a church based on internal ecclesiastical rules, and they shall have no competence to adjudicate disputes arising from internal legal relationships not regulated by rules of law.
Internal Ecclesiastical Legal Persons
RULES OF THE RECOGNITION AS CHURCH AND THE REGISTRATION
c) it has been operating internationally for at least 100 years or in an organised manner as an association in Hungary for at least 20 years, which extends to include operating as a church registered pursuant to Act IV of 1990 on the Freedom of Conscience and Religion and on Churches prior to the entry into force of this Act;
(4) The following rules shall apply to the registration of internal ecclesiastical legal persons defined in Subsection (3) of Section 11, as well as to changes in the data registered:
a) the representative of the church as a whole, of its supreme body or of the direct superior church organ of the internal ecclesiastical legal person may request the registration of the internal ecclesiastical legal person; the application shall contain data concerning the internal ecclesiastical legal person defined in Points a)-c) of Subsection (1);
b) the church shall be registered under a church registration number;
THE OPERATION OF THE CHURCHES
(1) Churches shall primarily perform religious activities; they shall operate according to their own principles of faith and rites.
(2) Churches may participate in value-creating work for society; to this end they may perform public interest activities.
(3) In order to realise their goals, churches shall be authorised to engage in activities, which do not qualify as business or entrepreneurial activities; and shall also be authorised to engage in business or entrepreneurial activities besides their basic activities. Furthermore, they shall be authorised to establish businesses and NGOs, as well as to participate therein.
(4) Excluding those listed in Subsection (2) of Section 6, the following shall not qualify as business or entrepreneurial activities in respect of churches:
a) operation of religious, instructive, educational, higher educational, healthcare, charity, social,family, child and youth protection, or cultural or sports institutions, as well as undertaking the above and environmental protection activities;
f) sale of immaterial goods, objects or stocks serving exclusively religious, pedagogical, educational, higher educational, healthcare, charity, social work, family, child or youth protection, or cultural, sports or environmental protection activities, including the reimbursement of the cost of work clothes;
g) provision of services complementary to religious, instructive, educational, higher educational, healthcare, charity, social work, family, child or youth protection, or cultural, sports or environmental protection activities, or the non-profit oriented use of appliances serving these activities;
(5) Revenues generated from activities listed in Subsection (4), with special regard to the following:
(1) Church revenue serving religious purposes or the use thereof may not be controlled by public organs. The following shall in particular qualify as revenue serving religious purposes: income from a specified amount of personal income tax in accordance with the taxpayer’s instructions and its budgetary complement, the allowance to replace it, as well as real estate annuity and its complementary sums.
(1) In instructive or educational institutions financed by the State or local government, churches may provide religious and moral studies education according to the needs of students and their parents; in institutions of higher education churches may carry out faith-based activities. The institution of higher education shall ensure the material conditions, the public education institution shall ensure the material conditions and time slots which do not clash with other obligatory school activities, and the church shall ensure the provision of religious instructors or teachers. The costs of religious and moral studies education shall be borne by the State, on the basis of a separate Act or of agreements concluded with the churches.
DISSOLUTION OF CHURCHES
a) its supreme body decides on its dissolution;
b) it abandons its activities and does not dispose of its assets;
b) the scope of technical and other data to be registered, as well as the rules of reporting changes therein;
c) the provision of data from the register, as well as the content of the paper-based or electronic extract requested from the registered data of the church and the internal ecclesiastical legal person;
d) the rules governing the registration of internal ecclesiastical legal persons; and
(4) If Parliament refuses to recognise a church in accordance with Subsection (2), for the purposes of this Act and other relevant legislation that church shall qualify as an organisation pursuant to Subsection (1) as of 1 March 2012, and Sections 35-37 shall apply to it, with the proviso that:
d) the date of legal succession in accordance with Subsection (1) of Section 36 shall be 1March 2012;
(3) By applying Subsections (3)-(6) of Section 116, Section 117 and Section 118 of Act V of 2006 on Public Company Information, Company Registration and Winding-up Proceeding in effect on 29 February 2012, the court shall terminate the organisation without legal successor within the framework of a forced final settlement procedure, if the organisation:
Subpoint j) of Point 2. of Section 137 of Act IV of 1978 on the Criminal Code shall be replaced by the following provision:
(For the purpose of this Act 2. the person performing public duties:)
Subpoint mb) of Point m) of Paragraph (1) of Section 4 of Act III of 1993 on Social Administration and Social Provisions shall be replaced by the following provision:
“mb) a church registered in accordance with the Act on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities and its internal ecclesiastical legal person (hereinafter: hereinafter referred to as ‘ecclesiastical maintainer’); entities with a status as a different type of organisation, in particular, NGOs and their organisational units declared as legal persons in their statutes, foundations and their organisational units declared as legal persons in their statutes or business associations, shall not qualify as an ecclesiastical maintainer;”
Subsection (2) of Section 3 of Act LXXIX of 1993 on Public Education shall be replaced by the following provision:
b) local governments;
c) nationality self-governments;
d) churches and internal ecclesiastical legal persons (hereinafter: referred to as ‘ecclesiastical legal person’) registered in compliance with the Act on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities;
e) business organisations, foundations and associations with legal personality, as well as other legal persons established in Hungary and domiciled in Hungary;
(1) Subsection (2) of Section 6 of Act LV of 1994 on Arable Land shall be replaced by the following provision:
(2) The following Subsections (5) and (6) shall be added to Section 6 of Act LV of 1994 on Arable Land:
Point 39 of Section 3 of Act CXVII of 1995 on Personal Income Tax shall be replaced by the following provision:
(For the purpose of this Act the following definitions shall be applied:)
“39. Church: a religious community defined as such under the Act on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities.”
Subsection (9) of Section 9 of Act LXXXI of 1996 on Corporate Tax and Dividend Tax shall be replaced by the following provision:
Point s) and sb) of Section 5 of Act XXXI of 1997 on the Protection of Children and Guardianship Administration shall be modified as follows:
“sb) a church registered in accordance with the Act on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities and its internal ecclesiastical legal person (hereinafter: hereinafter referred to as ‘ecclesiastical maintainer’); entities with a status as a different type of organisation, in particular, NGOs and their organisational units declared as legal persons in their statutes, foundations and their organisational units declared as legal persons in their statutes or business associations, shall not qualify as an ecclesiastical maintainer;”
The following provision shall replace Subsection (4) of Section 3 of Act CI of 2001 on Adult Education and Training:
(1) Point b) of Subsection (1) of Section 7 of Act CXXXIX of 2005 on Higher Education shall be replaced by the following provision:
“(b) churches and their respective internal ecclesiastical legal persons (hereinafter referred to as ‘: ecclesiastical legal person’) registered in accordance with the Act on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities,”
(2) The following provision shall replace Point a) of Subsection (13) of Section 139 of Act CXXXIX of 2005 on Higher Education:
Point c) of Subsection (4) of Section 85 of Act CXXVII of 2007 on Value Added Tax shall be replaced by the following provision:
(For the purpose of this Section a public service provider shall mean:)
Act CLI of 2011 on the Constitutional Court shall enter into force with the following additional Title 12/A:
“12/A: Position in Connection with the Withdrawal of the Recognition of Churches Operating in Contravention to the Fundamental Law
Section 34/A: The Constitutional Court shall, upon the proposal of the Government, issue a statement of position in respect of churches, recognised pursuant to the Act on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities, whose operation is in contravention to the Fundamental Law.”
(1) Subsection (4) of Section 45 of Act CLXVI of 2011 on the Amendment of Certain Legal Regulations Serving as a Basis for Hungary’s Budget for 2012 shall enter into force with the following text:
“(4) Point a) of Section 4/A of the Act on the Use of a Specified Amount of Personal Income Tax in Accordance with the Taxpayer’s Instructions shall be replaced by the following provision:
(For the purpose of this Act, beneficiary shall mean) “(a) Churches, denominations and religious communities (hereinafter jointly referred to as churches) – with the exception of internal ecclesiastical legal persons – recognised in accordance with Act CCVI of 2011 on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities (hereinafter referred to as ‘Church Act’), provided that the tax authority has allocated to it the technical identification number specified under Subsection (2),”
(2) Section 49 of Act CLXVI of 2011 on the Amendment of Certain Legal Regulations Serving as a Basis for Hungary’s Budget for 2012 shall be modified as follows:
“Section 49 (1) of: The following provision shall replace Section 1 of Act CXXIV of 1997 on the Financial Conditions of Religious Activities and Public Purpose Activities of Churches (hereinafter referred to as ‘Church Funding Act’):
“Section 1: This Act shall apply to churches, denominations and religious communities registered in accordance with Act CCVI of 2011 on the Right to Freedom of Conscience and Religion and the Legal Status of Churches, Denominations and Religious Communities (hereinafter referred to as ‘Church Act’).” (2) The following provision shall replace Subsection (3) of Section 2 of the Church Funding Act:
(3) The following Section 13 shall be added to the Church Funding Act:
“Section 13: An organisation under Subsection (1) of Section 34 of the Church Funding Act shall be entitled, in 2012, to receive complementary funding specified under Subsection (3) of Section 4, provided it has been recognised as a church by Parliament up to 20 May 2012.”
(3) Subsection (17) of Section 45 of Act CLXVI of 2011 on the Amendment of Certain Legal Regulations Serving as a Basis for Hungary’s Budget for 2012 shall be modified as follows:
“Subsection (17): The following Section 8/A shall be added to the Act on the Use of a Specified Amount of Personal Income Tax in Accordance with the Taxpayer’s Instructions:
“Section 8/A
(1): Organisations under Subsection (1) of Section 34 of the Church Funding Act (hereinafter referred to as ‘organisation’) shall qualify as beneficiaries in accordance with Subpoint aa) of Point a) of Subsection (1) of Section 4 with the proviso that in 2012, 2013 and 2014 they shall not be required to fulfil the requirements set out in Subsection (1) of Section 4.
(2) In 2012, 2013 and 2014 the statement issued by the organisation in respect of compliance with the conditions defined in Point e) of Subsection (2) of Section 4 does not have to include the specifications set out in Subsection (1) of Section 6/c; in addition, the organisation shall not be required to fulfil the obligations set out under Subsection (1) of Section 6/C.
Sub-point ad of Point a) of Section 95 of Act CLXXXI of 2011 on the Court Registration of Civil Society Organisations and Related Rules of Proceeding shall be modified as follows:
(In addition to the provisions of Section 91, the following data shall also be included in the case of registration of associations:
form of the association:)
Section 34 shall be replaced by the following provision:
“Section 34 (1): With the exception of churches listed in the Annex and their independent organisations established for religious purposes, organisations registered in accordance with Act IV of 1990 on the Freedom of Conscience and Religion and on Churches and its organisation established for religious purposes (hereinafter jointly referred to as organisation) shall qualify as an association as of 1 January 2012.
Sub-point c) of Point 19 Subsection (1) of Section 3 of Act CXCVI of 2011 on National Assets shall enter into force with the following text:
a) Act IV of 1990 on the Freedom of Conscience and Religion and on Churches;
b) Act CXXII of 1997 amending Act IV of 1990 on the Freedom of Conscience and Religion and on Churches;
The following provisions of this Act shall qualify as cardinal within the meaning of the Fundamental Law: Chapters II-III, Sections 19-20, Subsections (1)-(2) of Section 21, Sections 22-25, Chapter V, Title 12, and the Annex under Article 43(4) of the Fundamental Law; Section 49 under Article 24(5) of the Fundamental Law; Section 53 under Articles 38(1)-(2) of the Fundamental Law.
Government official translation