text:
FOLYTATÓDIK A KÜZDELEM AZ ILLEGÁLIS LETÖLTÉSEK ELLEN - PDF
Download "FOLYTATÓDIK A KÜZDELEM AZ ILLEGÁLIS LETÖLTÉSEK ELLEN"
1 Kovács Gabriella FOLYTATÓDIK A KÜZDELEM AZ ILLEGÁLIS LETÖLTÉSEK ELLEN A digitális korszak beköszöntével, az internet megjelenésével és rohamos fejlődésével a kommunikáció egyszerűbbé vált, felgyorsult. Ez a változás azonban nem csak pozitív eredményeket hozott magával. A világhálón elérhető információ szinte bármi lehet, ami digitális formátumban megjeleníthető, és mivel a szerzői alkotások nagy része digitalizálható, így azok is az internetes adatforgalom tárgyai lehetnek. Az elmúlt időben számos tanulmány született az online szerzői jogi tartalmak illegális felhasználása, illetve az internetszolgáltatók felelősségének szabályozása kapcsán. Jelen tanulmány célja nem a fájlcserélés technikai hátterének bemutatása és nem is a negatívumokra, problémákra való rávilágítás, hanem az illegális letöltés elleni küzdelem eredményeinek pozitív köntösben való bemutatása: érintve az amerikai szabályozást, az Európai Unió elektronikus kereskedelemről szóló irányelvét, valamint az ennek eredményeképpen megalkotott magyar értesítési és eltávolítási eljárást, részletesen kitérve a három csapás rendszer bevezetésére. A szabályalkotási tendencia széles körű volt az elmúlt években, akár a nemzeti, akár az uniós jogalkotás eredményeit vizsgáljuk. A jogszabályalkotók több szintet céloztak meg. Egyrészt folyamatban van a közvetítő szolgáltatók (internetszolgáltatók, tárhelyszolgáltatók) felelősségét megállapító szabályok kidolgozása akik gyakran előszeretettel értelmezik felelősségkizárásként az európai uniós elektronikus kereskedelmi szabályozást. Ezen a téren főleg a bírói gyakorlatnak köszönhetőek a pozitív eredmények, és nem maguknak a jogszabályoknak. Másrészt egyre több rendelkezést vezetnek be Európában, amelyek célja a végső felhasználók internetelérésének a felfüggesztése. Ezen szabályok az illegális letöltés elleni küzdelem legújabb remélhetőleg hatásosnak bizonyuló törekvései. Az utóbbi években kialakított rendszerek még gyerekcipőben járnak, sőt az országok többségében az új szabályozások éppen tesztelés vagy bevezetés alatt állnak. Most vizsgáljuk meg az egyes nemzetek, valamint az Unió elképzeléseit és azok megvalósítását! Érvek és ellenérvek sokaságával találjuk szemben magunkat. Lássuk, hogy kinek lehet igaza..., és próbáljuk meg eldönteni, hogy melyik szabályozás a legmegfelelőbb az interneten történő jogsértések megakadályozására. Egyesült Államok Digital Millennium Copyright Act Kezdjük egy kis tengerentúli kitekintéssel. Az Egyesült Államok úttörőnek számít az interneten elkövetett szerzői jogi jogsértések elleni harcban ban megszületett a Digital Millennium Copyright Act (továbbiakban: DMCA), 1 amelynek célja az amerikai szerzői 1 Lásd: Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
2 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 35 jogi törvény módosítása volt. A DMCA szabályozza többek között az internetszolgáltatók szerzői jogot sértő online tartalmakkal kapcsolatos felelősségkorlátozó rendelkezéseit. A DMCA négy cselekményt különböztet meg: egyszerű adatátvitel továbbítás, gyorsítótárolás, tárhelyszolgáltatás, keresőmechanizmusokban tartalom elhelyezése a könnyebb hozzáférés érdekében. Nézzük röviden a tanulmány szempontjából releváns rendelkezéseit! A törvény részletesen szabályozza az internetszolgáltató közvetett felelőssége korlátozásának feltételeit: a szolgáltató akkor hivatkozhat felelősségének korlátozására, ha az egyszerű adatátvitel során nem ő választja ki a címzettet és a továbbítandó tartalmat, nem ő kezdeményezi az átvitelt, nem változtatja meg a tartalmat, és csak addig tárolja, ameddig az a továbbításhoz szükséges. További feltétel, hogy a jogsértő cselekményből a szolgáltatónak közvetlen vagyoni előnye nem származhat. A DMCA vezette be először az értesítési és eltávolítási eljárást 2 (a notice and take down). A szolgáltató nem hivatkozhat a jogsértésről való tudomás hiányára, és nem alkalmazható a felelősségkorlátozás. Azonban ha lefolytatja a törvény által lehetővé tett eltávolítási eljárást, mégis mentesülhet a felelősség alól. A törvény nem állít fel tartalomfigyelési kötelezettséget a szolgáltató részére, valamint nem kell nyomoznia sem a feltételezett jogsértések után. Ez a rendelkezés az egyén magánszférájához való jogot védi. 3 Anti-Counterfeiting Trade Agreement ACTA-egyezmény 4 Az USA kapcsán feltétlenül említést érdemel a napjainkban igen aktuális ACTA-egyezmény (Anti-Counterfeiting Trade Agreement), 5 azaz a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás. Még 2006-ban az Egyesült Államok és Japán kezdeményezte az egyezmény megkötését, azonban a viták azóta is folynak. Az egyezmény szintén hatásos jogvédelmet jelenthet az illegális szoftverkereskedelem és egyéb, a szerzői jogok megsértéséből származó károk megelőzésére. Az ACTA rendelkezései hasonlóan a DMCA-hoz szabályozni kívánják az internetszolgáltatók felelősségét: a tervek szerint ugyanis a szolgáltatók felelhetnek a felhasználók jogsértő tevékenységéért. 6 Az ACTA kötelezné a szolgáltatókat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek elrettentik a felhasználókat a szerzői jogi védelem alatt álló tartalmak jogtalan tárolásától és továbbításától, végső soron szakítsák meg az e szabályok ellen vétkező ügyfeleik Mezei Péter: Digitális sampling és fájlcsere. Szegedi Tudományegyetem Állam-és Jogtudományi Kar, Összehasonlító Jogi Intézet, Szeged, 2010, p Bővebben lásd Imre Melinda: Az Internet-szolgáltatók felelősségének szabályozása a szerzői jogot sértő tartalmak tekintetében. Iustum Aequum Salutare II., 2006/1 2. p Johnny Ryan, Caitriona Heinl: Internet access controls: Three Strikes graduated response initiatives; 5. (115.) évfolyam 5. szám, október
3 36 Kovács Gabriella internetkapcsolatát. Az Európai Internetszolgáltatók Szövetségének álláspontja szerint az olyan emberi alapjogokat illető kérdéseket, mint amilyen a világhálóhoz való szabad hozzáférés joga, nem lehet kereskedelmi megállapodásokban szabályozni, helyette inkább átlátható nemzetközi jogalkotási folyamatban határoznának róluk. Amennyiben az egyezmény életbe lép, az internetszolgáltatók lennének felelősek minden fel- és letöltött anyagért, ami szerzői jogot sért. Eltörölnék a 24 órás várakozást is, azaz ha egy szolgáltatót felszólítanak arra, hogy távolítson el egy jogsértő anyagot, nem szólhat az érintett ügyfélnek, hanem azonnal törölnie kell a szóban forgó tartalmat. 7 A 2010 őszén nyilvánosságra került szerződéstervezet 8 a későbbiekben részletezésre kerülő francia három csapás rendszer kiterjesztését szorgalmazza. 9 Valószínűsíthető, hogy ősszel a Japánban megtartandó ACTA-tanácskozáson elkészülhet az egyezmény végleges szövege. 10 Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv az internetszolgáltatók felelősségének az erősítése értesítési és eltávolítási eljárás A DMCA-ban szabályozott értesítési és eltávolítási eljárásnak megfelelő szabályozást az Európai Unióban az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 11 tartalmazza. Az Európai Parlament és a Tanács 2000-ben alkotta meg az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000/31/EK irányelvet 12 (röviden: az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv, a továbbiakban: irányelv). Mielőtt nekilátunk az irányelv elemzésének, tisztázzuk a folyamat szereplőit! Vannak egyrészt a fájlcserében a tartalmat megosztó és letöltő személyek, akik szerzői jogi szempontból felhasználást végeznek. Másrészt vannak a fájlcserélő hálózat működtetéséhez szükséges olyan személyek, akik a hálózat működési feltételeit megteremtik, a hálózat felhasználóit összehozzák. Ezen tevékenységükkel közvetlen felhasználási cselekményt nem valósítanak meg, azonban tevékenységük közvetlen eredménye a hálózati felhasználók általi tömeges jogsértés Az EU álláspontját az egyezménnyel kapcsolatban lásd később, az Európai Unió távközlési csomag c. részben. 11 Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásiról szóló 2000/31/EK irányelv. 12 Lásd: CCVista/hu/32000L0031-HU.doc+eur%C3%B3pai+uni%C3%B3+2000/31/EK+ir%C3%A1nyelv&cd= &hl=hu&ct=clnk&gl=hu. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
4 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 37 Ennek a csoportosításnak megfelelően vizsgáljuk az internetszolgáltatók felelősségét, valamint a végső felhasználók, letöltők szankcionálására felépített rendszereket, mely rendszerek működésében szintén kiemelt szerepük van az internetszolgáltatóknak. Először nézzük meg a közvetítő szolgáltatók szerepét! Az irányelv cikke szól az internetszolgáltatók felelősségének a korlátozásáról. Az irányelv meghatározza a szolgáltató kötelességét: a tudomásra jutást követően a jogsértő tartalmat el kell távolítani vagy hozzáférhetetlenné kell tenni. Az irányelv rendelkezik arról is, hogy a bíróságok a szolgáltatót bizonyos anyagok eltávolítására kötelezhetik. Az irányelv ezen rendelkezésének célja az volt, hogy a szolgáltatót mentesítse a felelősség alól, és nem az, hogy a személyiségi jogokat védje. Az irányelv szerint a szolgáltató nem köteles ellenőrizni az általa közvetített tartalmat, tehát nem felelős a közvetített tartalomért, ha közzétételét nem ő kezdeményezte, fogadóját nem ő választja ki, és a tartalmat nem változtatja meg; továbbá nem felelős a tárolt tartalomért, amelynek sem a jogellenességéről, sem az annak alapjául szolgáló tényekről nem volt tudomása. Amennyiben azonban ilyen tényekről tudomást szerez, köteles azt már az előzőekben említettek szerint gyorsan eltávolítani vagy hozzáférhetetlenné tenni. A jogszabály nem arra kötelezi a szolgáltatót, hogy eltávolítsa a jogellenesnek vélt tartalmat, amelyet valaki kifogásolt, hanem csak felelőssé teszi abban az esetben, ha a jogellenességről tudomást szerez, és mégsem távolítja azt el. A bíróság az, aki a tartalom jogellenességét megállapíthatja. Fontos megállapítani, hogy sérülhet a szólásszabadság, ha a tartalmat bírósági megállapítás nélkül távolítják el. A szolgáltató védelme nem megfelelően biztosított, ha ugyanis a bíróság utóbb jogellenesnek találja azt az anyagot, amelyet ő nem távolított el, akkor a jogszabály alapján mulasztása miatt felelőssé tehető. Arra az esetre pedig, ha olyan anyagot távolít el, amelyet a bíróság utóbb jogszerűnek mond ki, a jogszabály nem nyújt védelmet a tartalomszolgáltató kártérítési keresete ellen. A szolgáltatónak ki kell kötnie a tartalomszolgáltatóval kötött tárolási szerződésben, hogy amennyiben egy anyag jogellenességének a leghalványabb gyanúja felmerül, joga van azt eltávolítani. 13 Visszaélésszerűen is alkalmazható az értesítési és eltávolítási eljárás például a versenytársak részéről, azzal a céllal, hogy ideiglenesen hozzáférhetetlenné tegyenek egy honlapot. Hiába fogalmaz meg szankciót a jogszabály a rosszhiszemű értesítővel szemben, ha a jóhiszemű tartalomszolgáltató anyagát addigra már a jogszabály egyértelmű kötelezést jelentő rendelkezése értelmében eltávolították. 14 A Európai Unió nem tétlenkedik. A bizottság nyilvános konzultációt hirdetett az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv végrehajtásáról. A konzultáció tárgyát képezi többek kö- 13 Bővebben lásd: Imre: i. m. (3), p Dr. Bayer Judit: A személyiségi jogsértések kontra szólásszabadság a neten: eltávolítás vagy válaszadás? Médiakutató, 2003, ősz. 5. (115.) évfolyam 5. szám, október
5 38 Kovács Gabriella zött a közvetítő szolgáltatók felelősségét megállapító rendelkezésekkel kapcsolatos gyakorlati tapasztalatok összegyűjtése, azok értékelése. A konzultáció október 15-én zárul. 15 Az irányelv értesítési-eltávolítási eljárásra vonatkozó részét Ausztria, valamint Magyarország is átvette. Nézzük, nálunk hogyan sikerült részleteiben is szabályozni ezt a kérdést! Értesítési-eltávolítási eljárás Magyarország Az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal öszszefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló évi CVIII. tv. (a továbbiakban: Elker tv.) 13. -ában foglalt rendelkezések célja, hogy a jogsértés megállapítására és a további igények érvényesítésére irányuló gyakran hosszadalmas bírósági eljárás megindítása előtt lehetőséget biztosítson a jogosult számára a jogait feltételezhetően sértő tartalmak hozzáférésének letiltatására vagy eltávolíttatására. A törvény lényege, hogy a szerzői jogi jogosult megfelelő értesítése nyomán az internetszolgáltató a sérelmezett tartalom ideiglenes eltávolítása és a tartalomszolgáltató értesítése útján a vitát megpróbálja a tartalomszolgáltató és a jogosult közé terelni, ezáltal saját felelősségét az adott ügyben kizárni. 16 A törvény által meghatározott felelősségi rendszer igencsak sajátos. Az internetszolgáltatók tevékenységei közé tartozik: az átmeneti közbenső tárolás, a tárhelyszolgáltatás, valamint online keresőeszközök biztosítása. Ennek tisztázása feltétlenül szükséges a későbbiekben bemutatott jogesetek megértéséhez. A menetrend az alábbi: a szerzői jogok megsértésének észlelése esetén írni kell egy felszólító levelet az internetes lap gazdájának (a honlap szerkesztőjének), mely engedély nélkül jelentette meg a védett szerzői jogi alkotást, hogy távolítsa azt el az oldalról. Amennyiben a felszólítás nem vezet eredményre, úgy az internetszolgáltatóhoz kell fordulni. Közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban fel kell hívni az internetszolgáltatót, hogy távolítsa el a jogsértő tartalmat. Az internetszolgáltató 12 órán belül köteles a sérelmezett tartalomhoz való hozzáférést megszüntetni vagy a tartalmat eltávolítani. A honlap készítőjét, vagyis a tartalomszolgáltatót három munkanapon belül tájékoztatni kell. Ha a tartalomszolgáltató nem él kifogással a fent részletezett intézkedésekkel szemben, akkor az eljárás befejeződik. Amennyiben az internetszolgáltatónál nyolc napon belül kifogással él, az utóbbi köteles a sérelmezett tartalom hozzáférését újból biztosítani, és egyidejűleg erről tájékoztatni az eljárást kezdeményező jogosultat. A jogosult a tájékoztatástól számított tíz munkanapon belül köteles a jogsértéssel kapcsolatos igényeit bírósági úton érvényesíteni. A bírósági beadványt a benyújtástól számított három munkanapon belül Szinger András, Tóth Péter: Gyakorlati útmutató a szerzői joghoz. Novissima Kiadó, Budapest, 2004, p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
6 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 39 meg kell küldeni az internetszolgáltatónak, aki annak kézhezvételét követően 12 órán belül újból köteles eltávolítani a sérelmezett tartalmat, és erről a tartalomszolgáltatót három munkanapon belül értesíteni. 17 A kezdeményező jogosultnak értesítési kötelezettsége van az internetszolgáltató felé a bírósági eljárás jogerős eredményéről, aki köteles a döntés függvényében az eltávolítást fenntartani vagy a tartalmat visszaállítani. Ha az internetszolgáltató a törvénynek megfelelően jár el (lefolytatja az értesítési-eltávolítási eljárást), nincs tudomása arról, hogy az általa végzett szolgáltatás szerzői vagy kapcsolódó jogot sért, valamint úgy jár el, ahogyan az az adott helyzetben általában elvárható, szerzői jogi alapon nem vonható felelősségre. 18 A magyar és az uniós szabályok kapcsán elmondhatjuk, hogy a magyar törvény a közösségi irányelvhez képest részletesen felvázolja az értesítési-eltávolítási eljárást. 19 Bár az irányelv és az ennek megfelelően meghozott törvények próbálják mérsékelni a szolgáltató felelősségét, a bírói gyakorlat egyre termékenyebb az Elker-szabályozás igazi célja (egy limitált, de létező közvetítői felelősség) kimunkálása irányában. 20 Európai Unió távközlési csomag Az utóbbi időben az Unióban is központi téma lett a digitális jövő, valamint annak szabályozása. Májusban az Európai Parlament és a Bizottság is ún. digitális menetrendet hozott nyilvánosságra. 21 A Bizottság a szerzői jogi engedélyezés és a több tagállamot érintő engedélyezési eljárások leegyszerűsítése révén lehetővé kívánja tenni a legális online tartalmakhoz való hozzáférést. Az internetnek szabadnak kell lennie, de az nem lehet teljesen szabályozásmentes nyilatkozta a távközlési jogszabálycsomag fogyasztóvédelmi aspektusaiért felelős Malcolm Harbour, EP-képviselő. Kétévnyi tárgyalás után az Európai Parlament elfogadta a távközlési csomagot. 22 Az új szabályozás erősíti az internetezők jogait, nagyobb figyelmet fordít a személyes adatok védelmére, és fokozza a vállalatok közötti versenyt. Az EU távközlési csomagja összesen 12 fontos reformintézkedést tartalmaz, melyek nem képezik tárgyát jelen tanulmánynak, így csak a csomag internetre vonatkozó pontjaival foglalkozunk. Az új szabályok szerint az internet-hozzáférést csak akkor lehet korlátozni, ha megfelelő, arányos és szükséges egy 17 Elker tv Elker tv. 13. (12). 19 Bővebben lásd Imre: i. m. (3), p DOC+XML+V0//HU. 22 R (115.) évfolyam 5. szám, október
7 40 Kovács Gabriella demokratikus társadalomban, és ez esetben is csak akkor, ha előzetesen egy tisztességes és pártatlan eljárást folytattak le, melynek során az érintett felhasználó lehetőséget kap arra, hogy elmondhassa véleményét. Egy efféle intézkedés során mindazonáltal tiszteletben kell tartani az ártatlanság vélelmét és a magánszférához fűződő jogot. 23 Az EP közleménye szerint az új jogszabály ezzel a világon elsőként az alapvető jogokkal egyenlő jogi védelmet biztosít az internet-hozzáférésnek. Biztosítani akartuk, hogy a polgárok jogait soha ne lehessen figyelmen kívül hagyni mondta a parlamenti jelentéstevő, Catherine Trautmann. A képviselő hozzátette: Ez az első alkalom, hogy egy jogi szöveg az internethasználatra mint az alapvető jogok és szabadságok gyakorlására utal. 24 A csomag elfogadását számos vita előzte meg, főleg a 138-as kiegészítés kapcsán. A kiegészítés szerint egyetlen felhasználó sem figyeltethető meg, ellenőrizhető, és az internet-hozzáférése sem blokkolható bírói engedély nélkül. A kiegészítésnek több ellenzője is akadt, akik követelték annak kivételét a csomagból. Többek között Nicolas Sárközy, aki azzal indokolta álláspontját, hogy a rendelkezés lehetetlenné teszi az internetes kalózok elleni küzdelmet. Az Unió adatvédelmi biztosa, Peter Hustinx 25 tiltakozott az internet-hozzáférési tiltás mint szankció ellen, álláspontja szerint ez nem megoldás a szerzői jogi jogsértésekre. Hustinx azt tartotta elfogadhatónak, ha a cégek csak szerzői jogi figyelmeztetéseket küldenek az embereknek. A személyes és esetleg fenyegető vagy felelősségre vonást kilátásba helyező üzenetek, valamint az internetblokádok alkalmazása azonban már túllépi a határt. Emellett szerinte mindent el kell követni azért, hogy a felhasználók teljes körű ellenőrzése, megfigyelése semmiképpen se valósulhasson meg Európában. Hosszú viták és véleményütköztetések után végül elfogadták a távközlési csomagot a már fent említett rendelkezésekkel. A Parlament sokat változtatott korábbi álláspontján: ez utóbbi szerint ugyanis csak bíróság dönthetett volna az internet letiltásáról. A végső változat azonban bírói engedély helyett már csak a tisztességes és pártatlan eljárás lefolytatásának szükségességét hangsúlyozza. Ez a megfogalmazás sajnos magában hordozza annak a veszélyét, hogy mindenki kényekedve szerint fogja értelmezni a rendelkezést szeptemberében a 11. Salzburgi Távközlési Fórum keretében mutatta be az Unió digitális programtervének legfontosabb pontjait. Többek között az alábbi részlet is elhangzott. Természetesen vannak vitatott kérdések. Ezek közé tartozik a távközlési adattárolás, amelyről ősszel fog tárgyalni az Európai Bizottság, illetve a hozzáférés-blokkolások ügye. Úgy gondolom, hogy ezekről további viták lesznek. Abban mindenki egyetért, hogy bizonyos tartalmakhoz a hozzáféréseket blokkolni kell. Aligha hiszem például, hogy a gyermek- 23 Bővebben lásd: nce= ipr és FCS /default_p001c008_hu.htm Eva Nagle: To Every Cow its Calf, to Every Book its Copy Copyright and Illegal Downloading after EMI (Ireland) Ltd v Eircom. Entertainment Law Review, 21. évf. 6. sz., 6 p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
8 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 41 pornográfia esetében erről bárkinek is más lenne a véleménye. De nem szabad túl messzire menni sem, hiszen a túlzó blokádok könnyedén cenzúrát jelenthetnek. 26 A szabályozás pontos kimunkálása, valamint a gyakorlat még várat magára. A teljes távközlési reformcsomag azt követően lép hatályba, hogy a jogszabályokat közzéteszik az EU hivatalos lapjában (december 18.). Ezt követően a tagállamoknak 2011 júniusáig kell a reformcsomag intézkedéseit átültetniük nemzeti jogszabályaikba. 27 Mivel az Unió álláspontja az, hogy az alapvető jogokkal egyenlő jogi védelmet kell biztosítani az internet-hozzáférésnek is, így az ACTA fent említett rendelkezése ellentétes a távközlési csomaggal. Az Európai Parlament többek közt kizárja, hogy a szerzői jogok megsértésével vádolt internetezők internet-hozzáférését bírói engedély nélkül korlátozni lehessen, valamint azt szorgalmazza, hogy a digitális környezetben a szerzői jogokra vonatkozó végrehajtási eljárások teljes mértékben megfeleljenek a közösségi vívmányoknak. 28 Joggyakorlati megoldások A külföldi bírói gyakorlat szerint ha a szolgáltató az adott tartalom jogsértő felhasználásáról a jogosult értesítése alapján tudomást szerez, akkor annak a tartalomnak az adott szolgáltatása keretében történő újbóli jogsértő felhasználása esetén a felelőssége már a tartalom újbóli megjelenésének megakadályozására is kiterjed. Azaz köteles az Elker tv ának b) pontja szerint eljárni a jogosult újabb értesítése nélkül is. 29 Erre mutat a már korábban a Mininova- és a Dailymotion-ügyben hozott döntés is. A felperes (Zadig Productions) kérte a bíróságtól annak megállapítását, hogy a Dailymotion (alperes) a tartalmak közzétételéért felhasználóként felel. Ő az, aki a műveket a nyilvánosság felé közvetíti, valamint reklámokkal adja el a tárhelyeket, így köteles felhasználóként felügyelni a weboldalra feltöltött tartalmakat, és viselni a felelősséget. A bíróság az alperest tárhelyszolgáltatónak minősítette és nem felhasználónak, mert az általa végzett tevékenység tisztán technikai jellegű, valamint a reklámok (azok bevételei) nem relevánsak a felelősség megállapításakor. Azonban tárhelyszolgáltatóként sem mentesül teljesen az alperes a feltöltött tartalmak vizsgálata alól, hiszen törvénybe foglalt kötelezettségeknek kell megfelelnie ( French law on Confidence in the Digital Environment ). Amint értesítették a jogsértő videók visszahelyezé- 26 Bernd Langeheine, az Európai Bizottság elektronikus kommunikációs politikájáért felelős igazgatója; 27 Ryan, Heinl: i. m. (6) A 2. ld) pontjában meghatározott közvetítő szolgáltató akkor nem felel az információ 2. ld) pontja szerinti hozzáférhetővé tételével okozott kárért, ha a) nincs tudomása az információval kapcsolatos jogellenes magatartásról vagy arról, hogy az információ bárkinek a jogát vagy jogos érdekét sérti; b) amint az a) pontban foglaltakról tudomást szerzett, haladéktalanul intézkedik az elérési információ eltávolításáról vagy a hozzáférés megtiltásáról. (Elker tv. 11. ) 5. (115.) évfolyam 5. szám, október
9 42 Kovács Gabriella séről, köteles volt azokat eltávolítani, valamint köteles volt megtenni minden szükséges és elvárható intézkedést azért, hogy megakadályozza a jogsértő videó ismételt visszahelyezését a weboldalra. 30 A holland BREIN 2008 nyarán indított pert a világ legnagyobbnak tartott BitTorrent indexáló oldalával szemben. A felperes szerint a Mininova a torrentfájlok indexálása segítségével hozzájárult a szerzői jogilag védett tartalmak fogyasztók általi jogellenes megosztásához. A BREIN szerint ráadásul az alperes értesítési és eltávolítási gyakorlata nem volt képes hatékonyan szembeszállni a jogsértésekkel, mivel az eltávolítást követően újból feltöltött torrentfájlok eltávolítása érdekében újból értesítést kellett a jogosultnak küldenie a Mininova felé. A bírósági döntés értelmében a Mininova szolgáltatása nem sérti a szerzői és szomszédos jogi jogosultak jogait, azonban elektronikus kereskedelmi jogszabályokba ütközik azáltal, hogy értesítési és eltávolítási eljárása nem kellően hatékony. A bíróság elrendelte, hogy a Mininova stábja három hónapon belül töröljön minden jogsértő tartalomra utaló torrentfájlt a rendszeréből, ellenkező esetben napi 1000 eurós bírság kiszabását írta elő az ítélet. A Mininova végül, még a három hónapos határidő előtt, észlelve, hogy képtelen lesz a jogellenes tartalmakra utaló valamennyi torrentfájlt törölni, úgy döntött, hogy majdnem az összes torrentfájlt törli. 31 A bírói jogalkotás a jövőben is követni látszik a tendenciát, a döntések ugyanis egyre szigorúbbak. Az FTD BV és Eyeworks-ügyben a holland bíróság megállapította, hogy az a szolgáltatás, amely a szerzői jogilag védett tartalom letöltésének megkönnyítésére irányul, önmagában nyilvánosság számára hozzáférhetővé tételnek minősül, tehát szerzői jogi értelemben vett felhasználás. A hágai Nemzetközi Bíróság magában az ítéletben is hivatkozik a korábban született és fent már említett Mininova-döntésre. 32 A holland BREIN nevű, több szerzői jogi jogosult által alapított érdekérvényesítő szervezet eljárást indított a The Pirate Bay 33 weboldalt üzemeltető három svéd állampolgár ellen. A The Pirate Bay olyan indexeket (közvetlen elérhetést) tartalmaz, amelyek BitTorrent oldalakra mutatnak. A BitTorrent médiatartalmak (filmek, zenék, számítógépes játékok) internetes áramlását teszi lehetővé anélkül, hogy ehhez a tartalmak jogosultjainak engedélyét kérnék. Annak ellenére, hogy az alperes nem jelent meg a tárgyaláson, a BREIN keresetének a bíróság helyt adott, és elrendelte, hogy blokkolja minden internetes kereskedelmét, amely Hollandiából származik Mezei Péter, Németh László: Mozgásban a fájlmegosztók negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron? Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 5.(115.) évf. 2. sz., április, p Auteursrecht/FTD%20Eyeworks%20Judgment.pdf. Lásd bővebben: Mikko Manner, Johanna Flythström: Another Flag in the PirateBay Internet Service Provider not Responsible for Blocking Bittorrent File-sharing Services in Norway. Entertainment Law 34 Review, 21. évf. 6. sz., p Lásd bővebben: Mezei, Németh: i. m. (31). Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
10 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 43 A SABAM francia jogkezelő perelte a Tiscali internetszolgáltatót (ISP), és követelte, hogy akadályozza meg a felhasználóit abban, hogy illegálisan a P2P-szoftverek által védett tartalmakat cseréljenek. 35 A bíróság hangsúlyozta, hogy mindez nem arra kötelezi az internetszolgáltatót, hogy felügyelje, monitorozza a hálózatot, továbbá az ISP az elektronikus kereskedelmi irányelvben foglaltak szerinti mentesülési lehetősége töretlenül fennáll. A Párizsi Fellebbviteli Bíróság végül elmarasztaló ítéletet hozott a Tiscali Media tárhelyszolgáltatóval szemben, jelenleg előzetes döntéshozatali eljárás 36 zajlik az Európai Bíróság előtt. 37 Lássunk egy példát a hazai joggyakorlatra is. A Szegedi Ítélőtábla megállapította: Az internetes nyilvánossághoz közvetítés körében a szerzőnek kizárólagos joga van arra, hogy engedélyezze az olyan típusú nyilvánossághoz való közvetítést, ahol a közönség a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatja meg. Amennyiben csak az internetes szolgáltató aktív közreműködésével válik lehetővé a szerzői műnek a weboldalon történő megjelenítése, és a szolgáltatónak megfelelő lehetősége és ráhatása van arra, hogy a honlapján csak olyan szerzői mű jelenhessen meg, amellyel szerzői jogsértés nem valósul meg, felelőssége szerzői jogsértés esetén megállapítható. 38 Érdekessége az ügynek, hogy a bíróság az ítélet meghozatala során nem a fent ismertetett Elker tv.-re hivatkozott. 39 A fenti döntések nagyon jó példái annak, hogy az irányelv és a nemzeti jogszabályok kevésbé szigorú rendelkezései ellenére mégsem maradnak büntetlenül az internetszolgáltatók. Az internetszolgáltatók felelősségének szabályozására irányuló törekvéseket, valamint annak a gyakorlatban megvalósuló jelenlegi tendenciáját láttuk. Most nézzük a másik oldalon történő próbálkozásokat! Vagyis mi a helyzet a végső felhasználókkal, az ellenük bevezetett eljárás eredményeivel? A három csapás rendszerek A kezdeti három csapás rendszerek 2008-ban Új-Zéland próbálkozott egy, a három csapás rendszerhez hasonló szabályozás bevezetésével. A szerzői jogi törvény módosítása új, 92A szakaszának rendelkezéseivel lehetővé tette volna, hogy az internetszolgáltatók figyelmeztetés után, bírósági döntés nélkül 35 Dr. Cserba Veronika, dr. Munkácsi Péter: Lehetőség az önszabályozásra? A DRM-megoldások hatása a nemzetközi szerzői jogi közös jogkezelés gyakorlatára. Fehér könyv a szellemi tulajdon védelméről , p Nagle: i. m. (25), p Pf.II /2003/3. szám (115.) évfolyam 5. szám, október
11 44 Kovács Gabriella megszüntessék azon felhasználók internetkapcsolatát, akik jogsértő tartalmakat töltenek fel a világhálóra, illetve töltenek le onnan. A jogszabály ezen rendelkezését azonban sajnálatos módon eltörölték tavaszán a tajvani törvényhozás is elfogadta a szerzői jogi törvény módosítását. A módosítások értelmében az internetszolgáltatók kötelezhetővé válnak arra, hogy az illegális letöltők internetkapcsolatát három figyelmeztetés után megszüntessék. A módosítás értelmében a peer-to-peer technológiák, így a fájlcserélő oldalak szerzői jogi védelem alatt álló tartalmak illegális terjesztésére történő használata bűncselekménynek minősül, az ilyen jellegű visszaélés büntethetővé válik. Az internetszolgáltatókra vonatkozóan az új törvény két fontos rendelkezést is tett. Egyrészt az internetszolgáltatók átmeneti mentességet kaphatnak az ügyfeleik által elkövetett jogsértések miatti felelősségvállalás alól, amennyiben együttműködnek a jogsértő tartalom eltávolításában, valamint bevezette a három csapás rendszert is. 41 A dél-koreai nemzetgyűlés szintén 2009 nyarán fogadta el azt a törvénymódosítást, mely rendelkezik a három csapás rendszer bevezetéséről. Az új törvény rendelkezései szerint az illegális letöltők tevékenysége fokozatos rendszerben válik szankcionálhatóvá, vagyis két eredménytelen figyelmeztetést követően az internetszolgáltatók a jogsértők internetkapcsolatát maximum hat hónapos időszakra felfüggeszthetik. A törvény nemcsak a jogvédett dalok, filmek és televíziós műsorok illegális letöltése esetén helyezi kilátásba a szankciókat, de a jogvédett képek, hang- és videoanyagok illetéktelen, engedély nélküli felhasználását is hasonló módon büntethetővé teszi. 42 A bemutatott rendszerek gyakorlati tapasztalatairól egyelőre nem rendelkezünk információval. Franciaország Az Európai Parlament május 22-én fogadta el az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EC irányelvet. A francia törvényhozás az irányelv eredményeként meghozta a DADVSI törvényt, melynek célja a szerzői jogok védelme az interneten. Ezt követően került sor a fájlmegosztás elleni törvény, az ún. Hadopi-törvény megalkotására. Nevét a törvény által felállított hatóságról kapta, melynek teljes neve Loi Haute autorité pour la diffusion des oeuvres et la protection des droits sur Internet, feladata az internet ellenőrzése szerzői jogi szempontból. A jogszabály a francia alkotmánybíróságot is megjárta, a végleges döntés értelmében nem alkotmányellenes. Komoly küzdelem volt a rendszer támogatói és ellenzői között, 40 Ryan, Heinl: i. m. (6). 41 Lásd bővebben: Jason Rudkin-Binks, Stephanie Melbourne: The New Three Strikes Regime for Copyright Enforcement in New Zealand-Requiring ISPs to Step up to the Fight. Entertainment Law Review, k., 6. sz., p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
12 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 45 melyre a későbbiekben térünk ki. A tervezett fokozatos válasz (graduated response) helyett három csapás (three strikes) néven vált ismertté a jogintézmény. A törvényjavaslat intézkedik a jogvédelmi és jogérvényesítési feladatokkal felruházott hatóság létrehozásáról, majd egy módosítást követően rendelkezik az illegális letöltés szankcionálásának menetéről és a kiszabható büntetésekről. A rendszer lényege a következő: azok a magánszemélyek, akik fájlcserélő hálózatok útján szerzői jogi jogsértést követnek el, az internetszolgáltatók segítségével a Hadopin át figyelmeztetéseket kapnak, majd ezek eredménytelensége esetén a hatóság felfüggesztheti internet-hozzáférésüket. A szerzői jogok tulajdonosai ennek a hivatalnak jelezhetik, ha jogsértést gyanítanak. A Hadopi a torrentoldal szerverének IP-címe alapján beazonosítja a szerver internetszolgáltatóját, és törvényi felhatalmazás alapján elkéri tőle azokat az IP-címeket, amelyekről szolgáltatását rendszeresen használták. 43 A Hadopi beazonosítja a felhasználókat, és ben felszólítja a tevékenység abbahagyására. Ez az ún. első csapás. Ezt követően, amennyiben a felhasználó folytatja az illegális tevékenységet, úgy egy újabb felszólítást kap a hatóságtól, immár ajánlott postai küldeményben (2. csapás). Ha még ez sem lett volna elég a jogsértő megfélemlítésére, akkor a Hadopi átadja a bíróságnak az adatokat, amely pénzbüntetést ( euró) ró ki, vagy szüneteltetheti (maximum 1 évre) a felhasználó internetkapcsolatát. Ebben az esetben a jogsértő felkerül egy feketelistára, és más internetszolgáltatókkal sem tud majd szerződést kötni (3. csapás). Természetesen az internetszolgáltatás előfizetői díját továbbra is fizetnie kell a felhasználónak a felfüggesztett szolgáltatás ellenére is. Egy esetleges bírósági eljárás során a felhasználónak kell bizonyítania ártatlanságát. 44 Mint azt már a bevezetőben említettük, a rendszernek támogatói és ellenzői is szép számmal vannak. Sokan azt állítják, hogy az internet-hozzáférés az információs társadalom korában alapvető emberi jog, ennek felfüggesztését nem lehetne megengedni. Az eljárás ugyanis gátolja az internet fejlődését. További probléma, hogy az internetkapcsolat előfizetőjét büntetik akkor is, ha nem ő a szerzői jogok megsértője, a változó IP-címeknél a szabálysértő azonosítása nehéz, szinte lehetetlen. Érdekes továbbá, hogy a Hadopi saját kémszoftverének telepítését ajánlja mindenkinek, mert állítása szerint egy esetleges bírósági eljárásban csak ezen szoftver által tárolt adatok bizonyíthatják az ügyfél ártatlanságát mindkét fél által elfogadható módon. 45 Érthető a támogatók álláspontja is, miszerint az utóbbi években az online szerzői jogi jogsértések száma is jelzi, hogy szükség van egy hatékony eszközre a szerzői jogok védelmére. 43 Mezei: i. m. (2), p Ryan, Heinl: i. m. (6) (115.) évfolyam 5. szám, október
13 46 Kovács Gabriella A rendszernek természetesen idő kell a kibontakozáshoz, az internetezőknek hozzá kell szokniuk, hogy új szabályok léptek életbe, s ezeknek megfelelően kell eljárniuk, viselkedniük. Az online sajtóban jelentek már meg olyan írások (a Rennes-i Egyetem kutatói által készített felmérés szerint), hogy a Hadopi-törvény hatástalan, bevezetése óta nemhogy csökkent, hanem nőtt az illegális letöltések aránya. A megállapítás felettébb érdekes, ugyanis a hatóság csak 2010 őszén kezdi meg tényleges működését, vagyis a felszólító levelek kiküldését. Az internet figyelését azonban már júliusban megkezdték. 46 Az előzetes felmérések azt mutatják, hogy az internetezők változtattak beszerzési forrásaikon. Mivel a szabályozás a fájlcserélő oldalakon keresztül megvalósult illegális letöltés szankcionálását célozza, az internetezők új alternatívák után néztek, és nagyobb arányban kezdtek el a streaming és a közvetlen letöltést kínáló weblapokon keresztül letölteni. Egyesült Királyság a brit Hadopi Az Egyesült Királyságban idén májusban fogadták el a Digital Economy Act (továbbiakban: DEA) elnevezésű, kalózkodás elleni törvényt. 47 Előzményként fontos megemlíteni a 2006-os Gowers-jelentést, 48 melynek megalkotója, Andrew Gowers úgy vélte, hogy a digitális világ szerzői jogi jogsértői sokkal kisebb büntetéseket kapnak, mint a valódi világban hasonló bűncselekményeket elkövető társaik, ezért jelentésében azt javasolta, hogy a kiszabott büntetéseket igazítsák az okozott kárhoz. Ezt követte később a Digital Britain jelentés, mely a brit kormány álláspontját tartalmazta az illegális letöltésekkel kapcsolatban. A törvényjavaslat szerint az internetszolgáltatókat köteleznék arra, hogy a jogosultak által megfelelően azonosított feltételezett jogsértő személyeket értesítsék arról, hogy magatartásuk szerzői jogot sért, és az ismételten komoly jogsértéseket elkövetőkről az értesítések alapján anonimizált adatokat gyűjtsenek, amelyeket a jogsértő személyt azonosító adatokkal együtt bírói végzés alapján adnák ki a jogosultaknak. 49 A DEA rendelkezéseinek megfelelően a brit médiafelügyeleti szerv, az Ofcom elkészítette és konzultációra bocsátotta a kalózkodás elleni törvénycsomag rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó gyakorlati kódexét. A jogszabály legvitatottabb rendelkezése természetesen a három csapás intézkedési csomag volt, amely az internet-előfizetés felfüggesztését ugyan végül nem tette lehetővé, de megkönnyíti a jogosultak egyedi jogérvényesítését a bíróságok előtt Lásd bővebben Ficsor Mihály: Vigyázó szemetek Londonra vessétek? Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 2. (112.) évf. 1. sz., február. 49 Bővebben lásd Imre: i. m. (3). Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
14 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 47 A javaslat szerint 2011 elején kell megkezdeni a filmeket, zenéket, televíziós sorozatokat és egyéb, hivatalosan jogvédett tartalmakat illegálisan letöltő előfizetőik adatainak gyűjtését. Az internetszolgáltatónak figyelmeztetnie kell a jogsértést elkövető ügyfeleket, hogy felhasználói magatartásuk törvénybe ütközik. Amennyiben nem hagynak fel a jogsértő magatartással, úgy szerzői jogi jogsértésre vonatkozó panasz és bírósági jóváhagyás alapján jogukban áll az illető felhasználó adatait továbbítani a jogtulajdonos felé, aki ezt követően akár polgári pert is indíthat majd. Az ismételten jogsértést elkövető felhasználókkal szemben több intézkedés is foganatosítható: weblapokhoz való hozzáférés letiltása vagy a sávszélesség korlátozása, aminek hatására jelentősen lassul a felhasználó internetszolgáltatásának sebessége, illetve megszűrhetők az átmenő tartalmak is. A három csapás eljárás bármely szakaszával szemben az állítólagos jogsértő az Ofcom által létrehozott független testülethez fellebbezhet. Ha a fellebbezés alapos volt, a testület kötelezheti az internetszolgáltatót az értesítés visszavonására, illetve az eljárással összefüggő költségek megtérítésére. A jogi szankció alkalmazásának előfeltétele az illegális letöltés okán kiküldött háromszori figyelmeztetés, és ezek hatástalansága. Az Ofcom állásfoglalása szerint két figyelmeztetés között legkevesebb egy hónapnak kell eltelnie. További szankciók alkalmazására pedig csak akkor kerülhet sor, ha az internetező 12 hónapon belül kapja meg mindhárom figyelmeztetését, ugyanis az internetszolgáltatók egy év elteltével kötelesek törölni az értesítéseket. 50 A figyelmeztetésnek mindenre kiterjedően egyértelmű és közérthető információkat kell tartalmaznia a felszólítás okáról, tájékoztatnia kell a címzettet arról, hogyan védheti meg hálózatát a külső, illetéktelen hozzáférésektől, továbbá hogy a milyen jogorvoslati lehetőségekkel élhet. Hiányossága az új szabályozásnak, hogy a kötelezettség egyelőre csak a legnagyobb, 400 ezer főt meghaladó előfizetői táborral rendelkező szolgáltatókra vonatkozik. Az Ofcom előrevetítette, hogy amennyiben a jogsértő előfizetők átpártolnak a 400 ezer főt nem meghaladó szolgáltatókhoz, úgy változtatni fognak a szabályozáson. 51 Az Ofcom előre jelezte, hogy negyedéves rendszerességgel készít majd jelentést az illegális tevékenységek arányáról, és változatlanság vagy a mutatók további romlása esetén a kisebb előfizetőszámmal rendelkező és a mobilinternet-szolgáltatókra is kiterjesztheti a kötelezettséget. Az Ofcom a negyedéves jelentések éves összegzése alapján fogja értékelni azt is, elegendőek-e csupán a figyelmeztető üzenetek az illegális fájlcserélés csökkentéséhez, vagy szükség van-e arra, hogy a jogszabályban megfogalmazott módon a kulturális államtitkár elrendelje további technikai szankciók bevezetését Ed Baden-Powell, Nick Eziefula: Coalition Britain A New Era of Digital Politics. Entertainment Law 52 Review, 21. évf. 6. sz., p Ryan, Heinl: i. m. (6). 5. (115.) évfolyam 5. szám, október
15 48 Kovács Gabriella A remények szerint a legtöbb ember felhagyna a jogsértő fájlcseréléssel, amennyiben figyelmeztető üzeneteket kapna, és a fenti lépéseket csak abban az esetben alkalmaznák, ha egy felhasználó a figyelmeztetés ellenére is folytatja az illegális letöltéseket. Láthatóan a brit szabályok enyhébbek a francia rendelkezéseknél, ugyanis az internetelőfizetés felfüggesztését nem teszik lehetővé. Az a jövő zenéje, hogy a britek által alkalmazott szankciók (vagyis a bizonyos weblapokhoz való hozzáférés letiltása, a sávszélesség korlátozása, a lelassult internetszolgáltatás) elegendőek lesznek-e a jogsértések csökkentésére. Írország A jelenlegi helyzet szerint az ír szabályozás kissé eltér az előzőekben bemutatott francia és angol példáktól. Írországban ugyanis nem törvényi szinten került szabályozásra a három csapás módszere. Az IRMA (jogvédő szervezet) és az Eircom (internetszolgáltató) között létrejött szerződés alapján fogják szűrni az illegális letöltőket. A szabályozás előzménye, hogy a legnagyobb lemezkiadók beperelték az Eircomot a hálózatán működő jogosulatlan hangfelvétel-felhasználások miatt. A bírósági eljárás ugyan egyezséggel zárult a felek között, nem volt mit tenni, lépni kellett a jogsértések felszámolására. A rendszer a következőképp működik. A lemezkiadók megbízásából a Dtecnet hálózatelemző vállalkozás folyamatosan figyeli az Eircom internetes forgalmát. Ha jogsértő tevékenység gyanúja merül fel, az érintett IP-címét és a feltételezett jogsértésre vonatkozó egyéb adatokat (jogosult neve, érintett hangfelvételek címe, feltételezett jogsértés időpontja) átadják a lemezkiadóknak, amelyek továbbítják azt az Eircomnak. A rendszer a továbbiakban hasonlít az előzőekben ismertetettekhez: az első értesítés felhívja a fogyasztó figyelmét arra, hogy valószínűleg szerzői jogi jogsértést követ el, a második felszólítás azt tartalmazza, hogy a további szerzői jogi jogsértések az előfizetői szerződés megszűnésével és az internetről való lekapcsolással járhatnak. Az első két felszólítást követően mindkét esetben napja áll rendelkezésre a fogyasztónak, hogy a rendszert ellenőrizze, a számítógép használóit megfelelően tájékoztassa. Az utolsó lépés pedig a fogyasztóhoz címzett nyilatkozat a szerződés megszüntetéséről. A harmadik értesítés kézhezvételét követően megint 14 nap áll az előfizető rendelkezésére, hogy szükség esetén felvegye a kapcsolatot az Eircommal, a felek által elfogadott protokoll szerint ugyanis van kimentési lehetősége a fogyasztónak: nem kerülhet sor az elérés felfüggesztésére, ha az internetre egészségügyi szolgáltatás vagy lényeges gazdasági okok miatt nélkülözhetetlenül szükség van. 53 Az illegális letöltőnek joga van bármely szakaszban tiltakozni a jogsértés vádjával szemben. 53 Ryan, Heinl: i. m. (6). Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
16 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 49 Érdekes sajátossága a rendszernek, hogy csak egyetlen szolgáltató ügyfeleire terjed ki a hatálya, tehát az illegális letöltés a többi szektorban tulajdonképpen megengedett. Az, hogy az Eircomnak mennyi előfizetője marad, csak intézmény működését követő hónapokban derül ki. Említést érdemel, hogy egy dublini bíróság döntésében jóváhagyta a két fél megállapodását, mivel nem találta jogellenesnek a benne körülírt gyakorlatot a fogyasztók személyes adataival kapcsolatban. A rendszer egyelőre három hónapos próbaüzemmódban működik, kíváncsian várjuk a fejleményeket, eredményeket. 54 Spanyolország Spanyolországban érdekes a helyzet. A spanyol bírósági gyakorlat eddig nem nagyon osztotta az európai álláspontot. Az elmúlt években a spanyol jogkezelő szervezetek több pert is indítottak fájlmegosztó magánszemélyek ellen, de eredménytelenül. A bíróság ragaszkodik a gyakorlatához, hogy Spanyolországban senki nem ítélhető el szerzői jogok megsértésért, amíg be nem bizonyosodik, hogy anyagi haszna származott a védett tartalom engedély nélküli megosztásából. A legfrissebb ügyben egy főként edonkey-linkeket kínáló oldal fenntartója ellen indult eljárás; egy zenei jogvédő szervezet perelte be az oldal fenntartóját (Jesús Guerra), és az oldal azonnali bezárását kérte a bíróságtól. A tárgyalásokon Jesús Guerra azzal védekezett, hogy az oldalán nincsenek reklámok, bevétele nem származik belőle, csak linkeket ajánl fel másoknak, ugyanúgy, ahogy egy keresőprogram. A SGAE nyáron beterjesztett blokkolási kérését a bíró már akkor visszautasította, mondván, hogy a P2P-hálózatok mint egyszerű adatátviteli csatornák törvényesen működnek. A véglegesen lezárt eljárásban a bíró kimondta, hogy ha valaki jogvédett tartalmakhoz vezető linkeket vagy a linkek listáit kínálja, az nem azonos azzal, amikor magukat a tartalmakat teszi nyilvánosan elérhetővé ez utóbbit a spanyol törvények is büntetik, ezért a két technika elvi azonosságának kimondását várta a SGAE a bíróságtól. A bíró szerint a link közzététele nem sorolható sem a terjesztés, sem a másolás, sem a nyilvános közzététel jogi kategóriájába, ezért nem tekinthető illegális tevékenységnek. 55 Úgy tűnik, hogy Spanyolország mégiscsak beadja a derekát, és felveszi a harcot a jogellenes letöltések ellen januárjában a spanyol kormány bemutatta az új, az internetes kalózkodás ellen irányuló törvény tervezetét, amelynek hatálybalépése esetén gyorsított eljárás keretében válna 54 Lásd bővebben Nagle: i. m. (25) (115.) évfolyam 5. szám, október
17 50 Kovács Gabriella lehetővé az illegális letöltési lehetőséget kínáló oldalak bezárása. A tervek szerint a parlament júniusban tárgyalta volna a javaslatot, de jelenleg kevés az esély rá, hogy még az idei évben megtárgyalásra és elfogadásra kerül. A törvénytervezet egy olyan hatóság felállításáról rendelkezik, amelynek feladata az lesz, hogy a jogellenes letöltések folyamatos ellenőrzése segítségével indítványokat terjesszen elő az illetékes bírói fórumoknál egyes weboldalak lekapcsolására. A bírónak négy napja lesz reagálni. A jogszabálytervezet szerint a jogtulajdonosok hasonlóan a francia gyakorlathoz egy újonnan létrehozott Szellemi Tulajdon Bizottságnál jelenthetik be a jogsértő oldalakat. A testületnek 3-6 hónapos időszak alatt kellene megvizsgálnia, hogy valóban történt-e szerzői jogi jogsértés. A bizottság a vizsgálat eredményét és a bírósági intézkedésre vonatkozó javaslatát a spanyol Nemzeti Törvényszék (Audiencia Nacional) felé továbbítaná. A törvényszéknek négy napja lenne az érintett felek meghallgatásával döntést hozni az ügyben: elrendelni a büntetőjogi eljárás elindítását, a jogsértő fájlok eltávolítását, sőt adott esetben az oldal bezárását is. A fellebbezés, valamint minden más, az adott ügyhöz kapcsolódó jogi kérdés a megszokott bírósági rendszeren keresztül zajlana. Az ügyben várhatóan csak 2010 őszén lesz előrelépés. A spanyol rendszer tehát annyiban különbözne a többi európai országétól, hogy nem a fogyasztókat büntetik az internetkapcsolat letiltásával, felfüggesztésével, hanem közvetlenül a fájlcserélő oldalak ellen kívánnak fellépni. A spanyol megoldás tehát valamilyen szinten az ötvözete a három csapás rendszernek, valamint a szolgáltatók felelősségével kapcsolatos értesítési-eltávolítási eljárásnak. 56 Finnország Finnország is csatlakozni látszik azokhoz az országokhoz, amelyekben az internetszolgáltató írásban figyelmezteti jogsértő előfizetőit a tevékenység veszélyeire. Legalábbis erre utal a finn kulturális minisztérium májusban nyilvánosságra hozott javaslata. A más országokban már a gyakorlatban is alkalmazott megoldásokhoz képest azonban a finn javaslat sokkal enyhébb: a felszólítás figyelmen kívül hagyásának ugyanis semmilyen szankciója nincs. Az internetkapcsolat megszakítását mint végső eszközt érthető okok miatt nem támogatja a finn kormányzat, hiszen miután a közelmúltban alapjoggá tették az internetkapcsolatot, július 1-jétől immár jogilag is kötelezték az egyetemes távközlési szolgáltatókat, hogy legalább 1 Mbit/s letöltési sebességű internetkapcsolatot biztosítsanak mindenkinek, a két intézkedés pedig egymás ellen hatna. A finn kulturális miniszter, Stefan Wallin azzal indokolta a tervezetet, hogy a friss felmérések tanúsága szerint Finnországban is jelentős a jogsértő online felhasználások aránya. 56 Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle
18 Folytatódik a küzdelem az illegális letöltések ellen 51 A tervezet jelenleg egyeztetés alatt áll. A jogosultakat képviselő szervezetek pozitívan értékelik, hogy a kormányzat tenni kíván az online jogsértések visszaszorítása érdekében. Számos kritikát kapott azonban a javaslat azon része, amelynek alapján a felszólítások utóéletét, vagyis azt, hogy annak eleget tett-e az internet-előfizető, nem ellenőriznék. 57 Összefoglalás Mivel a fent ismertetett szabályozási rendszerek csak nemrégiben láttak napvilágot, illetve tesztelés alatt állnak, így egyelőre végső konklúziót nem vonhatunk le. Csak találgathatunk, hogy vajon melyik tendencia lesz a nyertes az illegális letöltések elleni harcban: a legszigorúbb francia rendszer, amit oly sokan támadnak? Lesz-e eredménye az engedékeny finn vagy spanyol rendelkezéseknek? És a brit rendszer, ami tulajdonképpen egy arany középutat jelentene? Vajon nem lenne célravezetőbb egy olyan rendszer bevezetése a többi országban is, mely lassított internetszolgáltatással próbálja elérni célját, így közvetve blokkolja technikailag tulajdonképpen ellehetetlenítve az illegális letöltést? S vajon az uniós reformcsomag intézkedéseit hogyan fogják átültetni a tagállamok nemzeti jogszabályaikba? Mi lesz az eddig kidolgozott és tesztelés alatt álló rendszerekkel, ha már rögtön az elején változtatni kell rajtuk az uniós előírásoknak való megfeleltetés miatt? Milyen tapasztalatokkal, eredményekkel zárul az elektronikus kereskedelmi irányelvet érintő konzultáció? Végül, de nem utolsósorban, mi lesz a rettegett ACTA-egyezmény sorsa? 58 A kérdések nyitottak. Kíváncsian várjuk a következő években megvalósuló reformokat, illetve azok eredményeit Bővebben lásd: Tóth Péter Benjámin: Első oldal. Infókommunikáció és Jog, sz., február. 5. (115.) évfolyam 5. szám, október

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


1.1 gépkatalógus: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló rendelet szerinti gépkatalógusnak az 1. mellékletben meghatározott gépváltozatok szerinti része;
2.2 borászati hatóság: a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Borászati és Alkoholos Italok Igazgatóság;
3.3 borászati üzem: a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 2. § 14. pontja szerinti üzem;
4.4 gép: a gépkatalógusban szereplő gépek és technológiai berendezések;
9.6 pénzügyi év: október 16-tól a következő év október 15-ig tartó éves időszak;
10.7 a borászati üzem borászatitermék-tárolási kapacitása: az a hektoliterben kifejezett mennyiség, amely a borászati üzemben a gyártástechnológia műszaki feltételeinek betartása mellett a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában maximálisan tárolható;
11.8 időtálló és a gép egyedi azonosítására alkalmas jelölés: az üzemeltetési időszak alatt a beszerzett gép azonosítására szolgáló, a gyártó vagy forgalmazó által feltüntetett vagy rögzített fizikailag nyomtalanul eltávolíthatatlan jelölés.
2. §9 (1) Támogatást borászati üzem (a továbbiakban: kérelmező) igényelhet.
3. § (1)10 Egy kérelmező részére nyújtható támogatási összeg benyújtási időszakonként
(2)11 A támogatási intenzitás őstermelő és KKV esetében 40%.
(5)12 E rendelet alapján a támogatási keretösszeg
a)13 a 2013/2014. pénzügyi évben 4 670 000 euró,
b)14 a 2014/2015. pénzügyi évben 8 000 000 euró.
4. §16 (1) A támogatási keretösszeg forintra történő átszámítása a támogatásról szóló döntés évének január 1-jén érvényes, az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által jegyzett középárfolyamon történik.
5. § (1)17
a)18 a kérelemben megjelölt gép vásárlása tekintetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott támogatásban részesült, vagy érvényes támogatási határozattal rendelkezik;
b)19 a támogatási kérelem benyújtásának az időpontjában nem rendelkezik az üzemeltetési hely tekintetében a borászati hatóság által kiállított működési engedéllyel;
f)22 a támogatási kérelem benyújtásának az időpontjában nem rendelkezik az üzemeltetési hely tekintetében egyszerűsített adóraktári engedéllyel, illetve pezsgőadóraktári engedéllyel;
i)23
a)24 a társas vállalkozások közül az a vállalkozás, amelynek saját tőkéje veszteség folytán nem éri el a jegyzett tőke felét a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezésre álló utolsó beszámolóban, és ezen mérleg szerinti veszteség több mint egynegyede a megelőző beszámoló óta eltelt időszak alatt keletkezett;
e)26 nem tartalmaz időtálló és a gép egyedi azonosítására alkalmas jelölést.
a)27 a gép üzemeltetésének helye Magyarország területén van;
c)28 az üzemeltetési kötelezettség alatt bekövetkező amortizáció, lopás, működésképtelenné vagy használhatatlanná válás, vagy jótállás alapján felmerülő csereok esetén a gépet saját forrás terhére az új gép vásárlását igazoló számla kiállításának időpontjában hatályos gépkatalógusban szereplő, azonos rendeltetésű, azonos vagy jobb paraméterekkel rendelkező új, a gépcsere megvalósulásának bejelentésétől számított 2 évnél nem régebbi gyártású gépre le kell cserélni;
d)29 a kérelmezőnek az üzemeltetési kötelezettség idejére rendelkeznie kell a gép kizárólagos üzemeltetésének lehetőségét biztosító joggal;
e)30 az üzemeltetési kötelezettség alatt
f)31 az üzemeltetési kötelezettség alatt
g)32 a kérelmező a támogatott gép vásárlásával összefüggő gazdasági eseményekről elkülönített nyilvántartást, könyvvezetési kötelezettség esetén elkülönített analitikus nyilvántartást köteles vezetni.
8. § (1)33 A támogatási kérelmet az MVH részére kell benyújtani az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmezőnek meg kell adnia
a)34 az ügyfél-azonosítóját,
ce)35 számlatételének gyári számát vagy egyedi azonosítóját,
e)36 a borászati üzem borászatitermék-tárolási kapacitását.
(2)37 A támogatási kérelmet
ad)39 átadás-átvételt igazoló dokumentumok
ba)–bb)40
f)41 gazdasági társaság, szövetkezet, egyéni cég esetén, a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezésre álló utolsó évi beszámoló eredménykimutatásának és mérlegének másolatát;
h)–j)42
k)43 a gép nem saját tulajdonú vagy más személy rendelkezési jogával terhelt ingatlanon történő üzemeltetése esetén a 3. melléklet szerinti nyilatkozatot teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, és
l)44 az angoltól különböző idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a szakfordítói szakképesítéssel rendelkező személy által készített hiteles magyar nyelvű fordítást, valamint a fordítást végző személy szakfordítói szakképesítésének igazolását.
(4)–(5)45
11. § (1)47 A gépcsere előzetes bejelentését az MVH részére kell megtenni a felmerült csereok bekövetkezésétől számított 30 napon belül, postai úton vagy telefax útján az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmező megadja
a)48 az ügyfél-azonosítóját,
c)–d)49
e)50 az új gép üzemeltetésének helye Magyarország területe;
f)51 a gép pótlásának be kell következnie a gépcsere okának felmerülését követő hat hónapon belül.
(3)52 Az (1) bekezdés szerinti bejelentéskor a kérelmező a bejelentőlaphoz csatolja
(4)53 A gépcsere megvalósulását az MVH részére kell bejelenteni legkésőbb 5 nappal a gépcserét követően, kizárólag postai úton, az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmező megadja
a)54 az ügyfél-azonosítóját;
(5)55 A (4) bekezdés szerinti bejelentéskor a kérelmező a bejelentőlaphoz csatolja
ad)56 átadás-átvételt igazoló dokumentumok
ba)–bb)57
c)58 az angoltól különböző idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a szakfordítói szakképesítéssel rendelkező személy által készített hiteles magyar nyelvű fordítást, valamint a fordítást végző személy szakfordítói szakképesítésének igazolását.
12. § (1)59 Az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a gép üzemeltetési helyének megváltoztatása az MVH által rendszeresített nyomtatványon történő bejelentést követően valósítható meg.
(2)60 Az üzemeltetési hely változtatása bejelentőlapot az MVH részére kell benyújtani postai úton vagy telefax útján, legalább 10 nappal a gép tervezett átszállításának megkezdése előtt, az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmező megadja
a)61 az ügyfél-azonosítóját,
(3)62 Az üzemeltetési hely változtatása bejelentőlaphoz csatolni kell
c)63 a gép nem saját tulajdonú vagy más személy rendelkezési jogával terhelt ingatlanon történő üzemeltetése esetén a 4. melléklet szerinti nyilatkozatot teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan.
7. A kérelem hiánypótlása64
14/A. §66 (1) Az MVH az üzemeltetési kötelezettség tartamának feltüntetésével együtt azon kérelmezők jegyzékét, amelyek részére a pénzügyi év során a támogatást kifizette, a pénzügyi év végét követő 15 napon belül átadja a borászati hatóság részére.
14/B. §67 (1) Az üzemeltetési kötelezettség tartama alatt a kérelmezőt terhelő kötelezettségek helyszíni ellenőrzése a pénzügyi évben jóváhagyott kérelmek legalább 10%-ára terjed ki.
15. § (1)68 Az a kérelmező, aki a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendeletben meghatározott szüreti, termelési vagy készletjelentési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, nem jogosult az e rendelet szerint támogatás igénybevételére sem a kötelezettség nem teljesítésének borpiaci évében, sem az azt követő borpiaci évben.
(3)69 Az üzemeltetési kötelezettség lejárta előtti elidegenítés, illetve a gépcsere bejelentésének elmulasztása, valamint a gépcserének a 11. § (2) bekezdés f) pontja szerinti határidőn túl történő elvégzése esetén az igénybe vett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(4)70 A 7. § e) pontja szerinti feltétel megszegése esetén az igénybe vett támogatás egésze jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(5)71 Ha a kérelmező a 7. § f) pontja szerinti feltételt
18. §72
19. §73 E rendeletnek az egyes agrártárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 18/2013. (III. 21.) VM rendelet [a továbbiakban: 18/2013. (III. 21.) VM rendelet] által megállapított 3. § (5) bekezdés a) pontját a 18/2013. (III. 21.) VM rendelet hatályba lépésekor74 folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
20. §75 E rendeletnek az egyes borászati és egyéb agrártámogatási tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet (a továbbiakban: módosító rendelet) által megállapított 11. § (5) bekezdés a) pont ad) alpontját és 14/B. §-át a módosító rendelet hatálybalépésekor76 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
1. melléklet a 83/2011. (VIII. 31.) VM rendelethez77
A gépkatalógus gépváltozatai
2. melléklet a 83/2011. (VIII. 31.) VM rendelethez78
1. kérelmező neve, ügyfél-azonosítója;
2. igazolás arra vonatkozóan, hogy a – oooo-oooo gépkódú gép a 2. § szerinti beruházásnak minősül-e;
1.79 az ingatlan tulajdonosának, az ahhoz fűződő rendelkezési jog jogosultjának neve, címe;
2.80 kérelmező neve, ügyfél-azonosítója;
4.81 a az ingatlan tulajdonosának, az ahhoz fűződő rendelkezési jog jogosultjának nyilatkozata arról, hogy:
4.2.82 a gép üzemeltetéséhez hozzájárul, és
5.83 keltezés, az ingatlan tulajdonosának, az ahhoz fűződő rendelkezési jog jogosultjának aláírása;
1.84 az ingatlan tulajdonosának, az ahhoz fűződő rendelkezési jog jogosultjának neve, címe;
2.85 kérelmező neve, ügyfél-azonosítója;
4.86 a az ingatlan tulajdonosának, az ahhoz fűződő rendelkezési jog jogosultjának nyilatkozata arról, hogy:
4.1.87 a gép üzemeltetéséhez hozzájárul, és
5.88 keltezés, az ingatlan tulajdonosának, az ahhoz fűződő rendelkezési jog jogosultjának aláírása;
1 Az 1. § 1. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
2 Az 1. § 2. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
3 Az 1. § 3. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 1. § 4. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 1. § 5. pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
6 Az 1. § 9. pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (4) bekezdése iktatta be.
7 Az 1. § 10. pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (4) bekezdése iktatta be.
8 Az 1. § 11. pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 18/2014. (X. 29.) FM rendelet 21. §-a szerint módosított szöveg.
9 A 2. § a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
10 A 3. § (1) bekezdése a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
11 A 3. § (2) bekezdése a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
12 A 3. § (5) bekezdése a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
13 A 3. § (5) bekezdés a) pontja az 53/2014. (IV. 29.) VM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
14 A 3. § (5) bekezdés b) pontja a 44/2014. (XII. 30.) FM rendelet 7. §-a szerint módosított szöveg.
15 A 3. § (6) bekezdését a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
16 A 4. § a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
17 Az 5. § (1) bekezdését a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
18 Az 5. § (2) bekezdés a) pontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 Az 5. § (2) bekezdés b) pontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 Az 5. § (2) bekezdés c) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
21 Az 5. § (2) bekezdés e) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
22 Az 5. § (2) bekezdés f) pontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
23 Az 5. § (2) bekezdés i) pontját a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
24 Az 5. § (3) bekezdés a) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
25 A 6. § a) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
26 A 6. § e) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 7. §-a iktatta be.
27 A 7. § a) pontja az 5/2012. (II. 10.) VM rendelet 60. §-a szerint módosított szöveg.
28 A 7. § c) pontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 5. §-ával megállapított, a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
29 A 7. § d) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 7. § e) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be.
31 A 7. § f) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be.
32 A 7. § g) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 8. § (3) bekezdése iktatta be.
33 A 8. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 8. § (1) bekezdés a) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 6. pontjával megállapított szöveg.
35 A 8. § (1) bekezdés c) pont ce) alpontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 8. § (1) bekezdés e) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (1) bekezdése iktatta be.
37 A 8. § (2) bekezdése a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 8. § (3) bekezdését a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
39 A 8. § (5) bekezdés a) pont ad) alpontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 8. § (5) bekezdés b) pont ba)–bb) alpontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
41 A 8. § (5) bekezdés f) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
42 A 8. § h)–j) pontját a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
43 A 8. § (5) bekezdés k) pontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 6. § (4) bekezdésével megállapított, a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
44 A 8. § (5) bekezdés l) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 9. § (4)–(5) bekezdését a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
46 A 10. § (3) bekezdését a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés h) pontja hatályon kívül helyezte.
47 A 11. § (1) bekezdése a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 11. § (1) bekezdés a) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 9. pontjával megállapított szöveg.
49 A 11. § (2) bekezdés c)–d) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés i) pontja hatályon kívül helyezte.
50 A 11. § (2) bekezdés e) pontja az 5/2012. (II. 10.) VM rendelet 60. §-a szerint módosított szöveg.
51 A 11. § (2) bekezdés f) pontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 10. § (1) bekezdése iktatta be.
52 A 11. § (3) bekezdése a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 11. § (4) bekezdését a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (4) bekezdése iktatta be.
54 A 11. § (4) bekezdés a) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 10. pontjával megállapított szöveg.
55 A 11. § (5) bekezdését a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (4) bekezdése iktatta be.
56 A 11. § (5) bekezdés a) pont ad) alpontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 11. § (5) bekezdés b) pont ba)–bb) alpontját a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
58 A 11. § (5) bekezdés c) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 12. § (1) bekezdése a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 12. § (2) bekezdése a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
61 A 12. § (2) bekezdés a) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 11. pontjával megállapított szöveg.
62 A 12. § (3) bekezdése a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
63 A 12. § (3) bekezdés c) pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
64 A 7. alcímet (13. §) a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
65 A 14. § (4) bekezdését a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) bekezdés k) pontja hatályon kívül helyezte.
66 A 14/A. §-t a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 11. §-a iktatta be.
67 A 14/B. §-t a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 11. §-a iktatta be.
68 A 15. § (1) bekezdése a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
69 A 15. § (3) bekezdése a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 15. § (4) bekezdését a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
71 A 15. § (5) bekezdését a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
72 A 18. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
73 A 19. §-t a 18/2013. (III. 21.) VM rendelet 9. § (2) bekezdése iktatta be.
74 A hatálybalépés napja: 2013. március 22.
75 A 20. §-t a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 13. §-a iktatta be.
76 A hatálybalépés időpontja 2013. november 5.
77 Az 1. melléklet a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 14. §-a szerint módosított szöveg.
78 A 2. melléklet a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 9. §-ával megállapított, a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
79 A 3. melléklet 1. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
80 A 3. melléklet 2. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
81 A 3. melléklet 4. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
82 A 3. melléklet 4.2. pontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § c) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 3. melléklet 5. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
84 A 4. melléklet 1. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
85 A 4. melléklet 2. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
86 A 4. melléklet 4. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
87 A 4. melléklet 4.1. pontja a 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § d) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 4. melléklet 5. pontja a 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 22. pontja szerint módosított szöveg.


217/2000. (XII. 11.) Korm. rendelet a Pénztárak Garancia Alapja éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
217/2000. (XII. 11.) Korm. rendelet
a Pénztárak Garancia Alapja éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Tv.) 178. §-a (1) bekezdésének b) pontjában, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.) 134. §-ának d) pontjában kapott felhatalmazás alapján - a Magyar Nemzeti Bank előzetes véleményének kikérésével - a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed az Mpt. 86. §-ának (1) bekezdése szerint létrejött Garancia Alapra (a továbbiakban: Alap).
(2) Az Alap a Tv. előírásait e rendeletben foglaltak figyelembevételével köteles alkalmazni.
2. § (1) Az Alap kettős könyvvitellel alátámasztott éves beszámolót köteles készíteni.
(2) Az Alap éves beszámolója az 1. számú melléklet szerinti mérlegből, a 2. számú melléklet szerinti eredménykimutatásból és a 13. § szerinti kiegészítő mellékletből áll. Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést is kell készíteni.
(3) * Az Alap belső számviteli rendjét oly módon köteles kialakítani, hogy annak adataiból év közben is kielégíthesse a saját működését biztosító, valamint a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: Felügyelet) információs igényeit.
3. § Az Alap számviteli politikája keretében a Tv. 14. §-ának (3)-(5) bekezdésében foglaltakon túlmenően köteles elkészíteni az Mpt.-ben, illetve az ahhoz kapcsolódó végrehajtási rendeletekben előírt azon szabályzatokat, amelyek az Alap könyvvezetéséhez, az éves beszámoló elkészítéséhez, továbbá a Felügyelet, az Állami Számvevőszék és a tagpénztárak felé történő egyéb jelentéstételi kötelezettséghez tartoznak, így különösen:
a) a befektetési szabályzatot, amelynek tartalmaznia kell az Alap eszközeinek befektetésével kapcsolatos szabályokat;
b) az Alap tagjai részére az Mpt. 89. §-ának (1) bekezdése szerint teljesített kifizetéseknek, valamint a kifizetésekkel kapcsolatban felmerült költségeknek az Alap tagjaival történő elszámolása során az egyes tagpénztárakat terhelő összegek megállapítása céljából az elkülönített nyilvántartás módjára és a tagpénztárakkal történő elszámolás rendjére vonatkozó szabályzatot.
4. § A mérleg előírt tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza.
5. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni az Alap működését szolgáló, valamint az Mpt. 89. §-ában meghatározott garanciális kifizetések fedezetéül szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket - a bérbe vett eszközök kivételével -, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át az Alaphoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.
(2) Az eszközök befektetett eszközök vagy forgóeszközök közé sorolása annak figyelembevételével történik, hogy azok az Alap tevékenységét tartósan - legalább egy éven túl - vagy egy éven belül szolgálják.
(3) Az Alap a (2) bekezdés szerinti minősítést saját hatáskörben dönti el, a működési tevékenységének és a garanciális kötelezettségeinek figyelembevételével.
6. § Az immateriális javak között a mérlegben a nem anyagi eszközöket (a vagyoni értékű jogokat - az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok kivételével -, a szellemi termékeket), továbbá az immateriális javakra adott előlegeket, valamint az immateriális javak értékhelyesbítését kell kimutatni.
7. § (1) Az Alapnak a befektetett pénzügyi eszközök között kell kimutatnia a garanciális kötelezettségek teljesítése érdekében a tagpénztárak által befizetett garanciadíj bevételekből tartós hozam elérése céljából - az Mpt. 98. §-ának (2) bekezdése szerint - eszközölt befektetéseit.
(2) A befektetett pénzügyi eszközökön belül:
a) egyéb tartósan adott kölcsönként kell kimutatni a garanciális fedezet céljára szolgáló éven túli lejáratra - forintban - elhelyezett bankbetéteket;
b) tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként kell kimutatni a garanciális fedezet céljára szolgáló kamatozó államkötvényeket, amelyek lejárata, beváltása a tárgyévet követő üzleti évben nem esedékes, és az Alap azokat a tárgyévet követő üzleti évben nem szándékozik értékesíteni.
8. § (1) A forgóeszközök között a mérlegben a készleteket, a követeléseket (ideértve a tagpénztárakkal, a pénztártagokkal vagy azok kedvezményezettjeivel és a vagyonkezelő szervezetekkel szembeni követeléseket is), a forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő állampapírokat, valamint a pénzeszközöket kell kimutatni.
(2) Követelésként kell a mérlegben elkülönítetten kimutatni a tagpénztárakkal szembeni - törvényi előíráson alapuló - fizetési igényeket, a pénztártagokkal, azok kedvezményezettjeivel szembeni követeléseket, az Alap működésével kapcsolatos vagy különféle egyéb szerződésekből jogszerűen eredő fizetési igényeket, amelyek az Alap által már teljesített, a másik fél által elfogadott, elismert értékesítéshez, szolgáltatás teljesítéshez, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír értékesítéshez, előlegfizetéshez kapcsolódnak.
(3) A tagpénztárakkal szembeni követeléseken belül:
a) garanciadíj követelésként kell kimutatni az Mpt. 91-92. §-a szerint a tagpénztárak által az Alapnak negyedévente fizetendő, az Alap által kibocsátott számla alapján garanciális bevételként előírt és még fennálló követelés összegét;
b) * tagpénztárak rendkívüli befizetésére szóló követelésként kell kimutatni az Mpt. 93. §-a szerint a tagok által az Alap részére teljesítendő rendkívüli befizetések garanciális bevételként előírt és még fennálló követelés összegét;
c) Alapra átszállt befagyott követelésként kell kimutatni az Mpt. 90. §-ának (2) bekezdése szerint a pénztártag vagy kedvezményezettje más pénztárba történő átlépése, a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe való visszalépése, a járadékszolgáltatás folyósítása, valamint a pénztártag elhalálozása esetén az Mpt. 89. §-ának (2) bekezdése szerint befagyott követelésnek az Alap által - a pénztár helyett - kifizetett összege miatt még fennálló követelés összegét;
e) szolgáltatási tartalék kiegészítéséből eredő követelésként kell kimutatni a nyugdíj folyósításának időszakában a pénztár szolgáltatási tartalékának - a likviditási és kockázati tartalék igénybevétele után is fennálló hiánya miatt - az Alap által történő kiegészítésből a még fennálló követelés összegét;
f) felszámolás alatt álló pénztár járadékos tagja részére folyósított járadék miatti követelésként kell kimutatni az Mpt. 89. §-ának (6) bekezdése alapján az Alap által - a pénztár helyett - kifizetett járadék miatt még fennálló követelés összegét;
g) egyéb követelésként kell kimutatni a tagpénztárakkal szembeni követelések behajtásával, a felszámolási eljárással összefüggésben az Alapnál felmerült költségek, ráfordítások tagpénztárra továbbhárított összege miatt még fennálló követelés összegét;
h) * működési célra átadott pénzeszköz miatti követelésként kell kimutatni a Felügyelet engedélyével, visszatérítési kötelezettség mellett működési célra rendelkezésre bocsátott összeget.
(4) Pénztártagokkal, kedvezményezettekkel szembeni követelésként kell kimutatni a felszámolási eljárás, egyezségi tárgyalás során a pénztártagok Alap által történő jogi képviseletéért felszámított díjak garanciális bevételként elszámolt összegét.
(5) Áruszállításból és szolgáltatás teljesítéséből származó követelésként kell kimutatni az előzetesen felszámított általános forgalmi adót is tartalmazó, a vevő által elismert, számlázott összegben az Alap működését szolgáló eszközök (immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek) értékesítéséből származó követelések összegét mindaddig, amíg azokat pénzügyileg nem rendezték.
(6) Egyéb követelésként kell kimutatni az Alap munkavállalóival, a költségvetéssel, a vagyonkezelő, illetve a letétkezelő vállalkozásokkal szemben fennálló követeléseket, továbbá az értékpapírok értékesítéséből származó és pénzügyileg nem rendezett követelések összegét.
9. § (1) A forgóeszközök között értékpapírként az Alap befektetési tevékenységével összefüggésben a garanciális fedezet céljára szolgáló, átmeneti, nem tartós befektetésként vásárolt, hitelviszonyt megtestesítő állampapírokat (államkötvény, kincstárjegy) kell kimutatni.
(2) A forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok között külön-külön kell kimutatni a kamatbevétel, illetve az árfolyamnyereség elérése érdekében beszerzett államkötvényeket, kincstárjegyeket. Itt kell továbbá kimutatni a tartós befektetési céllal vásárolt hitelviszonyt megtestesítő államkötvények közül azokat, amelyek a tárgyévet követő üzleti évben lejárnak.
10. § (1) A mérlegben a saját tőkén belül:
a) jegyzett tőkeként kell kimutatni az Alap alapításakor az Alap részére más gazdálkodó szervezetek, illetve egyéb szervezetek által - véglegesen - juttatott pénzbeli támogatások összegét;
b) * tartaléktőkeként kell kimutatni az Alap tevékenységének előző üzleti év(ek)ben keletkezett tárgyévi eredményét (nyereségét, veszteségét), ideértve az ellenőrzés előző üzleti év(ek) tárgyévi eredményét növelő, illetve csökkentő módosítását is, továbbá az eszközmozgással egyidejűleg a jogszabály alapján tartaléktőkébe helyezett pénzeszközöket, átvett eszközök értékét;
c) értékelési tartalékként kell kimutatni az Alap működését tartósan szolgáló vagyoni értékű jogok, szellemi termékek és tárgyi eszközök piaci értékelése alapján - a Tv. 58. §-a szerint - meghatározott értékhelyesbítés összegét;
d) * tárgyévi eredményként kell kimutatni az Alap tárgyévi tevékenységével összefüggésben az üzleti évet megillető bevételek és üzleti évet terhelő ráfordítások különbözetének összegét.
(2) A tagpénztárakkal szembeni rövid lejáratú kötelezettségként kell a mérlegben kimutatni az Alapnak a tagpénztárakkal kapcsolatos elszámolások során keletkező egy évnél rövidebb lejáratú fizetési kötelezettségeit.
(4) Állammal szembeni kötelezettségként kell a mérlegben kimutatni az Mpt. 100. §-ában foglaltak alapján az Alap fizetőképességének biztosítása miatt a központi költségvetés által vállalt garancia beváltásából eredő kötelezettséget.
(5) Egyéb rövid lejáratú kötelezettségként kell a mérlegben kimutatni a szerződésen alapuló, eszközbeszerzéssel vagy szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos, az előzőekben nem nevesített minden egyéb, egyéves vagy egy évnél rövidebb lejáratú kötelezettséget.
10/A. § * (1) Az Alap a Tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés szabályait nem alkalmazhatja.
(2) Az Alap a számviteli politikájában rögzített döntése szerint alkalmazhatja a Tv. 54. §-ának (8)-(9) bekezdésében foglalt előírásokat.
Az eredménykimutatás tagolása, tételeinek tartalma
11. § (1) Az eredménykimutatás előírt tagolását a 2. számú melléklet tartalmazza.
(2) A garanciális bevételeken belül kell kimutatni a tagpénztárakkal szemben elszámolt díjbevételek, rendkívüli tagpénztári befizetések, a pénztártagok felszámolási eljárásban, illetve egyezségi tárgyaláson való jogi képviseletéért felszámított díjak összegét.
(3) * Garanciális ráfordításokon belül elkülönítetten kell kimutatni
a) a pénztárak befagyott követeléseinek az Alap által kifizetett összegét (ideértve a felszámolás alatt álló pénztár járadékos tagja számára folyósított járadék összegét is), a pénztártagok felszámolási eljárásban, illetve egyezségi tárgyaláson való képviseletével összefüggésben felmerült ráfordítások (ügyvédi díjak, szakértői díjak stb.) összegét,
b) a szolgáltatási tartalék kiegészítésével kapcsolatos kifizetések összegét,
c) az Alapból a tag egyéni számla egyenlegének a hozamgarantált tőke összegéig történő kiegészítése címén a pénztár részére kifizetett összeget,
d) az Alapra átszállt követelések pénztáraktól történő behajtásával összefüggésben felmerült ráfordítások összegét,
e) * a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagokra jutó, garanciális kifizetésekre fordítható pénzeszköz jogszabály szerint átutalt összegét.
(4) Működéssel kapcsolatos ráfordítások között elkülönítetten kell kimutatni az Alap gazdálkodásával, saját eszközeinek működtetésével összefüggésben felmerült anyagjellegű és személyi jellegű ráfordításokat, valamint az Alap működését szolgáló immateriális javak és tárgyi eszközök után elszámolt terv szerinti értékcsökkenési leírás összegét.
Sajátos könyvelési előírások
12. § * Az Alap által a tagpénztárak helyett kifizetett, illetve a szolgáltatási tartalék kiegészítéseként a 8. § (3) bekezdésének e) pontja szerint a pénztárnak átutalt összegeket a tagpénztárakkal szembeni követelésként kell előírni a pénzeszközök csökkentésével egyidejűleg.
13. § (1) Az Alap a kiegészítő mellékletet a Tv. 88-92. §-ai szerint készíti el.
(2) A kiegészítő mellékletnek a Tv. előírásain túlmenően tartalmaznia kell:
a) az új tagpénztárak és a - végelszámolással, illetve felszámolással - megszűnő tagpénztárak megnevezését;
b) az üzleti év mérleg fordulónapján fennálló befagyott követelésállomány összegét tagpénztárankénti bontásban;
c) a befagyott követelésállomány üzleti évben, az üzleti évet megelőző években együttesen, valamint az üzleti év mérlegkészítés időszakában Alap által kifizetett összegét tagpénztárankénti bontásban;
d) * a szolgáltatási tartalék Alap által történő kiegészítését az üzleti évben és az azt megelőző években együttesen tagpénztárankénti bontásban;
e) a felszámolás alatt álló pénztárak járadékos tagjai részére az üzleti évben folyósított járadék összegét tagpénztárankénti bontásban;
f) a befagyott követelések Alap által történő kifizetésével kapcsolatban felmerült költségeket, ráfordításokat tagpénztárankénti bontásban;
g) a tagpénztárak által az üzleti évben és az azt megelőző évben együttesen befizetett garanciadíjak és rendkívüli befizetések összegét tagpénztárankénti bontásban;
h) a megszűnő tagpénztárakkal szemben azonnal esedékessé váló követelések összegét tagpénztárankénti bontásban;
i) a tagpénztárak megszűnése esetén az Alap követelésének kiegyenlítéseként a tulajdonába került pénztári eszközök (vagyontárgyak, értékpapírok) átadó pénztár által közölt, illetve vagyonfelosztási javaslat szerinti értékét, valamint a kapott pénzeszközöket tagpénztárankénti bontásban;
j) az Alap üzleti évi költségvetésének terv- és tényszámai közötti jelentős eltéréseket és azok indoklását;
k) a jogi személyek és természetes személyek által az Alap részére a mérleg fordulónapjáig teljesített végleges pénzbeli és nem pénzbeli juttatások összegét;
l) az Alap által felvett hitelek feltételeit és indoklását;
m) a befektetett pénzügyi eszközök részletes bemutatását;
n) az Alap Szervezeti és Működési Szabályzatában rögzített, a tagpénztárak által szükségesnek tartott adatokat.
14. § Az üzleti jelentésben - a Tv. 95. §-a előírásain túlmenően - ki kell térni:
a) az Alap igazgatósága által megállapított feladatok teljesítésére és azok értékelésére;
b) az Alap következő üzleti évre vonatkozó költségvetésére;
c) az Alap garanciális kifizetési kötelezettségeinek az üzleti évet követő időszakban várható alakulására a biztosításmatematikai előrejelzés alapján.
Az éves beszámoló jóváhagyása
15. § (1) Az éves beszámolót és az üzleti jelentést az üzleti évet követő év június 30-áig az Alap igazgatósága hagyja jóvá.
(2) A jóváhagyott éves beszámolót és üzleti jelentést legkésőbb az üzleti évet követő év július 31-éig kell a Felügyeletnek, az Állami Számvevőszéknek, valamint a tagpénztáraknak megküldeni.
16. § (1) Ez a rendelet 2001. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit első ízben a 2001. évi üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
18. § * E rendeletnek a 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 22. §-ával megállapított 8. §-a (3) bekezdése h) pontját, 23. §-ával megállapított 11. §-a (3) bekezdése e) pontját, 25. §-ával megállapított 2. számú mellékletét először a 2011. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
19. § * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § 2. pontjával megállapított 10. § (1) bekezdés b) pontját, 26. § 3. pontjával megállapított 10. § (1) bekezdés d) pontját, 27. §-ával megállapított 1. és 2. számú mellékletet először a 2016. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
1. számú melléklet a 217/2000. (XII. 11.) Korm. rendelethez
4. Immateriális javak értékhelyesbítése
1. Ingatlanok és a kapcsolódó vagyonértékű jogok
1. Egyéb tartósan adott kölcsönök
2. Tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapír
1. Tagpénztárakkal szembeni követelések
a) garanciadíj követelések
b) tagpénztárak rendkívüli befizetésére szóló követelések
c) Alapra átszállt befagyott követelések
e) szolgáltatási tartalék kiegészítéséből eredő követelések
f) felszámolás alatt álló pénztár járadékos tagja részére folyósított járadék miatti követelések
g) tagpénztárakkal szembeni egyéb követelések
2. Pénztártagokkal, kedvezményezettekkel szembeni követelés
3. Követelések áruszállításból és szolgáltatásból (vevők)
1. Forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
a) államkötvény
b) kincstárjegy
II. Tartaléktőke
IV. * Tárgyévi eredmény
1. Tagpénztárakkal szembeni kötelezettségek
2. Rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
3. Állammal szembeni kötelezettségek
2. számú melléklet a 217/2000. (XII. 11.) Korm. rendelethez *
01. Tagpénztárakkal szemben elszámolt díjbevételek
Ebből: garanciadíj bevételek
02. Rendkívüli tagpénztári befizetések
03. Pénztártagok jogi képviseletéért felszámított díjak
I. Garanciális bevételek (01+02+03)
04. Befagyott követelések kifizetésével kapcsolatos ráfordítások
05. Pénztártagok jogi képviseletével összefüggő ráfordítások
06. * A pénztártag egyéni számla egyenlegének a hozamgarantált tőke összegéig történő kiegészítése miatti ráfordítások
07. Szolgáltatási tartalék kiegészítésével kapcsolatos ráfordítások
08. * Egyéb garanciális ráfordítások
Ebből: - Alapra átszállt követelések behajtásával kapcsolatos ráfordítások
- társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe átlépő tagot a garanciális kifizetésekre fordítható pénzeszközből megillető összeg miatti ráfordítások
III. * Garanciális ráfordítások (04+05+06+07+08)
09. Anyagjellegű ráfordítások
10. Személyi jellegű ráfordítások
11. Értékcsökkenési leírás
IV. Működéssel kapcsolatos ráfordítások (09+10+11)
A. Szokásos tevékenység eredménye (I+II-III-IV-V)
12. * Befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírokból, kölcsönökből) származó bevételek, árfolyamnyereségek
13. Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek
14. Pénzügyi műveletek egyéb bevételei
VI. Pénzügyi műveletek bevételei (12+13+14)
15. * Befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírokból, kölcsönökből) származó ráfordítások, árfolyamveszteségek
16. * Fizetendő (fizetett) kamatok és kamatjellegű ráfordítások
17. Értékpapírok, bankbetétek értékvesztése
VII. Pénzügyi műveletek ráfordításai (15+16+17+18)
B. Pénzügyi műveletek eredménye (VI-VII)
C. Tárgyévi eredmény (±A±B)
Módosította: 345/2013. (IX. 30.) Korm. rendelet 15. § a).
Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § 1.
Hatályon kívül helyezte: 293/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 26. §. Hatálytalan: 2002. I. 1-től.
Beiktatta: 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 22. §. Módosította: 345/2013. (IX. 30.) Korm. rendelet 15. § b).
Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § 2.
Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § 3.
Hatályon kívül helyezte: 345/2013. (IX. 30.) Korm. rendelet 16. §. Hatálytalan: 2013. X. 1-től.
Megállapította: 352/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 17. §. Hatályos: 2005. I. 1-től. Először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
Megállapította: 325/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 43. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Először a 2010. évben induló üzleti évéről készített beszámolóra kell alkalmazni, a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
Beiktatta: 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 23. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 293/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2002. I. 1-től.
Megállapította: 293/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 22. §. Hatályos: 2002. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1127. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1127. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.
Beiktatta: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 24. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 24. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 25. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 27. § (1), 18. melléklet. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 27. § (2), 19. melléklet 3-4.
Megállapította: 325/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 44. §, 6. számú melléklet (1). Hatályos: 2010. I. 1-től. Először a 2010. évben induló üzleti évéről készített beszámolóra kell alkalmazni, a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
Megállapította: 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 25. §, 1. melléklet. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Módosította: 325/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 44. §, 6. számú melléklet (2).
Megállapította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 27. § (2), 19. melléklet 1. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 27. § (2), 19. melléklet 2. Hatályos: 2016. I. 1-től.