text:
⭐Dr. Horváth György iü. orvosszakértő
Download "Dr. Horváth György iü. orvosszakértő"
1 Dr. Horváth György iü. orvosszakértő2 Jogrendszer: az adott állam hatályos jogszabályinak rendezett összessége, mely jelenti a jogszabályok meghatározott elvek szerinti tagozódását. Jogrend: a társadalmi viszonyok kellő jogi szabályozottsága. Jogág: jogszabályok minőségileg elkülönült, meghat. struktúrával rendelkező csoportja, amely sajátos tartalommal és módszerrel szabályozza a jogalanyok magatartását. Az azonos jellegű jogszabályok külön felelősségi alakzattal, szankcióformával rendelkeznek.3 JOGREND A jogrend külső egysége A jogrend belső egysége: a jogrendszer Főbb területei Magánjog: Polgári jog Munkajog jogágak Közjog: Büntetőjog Közigazgatási jog4 Privátautonómia joga, mely biztosítja és oltalmazza a személyek önálló, más hatalomtól független autonóm kapcsolatait, autonóm társadalmi-jogi szervezkedéseit, egymáshoz fűződő személyi és vagyoni viszonyait, kijelöli az egyéni és szervezeti autonómia határait.5 Személyek joga Családi jog jogalanyok jogi személyiség nélküli társaságok jogi személy szellemi alkotások joga szerzői jogok iparjogvédelem házasság gyámügy rokonság jogképesség Természetes személy cselekvőképesség6 Dologi jog Kötelmi jog Öröklési jog tulajdonjog birtokvédelem korlátolt dologi jogok értékjogok zálogjogok törvényes öröklés végintézkedésen alapuló öröklés kötelesrész Általános szabályok Tulajdonjog megszerzése Tulajdonjog tartalma, védelme A közös tulajdon használati jogok Földhasználati jog Személyes és telki szolgalmak Közérdekű használati jog öröklés jogi hatásai7 Jogszabályok összessége, melyek meghatározzák, hogy mely cselekmények minősülnek bűncselekménynek, az elkövetőket hogyan kell felelősségre vonni, velük szemben milyen büntetést és hogyan kell alkalmazni.8 Egyes jogágak elemeit tartalmazza, pl. közigazgatási, polgári, büntetőjog, stb. Mind anyagi, mind eljárási jogi részek Önálló jogág vagy jogterület?9 Betegjogok Népegészségügy, járványügy Ellátórendszer- alap- és szakellátás Egészségügyi szervezés és tevékenység, finanszírozás Egészségbiztosítás Gyógyszerügy Egészségügyi felelősség10 Beteg jogai- orvos kötelezettségei Orvos-beteg viszony Szabadságjogok (1-2-3.generációs jogok)11 beteg: az egészségügyi ellátást igénybe vevő vagy abban részesülő személy egészségügyi ellátás: a beteg adott egészségi állapotához kapcsolódó egészségügyi tevékenységek összessége; egészségügyi dolgozó: az orvos, a fogorvos, a gyógyszerész, az egyéb felsőfokú egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személy, az egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személy, továbbá az egészségügyi tevékenységben közreműködő egészségügyi szakképesítéssel nem rendelkező személy; egészségügyi dokumentáció: az egészségügyi szolgáltatás során az egészségügyi dolgozó tudomására jutó, a beteg kezelésével kapcsolatos egészségügyi és személyazonosító adatokat tartalmazó feljegyzés, nyilvántartás vagy bármilyen más módon rögzített adat, függetlenül annak hordozójától vagy formájától;12 Szabályoktól eltérő tevékenység-büntetőjogi, polgári jogi, stb. felelősség Közegészségügyi feladatok-közigazgatási jog Alkalmazott-munkajog Vállalkozási formában végzett tevékenység (háziorvos, stb.)-társasági jog, adójog.13 1. egészségügyi ellátáshoz való jog 2. emberi méltósághoz való jog 3. kapcsolattartás joga 4. intézmény elhagyásának a joga 5. tájékoztatáshoz való jog 6. önrendelkezéshez való jog 7. titoktartáshoz való jog 8. eü. dokumentáció megismerésének a joga 9. sajátos betegcsoportok jogai14 Milyen ellátáshoz? Megfelelő Folyamatosan hozzáférhető Egyenlő bánásmódnak megfelel Állapota által szakmailag indokolt szintű eü. szolgáltató és ellátó orvos megválasztása Korlátai (pl. működési rend, paraszolvencia)15 Csak az ellátáshoz szükséges beavatkozások személyes szabadság korlátozása sürgős szükség beteg vagy mások élete, testi épsége, egészsége Várakoztatás méltányolható okból és ideig. Vetkőztetés: csak a szükséges időre és szakmailag indokolt mértékben.16 Szóban, írásban, személyesen Speciális helyzetek (kiskorú gyermek, szülő nő, súlyos állapotú beteg) Vallásgyakorlás, kapcsolattartás pappal Saját ruházat, személyes tárgyak Korlátai Betegtársak joga, betegellátás zavartalansága házirend17 Van, kivéve ha mások testi épségét, egészségét nem veszélyezteti (fertőző, agresszív beteg) Törvényben meghatározott egyéb ok (pl. életmentő ellátás) 2 mód: A beteg belejelenti Bejelentés nélkül (gyakran hajléktalan, sürgősségi osztály) Előzetes tájékoztatás (24 h)18 Egyéniesített formában: számára érthető módon, figyelemmel életkorára, iskolázottságára, ismereteire, lelki állapotára, kívánságára. Teljes körű: egészségi állapot, beleértve ennek orvosi megítélése, javasolt vizsgálatok, beavatkozások, előnyök és kockázatok, Ezek időpontja Döntési jog, stb.19 lehetséges alternatív eljárások, módszerek, ellátás folyamata és várható kimenetele, további ellátások, javasolt életmód. Mihez van még joga a betegnek? További kérdezés Egyes vizsgálatok, beavatkozások eredményét megismerni Megismerni ellátásában közvetlenül közreműködő személyek nevét, szakképzettségét, beosztását.20 A betegnek továbbá joga van megismerni ellátása során az egyes vizsgálatok, beavatkozások elvégzését követően azok eredményét, esetleges sikertelenségét, illetve a várttól eltérő eredményt és annak okait21 Mit jelent? Kíván-e egészségügyi ellátást igénybe venni Milyen beavatkozásokba egyezik bele Feltétel: beleegyezés megtévesztéstől, fenyegetéstől, kényszertől mentes, megfelelő tájékoztatáson alapul Hogyan: szóban, írásban vagy ráutaló magatartással22 Ki cselekvőképes beteg ellátás, elmaradása esetén egészségi állapotban várhatóan súlyos vagy maradandó károsodás életfenntartó vagy életmentő beavatkozás Cselekvőképtelen és korlátozottan cselekvőképes beteg ellátás, elmaradása esetén egészségi állapotban várhatóan súlyos vagy maradandó károsodás életfenntartó vagy életmentő beavatkozást, ha várandós és előre láthatóan képes a gyermek kihordására Mit Mindent, kivéve közokirat vagy teljes bizonyító erejű magánokirat, írásképtelenség esetén két tanú súlyos betegség, amely rövid időn belül - megfelelő eü. ellátás mellett is - halálhoz vezet és gyógyíthatatlan NEM NEM23 Ki utasíthat vissza?-cselekvőképes beteg Kiv.: mások élete, testi épsége veszélyben életfenntartó vagy életmentő beavatkozás, ha várandós és előreláthatóan képes a gyermek kihordására Korlátai: egészségi állapotában várhatóan súlyos vagy maradandó károsodás életfenntartó vagy életmentő beavatkozás visszautasítása, kiv. Korlátozás korlátozása24 Feltételek: súlyos betegség, az orvostudomány mindenkori állása szerint rövid időn belül - megfelelő egészségügyi ellátás mellett is - halálhoz vezet Gyógyíthatatlan. 3 tagú orvosi bizottság 3 nap múlva ismétlés Cselekvőképtelen és korlátozottan cselekvőképes beteg is speciális szabályok mellett25 Egészségügyi és személyes adatait csak az arra jogosulttal közöljék,bizalmasan kezeljék Beletartozik: Kinek adható felvilágosítás Csak azoknak a jelenléte, akiknek szükséges ill. A beteg hozzájárult Beleegyezése nélkül mások ne láthassák26 Főszabály: Az egészségügyi dokumentációval az eü. szolgáltató, az abban szereplő adattal a beteg rendelkezik. A beteg jogosult: a gyógykezeléssel összefüggő adatainak kezeléséről tájékoztatást kapni, rá vonatkozó eü. adatokat megismerni, eü. dokumentációba betekinteni (saját költségére másolatot kérhet) fekvőbeteg-gyógyintézetből történő elbocsátásakor zárójelentést kapni, eü. adatairól indokolt célra - saját költségére írásos véleményt kapni.27 Fogyatékkal élők: Súlyos fogyatékosság minősítése, felülvizsgálata, támogatás folyósítása (1998. évi XXVI. tv. és 141/2000 (VIII.9.) Korm.rendelet Látási, hallási, értelmi, autista, mozgásszervi fogyatékos Fogyatékos személyeket megillető jogok (környezet, kommunikáció, közszolgáltatások, közlekedés, támogató szolgálat, segédeszközök)28 Cselekvőképesség (Hatályos polgári törvénykönyv- Minden ember cselekvőképes, akinek cselekvőképességét e törvény nem korlátozza vagy nem zárja ki. Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét nem töltötte be Korlátozottan cselekvőképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét betöltötte és nem cselekvőképtelen Cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be életévét már betöltött kiskorú is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett. Új Ptk évi V. tv.: eltérések.29 veszélyeztető magatartás: saját vagy mások életére, testi épségére, egészségére jelentős veszélyt jelenthet és sürgős intézeti gyógykezelésbe vétel nem indokolt; közvetlen veszélyeztető magatartás: a beteg saját vagy mások életére, testi épségére, egészségére közvetlen és súlyos veszélyt jelent; pszichiátriai beteg: kezelőorvos a BNO szerinti Mentális és viselkedészavar, illetve szándékos önártalom dg-t állítja fel. beleegyezésre az általános szabályok intézeti gyógykezelésbe vétel: beteg beleegyezésével közvetlen veszélyeztető magatartás, orvos intézkedése alapján bíróság határozata alapján30 Önkéntes gyógykezelés: cselekvőképes beteg felvétele előtt beleegyezett. korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen kérheti intézetbe történő ideiglenes felvételét, ha sürgősségi vagy kötelező gyógykezelés feltételei nem állnak fenn, de intézeti gyógykezelés indokoltkapcsolatfelvétel (végleges, ha nyilatkozattételre jogosult hozzájárul) Bírósági felülvizsgálat 72 órán belül kérelemre vagy hivatalból intézeti gyógykezelés szükségességének időszakos bírósági felülvizsgálata 30 (60) naponta.31 Sürgősségi gyógykezelés: közvetlen veszélyeztető magatartás csak azonnali pszichiátriai intézeti gyógykezelésbe vétellel hárítható el 24 órán belül beszállítás indokoltságának megállapításának kezdeményezése; bíróság értesítés kézhezvételétől 72 órán belül határozatot hoz. el kell bocsátani, ha intézeti gyógykezelése továbbiakban nem indokolt. Kötelező gyógykezelés veszélyeztető magatartás, de sürgősségi gyógykezelése nem indokolt. bíróság az értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül határoz32 nemperes eljárás tárgyi költségmentes igazságügyi elmeorvos-szakértő jár el határozat ellen a közléstől számított 8 napon belül lehet fellebbezni33 Tiszteletben tartani a vonatkozó jogszabályokat és az egészségügyi szolgáltató működési rendjét. Köteles az ellátásában közreműködő egészségügyi dolgozókkal képességei és ismeretei szerint együttműködni, különösen tájékoztatás. Térítési díj megfizetése. A beteg és hozzátartozói jogaik gyakorlása során kötelesek tiszteletben tartani más betegek jogait.34 1. Ellátás/ellátás megtagadása 2. Vizsgálati és terápiás módszerek megválasztása 3. Tájékoztatás 4. Dokumentáció 5. Titoktartás 6. Eü. Dolgozók védelme 7. Szakmai fejlődéshez való jog/kötelezettség35 Sürgős szükség - rászoruló személynek elsősegélyt nyújt/szükséges intézkedést haladéktalanul megteszi időponttól és helytől függetlenül- pl. strandon is Beteget megvizsgálja, sze. Továbbirányítja Eltérés: halasztást nem tűrő beavatkozásoknál Távollét vagy akadályoztatás más orvos útján gondoskodni36 Megtagadhatja: más beteg ellátásának azonnali szükségessége beteghez fűződő személyes kapcsolata Megtagadja: fizikailag alkalmatlan. Csak a vizsgálatát követően tagadhatja meg: beteg egészségi állapota orvosi ellátást nem igényel, kezelés szakmailag nem indokolt, nincsenek meg a személyi, tárgyi, és a beteget beutalja az illetékes egészségügyi szolgáltatóhoz, beteg állapota nem igényel azonnali beavatkozást és későbbi időpontra visszarendeli. Ellátás jogszabályba vagy szakmai szabályba ütközik, az orvos az ellátást megtagadja. Az orvos a beteg ellátását akkor is megtagadhatja, ha erkölcsi felfogásával, lelkiismereti vagy vallási meggyőződésével ellenkezik, beteg együttműködési kötelezettségét [26. (2) bekezdés] súlyosan megsérti, beteg sértő vagy fenyegető magatartást tanúsít, kivéve, ha e magatartását betegsége okozza, saját életét vagy testi épségét a beteg magatartása veszélyezteti.37 Feltételek: Beteg beleegyezése Kockázat< elmaradásból eredő kockázat Kezelőorvos: közreműködő eü. dolgozónak utasításadási jog.38 Kit? A beteget Korlátozottan cselekvőképes ill. Cselekvőképtelen: törvényes képviselőt is Hogyan, miről Rendszeresség, elvárható ismereteknek megfelelően Főszabály: szóban vizsgálni, hogy megértette-e.39 Orvos tájékoztatási kötelezettsége: inkább a tájékoztatás módjára vonatkozóan tartalmaz többlet-szabályozást a szóbeli tájékoztatás nem helyettesíthető az előre elkészített általános ismertető anyagok átadásával [134. (3) bek.]40 fokozatos, lépcsőzetes tájékoztatás elve: a kezelőorvos a beteg tájékoztatását körültekintően, szükség szerint fokozatosan, a beteg állapotára és körülményeire tekintettel végzi. a beteg tájékoztatása során kiemelt figyelmet kell fordítani a kezelés általánosan ismert, jelentős mellékhatásaira, az esetleges szövődményekre, és a beavatkozások lehetséges következményeire, azok előfordulási gyakoriságára. meg kell győződni arról, hogy a beteg a tájékoztatást megértette [135. (2) bekezdés].41 Összefoglalva: a magyar szabályozás nagyon tágan határozza meg a tájékoztatási kötelezettséget az egészségügyi szolgáltatónak csak nagyon szűk körben van lehetősége a kimentésre egy ezzel kapcsolatos kártérítési ügyben42 Ezzel magyarázható a biztosítók defenzív hozzáállása: jelenleg a hazai egészségügyi szolgáltatók jelentős részének a felelősségbiztosítása a tájékoztatás elmulasztásával okozott károkra egyáltalán nem terjed ki.43 sürgős szükség (sürgős szükségről tágabb értelemben akkor beszélünk, ha a beteg egészségi állapotában olyan változás következik be, amely azonnali egészségügyi ellátás hiányában közvetlen életveszélyt, illetve súlyos vagy maradandó egészségkárosodást okozna) beteg lemond a tájékoztatásról nem cselekvőképes beteg mást kell tájékoztatni terápiás privilégium magyar jogban nincs44 A tájékoztatás formájára vonatkozóan előírást nem találunk, szóbeli tájékoztatás is megfelelő ha: dokumentálva van, hogy a beteg a tájékoztatást megkapta a beleegyezésre ez azonban már nem vonatkozik: a beleegyezést invazív beavatkozásoknál mindenképpen írásban kell rögzíteni. az egészségügyi jogszabályoknak ezt a formai szabadságát azonban a bírói gyakorlat felülírta azzal, hogy kártérítési eljárásokban a szolgáltatónak kell bizonyítania, hogy a tájékoztatás megtörtént, és azt is, hogy annak mi volt a tartalma.45 5 FŐ ELEM Diagnózis Prognózis Terápiás alternatívák Kockázat Életmód46 Tipikus kártérítési tényállás: a beteg nem arra hivatkozik, hogy nem látták el megfelelően (diagnosztikus tévedés, nem a szakma szabályai szerint végzett kezelés), hanem arra, hogy nem tájékoztatták megfelelően, és ezzel okozati összefüggésben őt kár érte.47 1. Diagnózis ne öld meg a rossz hír hozóját Malignus daganatok Nem állapítható meg a pontos dg. 2. Prognózis Gyakran kapcsolódik az életmódhoz 3. Életmód Kontrollvizsgálat, a beteg visszarendelése Szövődményre utaló tünetek48 4. Kockázat Adott esemény bekövetkezése kárként jelentkezhet Miről kell tájékoztatni? Döntési helyzetbe kerüljön a beteg (gyakorolhatja-e önrendelkezési jogát?)-döntése szempontjából releváns kockázat Adott helyzetnek és adott betegnek megfelelően Nem a %-os gyakoriságnak van elsősorban jelentősége Felmerülő kérdések Köztudomású tényről szükséges-e a tájékoztatás? Ugyanolyan korábbi műtétnél megadott tájékoztatás elégséges-e49 5. Terápiás alternatívák Több, egyformán elfogadott kezelési módszer Más intézményben elvégzett beavatkozás esetlegesen jobb feltételekkel Más műtéti technika Császármetszés és hüvelyi szülés (anyának nincs érdemben döntési joga) Vizsgálandó: a beteg rendelkezett-e a döntéshez szükséges elegendő információval50 Ideális dokumentáció Valósághű Az ellátás folyamatát tükröző Reprodukálható Meg kell őrizni: Egyes vizsgálatokról készült leletek Gyógykezelés során keletkezett iratok Ápolási dokumentáció Képalkotó diagnosztikus eljárások felvételei Beteg testéből kivett szövetminták.51 Általában: papír alapú és elektronikus Bizonyítás fő módjai a polgári eljárásban: Tanú és okirati bizonyítás Dokumentációs hiányosság: oka indifferens, de a bizonyítási teher megfordul: intézménynek kell bizonyítani Jó dokumentáció: védelem a későbbi esetleges jogi eljárásban52 időbeli korlátozás nélkül Kivéve: beteg felmentést adott vagy jogszabály az adat szolgáltatásának kötelezettségét (pl. bűncselekmény sértettjének látleletének kiadása) írja elő.53 Az egészségügyi dolgozó egészségügyi szolgáltatás nyújtásával összefüggő tevékenységvégzése során, a betegellátással és a betegirányítással közvetlenül összefüggő feladatai tekintetében közfeladatot ellátó személynek minősül. BTK 137. : az egészségügyről szóló törvényben meghatározott esetben az egészségügyi dolgozó, valamint az egészségügyi szolgáltatóval munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló más személy.54 55 B Ao y a m a s z e r v e z é s a d o t t s z e r v e z e t f e l e l ő s s é g i k ö r é n k í v ü l e s ő e k, t é v e d é s e k z é s k ö r é n k í v ü e s ő o k r z é s é n / f e e ő s s é g é n k í v ü o k ő í r á s a l a p ú i s m e r e t a l a p ú 1.Gondatlanság, hanyagság 2.Figyelmetlenség, meggondolatlanság 3.Tudatos szabályszegés56 1. Büntetőjogi 2. Polgári jogi 3. Fegyelmi/Munkajogi 4. Szabálysértési 5. Etikai57 58 Foglalkozási szabályok megszegése Írott, íratlan Kogens, diszpozitív Egészségügyi beavatkozás, orvostudományi kutatása rendje, egészségügyi önrendelkezés elleni bűncselekmények Kuruzslás59 Hammurapi: sikertelen hályogműtét-szúrják ki az orvos szemét is Egyiptom: eltérés a gyakorlattól, emiatt halál: fejezzék le Párizsi parlament: viselje a beteg a következményeket, miért választott rossz orvost magának Rudolf Virchow: Műhiba fogalma: Verletzung allgemein anerkannter Regeln der Ärztlichen Wissenschaft60 szándékosan vagy ha a törvény a gondatlan elkövetést is bünteti gondatlanul elkövetett cselekmény, amely veszélyes a társadalomra, és amelyre a törvény büntetés kiszabását rendeli.61 A foglalkozás lényege: írott vagy íratlan szabályok határozzák meg. keresetszerűen, a megélhetés biztosítása érdekében végzett tevékenység, függetlenül attól, hogy annak gyakorlása szakképzettséget, vizsga letételét, a jártasság más módon való bizonyítását igényli-e, hatóság engedélyhez kötött-e vagy sem, főfoglalkozásként vagy mellékállásban végzik-e. munkajog, polgári jog szabályai szerint végzett tevékenység újabb joggyakorlatban: valaki tevékenysége során valamely foglalkozás szabályai alá kerül.62 Orvos műtétet végez (laparotomia = életveszélyt okozó testi sértés?) Mi zárhatja ki a felelősséget? Sértett beleegyezése (sport) Indokolt kockázatvállalás (gyógyítás) Társadalomra veszélyesség hiánya Hivatásbeli jogok gyakorlása, kötelezettségek teljesítése Végszükség, stb.63 Kár: Vagyoni és nem vagyoni Kártérítés Jelenlegi általános szabály: Ptk (1) Aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Új Ptk: Aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól a károkozó, ha bizonyítja, hogy magatartása nem volt felróható.64 4 feltétel: Kár Ok-okozati összefüggés Felróhatóság jogellenesség65 Fegyelmi: milyen jogviszonyban van foglalkoztatva- kötelezettségek vétkes megszegése Magánszféra Szabs.: Pl.: pszichotróp anyagokkal kapcsolatban, működési engedély hiánya, közegészségügyi szabálysértés, stb.66 Etikai vétség: az Etikai Kódexbe foglalt magatartási szabályok vétkes megszegése, továbbá az alapszabályban, a Kamara más belső szabályzatában foglalt vagy az Orvosi Kamarán belüli, választott tisztségből eredő kötelezettségnek a vétkes megszegése Az orvosi foglalkozás jogszabályokban meghatározott általános szakmai magatartási szabályainak a vétkes megszegése is EV. MOK Etikai kódex67 Felelősségi forma Eljárást lefolytatja Szankció Etikai MOK megrovás, pénzbüntetés, kizárás a kamarából Munkajogi Munkáltató rendkívüli felmondás, egyéb munkajogi hátrányok kollektív szerződés szerint Büntetőjogi Rendőrség, bíróság pénzbüntetés (szabadságvesztés) Polgári jogi Bíróság kártérítés (károsult pénzbeli kompenzációja Közigazgatási szankció Népeü. Szakigazgatási szerv egészségügyi bírság68 Hasonló dokumentumok
A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI (AZ 1997.ÉVI CLIV.TÖRVÉNY ALAPJÁN) I. Az egészségügyi ellátáshoz való jog Minden betegnek joga van jogszabályban meghatározott keretek között az egészségi állapota által Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása
EK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN Feith Helga Judit PhD Társadalomtudományi Tanszék ETK-EDUVITAL 2013. ÁPRILIS 26. Stróbl Alajos Justitia szobra a XIX. századból Beteg Részletesebben Ellátott személyek jogai - Ellátottjogi tematika II. - Budapest, 2014. november 27.
Ellátott személyek jogai - Ellátottjogi tematika II - Budapest, 2014 november 27 1 Az egészségügyről szóló 1997 évi CLIV törvény (Eütv) - A betegek jogai és kötelezettségei ( betegjogi katalógus, 5-28 Részletesebben A BETEG GYERMEK JOGAI Dr. Pálinkás Zsuzsanna gyermekjogi képviselő OBDK DDR
Az EACH Charta összevetése a magyar jogrenddel Összeállította: dr. Scheiber Dóra A magyar Egészségügyi Törvénykönyvben nem szerepelnek a gyermekek és a serdülők kórházi ellátására vonatkozó jogai az EACH Részletesebben AZ EGÉSZSÉGÜGYI DOLGOZÓK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI. Dr. Horváth György orvos-jogász iü. orvosszakértő
AZ EGÉSZSÉGÜGYI DOLGOZÓK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI Dr. Horváth György orvos-jogász iü. orvosszakértő Jellemző Orvosok jogai Általános érvényű szabályozás (minden eü. tevékenység végzése során) Betegek jogai Részletesebben Önrendelkezési jog ellátás visszautasítása. Dósa Ágnes
Betegek jogai és kötelezettségei Melyek a beteg jogai? 1. Az egészségügyi ellátáshoz való jog. A betegek legalapvetőbb joga, hogy megfelelő, megkülönböztetés nélküli ellátásban részesüljenek. Minden betegnek Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során. Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011.
A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011. Miről van szó? Cselekvőképességet fogjuk vizsgálni Előfordul, hogy korlátozni kell a sürgősségi ellátás Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben A TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOG
A TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOG BETEGJOGI KÉPVISELŐ KÉPZÉS BUDAPEST, 2015. MÁJUS 7. DR.SZENDYERZSÉBET BETEGJOGI KÉPVISELŐ AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS IGÉNYBEVÉTELEKOR AGGÓDÁS, STRESSZ - FÉLELEM A KIMENETELÉTŐL Részletesebben Hogyan feleljünk meg a rehabilitációs program dokumentációs kihívásainak? Dr. Simoncsics Eszter, Szász Katalin, Dr. FáyVeronika
Hogyan feleljünk meg a rehabilitációs program dokumentációs kihívásainak? Dr. Simoncsics Eszter, Szász Katalin, Dr. FáyVeronika Miért dokumentálunk? Törvényi kötelezettség Szakmai követelmény Minőségbiztosítás Részletesebben az egészségügyi ellátáshoz való jogot, az emberi méltósághoz való jogot, a tájékoztatáshoz való jogot, az önrendelkezéshez való jogot,
A betegek jogairól 1998. július 1-től új törvény védi a betegek jogait. Az egészségügyi törvény célja, hogy a betegek megfelelő színvonalú egészségügyi ellátásban részesüljenek, és gyógykezelésük során Részletesebben Egyetemi tananyagok/szegedi Tudományegyetem
Egyetemi tananyagok/szegedi Tudományegyetem Az előadás címe: Egészségügyi szolgáltatók (orvos) felelőssége, betegjogok, egészségügyi szakmai felelősségbiztosítás. Lehetséges vizsgakérdések és megkívánt Részletesebben A KAPCSOLATTARTÁS JOGA
A KAPCSOLATTARTÁS JOGA Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. ÁPRILIS 24. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselői hálózat és civil Részletesebben A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a
A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a betegellátásban, az invazív eljárást megelőző beleegyező nyilatkozat Szerző: dr. Fajta Gabriella bírósági titkár Az egészségügyről Részletesebben A pszichiátriai betegek jogai
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A pszichiátriai betegek jogai Ellátottjogi Képviselő Képzés, Budapest 2015. május 30. Készítette: Szűcsné Részletesebben A pszichiátriai betegek jogvédelme
A pszichiátriai betegek jogvédelme Simon Zsuzsa szociálpolitikai szakértő TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A pszichiátria történeti gyökereit tekintve hatalmát és jogosítványait arra kapta, hogy a törvényt nem Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a) Részletesebben A beteg gyermek jogai
Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A beteg gyermek jogai 2015. szeptember 25. összeállította: Erhardtné dr. Gachályi Anikó betegjogi képviselő TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről (2013. április 1.-jével hatályos változat) II. Fejezet A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. Cím Az egyén szerepe 5. (1) Az egészségüggyel kapcsolatos társadalmi Részletesebben A betegjogi képviselők feladatai
Jogvédelmi tanfolyam 2013.06.07. A betegjogi képviselők feladatai Mina András dr. Fővárosi és Pest megyei betegjogi képviselő OBDK betegjogi szakreferens ÓRAREND - Tartalom 1. Jogforrási feladatok (Eütv, Részletesebben Polgári védelmi szervezetek alapképzése. Beosztotti jogok, kötelezettségek
Polgári védelmi szervezetek alapképzése Beosztotti jogok, kötelezettségek Polgári védelmi kötelezettség A polgári védelmi kötelezettség személyes kötelezettség az emberi élet és a létfenntartáshoz szükséges Részletesebben Bevezetés a jogvédelem gyakorlatába I. Az ellátottjogi képviselő működési területe és feladatrendszere Hőhn Ildikó ellátottjogi képviselő
G y e r m e k e i n k védelmében delmében A jegyzői i gyámhat mhatóság g feladat és hatásk sköre Jogszabályi háttér 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 149/1997.(IX.10.) Részletesebben Országos Onkológiai Intézet National Institute of Oncology. Sz01 Betegjogi Tájékoztató C. Szabályzat
Országos Onkológiai Intézet National Institute of Oncology Sz01 Betegjogi Tájékoztató C. Szabályzat Készítette: Németh Erzsébet minőségirányítási szakreferens Átvizsgálta Jóváhagyta: Dr Boér András minőségirányítási Részletesebben Egyéni vállalkozó orvosok/egészségügyi dolgozók alkalmassági vizsgálata
Egyéni vállalkozó orvosok/egészségügyi dolgozók alkalmassági vizsgálata dr. Nagy Károly osztályvezető Munkahigiénés Osztály Nemzeti Munkaügyi Hivatal 2003. évi LXXXIV. törvény az egészségügyi tevékenység Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben 2005. évi LXXXVIII. törvény a közérdekű önkéntes tevékenységről (kivonat)
Egészségügyi dolgozók munkaköri alkalmassági véleményezésének jogszabályi háttere dr. Nagy Károly főosztályvezető Munkahigiénés Főosztály OMFI 2003. évi LXXXIV. törvény az egészségügyi tevékenység végzésének Részletesebben Ügyleírások: Ápolási díj
Ügyleírások: Ápolási díj Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó [Ptk. 685. b) pontja], ha állandó és tartós gondozásra szoruló súlyosan fogyatékos vagy tartósan beteg 18 év alatti Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény. az egészségügyről
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred
XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred A témaválasztás indokai A feldolgozott esetek statisztikai és tartalmi bemutatása Összegzés, Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény. az egészségügyről. I. Fejezet A TÖRVÉNY CÉLJA, ALAPELVEI ÉS HATÁLYA. 1. Cím. A törvény célja. 2. Cím.
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben Munkajogi ismeretek 2014. dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor www.szaldobagyi.hu
Szabályozás fegyelmezés a szabályok betartása - betartatása a munkatársak körében MRE Szeretetszolgálati Iroda 2012. november 27. SZABÁLYOZÓ KÖRNYEZET Jogi normák: 2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről Részletesebben 16/2014. (III. 12.) EMMI
16/2014. (III. 12.) EMMI rendelet egyes egészségügyi tárgyú miniszteri rendeleteknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról 1 Hatályos: 2014.03.15-2014.03.16 Az egészségügyről Részletesebben KÉRELEM ÉS ADATLAP. átfogó rehabilitációs alkalmassági vizsgálathoz vagy felülvizsgálathoz (kérjük aláhúzni)
KÉRELEM ÉS ADATLAP átfogó rehabilitációs alkalmassági vizsgálathoz vagy felülvizsgálathoz (kérjük aláhúzni) Rehabilitációs intézményben, vagy rehabilitációs célú lakóotthonban elhelyezésre kerülő, illetve Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben A betegjogvédelem jövője
A betegjogvédelem jövője Mogyorósi Dorottya dr. med, dr. jur Európai Betegjogi Nap, Budapest 2011. április 18. Kérdés Hol járunk már az éden fáitól! Világunk büszke madarának csőrében porladunk. Hullám Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben 4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez KÉRELEM. az ápolási díj megállapítására
4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez KÉRELEM I. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok az ápolási díj megállapítására 1. Személyi adatok Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Részletesebben Adatkezelési szabályzat - kivonat
Adatkezelési szabályzat - kivonat Egészségügyi dokumentáció kezelése 1. Egészségügyi dokumentáció kiadása... 2 1.1. Az egészségügyi dokumentum kiadója... 2 1.1.1. Eredeti példányok kiadása... 2 1.1.2. Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben Engedélyszám: 18211-2/2011-EAHUF Verziószám: 1. 2484-06 Sürgősségi ellátás szervezése követelménymodul szóbeli vizsgafeladatai
1. feladat Az intézetbe érkező külföldi ápoló tanulóknak mutassa be a sürgősségi betegellátás magyarországi rendszerét, ismertesse a progresszív ellátás elméletét! Az ismertetés során az alábbi szempontokra Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben Szerkesztette: Sándor István. Polgári jog I. a polgári jog alapelvei, az ember mint jogalany, a személyiségi jogok, és a dologi jog
Polgári jog I. Szerkesztette: Sándor István Polgári jog I. a polgári jog alapelvei, az ember mint jogalany, a személyiségi jogok, és a dologi jog Patrocinium Budapest, 2015 Tartalomjegyzék oldalszám ELŐSZÓ...7 Részletesebben A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza.
Köztemetés A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza. A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzat polgármestere Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény. az egészségügyről 1
Hatály: 2001.XII.31. - 2001.XII.31. 1. oldal 1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről 1 Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, Részletesebben A rendelet egyes rendelkezéseit kivéve a kihirdetését követő napon 2013. december 11-én lép hatályba. rendeletek. rendelet.
december 1 Egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú miniszteri ek módosításáról szóló 76/ (XII. 10.) EMMI 2 Az Európa Tanács egészségügyi termékek hamisításáról és hasonló, közegészségügyi veszélyt Részletesebben KÉRELEM 1 az ápolási díj megállapítására
KÉRELEM 1 az ápolási díj megállapítására I. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 1. Személyi adatok Neve: Születési neve: Anyja neve: Szül. hely, év, hó, nap: Lakcíme: Tartózkodási címe: TAJ száma: Részletesebben NYERGESÚJFALU VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ- TESTÜLETÉNEK 3/2015.(II.27.) önkormányzati rendelete a szociális ellátásokról. 1. Települési támogatás
NYERGESÚJFALU VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ- TESTÜLETÉNEK 3/2015.(II.27.) önkormányzati rendelete a szociális ellátásokról Nyergesújfalu Város Önkormányzata Képviselő-testülete a szociális igazgatásról Részletesebben Az egészségügyi törvény Az egészségügyi ellátásra vonatkozó rendelkezések
Az egészségügyi törvény Az egészségügyi ellátásra vonatkozó rendelkezések Mogyorósi Dorottya dr med dr jur Semmelweis Egyetem OBDK tanfolyam 2013 november 30 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 1 Etika és jog 2 A Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben A sürgősségi pszichiátriai ellátás és jogi szabályozása FOK IV.
A sürgősségi pszichiátriai ellátás és jogi szabályozása FOK IV. Sürgősség a pszichiátriában Bármely zavar elsősorban a viselkedésben, de gondolkodásban, észrevevésben, érzelmek területén, amely azonnali Részletesebben Az Orvos/gyógyszerész -Közgazdász és az Egészségügyi menedzser szakon az egészségügyi jog tantárgy öt előadása az alábbiakról szólna:
Nyugat-Magyarországi Egyetem Közgazdaságtudományi Kar Sopron Az Orvos/gyógyszerész -Közgazdász és az Egészségügyi menedzser szakon az egészségügyi jog tantárgy öt előadása az alábbiakról szólna: 1. Az Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben AKTÍV KORÚAK ELLÁTÁSA
AKTÍV KORÚAK ELLÁTÁSA Az aktív korúak ellátását a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény szabályozza, a 33.. 37/G. -ig. Az aktív korúak ellátása a hátrányos munkaerő-piaci Részletesebben 8. Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományát érintő gazdasági tárgyú szabályokról szóló 85/2012. (XII. 28.) BM rendelet
3538 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2014. évi 37. szám 8. Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományát érintő gazdasági tárgyú szabályokról szóló 85/2012. (XII. 28.) BM rendelet 8. Az Országgyűlési Őrség hivatásos Részletesebben Kérelem a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéhez
1 Kérelem a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéhez 1. Az ellátást igénybe vevő adatai: Név:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési helye, időpontja:... Lakóhelye:... Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény. az egészségügyről
Ez a dokumentum a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó tulajdona Hatályosság: 2011.01.01-1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, Részletesebben Házirend. Szociális Alapellátási Szolgáltatási Egység Magyarcsanád 2013.
1.f melléklet Szociális Alapellátási Szolgáltatási Egység Magyarcsanád Házirend 2013. Tel.: 62/264-120; 30/637-6868; E-mail: csskpalota@gamil.com oldal 1 A házirend elkészítéséről és tartalmáról, a személyes Részletesebben A korlátozó intézkedések alkalmazásának lehetőségei. Pszichiátriai, szenvedélybetegek, idős demens betegek és értelmi fogyatékosok otthonaiban
A korlátozó intézkedések alkalmazásának lehetőségei Pszichiátriai, szenvedélybetegek, idős demens betegek és értelmi fogyatékosok otthonaiban Petőfi Sándor: Szabadság, szerelem Szabadság, szerelem, e kettő Részletesebben 1. A közszolgálati tisztviselők jogviszonyának jellemzői, elhatárolása más, munkavégzésre irányuló jogviszonyoktól
A diasort hatályosította: dr. Márkus Györgyi (2014. augusztus 15.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közszolgálati tisztviselők jogviszonyának jellemzői, elhatárolása más, munkavégzésre irányuló jogviszonyoktól Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény és végrehajtási rendelete 2007. nyári módosításai
A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény és végrehajtási rendelete 2007. nyári módosításai Dr. Madarász Hedvig évi XXXIII. törvény módosítása Az Országgyűlés 2007. június 25-ei ülésnapján fogadta Részletesebben A GYERMEK JOGAI AZ EGYÉB JOGVISZONYOKBAN
A GYERMEK JOGAI AZ EGYÉB JOGVISZONYOKBAN DR. HERCZEG RITA Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. JÚNIUS 5. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben Adatvédelmi tájékoztató
Adatvédelmi tájékoztató Jelen Adatvédelmi tájékoztatást a PontVelem Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (rövidített név: PontVelem Nonprofit Kft., cégjegyzékszám: 13-09-145720, székhely: Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről 1
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről 1 Az Országgyűlés a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben S Z A B Á L Y Z A T A
28/2005. (IV. 28.) ET. A SEMMELWEIS EGYETEM S Z A B Á L Y Z A T A A BETEGAZONOSÍTÓ RENDSZER HASZNÁLATÁRÓL BUDAPEST 2005 I. FEJEZET A SZABÁLYZAT CÉLJA 1. (1) A szabályzat célja a betegellátás biztonságának Részletesebben C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG MUNKAJOG A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi Részletesebben KÉRELEM. az ápolási díj megállapítására. 1.1.1. Neve:...
1. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 1.1. Személyes adatok KÉRELEM az ápolási díj megállapítására 1.1.1. Neve:... 1.1.2. Születési neve:... 1.1.3. Anyja neve:... 1.1.4. Születési hely, idő (év, Részletesebben Balog János Tamás r. alezredes a Rendőrség munkavédelmi főfelügyelője közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő-helyettes
A közfoglalkoztatottak körében előforduló balesetek, foglalkozási megbetegedések bejelentése, kivizsgálása és minősítése" ORFK Humánigazgatási Szolgálat Egészségügyi Szakirányító és Hatósági Főosztály Részletesebben 1997. évi CLIV. Törvény az egészségügyről
1997. évi CLIV. Törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben KÉRELEM TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS 18. életévét betöltött tartósan beteg hozzátartozó ápolását gondozását végző személy részére
KÉRELEM TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS 18. életévét betöltött tartósan beteg hozzátartozó ápolását gondozását végző személy részére KÉRJÜK, SZÍVESKEDJEN NYOMTATOTT BETŰKKEL KITÖLTENI! Az ápolást végző személyre Részletesebben JOGRENDSZER, JOGÁGAK
JOGRENDSZER, JOGÁGAK I. A jogrendszer fogalma és típusai II. A jogrendszer tagozódása III. A jogágak I. A jogrendszer fogalma és típusai 1. Jogrendszer: az adott állam jogszabályainak rendezett összessége Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény
1 Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte elsőbbséget kell élvezzen, továbbá, Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete
Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete a szociális igazgatásról és ellátásról, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 12/2003. Részletesebben 4) Idősotthoni ellátás esetében a gondozási szükségletet megalapozó egyéb körülmények a következők:
I. A gondozási szükséglet, valamint az egészségi állapoton alapuló szociális rászorultság vizsgálatának és igazolásának részletes szabályairól szóló 36/2007. (XII.22.) SZMM rendelet főbb rendelkezései: Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM. Igazságügyi szakértők jogi oktatása
KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM Igazságügyi szakértők jogi oktatása Tisztelt Érdeklődő! Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 18. (1) Részletesebben JÁNOSSOMORJA VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 15/2013. (XI. 27.) rendelete
JÁNOSSOMORJA VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2013. (XI. 27.) rendelete a szociális igazgatásáról és a szociális ellátások helyi szabályairól Jánossomorja Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY
FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY A KÖZALKALMAZOTTK ÖZALKALMAZOTTI TANÁCS SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA A SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 5 sz. függeléke OM Részletesebben TÁMOP-5.5.7-08/1 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselői hálózat és civil jogvédő munka fejlesztése
TÁMOP-5.5.7-08/1 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselői hálózat és civil jogvédő munka fejlesztése Trócsányi Sára: Egészségügyi adat & egészségügyi dokumentáció előadás Betegjogi képviselő képzés Részletesebben MUNKAJOGI ISMERETEK AZ ÚJ PTK. TÜKRÉBEN. Előadó: dr. Egerszegi Zoltán, ügyvéd, dr. Egerszegi Zoltán ügyvédi iroda
MUNKAJOGI ISMERETEK AZ ÚJ PTK. TÜKRÉBEN Előadó: dr. Egerszegi Zoltán, ügyvéd, dr. Egerszegi Zoltán ügyvédi iroda A MUNKAJOG HELYE A JOGÁGAK KÖZÖTT Jogalkotói szemléletváltás (közjog magánjog) 1967. évi Részletesebben Tárgy: Szociális rendelet módosítása Mell.: 1 db rendelet-tervezet
Szentes Város Polgármesterétől 6600 Szentes, Kossuth tér 6. U-7115/2010. Témafelelős: Lencséné Szalontai Mária Tárgy: Szociális rendelet módosítása Mell.: 1 db rendelet-tervezet Szentes Város Önkormányzata Részletesebben Egészségügyi jogi ismeretek. Dósa Ágnes Igazságügyi Orvostani Intézet
Egészségügyi jogi ismeretek Dósa Ágnes Igazságügyi Orvostani Intézet Menü Aktuális kérdések elmúlt időszak: jogalkotási boom az egészségügyben, egy parlamenti ciklusban öt egészségügyi tárgyú törvény elfogadása Részletesebben Teendők munkabaleset esetén
Teendők munkabaleset esetén a jó munkahely mindnyájunknak fontos a munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 www.tamop248.hu a jó munkahely Részletesebben MUNKASZERZŐDÉS. 1. Általános előírások. (Ez a kikötés csak a munkaviszony létesítésekor érvényes.)
MUNKASZERZŐDÉS amely létrejött a... (cím:..., székhely:., cégjegyzékszám:, adószám:..) mint munkáltató és... (cím:..., szül. hely és idő:., anyja neve:., adóazonosító jele: tb. azonosító jele:..) mint Részletesebben 3., A gépek biztonsági követelményei és megfelelőségének tanúsítása
Munkavédelem jogi és eljárási ismeretei II. Ellenőrző kérdések 2012 1., A munkavédelem általános követelményei. - a munkavédelmi szabályok betarthatósága - a követelmények megválthatóságának elve - a megfelelőség Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
4. § * (1) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti civil szervezetek közé tartozó párt beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény előírásai szerint tesz eleget.
(2) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti civil szervezetek közé tartozó vagyonkezelői alapítvány beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének a vagyonkezelő alapítványokról szóló 2019. évi XIII. törvény előírásaival összhangban, a Tv., valamint az e rendeletben foglaltak szerint tesz eleget.
c) * a Tv. szerinti éves beszámoló.
(6) * Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll.
(7) * Annak az egyéb szervezetnek, amely a Tv. szerinti éves beszámolót készít, és vállalkozási tevékenységet is folytat, a Tv.-ben előírt beszámoló készítése során biztosítania kell az alap- és a vállalkozási tevékenységéből származó bevételeinek, ráfordításainak (költségeinek), kiadásainak, valamint a vállalkozási tevékenység adózás előtti eredményének elkülönített bemutatását.
(3) * Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:
b) az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,
(4) * Ha a jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnek a tárgyévet megelőző két üzleti év egyikére vagy mindkét üzleti évre vonatkozó (ár)bevételi adatai hiányoznak, vagy csak részben állnak rendelkezésre, az (1)-(3) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor a tárgyévi várható éves (ár)bevételt és − ha van − a tárgyévet megelőző (első) üzleti évi (éves szintre átszámított) (ár)bevételt kell figyelembe vennie.
(3) * Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet - saját elhatározása alapján - bármelyik üzleti év január 1-jével áttérhet a kettős könyvvitelre. Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet köteles áttérni a kettős könyvvitel vezetésére - és egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készíteni - azt az évet követő üzleti év január 1-jével, amikor az egyszerűsített beszámoló készítésére a 8. § (1) bekezdésében rögzített feltételnek két egymást követő üzleti évben már nem felel meg.
(4) * Kettős könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készítő egyéb szervezet, valamint minden olyan egyéb szervezet, amelynek a 3. § (3) bekezdése, valamint az 51. § szerint a Tv.-ben foglalt előírásokat kell kötelezően alkalmaznia.
15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *
(2) * Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.
16. § (1) * Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg.
(4) * Jogelőd nélkül alapított egyéb szervezet − az (1) bekezdés szerinti kötelezettség megállapításánál − a Tv. 155. § (4) bekezdésében foglaltakat is köteles figyelembe venni.
(2) * Kettős könyvvitelt köteles vezetni - figyelemmel a 33. § (1)-(4) bekezdésében foglaltakra − a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alá bejelentkezett lakásszövetkezet.
60. § * (1) E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról, valamint az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével kapcsolatos kormányrendelet módosításáról szóló 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelettel megállapított 7. § (4) bekezdés c) pontját, 7. § (6) és (7) bekezdését, 8. § (3) és (4) bekezdését, 9. § (3) és (4) bekezdését, 15. § (1) és (2) bekezdését, 16. § (1) és (4) bekezdését, valamint 30. § (2) bekezdését először a 2020. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(2) E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról, valamint az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével kapcsolatos kormányrendelet módosításáról szóló 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelettel megállapított 7. § (4) bekezdés c) pontját, 7. § (6) és (7) bekezdését, 8. § (3) és (4) bekezdését, 9. § (3) és (4) bekezdését, 15. § (1) és (2) bekezdését, valamint 16. § (1) és (4) bekezdését a 2019. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 20. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 25. § 1.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 1.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 2.
Megállapította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 3.
Megállapította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 22. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 4.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 5.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 6.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 25. § 2.
Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 7.
Beiktatta: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 23. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2
§ 7


text:
Ab: alaptörvény-ellenesek egy csongrádi bíró elbocsátását megalapozó fegyelmi határozatok | Híradó
2014. 07. 08. - 19:48
2014. 07. 08. - 20:14
Ab: alaptörvény-ellenesek egy csongrádi bíró elbocsátását megalapozó fegyelmi határozatok
Az Alkotmánybíróság kedden közzétett döntése eljárásjogi problémákra hivatkozva semmisítette meg és mondta alaptörvénybe ütközőnek a Kúria mellett működő másodfokú szolgálati bíróság, illetve a Fővárosi Ítélőtábla mellett működő elsőfokú szolgálati bíróság azon határozatait és végzéseit, amelyek alapján felmentették a bírót.
Az Alkotmánybíróság hétfőn hozott döntése a szolgálati bíróságok eljárását vizsgálta. Az Ab nem foglalkozott azzal, hogy a bíró megvalósította-e a fegyelmi vétséget.
A testület szerint bebizonyosodott: a fegyelmi bíróság tagjai az előzetes vizsgálatot elrendelő határozatukat úgy hozták meg, hogy a tanácsülésen a tagok nem voltak jelen. A szolgálati bíróság azon tanácsüléseiről, amelyeken a határozatot elfogadták, nem készült jegyzőkönyv, mert "a bírók nem tartózkodtak fizikailag egy helyen". 2011. november 2-án rövid idő alatt "telefonon keresztül hozták meg döntésüket", amit azzal indokoltak, hogy szolgálati helyük egymástól távoli városokban volt - olvasható az indoklásban.
Az Ab szerint mindent jegyzőkönyveztetni kell, amit a bírák tanácsülésen - amelyen személyesen jelen kell lenniük - megtárgyalnak. Az Alkotmánybíróság alaptörvénybe ütközőnek minősítette azt is, hogy a fegyelmi felelősség megállapítására irányuló első fokú eljárásban részt vevő bíró bírálta el másodfokon az általa meghozott határozatot.
Az Alkotmánybíróság hangsúlyozta: a pártatlanság, az elfogulatlan és tisztességes eljárás alkotmányos követelmény. A tisztességes eljárás pedig olyan érték, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet csupán megítélni.
Ravasz Lászlóval szemben a Szegedi Törvényszék korábbi elnöke kezdeményezett fegyelmi eljárást. A Fővárosi Ítélőtábla mellett működő elsőfokú szolgálati bíróság fegyelmi elbocsátás büntetést szabott ki, valamint felfüggesztette a bírói tisztségből és elrendelte illetménye visszatartását. Ezt a döntést a Kúria mellett működő másodfokú szolgálati bíróság helybenhagyta.
A Fővárosi Ítélőtábla mellett működő elsőfokú szolgálati bíróság határozatában úgy foglalt állást, hogy Ravasz László elfogult és bizonyítatlan állításokat tett, amelyben a bírósági vezetőket alkalmatlannak, politikailag elfogultnak állította be. A Csongrád megyei bírót június 6-án mentette fel Áder János köztársasági elnök. Ravasz László az Alkotmánybírósághoz és a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) támogatásával a strasbourgi bírósághoz fordult, mert "véleménye nyílt vállalása miatt" indítottak fegyelmi eljárást ellene, és mentették fel bírói tisztségéből.
A szolgálati bíróság értékelése szerint az, amit Ravasz László bíró mondott, a politikai tevékenységtől tartózkodás tilalmának megszegését jelenti. A TASZ akkori közleménye szerint a tilalom csak arra vonatkozik, hogy a bíró a pártpolitikai szimpátiáit és antipátiáit nyilvánossá tegye, de nem zárhatja ki azt, hogy a közügyekhez a bíró is hozzászóljon - írták.

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
Európai Bíróság - A televíziós műsorszolgáltatók működési bevételeinek felhasználásáról | hírek | Jogi Fórum
2009.03. 5. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
A Bíróság C‑222/07. sz. ügyben hozott ítélete - UTECA kontra Administración General del Estado:
A televíziós műsorszolgáltatásról szóló irányelvet [1] átültető spanyol jogszabály a televíziós műsorszolgáltatókat arra kötelezi, hogy előző évi működési bevételeik 5%‑át európai nagy- és kisjátékfilmek, valamint tévéfilmek gyártásának finanszírozására fordítsák. E finanszírozás 60%‑át olyan alkotások készítésére kell szánni, amelyek eredeti nyelve Spanyolország valamely hivatalos nyelve.
Az Unión de Television Comerciales Asociadas (UTECA) keresetet nyújtott be a Tribunal Supremóhoz azt kérve, hogy e nemzeti jogszabályt nyilvánítsák alkalmazhatatlannak, mivel az sérti a közösségi jogot.
E bíróság úgy határozott, hogy kérdéseket terjeszt a Bíróság elé, hogy megvizsgálhassa a spanyol jogszabálynak a televíziós műsorszolgáltatásról szóló irányelvvel, valamint a Szerződés bizonyos rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét.
A Bíróság emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak jogukban áll az irányelvben foglaltaknál részletesebb vagy szigorúbb szabályokat előírni. Az ilyen hatáskört azonban a Szerződés által biztosított alapvető szabadságok tiszteletben tartásával kell gyakorolni.
A Bíróság először is megállapítja, hogy a Spanyolország által hozott intézkedés, amennyiben az konkrét mértéket ír elő azon alkotások finanszírozására, amelyek eredeti nyelve e tagállam valamely hivatalos nyelve, több alapvető szabadság, nevezetesen a szolgáltatásnyújtás szabadságának, a letelepedés szabadságának, a tőke szabad mozgásának és a munkavállalók szabad mozgásának korlátozását jelenti. Ugyanakkor az ilyen korlátozás indokolt lehet akkor, ha annak közérdeken alapuló kényszerítő oka van, feltéve hogy megfelel az általa kitűzött cél elérésének biztosítására, és nem lép túl az annak eléréséhez szükséges mértéken.
A jelen ügyben a Bíróság úgy véli, hogy a spanyol többnyelvűség védelmével kapcsolatos kulturális okok, amelyeken a vitatott intézkedés alapul, közérdeken alapuló kényszerítő okokat jelentenek. Mivel az intézkedés az olyan játék- és tévéfilmekbe való beruházás kötelezettségét vezeti be, amelyek eredeti nyelve a tagállam valamely hivatalos nyelve, megfelelőnek tűnik az ilyen célkitűzés megvalósításának biztosítására. Ezenkívül az ilyen intézkedés nem lép túl a követett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéken. Azon tény, hogy valamely nyelvi kritérium a finanszírozás által kedvezményezett olyan vállalkozások számára jelenthet előnyt, amelyek többségükben e tagállamban letelepedett filmgyártó vállalkozások, önmagában nem bizonyíthatja a vitatott intézkedés aránytalan jellegét, anélkül hogy ne fosztaná meg értelmétől a tagállam által követett, egy vagy több hivatalos nyelvének védelmére és támogatására irányuló célkitűzés közérdeken alapuló kényszerítő okként való elismerését.
A Bíróság megállapítja, hogy a közösségi joggal nem ellentétes az olyan tagállami intézkedés, amely arra kötelezi a televíziós műsorszolgáltatókat, hogy működési bevételeik 5%‑át európai játék- és tévéfilmek előzetes finanszírozására fordítsák, továbbá ezen 5% 60%‑át olyan alkotásokra szánják, amelyek eredeti nyelve e tagállam valamely hivatalos nyelve.
Az ilyen intézkedésnek az állami támogatásokra vonatkozó szabályozással való összeegyeztethetőségét illetően a Bíróság – miután emlékeztetett arra, hogy valamely finanszírozásnak mely feltételeket kell teljesítenie ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön – megállapítja, hogy a jelen ügyben a vitatott intézkedés által a filmipar számára nyújtott előny nem jelent közvetlenül ezen állam által, vagy az általa kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet által nyújtott előnyt. Az ilyen előny ugyanis olyan általános szabályozásból ered, amely valamennyi műsorszolgáltatót – függetlenül attól, hogy köz- vagy magánjellegűek‑e – kötelezi. Továbbá, amennyiben a vitatott tagállami intézkedés közszolgálati televíziós műsorszolgáltatókra alkalmazandó, nem tűnik úgy, hogy az érintett előny az ilyen műsorszolgáltatók hatóságok általi ellenőrzésétől vagy az e hatóságok által adott utasításoktól függne.
A Bíróság megállapítja, hogy a jelen ügyben hozott intézkedések nem jelentenek a filmipar számára nyújtott állami támogatást.
[1] Az 1997. június 30‑i 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 202., 60. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 321. o.) módosított, a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3‑i 89/552/EGK tanácsi irányelv (HL L 298., 23. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 224. o.).

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Csak a szokásos: elévülés miatt megúszták a börtönt a gyöngyöspatai tanárverések elkövetői – PestiSrácok
Megúszták a gyöngyöspatai tanárverések elkövetői, mert a közfeladatot ellátó személy elleni erőszak bűntette már tavaly ősszel elévült – derült ki a PestiSrácok.hu birtokába került rendőrségi határozatból. Ami a legérdekesebb, hogy a hatósági dokumentum arra is rámutat: a szegregációs perekben eljáró bíróságok egyike sem tett feljelentést, pedig a bántalmazások akkor még büntethetőek voltak.
Ismert, Tényi István tett két hete feljelentést a Gyöngyösi Rendőrkapitányságon és az ügyészségen azután, hogy nyilvánosságra került, a helyi cigánygyerekek több esetben is megverhették tanáraikat. A kisvárosi iskola tanári kara ugyanis levelet küldött a Hír TV-nek, amiben leírták, verbálisan és fizikálisan is bántalmazták a roma diákok (és szülők) a gyöngyöspatai iskolában tanító pedagógusokat, sőt, egyikük otthonába kétszer is betörtek. Az érintett pedagógus nehezményezte, hogy a romákkal ellentétben ő a betörés után nem kapott kártérítést.
Ahogy azt korábban megírtuk, a tanárok bizony félnek a településen élő romáktól, hiszen levelükből kiderült az is, hogy többször megfenyegették már őket. A bíróság ugyanakkor mégis az önkormányzatot kötelezte 100 millió forint kártérítésre, mert szerintük a település oktatási intézményében 62 roma diákot szegregáltak. A peranyagból azonban kiderül, hogy több érintett szülő nem tett eleget kötelességének és nem járatta iskolába a gyerekét.
Részlet a rendőrségi határozatból.
A térség országgyűlési képviselője szerint sok esetben évente 2-300 órát is igazolatlanul hiányoztak a gyerekek (Tényi kiskorú veszélyeztetésének gyanúja miatt szintén a hatóságokhoz fordult). A rendőrség azonban nem indított büntetőeljárást arra hivatkozva, hogy a két említett bűncselekmény elévült. Pedig, mint írták, a kiskorú veszélyeztetése, illetve a közfeladatot ellátó személy elleni erőszak gyanúja is fennáll a feljelentés alapján, ám a Hír TV-hez eljuttatott levélben említett események még 2014 októberét megelőzően történtek és öt év után után elévültek.
A bíróság nem tett feljelentést – emeli ki a határozat.
A portálunk birtokába került megszüntető határozat kitér a bíróság tevékenységére is, megemlítve azt a 2015-ben a Kúria döntésével zárult szegregációs pert is, amely a gyöngyöspatai százmilliós kártérítés kiindulópontja volt. A Soros Györgyhöz köthető Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány ugyanis az ítélet nyomán indította el a kártérítési pert. A jogerős ítélet szerint a gyöngyöspatai Nekcsei Demeter Általános Iskolában elkülönítették a cigány és a nem cigány gyerekeket, ezzel pedig a fenntartó súlyosan megsértette a roma gyerekek személyiségi jogait. Ami a legérdekesebb, hogy a rendőrségi dokumentum arra is rámutat: egyik szegregációs perben eljáró bíróság sem tett feljelentést, illetve kezdeményezett hivatalból eljárást – a rendőrség szerint 2014 októbere előtt elkövetett – bűncselekmények miatt, melyek a dokumentum megállapításai alapján, öt év elteltével, tavaly ősszel elévültek.
Minden elévült.
Kapcsolódó témákbíróságelévülésGyöngyöspatatanárverésekVezető
2020-02-12 at 02:40
Sima ügy:
Ebben az esetben a mulasztó hatóság illetve annak mulasztó alkalmazottja lép az elkövető helyére.
Bár új feljelentést kell tenni.
Az eljáró hatóságot illetve alkalmazottját kell mulasztásos törvénysértés és cinkosság alapján meggyanúsítani, perelni és az alapügyben is perbe hívni.
VGyula
2020-02-12 at 03:07
De azért a sokmilliós jutalom azért ugye jár?
S mi van ha pert máshogy fogalmazzuk: Az elkülönítés volt a jogos önvédelem, különben a “paraszt” és rendes cigány gyerekeket érte volna szegregáció és még több kár a 62 gyerek és rokonai részéről?
Asszem ez a kártérítési ítélet nemcsak morálisan, de technikailag, jogilag is nagyon gyenge lábakon sántít. Itt ugyanis a támadó agresszív fél az összeférhetetlen roma társulat, és a tanári kar, a tanulni akaró cigány és nemcigány gyerekek, a takarítók, karbantartók és az iskola fenntartói az igazi áldozatok…
2020-02-12 at 08:11
Így van. Gyorsított eljárásban kéne nekik is kártérítést megítélni. És az elkövetőknek folyósított kártérítéseket az ő számláikra utaltatni.
Ha ezt nem teszik lehetővé a törvények, akkor tessék megváltoztatni, arra van a kétharmad.
De mindenesetre legalább a jövőre nézve kéne olyan törvényeket hozni, ami hasonló esetekben a valódi áldozatokat védi. Azaz a menekülő magyarokat.
2020-02-12 at 08:37
Ha ez MAGYAR kormány lenne, akkor az első magyarverés után kiszállna egy szakasz csendőr, és a CIGÁNYOKNAK megtanítana bizonyos alapvető földrajzi ismereteket: merre van az anyaországuk, India… Ugyanez a szakasz természetesen elmagyarázhatná az esetleges magyar kocsmatöltelékek számára is, hogy mennyi az annyi.
AZ ítélet eljárásjogi és anyagi jogi szabályokat egyaránt sért. Amúgy meg szerintem 2012-ben már volt okostelefon, amire az idióta tanár felvehette volna azt, h. bántalmazzák. A nyomorult széljobbereknek pedig nem vonulgatni kellett volna fel s alá, hanem RENDET TENNI a putrisoron. AZ LETT VOLNA AZ IGAZI BECSÜLETNAPI VONULÁS. Két-két civil pl. mindig ott ülhetett volna az ominózus híd korlátján. Látja, hogy mit csinál a purgyé – zuhé egy akkora frász, hogy a 42 éves dédmami viszamenőlegesen elvetéljen. Aztán, ha jön a horda, akkor elő a VÉLETLENÜL éppen náluk lévő csákány- és lapátnyelekkel, és addig verni a nyomorult csürhét, amíg meg nem értik, hogy hol a helyük, és ott hogy kell viselkedni. Szülővárosom alosztályparancsnoka tudna pár technikai tanácsot adni… Ugyanakkor a médiában “megfuttatni” néhány cigány személyiséget, bemutatni, hogy aki akar, az ki tud törni az évszázados nyomorból – mint ahogy a magyar “paaasztok” helyett sem tett meg senki soha semmit, se a két háború alatt, se utána.
ROMA nincs MAGYARországon. CIGÁNY van. Mint ahogy Oroszhonban sincs EMBER – ott CSELOVEK van. Kicsit furcsa lenne, ha ITT így hívnánk őket. Továris Putyin cselovék… Muhahahaha…
A “szegregációs” törvényhez pedig sürgősen értelmező rendelkezést fűzni, h. mi a szegregáció és mi nem az. Ui. egy nyomorult jogvédő alapítvány egy másik iskolát is kikezdett, ahol autisták és egyéb sérültek tanulnak – képzési igényük szerint ELKÜLÖNÍTVE. A helyszínen sem jártak, de pert nyertek: össze kell keverni az autistákat a debilekkel…
Ideje lenne a jogász kasztot is úgy megrendszabályozni, hogy a Sirius B-ig hallatsszon a visításuk. Arisztokrácia helyett jurisztokrácia van ui. Hát “Lószart, mama!”, hogy egy sajnos még élő klasszikuSSt idézzek..
2020-02-12 at 10:16
ÁCSI, Naprózsa!!!
Mi az hogy CIGÁNY és NEM CIGÁNY? Már észre sem veszitek, hogy követitek ezt az eléggé el nem ítélhető kifejezésmódot. Tessék ügy fogalmazni, hogy MAGYAR és CIGÁNY (vagy nem magyar) tanulók, gyerekek stb.
2020-02-12 at 11:57
Szerintem a sok milliós kártérítés nem járna.
Egyrészt a közel egyenlő kulturáltságú hátterű, közel egyforma előrehaladású tanulócsoportok kialakítása nem tilos, sőt a nevelési oktatási munka hatékonysága, eredményessége érdekében ajánlatos.
Ez NEM faji, vallási, világnézetbeli különbségek miatti szegregáció, hanem a közpénz hatékonyabb felhasználását biztosító észszerű, gondos gazdától elvárható intézkedés.
Az szomorú, hogy a Gyöngyösről, Gyöngyöspatára kitelepített bűnöző közösség a társadalmi együttélés szabályai közül még a személyes higiéniára vonatkozó szokásokat is elutasítja.
Másrészt, mivel a Hivatal nem csak annak vezetői, alkalmazottai tudnak cselekedni és hibázni ezt, az az intézkedésre jogosultak felelősségét kellett volna vizsgálni, az inkriminált eseményekben.
A Bíróság mulasztott, nem vizsgálta a “szegregációhoz” vezető, annak idején regnáló politikai és szakmai vezetők felelősségét, hatályban levő rendelkezéseik érvényesítésének gyakorlatát.
Gondolok a miniszterelnökökre, oktatási miniszterre, Oktatási Hivatal vezetőjére, Polgármesterre, Oktatási Bizottság vezetőjére, a PDSZ, PSZ vezetésére, stb és a rendelkezéseik végrehajtására kényszerülő akkori iskola igazgatóra.
A Bíróság figyelmen kívül hagyta a felelősök 2010. évet követő eltávolítását a politikai és hatósági hatalomból, nem nyilvánította a pert okafogyottnak.
A Bíróság eljáró tanácsvezetője és tanácsa mulasztott, nem járt el a per során tudomására jutott szabálysértésekben és bűncselekményekben, úgymint;
– a ingyenes közoktatás igénybevételének szabályai megsértése (iskolai mulasztások),
– állami támogatások kifizetését gátló körülmények elhallgatása (családipótlék-iskolalátogatás),
– erőszakos cselekmények (tanulók és pedagógusok megverése, zsarolása, kirablása, terrorizálása).
A bíróság nem tárta fel, hogy mennyi közpénzbe került a folyamatosan és rendszeresen mulasztó diákok férőhelyeinek fenntartása és nem járt el e közpénzek megtérítése érdekében.
2020-02-14 at 07:06
Persze világosan minden szabály megszegőire szankció kellene hogy vonatkozzon, de nem vonatkozik.
Mondjuk akik tanulni szerettek volna de a finoman szólva ebben jelentős hátrányt szenvedtek, ( az iskola nem lehet az állandó erőszak helye stb.) azok jogaival stb. ki foglalkozik?
Ezek a felperesek igaz többségében cigány származásúak, de nem cigányok, nem ismerik sem a magyar, sem a cigány kulturális hagyományokat.
A felperesek egy bűnözői közösség tagjai, akik felmenőit bűnözői életmódjuk (melyet átadtak leszármazottaiknak) miatt telepítettek ki Gyöngyösről, nem cigány származásuk miatt.
A Mohácsi féle Alapítvány, pedig cinkos, sőt felbujtó lehet ennek a ténynek – bűnözői – közösség tevékenysége és annak következményei elfedésében, hamis indokkal a jogkövető többségtől pénzbeli juttatás kizsarolásában.
2020-02-12 at 03:32
Ha a tanárok maguk megtették volna a feljelentést, méghozzá IDŐBEN, vagy legalább vették volna a fáradtságot, és kiszivárogtatják a cigányterror tényét, most nem lenne elévülési probléma.
Nem a bíróság a hibás, és egyébként is, az ügyészség dolga a vádemelés.
2020-02-12 at 05:38
Amikor a rendőrség, ügyészség, bíróság ennyire elfogult a normális emberekkel szemben és ráadásul az áldozatoknak továbbra is a bántalmazóik közelében kell élni, mindenféle védelem nélkül, nem meglepő a hallgatásuk!!
Jó néhány eset volt már amikor a tanárokat, rendőrököket, vagy bárki mást bántalmazó cigányt felmentették, mert az áldozat “provokálta” az egyébként is bűnözésből élő ártatlan állampolgárt!!
2020-02-12 at 06:26
Elég csak annyi, hogy neki rossz napja volt. A bíróság majd megértő lesz, sőt az áldozatnak bocsánatot kell kérni, hogy arrafelé járt akkor.
2020-02-12 at 06:58
Az igazgatónak is kötelessége rendőrt hívni, hivatalból feljelentést tenni!
2020-02-12 at 08:41
A bírónak ún. “szignalizációs” kötelessége van, ha az előtte fekvő… ügyben olyan tényállás állapítható meg, aminek alapján más hatóság KÖTELES eljárni. Kivétel nyilván a magánvádas eljárás – már az, h. az adott tényállási elem kizárólag magánvád alapján üldözendő. Ekkor viszont a “potenciális sártettet” KI KELL(ene) OKTATNI erről. Szerintem.
2020-02-12 at 12:19
Téves,
A terror alatt levő emberektől nem várható észszerű döntés, csak a túlélésük tekintetében, ezt pedig nem segítette volna hatósági eljárás indítása.
Ki védte volna meg a bejelentőt, bejelentőket és vagyonukat a bűnözőktől?
Van rendőrőrs?
A Magyar Gárda jelenléte idején csökkent a bűnözés, mondhatni megszűnt, de a Gárdát eltávolították, ugye? Sőt az ezután visszatérő bűnözők egyből megtámadták a nézelődő helyi lakosok némelyikét, ugye?
Maga tájékozatlan,a bírói tanács (vezetője, tagjai) dolga nem perbe hívás, hanem feljelentés a tudomására jutott szabálysértésről, bűncselekményről.
Na, helyre tettem, tegyük helyre!?
2020-02-12 at 04:14
Most az jöhet, hogy befenyitjük a közlékeny embereket. Kártérítési pert lehet a nyakukba akasztani, meg becsületsértésit. Majd valamelyik Soros NGO segít a perben. A tanár meg diák meg szülő bizonyítsa be, hogy megfenyegették, megverték, kúlönben rasszisták. Itt van az orwelli Szép Új Világ.
2020-02-12 at 05:14
miben reménykednek a tanárok? Ott kell hagyni a francba az iskolát. Ha helyben lakik valaki, nehéz lehet máshol munkát találni, de jobb munkát keresni, mint alázva élni.
Talán az elköltözés lenne a legjobb, de ha eddig nem tették, annak oka van.
Együttérzek a tanárokkal, sajnos ötletem sincs az életük jobbítására..
2020-02-12 at 07:27
Tanár bárhol talál munkát és egyre könnyebben.
De: miért nem akkor tettek feljelentést, amikor megtörténtek az ominózus esetek.
Félt a tanár? Akkor kussoljon.
Megtudta az igazgató? Akkor védje meg a “dolgozóit”! Írjon a Kliknek vagy a Blikknek vagy bárkinek, akinek lehetősége van feljelentést tenni. De be is lehet tojni végleg , és becsicskulni. Ezek a patai dádék talán valami nagymenők?! Az enyingi bűnbanda? Túrót! Csak a pofájuk nagy! Egy senki banda!
2020-02-12 at 12:23
Szeretném ” Írjon a ..” listáját kiegészíteni a PDSZ-el, PSZ-el, ők mit tettek?
Biztos vagyok benne, hogy tudtak az esetek nagyobb részéről, biztos vagyok benne, hogy a kollégák elpanaszolták a velük történteket.
Viszont kíváncsi vagyok, milyen választ kaphattak?
nekem is ugyanez jutott eszembe. miért nem hagyják ott a falut, és az iskolát? máshol is van élet. aki gyáva, azt kihasználják. itt az eredménye
2020-02-13 at 00:09
Az egy gyönyörü kisváros, müemlékekkel, borvidékkel, örület lenne azt a cigóknak elprédálni!!
Az igen, az egy kérdés és hálózati, hogy minden cigány fenyegetés és bosszúállás mellett, hogyan hagyták a tanárok s a városi elöljáróság, a rendörség egyttvéve, ide fajulni a helyzetet?
Nemcsak per létezik e világon, hanem minden ügykört képviselö, az illetö minisztáriumokban panaszt tevö delegációk is.
Nem az elszemtelenödö, levaduló cigányok a csodálkozni való, hanem az hogy az egyelöre többségi parasztok hagyták ezt tartóssá válni!!
Ugyanaz lesz máshol is, ha senki nem ébred fel.
Civilszervezet is van mindenhol!
2020-02-12 at 14:26
Csak csendben mondom, nem értem hol volt eddig a fidesz a kormány a belügy a [email protected] .2010 előtt nem volt varhato a libsikomcsi disznóktól segitség de az[ta eltelt10 év és folytatódott a cbűnöző terror!A tisztes [email protected] ott álltak védtelenül.
Most is. Gyorsan határozottan kellene lépni amignem késő!
Áder miért hallgat.
Amagyar÷rt nem emeli fel hangját,csak a zsidók legkisebb sérelméért!A belügyminiszter nem felelős?
2020-02-12 at 06:21
Minden adófizető szívesen támogatja őket. DDD
-gyurcsány is-
2020-02-12 at 06:22
Érdekes módon a tanárverés elévül.. A mentősöket megverik, valahogy sohasem állnak bíróság elé akik elkövették. Ez jogállam?
2020-02-12 at 07:01
Ugyanúgy meg kell szüntetni az elévülést közfeladatot ellátó személy bántalmazása, mint a gyilkosságok esetén.
“Lószart, mama!” Ha a nyomorult közfeladatot ellátó v. magánszemély HARMINC NAP ALATT képtelen feljelentést tenni, akkor ott dögöljön meg, ahol van! Olyan szabályt viszont lehetne hozni, h. ha egy eljárásban felmerül az alapos gyanú egy különben már elévült bűncselekmény vonatkozásában, akkor azt a másik eljárást le kelljen folytatni, amennyiben az közvádas lenne. (Valszeg az AB megsemmisítené, de egy próbát megérne…)
2020-02-12 at 14:28
Nem fér bele Pintér szépen fényezett statisztikáiba.
2020-02-12 at 06:42
Nevesítve?!
Ki mulasztotta el a feljelentést, ami hivatali kötelessége?!
Bíró, aki elhallgat egy tudomására jutó, súlyos bűncselekményt?!
2020-02-12 at 07:00
többséggel egyetértek
Elévülni, egyetlenegy pert sem szabad hagyni.
az “érzékenyítő + humánus bírókat ” meg kell dolgoztatni reális közmunkával
Gyöngyöspata SEM “GYÖNGYÖS”
olyan mint az ott lakók ( belülről + külsőben )
mindenhol szemetes + koszos + elhanyagolt + “szaros” + bugris
HA a sajátodat nem becsülöd,
HA nem tartod tisztán, akár milyen szegény is vagy,
HA nem dolgozol,
HA másikat, ki nem ilyen, zsigeréből gyűlölöd,
NEM ÉRDEMELED MEG
hogy segítsenek rajtad.
Miféle Gyöngyöspata , az = “szarospata”
az “érzékenyítő + humánus bírókat ”
meg kell dolgoztatni reális közmunkával
NAGYON nagy “emberszeretők” az menyekben élnek
2020-02-12 at 07:17
Úgy gondolom hogy a tanárverés indokolttá tette az elkülönítést, szegregációt. Annak ellenére hogy a tanárverés elévült, a bíróság hibát követett el azzal hogy elítélte a tanárokat az elkülönítés, szegregáció miatt.
Az iskola igazgatónak, az ügyészségnek, és a bíróságnak is kötelessége lett volna a tanárverés miatt feljelentést tenni, de ez nem érinti azt hogy a bíróság igazságtalanul ítélte el az iskolát szegregáció miatt
Ha az igazságügy dolgozóinak ilyen lassú a felfogása akkor törvényt kell rá hozni hogy van jogos elkülönítés, szegregáció,…. akkor amikor a tanuló és szülei nem tudnak együttműködni a tanárral, illetve a tanuló akadályozta az oktatást.
2020-02-12 at 07:34
Érdekes…a tanárverés elévült, a “szegregálva csinálás” meg nem!!!
2020-02-12 at 07:38
Az éppen most aktuális kártérítési perekben (szegregáció, börtön körülmények) az ítélkező bíróságok teljesen figyelmen kívül hagyják a magyarországi viszonyokat, amikor az “elszenvedett sérelemért” nagyobb összegű kártérítést ítélnek meg, mint amennyit egy átlagember “idekint” megkeres. Nyilvánvaló, hogy ez a társadalom döntő többségéből felháborodást vált ki. A törvények ezekben az esetekben nem számoltak a társadalmi elvárásokkal.
Nem tudom, hogy a bíróságok vizsgálták -e, hogy pl. a “szegregációval sújtottak”, milyen mértében szenvedtek sérelmet, egyáltalán jártak -e iskolába, ha jártak, akkor csak “ott voltak” vagy részt is vettek az oktatásban. Nem tudom vizsgáták -e a bíróságok, hogy a szegregáció megszűnését követően, változott -e a “szegregációval súljtottak” élete, hogy pl. hányan végezték el a 8 általánost a szegregációs időszakban és hányan azóta? Szóval nagyon hosszan lehetne sorolni a kifogásokat…
Nem tartozik közvetlenül a témához, de reagálnom kell egy fentebbi hozzászólához: a NUMERUS CLASSUS
néven ismert törvényben egyetlen szó sincs izraelitákról, zsidó vallásúakról…
2020-02-12 at 08:57
Nem vizsgálták, h. ki mekkora sérelmet szenvedett el – sőt… NEM HALLGATTAK MEG SZAKÉRTŐT, pedig másknt nem dönthető el, h. egyáltalán ért-e valakit NEM VAGYONI KÁR, és ha igen, az forintban mennyi… Olyan időszakokra is megítélték, amikor a rohadt purgyé 250-550 órát mulasztott és v. emiatt évet kellett ismételnie!!! A börtönkárpi dettó, nem tudom, mi a TASZnak van harmadik kétharmad, és mi a jó ***** ***** ******t csinált az illetékes, AZ ELSŐ SZÁZ beadott börtönkárpi per után. Ugyanis 99-ben már jogerős ítélet van, és az uszkve 17 000 elítéltből 12 000 adott be ilyet!!!
Nem tartozik ide, de más demokráciákban durvább numerus izé volt, mint itt. Az emiatti fasisztázás/nácizás azért CSAK ITT MEGY, mert nálunk retteg Európa létszámaráyaiban LEGNAGYOBB, abszolút számokban a második legnagyobb zsidó etnikai/vallási közössége. (Ideje lenne eldönteniük, h. etnikai v. vallási közösség, nem kéne egy valaggal két lovat megülni…)
Az elkülönítés miatti 100 Millió Ft kártérítést büntetést nem szabad kifizetni, a bírósági döntést meg kell támadni, újabb pereket kell indítani ez ügyben.
A szegregáció jogos volt mert a tanulók a tanárveréssel bűncselekményeket követtek el, akár elévült akár nem.
2020-02-12 at 07:52
Alapból: SZEGREGÁCIÓ NÉLKÜL NEM LEHET TANÍTANI, MERT A FEGYELMEZHETETLEN KÖLYKÖK MIATT EGY ÓRÁT SEM LEHET RENDESEN LEADNI.
2020-02-12 at 10:25
2020-02-12 at 07:49
Az elévülési kategória törvényesített jogszabály a bűnözők felmentésére. Ez is arra utal, hogy Magyarországon nem igazságszolgáltatás folyik, hanem gazságvédelem, a bűnelkövetőnek több joga van, mint az áldozatának, ez pedig sérti az Alaptörvényben megfogalmazottakat.Ezek után ne csodálkozzon senki, hogy a Bíróságokba vetett közbizalom is elévül.
2020-02-12 at 09:06
Az elévülés a római jog része. Remélem, hogy az új NAT állampolgári ismeretek körébe vonva tartalmaz majd erre vonatkozó ismereteket is. Addig sem kéne baromságokkal uszítani a hatóságok ellen (éppen elég “furcsaságot” hoznak össze ők maguktól is!). Önnek joga van guglizni:
“Elévülés a büntetőjogban I.- a büntethetőség elévülése
Az elévülés intézményének indoka egyrészt az, hogy idővel a bűncselekményre vonatkozó bizonyítékok elenyésznek, másrészt az, hogy az időmúlás kedvezőtlenül befolyásolja büntetés célját, időszerűségét.
Az elévülés a büntetőjogban a bűncselekmény súlyának megfelelően kerül differenciálásra.
Főszabály szerint az elévülési idő a büntetési tétel felső határához igazodik, de legalább öt év. (A régi Btk. szerint ez három év volt!)
Azonban nem évülnek el az emberiesség elleni, vagy háborús bűntettek, valamint az életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntethető bűncselekmények.
A büntetés elévülése hosszabb lehet bizonyos fiatalkorú sérelmére elkövetett személy elleni bűncselekményeknél.
A magyar büntetőjogban nincs abszolút elévülési idő. Ez azt jelenti, hogy elévülést félbeszakítják bizonyos eljárási cselekmények, amiknek következtében az elévülés újrakezdődik.
Az elévülést olyan hatósági cselekmények szakítják félbe, amik az eljárás előbbre vitelét célozzák. A bírói gyakorlat szerint ilyen a nyomozás elrendelése, a gyanúsított idézése, kihallgatása, vagy tanúk kihallgatása. Ilyennek minősül a vádemelés, de a tárgyalás kitűzése csak akkor, ha egyúttal idézések kibocsátására is sor kerül. Természetesen ilyen az ítélethozatal is, valamint az elfogatóparancs kibocsátása.
A bírói gyakorlat szerint nem szakítja félbe az elévülést a vádemelés elhalasztása, az eljárást megszüntető végzés, de az ügyészi fellebbezés sem, mivel az ügyész a tárgyalási szakban már nem hatóságnak, hanem félnek minősül.
Az eljárás felfüggesztése nem számít bele az elévülés időtartamába (nyugszik az elévülési idő), kivéve ha a felfüggesztésre azért került sor, mert az elkövető kiléte nem volt megállapítható, vagy ismeretlen helyen tartózkodik.
Ha az elévülés nyugszik, akkor az elévülést nem szakítja félbe a büntetőeljárás előbbre vitelét célzó érdemi hatósági intézkedés sem.”
Forrás: https://batki.info/elevules-a-buntetojogban-i-a-buntethetoseg-elevulese/
Sir Balthazar Bux
2020-02-12 at 07:50
Pedig 2010-től polgári kormány volt hatalmon, láthatóan mégsem tettek semmit. A választókerület országgyűlési képviselője, úgy tűnik, nem tett semmit az ügyben. Megint van min gondolkodni, hogy vajon miért kell most a 100 milliós kártérítést miért is kell kifizetni és valójában kinek is van ebben felelőssége…
Hihetetlen számomra, hogy a Fidesz, bár profiknak adják elő magukat, mégis mennyire amatőrök. 2002 reloaded. Elkeserítő.
2020-02-12 at 07:53
Hülye..
2020-02-13 at 00:51
Nem hülye.
“A választókerület országgyűlési képviselője, úgy tűnik, nem tett semmit az ügyben.” Nem is tett!
Tessék megnézni, hányan okolják már a kormányt a belpolitikai gyalázatosságokért!
Hányan írják, ha ez így tovább megy, nem szavaznak többé a Fideszre!
A legeslegtöbb polgár nem érti, nem is ismeri a Fidesz uniós jogszabályaiból származó függöségét. Sem a Fidesz-unió-civilszervezetek öszzefüggést.
Látják a nyilvánvaló igazságtalanságokat és azokért a kormányt hibáztatják, aki szüntelenül a gazdasági sikereivel dicsekszik.
Innenpolitikai sikere alig van, a migriket kivéve. A NAT-t is támadják már, ellendemonstráció nincs, hol látszik a többség igaza?
OV járja a világot az unió megjavítása érdekében, itthon pedig a cigók s az erkölcstelen bírók uralkodnak (meg a nép számára alig észrevetö idegen, ellenséges civilszervezetek) és az ellenzék igér! EZ A KÉPÜK!
Az istenadta nép és sok fövárosi sem az ENSZ-ben gondolkodik vagy Európában, hanem a közvetlen környezetében. Ott meg rendet akar, a régit nem az újat.
A kormány is a régi rendet akarja, de az nem nyilvánvaló a napi történések alapján!
2020-02-12 at 09:15
A láthatatlan pénzhatalmi világelit honi csicskásai enyhén szólva is túlreprezentáltak a jogászi- ill. pénzvilágban, a kultúrában. Idén jóval erősebbek vagyunk velük szemben, mint tíz éve… Orbán egy dolgot feltétlenül elért: a “kifosztási rátánkat” 20%-ról a környéken szokásos 10%-ra alkudta le. Ez is sok, a NULLA lenne az ideális – de már így is szárnyalunk. Bízom Jutkában, nagyon jó választás TRÉcsányi helyére… Gyors, okos, talpraesett. Jó nő – JÓ EMBER.
A Fidesz berkeiben is megtalálhatók az említett világelit csicskásai, bizonyos mértékben azok paralizálják a választók által joggal elvárt viselkedést. Mivel A TITKOSSZOLGÁLATOKBA IS befurakodtak, azok is diszfunkcionálisan működnek. Mit ne mondjak, a nyomorult Sarlós Démon FÖLDIT rúgta ki, holott VALÓBAN KI KELL IKTATNI a háttérhatalom csicskáit, elvégre háborúban állunk, aszimmetrikus hibrid háborúban.
2020-02-12 at 09:07
Ja, de mi?
Az ügyben az állítólagos szegregációt megállapító Alapítvány, a megbízottai meg a szövetségesei, az ügyet tárgyaló bírák (a bírói tanácsok) mind tudtak a tanárok megtámadásáról, veréséről, de nem tettek semmit a szankcionálására, a tanárok megvédésére?
Tételezzük fel, hogy az egyik tárgyaló bíró, bírói tanács megteszi, megállapítják hány esetben – az Alapítvány ügyvédje képviselte családok közül – hány az érintett, és akkor eljutnak addig, hogy abból a környezetből joggal menti a gyerekét minden szülő akinek lehetősége van rá, akkor kimondható lett volna a szegregáció???
Emlegetik, hogy az eljárás célja az volt, hogy beárazzák a szegregációt, szerintem azonban valami mást áraztak be.
A bűnpártolás elévülési ideje mennyi?
Magas öt 🤚
Való igaz, ha vizsgálták, vizsgáltatták volna a bűncselekmény gyanús eseteket, a szegregációs vád kipukkadt volna.
Igaza van lehet, hogy összebeszélés, összefonódás van az eljáró bírói tanács és az alapítvány ügyvédjei között.
Meglehet aljas indokból, politikai haszonszerzés és költségvetési károkozás céljából takargatták a tudomásukra jutott bűneseteket.
2020-02-12 at 09:36
Bünmtető ügyben fennáll a szignalizáció kötelezettsége (Btk. 111. §), polgáriban azonban már nem.
Addig nem kéne háborogni Pata miatt, amíg meg nem történik a felülvizsgálat az El Kúrián.
“Bűnpártolás
vétség miatt két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.”
A nem vagyoni kártérítési ügy POLGÁRI per, abban nem lehet BŰNPÁRTOLÁST elkövetni. Imádom, hogy jogi analfabéták őrjöngenek… A valódi jogászok közben meg a … fejüket vakarják.
2020-02-12 at 10:10
Ez így igaz és minden rendben is lenne, ha nem lennének a megvert és megfélemlített tanárok, az elmenekült gyerekek jogai és szüleik értük meghatározott kötelességei, az elkövetőknek megítélt milliók, amik helyett mást kellett volna kapniuk, években!
A nem vagyoni kártérítés tényleg polgári per, és az ebben fellépő szereplők, bírák is csak a polgári perhez kapcsolódó szabályokat ismerik, nem várható el tőlük a jogellenes magatartások és cselekmények felismerése a felperesi oldalon, és annak jelzése, értékelése, a tanárverés beárazása stb.
Igaz is, van egy Alaptörvényünk is a jogszabályi hierarchia csúcsán, jogokat és kötelességeket határoz meg, de ez csak egy nem vagyoni kártérítési ügy, csak egy polgári per!
Tényleg nem kell háborogni Pata miatt?
2020-02-12 at 10:08
Kommunista, pufajkás bírók, SITTRE VELÜK!
Ne hogy már megússzák ezek a szarzabáló, milliós fizetést felvevő senkijankók!
“Csak a szokásos: elévülés miatt megúszták a börtönt a gyöngyöspatai tanárverések elkövetői.”
Miért évülhetett el a tanárverés sorozata?
A válasz szerintem igen egyszerű, érthető, milliók tudjuk a miértre a választ, illetve mentegetőzést, ám az nem fogadható el a törvényt tisztelő emberek részéről:
A bírók talán inkább elévülést akartak a kezdetektől, így szándékosan nem akarták, hogy büntetőper legyen belőle. Azért, tologatták az aktákat, ide – oda, hogy a végén egy könnyed sóhajjal kijelentsék: Sajnos elévült az ügy.
Úgy tűnik, az idő lett a felelős, miért szalad olyan gyorsan és nem a bírók, akik talán nem is akarták, hogy a tanárverők a bíróság elé álljanak.
Nem akarhattak maguknak gondot, így igyekeztek semmissé tenni a büntetőügyet, sikeresen lerázni magukról a büntetőügyet, mint kutya a vizet a szőréről, az eljárás időben történő megindítása tudatos akadályoztatásával.
Úgy vélem, túl lettek érzékenyítve a bírók közül sokan, szinte már betegesen.
Mindenképpen felmerül a bíróság, a bírók felelőssége.
Mikor kerül felelősségre az, illetve azok, akik miatt ez a gyalázatos esemény, a tanárverés büntetlen maradhatott?
A bíróság bármit megtehet? Ezen miért nem változtat a 2/3? Miért nincs törvény arra, hogy adott események ne évülhessenek el, pl. a tanárverés, a tanárok alázása és a bírók felelőssége?
2020-02-12 at 10:48
Javítva:Miért nincs törvény arra , hogy ne évülhessenek el, pl. a tanárverésnek, a tanárok alázásának törvény általi szigorú büntetése és a bírók felelősségre vonása, ha vétkesek adott ügyben az ítélkezés területén, vagy éppen az ügy időhúzása miatt?
2020-02-12 at 10:45
A Gyöngyöspata ügy csak a jéghegy csúcsa.
Az igazságügyben jelenleg is tovább él a kommunista protekcionizmus és a kommunista nepotizmus.
Mindezt megfejeli és felülmúlja az hogy a bírók CEU kiképzésben részesültek.
A CEU számítógépeit már régen le kellett volna foglalni(elkobozni), és azt átvizsgálni.A CEU (Közép-európai Egyetem ) egy ügynök kiképző központ. A CEU-t már régen ki kellett volna utasítani az országból.
A bírók alkalmatlanok a döntésre, ki kell venni kezükből a döntési jogot. A bíró csak a tárgyalás levezetője lehessen, és a döntést az esküdt bíróságok kezébe kell adni, miután az esküdt-választást és kijelölést demokratikussá teszik.Ez a rendszer sem tökéletes, de tökéletesebb mint a jelenlegi.
Pak Kunhje konzervatív Dél-Kóreai elnököt a liberális bíróság 24 év börtönre ítélte azért mert tanácsadója által létrehozott alapítvány ajándékot fogadott el a Szamszungtól.
Mondani sem kell hogy Pak Kunhje-ét liberális kormányzás követte.
Mindenki fantáziájára bízom azt hogy Pak Kunhje híveivel mi történt a valószínűleg a CEU-hoz hasonlóan liberalizált bíróságokon.
A liberális gyakorlat a következő : a szofistákhoz hasonlóan minél hangosabban és minél hosszabb ideig magyaráznak ismételnek “mantráznak” egy dolgot, mindaddig amíg azt el nem fogadják.Ezzel a technikával képesek akár tudományos színben is feltüntetni tudománytalan dolgokat. A szofista technika a liberalizmus eszköze, párosítva az igazságszolgáltatással. Ez ókori technika.
2020-02-12 at 11:13
https://pestisracok.hu/nem-szeretne-tobb-civil-erzekenyito-treninget-engedelyezni-az-orszagos-biroi-hivatal-uj-elnoke-ps-videointerju/
2020-02-12 at 14:32
Korea kapott is cserébe alibsiktől egy Oscar dijat!Az alakitásért.
Be van ültetve a btk. -ba, a kártérítésnek nincs elévülése, a könnyű testi sértésnek van. Mint ahogy a szociális jogba, hogy aki egyedül él, és nincs jövedelme, az kaphat segélyt. Ebbe így minden kisebbségi átjelentkezésekkel beleesik, és egyetlen magyar sem. Gondoljuk csak át, arra kap segélyt, hogy nem csinál semmit. Hol van ennek a szociális jognak a jogalapja, foglalkoztatáshoz kötöttsége, stb. amit egy magyarnak mindenhol mindig igazolnia kell. Már a színtiszta joggyakorlat is hemzseg a magyar ellenes, kaukázusi ellenes rasszizmustól, kirekesztéstől, és elvtelenségektől. Ehhez igazodik a btk. is. Az önkormányzatok is, a kisebbségiek építési engedélyeinek a hiányaival kapcsolatban, vagy a szociális lakások foglalkoztatottsághoz kötöttségével kapcsolatban. De az orvosi bizottság előtt is szegregációnak vagy kitéve a rokkantság megállapításakor, ha te magyarként állsz a bizottság elé. Bajban vagy mindenhol Magyarországon amiatt, mert Magyar vagy!
Lassan majd elérik az NGO-k, hogy minden alkalommal amikor kisebbségivel találkozol, kérj bocsánatot tőle, hogy Magyarországon Magyar vagy!
2020-02-12 at 14:42
Ahogy már többször de nem elégszer elmondtam ,hogy ahol Másságkultusz van ottmásságkultusz van.A Parlamentben a biróságon az ügyészségen a az utcán az iskolában , a kocsmában az utcabálon a Tvben aNeten a Szinházban a az idős védtelen magyar halálában a gyerek kirablásában a a gyilkosok vigyorában a fejre m÷rt vidám rúgásban az idi[ták tombolásában a bodzaszedők kilós aranyláncában. a statisztikában Soros támogatásában. A börtönlakok kárpótlásában
Áder hallgatásában.
2020-02-12 at 15:28
Az én gyerekem tanuljon a cigánygyerekekkel,akik talán okosak,talán némelyik nem,de akik szintén tanulni vágynak, viszont ne azokkal együtt tanuljon,akik a bajt szítják,deviánsak,agresszivek,elveszik,követelik a gyerekem pénzét ,bántják,agyilag zoknik,mint ezt Lionka édesanyja ecsetelte,mert Lionka még a nevét se tudja leírni.És bizony bizony agyilag zoknik sokan,hiszen
Czeizel Endre tanulmányaiban olvashattuk,mennyi a debilen viágra jött csecsemő közöttük,ennek az okai ismertek.Szigoruan szegregálva,elkülönitve oktatva lehetne velük talán valamit kezdeni.És ezeknek a tanároknak járna kártérités,nem nekik.
2020-02-12 at 15:31
A válaszok elmaradásában.
Lángoló ajtók- izzadó falak
Egy perc s a hajtók
Ránk rontanak,ők nem alszanak.*Ákos Minden most kezdődik el.*
Ébred fel kedves
Már közel járnak…….
2020-02-12 at 22:05
Jogállami érdekességek.
Olaszországban perelhetők a politikusok, politikai döntésükért, lásd Salvini.
Magyarországon miért nem?
Bulgáriában a rendszerváltás után 30 évvel, felülvizsgálják az állami vagyon rendszerváltáskori privatizációját.
A világ számos országában korlátozzák a külföldről finanszírozott ügynökszervezetek és állambiztonságot veszélyeztető csoportok (egyletek, klubok, stb.) tevékenységét. Magyarországon miért nem?
Vannak országok ahol karbantartják a terror szervezetek és tiltott ideológiák jegyzékét. Nálunk miért működik szabadon az Antifa, miért terjeszkedhet a Nyílt Társadalom eszméje?

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Meghosszabbították Geréb Ágnes előzetesét | pecsma.hu
Kezdőlap ne pipáld ki Meghosszabbították Geréb Ágnes előzetesét
Meghosszabbították Geréb Ágnes előzetesét
A Fővárosi Bíróság közleménye szerint a bíróság helybenhagyta a Pesti Központi Kerületi Bíróság (PKKB) november 5-i, dr. G. Ágnes gyanúsított előzetes letartóztatást meghosszabbító végzését. A Fővárosi Bíróság végzése jogerős.
A közlemény emlékeztetett: a bíróság G. Ágnes előzetes letartóztatását az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozandó határozatáig, de legfeljebb 2011. január 8-áig hosszabbította meg. A végzés ellen a gyanúsított és védője fellebbezett.
Elsődlegesen az előzetes letartóztatás megszüntetését, másodlagosan lakhelyelhagyási tilalom vagy házi őrizet elrendelését indítványozták.
A Fővárosi Bíróság a fellebbezéseket nem találta alaposnak.
Előző cikkHorvát delegáció is lesz a Kodály Központ megnyitóján
Következő cikkRazzia nem lesz, de folyamatos ellenőrzés igen

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Újabb bíróság mondta ki, hogy jogsértő volt a Népszabadság bezáratása « Mérce
nép és szabadság
Újabb bíróság mondta ki, hogy jogsértő volt a Népszabadság bezáratása
2017. november 13., 17:10
A Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) által vitt eljárásban a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága kimondta, hogy mivel a Mediaworks Hungary Zrt. nem biztosította a munkavállalók képviseletét a társaság felügyelőbizottságában, így jogsértő volt a Népszabadságot bezáró cég működése. Azért is fontos ez, mert a felügyelőbizottság volt az a szerv, amelyik a Népszabadság bezárásáról döntött.
A Népszabadság munkavállalóit képviselő üzemi tanács még 2016 júniusában választotta meg Danó Annát, hogy ő küldöttként képviselje a munkavállalókat a Mediaworks felügyelőbizottságában. A cég azonban az üzemi tanács kifejezett kérése ellenére sem tette lehetővé Danó Annának, hogy részt vegyen a felügyelőbizottság ülésein. A testület így jogszerűtlenül működött, a mostani bírói ítélet szerint.
Mivel a felügyelőbizottság testülete záratta be a Népszabadságot, így egy jogellenesen működő testület hozta meg a neves napilap megszüntetéséről szóló döntést is.
A Mediaworks azzal érvelt, hogy a cég átalakulásával megszűnt az üzemi tanács, és így a munkavállalók képviseleti jogosultsága is. Mivel nem választottak a munkavállalók új üzemi tanácsot, ezért a küldöttnek sem volt felhatalmazása. Ezt az érvet a bíróság nem fogadta el. A bíróság megállapítása szerint az üzemi tanács jogszerűen működött tovább az átalakulás után is, ezért Danó Annának ott kellett volna ülnie a felügyelőbizottságban.
A munkaügyi bíróság már hasonlóképpen döntött egy nagyon hasonló ügyben a Népszabadság bezárásával kapcsolatban. Most már a második bíróság is megállapította, hogy a Népszabadság rolójának a lehúzása jogszerűtlenül történt. Nincsenek arra sajnos jogi eszközök, hogy a Népszabadság működésének helyreállítását a bíróságok kikényszerítsék.
Mindenesetre az már nyilvánvaló, hogy a legnagyobb példányszámú magyar napilap bezáratása nem csak a sajtószabadságnak volt nagy pofon, hanem a jogállamiságnak, és a munkavállalói jogoknak is.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság