text:
Jogorvoslat - Termékinformációs Pont
Kérdezzen e-mailen
Kérdezzen telefonon
A KÖZIGAZGATÁSI DÖNTÉSEKKEL SZEMBENI JOGORVOSLATOK MAGYARORSZÁGON
A magyar jogrendszerben különböző jogorvoslati eszközök állnak rendelkezésre a közigazgatási döntések által okozott jogsérelmek orvoslására. A jogorvoslathoz való jog (a fellebbezési jog és a bírósági felülvizsgálathoz való jog) olyan alapjog, amely biztosítja a más (bírói) szervhez vagy ugyanazon szervezetrendszeren belüli magasabb fórumhoz fordulás jogát. A jogorvoslatok két típusát különböztethetjük meg: a fellebbezést és a bírósági felülvizsgálatot. A fellebbezési jog és a bírósági felülvizsgálat joga azonban nem abszolút jogok, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) valamint a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) XX. fejezete határozza meg e jogorvoslatok alkalmazási feltételeit a közigazgatás szervezetrendszerén belül és a közigazgatási bíróság előtti eljárásban.
A fellebbezési eljárásra vonatkozó szabályokat a Ket. határozza meg. Fellebbezéssel az ügyfél illetve a határozat rá vonatkozó részével szemben az eljárás egyéb résztvevője élhet. Ügyfélnek minősül az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek (amelynek) jogát, jogos érdekét az ügy érinti. A Ket. alapelve szerint az elsőfokú közigazgatási döntéssel szemben fellebbezésnek van helye.
A magyar közigazgatási jog rendszerében fellebbezés nyújtható be a fellebbezés elbírálására jogosult hatósághoz olyan elsőfokú határozatokkal szemben, amely az ügyfél jogait vagy kötelezettségeit érinti. A magyar jog – főszabály szerint – a közigazgatási eljárásokban kétfokú jogorvoslati rendszert vezetett be, ahol a fellebbezés jelenti a közigazgatási szervezetrendszeren belüli jogorvoslatot. Ugyanakkor nincs helye fellebbezésnek az elsőfokú határozattal szemben, ha az ügyben azt törvény kizárja, vagy ha az elsőfokú döntést központi közigazgatási szerv vezetője hozta meg. Ezekben az esetekben is biztosított az ügyfél jogorvoslati joga, hiszen a döntéssel szemben bírósági felülvizsgálattal élhet. Szintén kizárt a fellebbezés az ügyfelek részéről a közöttük létrejött egyezséget jóváhagyó határozattal szemben, illetve egy speciális közigazgatási eljárás során hozott határozattal szemben, amelyet a magyar jog méltányossági eljárásnak nevez. Ezekkel a hatósági döntésekkel szemben nem nyújtható be fellebbezés.
Emellett érdemes megemlíteni, azokat a végzéseket (eljárásjogi kérdésekben hozott közigazgatási döntések), amelyekkel szemben – főszabály szerint – nincs helye önálló fellebbezésnek, ezeket az érdemi döntésben lehet megtámadni. A végzésekkel szemben csak akkor nyújtható be önálló fellebbezés, ha törvény megengedi. A Ket. taxatív felsorolásban határozza meg, hogy mely végzésekkel szemben van helye önálló fellebbezésnek (például az eljárást felfüggesztő, az eljárást megszüntető, a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító, az eljárási bírságot kiszabó, valamint a költség összegének megállapítása és a költségviselés tárgyában hozott elsőfokú végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye, az eljárás egyéb résztvevője önálló fellebbezéssel élhet az elsőfokú határozat rá vonatkozó rendelkezése, illetve a rá vonatkozó elsőfokú végzés ellen), de természetesen törvény egyéb esetekben is lehetővé teheti önálló fellebbezés benyújtását.
A fellebbezést annál a hatóságnál kell előterjeszteni, amely a megtámadott döntést hozta. A fellebbezésben új tényekre és új bizonyítékokra is lehet hivatkozni. A fellebbezésre nyitva álló határidő a döntés közlésétől számított tizenöt nap. A fellebbezés elbírálására jogosult hatóságot megilleti a teljes körű felülvizsgálat joga. A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a fellebbezés elbírálására jogosult szervhez, kivéve, ha a hatóság a megtámadott döntést a fellebbezésben foglaltaknak megfelelően kijavítja, kiegészíti, módosítja vagy visszavonja. A felterjesztés során az első fokon eljáró hatóság a fellebbezésről kialakított álláspontjáról is nyilatkozhat. A fellebbezésre jogosult a fellebbezési határidőn belül a fellebbezési jogáról lemondhat. A fellebbezésnek a végrehajtásra halasztó hatálya van, de a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság elrendelheti a döntés azonnali végrehajtását.
A fellebbezés elbírálására jogosult hatóság:
- a döntés megsemmisítése mellett új eljárás lefolytatására utasítja az elsőfokú hatóságot vagy a kiegészítő bizonyítási eljárást maga végzi el,
- a döntést megváltoztatja,
- a döntést helybenhagyja.
A megismételt eljárásban az első fokon eljáró hatóságot a másodfokon hozott határozat rendelkező része és indokolása köti.
A fellebbezési jog nincs meghatározott jogcímhez kötve, fellebbezni bármely okból lehet, amelyre tekintettel az érintett a döntést sérelmesnek tartja. (teljes körű fellebbezési jog) Ha a fellebbezésre jogosult a fellebbezési határidőt elmulasztja, igazolási kérelem benyújtásával orvosolhatja a mulasztását.
A Ket. bevezetett egy új és kivételes felülvizsgálati eljárást: az újrafelvételi kérelmet.
Az újrafelvételi kérelem benyújtásának feltételei:
- az ügyfélnek a jogerős határozattal lezárt ügyben a határozat jogerőre emelkedését követően jutott tudomására a határozat meghozatala előtt már meglévő, az eljárásban még el nem bírált és az ügy elbírálása szempontjából lényeges tény, adat vagy más bizonyíték, a tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül újrafelvételi kérelmet nyújthat be, feltéve, hogy elbírálása esetén az ügyfélre kedvezőbb határozatot eredményezett volna. A benyújtás feltétele, hogy a közigazgatási határozat jogerőre emelkedésétől számítva hat hónap még nem telt el;
- nincs az ügyben bírósági felülvizsgálat, vagy a bírósági felülvizsgálat során a bíróság határozatot hozott;
- jogszabály nem zárja ki;
- a jogerős határozat meghozatala után bekövetkezett tényre, illetve a jogi szabályozásban bekövetkezett változásra alapozva nem lehet benyújtani.
Az újrafelvételi kérelmet az első fokon eljárt hatóság bírálja el.
A magyar szabályozás jellegzetessége az, hogy biztosítja a közigazgatási eljárásokban a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat kombinációját. Európában elterjedt szabályozási gyakorlat, hogy akkor lehet keresetet benyújtani egy közigazgatási döntés bírósági felülvizsgálata iránt, amikor előtte meghatározott feltételek bekövetkeztek. Magyarországon csak akkor kérhető a közigazgatási döntés bírósági felülvizsgálata, ha a közigazgatási eljárásban a jogorvoslati lehetőséget az ügyfél kimerítette. Ahol tehát a fellebbezés nem kizárt, addig nem nyújtható be a kereset, amíg a fellebbezési joggal nem éltek.
Közigazgatási döntések bírósági felülvizsgálata
A magyar jogrendszerben a jogállamiság egyik követelménye, hogy az ügyfél és a közigazgatási hatóság között felmerült jogvitákat végső soron a bíróság dönti el. Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hatóságok az ügyfelek jogaiba és kötelezettségeibe avatkozhatnak be, így azok hatékony védelemre szorulnak. Pusztán azért, mert a közigazgatási döntéssel szemben egy közigazgatási hatóságnál lehet „panasszal” élni, nem eredményez az alkotmányos elvekkel való ellentétet, feltéve, hogy végső soron biztosított a bírói felülvizsgálat lehetősége.
Magyarországon a közigazgatási bíráskodást a rendes bíróságok látják el, közelebbről a megyei bíróságok közigazgatási ügyszakban tárgyalják a közigazgatási pereket. A megyei bíróságok büntetőjogi, polgári jogi, gazdasági és közigazgatási kollégiumokkal rendelkeznek. A Fővárosi Ítélőtáblán szintén működik közigazgatási kollégium. A Legfelsőbb Bíróságon általános bírói kollégiumok mellett a jogegység biztosítása érdekében büntetőjogi, polgári jogi és közigazgatási jogegységi kollégiumok működnek.
Bírósági felülvizsgálatot a közigazgatási döntés jogszabálysértésére való hivatkozással lehet kezdeményezni. Az Alkotmány és a Magyarország által is aláírt számos nemzetközi szerződés által biztosított bírósági felülvizsgálathoz való jog nem abszolút jog, korlátozható, feltételhez köthető. A magyar jog is tartalmaz eljárásjogi korlátokat: kereset előterjesztésére nyitva álló határidő, a kereset benyújtásához szükséges jogi érdek, eljárási díjak, a kérelem pergátló kifogások.
A közigazgatási döntések bírósági felülvizsgálatára vonatkozó szabályokat a Ket. és a Pp. XX. fejezete tartalmazza. Az ügyfél a hatósági döntéssel szemben keresetet nyújthat be, arra hivatkozva, hogy a döntés jogszabálysértő. Keresetet az nyújthat be, akinek az adott döntés jogát vagy jogos érdekét érinti. Másképpen tehát a hatósággal szemben álló természetes vagy jogi személy ügyfélnek a keresetben foglalt jog vagy kötelezettség elbírálásához bizonyos, közvetlen (jogi) érdeke fűződik. A kereset benyújtásának eljárási követelménye tehát a kereset benyújtására nyitva álló határidő betartása mellett a jog, vagy jogos érdek igazolása. A fentebb említett törvények alapján a határozat bírósági felülvizsgálata a határozat közlésétől számított 30 napon belül kérhető. A keresetindítás határidejét törvény eltérően is meghatározhatja. Ha végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye, a kereset benyújtására jogosult jogszabálysértésre hivatkozással kérheti a végzés felülvizsgálatát.
A bíróság a döntést
- hatályon kívül helyezheti, és szükség esetén a hatóságot új eljárásra kötelezi,
- megváltoztathatja törvény rendelkezése alapján.
A hatóságot a közigazgatási ügyekben eljáró bíróság határozatának rendelkező része és indokolása köti, a megismételt eljárás és a határozathozatal során annak megfelelően köteles eljárni.
A Pp. alapján a bíróság döntése ellen csak akkor van helye fellebbezésnek, ha
- a közigazgatási pert olyan határozat bírósági felülvizsgálata iránt indították, amelyet olyan szerv hozott egyfokú eljárásban, amelynek illetékessége az egész országra kiterjed,
- és e határozatot a bíróság a törvény alapján megváltoztathatja.
A másodfokú hatóság határozata jogerős és végrehajtható. A bíróság azonban elrendelheti a határozat végrehajtásának felfüggesztését.
©2017 - Innovációs és Technológiai Minisztérium
Adatvédelem - Impresszum - Jogorvoslat - Oldaltérkép


text:
megjelenik a bíróság előtt | EUdict | Hungarian>English
Results for: megjelenik a bíróság előtt
megjelenik a bíróság előtt to come up before the court
a háború előtt sokáig for a long time pre-war
a ház előtt before the house
akadály előtt megtorpan to balk at a difficulty
alázatosan hajlong vki előtt to salaam
áll vmi előtt to be in for sg
áll vmi előtt to stand before sg
angol legfelsőbb bíróság elnöke chief justice of england
angol legfelsőbb bíróság elnöke lord chief justice
árboc előtt are the mast
becsben van vki előtt to find favour in sy's sight
becsukja az ajtót vki orra előtt to shut the door in sy's teeth
becsukja vkinek az orra előtt az ajtót to turn sy from the door
befejezés előtt áll to be near completion
beteszi vki előtt az ajtót to close the door against sy
beteszi vki előtt az ajtót to close the door to sy
beteszi vki előtt az ajtót to turn sy from the door
bíróság bench
bíróság court of law
bíróság courthouse
megjegyzésekkel bosszant
megjegyzésmentes hajóraklevél
megjegyzést tesz
megjegyzéstevés
megjelenését kamatoztatja
megjelenésre kötelez vkit
megjelenik a bíró előtt
megjelenik a bíróság előtt
megjelenik a színen
megjelenik a színpadon
megjelenik vhol
megjelenítő egység
megjelöl egy időpontot
megjelenik a bíróság előtt data network identification code ze kurisumasu potresen blue; livid; black and blue čudnovat tengelycsonk felfekvési területe heroic, brave analitytical solution opanovat charity show Exits this chat all-zero filter smoky quartz unigenito main clutch SMPTE Effect performance test / testing Commission of the European Communities 二地点同接続 to languish batir raving haul up salchichas con gambas Archeological investigations vaag (adj.) odronjavanje anexe kerrankin 獣偏 interview 种族主义者 [zhong-zu-zhu-yi-zhe] trend rezultat protuzrakoplovni aceleración interesować się slijediti different edition, another book, strange book voorraad intimate (adj.) plasman nord a primitive society crystal control histamine neparna adresa crowding out

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IM TÁJÉKOZTATÓ A NEMZETKÖZI VONATKOZÁSÚ BÜNTETŐÜGYEK INTÉZÉSÉRŐL - PDF
Download "IM TÁJÉKOZTATÓ A NEMZETKÖZI VONATKOZÁSÚ BÜNTETŐÜGYEK INTÉZÉSÉRŐL"
Zita Veronika Jónásné
1 IM TÁJÉKOZTATÓ A NEMZETKÖZI VONATKOZÁSÚ BÜNTETŐÜGYEK INTÉZÉSÉRŐL I. FEJEZET - BEVEZETÉS... 3 I. Nemzetközi szerződések... 3 II. Általános információk... 4 III. A bűnügyi jogsegély formái és az alkalmazandó jog... 4 IV. Hivatkozás a nemzetközi szerződésekre... 5 V. A bíróság érintkezése az Igazságügyi Minisztériummal... 6 VI. A bíróság érintkezése külföldi igazságügyi hatóságokkal... 6 VII. Idegen nyelvű beadványok... 6 VIII. Nyelvhasználat... 6 IX. A külföldön felhasználásra kerülő iratok alakiságai... 7 X. Kiadmányok és hiteles másolatok... 7 II. FEJEZET JOGSEGÉLYÜGYEK AZ EURÓPAI UNIÓN KÍVÜL... 8 I. CÍM... 8 A JOGSEGÉLYÜGYEK ÁLTALÁBAN... 8 XI. A jogsegély fogalma és terjedelme... 8 II. CÍM... 9 MÁS ÁLLAMOK FELÉ INTÉZETT ELJÁRÁSI JOGSEGÉLYKÉRELMEK... 9 XII. A tárgyalási határnap kitűzése... 9 XIII. Külföldön lakó tanú idézése... 9 XIV. Tanúkihallgatás és bizonyítás-felvétel iránti jogsegélykérelem XV. Szakértői vélemény beszerzése külföldről XVI. Kényszerítő eszközök mellőzése a külföldi személy idézésénél XVII. A jogsegélykérelem továbbítása külföldre XVIII. Fordítás csatolása a jogsegélykérelemhez és a kézbesítendő irathoz XIX. A külföldre továbbítandó fordítások elkészítése XX. A külföldön kézbesítendő irat címzése, a tértivevény kitöltése XXI. A jogsegély igénybevételével felmerülő költségek III. CÍM KÜLFÖLDI HATÓSÁGOK ELJÁRÁSI JOGSEGÉLYKÉRELMEI XXII. A jogsegélykérelem elintézése XXIII. A külföldi iratok kézbesítése jogsegély hiányában XXIV. Jogsegélykérelem tanúkihallgatás iránt XXV. Jogsegélykérelem szakértői vélemény beszerzése iránt XXVI. A külföldi irat belföldi kézbesítése XXVII. Címzett felkutatása XXVIII. A külföldi hatóság értesítése a jogsegélykérelem teljesítéséről IV. CÍM A JOGSEGÉLY EGYÉB FORMÁI XXIX. Külföldi ítélet érvénye XXX. Szabadságvesztés-büntetés végrehajtásának átvétele és átadása XXXI. Vagyonelkobzás vagy elkobzás végrehajtásának átvétele és átengedése XXXII. A büntetőeljárás átadása, a büntetőeljárás iránti feljelentés tétele XXXIII. A kiadatás XXXIV. Nem magyar állampolgár sérelmére elkövetett vagyon elleni bűncselekmény.. 21
2 2 III. FEJEZET AZ EU TAGÁLLAMAIVAL VALÓ BŰNÜGYI EGYÜTMŰKÖDÉS KÜLÖNÖS SZABÁLYAI XXXV. Európai elfogatóparancs XXXVI. Eljárási jogsegély (szabálysértés, jogi személy büntetőjogi felelőssége, közvetlen kézbesítés, videokonferenciás meghallgatás, bankszámlaadatok) XXXVII. Szabadságvesztés-büntetés és szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásának átvétele és átadása XXXVIII. Egyéb jogsegélyek IV. FEJEZET ELJÁRÁS DIPLOMÁCIAI VAGY EGYÉB MENTESSÉGET ÉLVEZŐ SZEMÉLYEK ÜGYÉBEN V. FEJEZET HONLAPOK CÍMEI FÜGGELÉK I. Többoldalú nemzetközi szerződések Büntetőjog Egyéb II. Fontosabb nemzetközi szerződések államonként III. Iratminták IV. A bíróság előtt büntető ügyben külföldön lakó fél részére történő kézbesítésnél irányadó főbb szempontok V. Magyar-brit kiadatási szerződés és pótnyilatkozatot kihirdető törvények VI. Az évi XVIII. törvénnyel, az évi XIX. törvénnyel, az évi XX. törvénnyel, a évi LXVII. Törvénnyel, valamint a évi CXVI. törvénnyel kihirdetett nemzetközi egyezményekhez az egyes tagállamok által tett fenntartások és nyilatkozatok A Párizsban, december 13-án kelt európai kiadatási egyezmény A Kiegészítő Jegyzőkönyv A Második Kiegészítő Jegyzőkönyv A Strasbourgban, április 20-án kelt, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény A Kiegészítő Jegyzőkönyv A Strasbourgban, március 23-án kelt, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény A Kiegészítő Jegyzőkönyv Az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló május 29-én kelt Egyezmény A Kiegészítő Jegyzőkönyv VII. AZ EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS A) Formanyomtatvány B) Kitöltési útmutató
3 3 I. FEJEZET BEVEZETÉS I. Nemzetközi szerződések A nemzetközi szerződések fennállása, rendelkezései, tartalma, valamint a kialakult viszonosság tekintetében a bíróságoknak kétség esetén az Igazságügyi Minisztérium Nemzetközi Büntetőjogi és Emberi Jogi Főosztálya (a továbbiakban: Igazságügyi Minisztérium) ad felvilágosítást. E Tájékoztató Függeléke áttekintést nyújt a büntetőügyekben eljáró bíróságoknak az eljárás szempontjából legfontosabb nemzetközi szerződésekről. Figyelembe kell venni, hogy a többoldalú nemzetközi szerződések hatálya az esetleges fenntartások miatt nem szükségszerűen azonos a szerződés egyes tagállamai tekintetében. Számos olyan többoldalú nemzetközi szerződés jött létre, amely lehetővé teszi a szerződésben részes tagállamok számára fenntartások és nyilatkozatok megtételét, amelyekre azért van szükség, hogy az egyes tagállamok belső jogi rendelkezéseik előírásai szerint az adott nemzetközi szerződést alkalmazni tudják. Különösen vonatkozik ez a büntető tárgyú nemzetközi szerződésekre, ahol figyelembe kellett venni, hogy a tagállamok büntetőügyekben eljáró hatóságai és jogrendszerük rendkívül különböző. Egy konkrét ügyben a nemzetközi szerződés rendelkezései mellett meg kell vizsgálni azt is, hogy a kérdéses tagállam tett-e fenntartást vagy nyilatkozatot, ami kihatással lehet az ügy intézésére (pl. nyelvhasználat, különböző iratok megküldése, példányszám stb.). Szem előtt kell tartani azt is, hogy a nemzetközi szerződések alkalmazási köre - különösen a többoldalú nemzetközi szerződéseknél - változhat (pl. a megerősítések, az újabb csatlakozások, illetőleg az esetleges felmondások miatt). E változások figyelemmel kísérése céljából az Európa Tanács honlapján lehet eligazítást kapni. Az Európa Tanács részes államai által kötött egyezmények honlapja: A kizárólag bűnügyi együttműködéssel kapcsolatos egyezmények listája a következő honlapon érhető el: A honlap folyamatosan frissül. A nemzetközi egyezmények részes államai mellett tartalmazza az egyes egyezményekhez tett fenntartásokat és nyilatkozatokat angol és francia nyelven Magyar nyelven a honlap nem közöl információkat és az ET hazai dokumentációs központja sem üzemelteti már saját honlapját. Az Európai Unió (EU) ún. Egyezmények Adatbázisa a következő honlapon érhető el: (Itt lehet ellenőrizni, hogy egy Tagállam részéről milyen stádiumban van pld. a május 29-én kelt EU Jogsegélyegyezmény átültetése). Az Európai Igazságügyi Hálózat honlapja szintén angol és francia nyelven tartalmaz információkat a hatályos EU jogi eszközökről, a nemzeti jogokról és az illetékes hatóságokról
4 4 II. Általános információk A büntetőügyekben más államokkal folytatott együttműködést a két- és többoldalú nemzetközi szerződések és a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló évi XXXVIII. törvény (Nbjtv.), illetve az Európai Unión belül az EU jogi eszközei széleskörűen biztosítják. Az Európai Unió tagállamaival való bűnügyi együttműködésről a Tájékoztató III. Fejezete tartalmaz különös információt. Az Európai Unió tagállamai közötti bűnügyi együttműködésről szóló évi CLXXX. törvény (EUbe.) rendelkezéseit kell alkalmazni az EU tagállamai relációjában, amennyiben tagállami két- vagy többoldalú nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik. Az Nbjtv-t akkor kell alkalmazni, ha akár Európa Tanácsi, akár EU keretek között megszületett nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik. A nemzetközi szerződés rendelkezései értelemszerűen nem tartalmaznak részletes szabályokat arra vonatkozóan, hogy a rendelkezések végrehajtása Magyarországon milyen hatóság hatáskörébe tartozik, és az a rendelkezések végrehajtása során milyen eljárást követ. A nemzetközi szerződéseket Magyarország törvénnyel hirdeti ki - bővebben a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló évi L. törvény (Nsztv.) rendelkezései irányadóak. A bűnügyi együttműködésre nemzetközi szerződés hiányában lehetőség van viszonosság (az EU tagállami együttműködés relációjában ez a kölcsönösség [mutuality] terminológiája) alapján is, viszonosság hiányában a jogsegély (a kiadatás, a büntetőeljárás átadása, illetve átvétele, a szabadságelvonással járó büntetés vagy ilyen intézkedés végrehajtásának átvétele, illetve átengedése, az eljárási jogsegély) iránti külföldi megkeresés teljesítéséről az egyéb feltételek fennállása esetén az igazságügyért felelős miniszter, illetőleg a legfőbb ügyész a külügyminiszterrel egyetértésben dönt. III. A bűnügyi jogsegély formái és az alkalmazandó jog Az Nbjtv. szerint: A bűnügyi jogsegély formái: a) kiadatás, b) büntetőeljárás átadása, illetve átvétele, c) szabadságelvonással járó büntetés vagy ilyen intézkedés végrehajtásának átvétele, illetve átengedése, d) vagyonelkobzás, elkobzás vagy ezzel azonos hatású büntetés vagy intézkedés (a továbbiakban: vagyonelkobzás vagy elkobzás) végrehajtásának átvétele, illetve átengedése, e) elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele vagy ezzel azonos hatású büntetés vagy intézkedés (a továbbiakban: elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele) végrehajtásának átvétele, illetve átengedése, f) eljárási jogsegély, ( l. V. Fejezet) g) feljelentés külföldi államnál. (2) A bűnügyi jogsegélyt a miniszter vagy a legfőbb ügyész teljesíti, illetve kéri. Az Nbjtv. 2. -a szerint a jogsegély iránti megkeresés nem teljesíthető és nem terjeszthető elő, ha csorbítja Magyarország felségjogait, veszélyezteti biztonságát, sérti közrendjét.
5 5 Ha az Nbjtv. másként nem rendelkezik, a jogsegély iránti megkeresés akkor teljesíthető vagy terjeszthető elő, ha a) a cselekmény mind a magyar jog, mind a külföldi állam joga szerint büntetendő; b) a jogsegély nem politikai bűncselekményre, vagy azzal szorosan összefüggő egyéb bűncselekményre és nem katonai bűncselekményre vonatkozik. A fenti rendelkezés alkalmazásában a cselekmény nem tekinthető politikai bűncselekménynek, ha annak elkövetésénél, figyelemmel az összes körülményre, így a bűncselekmény által elérni kívánt célra, a bűncselekmény indítékára, az elkövetés módjára, a felhasznált vagy kilátásba helyezett eszközökre, a bűncselekmény köztörvényi jellege túlnyomó a politikaihoz képest. A szándékos emberölés, illetve a szándékos emberölést is magában foglaló bűncselekmény köztörvényi jellege mindig túlnyomó a politikaihoz képest. A büntetőeljárásban főszabály szerint a magyar anyagi jogi és eljárásjogi szabályokat kell alkalmazni akkor is, ha a büntetőeljárásnak külföldi vonatkozása van. Kivételesen azonban a megkereső állam joga is alkalmazható: Nbjtv: 64. (1) Az eljárási jogsegély teljesítése során a magyar büntetőeljárási szabályok szerint kell eljárni. A megkereső hatóság kérelmére más eljárásmódot is alkalmazni lehet, ha ez nem összeegyeztethetetlen a magyar jogrendszer alapelveivel. Arra nézve, hogy mi nem egyeztethető össze a magyar jogrendszer alapelveivel a Kúria adott iránymutatást: EBH2013. B.20. A külföldi ítélet érvénye nem ismerhető el, ha annak meghozatala során a Be. alapelvi szintű rendelkezései nem érvényesültek, ez esetben ugyanis hiányzik az a feltétel, hogy a külföldön folyamatban levő eljárás összhangban van a magyar joggal (1978. évi IV. tv. 6. ). 1 Miután az Európai Unió Tagállamai közötti bűnügyi együttműködés mögött álló közösségi vívmányok egyik fontos összetevője a kölcsönös elismerés elve, ezért minden esetben nagyon körültekintően kell eljárni annak kimondásában, hogy egy Tagállami ügydöntő határozat meghozatalához vezető büntető eljárás összeegyeztethető-e a magyar jogrendszer alapelveivel. IV. Hivatkozás a nemzetközi szerződésekre A külföldi igazságügyi hatóságok számára készült iratokban szükségtelen megjelölni a nemzetközi szerződést Magyarországon kihirdető jogszabályt. A külföldi igazságügyi hatóságok számára készült iratokban a nemzetközi szerződés címére, aláírásának helyére és időpontjára, illetve az EU-n belüli együttműködés esetén az európai uniós jogi eszközre kell hivatkozni, hiszen a külföldi igazságügyi hatóság csupán a magyar, kihirdető jogszabály megjelölése esetén nem tudja beazonosítani a hivatkozott nemzetközi szerződést vagy európai uniós jogforrást. 1 Ezt a rendelkezést a hatályos jogban az Nbjtv ának (1) bekezdése tartalmazza.
6 6 V. A bíróság érintkezése az Igazságügyi Minisztériummal A bíróság az előtte folyamatban lévő ügyben közvetlenül fordulhat az Igazságügyi Minisztérium Nemzetközi Büntetőjogi és Emberi Jogi Főosztályához, az alábbi elérhetőségeken: o postacím: 1357 Budapest, Pf. 2. o tel (titkárság): + 36 (1) , + 36 (1) o fax: + 36 (1) , + 36 (1) o o főosztályvezető: dr. Forman Tünde, (1) , o osztályvezető: dr. Bencze András, (1) , Kifejezetten javasolt az elektronikus kapcsolattartás, akár a külföldi felhasználásra szánt iratok előzetes megküldése. VI. A bíróság érintkezése külföldi igazságügyi hatóságokkal Nem EU tagállami külföldi hatósággal a bíróság nemzetközi szerződés eltérő rendelkezésének hiányában az Igazságügyi Minisztérium útján érintkezhet. A megkeresésekre és beadványokra (kérelmekre) a bíróság adja meg a választ (pl. tájékoztatást). Az EU Tagállamának igazságügyi hatóságával az EUbe. rendelkezésének megfelelően közvetlenül érintkezik a magyar bíróság, kivéve, ha azt az EUbe vagy nemzetközi szerződés másként szabályozza, vagy a bűnügyi jogsegély kérdésében hatályos nemzetközi szerződést vagy uniós jogszabályt az érintett Tagállam nem illesztette be belső jogrendszerébe (így pld. az iratok közvetlen kézbesítése jelenleg még nem minden EU Tagállam irányában biztosított 2 ) Várhatóan 2016-ban Magyarország ratifikálja az Európa Tanács bűnügyi jogsegélyegyezményének 2. kiegészítő jegyzőkönyvét, amely tovább szélesíti azon államok körét, amelyek igazságügyi hatóságai közvetlenül érintkeznek egymással. VII. Idegen nyelvű beadványok A bíróság az idegen nyelvű beadvány (megkeresés stb.) tárgyában ugyanolyan intézkedést tesz, mintha az magyar nyelven készült volna. Ha a beadvány nyelvét a bíróság nem érti, vagy ha a bíróság egyébként szükségesnek tartja, arról nem-hiteles fordítást kell készíttetni. VIII. Nyelvhasználat A büntető eljárás nyelve a magyar (Be.9. (1) bekezdés első mondata); A bíróság az eljáráson kívül is kizárólag a magyar nyelvet használja, intézkedéseit magyar nyelven teszi meg és a külföldön tartózkodó személyekkel (külföldi igazságügyi hatóságokkal) ha törvény kivételt nem tesz magyar nyelven érintkezik. 2 a jelen tájékoztató keltezésének időpontjában ilyen Tagállam Olaszország, Írország, Görögország és Horvátország, mivel ezek nem ültették át az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, május 29.-én kelt Egyezménye és október 16.-án kelt kiegészítő jegyzőkönyvét.
7 7 Amennyiben az Nbjtv a, nemzetközi szerződés alapján vagy európai uniós jogi eszköz értelmében az iratot fordítással kell ellátni, akkor a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény (Be.) 9. (3) bekezdése szerint a határozatnak és más hivatalos iratnak a lefordításáról, amelyet a törvény szerint kézbesíteni kell, az a bíróság gondoskodik, amelyik a határozatot meghozta, illetőleg a hivatalos iratot kibocsátotta. A (4) bekezdés értelmében, ha törvény (nem feltétlenül a Be. tehát!) eltérően nem rendelkezik, a kézbesítendő iratot nem kell lefordítani, ha erről az érintett kifejezetten lemond. 3 Fordítás esetén is kézbesíteni kell az irat magyar nyelvű szövegét is. Ha törvény, vagy nemzetközi szerződés ún. hiteles fordítást kíván meg, a 24/1986.(VI.26.) MT. rendelet szerint kell eljárni. IX. A külföldön felhasználásra kerülő iratok alakiságai A külföldön felhasználásra kerülő iratokat igen gondosan kell elkészíteni. A bíróságnak a nemzetközi ügyek intézése során különös figyelmet kell fordítania az iratok szövegének világos, szabatos, a magyar nyelv szabályainak mindenben megfelelő megfogalmazására. Fokozottan ügyelnie kell arra, hogy a szöveg jól olvasható és külalakjában is kifogástalan legyen. Törlések, javítások vagy a szöveg hitelessége tekintetében kétséget támasztó más helyesbítések nem fordulhatnak elő. Az iratok szövegében nálunk közismert rövidítések ( Bp, PKKB, Kft, Rt., EU stb.) nem használhatók. Ügyelni kell arra, hogy az iratokon (mellékleteken) ne legyen az irat tartalmához nem tartozó feljegyzés. Az iratokat az aláírásokon kívül mindig el kell látni a bíróság pecsétjével is. Az esetleges javításokat nyomtatva szükséges elvégezni, nem pedig tollal áthúzva és melléírva. A külföldön kézbesítésre kerülő iratok címzését lehetőleg a kézbesítés helye szerinti nyelven kell elkészíteni (a címzett nevének megjelölése, az állam elnevezése stb.) és törekedni kell a teljes címzésre (a postai irányító szám feltüntetése a helységnév előtt stb.). X. Kiadmányok és hiteles másolatok A bírósági iratokról kiadmányt külföldön történő felhasználás céljára is csak a törvényben meghatározottak szerint, az ott meghatározott személyek kaphatnak (Be.70/B. ). A bírósági iratokról külföldön történő felhasználás céljára minden más esetben csak hiteles másolatot lehet kiadni. A kiadmány vagy másolat kiadása (megküldése) iránti kérelmet az általános szabályok szerint lehet előterjeszteni (személyesen vagy meghatalmazott útján, szóban vagy írásban). A kérelmet az általános szabályok szerint kell elintézni (BÜSZ 13-15/B. -ai), de figyelemmel kell lenni az egyéb külön rendelkezésekre (pl. a Be. 70/A. ). A külföldön felhasználásra kerülő másolatot mindig hiteles másolat formájában, az általános előírásoknak (BÜSZ 13. ), és a külföldön felhasználásra kerülő iratok alakiságaira vonatkozó külön szabályoknak (11. pont) megfelelő módon kell elkészíteni. A másolat hitelesítési záradék szövege a következő:... (név) aláírását és a bíróság bélyegzőjének lenyomatát hitelesítem. Általában fénymásolatot kell készíteni az olyan iratról, amelyet nem a bíróság készített, illetőleg amely nem a bíróság számára készült, vagy amelynek a szövege nem olvasható tökéletesen (pl. a fél kézírásos beadványa), továbbá az idegen nyelvű iratról (pl. külföldi kézbesítési bizonyítvány), és abban az esetben is, ha nincs a bíróság iratai között annak az 3 l. BH is
8 8 iratnak az eredeti példánya, amelyről a másolat készül. A másolatot az iroda látja el a másolat hiteléül: záradékkal, a másolatot készítő aláírásával, a bíróság körbélyegzőjének lenyomatával és a másolat készítésének időpontjával. Az ügyintézés elektronikus formában hatékonyabb és gyorsítható:.az intézkedés megtételére, tudakozódásra és felvilágosítás adására távközlési és elektronikus eszköz vehető igénybe, ha a) a hívott (megkeresett) kiléte nem kétséges (beazonosítható), b) a közlés tudomásulvételére a hívott, megkeresett jogosult, és c) az ügyintézés ilyen módja nem ütközik jogszabályba. 4 Az Európai Igazságügyi Hálózat honlapján megtalálható a legtöbb külföldi igazságügyi hatóság hivatalos címe. II. FEJEZET JOGSEGÉLYÜGYEK AZ EURÓPAI UNIÓN KÍVÜL I. CÍM A JOGSEGÉLYÜGYEK ÁLTALÁBAN XI. A jogsegély fogalma és terjedelme Nemzetközi jogsegélyen azok a jogcselekmények értendők, amelyeket valamely állam bírósága vagy más igazságügyi hatósága egy másik állam bírósága vagy más igazságügyi hatósága javára - többnyire ennek megkeresésére - végez. A bűnügyi jogsegély egyes formáit az Nbjtv. szabályozza (ld. a IV. pontban) A jogsegély kétoldalú vagy többoldalú nemzetközi szerződésen, illetőleg a két állam között kialakult viszonosságon alapul, nemzetközi (két-, vagy többoldalú) szerződés vagy viszonosság hiányában a jogsegély iránti külföldi megkeresés teljesítéséről a miniszter, illetve a legfőbb ügyész a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben dönt. Egyebekben az Nbjtv. szabályai irányadóak az egyes jogsegélyformák kezelésére. 4 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet a bírósági ügyvitel szabályairól 16.
9 9 II. CÍM MÁS ÁLLAMOK FELÉ INTÉZETT ELJÁRÁSI JOGSEGÉLYKÉRELMEK XII. A tárgyalási határnap kitűzése A tárgyalási határnap kitűzésénél figyelembe kell venni, hogy külföldi kézbesítés lebonyolításához (a kézbesítési igazolvány /tértivevény/ visszaérkezéséhez) előreláthatólag mennyi idő szükséges. A tapasztalatok szerint általában a következő időtartamokat célszerű számításba venni: a) közvetlen postai kézbesítés esetén (71. pont ): 3 hónap b) a külföldi bírósággal való közvetlen érintkezés esetén (71. pont): 4 hónap az IM útján való kézbesítésnél, ha az közvetlenül küldi meg az iratokat az illetékes külföldi központi hatóságnak Európába: 5-6 hónap a) az IM útján való kézbesítésnél, ha az közvetlenül küldi meg az iratokat az illetékes külföldi központi hatóságoknak Európán kívül: 6-9 hónap Ha a továbbítandó iratokat fordítással kell ellátni, akkor a fenti időtartamok a fordításhoz szükséges idővel értelemszerűen meghosszabbodnak. XIII. Külföldön lakó tanú idézése A bíróság - ha nemzetközi szerződés, viszonosság vagy az adott külföldi állam belső joga lehetővé teszi - külföldön lakó tanút is idézhet. Célszerű, ha a bíróság csak abban az esetben idézi a külföldön lakó tanút, ha az ügy jellegére tekintettel személyes megjelenése feltétlenül szükséges. Az idézés kézbesítésére elsősorban a két- illetve többoldalú nemzetközi szerződések rendelkezései az irányadóak (az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, május 29.-én kelt Egyezménye és október 16.-án kelt kiegészítő jegyzőkönyvének nem részes EU tagállamai esetében is). Egyéb esetekben egyszerűbb az eljárás, ha a bíróság a tanú lakóhelye szerinti külföldi bíróság illetve igazságügyi hatóság ilyen irányú megkeresésével folytatja le az eljárási cselekményt (pl. tanúkénti kihallgatás, l. iratminta Függelék III.), ugyanis a külföldön lakó tanú nem kötelezhető a magyar igazságügyi hatóságok előtti megjelenésre, míg a külföldi megkeresett bíróság előtt a megjelenésre kötelezhető. A külföldi tanút értesíti a bíróság arról, hogy az előtte folyamatban levő eljárásban tanúkénti meghallgatása szükséges. Tájékoztatja arról is, hogy a bíróság előtti megjelenésével felmerülő költség megtérítése miként történik. A külföldön lakó tanú részére a bíróság arról is tájékoztatást ad, hogy a tanú milyen költségtérítésre tarthat igényt. Tanúval szembeni kényszerintézkedés kilátásba helyezése tilos (ld. 22. pont). Nem kifogásolható a külföldi tanúval ismert címén történő információcsere, de az kizárólag alapinformációk (tárgyalás tartama, útiköltség megtérítésének lehetőségei, stb.) szorítkozhat. Az en továbbított információknak nincs joghatása. Hangsúlyozzuk, hogy azokban az esetekben, amikor a közvetlen kézbesítésre nincs jogi lehetőség, azt az -en kibocsátott idézés nem helyettesíti. Ennek indoka csakúgy, mint a diplomáciai kézbesítés megkerülésénél az, hogy az egyik szuverén állam igazságügyi
10 10 hatósága nem foganatosíthat közvetlenül eljárási cselekményt a másik területén, hacsak erre nemzetközi szerződés vagy az adott állam belső joga lehetőséget nem ad. Egyes államokkal megkötött jogsegélyszerződéseink, illetve többoldalú nemzetközi szerződések lehetővé teszik azt is, hogy a bíróság külföldön fogvatartásban lévő vagy szabadságvesztést töltő személyt hallgasson meg tanúként vagy szakértőként. Az ilyen személynek a meghallgatás idejére való, ideiglenes átszállítása céljából a bíróság a vonatkozó nemzetközi szerződés figyelembevételével megkeresést terjeszt a külföldi hatósághoz, és azt a meghallgatásra kitűzött határnap közlésével az Igazságügyi Minisztériumhoz terjeszti fel. Az eljárásra az Nbjtv. V. és VI. Fejezet rendelkezései irányadóak. A kérelem tartalmáról és alakiságairól célszerű előzetesen az Igazságügyi Minisztériummal telefonon vagy ben egyeztetni. Az ideiglenes átszállítás az esetek többségében csak a szomszédos államokkal működik problémamentesen, ahol a határon gépkocsis szállítással át lehet venni és vissza lehet adni a személyt. Amennyiben távolabbi államból, repülőgépen kell ideiglenesen átszállítani a fogvatartott személyt, akkor mérlegelni kell a jelentős költségeket is (3 rendőr kiutazik, majd a fogvatartott személlyel együtt vissza, illetve a visszavitelnél ezt ismétlik, így 14 repülőjeggyel kell számolni.) XIV. Tanúkihallgatás és bizonyítás-felvétel iránti jogsegélykérelem Kétoldalú- és többoldalú jogsegélyszerződéseink, valamint az egyes államokkal kialakult viszonosság lehetővé teszik, hogy a bíróság tanúkihallgatás vagy más bizonyítás-felvétel iránt intézzen jogsegélykérelmet egyes államok igazságügyi hatóságaihoz. A tanúkihallgatás vagy más bizonyítás-felvétel iránti jogsegélykérelem elkészítésénél az általános szabályok (Nbjtv.) valamint a nemzetközi szerződések rendelkezései az irányadók 5. A szükséges adatok közlésén és a tisztázandó körülmények (a felteendő kérdések) részletes meghatározásán kívül fel kell hívni az eljáró külföldi bíróság figyelmét arra is, hogy a tanúkihallgatás vagy más bizonyítás-felvétel időpontjáról (határnap) kiket kell értesítenie (l. az iratmintákat a Függelék III. alatt). Lehetőség van arra is, hogy a megkeresett hatóság ilyen irányú kérelem esetén hozzájáruljon, hogy a megkeresés teljesítésénél a magyar igazságügyi hatóságok képviselői és az érdekelt személyek jelen legyenek. XV. Szakértői vélemény beszerzése külföldről A bíróság szükség esetén szakértői véleményt is beszerezhet külföldről,. A külföldi szakértői vélemény beszerzése általában az illetékes külföldi igazságügyi hatóság megkeresése útján történik. Indokolt esetben sor kerülhet a külföldi szakértő idézésére is, ennek során a külföldön lakó tanú idézésénél irányadó szabályok ( pont) szerint kell eljárni. A külföldi szakértői vélemény beszerzésével járó költségeket a megkereső bíróságnak általában nem kell megelőlegeznie, azonban a szakértői vélemény beszerzésével felmerült költségek megtérítését kérheti a megkeresett bíróság a szakértői vélemény megküldését követően; ebben az esetben a bíróságnak haladéktalanul intézkednie kell a költségjegyzékben feltüntetett összeg átutalása iránt. A költségek viselésére az általános szabályok és a kétoldalú, illetőleg többoldalú jogsegélyszerződéseink irányadók (l. 27. pont). 5 körültekintően kell eljárni a költségviselés megosztás kérdésében is; a hatályos jogszabályi környezet feltárása érdekében az európai jogi szaktanácsadók megkeresése célszerű minden esetben
11 11 XVI. Kényszerítő eszközök mellőzése a külföldi személy idézésénél A külföldön lakó személyt (tanú, szakértő stb.) nem lehet bírság, vagy elővezetés kilátásba helyezésével idézni. Ezért ilyen esetben a kényszerítő eszköz alkalmazására utaló idézési űrlap nem használható, hanem az idézést értelemszerűen, a szükséges adatok feltüntetésével, külön lapon kell megszerkeszteni. XVII. A jogsegélykérelem továbbítása külföldre A külföldi hatósághoz intézett jogsegélykérelmet amennyiben az adott állam vonatkozásában vagy a jogsegélykérelem adott formájában a közvetlen megkeresésnek nincs helye a bíróság továbbítás végett az Igazságügyi Minisztériumnak küldi meg. Az Igazságügyi Minisztérium a jogsegélykérelmeket az illetékes külföldi központi hatóságnak továbbítja. Amennyiben Magyarország és a megkeresett állam között nincs hatályban nemzetközi bűnügyi jogsegélyegyezmény, az irat továbbítását az Igazságügyi Minisztérium a Külgazdasági és Külügyminisztériumon keresztül diplomáciai úton kísérelheti meg. XVIII. Fordítás csatolása a jogsegélykérelemhez és a külföldön kézbesítendő irathoz A külföldi igazságügyi hatósághoz intézett jogsegélykérelemhez általában a megkeresett hatóság államának nyelvén készült fordítást is csatolni kell. Nincs szükség a jogsegélykérelem fordításának csatolására, ha ennek mellőzését a hatályban lévő nemzetközi szerződések lehetővé teszik. A külföldön kézbesítendő irathoz akkor kell fordítást csatolni, ha a nemzetközi szerződés azt előírja (Függelék IV.). Amennyiben fordítás nélkül kérik az irat kézbesítését, úgy nincs helye kényszerkézbesítésnek. XIX. A külföldre továbbítandó fordítások elkészítése A külföldre továbbítandó irat hiteles fordítása szükségessége esetén a már hivatkozott 24/1986.(VI.26.) MT rendelet szerint kell eljárni. 6 Ha azonban a vonatkozó nemzetközi szerződés nem írja elő hiteles fordítás csatolását, a bíróság tetszőleges fordítóval készíttetheti el a fordítást, illetve maga is elkészítheti. Nem elfogadott azonban az internetes, gépi fordítóprogramok használata. XX. A külföldön kézbesítendő irat címzése, a tértivevény kitöltése A külföldön kézbesítendő iratok megcímzésénél és a tértivevény (kézbesítési bizonyítvány) kiállításánál fokozott gondossággal kell eljárni. Kétség esetén tájékoztatást kell kérni az Igazságügyi Minisztériumtól. Különösen ügyelni kell a következőkre: a) a címzett nevét lehetőleg a kézbesítés helyén szokásos módon is meg kell jelölni (pl. Kiss Jánosné Horváth Teréz/ Frau Teréz Kiss geb. Horváth"); b) a címzésben lehetőleg meg kell adni a postai irányítószámot és meg kell jelölni ha van ilyen a tartományt (szövetségi államot) is; c) a címzésben fel kell tüntetni valamennyi rendelkezésre álló adatot (pl. városi kerület, emelet, ajtószám), és kerülni kell a rövidítéseket; 6 az interneten számos egyéni vállalkozó és gazdasági társaság reklámozza hiteles fordítás elkészítését. Ezeknek a megjelenéseknek nincs jelenleg jogszabályi alapja, hiteles fordítást kizárólag az OFFI végezhet.
12 12 d) a helységnevet mindig csak az érintett állam hivatalos elnevezése szerint kell megjelölni (pl. "Wien" és nem "Bécs", Subotica és nem Szabadka ); e) a kézbesítendő irathoz magyar nyelven kiállított tértivevényt kell csatolni; f) a bíróság által posta útján közvetlenül kézbesítendő irathoz CN 07. jelzésű, rózsaszínű postai tértivevényt kell kiállítani. XXI. A jogsegély igénybevételével felmerülő költségek A jogsegély nyújtásáért a megkeresett külföldi hatóság általában nem tart igényt költségtérítésre (díjra, illetékre). Jogsegélyszerződéseink ezt rendszerint külön is kimondják. Ha a jogsegélyszerződés ilyen rendelkezést nem tartalmaz, és a megkeresett külföldi hatóság a költségtérítésre igényt tart, az igényelt összeget ki kell fizetni. A kifizetésről a bíróság haladéktalanul intézkedik Gazdasági Hivatala útján. A felmerült költségek viselésére a bűnügyi költségre vonatkozó általános szabályok irányadók. 7 Ha a jogsegélykérelem teljesítése várhatóan komoly költségvonzattal jár, a költségek viseléséről a megkereső és a megkeresett hatóság egyeztetést folytathat a teljesítés előtt. III. CÍM KÜLFÖLDI HATÓSÁGOK ELJÁRÁSI JOGSEGÉLYKÉRELMEI XXII. A jogsegélykérelem elintézése A bírósághoz beérkezett jogsegélykérelmet az irányadó nemzetközi szerződések, illetőleg a viszonosság, továbbá az e szerződések végrehajtására és értelmezésére vonatkozó, valamint az egyébként irányadó jogszabályok alapján kell elintézni. Külföldi eljárási szabály figyelembevételére csak a megkereső külföldi hatóság ilyen irányú kifejezett kérelmére kerülhet sor. Figyelembe kell azonban venni: Nbjtv. 2. (1) 2 A jogsegély iránti megkeresés nem teljesíthető és nem terjeszthető elő, ha csorbítja Magyarország felségjogait, veszélyezteti biztonságát, sérti közrendjét. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak vizsgálata az igazságügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), illetve a legfőbb ügyész hatáskörébe tartozik. 3. E törvényt akkor kell alkalmazni, ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik. Kétség esetén a bíróság kérheti az Igazságügyi Minisztérium állásfoglalását. XXIII. A külföldi iratok kézbesítése jogsegély hiányában Ha a jogsegélykérelem olyan államból érkezett a bírósághoz, amellyel nincs Magyarországnak jogsegélyegyezménye és viszonosság sem áll fenn, a jogsegélykérelmet állásfoglalás végett az Igazságügyi Minisztériumnak kell megküldeni. 7 a XV. pontnál lábjegyzetben írtak itt is irányadók
13 13 XXIV. Jogsegélykérelem tanúkihallgatás iránt A tanúkihallgatás során lehetőleg a megkereső hatóság kérelme szerint kell eljárni. A tanú kihallgatásáról a jegyzőkönyv magyar nyelven készül, azt fordítással ellátni nem szükséges. A jegyzőkönyv egy példányát a bíróságon a jogsegélykérelemre vonatkozó iratok között értelemszerűen elektronikus formában is meg kell őrizni. A tanúkihallgatással felmerülő költségeket általában nem kell felszámítani a külföldi bíróságoknak. Nemzetközi szerződés ilyen értelmű rendelkezése esetén azonban a felmerült költségek összegét külön elkészített költségjegyzékben közölni kell a megkereső külföldi hatósággal. A külföldi hatóság részére a költségjegyzékben meg kell jelölni, hogy a költségek összegét a bíróság a megkereső igazságügyi hatóság bankszámlájára az ügyszámra hivatkozással Gazdasági Hivatala útján utalja át. 8 A külföldi igazságügyi hatóságok kérhetik, hogy a megkeresés teljesítésénél a képviselőik és az érdekelt személyek jelen legyenek. Ilyen esetben a meghallgatás időpontját úgy kell kitűzni, hogy megfelelő idő álljon a külföldről érkező személyek részére Magyarországon a bíróság előtt történő megjelenéshez. Tanú kihallgatása zártcélú távközlési rendszer útján (videokonferencia) Az Európai Unión belül ezt az EUbe a és az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, május 29.-én kelt Egyezmény 10. cikke (kihirdette: a évi CXVI. törvény) szabályozza. Lehetőség van tanú és szakértő videokonferencián történő meghallgatására és a hozzájárulása esetén a terheltére is. A videokonferencia megtartására kizárólag bíróság jogosult. Az Országos Bírósági Hivatal Informatikai Főosztálya megkeresés alapján biztosítja a mobil technikai felszerelést is, ez azonban igen költségigényes. Ezért megfontolandó a PKKB Elnöki Titkárságán érdeklődve egyezetni, mert a PKKB-n már működik egy stabil videokonferencia-rendszer. Nem kizárt, hogy az oda- és visszautazások költsége nagyságrendben alulmúlná a mobilegység mozgatásával járó költségeket. Az Európai Unión kívül az adott országgal fennálló nemzetközi szerződés alapján van lehetőség a videokonferencia megtartására. Erre a jogsegélyformára vonatkozó nemzetközi szerződéses hiányában az Nbjtv a alapján az Nbjtv. és a Be. rendelkezései az irányadóak a videokonferenciára. A videokonferencián keresztül történő meghallgatás egyre gyakrabban használt jogsegélyforma, mivel egyes esetekben alkalmas lehet az európai elfogatóparancs kiváltására, valamint a tanúk és a szakértők határokat átlépő utaztatására is alternatívát kíván. A tanúmeghallgatás kapcsán további előny, hogy míg külföldről történő idézés esetén nem lehet kikényszeríteni a tanúk megjelenését, addig a videokonferencia esetében a külföldi hatóság idézi be a tanút, ahol helye van az adott ország joga szerinti kényszerintézkedéseknek (elővezetés, rendbírság stb.). 8 A Gazdasági Hivatal támogatására: tekintettel arra, hogy külföldről történik az átutalás, meg kell jelölni a számlavezető bank, annak címe és a bankszámlaszám mellett a SWIFT (BIC) kódot, mely a nemzetközi átutalási forgalomban a magyar bankot azonosítja, és az IBAN számlaszámot, mely a bankszámlaszám nemzetközi használatra alkalmas alakja. Ezekről a számlavezető bank adhat tájékoztatást.
14 14 XXV. Jogsegélykérelem szakértői vélemény beszerzése iránt A szakértői vélemény beszerzésénél az egyébként irányadó jogszabályok szerint kell eljárni, de lehetőség szerint figyelembe kell venni a megkereső külföldi hatóság kérelmét. A szakértői vélemény beszerzésével járó költségek a nemzetközi szerződéseink rendelkezéseitől függően vagy a megkereső államot, vagy a magyar államot terhelik. A költségeket mindkét esetben a megkeresett magyar bíróság előlegezi. Amennyiben a költségek megtérítésére lehetőség van, a külföldi hatóság részére a költségjegyzékben meg kell jelölni, hogy a költségek összegét a bíróság bankszámlájára az ügyszámra hivatkozással utalja át. XXVI. A külföldi irat belföldi kézbesítése A külföldi irat belföldi kézbesítésére nemzetközi szerződéseink, valamint a postai szolgáltatások nyújtásának és a hivatalos iratokkal kapcsolatos postai szolgáltatás részletes szabályairól, valamint a postai szolgáltatók általános szerződési feltételeiről és a postai szolgáltatásból kizárt vagy feltételesen szállítható küldeményekről szóló 335/2012.(XII.4.) Korm.rendelet szabályai irányadóak. A bíróság a külföldi hatóság megkeresésére belföldön kézbesítendő iratot ajánlott tértivevényes küldeményként adja postára. A külföldi hatóság jogsegélykérelme alapján belföldön kézbesítendő irathoz a bíróság B mintájú (715 rksz.) tértivevényt csatol. A tértivevény rovatait bármely számítógépes szövegszerkesztő program segítségével magyar nyelven kell kitölteni. Ha kényszerkézbesítésnek van helye, a tértivevény jobb felső sarkában a "kényszerkézbesítés kizárva" szavakkal kezdődő bekezdést törölni kell (át kell húzni). Ha nincs helye kényszerkézbesítésnek, az irathoz "C" mintájú figyelmeztetést kell csatolni. A kézbesítés szabályszerű megtörténtét a tértivevényen a címzett (az átvételre jogosult személy) és a postai kézbesítő aláírásával igazolja. A két aláírást a bírósági irodavezető aláírásával és a bíróság pecsétjével látja el. Külföldi irat budapesti lakos részére történő kézbesítése esetén a Pesti Központi Kerületi Bíróság jár el. Abban az esetben, ha a kézbesített külföldi irat tartalmával kapcsolatban a címzettnek bármilyen közlendője van (pl. észrevétel, jogorvoslati kérelem stb.), akkor azt saját magának kell a kézbesítést kérő külföldi hatóságnál megtennie amennyiben abban nem akadályozott (v.ö.: R. 8. és 13. pontjaiban foglaltakkal). A vonatkozó nemzetközi szerződések ugyanakkor általában nem adnak lehetőséget arra, hogy a feleknek a kézbesített irattal kapcsolatos közlendői a jogsegélyforgalomban továbbításra kerüljenek. A nemzetközi szerződések ugyanis az igazságügyi hatóságok iratainak továbbítását biztosítják. Erre tekintettel a bíróságoknak a címzettek ilyen irányú kérelme esetén meg kell adniuk a szükséges felvilágosítást, annak érdekében, hogy a címzett az esetleges jogorvoslati határidőn belül tudja az észrevételeit közvetlenül posta útján eljuttatni a külföldi hatósághoz. XXVII. Címzett felkutatása A bíróság hivatalból tesz intézkedést a megadott címen nem található címzett felkutatására. Ha a jogsegélyt kérő külföldi szerv hiányosan vagy tévesen adta meg a meghallgatni kért személynek (tanúnak stb.), illetőleg a kézbesíteni kért külföldi irat címzettjének a lakcímét (nevét, a helységet stb.), vagy ha az a megadott címen más okból nem található (pl. elköltözött onnan), a bíróság a jogsegélykérelemből megállapítható, továbbá az esetleg egyébként rendelkezésre álló adatok (pl. korábbi lakhely) alapján megteszi a megfelelő intézkedéseket a lakáscím felkutatása érdekében. A helyes lakáscím közlése iránt a
15 15 Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát (http://www.nyilvantarto.hu/) a címzett teljes nevének, születési helyének és évének, valamint anyja teljes nevének, illetőleg egyéb személyazonosító adatainak (pl. korábbi lakcímének) közlésével lehet csak megkeresni. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény (Nytv.) értelmében közölni kell az adatszolgáltatás célját és jogalapját is. Ha a bíróság a rendelkezésre álló adatok alapján nem tudta a címzettet felkutatni, erről értesíti a jogsegélyt kérő külföldi hatóságot és tájékoztatja arról, hogy a kézbesítésnek mi volt az akadálya (pl. a címzett elköltözött a megadott címről), egyben felhívja a figyelmét, hogy milyen további adatok közlése esetén tehet újabb intézkedést a lakáscím felkutatása érdekében. XXVIII. A külföldi hatóság értesítése a jogsegélykérelem teljesítéséről A jogsegélykérelem teljesítéséről, illetőleg annak akadályáról a megkereső külföldi hatóságot az Igazságügyi Minisztériumon keresztül értesíteni kell. Az értesítést a bíróság magyar nyelven adja ki. XXIX. Külföldi ítélet érvénye IV. CÍM A JOGSEGÉLY EGYÉB FORMÁI A nemzetközi kapcsolatok bővülésével a jogfejlődés a külföldi büntető ítéletek hatályának elismerése felé halad. Büntetőjogunk (Nbjtv ) a külföldi bíróság jogerős ítéletét a magyar bíróság ítéletével azonos érvényűnek (tartalmát tekintve hatályúnak) tekinti, ha az elkövetővel szemben külföldön folyamatban volt eljárás, valamint a kiszabott büntetés, illetve alkalmazott intézkedés nem ellentétes a magyar jogrenddel. Nem ismerhető el a külföldi bíróság ítéletének érvénye, ha az elítélés politikai vagy azzal szorosan összefüggő egyéb bűncselekmény, illetőleg katonai bűncselekmény miatt történt. Külföldi bíróság ítéletén törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződéssel, továbbá az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa kötelező határozatával létrehozott nemzetközi büntető bíróság jogerős ítéletét is érteni kell. A külföldi ítélet érvénye elismerésének alapjául szolgáló értesítéseket, illetve a szabadságvesztés büntetés, a szabadságelvonással járó intézkedés, a vagyonelkobzás vagy az elkobzás, valamint az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele végrehajtásának átadása iránti külföldi megkereséseket az igazságügyért felelős miniszter fogadja, és ha a 2. nem zárja ki annak teljesítését, megküldi a bíróságnak. Annak vizsgálatára, hogy a szabadságvesztés büntetés, a szabadságelvonással járó intézkedés, a vagyonelkobzás vagy az elkobzás, valamint az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele végrehajtásának e törvény szerinti feltételei fennállnak-e, a Fővárosi Törvényszéknek van hatásköre és illetékessége. A külföldi ítélet érvényének elismerésére annak a törvényszéknek van hatásköre és illetékessége, amelynek területén a terhelt lakó- vagy tartózkodási helye található. Ha a terhelt Magyarországon lakó- vagy tartózkodási hellyel nem rendelkezik, az eljárásra a terhelt utolsó ismert magyarországi lakó- vagy tartózkodási helye szerinti törvényszéknek van hatásköre és illetékessége. Ha az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság nem állapítható meg, az eljárás a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe és illetékességébe tartozik.
16 16 Az Európai Unió más tagállamának erre kijelölt központi hatósága által megküldött ítéletek elismerési eljárását a tagállami ítéletről szóló tájékoztatásban meghatározott mentesítés beálltának idejéig meg kell indítani. Annak vizsgálatára, hogy a szabadságvesztés büntetés, a szabadságelvonással járó intézkedés, a vagyonelkobzás vagy az elkobzás, valamint az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele végrehajtásának e törvény szerinti feltételei fennállnak-e, a Fővárosi Törvényszéknek van hatásköre és illetékessége. Abban az esetben, ha kizárólag a külföldi ítélet érvényének elismerésére vonatkozik az eljárás, a törvény szerint az Igazságügyi Minisztérium feladata a külföldi elítélésről szóló értesítések fogadása és az értesítéseknek az elismerésre illetékes bíróság részére történő megküldése. Ezeket az értesítéseket a KEKKH, illetve az Európa Tanács Igazságügyi Minisztériumai rendszeres időközönként, automatikusan küldik az Igazságügyi Minisztériumhoz. A törvény értelmében a külföldi ítélet, vagy egyéb információk beszerzése nem tartozik az Igazságügyi Minisztérium feladatai közé ebben az eljárásban. Ebből következően a bíróság az elismerési eljárás során a vonatkozó nemzetközi szerződés figyelembe vételével közvetlenül, vagy a központi hatóság útján, jogsegélykérelem előterjesztésével szerezheti be a külföldi ítéletet, illetve az eljárásához szükséges további információkat és iratokat. Az értesítés megküldésével egyidejűleg az Igazságügyi Minisztérium tájékoztatja a bíróságot arról, hogy a megkeresést melyik külföldi hatósághoz kell címeznie.(iratmintákat ld. a Függelékben) Eltér azonban az eljárás, ha szabadságvesztés büntetés, a szabadságelvonással járó intézkedés, illetve az EU tagállamokon kívülről a vagyonelkobzás vagy az elkobzás, valamint az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele végrehajtásának átadása iránti külföldi megkeresés érkezik. Ekkor ugyanis az Igazságügyi Minisztériumnak vizsgálnia kell, hogy a megkeresés formailag megfelel-e a vonatkozó nemzetközi szerződésnek, illetve nem állnak-e fenn az Nbjtv. szerint olyan megtagadási okok, amelyeket a miniszter vizsgál. A nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége A Be. 178/B. 9 -a alapján ha a nyomozó hatóság előtt adat merül fel, hogy a gyanúsítottat valamely Tagállamban elítélték, melyet még nem ismerte el magyar bíróság és ez befolyásolhatja a bűncselekmény Btk. szerinti minősítését, a büntetés kiszabását vagy az intézkedés alkalmazását, haladéktalanul tájékoztatja az ügyészt, ki kezdeményezi az igazságügyért felelős miniszternél a külföldi ítélet elismerését. Nem magyar állampolgár esetében, ha az Európai Unió jogi aktusa vagy nemzetközi szerződés lehetővé teszi, az ügyész vagy a nyomozó hatóság - az ügyész jóváhagyásával - megkeresi a bűnügyi nyilvántartó szervet a gyanúsított elítélésére vonatkozó adatok beszerzése érdekében. A miniszteri indokolás szerint a nyomozó hatóság, illetve az ügyész a terhelt állampolgársága szerinti tagállam bűnügyi nyilvántartásából is igényelhet adatokat a magyar bűnügyi nyilvántartón keresztül. Kapcsolódó jogi szabályozás 9 Beiktatta: évi CLXI. törvény 28.. Hatályos: VII. 1-től.
17 évi XLVII. törvény a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az EU tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról XXX. Szabadságvesztés-büntetés és szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásának átvétele és átadása Külföldi bíróság ítéletének belföldi végrehajtása esetén a magyar hatóságok arra vállalnak kötelezettséget, hogy a külföldi bíróság ítéletében kiszabott büntetést végrehajtják. Erre az Európai Unión kívül nemzetközi szerződés, vagy az Nbjtv. (IV. Fejezet 2. Cím) alapján kerülhet sor. A büntetés végrehajtásának átvétele kérdésében a határozathozatal joga az igazságügyért felelős minisztert illeti meg. Amennyiben az igazságügyért felelős miniszter úgy határozott, hogy a büntetés végrehajtásának átvétele mellett dönt, a végrehajtás módját a bíróság állapítja meg, az eljárásra a Fővárosi Törvényszéknek van hatásköre és illetékessége (a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló évi XXXVIII. törvény IV. Fejezet 2. Cím). Ennek a jogintézménynek a másik oldalát jelenti a magyar bíróság ítéletével kiszabott büntetés végrehajtásának más állam részére történő átengedése, melyre szintén nemzetközi szerződés vagy a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló évi XXXVIII. törvény (IV. Fejezet 3. Cím) alapján van lehetőség. A nemzetközi szerződések közül külön kiemelendő az elítélt személyek átszállításáról szóló, Strasbourgban március 21-én kelt Európai Egyezmény (kihirdette: az évi XX. törvény). Az Egyezmény rendelkezése szerint annak a bíróságnak, amely az Egyezményben részes állam állampolgárát, illetőleg olyan személyt ítél el szabadságvesztés-büntetésre vagy vele szemben szabadságelvonással járó intézkedést alkalmaz, akire az Egyezmény hatálya (az egyes részes államok által tett fenntartások és nyilatkozatok alapján) kiterjed az Egyezmény lényeges tartalmáról és a végrehajtás átadásának (a továbbiakban: átszállítás) lehetőségéről a jogerős határozatot hozó bíróság tanácsának elnöke (a továbbiakban: a tanács elnöke) tájékoztatja az elítéltet, illetve ha az elítélt jogérvényes hozzájárulásra képtelen az elítélt képviselőjét. Ha az átszállítás iránt kérelmet terjesztenek elő, az elítéltnek, illetőleg a képviselőjének az átszállításhoz való hozzájáruló nyilatkozatáról külön jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet aláír a tanács elnöke, az elítélt vagy a képviselője; a jegyzőkönyvet a bíróság pecsétjével kell ellátni. Ha az elítélt, illetve képviselője a határozat kihirdetésénél nincs jelen, a tájékoztatást írásban kell részére kézbesíteni. Ha a fogva lévő elítélt a szabadságvesztését, illetőleg az intézkedést végrehajtó intézetben terjeszt elő az átszállítása iránti kérelmet, a fogva tartás helye szerint illetékes büntetésvégrehajtási bíró az elítélt hozzájáruló nyilatkozatát az előzőekben ismertetett módon jegyzőkönyvezi, és azt az első fokon eljárt bíróságnak megküldi. Ha a szabadlábon lévő elítélt az átszállítására irányuló kérelmet terjeszt elő, az első fokon eljárt bíróság tanácsának elnöke elrendeli a jogerős szabadságvesztés, illetőleg intézkedés azonnali foganatba vételét, és intézkedik a hozzájáruló nyilatkozat jegyzőkönyvezése iránt. Amennyiben az elítélt, illetőleg képviselője átszállítás iránti kérelmet terjeszt elő, a bíróság a büntetőügy iratait, valamint az Egyezmény 6. Cikk 2. pontjában felsorolt iratokat felterjeszti az Igazságügyi Minisztériumnak.
18 18 Az Európa Tanács 167. számú, Strasbourgban, december 18-án kelt egyezménye, amely az elítélt személyek átszállításáról szóló, Strasbourgban március 21-én kelt Európai Egyezmény Kiegészítő Jegyzőkönyve (2001.évi LXVII. törvény), úgy rendelkezik, hogy az elítélt személynek az állampolgársága szerinti államba való hazatérését úgy kell tekinteni, hogy hozzájárulását adta a büntetés, illetőleg intézkedés végrehajtása átadásához, így az ítélet végrehajtásának nem akadálya az, hogy nem áll rendelkezésre az elítélt kifejezett hozzájáruló nyilatkozata a büntetés végrehajtásának átadásához. A Kiegészítő Jegyzőkönyvben szabályozott másik esetcsoportban bizonyos garanciális szabályok közbeiktatásával lehetővé teszi a büntetés, illetőleg intézkedés végrehajtása átadását az elítélt kifejezett hozzájárulása nélkül is, ha elkövetett bűncselekményre tekintettel a bíróság kiutasítás mellékbüntetést alkalmazott, illetőleg közigazgatási úton rendeltek el olyan intézkedést, amely szerint a büntetés letöltését követően e személynek el kell elhagynia az Ítélkező Állam területét. XXXI. Vagyonelkobzás vagy elkobzás végrehajtásának átvétele és átengedése A vagyonelkobzás vagy az elkobzás végrehajtásának átvételére, illetve átengedésére kizárólag csak nemzetközi szerződés alapján és erre vonatkozó megkeresés esetén kerülhet sor. A részletes eljárási szabályokat az Nbjtv. IV. Fejezetének Címe tartalmazza. Magyarország számos olyan nemzetközi egyezménynek részese, amely előírja elsősorban az elkobzás, illetve vagyonelkobzás külföldi részes állam megkeresésére történő végrehajtását. Ilyen rendelkezést tartalmaz többek között az évi L. törvénnyel kihirdetett, a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott forgalmazása elleni ENSZ egyezmény (bécsi kábítószer egyezmény), a évi CI. törvénnyel kihirdetett, a pénzmosásról, a bűncselekményből származó dolgok felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló strasbourgi egyezmény (pénzmosás elleni egyezmény), a évi CI. törvénnyel kihirdetett, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ egyezmény (nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezmény). Hasonló rendelkezést tartalmaz továbbá az ENSZ keretében megalkotott, december 10-én, a mexikói Meridában aláírt korrupció elleni egyezmény is. E nemzetközi szerződések jogalkotási feladatként írják elő a részes államok számára, hogy biztosítsák az eszközök és a jövedelem, vagy a jövedelemmel azonos értékű dolgok elkobzásának lehetőségét. XXXII. A büntetőeljárás átadása, a büntetőeljárás iránti feljelentés tétele A büntetőeljárás átadása (a büntetőeljárás iránti feljelentés tétele) a büntető joghatóságról való lemondásnak azon esete, amikor a joghatósággal rendelkező állam kezdeményezi, hogy az eljárás lefolytatását más állam vegye át. A büntetőeljárás átadható, ha célszerű, hogy azt más állam hatósága folytassa le. A büntetőeljárás átadása különösen akkor célszerű, ha a) a Magyarországon tartózkodó terhelt annak az államnak az állampolgára, amelynek részére az eljárás átadása történik, vagy abban az államban van az állandó lakóhelye, illetve szokásos tartózkodási helye, b) a terhelt az eljárás során külföldön tartózkodik, kiadatásnak, illetve átadásának nincs helye, kiadatását, illetve átadását megtagadták, vagy kiadatási kérelem előterjesztésére nem kerül sor.
19 19 A büntetőeljárás átadása kötelező, ha a magyar büntető joghatóság alá tartozó ügyben (Btk. 3. és 4. ) a külföldi által belföldön, valamint Magyarország határain kívül tartózkodó magyar hajón vagy magyar légi járművön elkövetett bűncselekmény üldözéséről Magyarország törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződésben lemondott. A büntetőeljárás átadására sor kerülhet a jogerős határozat meghozataláig az eljárás bármely szakaszában. A hazai jogi szabályozás szerint a büntetőeljárás átadásáról a vádemelésig a legfőbb ügyész, azt követően az igazságügyért felelős miniszter dönt. Ennek megfelelően a büntetőeljárás átadása végett a vádirat benyújtásáig az ügyész a legfőbb ügyészhez, azt követően a bíróság az igazságügyért felelős miniszterhez tesz előterjesztést (a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló évi XXXVIII. törvény 38. ). Külföldi állam igazságügyi hatósága előtt folyó büntetőeljárás e hatóság megkeresésére akkor vehető át, ha a terhelt magyar állampolgár, vagy Magyarországra bevándorolt nem magyar állampolgár. A büntetőeljárás átvételéről a legfőbb ügyész dönt (a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló évi XXXVIII. törvény 43. és 44. (1) bekezdés). A kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, Strasbourgban, április 20-án kelt Európai Egyezmény alapján lehetőség van az Egyezményben részes állam által a másik részes államban indítandó, a büntetőeljárás céljából történő feljelentés megtételének. XXXIII. A kiadatás A kiadatás a harmadik, tehát nem EU (tag) államok közötti olyan bűnügyi jogsegély, amelynek folytán az egyik állam a területén tartózkodó személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés végrehajtása céljából a másik államnak kiadja. Számos állam nem adja ki a saját állampolgárát más államnak. Így magyar állampolgár kiadatásának csak akkor van helye, ha a kiadni kért személy egyidejűleg más állam állampolgára is, és Magyarország területén nem rendelkezik lakóhellyel. Azonban kiadatási eljárás lefolytatásának mellőzésével továbbadható külföldi államnak az a magyar állampolgár, akinek kiadatását Magyarország részére azzal a feltétellel engedélyezték, hogy a vele szemben lefolytatott büntetőeljárás, illetőleg kiszabott büntetés végrehajtásának befejezését követően e külföldi állam kiadatási kérelme teljesítésének céljából sor kerül továbbadására (a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló évi XXXVIII. törvény 13. ). Nem magyar állampolgár kiadatásának nemzetközi egyezmény, illetve az Nbjtv. alapján van helye. A kiadatás jogi feltételeit a Fővárosi Törvényszék vizsgálja és ennek alapján az ideiglenes kiadatási letartóztatás és a kiadatási letartóztatás tárgyában határoz (Nbjtv. II. Fejezet 1. Cím). Azokról az esetekről, amelyekben nincs helye kiadatásnak, illetve azt meg kell tagadni, az Nbjtv., valamint a vonatkozó két- és többoldalú nemzetközi szerződések tartalmaznak rendelkezést. Ha külföldön tartózkodó olyan terhelt ellen kell büntetőeljárást lefolytatni, akivel szemben kiadatásnak van helye, a bíróság az ügyész indítványára elfogatóparancsot bocsát ki. A bíróság akkor is elfogatóparancsot bocsát ki, ha jogerősen kiszabott büntetést külföldön lévő terhelten kell végrehajtani. Az elfogatóparancsot a kiadatás kérdésében való döntés és további eljárás végett az igazságügyért felelős miniszterhez kell felterjeszteni. Az
20 20 elfogatóparancs alaki és tartalmi kellékeit a vonatkozó nemzetközi szerződések, valamint az Nbjtv VI. Fejezete tartalmazza. (l. az iratmintát a Függelék III. alatt) A kiadatási eljárás során külön jelentőséggel bír a specialitás szabálya, amely szerint a kiadott személy a kiadatása előtt elkövetett csak olyan cselekménye miatt üldözhető, amelyre nézve a kiadását kérték, és amelyre nézve azt engedélyezték. E szabály alkalmazásáról való lemondás esetén a kiadott személy ellen a kiadása után bármely, az átadása előtt elkövetett cselekménye miatt büntetőeljárást lehet indítani. Abban az esetben, ha a kiadott személlyel szemben a kiadatását követően merül fel más bűncselekmény elkövetésének a gyanúja, akkor az igazságügyért felelős miniszternek kiegészítő kiadatási kérelmet kell előterjesztenie, amihez csatolnia kell a bíróság elfogatóparancsát (ha a bíróság már a személlyel szemben bocsátott ki elfogatóparancsot, aminek alapján a kiadatására sor került, akkor kiegészítő elfogatóparancsát), valamint a kiadott személynek ezen elfogatóparancsban megnevezett bűncselekményre vonatkozó meghallgatásáról készült jegyzőkönyvét. A specialitás elvéből kiindulva, a kiadott személy meghallgatásának az indoka az, hogy azt az államot, illetőleg igazságügyi hatóságát, amely a kiadatás korábban engedélyezte, olyan helyzetbe kell hozni, mintha az utóbb megküldött cselekményre vonatkozó elfogatóparancs már akkor rendelkezésre állt volna, amikor a kiadott személy még nem került kiadásra. Nevezett, illetve védője a meghallgatása során olyan indokokra hivatkozhat, amelyeknek a kiadatási kérelem eldöntése szempontjából relevanciájuk lehetett volna (pl. a cselekmény büntethetősége elévült, a cselekmény az adott állam joga szerint nem bűncselekmény stb.). A külföldi igazságügyi hatóság ezen eljárása során nem vizsgálja azt, hogy a cselekményt az eljárás alá vont személy elkövette-e vagy sem. Miután jogkérdések merülhetnek fel, a kiadni kért személy védőjét meg kell idézni, az ügyészt értesíteni kell. A specialitás szabályának alkalmazása alól kivételeket is tartalmaznak a nemzetközi szerződések (pl. a kiadatásról szóló, Párizsban december 13-án aláírt Európai Egyezmény évi XVIII. törvény 14. cikke). A kivételek lehetővé teszik, hogy a kiadást követően a kiadott személlyel szemben az kiadásának alapjául szolgáló bűncselekménytől különböző, olyan bűncselekmény miatt is büntetőeljárást indítson, illetve őt elítélje, amelyet a kiadott személy a kiadása előtt követett el. Tekintettel arra, hogy a specialitás szabálya a büntetőeljárás lefolytatásának vagy a büntetésvégrehajtásának akadályát jelentheti, fontos, hogy amennyiben az eljáró hatóságok tudomására jut, hogy a terhelt nemzetközi bűnügyi együttműködés keretében lett Magyarországra szállítva és nincs információjuk arról, hogy a terheltet védi-e a specialitás szabálya, keressék meg az Igazságügyi Minisztériumot ezzel kapcsolatban. Megjegyezzük, hogy a specialitás szabálya nem csak a kiadatási eljárások során alkalmazandó, hanem az európai elfogatóparancs alapján történő átadási eljárásokban is (lásd: XXXV. pont), továbbá bizonyos esetekben a szabadságvesztés-végrehajtás átadása esetében is, amennyiben az elítélt személy nem járult hozzá az átszállításához. Az angolszász jogrendszerű államok (pl.: Amerikai Egyesült Államok.) szerint abban az esetben, ha a kiadatás iránti kérelmet a kiadni kért személy ellen folyamatban lévő büntetőeljárás lefolytatása érdekében terjesztik elő, a kiadatás előfeltételei meglétének megállapításához a kiadatási kérelemhez az elfogatóparancson túlmenően olyan bizonyítékok csatolása is szükséges, amelyek alapján a kiadatás tárgyában döntő megkeresett állam bírósága áttekintést nyer az ügyről és megállapíthatja, hogy az elfogató parancsban leírt tényállást megfelelő bizonyítékok támasztják alá. A bizonyítékok lehetnek okirati bizonyítékok, szakértői vélemények, valamint tanúvallomások is. Az említett bizonyítékoknak

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
Pf. 2
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság