text:
(avagy: Egy neurotikus elme fellángolása, 1. rész)
A Tisztelt Felperes ismét írt egy beadványt a bíróságnak, amely - a mocskolódásai közt - immáron a harmadik a sorban. Egyelőre válasz nélkül hagyom a művet, de a későbbiekben erre is sort kerítek.
A közzététellel az a szándék vezérelt, hogy a másik fél is szóhoz juthasson a blogomban, s ne lehessen engem egyoldalúsággal vádolni. Ezzel (és a korábbi beadványokkal együtt) azt hiszem már tökéletesen érthető a Felperes álláspontja, s az, hogy miképp vélekedik rólam és a kapcsolatunkról.
Aki rendszeresen olvassa a bejegyzéseimet, annak egy-egy történés visszacsenghet az exem művéből, így láthatja máris a különbséget az ő és az én szemléletmódom között. Talán neki van igaza, ki tudja.
Amikor elolvastam a Felperes eme remekművét, rögtön nekiálltam, hogy választ adjak rá a Bíróság részére egy beadvány formájában. Aztán ahogy haladtam vele előre, úgy ment el az egésztől a kedvem, végül úgy döntöttem, hogy nem adom be. Valahogy nem érdekel már a Felperes mocskolódása, és nem szándékozom folyton-folyvást mentegetőzni, amikor ő egyszer csak elböffenti magát.
Természetesen, mivel a fel nem adott beadványom ad némi választ a fenti vádaskodásokra, ezért azt az alábbiakban közszemlére teszem:
"Tisztelt Bíróság!
Az alábbiakban szeretnék válaszolni a Felperes 2017. március 9-én érkeztetett beadványára, hogy az alperesi oldalról is érthetőek legyenek az elmúlt időszak eseményei:
Felperes levelében említést tesz a bölcsődei beszoktatásról. Ebben eleinte arról értekezik, hogy nem volt kifogásom a bölcsődével való szerződés aláírásával kapcsolatban, majd a következő bekezdésben már úgy állítja be a történéseket, mintha magam ódzkodtam volna aláírni a papírost. Hogy miért nem került sor az azonnali aláírásra, e kérdést már nem feszegeti, viszont úgy hinti el az észrevételeit, mintha szándékosan halasztanám a szerződés aláírását, holott ez egyáltalán nincs így.
Felperestől az ezt megelőző időszakban többször is kérdeztem, hogy mi a helyzet a bölcsődével kapcsolatban, de erre ő egyáltalán nem felelt. Csupán akkor hívta fel rá a figyelmemet, amikor a kislányunk már bölcsődébe járt, s ekkor is csak annyit közölt, hogy be kéne menjek a bölcsődébe aláírni a szerződést. Mivel a számára megfelelő időpontban épp dolgoztam, valamint a közbenső szabadnapjaimon fontosabb ügyintéznivalóim voltak, mint a szerződés aláírása, ezért nem mentem be azonnal aláírni a papírt. Maga is elismeri a beadványában, hogy amikor szóban beszéltünk erről, akkor nem ellenkeztem és nem emeltem kifogást a bölcsődével kapcsolatban, viszont utólag mégis úgy állítja be az eseményeket, mintha akadékoskodtam volna, vagy legalábbis kerültem volna a szerződés aláírását.
Azt viszont elfelejti megemlíteni, hogy többször is megkérdeztem tőle, elmehetek-e vele együtt a gyerekért a bölcsődébe, de erre egyetlen egyszer sem válaszolt, s csupán azt hajtogatta folyton, hogy a beszoktatást nem kellene a jelenlétemmel megzavarni. Értetlenül álltam ezen kijelentése előtt, hiszen nem a beszoktatás alatt szerettem volna megjelenni a bölcsődében, hanem a gyerekemért menni, amikor az elindul haza az édesanyjával.
A szerződés egyébként az első megfelelő időpontban megköttetett, tehát minden a megfelelő mederben zajlott. Nem is értem, hogy a Felperes miért érzett rá kényszert, hogy erről beszámoljon, hiszen nem volt rá oka.
A KIRÁNDULÁSRÓL
Felperes azt írja a beadványában, hogy zaklattam őt a kirándulással kapcsolatban. Zaklattam őt – szerinte, holott ez egyáltalán nem igaz.
A kirándulás ötlete tőlem származik, hiszen a Tisztelt Bíróság korábban már felhívta rá a figyelmünket, hogy a kapcsolattartási időpontokon kívül is találkozhatunk, valamint kitalálhatunk különféle elfoglaltságot a kislányunknak a Családsegítőn kívül is, mert a gyermekünkről elsősorban mi döntünk, s nem a Bíróság.
Magam már hónapok óta kérem rá a Felperest, hogy menjünk el valamerre kirándulni a kislányunkkal, de az ominózus bírósági tárgyalásig erre mindig elutasító választ adott. Csupán a legutóbbi tárgyalás után kezdte el mondogatni nekem, hogy "majd meglátjuk”, meg „ha majd jó idő lesz”, stb… Felperes csupán annyit tett lehetővé a Családsegítőn kívüli kapcsolattartás érdekében, hogy időnként megengedte, hogy hazakísérjem őket a kapcsolattartás után, valamint egyszer elmehettem a kislányommal cukrászdába is az anya felügyelete mellett. Maga a kirándulás csupán ígérgetés maradt és nem több.
Felperes magyarázatként a rossz időt hozta föl többször, holott – véleményem szerint – a borongós időjárás nem lehetett akadálya egy pár órás vonatozásnak, de megemlíthetem azt is, hogy például Dobogókőre is autóval mentünk volna, amikor aznap 14 fok volt és szikrázó napsütés. Magyarán: Felperes csak akkor hajlandó kirándulni, ha szaharai időjárás fogadja, különben esélye sincs a közös programunknak. Ellenben a játszótérre többször is kimegy egy héten, ahol az időjárástól függetlenül több órát tölt el a kislányunkkal. Számtalan alkalma volt rá az elmúlt időszakban, hogy maga keressen fel a kirándulással kapcsolatban, de sosem kerített rá sort.
Elmondható tehát, hogy a Felperes csupán a Bíróság előtt tetszeleg az engedékeny anya képében, közben pedig egyáltalán nem tett semmiféle engedményt felém, hacsak a Családsegítőből való hazakísérés nem számít annak. Maga egyáltalán nem akart kirándulni, hanem csak ígéreteket tett rá, amit sosem tartott be.
Továbbá megemlíti még, hogy ezután odaállítottam a lakásuk elé és nekiestem, fenyegetőztem, megpróbáltam őt megfélemlíteni.
1: azért állítottam be hozzájuk, mert sorozatosan nem válaszolt az SMS-eimre, a kérdéseimre. Azelőtt két nappal kérdeztem tőle SMS-ben, hogy megyünk e a hétvégén kirándulni, mire azt felelte, hogy „ha jó idő lesz”. Mikor végül két nappal később, a várva várt napon jó idő lett, ismét feltettem neki a kérdést, de erre már nem válaszolt, holott – szerintem – jó idő volt és igazán megválaszolhatta volna, hogy megyünk-e kirándulni vagy sem. Mondjuk válaszolhatta volna azt, hogy „ma sincs jó idő, ezért nem megyünk”, de nem tette. Ezek után csodálkozik, ha átmegyek hozzájuk és megkérdezem szóban?!
Nagyon érdekes, hogy az érkezésemkor épp sétálni indultak (és az utcán futottunk össze), majd csak több óra elteltével mentek haza, tehát, ha nagyon akarta volna ezt a kirándulást, akkor elmehettünk volna. Megkérdeztem tőle, hogy akkor elkísérhetem-e őket oda, ahová mennek, amire ingerülten felelt: NEM. Tehát semmi köze nem volt ennek a jó időhöz, hanem csupán nem volt kedve a kiránduláshoz (és hozzám), hiszen kényszeresen tiltakozik az ellen, hogy magam a gyermekemmel több időt legyek, mint amit a Bíróság számomra ideiglenesen megállapított.
2: azt írja, hogy fenyegetőztem. Mégis mivel? Az való igaz, hogy megkérdeztem tőle, ő hogyan viselné el, ha helyzetet cserélnénk (vagyis ő lenne a kapcsolattartó szülő heti két óra kapcsolattartással), de szó sem volt semmiféle zaklatásról. Csupán próbáltam rávilágítani, hogy nem kellene fölényeskedően viselkednie velem szemben, valamint tisztelnie kellene bennem az apát és a gyermek igényét a tulajdon édesapjára.
3: meg akartam őt félemlíteni? Mivel? Szeretném, ha elmesélné, mert ez így hiteltelen.
Felperes úgy állít be engem a Tisztelt Bíróság előtt, mintha ismét zaklatnám őt, fenyegetném, nem hagynék neki békét. Az már eszébe sem jut, hogy van OK és OKOZAT, tehát, ha az állítása igaz is lenne, feltételezhetően volt rá valami indok.
Vajon hogyan lehetséges, hogy a tárgyaláson még mosolyogva mondjuk, javult a kapcsolatunk egymással, míg a Felperes pár héttel később már terrorizálásról ad számot?! Vajon miért változott meg oly hirtelen köztünk a viszony?
Felperes a beadványában erre egyáltalán nem tér ki, hanem ismét lejárató kampányba kezd velem szemben. Hangulatingadozásokról számol be, mintha pszichés beteg volnék, holott csak a viselkedésére reagálok másként. Persze az ő szemszögéből ez nem normális, holott ő viselkedik velem szemben nem normálisan: lenézően, pökhendien és arrogánsan, amiről egyáltalán nem vesz tudomást, hiszen számára ez a természetes. Áldozatként állítja be magát, pedig minden gördülékenyen mehetne a maga rendje szerint, ha nem akarna engem kényszeresen eltiltani a gyermekemtől.
(Tiltásként azt értem, hogy a Tisztelt Bíróság ideiglenes végzése mellett már egyáltalán nem szándékozik a gyermeket számomra átadni még röpke pár órára sem, holott megtehetné - mint ahogy más szülőknél ez előfordul)
Vajon miért nem engedi, hogy a kislányomat magammal vigyem valahová a kapcsolattartások idejére? Miért bántja az önérzetét, ha apaként a saját gyermekemmel kettesben szeretnék lenni – mondjuk – az apai otthonban? Miért akarja ellehetetleníteni a kislányommal való bensőséges kapcsolat kialakítását? Miért érzi megfelelőnek az immáron egy éve tartó, heti két órás kapcsolattartást, amely ráadásul eddig csupán a Családsegítőben valósulhatott meg? Miért? Erről miért nem értekezik a Tisztelt Bírósággal? Miért nem fejti ki az okait? Miért nem bizonyítja a vádjait, amiket felhozott ellenem?
Arról miért nem ad számot a beadványában, hogy a gyermekünk nagyon szeret engem és minden egyes alkalommal könyörögni kell neki, hogy engedjen el, ha búcsúznunk kell egymástól? Miért nem tesz említést arról, hogy a gyermekünk mennyire ragaszkodik hozzám, s aki minden egyes alkalommal kérleli az anyját, hogy hagy játszhasson velem még egy kicsit?
A gyermekünk érdekét és kéréseit miért nem tartja szem előtt? Miért kell ellehetetlenítenie az apa-gyermek viszonyt és annak normális kifejlődését?
Egyáltalán: miért jó neki az az állapot, ha egy apa csupán hetente egyszer láthatja a gyermekét, akkor is csupán két órára, felügyelet mellett???
Úgy állít be engem, mintha nem venném figyelembe őket és a tényt, miszerint már külön háztartásban élünk, de az őt már egyáltalán nem érdekli, hogy a lányom hiánya miatt magam mennyire szenvedhetek. Számára természetes dolog, hogy a gyermekünk nála van elhelyezve, és az is, hogy e gyermeket hetente csak két órára láthatja a saját tulajdon apja. Ezen állapottal tökéletesen megelégedett, mert a téveszméi által vezérelve úgy véli, hogy magam káros vagyok a lányára. Csakhogy a tények egészen mást bizonyítanak: nem akarja tudomásul venni, hogy a kislányunk kifejezetten ragaszkodik hozzám és szeret! A kislányunk minden egyes alkalommal a tudtára adja, hogy szeretne még velem együtt lenni, s a búcsúzáskor az egész környék hangos tőle, amikor a nevemet kiabálja, miközben távolodom a kapujuk felől.
Ezeket nem veszi észre? Mint anya, nem gondolja, hogy embertelen és erkölcstelen, amit művel a gyermekével (és az apával) szemben?
Beadványában ismét előveszi az infantilis-kártyát, mint fegyvert, amivel mintha bizonyíthatná, hogy magam alkalmatlan vagyok az apaságra, holott az „infantilis” csupán gyermeteg / gyerekes viselkedést takar, amely egyáltalán nem jelenti azt, hogy rossz apa volnék. Sőt, a gyermekem rá a bizonyíték, hogy igenis jó apa vagyok, aki tud vele játszani, aki tud vele foglalkozni, aki tudja őt tanítani és aki nagyon-nagyon szereti! Egyébként pedig a pszichológiai szakvélemény nem azt írta rólam, hogy „infantilis apuka” vagyok, hanem azt, hogy „kissé infantilis megnyilvánulás is tapasztalható volt a vizsgálat során”, azaz néha mondtam egy-két vicceset, amit a pszichológus ekképpen jellemzett. Szaknyelven írta le, amit tapasztalt, és amit a Felperes valamiért képtelen értelmezni és felfogni! Nem infantilis vagyok, hanem volt ilyen megnyilvánulásom is (a többi más dolog között). Talán ennek is köszönhető az, hogy a kislányom ennyire szeret engem, hiszen az infantilizmusom okán szót tudok vele érteni, vagyis megértjük egymást. Nem a hatalmaskodó és szigorú szülő képében jelenek meg előtte, hanem a legjobb barátjaként, aki rangja ellenére is egyenlőként tekint rá.
És ha már a pszichológiai vizsgálatnál tartunk: arról miért nem tájékoztatja a Bíróságot a Felperes, hogy őróla mit ír a szakvélemény? Egész véletlenül nem azt, hogy neurotikus? De bizony azt: „a neurotikus oldal kissé emelkedett”. Azért azt beláthatjuk, hogy az „infantilis” és a „neurotikus” nem egy súlycsoport, s míg előbbi egyáltalán nem lehet hátrányos valakire nézve, addig az utóbbi már aggodalomra adhat okot. Súlyos betegségről van szó, amelynek nyomait felfedezhetjük a Felperes viselkedésében.
És itt jelezném, hogy nem célom a Felperes lejáratása, de mindenképp meg kell védenem magam a lejáratásomat célzó beadványaival szemben. Számomra oly mindegy, hogy otthon hogyan viselkedik és mit gondol (ha az nincs a gyermekem kárára), de az már nem, ha engem a gyermekemmel szemben megpróbál ellehetetleníteni.
A beadványában arról miért nem tesz említést (ha már „Változások bejelentése” címen beadványt írt), hogy Nők napja alkalmából a lányom mellett ő is kapott tőlem egy szál tulipánt? Ezt miért nem említette meg? Akkor elmondhatná, hogy milyen értetlenkedve fogadta e kedves kis gesztust, s milyen undorral nézett arra az ártatlan kis virágra. Míg a kislányom végtelenül örült a köszöntésnek, addig a Felperes át sem vette azt. Vajon ezzel is épp meg akartam őt félemlíteni? Ugye nem…
A rosszat megemlíti, míg a jót azt nem?
Azt sem említette meg, hogy kétszer is vittem nekik egy csekély mennyiségű tűzifát, amely ugyan egy vagy két napra, tulajdonképpen egyszeri begyújtásra elég, viszont vittem, mert nekem rengeteg van itthon (építésből megmaradt hulladék-fa), nekik pedig szükségük van rá. Ezt miért nem említette meg a beadványának sorai közt?
A beadványában saját maga adja a bizonyítékokat arra nézve, hogy miket miért tettem az elmúlt időkben. Például idéz tőlem egy SMS-t, amelyben azt írom, hogy „Gondolom nem sürgős aláírnom, ha már azelőtt sem kerestetek meg”. Itt a bölcsődei szerződésről van szó, s az SMS-ből világosan kitűnik, hogy a bölcsődei beszoktatással kapcsolatban semmiféle információt nem osztott meg velem korábban, holott erre a Törvény is kötelezi őt. Soha nem említette meg nekem, hogy mely napon megy beíratni a gyereket, de még csak a véleményemet se kérte ki, hogy az a bölcsőde egyáltalán megfelel-e a számomra és hozzájárulok-e, hogy a gyerek abba az intézménybe járjon. Nem mintha annyira számítana, de a Törvény erről ír, s ha ő ennyire a Bíróság csecsén csüng, akkor ezt is szem előtt kellett volna tartania! Az üzenetemből egyértelműen kiviláglik, hogy ugyan korábban nem zárkóztam el a bölcsődei beiratkozástól, de nem mentem azonnal aláírni a szerződést, ahogy a Felperes csettintett. Ráadásul tükröt tartva elé ironikus megjegyzést tettem rá, miszerint ha eddig nem voltam fontos a bölcsőde kérdésében, akkor talán a szerződés aláírása sem sürgős. Szerintem tökéletesen érthető, hogy milyen hozzáállás tapasztalható a Felperes részéről és miért így reagáltam a megkeresésére. Egyébként pedig a Felperes csak akkor keres fel engem, ha valamilyen érdeke fűződik hozzá, amúgy pedig eltelik egy fél vagy egy nap is, mire válaszol a kérdéseimre, de gyakran egyáltalán nem is válaszol. Ha válaszol is, akkor is csak egy vagy két szóban, amiből tökéletesen látszik az apához való hozzáállása.
Az általa idézett („virág nőtt a seggemben”) SMS-em is azért született, mert jelezni szándékoztam neki, hogy szánalmas, amit csinál; magyarán, hogy ha én kérdezek tőle valamit, akkor arra nem reagál semmit, míg, ha számára sürgős kérdés vetődik fel, akkor napokig képes „zaklatni”, csakhogy megtudja vagy elintézze, amit akart.
Egyáltalán nem partner semmiben, és nem is akar az lenni.
Felperes engem egy buta, hisztis kisfiúnak nevez, akivel nem fog vitázni. Nos, elmondhatom, hogy a neurotikus felfogásától vezérelve nem látja a fától az erdőt. Számára a gyermekemért való küzdelem csupán hiszti, az pedig kisfiús viselkedés, ha nem tudok vele szót érteni, mert nem érti meg az OK és OKOZAT szabályrendszerét.
Felperes viselkedése gyönyörű példája annak, hogy milyen egy PAS-szindrómás gondviselő szülő, ahol a kapcsolattartó szülő lejáratása és semmibevétele (majd elidegenítése) a cél. Az, hogy ő miképp vélekedik rólam az otthonában, az a saját magánügye, de az már nem, ha ezzel a gyermekünk fejlődésében okoz abnormális jelenségeket. A veszélye fennáll, hiszen most is arra törekszik, hogy engem ellehetetlenítsen a Tisztelt Bíróság előtt (ugyanis azt egy pillanatra se gondoljuk, hogy a gyermekben nem okoz kárt az egyik szülő kiiktatása az életéből).
Tökéletes apának állít be cinikus célzattal, s bár az ő nyelvezetében mindez sértés, de azért beismerem, hogy magam nem vagyok az, vagyis tökéletes. A blogomban arról is írok, hogy néha tehetetlen vagyok vagy tévedek pár dologgal kapcsolatban, s aki a blogot rendszeresen olvassa (és meg is érti a mondanivalóját), annak világosan kitűnik, hogy olyan szülő vagyok, aki tanulja a gyerekkel való bánásmódot, s egyáltalán nem vagyok tökéletesnek nevezhető. Hogyan is lehetnék, amikor eddig nem kaptam rá lehetőséget, hogy nagyobb léptékben bizonyíthassam a rátermettségemet?!
Mint minden emberben, bennem is van hiba. Felperes ismételten felelősségvállalásról ír, de azt elfelejti megemlíteni, hogy nincs miben felelősséget vállalnom, hiszen nem merítem ki annak tartamát. A gyerektartást fizetem, a kapcsolattartásnak eleget teszek, és a kislányom imád engem. Ennyi. Ennyi jutott nekem.
A felelősség a Felperes vállát terheli, hiszen őneki - többek között - arról is kell gondoskodnia, hogy a gyermekünk fejlődésében kiegyensúlyozott szerepe legyen az apának, amely jelen esetben egyáltalán nem biztosított. Heti két óra egy zárt helyen egyáltalán nem nevezhető kiegyensúlyozottnak, sem arányosnak, sem életszerűnek és sem szükségszerűnek..."
Mivel a fentieket végül nem adtam be, ezért annak végét már meg sem írtam - pedig lett volna még mit a papírra vetni.
Rájöttem, hogy számomra a kislányom a fontos és nem az anyja neurotikus agymenései, ezért nem is foglalkozom a továbbiakban az exem hülyeségeivel. Tegyen azt, amit jónak lát.
Mivel a Bíróság a legutóbbi tárgyaláson kért minket, hogy írjunk egy-egy beadványt a kapcsolatunkban fennálló változásokról és az egyéb fejleményekről, ezért muszáj volt néhány sort papírra vetnem. Ebben nem akartam ismét mentegetőzni, ezért lényegében a kislányomról írtam pár mondatot, hogy érzékelhető legyen, ő maga hogyan áll a dolgainkhoz. Mégiscsak róla van szó és az ő életéről döntünk, ezért - szerintem - fontosabb őt bevonni a tárgyalásokba, mint a Felperes és Alperes civakodását "hallani".
E beadványt itt lehet elolvasni:
Alperes beadványa (2017. április 11.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
2018.03.06. 13:49:11 hozzászólás
A Közép Európai Mediációs Intézet arra volt kíváncsi, hogy az egyes EU tagállamokban mennyire jellemző a gyermekek részvétele a mediációs eljárásokban, különös tekintettel akkor, ha felmerül a jogellenes gyermekelvitel lehetősége
A Közép Európai Mediációs Intézet azt vizsgálta, hogy az egyes EU tagállamokban a mediációs eljárásokban részt vesznek-e a gyermekek, erre milyen jogszabályok irányadóak és az egyes tagállamok jogrendszere hogyan kezeli ezt a kérdést. A nem átfogó vizsgálat eredményeit a KEMI egy cikksorozatban mutatja be az érdeklődő szakemberek részére.
Cikksorozatunk első részében röviden megismerkedhetnek a máltai,a görög, a szlovák és a lengyel gyakorlattal.
A máltai jog szerint kötelező mediációt alkalmazni házas felek szeparációja vagy szülői felügyeleti kérdések rendezése esetén.
Ugyanakkor a mediátort nem kötelezi a jog arra, hogy ebben a folyamatban a gyermek is részt vegyen. Ha a mediáció sikertelenül zárul, és az ügyet a Családjogi Bíróság előtt vitatják meg, a bíróság rendelkezhet úgy, hogy a gyermeket meghallgatja. Ez azonban az eljáró bíró diszkrecionális jogkörébe tartozik.
Máltán a Családjogi Bíróság foglalkozik a magán szeparációval és a házassági bontókeresetekkel A kezdő mediációs eljárás elején a Bíróság általában kinevez egy ügyvédet, hogy a kiskorú érdekeit képviselje a 7. cikk (2) bekezdése alapján. Így a gyermeknek is van szava az ügyben és a mediátor, illetve a bíróság akkor hallgatja meg külön, ha úgy tartja szükségesnek a bizonyítás érdekében.
A görög jog több bíróságon kívüli eljárást ismer az egyes jogviták feloldására – ilyenek az igazságügyi mediáció és mediáció.
Családjogi területen nem tiltott a gyermekek részvétele ezen eljárásokban.
Az igazságügyi mediáció alkalmazását a 4055/2012-es törvény tette lehetővé a görögországi polgári perrendtartást megújító 214B szakasz bevezetésével. Ez a viszonylag új jogintézmény megengedi a felek számára, hogy jogvitájukat igazságügyi mediáció révén oldják meg. Az igazságügyi mediációt bírósági eljárási szak előtt lehet lefolytatni, illetőleg a perfüggőség fennálltáig.
A mediátor (aki lehet első fokon eljáró bíró vagy vezetőbíró) nem kötelező erejű megoldási javaslatot kínálhat. Ha a felek megállapodásra jutnak, a mediátor, a felek és jogi képviselőik aláírásával ellátott jegyzőkönyvet vesznek fel az egyezség tartalmával, amelyet a helyszínt adó bíróság titkárságán iktatnak. Az iktatás időpontjától kezdve a megállapodás kötelező erővel bír.
Görögországban a mediációs eljárásról a polgári és kereskedelmi ügyekben történő mediációról szóló 3898/2010-es törvény rendelkezik. A hatálya alá tartozik minden EU területén belüli polgári és kereskedelmi ügy, azon jogok és kötelezettségek kivételével, amelyekről maguk a felek nem rendelkezhetnek. A felek akár a bírósági eljárást megelőzően, akár a perfüggőség felmerülését követően fordulhatnak mediátorhoz.
A mediációs megállapodást a feleknek alá kell írniuk. Az eljárás végén a mediátor, a felek és jogi képviselőik aláírásával ellátott jegyzőkönyvet vesznek fel a megállapodás tartalmával. Az eredeti példányt iktatják a bíróságon, ettől az időponttól kezdve az ebben foglaltak kötelező érvénnyel bírnak. Nem nemzetközi jogviták esetén a mediációt csak olyan ügyvédek folytathatják le, akik rendelkeznek mediátori képesítéssel. Nemzetközi jogviták esetén olyan akkreditált mediátorok is eljárhatnak, akik nem szükségképpen tartanak fent ügyvédi praxist.
A családi ügyekkel (gyermekelvitel, láthatási jog) kapcsolatos mediáció esetén csak a szülők jelenlétet részesítik előnyben. Álláspontjuk szerint a gyermek vagy ügyvéd jelenléte a foglalkozás alatt a szülők közötti intimitást és őszinteséget törné meg.
Természetesen ez csak javaslat a szülők felé. Amennyiben a szülők a gyermekek jelenlétét szeretnék a foglalkozások idején, mi azt nem tiltják meg. Azonban a mediáció rövid történetében a szülők mindig egyetértettek a javasolt módszerrel.
A szlovák jogban nincsenek olyan rendelkezések amelyek meghatároznák, hogy a gyermekek részt vegyenek –e a mediációs eljárásban vagy sem.
A lengyel jogban nincsenek olyan jogi szabályozások, amelyek a gyermekek részvételére vonatkoznak a mediációs eljárás során.
Gyakorlatilag a mediációs központok a saját belső szabályaik alapján szabályozzák a gyermekek részvételét a mediációs eljárásban.
A Lengyel Mediációs Központ ( az egyik legnagyobb Lengyelországban) azt javasolja, hogy a mediátorok ösztönözzék arra a szülőket, hogy gyermekeik vegyenek részt a mediációs eljárásban annak érdekében, hogy a kezdeti "diagnózist" kialakítsák az adott gyermekre vonatkozóan. Azok a gyermekek aki részt vettek a mediációs eljárásban tájékoztatást kaphattak olyan fontos dolgokról és döntésekről amelyek a szülei vitájához kapcsolódik.
A mediátor a mediációs eljárásban egyetérthet a szülőkkel a gyermek mediációs eljárásban való részvételének lehetséges kizáró okairól és előnyeiről.
A mediátornak a gyermek jóváhagyását kell kérnie mediációban való részvételéről.
A fentiekben említett mediációs központ nem javasolja a gyermekek részvételét olyan eljárásban amelyek családi ügyek alá tartoznak, a bírósági mediációs eljárásban a mediátornak különleges képességekkel és ismeretekkel kell rendelkeznie a családi ügyekről a pszichológia, pedagógiai, szociológiai vagy jogi ismeretekkel kell rendelkeznie.
New Instruments on Settlement Agreements from an UNCITRAL Working Group
2018.02.22. 15:11:53

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
⭐Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban évben megjelent határozatok
Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban évben megjelent határozatok
Download "Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2009. évben megjelent határozatok"
Irma Rebeka Orsós
1 POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban évben megjelent határozatok ÍH 2009/1/29. Betéti társaság társasági szerződése a cég egyedüli törvényes képviselőjeként is megnevezheti a kültagot. Az a körülmény, hogy a bt. képviseletére a beltag nem, csak a kültag jogosult, nem változtat a tagok Gt (1) bekezdése szerinti jogállásán. [Gt (1) bek., 109. (1)-(2) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/1/31. A jogtanácsos az általános és az egyszerűsített elektronikus cégeljárásban egyaránt részt vehet jogi képviselőként. Az általa digitalizált okiratok eredeti példányát, valamint az egyszerűsített eljárásban a jogi képviselőnél maradó okiratokat közjegyző őrizetére kell bíznia. [Ctv. 36. (1) bek., 37. (2) bek., 48. (3) bek., évi XLI tv ] (Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/1/32. A bejegyzést kérő a bejegyzési kérelem eredeti fogyatékossága (az, hogy a kérelmező elmulasztotta azon az egyébként a szerződésmintás alapításból szükségszerűen következő egyszerűsített eljárás kérésének feltüntetését) az ismételt bejegyzési kérelemben korrigálható, amellyel a bejegyzési kérelem formai és tartalmi hiányosságai is megszűnnek, mivel a kérelmező egyébként is csak egyszerűsített eljárást kezdeményezhetett volna a vonatkozó törvényi előírások szerint. Így a helyes eljárási rendre történő utalás eliminálja az általános eljárási szabályokhoz viszonyított, és csak azok szerint megnevezett fogyatékosságokat. [Pp. 3. (2) bek., Ctv. 32. (1) bek., , 50. (2) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/1/33. Az egyszerűsített cégeljárásban kizárólag a Ctv. 3. számú melléklete I. részében felsorolt okiratok csatolhatóak a kérelemhez. A 3. számú melléklet II. részében említett okiratoknak a jogi képviselő őrizetében kell maradniuk, a kérelem mellékleteként történő felsorolásuk, csatolásuk, a kérelemnyomtatványnak a jogi képviselő őrizetében maradó okiratok felsorolásából való elhagyásuk a kérelem jogszabálysértő kitöltésének, és a jogi képviselő jogsértő nyilatkozatának minősül. [Ctv. 48. (2)-(3) és (6)-(7) bek., 52. (2) bek., 3. számú melléklet.]2 2 (Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/1/34. A hiánypótlás nem teljesítésére alapított elutasító határozat jogszabálysértő, ha a cégbíróság hiánypótlásra felhívó végzéséből nem állapítható meg egyértelműen a bejegyzés akadálya. [2006. évi V. törvény (Ctv.) 46. (3) bekezdés] (Fővárosi Ítélőtábla, 10.Cgf /2007/2.) ÍH 2009/1/35. I. A kényszer-végelszámolás elrendelése szankció jellegű, sajátos törvényességi felügyeleti intézkedés. Alkalmazását megelőzően a cégbíróságnak határidő tűzésével fel kell hívnia a céget a jogkövető magatartásra, és figyelmeztetnie kell a mulasztás jogkövetkezményére. II. Eljárási szabályt sért a cégbíróság, ha intézkedését nem törvényességi felügyeleti, hanem a változásbejegyzési eljárásra utaló ügyszámon hozza meg. [Ctv.72. (2) bek., 73. (4) bek., 80. (1) bek., 105. (2) bek., 116., 129. (2) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla, 13.Cgf /2008/3.) ÍH 2009/1/36. Az ideiglenes vagyonfelügyelő kirendelésének feltétele egyebek mellett az, hogy a kérelmező a követelés lejártát minősített okirati formában igazolja. Nem alapozza meg ezt, ha a kötelezett a lejárat előtt teljesítést előkészítő cselekményként - a követelt összeg letétbe helyezésére lenne köteles, de a kötelezettsége teljesítésével késlekedik. [Cstv. 24/A. ] (Fővárosi Ítélőtábla, 15.Fpkf /2008/3.) ÍH 2009/1/38. A hitelező csak a teljesítési határidő tekintetében engedélyezhet haladékot az adós részére, de nem adhat felmentést a Cstv. kógens rendelkezései alól. A hitelező ismételten megküldött fizetési felszólításai ezért nem eredményezik a vitatás törvényi határidejének meghosszabbítását. [Cstv. 24. (2)-(3) bek., 27. (2) bek. a) pontja)] (Fővárosi Ítélőtábla, 11.Fpkf /2008/2.) ÍH 2009/1/39. Egy tartós jogviszony, folyamatos üzleti kapcsolat bonyolult elszámolási rendszeréből a rendszer lezárása nélkül nem lehet néhány számlát kiragadni, és ezek alapján felszámolást kezdeményezni. Ilyen esetben akkor kérhető felszámolás az egyik fél ellen, ha a felek a jogviszonyt lezárták, elszámolták és ezzel egyértelműen megállapították a tartozás összegét, amit a fizetésre kötelezett elismert, de nem fizetett meg, vagy egyéb módon egyértelműen megállapítható a tartozás összege, esedékessége. [Cstv. 27. (2) bek. a) pontja] (Fővárosi Ítélőtábla, 11.Fpkf /2008/3.)3 3 ÍH 2009/1/41. A felszámoló tájékoztatási kötelezettsége nem azonos a félnek az eljárás irataiba való betekintési jogával. Az eljárás felszámoló előtt zajló szakasza része a felszámolási eljárásnak. Arra a Cstv. eltérő rendelkezése hiányában a felek Pp. által szabályozott iratbetekintési joga megfelelően alkalmazandó. [Cstv. 5. (1) bek. a) pont, Pp. 3. (6) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla,15.Fpkf /2007/3.) ÍH 2009/1/42. Egyéb feltételek fennállása esetén megállapítható a felszámoló kártérítési felelőssége, ha hiányos, nem megfelelő tájékoztatása indította a hitelezőt a követelés számára hátrányos - engedményezésére. [Cstv. 5. (1) bek. a) pontja, 54., Ptk (1) bek., 340 (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla, 12.Gf /2007/8.) ÍH 2009/2/76. I. Az üzletrészt terhelő zálogjog bejegyzésénél a cégbíróság a zálogjog alapításának érvényességét nem vizsgálhatja [Ctv. 61/A. ] II. Az üzletrész nem a vagyont terhelő zálogjog, hanem a jogokon alapított zálogjog fogalmi körébe tartozik, ezért közjegyzői okiratba foglalást nem igényel [Ctv , Ptk (1) bek., 267. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/2/77. I. Az informatikailag helyes bejegyzési (változásbejegyzési) kérelemre azt az eljárásjogi rendelkezést kell alkalmazni, amely a kérelemnek a céginformációs szolgálathoz való beérkezési időpontjában hatályban volt. II. Az átalakulás (társasági formaváltozás, egyesülés, szétválás) bejegyzése iránti eljárás kezdeményezésekor valamennyi, az átalakulással érintett cég tekintetében külön-külön, önálló e-aktaként benyújtott kérelmet kell előterjeszteni. [2006. évi V. törvény (Ctv.) 37. (3) bekezdés, 58. (1), (3) bekezdés, 13/2005. (X.27.) IHM rendelet 4. (5) bekezdés] (Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/2/78. Az egyszerűsített cégeljárás keretében történő cégalapítás bejegyzése iránti kérelmet elutasító végzés indokolásának egyértelműen tartalmaznia kell a bejegyzés minden akadályát, annak jogszabályi alapját is megjelölve. [2006. évi V. tv. (Ctv.) 48. (1) és (6) bek.; Pp (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2009/2.) ÍH 2009/2/79. A végelszámolás megindításának cégbejegyzéséhez nem kell csatolni a nyugdíjbiztosítási igazgatósági szerv nyilatkozatát, ha a cégnek nem voltak biztosítottjai. [Ctv. 46. (1), (3) bek., 112. (2) bek., 114. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/3.)4 4 ÍH 2009/2/81. Az anyagi jogi tényállás megvalósulását és ennek következményét, a betéti társaság megszűnésének bekövetkeztét a cégbíróságnak Cgt. ügyszám alatt hivatalból indított törvényességi felügyeleti eljárásban kell megállapítania, és csak ezt követően dönthet a Cg. ügyszám alatt lefolytatott változásbejegyzési eljárásban a cég megszűnését követő időbeli hatállyal kért adatváltozások bejegyzésére irányuló kérelem tárgyában. [1997. évi CXLIV. tv. (régi Gt.) 92. f) pontja, 96., 104., évi IV. tv. (új Gt.) 336. (2) és (4) bek., évi V. tv. (Ctv.) 76. (1) bek. a) pontja; BÜSZ 53., OIT évi 4. sz. szabályzata 64. c) pontja] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2009/2.) ÍH 2009/2/82. I. Törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatása iránti beadvány esetén mindenek előtt tisztázni kell, hogy a bejelentő kérelmezőként részt kíván-e venni az eljárásban. II. A cégbíróságnak a rendelkezésre álló adatok alapján kell mérlegelnie, hogy fennállnak-e a hivatalbóli eljárás lefolytatásának indokai. Ha a cégbíróság álláspontja szerint a bejelentés alapján törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatása nem indokolt, úgy kérelem hiányában értelemszerűen elutasító végzést sem hozhat, a bejelentő ugyanis nem válik az eljárás alanyává. [2006. évi V. tv. (Ctv.) 72., 76., Pp. 95. ] (Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgtf /2008/2.) ÍH 2009/2/84. Részvénytársaság közgyűlési jegyzőkönyvének és a jelenléti ívének a cégbírósághoz tudomásulvétel céljából való beterjesztése illetékfizetési kötelezettséggel jár, mert a közgyűlési anyag formai vizsgálata törvényességi felügyeleti jogkörben lefolytatott eljárásnak minősül. [2006. évi IV. tv. (Gt.) 238. (1) bek., évi XCIII. tv. (Itv.) 45. (3) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/2/85. A fizetési felszólítás és a követelés adósi vitatása írásbeli nyilatkozattal történhet, mely a másik fél tudomásszerzésével hatályosul. Az okiratok csatolása során így elengedhetetlen annak igazolása, hogy a másik fél a nyilatkozatot kézhez vette. [Cstv. 27. (2) bek. a) pontja, 27. (3) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 15.Fpkf /2008/7.) ÍH 2009/2/86. I. A megállapítási kereset együttes feltételeinek a fennállását a bíróságnak az eljárás bármely szakaszában, hivatalból kell vizsgálnia, a feltételek hiányában pedig a kereset elutasításának van helye. II. Nincs helye zálogjog fenn nem állása iránti megállapítási keresetnek, ha a felperes jogvédelme a zálogkötelezett felszámolási eljárása során a zálogjogosult által kezdeményezett kifogás miatti eljárásban felperes beavatkozásával biztosított,5 5 továbbá, ha marasztalást a felperes a csődtörvényben szabályozottak szerint, hitelezői igényének bejelentésére kereshet. [Cstv. 28., 46. ; Pp ] (Fővárosi Ítélőtábla 12.Gf /2009/7.) ÍH 2009/2/87. Ha a felszámolási eljárás során az adós igazolja, hogy a felszámolási kérelem alapjául szolgáló tartozást teljesítette, a fizetésképtelenség megállapítására nem kerülhet sor. Az adós tartozása a hitelezővel szembeni követelés beszámításával is megszűnhet. Ha a bírósági eljárás során az adós beszámítási kifogást terjeszt elő, azt a bíróságnak el kell bírálnia. [Ptk. 296., Cstv. 27. (2) bek. a) pontja] (Fővárosi Ítélőtábla 11.Fpkf /2008/2.) ÍH 2009/3/130. I. A haszonélvezeti joggal terhelt üzletrész tulajdonjogának részjogosítványai közül a tulajdonost csak a rendelkezési jog illeti (jogosult tehát az üzletrész elidegenítésére), de a birtoklás, használat és a hasznok szedésének joga a haszonélvezőé, aki ily módon a likvidációs hányadhoz való jog kivételével a vagyoni jellegű és a szervezeti tagsági jogok gyakorlására is elsődlegesen jogosult. [Gt. 9. (1) bek.; Ptk (1) és (2) bek (1) bek.] II. Nincs akadálya annak, hogy az üzletrész állagörökösei az üzletrész haszonélvezeti jogát öröklő túlélő házastársat válasszák a közös tulajdonú üzletrész képviselőjének, aki mint a tagsági jogok gyakorlására elsődlegesen jogosult érdekelt nem tekinthető a közös tulajdonú üzletrész tekintetében kívülállónak [Gt (5) bek.; 122. (1) bek.] III. Ha egy változásbejegyzési eljárás során észleli a cégbíróság, hogy egy korábban jogerősen befejezett változásbejegyzési ügy eredményeképpen törvénysértő cégadat került a cégjegyzékbe, ennek rendezése nem végezhető az újabb változásbejegyzési eljárás keretében. A törvénysértő cégadat korrekciójához szükséges eljárási cselekmények kikényszerítése csak utóbb, a változásbejegyzési eljárás befejezését követően hivatalból indított törvényességi felügyeleti eljárásban lehetséges. [Ctv. 74. (1) bek. a) pontja; 76. (1) bek. a) pontja; 78. (1) bek.] IV. A határozat kijavításának a határozat érdemét, az abban foglalt jogi álláspontot nem érintő kisebb hibák, elírások esetén lehet helye. Nem helyettesíthető ily módon a bejegyzési (változásbejegyzési) eljárás alapvető szabályainak megszegésével kapcsolatban bekövetkezett fogyatékosság [Ctv. 32. (1) bek.; Pp (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2009/2.) ÍH 2009/3/132. A Ctv. normái között nincs olyan előírás, amelynek értelmében a jogalkotó az egyes akár adminisztratív hiba folytán tévesen jelölt eljárási rend rögzülését deklarálná. A bíróság az egyes eljárási cselekményekhez, a fél által tanúsított magatartásokhoz csak olyan jogkövetkezményeket fűzhet, melyek az anyagi és eljárási szabályokból következően előre láthatóak, és azok által determináltak.6 6 [Ctv. 32. (2) bek., 48. (1) bek., 50. (2) bek., Pp. 3. (3) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2009/3.) ÍH 2009/3/133. Más polgári peres és nemperes eljárásokhoz hasonlóan a cégeljárásban is elkülönül a bírói döntéshozatal, és a döntésnek, bírói utasításnak megfelelő határozat gépi megszerkesztése, azaz írásbafoglalása. Emiatt a cégeljárásban sem esik egybe törvényszerűen a bejegyző (változásbejegyző) végzés meghozatalának dátuma a határozat gépi szerkesztésének, cégjegyzékben, iratjegyzékben való rögzítésének az időpontjával. [Ctv. 32. (1) bek., 46. (7) bek., Pp (1) bek., 219. (1) bek. d) pontja és (2) bek., 220. (1) bek. e) pontja; 222. (1) bek., BÜSZ 54. (1) és (2) bek., 61/A. (1) bek., 61/C. (1) és (2) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2009/2.) ÍH 2009/3/134. I. Az átalakulással létrehozott társaság cégbejegyzése egyszerűsített eljárásban nem kezdeményezhető, s ebből következően nincs jogszabályi lehetőség szerződésminta alkalmazására utaló létesítő okirat elfogadására a jogutód társaság vonatkozásában. [2006. évi V. tv. (Ctv.) 48., 57. ] II. A hiánypótlási felhívásban maradéktalanul és egyértelműen meg kell jelölni a bejegyzési kérelem hiányosságait. Nincs akadálya a jogorvoslati eljárás során az olyan fogyatékosság megszüntetésének, amely az elsőfokú hiánypótlási felhívásban nem szerepelt. [Ctv. 46. (3) és (6) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgf /2009/2.) ÍH 2009/3/135. A korlátolt felelősségű társaság tagjainak személyében történt változás esetén a létesítő okirat módosítása nem szükséges, ezért a változásbejegyzési kérelemhez nem kell mellékelni a létesítő okirat változásokkal egybefoglalt hatályosított szövegét. [Gt (3) bek., Ctv. 32. (1) bek., 46. (1) bek., 50. (1) bek., 51. (2) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/3/136. I. A változásbejegyzési eljárásban hiánypótlást elrendelő végzés kiadására akkor is csak egyszer van jogszabályi lehetőség, ha a felhívás kézhezvételét követően a kérelmet a cég visszavonja, de az annak alapjául szolgáló okiratokat nem csatolja. [Ctv. 33. (3) bek. 46. (4) bek., 50. (1) bek.] II. A változásbejegyzési kérelmet elutasító végzés érdemi határozat, ezért meghozatalát követően az Itv. 58. (5) bekezdése alapján az illeték mérséklésének nincs helye. [Ctv. 32. (1) bek., évi XCIII. tv. (Itv.) 58. (1) és (5) bek., 80. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2009/2.)7 7 ÍH 2009/3/137. Ha a már folyamatban lévő végelszámolás kényszer-végelszámolásba fordul át, nincs jogszabályi akadálya annak, hogy a cégbíróság a kényszer-végelszámolásról rendelkező végzésben végelszámolóként az addig megfelelően eljáró korábbi végelszámolót jelölje ki, ez ugyanis a végelszámolónak a cég ügyében szerzett jártassága folytán elősegíti a kényszer-végelszámolás gyors és kevésbé költséges lefolytatását. [2006. évi V. törvény (Ctv.) 117. és 129. ] (Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgf /2008/2.) ÍH 2009/3/138. Kifejezett jogszabályi tilalom hiányában a törvényességi felügyeleti eljárásban is mód van az eljárási illeték mérséklésére, ha a kérelmezett a törvényességi felügyeleti eljárásra okot adó körülményt az első intézkedés bevárása nélkül, önként megszünteti. [Ctv. 72. (2) bek., 80. (3) bek., Pp. 77., évi XCIII. tv.(itv.) 58. (1) bek. c) pontja és (5) bek., 65. (1), (3) és (4) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgtf /2009/3.) ÍH 2009/3/139. Ha az Európai Unió tagállamában bejegyzett gazdálkodó szervezetnek magyarországi fióktelepe van, fizetésképtelenség esetén nem a fióktelep, hanem az anyacég ellen indított területi eljárásnak van helye, melyre a Fővárosi Bíróság rendelkezik kizárólagos illetékességgel. [Cstv. 2. (4) bek., 6. (2) bek., 1346/2000. EK Tanácsi rendelet 3. cikk (2), (4) bek. b) pontja] (Fővárosi ítélőtábla 15.Fpkf /2009/4.) ÍH 2009/3/140. Ha a felek megállapodása szerint a teljesítés a számla kézhezvételét követő 5. munkanapon esedékes, akkor a fizetésképtelenségi kérelem nem alapítható ezt megelőző vélelmezett kézbesítésre. [Cstv. 24. (1) bek., 27. (2) bek. a) pont, (3) és (6) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 15.Fpkf /2009/9.) ÍH 2009/3/141. A beszámítással a kötelezettségek megszűnnek, az a teljesítéssel azonos hatályú. Ezért a vitatásra nyitvaálló határidőn túl bejelentett beszámítás bár nem minősül joghatályos vitatásnak a fizetésképtelenség megállapítása szempontjából a követelés fennállására és mértékére nézve érdemi vizsgálatot igényel. [Ptk. 296., Cstv. 27. (2) bek. a) pontja és (3) bek ] (Fővárosi Ítélőtábla 11.Fpkf /2009/2.) ÍH 2009/3/142. Csak a végrehajtási záradékkal ellátott közjegyzői okirat minősül olyan végrehajtható okiratnak, amely alapján eredménytelenül lefolytatott végrehajtás fizetésképtelenség megállapítására ad okot. [Cstv. 27. (2) bek. c) pontja, évi LIII. tv. (Vht.) 10. b) pontja, 21. (1) bek.]8 8 (Fővárosi Ítélőtábla 11.Fpkf /2008/2.) ÍH 2009/3/143. A Nyugdíjfolyósítási Igazgatóság hitelezőnek a jogerős közigazgatási határozaton alapuló hitelezői igényét a felszámolás elrendelésének közzétételétől számított 40 napon belül akkor is be kell jelentenie, ha a közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt per indult. Ha ugyanis az adott követelésre a kérdéses időpontban irányadó szabályozás szerint halasztó hatályú perindításra van lehetőség, ez a halasztó hatály a határozat végrehajtására vonatkozik, és nem érinti annak jogerejét és az esedékességet. [Cstv. 28. (2) bek. f) pontja, évi LXXXIII. tv. (Ebtv.) 70., 76. ; évi XCI. tv. (régi Art.) 27. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 15.Fpkf /2007/5.) ÍH 2009/3/144. Ha a fél a felszámolás alatt álló adós ellen irányuló követelését annak megállapítása mellett kéri, hogy az általa megkötött szerződés érvénytelen és kérelme egyedül az adós ellen irányul, követelését a Cstv. 38. (3) bekezdésében foglaltak alkalmazásával a felszámoló előtt kell érvényesítenie. Ha a felszámoló azt nem fogadja el, követelése vitatott hitelezői igénynek minősül, melynek elbírálása a felszámolást elrendelő bíróság hatáskörébe tartozik. [Cstv. 38. (3) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 11.Gf /2008/2.) ÍH 2009/3/145. A felszámolási eljárásban kötött egyezség perújítással nem támadható. [Cstv. 6. (3) bek., Pp ] (Fővárosi Ítélőtábla 12.Fpkf /2009/2.) ÍH 2009/4/175. I. Az üzletrész átruházási szerződés megkötésére előírt kötelező írásbeliségnek megfelel, ha azt a társaság tőkeemeléséhez kapcsolódó volta miatt az erről döntő taggyűlési határozat részeként a taggyűlési jegyzőkönyvbe foglalják. II. A tőkeemeléssel szorosan összefüggő üzletrész átruházás érvényessége, hatályossága illetve létrejövetele a tőkeemelés komplex folyamatának részeként, abból kiragadva, önállóan nem vizsgálható, az csak a tőkeemelésre vonatkozó taggyűlési határozat illetve társasági szerződés módosítással együtt támadható. [1997. évi CXLIV. tv. 7. (137. ; évi IV. tv ] (Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2009/2.) ÍH 2009/4/176. I. Üzletrészt terhelő zálogjog bejegyzése iránti kérelmet a kft. törvényes képviselője nem nyújthat be, arra csak a zálogjogosult vagy a zálogkötelezett tag jogosult. II. Ilyen kérelem egyszerűsített eljárásban nem vizsgálható, azt az általános eljárás rendje szerint kell előterjeszteni. [Ctv. 61/A. (1) bek., 2. számú melléklet II.1. pont e) alpont] (Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2009/2)9 9 ÍH 2009/4/177. I. A bejegyző végzés hatályon kívül helyezése [Ctv. 65. (1) bek.] és a létesítő okirat módosítása érvénytelenségének megállapítása iránti pert [Ctv. 70. (1) bek.] nem lehet egymást helyettesítő, illetve egymást kizáró pereknek tekinteni; a társasági határozat felülvizsgálata iránti pert [Gt. 45. ] pedig nem helyettesíthetik az előbbi pertípusok. A társasági határozat felülvizsgálata iránt indult per önmagában nem zárja ki a bejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránt, illetve a Ctv. 70. (1) bek. alapján történő perindítás lehetőségét, bár ezek tárgya azonos is lehet. Megkülönbözteti azonban egymástól a fenti pereket, hogy esetükben eltérést mutat a perindításra jogosult személyi kör, eltérőek a keresetindításra megállapított határidők, a kereseti kérelemben megjelölhető jogszabálysértések, a perben eljáró bíróság vizsgálati jogköre és a perben hozható bírósági határozatok is. II. Nem zárja ki a Ctv. 70. (1) bekezdése szerinti perindítás lehetőségét az a körülmény, hogy a fél a társasági határozat felülvizsgálata iránti perindítási jogával nem élt. III. A cégjegyzéki adattal össze nem függő létesítő okirat módosítás érvénytelenségének megállapítása iránti perindítási jogot nem befolyásolja, hogy a létesítő okirat módosításának egy része cégjegyzéki adatot érintett, és azok tárgyában a cégbíróság már bejegyzést elrendelő határozatot hozott. A Ctv. 70. (1) bekezdése alapján indult per tárgya ugyanis a társasági szerződés módosításának az a rendelkezése, amely cégjegyzéki adattal nem függ össze, de annak érvénytelenségére hivatkozik a felperes. A határidőben előterjesztett ilyen kereseti kérelmet érdemben kell elbírálni [2006. évi IV. tv. (Gt.) 45. ; évi V. tv. (Ctv.) 65. (1) bek; , 69. (1) bek., 70. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2009/3.) ÍH 2009/4/178. A társasági határozat felülvizsgálatára előterjesztett kereset alapján a keresetlevél áttételének a munkaügyi bíróságra akkor sincs helye, ha a támadott taggyűlési határozat a társasággal munkaviszonyban álló ügyvezető jutalmazásával kapcsolatos. [Pp. 22., 23. (1) bek. ec) pontja, régi Gt. (1997. évi CXLIV. tv.) 47. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Gpkf /2008/4.) ÍH 2009/4/180. A cég kérelmére indult egypólusú változásbejegyzési eljárás költségeit amely a kérelmező cég részéről előterjesztett fellebbezés esetén a fellebbezési illetéket is magában foglalja a cégeljárás alanya, a kérelmező cég viseli, a fellebbezési illeték visszatérítésének nincs helye. [Ctv. 32. (1) bek., 64. (1) bek., Itv. 47. (3) bek., , 61. (4) bek.,74. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/4.)10 10 ÍH 2009/4/181. I. Ha a cégbíróság a cég törvénysértő működésének megszüntetése céljából a legfőbb szerv összehívását látja indokoltnak, mérlegelési jogkörébe tartozik annak megítélése, hogy a legfőbb szerv összehívásáról miként rendelkezik: azt maga hívja össze, vagy arra mást rendel ki. II. Ha a cégbíróság a legfelsőbb szerv összehívása intézkedést alkalmazza, az arra kirendelt (feljogosított személy a legfőbb szervet a létesítő okiratba foglalt szabályok szerint hívhatja csak össze. Ha a szövetkezetnél részközgyűlések működnek, a legfőbb szerv ülése közgyűlési vagy akár az azzal azonos szintű, hatáskörű részközgyűlések formájában is megtartható. III. A legfőbb szerv összehívásának kezdeményezése írásbeliséghez kötött, ezen túlmenően azonban további alakszerűségi előírás nincs. Nem kifogásolható ezért, ha a kezdeményező írásbeli kézjegye illetve lakcíme alapján azonosítható [2006. évi X. tv. (Szvt.) 17., 20., 27. ; évi V. tv. (Ctv.) 72., 81. ] (Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgtf /2009/2.) ÍH 2009/4/182. A teljesítési határidőre vonatkozó külön megállapodás hiányában a hitelező a követelését a fizetési felszólítással teheti esedékessé, majd az ettől számított 15 nap eltelte után újabb fizetési felszólítást kell küldenie. A fizetési felszólítás kézhezvételét követően a hitelező ellen a követeléssel kapcsolatban indított pernek nincs hatása az adós fizetésképtelenségének a megállapítására, az ilyen perre tekintettel a felszámolási eljárás felfüggesztése nem lehetséges. [Cstv. 24., 27. ] (Fővárosi Ítélőtábla 12.Fpkf /2009/2.) ÍH 2009/4/183. A fizetésképtelenség megállapítását megalapozó írásbeli fizetési felszólítás visszaigazolt fax útján is végbemehet. [Cstv. 27. (2) bek. a) pontja] (Fővárosi Ítélőtábla 11.Fpkf /2008/2.) ÍH 2009/4/184. A csődtörvény az óvadék jogosultja számára az óvadék erejéig külön kielégítési jogot teremt. Ha e jogával a jogosult a felszámolás elrendelésének közzétételétől számított 3 hónap elteltéig nem él, akkor e követelésének a kielégítésére a zálogjogosulttal egy sorban tarthat igényt. [Cstv. 38., 57. ] (Fővárosi Ítélőtábla 12.Fpkf /2008/4.) ÍH 2009/4/185. Az adós kft. ügyvezetője a tevékenységzáró mérlegben feltüntetett pénzeszközöket köteles a felszámolónak átadni. E kötelezettségének vétkes elmulasztása megalapozza az ügyvezető kártérítési felelősségét. A kimentés körében a saját számviteli, adózási szabályokat megsértő eljárására sikeresen nem hivatkozhat a vezető tisztségviselő. [Ptk (1) bek., Cstv. 48. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 15.Gf /2008/5.)11 11 POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág A Bírósági Döntések Tára című folyóiratban évben megjelent határozatok BDT 2009/1/15. A cégbíróság az egyszerűsített cégeljárásban előterjesztett kérelmet noha hiánypótlási felhívás kiadásának nincs helye érdemi vizsgálattal bírálja el, így a kérelem elutasítása esetén az eljárási illeték visszaigénylésére nincs lehetőség. [Ctv. 32. (1) bek., 48. (2) és (6) bek.; Itv. 57. (1) bek. a) pont] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2. BDT 2009/1/16. A (változás)bejegyzési eljárásban a bejelentési határidő elmulasztása miatt kiszabott pénzbírság nem minősül törvényességi felügyeleti intézkedésnek, így a pénzbírság alkalmazásánál a törvényességi felügyeleti eljárás megindítására megállapított határidők sem irányadóak. [Ctv. 34., 50. (1) bek., 78. (1) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2. BDT 2009/2/27. A bejegyző (változásbejegyző) végzés hatályon kívül helyezése iránti perben sikeresen csak olyan jogszabálysértésre lehet hivatkozni, amelyet eljárása során a cégbíróságnak is észlelnie kellett volna. A cégbíróságnak a bejegyzési eljárásban nem kell vizsgálnia az üzletrészt megszerző társaság nyilvántartásba vételének megtörténtét, így ennek hiányára változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti kereset sem alapítható. [Gt. 16. (1) bek. f) pont; Ctv. 46. (1) bek., 50. (1) bek., 65. (1) és (3) bek., 2. sz. melléklet II.1.a) pont] Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2008/6. BDT 2009/2/28. Nincs jogszabályi akadálya annak, hogy az egyszemélyes kft. egyedüli tagjának üzletrésze az egyedüli tag kiválással történő átalakulása esetén a vagyonmegosztás keretében felosztásra kerüljön, s a kialakított új üzletrész tulajdonjogát a kiválással létrejövő speciális jogutód gazdasági társaság szerezze meg. [Gt. 67., ] Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgf /2008/2. BDT 2009/3/48. I. Kisebbségi jogukkal élők által rendkívüli közgyűlés összehívása iránt előterjesztett kérelemre indult törvényességi felügyeleti eljárásban a cégbíróság vagy maga összehívja a közgyűlést, vagy a közgyűlés összehívására feljogosítja a12 12 kérelmezőket, de nem kötelezheti a kérelmezett cég ügyvezetését a rendkívüli közgyűlés összehívására. II. Lényeges eljárási szabályt sért a cégbíróság, ha a törvényességi felügyeleti ügyet a változásbejegyzési eljárás keretében intézi, és nincs figyelemmel az eljárás kontradiktórius jellegére. [Gt. 49. (1)-(2) bek.; Ctv. 72. (2) bek., 80. (1) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2. BDT 2009/3/50. A végelszámolási eljárás megindulásának bejegyzése iránti változásbejegyzési eljárásban is érvényesülő alapelv szerint a kérelmet úgy kell összeállítani, hogy ahhoz nem valamennyi, az adott tárgykörhöz a Ctv számú mellékletében nevesített okiratot kell mellékelni, csupán az adott változásbejegyzési kérelem tárgya szerint szükségeseket. [Ctv. 46. (1) bek., 1-2. sz. melléklet)] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2. BDT 2009/4/72. A cég alapításának bejegyzését a bíróság kizárólag kérelemre rendelheti el. Ha a bírósághoz olyan beadvány érkezik, amely cégbejegyzés iránti határozott kérelmet nem tartalmaz, a bíróság azt bejegyzési kérelemként jogszerűen akkor sem iktathatja, ha a beadvány tartalmából valószínűsíthető, hogy az cégbejegyzési kérelem része lehet. [Pp. 3. (1)-(2) bek.; Ctv. 32. (1) bek., 33. (1) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2008/2. BDT 2009/4/73. I. A Csődtv. 27. (2) bekezdés a) pontja szerinti fizetésképtelenségi feltétel megvalósulásához a hitelezőnek szerződésen alapuló, az adós által a fizetési felszólítás kézhezvételéig nem vitatott igénnyel kell rendelkeznie. II. Szerződésen alapul a hitelezői igény is, amelyet a hitelező a szerződés megszűnését követően, hibás teljesítésére alapítottan támaszt az adóssal szemben. [Csődtv. 24., 27. ] Fővárosi Ítélőtábla 12.Fpkf /2008/2. BDT 2009/5/88. Üzletszerű közös gazdasági tevékenység folytatása csak a gazdasági társaságokról szóló törvényben szabályozott formában lehetséges. Jogszabályba ütközik, ezért semmis az a megállapodás, mely tagsági viszony létesítése nélkül csendestársként befektetést nyújt a cég gazdasági tevékenysége folytatásához a nyereségből való részesedés érdekében. [Gt. (régi) 2. (1) bek., 101. (1) bek.; Ptk (2) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2006/6. BDT 2009/5/91. Ha a bejegyzési kérelemben tévesen feltüntetett egyszerűsített cégeljárási rend szabályai szerint a kérelmet elutasítják, nincs akadálya annak, hogy az ismételt bejegyzési kérelemben a jelzést helyesbítve a fél az általános eljárás lefolytatását kérje. Ilyenkor az újabb beadvány tartalmát tekintve nem minősül az egyszerűsített cégeljárásra vonatkozó ismételt kérelemnek, hanem azt olyannak kell tekinteni, amely13 13 beadvány alapján a cégbíróságnak el kell rendelnie az áttérést az általános szabályok szerint lefolytatandó cégeljárásra. [Ctv. 32. (1) bek., 45., 48. (1) bek. és (7) bek., 50. (1) bek.; Pp. 3. (2) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/2. BDT 2009/5/93. A felszámolási eljárásban az adós tagja által ebben a minőségben benyújtott kifogást alanyi jogosultság hiányában el kell utasítani. Ez esetben a kifogásban előadottakat érdemben szükségtelen vizsgálni. [Csődtv. 6. (2) és (4) bek., 51. (1) bek., 61. (1) bek.; Pp (1) bek. g) pont] Fővárosi Ítélőtábla 12.Fpkf /2008/2. BDT 2009/6/108. A törzstőke leszállításának cégjegyzékbe történő bejegyzése két lépcsőben történik. Először az ügyvezető a taggyűlési határozatról szóló közleményt küldi meg a cégbíróságnak, és egyidejűleg intézkedik a Cégközlönyben történő közzétételről. A második közzétételt követően, a hitelezők számára a biztosíték igénylésére rendelkezésre álló 30 napos jogvesztő határidő lejárta után kerülhet sor a második lépcsőben a szükséges ügyvezetői nyilatkozat és a közzétételi lappéldányok csatolására. [Gt (1) bek., ; Ctv. 46., 64. (1) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2009/2. BDT 2009/6/109. Egy adott változásbejegyzési eljárásban a cégbíróság csak a megváltozott adatok alapjául szolgáló okiratok jogszerűségét vizsgálhatja. Így az eljárás nem terjedhet ki az egységes szerkezetű (hatályosított) létesítő okirat adott változással nem érintett (korábbi bejegyzéssel már elfogadott) rendelkezései tartalmának vizsgálatára sem, és a kérelem teljesítése sem tehető függővé az ilyen rendelkezések esetleges jogsértő voltának kiküszöbölésétől. [Ctv. 46., 50., 51., 74. ] Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgf /2008/2. BDT 2009/7-8/133. A taggyűlés tervezett napirendi pontjait a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a tagok a tárgyalni kívánt témakörökre felkészülhessenek, álláspontjukat kialakíthassák. A meghívóban nem szereplő kérdés nem tárgyalható, ha a taggyűlésen nincs jelen valamennyi tag. [Gt. (régi) 153. (2)-(4) bek. 1 ] Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf /2008/9. BDT 2009/7-8/134. Minősített befolyásszerzés csak két- vagy többtagú társaságnál valósulhat meg, egyszemélyes társaságnál fogalmilag kizárt. Emiatt a kft. (rt.) egyszemélyessé válásával összefüggő változásbejegyzési kérelem illetéke Ft. [Gt. 52. ; Ctv. 27. (3) bek. a) pont és (4) bek. b), c) pont; Itv. 45. (3)-(4) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2008/2. 1 Megjegyzés: a döntés érvelése a Gt. (új) 20. (4) bek. és 144. (2)-(3) bek. szerinti, jelenleg hatályos rendelkezéseknek is megfelel.14 14 BDT 2009/7-8/135. Az egyszemélyes közhasznú társaságnál a taggyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben az egyedüli tag dönt. Amennyiben az egyedüli tag egy települési önkormányzat, a Gt. alapján felülvizsgálható társasági határozatot az alapító képviselőjeként a polgármester hozza meg a képviselő-testület felhatalmazása alapján. [Gt. 19. (1) bek., 45. (1)-(2) bek., 167. (1) bek., 168. (1) bek.; Ptk. 57. (2) bek.; Ötv. 9. (1) bek., 80. (1) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2008/7. BDT 2009/7-8/137. Ha az ügyviteli szempontból befejezett, de cégjogilag még le nem zárult törvényességi felügyeleti eljárás tartama alatt székhelyáthelyezés folytán a cégiratok áttételére kerül sor, az illetékesség változása a véglegesen, cégjogi szempontból még be nem fejezett törvényességi felügyeleti ügyre is kihat. Ilyenkor a törvényességi felügyeleti ügy újraindítása mellett annak áttételéről kell rendelkezni. [Ctv. 23. (2) bek., 54., 72. (2) bek., 79. (3) bek.; BÜSZ pont, 39. (1) bek., 58. ] Fővárosi Ítélőtábla 16.Cgtf /2008/2. BDT 2009/7-8/141. A szakszervezetnek az a joga, hogy a munkaügyi kapcsolatokat és a munkaviszonyt érintő körben tagjait a munkáltatóval szemben, illetőleg állami szervek előtt képviselje, nem terjed ki olyan per megindítására, amely más felek között létrejött üzletrész-adásvételi szerződés semmisségének megállapítására irányul. Közvetlen jogi érdekeltség és törvényi felhatalmazás hiányában ilyen pert a szakszervezet nem indíthat, mivel a dolgozói érdekvédelem, mint közvetett érdek a perindítási lehetőséget nem alapozza meg. [Pp. 3. (1) bek.; Mt. 19. (2)-(3) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2007/9. BDT 2009/9/158. I. Nem felel meg a cégkizárólagosság követelményének az olyan cégnév, amelynek más cég nevétől való megkülönböztetéséhez speciális nyelvi, vagy egyéb ismeretek szükségesek. II. Egyszerűsített eljárásban hozott elutasító végzés esetén nem kizárt az igazolási kérelem előterjesztése, mivel kifejezett jogszabályi tiltás csak az ismételt kérelem elkésettségének igazolására vonatkozik. Az eljárás gyorsított rendjével azonban nem egyeztethető össze az olyan igazolási kérelem, amely az egyszerűsített cégeljárásban kizárt hiánypótlás jogintézményének burkolt visszaállítását célozza. [Ctv. 3. (4) bek., 32. (1) bek., 48. (6) és (9) bek.; Pp ] Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2009/2. BDT 2009/9/159. A víziközmű-társulat a közcélú vízgazdálkodási feladatok ellátására létrejött sajátos gazdálkodó szervezet, amelyben a tagsági jogviszony szorosan összefügg az alapszabályban meghatározott feladattal. Ezért a víziközmű-társulat az alapszabályban foglalt közfeladatát érintő, azt az alapszabályból törlő társulati határozat olyan tagsági jogviszonnyal kapcsolatban hozott határozatnak minősül, amellyel szemben15 15 felülvizsgálat iránti per indításának van helye. [1995. évi LVII. tv. 35., 36., 43. ; 160/1995. (XII. 26.) Korm. r. 12., 17. ] Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf /2008/17. BDT 2009/10/178. A végelszámolás megindításával kapcsolatos változásbejegyzési kérelem csak az általános változásbejegyzési eljárás rendje szerint terjeszthető elő, tekintve, hogy a szerződésminta törvényes szövegén változtatni nem lehet. [Gt. 11. (4) bek.; Ctv. 48., 50. ] Fővárosi Ítélőtábla 10.Cgf /2009/2. BDT 2009/10/179. I. A cégeljárásban a Pp. szabályainak megfelelő alkalmazására csak szuszidiárius jelleggel, eltérő Ctv.-norma hiányában kerülhet sor. A Pp.-szabályok cégeljárásban történő megfelelő alkalmazása azt jelenti, hogy azok nem változatlanul, minden tekintetben, hanem csak a cégeljárás sajátosságaihoz igazítva nyernek értelmezést. II. A közhasznú társaság nonprofit kft.-vé alakítására vonatkozó változásbejegyzési kérelmet június 30-án éjfélig lehetett joghatályosan benyújtani a cégbíróságon. [Gt (3) bek.; Ctv. 32. (1) bek., 37. (3) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2009/2. BDT 2009/11/193. A harmadik személy által indított, mások között létrejött szerződés semmisségének megállapítása iránti perben elsődlegesen azt kell vizsgálni, hogy a felperes rendelkezik-e a keresetindításhoz fűződő jogi érdekeltséggel. Jogi érdeke annak a személynek áll fenn, aki a sikeres perlés eredményeként jogot szerez, kötelezettségtől szabadul vagy ezek közvetlen lehetősége megnyílik számára. Amennyiben a keresetnek helyt adó ítélet a harmadik személy jogviszonyaira nem hat ki, a kereshetőségi joga sem állapítható meg. [Pp. 123., 234. (1) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf /2009/8. BDT 2009/11/200. A közhasznú társaság továbbműködését célzó átalakulásra vagy társasági szerződésmódosításra és ennek cégbírósági bejelentésére június 30-ig biztosított határidő nem követelés vagy más alanyi jogi jogosultság (igény) érvényesítésére szolgáló határidőnek minősül, hanem törvényi kötelezettség teljesítésére meghatározott határidő. E határidő elmulasztását igazolással vagy más módon kimenteni nem lehet. [Gt (3) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2009/2. BDT 2009/11/201. I. Nem felel meg a cégtáblával megjelölt székhely jogszabályi követelményének, ha a székhelyet sérülékeny és bárki által könnyen eltávolítható, a természeti erőbehatásoktól gyorsan károsodó, kerítésre feltűzött papírlappal jelzik.16 16 II. A céggel szemben alkalmazandó felügyeleti illeték kiszabásánál nem játszhat szerepet a cég tagjának anyagi helyzete. [Ctv. 7. (1) bek., 74. (1) bek.; Itv. 65. (1) és (3) bek.] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgtf /2009/2. BDT 2009/12/219. Nem állnak fenn az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésének az EK Szerződés 234. cikkében megfogalmazott feltételei, ha az Európai Bíróság más ügyben hozott ítélete megfelelő eligazítást nyújt a közösségi jogszabály értelmezéséhez. [Pp. 155/A. ; Ctv. 54. ; Római Szerződés 234. cikke] Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgf /2009/6. BDT 2009/12/220. I. A cégbejegyzési eljárásban illetékként és közzétételi költségtérítésként fizetett díjak nem minősülnek a tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló 69/335/EGK Irányelv által tiltott fizetési kötelezettségnek. II. Annak megállapítása szükséges, hogy a cégeljárási illeték és közzétételi költségtérítés az Irányelv 12. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint kivethető díjak és hasonlók útján fizetendő illetékek körébe esik-e, illetve az esetleges visszatérítés kérdése meghaladja a cégeljárás során lefolytatható okirati bizonyítás kereteit és peres eljárás alá tartozik. [69/335/EGK Irányelv, Itv. 39. (1) bek., 45. (1) bek. b) pontja; 22/2006. (V. 18.) IM r. 3. b) pontja] Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf /2008/9. Több megjelenítése
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Cégbejegyzési kérelem
3170 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2014. évi 31. szám 4. melléklet a 12/2014. (II. 28.) KIM rendelethez 4. melléklet a.. /2014. (.) KIM rendelethez 1. A Cvhr. 1. számú mellékletének Cégbejegyzési kérelem elzésű Részletesebben Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2008. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2008. évben megjelent határozatok ÍH 2008/1/33. I. A szerződésminta alkalmazására történő áttérés során elkészített egységes Részletesebben A jog értünk van. Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény)
A jog értünk van Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény) Dr. Győri Enikő címzetes vezető tanácsos 2006. 05. 30. 2006. július 1-jétől - új társasági jogi törvény, cégeljárási Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben POLGÁRI KOLLÉGIUM. Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok ÍH 2012/1/39. A vezető tisztségviselői megbízatás automatikusan nem hosszabbodik meg, ahhoz Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok. jogalkalmazási problémái
A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok jogalkalmazási problémái Szerző: dr. Bori Beáta Pécs 2014. május I. Bevezetés A magyar fizetésképtelenségi és jogutód nélküli megszűnéssel Részletesebben A hiteles cégaláírási nyilatkozat vagy az ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta benyújtásra került.
Szekszárdi Törvényszék Cégbírósága Cg.17-09-010232/6 V É G Z É S A Szekszárdi Törvényszék Cégbírósága a(z) Ezüsthársfa Zártkörűen Működő Részvénytársaság cég(ek)ből átalakulással létrehozott Remedia Patika Részletesebben Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2010. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2010. évben megjelent határozatok ÍH 2010/1/39. A kft. a Gt. 51. (1) bekezdésében meghatározott súlyos vagyonvesztése esetén Részletesebben Cégbíróság feladatai CÉGNÉV CÉGNÉVBEN CÉGELJÁRÁS 2015.11.25. CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási feltételek
A Gyor-Moson-Sopron Megyei Bíróság mint Cégbíróság. Cg.OS-09-01956S/4 szám VÉGZÉS A Gyor-Moson-Sopron Megyei Bíróság mint Cégbíróság a(z) Magyar Szárnyak Pilóta Iskola Szolgáltató Korlátolt Felelosségu Részletesebben 7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben A gazdasági társaságok
MSC szak A számviteli törvényben: Kettős előírás: a beszámoló - letétbe helyezése - közzététele (nyilvánosságra hozatala) 1992-től kezdődően jelent meg eleinte sok félreértelmezés Minden kettős könyvvitelt Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben A tervezet előterjesztője
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben ELNÖKE. A törvényszék, mint cégbíróság iratkezelése
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal Elnökének 9/2014. (VII. 4.) OBH utasítása Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit. IZSÁK-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató Nonprofit. Korlátolt Felelősségű Társaság. Cll.
,.. OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Az okirat sorszáma: A-..~2j../2014. Ügyiratszám: 1713-... 6.../2014. HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI MINŐsíTŐ KÖZSZOLGÁLTATÁS Részletesebben A végelszámolási eljárás
A végelszámolási eljárás A pénztár - a felszámolás esetét kivéve - csak végelszámolást követően szűnhet meg (Öpt. 45. (1) bekezdés). A pénztár végelszámolási eljárására az e törvényben meghatározott eltérésekkel Részletesebben A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság. Médiatanácsának. 1451/2012. (VII. 25.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: PJ/26126-18/2011. Tárgy: a Debrecen 92,3 MHz helyi rádiós médiaszolgáltatási lehetőség hasznosítására irányuló pályázati eljárás eredménye A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben POLGÁRI KOLLÉGIUM. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2005. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2005. évben megjelent határozatok 1. ÍH 2005/1/38. A cég- és változásbejegyzési eljárásban a jogi képviselet kötelező, emiatt Részletesebben ~ m. számú előterjesztés
~ m. számú előterjesztés Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármcstere Előterjesztés a Képviselő-testület részére a Kőbányai Média és Kulturális Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Részletesebben Társasági szerződés és társasági szerződésmódosítás érvénytelenségére hivatkozás perekben
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA Társasági szerződés és társasági szerződésmódosítás érvénytelenségére hivatkozás perekben A gazdasági társaság alapításához társasági szerződés megkötése, egyszemélyes Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban
Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban Szerző: Dr. Bori Beáta 2013. december I. Bevezetés Gazdasági életünk jogi szabályozásának fejlődésében jelentős mérföldkőnek számított Részletesebben A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók
A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók A cégbíróság kényszertörlési eljárás megindítását rendeli el, ha törvényességi felügyeleti hatáskörében eljárva a céget megszűntnek nyilvánítja, ha a Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENN NEM ÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS
P3 ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENN NEM ÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 26. (2) BEK. C) PONT) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben T/6768/18. szám. Az Országgyűlés. Alkotmányügyi, igazságügy i és ügyrendi bizottságána k. ajánlás a
T/6768/18. szám ORSZÁCG Y 1J lyé 7 _ 1 Tr l. Érkezett: 2008 DEC 1 5. Az Országgyűlés Alkotmányügyi, igazságügy i és ügyrendi bizottságána k ajánlás a a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben 12/2014. (II. 28.) KIM rendelet
összefüggő módosításáról és egyéb igazságügyi tárgyú rendeletek módosításáról A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény Részletesebben Jegyzőkönyvi kivonat. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Kommunikációs Központ Kft. létrehozásáról
Jegyzőkönyvi kivonat Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 2015. július 9-ei I. rendkívüli közgyűlésének nyilvános üléséről készült jegyzőkönyvéből. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Részletesebben ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI
F3 ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI FOGYASZTÓI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 25. (2) BEK. C) PONT) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen X-el jelölni, Részletesebben Polgári Kollégium. Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2007. évben megjelent határozatok
Polgári Kollégium Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2007. évben megjelent határozatok ÍH 2007/1/32. I. A perköltség viseléséről és ezen belül az ügyvédi munkadíj összegének Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben A f ize tési i m egh g a h gy g ásos o e lj l á j rás
A fizetési meghagyásos eljárás Polgári eljárásjog elıadás Fogalma A közjegyzı hatáskörébe tartozó nemperes eljárás; amely során a jogosult által elıterjesztett kérelemre a közjegyzı feltételesen marasztalja Részletesebben MISKOLCI EGYETEM Gazdaságtudományi Kar Üzleti Információgazdálkodási és Módszertani Intézet Számvitel Intézeti Tanszék. Várkonyiné Dr.
MISKOLCI EGYETEM Gazdaságtudományi Kar Üzleti Információgazdálkodási és Módszertani Intézet Számvitel Intézeti Tanszék Várkonyiné Dr. Juhász Mária A csődeljárásról, és a felszámolási eljárásról szóló 1991. Részletesebben Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete
Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átadásáról és átvételéről Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testülete Részletesebben ELSZÁMOLÁS HELYESSÉGÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI
P1 ELSZÁMOLÁS HELYESSÉGÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 26. (2) BEK. A) PONT) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen X-el jelölni, ha jelen Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben A közigazgatási határozatok végrehajtása
A közigazgatási határozatok végrehajtása fogalma: a határozatban előírt pénzfizetési vagy egyéb magatartási kötelezettség teljesítésének kikényszerítése állami kényszer alkalmazásával, amennyiben a kötelezett Részletesebben Benyújtandó 1 példányban a Pénzügyi Békéltető Testülethez, -egy elszámolásról szóló tájékoztatóhoz kapcsolódóan egy kérelem nyújtható be
ÜGYSZÁM: Érkeztetés helye 151. KÉRELEM HELYES ELSZÁMOLÁS MEGÁLLAPÍTÁSA TÁRGYÁBAN (A Kérelmező szerint az elszámolás helytelen adatot, számítási hibát tartalmaz, és/vagy vitatja a forintban kifejezett követelésre Részletesebben POLGÁRI KOLLÉGIUM GAZDASÁGI SZAKÁG
POLGÁRI KOLLÉGIUM GAZDASÁGI SZAKÁG Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2013. évben megjelent határozatok ÍH 2013/1/28. A társasági határozatot hatályon kívül helyező bírósági ítélet a jövőre nézve Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ VÁLLAKOZÁSOK JOGI ISMERETE. tanulmányokhoz
III. évfolyam GM szak BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ VÁLLAKOZÁSOK JOGI ISMERETE tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2014/2015) I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Vállalkozások jogi ismerete Tanszék: Közgazdasági Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta alkalmazásával Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG
A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény I-XVIII. fejezetei, a 2005.évi Részletesebben Ki kezdeményezhet felszámolási eljárást?
http://gyorugyved.hu FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS A Cstv. 1. (3) bekezdése alapján a felszámolási eljárás olyan eljárás, amelynek célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezők Részletesebben Egyesületi alapszabály
EASZ-01 - Egyesület adatai 1. Kötelező rendelkezések az általános rendelkezések körében 1.1. az egyesület neve Nemzeti Ifjúsági Tanács Egyesület 1.2. az egyesület székhelye Irányítószám Község, város Közterület Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben II. FOKÚ ADÓIGAZGATÁSI ELJÁRÁS
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő-Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben HÍRLEVÉL 2009. III. NEGYEDÉV
III. évfolyam GM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jog ismeretek 2014/2015. I. félév 1 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák Részletesebben d) szabályzata jóváhagyására irányuló eljárásban szabályzatonként 200 000 forint, az igazgatási szolgáltatási díj.
A Magyar Nemzeti Bank elnökének 14./2015. (V. 13.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank által a pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete keretében, valamint a bizalmi vagyonkezelő vállalkozások tekintetében Részletesebben A végrehajtás felfüggesztéséről
A végrehajtás felfüggesztéséről Szerző: dr. Bodnár Éva Budapest, 2013. július 19. A végrehajtási eljárás megindulását követően bekövetkezhetnek olyan események, körülmények, amely alapján helye lehet a Részletesebben TULAJDONOSI BIZOTTSÁGÁNAK
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM A NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM TULAJDONOSI BIZOTTSÁGÁNAK ÜGYRENDJE (( SOPRON 2013 A Nyugat-magyarországi Egyetem (a továbbiakban: egyetem) Tulajdonosi Bizottsága a nemzeti Részletesebben 2007. évi XCIX. törvény. az európai területi együttműködési csoportosulásról
2007. évi XCIX. törvény az európai területi együttműködési csoportosulásról Az Országgyűlés a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése érdekében, és a határokon átnyúló, transznacionális, illetve régiók Részletesebben A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése
A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése Szerző: Dr. Bori Beáta Pécs, 2013. október 5. I. Hitelezővédelem A jelenleg hatályos 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
Zsámbék Város Képviselő-testületének 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E a telekadóról A Helyi adókról szóló (továbbiakban: Htv.) többször módosított 1990. évi C. törvény 1.. (1) bekezdése, Részletesebben Gazdasági társaságok működéséhez kapcsolódó szerződések elkészítése
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben 54 344 02 0000 00 00 Mérlegképes könyvelő Mérlegképes könyvelő
z Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Kezdő vállalkozói aktivitás ösztönzése Vállalkozási jog. Dr. Szalay András munkajogász
Kezdő vállalkozói aktivitás ösztönzése Vállalkozási jog Dr. Szalay András munkajogász A jog: tenger. Nem kimerni kell, hanem hajózni rajta. I. Gazdasági társaságok Gazdasági társaságok közös jellemzői Részletesebben HÍRLEVÉL. 2012 / 4 Gazdasági társaságokkal kapcsolatos törvények változásai
HÍRLEVÉL 2012 / 4 Gazdasági társaságokkal kapcsolatos törvények változásai 2012 folyamán a gazdasági társaságok működését jelentős mértékben érintő jogszabályi változások lépnek hatályba. Az alábbiakban Részletesebben 4. sz. melléklet. Cégjog. I. A Ptké.-hez kapcsolódó javaslatok és észrevételek
1 4. sz. melléklet Cégjog I. A Ptké.-hez kapcsolódó javaslatok és észrevételek A törvénytervezetek cégjogi rendelkezései kapcsán mindenekelőtt hangsúlyozni kívánom, hogy az átmenetileg nagy számban érkező Részletesebben BBelváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzat PPolgármesteri Hivatal Pénzügyi Osztály Adócsoport. Budapest, V., Erzsébet tér 4.
BBelváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzat PPolgármesteri Hivatal Pénzügyi Osztály Adócsoport Budapest, V., Erzsébet tér 4. ADATLAP gazdasági társaságok, a Ptk., vagy egyéb jogszabály Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben FIZETÉSI MEGHAGYÁS. A fizetési meghagyás kibocsátásának esetei
FIZETÉSI MEGHAGYÁS A fizetési meghagyás szabályozása 2010. július 1.-től jelentősen átalakult. A legalapvetőbb változás az, hogy bizonyos kivételekkel a bíróság helyett közjegyző előtt érvényesíthető a Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben /2006/.IM rendelet. a Céginformációs és az Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat működéséről, valamint a céginformáció költségtérítéséről
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben VIS MAIOR - SZABÁLYZAT
VIS MAIOR - SZABÁLYZAT 1.) Hatáskör 1.1. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) hagyományosan látja el a vis maior hivatkozások érvényesítésének igazolására irányuló tevékenységét. A vis maior igazolások Részletesebben JOGSZABÁLYSÉRTÉS MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI FOGYASZTÓI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA
F1 JOGSZABÁLYSÉRTÉS MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI FOGYASZTÓI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 25. (2) BEK. A) PONT, 2014. ÉVI LXXVII. TÖRVÉNY 16. ) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen X-el Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben A tör vény hatálya. A gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartása
9710 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) A gondnokoltak és gondnokaik, támogatott személyek és támogatóik, valamint az elõ ze tes jognyilatkozatok nyilvántartását az Országos Igazságszolgáltatási Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben 9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA.
9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 211
bíróság
bíróság


text:
A jogállami tragikomédia folytatódik - Modern Magyarország Mozgalom
Tegnap a Kúria a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) határozatával ellentétben megállapította, hogy bár tettlegességre nem került sor, azonban a kopaszok valóban akadályozták az MSZP politikusát abban, hogy elsőként időpecsételjen az NVI bejáratának előterében. A Kúria viszont az NVB-nek azt a döntését már nem semmisítette meg, amely Erdősiné népszavazási kérdését fogadta be elsőként és azt hitelesítette. De miért is nem?
A hatályos jog szerint az NVB azt a népszavazási kérdést vizsgálja és hitelesíti elsőként, amelyiknek beadója személyesen és elsőként időpecsétel a bejáratnál. Mint közismert, és ezt a felvételek is igazolják, az NVB bejárata előtt elsőként valóban a kopaszok csapata jelent meg, az MSZP „küldöttsége” őket reggel 6 órakor már ott találta. Erdősiné és kísérője viszont csak jóval később jelent meg a helyszínen, vagyis, ha a kopasz csapatot egy beadványozóként veszünk, akkor harmadikként. Ennek ellenére – a Kúria által is megállapított akadályoztatásnak köszönhetően – az MSZP képviselője csak másodikként ért oda az időpecsételő géphez, mert őt megelőzte valaki. Ez a valaki azonban nem a kopasz csapat egyik tagja, de nem is Erdősiné volt, hanem a kísérője. Ebből viszont tényszerűen megállapítható, hogy az első pecsételés szabálytalan volt, hiszen a harmadikként érkezett személy, ráadásul nem is a beadványt tevő tette ezt meg személyesen.
A Kúria azt is megállapította, hogy az elsőként megjelent kopasz csapat tagjai nem is adtak be népszavazási kezdeményezést, vagyis az egész jelenlétük csak az akadályozást szolgálták. De akkor ebben az esetben az NVI-hez másodikként érkező személy szabályos, személyes bejelentkezése miért nem előzi meg a harmadikként érkező és szabálytalan időpecsételést végrehajtó személyt? A Kúria szerint azért nem, mert „nem láttak alapot arra nézve, hogy Erdősiné a kopaszokkal szándék- és akarategységben tevékenykedett volna”. Na, ez alapján írtam, hogy ez már a tragikomédia szintje, hiszen a tényállás alapján ennek nincs is relevanciája. Egyébként mellesleg a hölgy és a kopaszok közötti kapcsolat tényét igazolja az a felvétel, amikor a kopaszok a hölgyet előzékenyen beengedik, miközben másokat pedig nem (tudom, ezek jól nevelt, udvarias fiatalemberek, és egy idős hölggyel szemben az elemi udvariasság szabályai szerint jártak el), valamint az a felvétel is, ami egy átlátszó mappáról készült az egyik lovagias úriember kezében, amiben ugyanaz a beadvány volt, amit végül Erdősiné beadott. A Kúria számára az sem volt a kapcsolatra bizonyíték, hogy a jól nevelt ifjak, amikor Erdősiné leadta a kérdését, mindannyian – mint akik jól végezték a dolgukat – távoztak a helyszínről, anélkül, hogy bármilyen kérdést maguk is leadtak volna (bár az állítólagos beadványt tartalmazó dossziét mindvégig a kezükben szorongatták). Most az MSZP képviselője futhat még egy kört, és külön kell bizonyítania azt, aminek egyébként semmi köze nem kellett volna lennie a tegnapi döntésnek, hogy Erdősiné és a kopaszok összejátszottak. Ez így már valóban kutyakomédia az egész.
Az előző esetnél azonban sokkal súlyosabb az a kormányzati törekvés, ami egy tegnap nyilvánosságra került törvényjavaslatban fogalmazódik meg, miszerint a kormány akár egyedi határozatban is a költségvetési törvényben foglaltaktól eltérően dönthet. Csak halkan teszem fel a kérdést: akkor minek is van az Országgyűlés? A kormány miért is vesződik azzal, hogy apránként, egyedi ügyek kapcsán elhalássza azokat a döntési jogköröket, amiket a gránitszilárdságú – de a módosítások számát, valamint a betartására irányuló szándék erősségét tekintve mára már csak tehénlepény szilárdságú – Alaptörvény meggondolatlanul még az Országgyűléshez delegált? A kormány nyújtson be egy olyan javaslatot a parlamentnek, hogy ezen túl Magyarország áttér a rendeleti kormányzásra, feleslegessé téve az Országgyűlés érdemi működését, amely a jövőben elsősorban csak vitanapokra szorítkozzon, ezáltal a „menekültügyi válságra” tekintettel a döntéshozatalt is felgyorsítva. Amilyen mameluk ez az Országgyűlés, a kormánypárti képviselők a frakciófegyelemhez tartva magukat még ezt is megszavaznák.
És most csak két példát említettem, de a sor sajnos még hosszan folytatható lenne, sőt ez minden nap csak bővül. Nem tudok másra gondolni, csak arra, hogy a hatalom hanyatlása tényleg megkezdődött, a hatalmon lévők a végüket érzik. Már a látszatra sem adnak, és egyedüli törekvésük az, hogy a hátralévő időben – ami remélem, kellően rövid lesz – még minél többet ki tudjanak hozni a maguk számára (lehetőleg anyagilag).
https://modernmagyarorszag.blog.hu/api/trackback/id/tr758443310
Lakásfelújítás1 Kft 2016.03.04. 13:53:56
Tartalmas és felettébb tetszik az írás!
fércnél maradandóbb 2016.03.04. 21:39:00
"a hatalom hanyatlása tényleg megkezdődött, a hatalmon lévők a végüket érzik"
A vasárnapi nyitvatartás majd jól megbuktatja őket
röf 2016.03.05. 07:42:53
Modern magyarországi mozgalmárok is vannak már...?
Vajon ők is civil norvégbélből élnek?
Vagy munkából?
És mitől ne lenne itt jogállam?
Vagy csak a liberátor állam a jogállam?
És milyen hanyatlásról vizionál mozgalmár úr?
Már megint el teccett aludni.....
Jó reggelt elvtársak, ébresztő föl!
Punxsutawney Mormota 2016.03.05. 08:45:34
@röf: Jó reggelt elvtársak, ébresztő föl!
Ilyen korán kivered narancskomcsi gazdáidat az ágyból?
BiG74 Bodri 2016.03.05. 09:26:10
Elvtársaid azok a szó kommunista értelmében, neked vannak, szarházi hazug fidesznyik.
citrix 2016.03.05. 09:29:08
Magyarország a jogállamiság (még inkább pártállamiság) mintaképe. Demokrácia és jogállam volt-e az 50-es években és a Kádár rendszerben? Hogy a fenébe ne lett volna, egészen pontosan népi demokrácia. A munkásosztály (valamikor ilyen is volt) élcsapata a Párt, meghatározta minden téren az ország életét. Voltak szabályos választások, mindenben a nép döntött képviseleti rendszerben. Akárcsak ma, gyönyörűen virágzik az autokrácia, a pártállam kedves vezetője dönt mindenről egy személyben, még arról is hogy miről lesz népszavazás. Arról is hogy miről nem lesz. A rendszert lelkesen kiszolgálják ma is a párt csinovnyikjai, a nép fásultan hallgat és próbál nem lejjebb csúszni. Ha porszem kerül az államgépezet működésébe akkor beindul az amúgy is aktív pártpropaganda (élén a 80 milliárdos nemzeti hazugsággyárral, a "független közmédiával"). Sikerült restaurálni a szocializmust, nemzeti színekre szabva.
röf 2016.03.05. 09:46:48
Na mi van tejfogúak...?
A kakaót megittátok már?
Ma hová mentek?
DK vagy Együtt péem szeminárium lesz?

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria