11. § (1)34 Az Országgyűlési Őrséget kivéve a rendvédelmi szerveknél a 11–14. §-ban meghatározottak szerint a fizikai alkalmasság megállapítása céljából 50 éves életkor alatt fizikai (erőnléti) állapotfelmérésen kell részt venni. Az alkalmassági vizsgálatot kérő szerv személyügyi szerve a fizikai alkalmasság elbírálása szempontjából a vizsgálaton résztvevőket életkor alapján négy korcsoportba sorolja a következők szerint:
14. § (1)35 A fizikai alkalmassági vizsgálaton – a rendőrség különleges foglalkoztatási állományába történő felvétel előtti alkalmassági vizsgálat kivételével – a 12. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott és további négy választott gyakorlatot kell végrehajtani. A rendőrség különleges foglalkoztatási állományába történő felvétel előtti alkalmassági vizsgálaton öt választott gyakorlatot kell végrehajtani. Az egyes gyakorlatokért legfeljebb 25 pont, az öt gyakorlat végrehajtása esetén összesen 125 pont adható. Az egyes gyakorlatonként többletpont nem adható. A fizikai (erőnléti) alkalmassági követelmények eredmény pontérték táblázatát a 9. melléklet tartalmazza.
(3a)36 A végrehajtott gyakorlatot abban az esetben lehet teljesítettnek tekinteni, ha a vizsgált személy a bemutatott teljesítményével legalább egy pontot elér.
Fizikai alkalmassági vizsgálat és fizikai alkalmassági minősítések az Országgyűlési Őrségnél37
15. §38 (1) Az Országgyűlési Őrségnél fizikai alkalmasság megállapítása céljából 56 éves életkor alatt fizikai (erőnléti) állapotfelmérésen kell részt venni. Az Országgyűlési Őrség – alkalmassági vizsgálatot kérő – személyügyi szerve a fizikai alkalmasság elbírálása szempontjából a vizsgálaton résztvevőket életkor alapján 4 korcsoportba sorolja a következők szerint:
16. §39 (1) A fizikai alkalmasság vizsgálatára szolgáló mozgásformák az I–III. korcsoportban a következők:
16/A. §40 (1) A fizikai alkalmassági vizsgálat alapján az I–III. korcsoportban a minősítés lehet:
17. §41 (1) A fizikai alkalmasság vizsgálatára szolgáló mozgásformák az IV. korcsoportban a következők:
17/A. §42 A fizikai alkalmassági vizsgálat minősítését az 5. melléklet 2. függeléke szerinti nyomtatványra kell rávezetni.
Alkalmassági kategóriába sorolás az Országgyűlési Őrségnél43
18. §44 (1) Az Országgyűlési Őrség személyügyi szerve az egészségi, pszichológiai és fizikai alkalmassági vizsgálaton részt vevőket a szolgálati beosztásuknak megfelelően a 7. mellékletben meghatározott alkalmassági kategóriába sorolja.
19. § (1)45 A hivatásos állományba kinevezést megelőzően fizikai, pszichikai és egészségi alkalmassági vizsgálatot kell végezni. Hivatásos állományba visszavételt megelőzően az alkalmasság megállapítására a hivatásos állományba kinevezést megelőző alkalmassági vizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. A rendőrség különleges foglalkoztatási állományába történő felvételt megelőzően az időszakos alkalmassági vizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a jelentkezőt a 7. melléklet szerinti IV. kategóriába kell besorolni. Hivatásos állományba visszavételt, valamint a rendőrség különleges foglalkoztatási állományába történő felvételt megelőző alkalmassági vizsgálat elvégzése során a korábbi szolgálati viszony fennállása alatt keletkezett egészségügyi és pszichológiai dokumentációt is figyelembe kell venni.
(2)46 Fizikai alkalmassági vizsgálaton csak az a pályázó, felvételre jelentkező (a továbbiakban együtt: pályázó) vehet részt, aki rendelkezik a 11. melléklet szerinti háziorvosi igazolással. A fizikai alkalmassági vizsgálatot a leendő szolgálati hely testnevelési vagy sportszakmai szakképzettséggel rendelkező munkatársa végzi.
(3)47 A pszichikai alkalmassági vizsgálatot első fokon az MH Honvédkórház végzi.
(4)48 Az egészségi alkalmassági vizsgálaton a 7. § (1) bekezdésében felsorolt dokumentumok mellett a pályázó nőnek az egy évnél nem régebbi nőgyógyászati citológiai, a pályázó férfinak az egy évnél nem régebbi urológiai vizsgálat eredményét is be kell mutatnia. Az egészségi alkalmassági vizsgálatot első fokon, az MH Honvédkórház végzi.
(5)49 Az egészségi és pszichikai alkalmassági vizsgálatot másodfokon:
a)50 a rendőrségnél, a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél, az Országgyűlési Őrségnél az MH Honvédkórház,
(6)51 A pályázónak csak alkalmas, vagy alkalmatlan minősítés adható.
(7)52 A hivatásos állományba kinevezés előtti alkalmassági vizsgálaton megállapított alkalmas minősítés a hivatásos állományba kinevezés előtti alkalmasság elbírálása során hat hónapig használható fel.
(8)53 A hivatásos állományba kinevezés előtti alkalmassági vizsgálatokat a rendészeti oktatási intézménnyel hallgatói vagy tanulói jogviszonyban álló pályázó esetén a 26. §-ban meghatározottak szerint kell lefolytatni.
(2)54 Fizikai alkalmassági vizsgálatra csak az a rendészeti oktatási intézménybe jelentkező bocsátható, aki rendelkezik a 11. melléklet szerinti háziorvosi igazolással. A fizikai alkalmassági vizsgálatot a rendészeti oktatási intézmény testnevelési vagy sportszakmai szakképzettséggel rendelkező munkatársa végzi.
(4)56 Az egészségi alkalmassági vizsgálaton a 7. § (1) bekezdésében felsorolt dokumentumok mellett a jelentkező nőnek az egy évnél nem régebbi nőgyógyászati citológiai vizsgálat, a jelentkező férfinak az egy évnél nem régebbi urológiai vizsgálat eredményét is be kell mutatnia.
(5)57 Az egészségi és pszichikai alkalmassági vizsgálatot első és másodfokon az MH Honvédkórház végzi.
(6)58 A rendészeti oktatási intézménybe jelentkezőnek csak alkalmas vagy alkalmatlan minősítés adható.
(7)59 A rendészeti oktatási intézménybe felvételt megelőző alkalmassági vizsgálaton megállapított alkalmas minősítés a rendészeti okatatási intézménybe felvételt megelőző alkalmasság elbírálása során hat hónapig használható fel.
(4)61 Az ismételt alkalmassági vizsgálat során az egészségi és pszichikai alkalmassági vizsgálatot újból el kell végezni, amelynek során a korábbi vizsgálati eredményeket is figyelembe kell venni.
a)62 az utolsó alkalmassági vizsgálat során, egy éven belül alkalmatlan minősítést kapott,
22. § (1)64 A szolgálati viszony fennállása alatt a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 106. §-ában meghatározottak szerint az alkalmassági követelményeknek megfelelés rendszeres ellenőrzése érdekében – figyelembe véve a személyek életkori, élettani állapotát – el kell végezni a hivatásos állomány tagja rendszeres időszakos alkalmassági vizsgálatát, ennek keretében
b)65 kétévenként pszichikai alkalmassági,
(1a)66 A rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv főigazgatója az általa vezetett szervnél az általa meghatározott alkalmassági kategóriákba sorolt szolgálati beosztást betöltő vonatkozásában az időszakos alkalmassági vizsgálatra az (1) bekezdésben meghatározott időszakokat legfeljebb a felére csökkentheti.
(2)67 Ha a hivatásos állomány tagja a Hszt. 47/A. § (1) bekezdésének és a Hszt. 56. § (5) bekezdésének alkalmazása során nem hivatásos munkakörben kerül foglalkoztatásra, akkor időszakos alkalmassági vizsgálatát – a nem hivatásos munkakörre tekintettel – a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter rendeletében foglaltak alapján kell végezni.
(3)68 A hivatásos állomány tagja az alkalmassági vizsgálatokon a közvetlen szolgálati elöljáró által meghatározott helyen és időben köteles megjelenni.
a)69 a rendőrségnél az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK),
c)70 a hivatásos katasztrófavédelmi szerv esetében az MH Honvédkórház,
d)71 az Országgyűlési Őrségnél – a rendőrséggel kötött megállapodás alapján –, térítés ellenében az ORFK
(4)72 Ha a hivatásos állomány tagja az időszakos egészségi vagy pszichikai alkalmassági vizsgálaton alkalmatlan vagy ideiglenesen alkalmatlan minősítést kap, az alapellátó orvos vagy az alapellátó pszichológus intézkedik a hivatásos állomány tagja gondozásba vételére, valamint, ha a hivatásos állomány tagja egészségi, illetve pszichikai állapota indokolja, a szükséges kiegészítő-, és szakvizsgálatok elvégzésére. Az alapellátó pszichológus az elvégzett pszichikai alkalmassági vizsgálatok eredményéről minden esetben tájékoztatja az alapellátó orvost.
(4a)73 Ideiglenesen alkalmatlan minősítés esetén a minősítésben meghatározott időpontban az alkalmassági vizsgálatot ismételten el kell végezni. Ebben az esetben a közvetlen szolgálati elöljáró intézkedik az érintett vizsgálaton történő megjelenésére. Az ismételt alkalmassági vizsgálaton ideiglenesen alkalmatlan minősítés nem hozható.
(5)74 Ha a hivatásos állomány tagja az egészségi, illetve pszichikai alkalmassági vizsgálaton első fokon alkalmatlan minősítést kap, az alapellátó orvos haladéktalanul kezdeményezi a másodfokú egészségi, illetve pszichikai alkalmassági vizsgálat lefolytatását. Az alkalmatlanság másodfokú megállapítása esetén az alapellátó orvos az alkalmasság felülvizsgálatára irányuló eljárást (a továbbiakban: FÜV eljárás) kezdeményez.
24. § (1)75 A hivatásos állomány 50 év alatti – az Országgyűlési Őrség állománya esetében 56 év alatti – tagjának évenkénti időszakos fizikai alkalmassági vizsgálatát a szolgálati hely testnevelési vagy sportszakmai szakképzettséggel rendelkező munkatársa végzi.
(2)76 Fizikai alkalmassági vizsgálaton az vehet részt, aki az egy éven belül elvégzett egészségi alkalmassági vizsgálaton „Egészségileg alkalmas” minősítést kapott.
(4)77 Ismételt „Nem megfelelő” értékelés esetén a közvetlen szolgálati elöljáró kezdeményezi az állományilletékes parancsnoknál a hivatásos állomány tagja soron kívüli egészségi alkalmassági vizsgálatának elrendelését.
(5)78 A fizikai alkalmassági vizsgálatot a tárgyév október 31-ig kell végrehajtani. Fizikai alkalmassági vizsgálattól távolmaradni csak az alapellátó orvos által kiállított, a 12. melléklet szerinti orvosi igazolással lehet, ebben az esetben a fizikai alkalmassági vizsgálatot a tárgyév december 15-ig kell végrehajtani. A közvetlen szolgálati elöljáró kezdeményezi az állományilletékes parancsnoknál a hivatásos állomány tagja soron kívüli egészségi alkalmassági vizsgálatának elrendelését, ha a fizikai alkalmassági vizsgálatot a tárgyév december 15-ig a 12. melléklet szerinti orvosi igazolásra tekintettel nem lehet végrehajtani.
(5a)79 Az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya esetében az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően a fizikai alkalmassági vizsgálattól az alapellátó orvos által kiállított orvosi igazolás alapján távolmaradónak a fizikai alkalmassági vizsgálatot az egészségügyi ok megszűnését követő 3 hónapon belül kell végrehajtani.
b)80 ideiglenesen alkalmatlan minősítés esetén, a minősítésben meghatározott időtartam lejártakor,
e)81 ha egészségi, illetve pszichikai állapotában az alapellátó orvos, illetve pszichológus vagy a közvetlen szolgálati elöljáró az alkalmatlanság megállapítására okot adó körülményt észlel, és írásban kezdeményezi a soron kívüli vizsgálatot,
a próbaidőre kinevezettek véglegesítése, valamint más rendvédelmi feladatokat ellátó szervtől
vagy a Magyar Honvédség állományából áthelyezés előtti alkalmassági vizsgálat82
26. § (1)83 A rendészeti oktatási intézmény hallgatóinak és tanulóinak hivatásos állományba kinevezése, a próbaidőre kinevezettek véglegesítése előtti alkalmassági vizsgálat során az orvos, illetve a pszichológus értékeli a kinevezés, illetve véglegesítés előtti alkalmassági vizsgálat során keletkezett leleteket és a tanulmányi idő, illetve a próbaidő alatt előfordult betegségeket. Az orvos, illetve a pszichológus intézkedik az alkalmasság megállapításához szükséges kiegészítő vizsgálatok elvégzésére, és ennek figyelembevételével dönt az alkalmasságáról.
(3)84 A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek közötti, valamint a Magyar Honvédség állományából áthelyezést megelőzően a vizsgálatot végző orvos, illetve pszichológus a rendelkezésre álló egészségi, pszichológiai dokumentáció és saját vizsgálata alapján dönt az egészségi alkalmasságról.
a)85 a rendőrség, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv, az Országgyűlési Őrség esetében az MH Honvédkórház,
(6)86 A rendészeti oktatási intézmény hallgatóinak és tanulóinak hivatásos állományba kinevezése, a próbaidőre kinevezettek véglegesítése, illetve a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek közötti, valamint a Magyar Honvédség állományából áthelyezés előtti fizikai alkalmassági vizsgálatot – ha az érintett nem rendelkezik egy éven belüli, az új beosztásnak megfelelő „Fizikailag alkalmas” minősítéssel – a fogadó szerv, illetve a szolgálati hely testnevelési vagy sportszakmai szakképzettséggel rendelkező munkatársa végzi.
(7)87 A rendészeti oktatási intézmény hallgatóinak és tanulóinak hivatásos állományba kinevezése, a próbaidőre kinevezettek véglegesítése, valamint a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek közötti és a Magyar Honvédség állományából áthelyezés előtti alkalmassági vizsgálat során csak alkalmas, vagy alkalmatlan minősítés adható.
a)88 a rendőrségnél, a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél, az Országgyűlési Őrségnél az MH Honvédkórház,
(2)89 Az egészségi alkalmassági vizsgálatnak ki kell terjednie a terheléses EKG-ra, valamint a légzésfunkciós- és egyensúlyvizsgálatra is, ha az eljáró orvos az adott beosztáshoz meghatározott követelmények és a vizsgált személy egészségi állapota alapján orvosilag indokoltnak tartja.
a)90 a rendőrségnél az ORFK,
c)91 a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
b)93 a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél az MH Honvédkórház,
c)94 az Országgyűlési Őrségnél – a rendőrséggel kötött megállapodás alapján –, térítés ellenében az ORFK
(5)95 A büntetés-végrehajtási szervezetnél az egészségi, illetve a pszichikai alkalmassági vizsgálatot első fokon az MH Honvédkórház, másodfokon a BVOP végzi.
(3)96 Az alkalmassági vizsgálatok közül először a fizikai alkalmassági vizsgálatot kell elvégezni. Fizikai alkalmassági vizsgálatra a hivatásos állomány azon tagja bocsátható, aki az egy éven belül elvégzett egészségi alkalmassági vizsgálaton alkalmas minősítést kapott. A fizikai alkalmassági vizsgálatot a fogadó szerv testnevelési vagy sportszakmai szakképesítéssel rendelkező munkatársa végzi.
(4)97 A speciális szolgálati beosztásba jelentkezőknél az egészségi alkalmassági vizsgálatnak ki kell terjednie a kábítószer fogyasztás kizárása érdekében a vizelet gyorsteszttel történő vizsgálatára, valamint terheléses EKG, a gerinc – szűrő jelleggel történő – vizsgálatára, valamint légzésfunkciós vizsgálatra.
(5)98 Az egészségi és pszichikai alkalmassági vizsgálatot első és másodfokon az MH Honvédkórház végzi.
30. § (1)99 Nemzetközi kötelezettségvállalás alapján történő külszolgálat megkezdése előtt egészségi, pszichikai, továbbá – ha a hivatásos állomány tagja nem rendelkezik egy éven belüli „Fizikailag alkalmas” minősítéssel – fizikai, az onnan történő hazatérést követően egészségi és pszichikai alkalmassági vizsgálatot kell végezni. Az egészségi és pszichikai vizsgálatokat első és másodfokon, továbbá az összesített minősítés megállapítását az MH Honvédkórház végzi. Ha a hivatásos állomány tagja egészségi állapota orvosilag indokolja, az MH Honvédkórház a vizsgálatok elvégzéséhez más egészségügyi szakintézet közreműködését is igénybe veheti. A fizikai alkalmassági vizsgálatot a szolgálati hely testnevelési vagy sportszakmai szakképzettséggel rendelkező munkatársa végzi.
(5)100 A külszolgálatról történő hazatérést követő 72 órán belül a hivatásos állomány tagja záró egészségi és pszichológiai vizsgálatát az MH Honvédkórház végzi, és a záró vizsgálaton észlelt megbetegedés esetén intézkedik a betegség jellegének megfelelő gyógykezelés, illetve kórházi, gyógyintézeti ellátás biztosítására.
Közalkalmazottak, köztisztviselők, kormánytisztviselők munkaköri alkalmassági vizsgálata101
31. §102 A rendvédelmi szerv közalkalmazotti, köztisztviselői, kormánytisztviselői jogviszonyban álló tagja, illetve a közalkalmazotti, köztisztviselői, kormánytisztviselői állományába felvételre jelentkező személy munkaköri alkalmassági vizsgálatát
b)103 a rendvédelmi szerv erre irányuló megkeresése alapján a MH Honvédkórház
a)104 a rendőrség esetében első és másodfokon az ORFK,
b)105 a hivatásos katasztrófavédelmi szerv esetében első fokon az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság által működtetett pszichológiai alkalmasság-vizsgálóhely, másodfokon az MH Honvédkórház,
c)106 a büntetés-végrehajtási szervezet esetében első és másodfokon az MH Honvédkórház,
d)107 az Országgyűlési Őrség esetében első és másodfokon – a rendőrséggel kötött megállapodás alapján –, térítés ellenében az ORFK
(3)108 A hivatásos állomány tagja a szolgálati lőfegyver bevonását megalapozó orvosi vizsgálat eredménye ellen – halasztó hatállyal nem bíró – fellebbezéssel élhet, az alapellátó orvos által hozott döntés ellen benyújtott fellebbezést másodfokon az MH Honvédkórház bírálja el.
36–38. §109
38/A. §110 (1)111 A hivatásos állomány FÜV határozatban megállapított egészségi, pszichikai, fizikai alkalmatlanság miatt nyugállományba helyezett, szolgálati járandóságra jogosult tagja, amennyiben a jogviszony megszüntetésekor a Hszt. 257. §-a szerinti minősítő határozattal rendelkezett, kérelmezheti az alkalmatlanság megállapítását megalapozó baleset, betegség szolgálati kötelmekkel összefüggő jellegének megállapítását.
(2)112 A kérelmet a nyugállományba helyezés előtti utolsó szolgálai hely vezetőjéhez írásban kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a hivatásos szolgálati viszonyban töltött idő alatt bekövetkezett, a Hszt. 257. §-a szerinti minősítő határozattal szolgálati kötelmekkel összefüggőnek minősített baleset, betegség rövid leírását, és csatolni kell hozzá a minősítő határozatot.
c)113 a hivatásos állomány felfüggesztés hatálya alatt álló tagja esetében a felfüggesztés ideje alatt – függetlenül a felfüggesztést megalapozó cselekménytől – kizárólag a területileg illetékes alapellátást végző orvos.
(3)114 Az alapellátó orvos köteles kezdeményezni a FÜV eljárás elrendelését
(5)115 Az állományilletékes parancsnok a FÜV eljárást a kérelem, illetve az alapellátó orvos vagy a közvetlen szolgálati elöljáró kezdeményezésnek kézhezvételét követően soron kívül, a 13. melléklet szerinti nyomtatvány kitöltésével rendeli el és a nyomtatványt megküldi az illetékes személyügyi szerv vezetőjének. A személyügyi szerv vezetője a kitöltött 13. melléklet szerinti nyomtatvány megküldésével értesíti az alapellátó orvost a FÜV eljárás elrendeléséről, valamint intézkedik a közvetlen szolgálati elöljáró 14. melléklet szerinti véleménye és az érintett által kitöltött, 15. melléklet szerinti alkalmassági nyilatkozat elkészítésére és azokat az alapellátó orvos részére megküldi. A FÜV eljárás megindításának kezdő időpontja a felülvizsgálatra rendelő lap aláírásának dátuma.
g)116 az érintett pszichikai és fizikai állapotával kapcsolatos, a FÜV eljárás elrendelését megelőzően végzett utolsó két alkalmassági vizsgálat minősítésének másolata és a pszichológiai alkalmassági vizsgálatok, valamint az esetleges pszichológiai ellátás, illetve gondozás alapján készített pszichológiai szakvélemény, pszichikai alkalmatlanság esetén a teljes pszichológiai dokumentáció,
h)117 baleset, fokozott expozíciós eset, foglalkozási betegség esetén a minősítő határozat és – ha van – a baleseti jegyzőkönyv, valamint
(2)118 Az alapellátó orvos – a FÜV eljárás elrendelésére irányuló kezdeményezésével egyidejűleg, vagy az állományilletékes parancsnok megkeresésére 15 munkanapon belül – véleményt készít az érintett egészségi állapotáról és az orvosi szempontból értékelhető rendellenességeiről a 16. melléklet szerinti felülvizsgálati táblázat (a továbbiakban: orvosi vélemény) kitöltésével.
e)119 jelenlegi beosztásának ellátására véleménye szerint alkalmas-e, vagy a beosztás megváltoztatását, illetve nem hivatásos munkakörbe történő foglalkoztatását javasolja.
(4)120 Az egészségügyi szakterület haladéktalanul gondoskodik az (1) bekezdésben felsorolt dokumentumok FÜV eljárást lefolytató szervhez történő továbbításáról.
43. §121 (1) A FÜV bizottság döntésének előkészítéséért felelős orvos a rendelkezésére bocsátott, az eljárás lefolytatásához szükséges iratokat áttanulmányozza.
44. §122 (1) A FÜV bizottság az Országos Rendőr-főkapitányság felülvizsgáló egységének szervezetében működik.
(2)123 A FÜV bizottság 3 tagból áll. A FÜV bizottság összetételét – az Országgyűlési Őrséget kivéve – a rendvédelmi szerveket irányító miniszter az orvos-szakmai követelmények figyelembevételével állapítja meg.
(3)124 Az Országgyűlési Őrség kivételével a rendvédelmi szerveket irányító miniszter az I. fokú FÜV bizottság elnökét és 1 tagját a felülvizsgáló egység, illetve a rendvédelmi szervek alkalmassági és felülvizsgálatra kijelölt főorvosi állományából, 1 tagját az érintett rendvédelmi szerv által jelölt orvosok közül eseti jelleggel jelöli ki. Az I. fokú FÜV bizottság bázisán működő II. fokú FÜV bizottság elnöke a BM EKO vezetője, tagjai a felülvizsgáló egység, valamint a rendvédelmi szervek alkalmassági és felülvizsgálatra kijelölt főorvosi állományából eseti jelleggel kerülnek kijelölésre. A FÜV bizottság munkájába konzultációs joggal – a FÜV eljárás alapját képező betegségre figyelemmel – pszichológus bevonható, véleménye a FÜV bizottságot nem köti.
f)126
(6)128 „Jelenlegi beosztására korlátozással alkalmas” döntés esetén az állományilletékes parancsnok a szolgálati kötelezettségek teljesítése alóli felmentés időtartamának lejárta előtt intézkedik a hivatásos állomány tagja FÜV bizottság elé rendeléséről, úgy, hogy – a jogorvoslat lehetőségére is figyelemmel – a végrehajtható döntést legkésőbb a felmentés időtartamának lejártáig meghozható legyen. A FÜV bizottság „Jelenlegi beosztására korlátozással alkalmas” döntést ismételten nem hozhat, ha a korábban hozott „Jelenlegi beosztására korlátozással alkalmas” döntés időtartama eléri a 365 napot.
(8)129 Ha az NRSZH szakvéleménye szerint az érintett személy egészségi állapota 60% vagy kisebb mértékű, és rokkantsági ellátásra jogosult, a FÜV bizottság „Hivatásos szolgálatra alkalmatlan” döntést hoz. Ha az NRSZH szakvéleménye alapján az érintett személy nem minősül megváltozott munkaképességűnek, a FÜV bizottság csak abban az esetben hozhat „Hivatásos szolgálatra alkalmatlan” döntést, ha a szolgálati lőfegyver ideiglenes bevonását megalapozó, a 35. (1) bekezdésében felsorolt kórképek, illetve állapotok állnak fenn. Ebben az esetben az orvos-szakmai vélemény indokolásának részletesen tartalmaznia kell a döntést megalapozó tényeket, körülményeket.
(9)130 A Jelenlegi beosztására alkalmatlan és Hivatásos szolgálatra alkalmatlan döntés esetén, ha az érintett egészségi állapota indokolja, a FÜV bizottság javaslatot tesz:
(10)131 A minősítő határozattal rendelkező személyeknél, ha a FÜV bizottság „Jelenlegi beosztására alkalmatlan” vagy „Hivatásos szolgálatra alkalmatlan” döntést hoz, a határozat rendelkező részében nyilatkozik az alkalmatlanság megállapítását megalapozó baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggéséről.
46. § (1)132 A hivatásos állomány tagja a FÜV bizottság előtt köteles személyesen megjelenni. A személyes megjelenéstől el kell tekinteni, ha az érintett betegsége, sérülése miatt járó-, illetve mozgásképtelen, utaztatása esetén egészségi állapotában romlás következne be, és a meglévő orvosi dokumentációból az egészségi állapota megítélhető. A FÜV bizottság a meglévő orvosi dokumentáció alapján dönt akkor is, ha a hivatásos állomány FÜV bizottság elé berendelt tagja a bizottság előtt önhibájából nem jelenik meg.
47. § (1)133 Az I. fokú FÜV bizottság döntése ellen a felülvizsgált személy a határozat kézbesítésétől számított 15 napon belül írásban a II. fokú FÜV bizottsághoz címzett, az I. fokú FÜV bizottsághoz benyújtott fellebbezéssel élhet. A fellebbezésben meg kell jelölni, hogy az NRSZH szakvéleményére, a FÜV bizottság határozatára vagy mindkettőre irányul. Nem fellebbezhető meg az NRSZH szakvéleménye a soron következő felülvizsgálat időpontja vonatkozásában.
50. § (1)134 Személyi állomány gyógyító-megelőző ellátása, gondozása az alapellátó orvos feladata. A hivatásos, közalkalmazotti, kormánytisztviselői vagy köztisztviselői állományból nyugállományba helyezett a gyógyító-megelőző ellátás igénybevétele céljából az alapellátó orvoshoz fordulhat. A gyógyító-megelőző ellátás keretében a beteget a betegsége szerinti járó- és fekvőbeteg-ellátást biztosító szakellátó helyre kell utalni, ha orvosi vizsgálata, gyógykezelése, gondozása megfelelően csak úgy biztosítható.
(2)135 A büntetés-végrehajtási szervezet, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv személyi állománya egészségügyi és pszichológiai alapellátásában – szükség esetén – a rendőrség alapellátó orvosa és pszichológusa közreműködhet.
(3)136 Az ellenőrző orvosi vizsgálatot a felülvizsgáló egység e feladatkört ellátó főorvosa, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja esetében az érintett szolgálat vezető főorvosa végzi.
(4)137 Az ellenőrző orvos a felterjesztett iratok és – kivéve, ha a beteg egészségi állapota miatt nem tud az ellenőrző orvos előtt megjelenni – a beteg vizsgálata alapján javaslatot tesz az alapellátó orvosnak
54. § (1)138 A hivatásos állomány tagja szolgálatképtelenségének további meghosszabbítására a betegség hatodik hónapjától csak a HOFB tehet javaslatot. A HOFB országos hatáskörrel – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel –, a felülvizsgáló egység szervezetén belül működik.
(6)139 Ha a hivatásos állomány tagja 365 napnál hosszabb ideig szolgálatképtelen, a társadalombiztosítási jogszabályoknak megfelelően kell eljárni. A szolgálati baleset vagy betegség miatt a szolgálatképtelenség 365 napon túli meghosszabbítását az illetékes NRSZH kirendeltség véleményezi.
55. §140
57. §142 Az 1. mellékletben az Országgyűlési Őrségnél az objektumvédelmi feladatok ellátására rendszeresített szolgálati beosztások esetében megkövetelt testmagasságra vonatkozó követelményt a 2013. március 1-jét követően az Országgyűlési Őrség hivatásos állományába jelentkezők vonatkozásában kell alkalmazni.
1. melléklet az 57/2009. (X. 30.) IRM–ÖM–PTNM együttes rendelethez143
műtét utáni állapot súlyos keringési zavarral