text:
Ismertető a Csődeljárásról
(2012. március 1. után indult ügyekben)
A csődeljárás olyan eljárás, amelynek során az adós – a csődegyezség megkötése érdekében – fizetési haladékot kap, és csődegyezség megkötésére tesz kísérletet.
A csődeljárás megindítása:
A csődeljárási kérelmet benyújthatja az adós, illetve az a hitelező, aki követelését felszámolási eljárás helyett csődeljárásban kívánja érvényesíteni.
Az adós csődeljárás iránti újabb kérelmet mindaddig nem nyújthat be,
• amíg a korábbi csődeljárás elrendelésének időpontjában fennállt, illetve annak során keletkezett hitelezői igény kielégítésre nem került, és • a korábbi csődeljárás jogerős befejezésének közzétételétől számítva két év még nem telt el, vagy • a korábbi csődeljárás iránti kérelmét a bíróság hivatalból elutasította, és az erről szóló jogerős végzés közzétételétől számítva egy év még nem telt el.
A csődeljárás iránti kérelmet a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani, amely 2013. január 01-jétől kizárólag elektronikus nyomtatvány lehet.
A csődeljárás iránti kérelemnek tartalmaznia kell, illetve ahhoz csatolni kell
• az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, adószámát,
• az adós gazdálkodó szervezet alapítói jogait gyakorló legfőbb szerv előzetes egyetértését bizonyító okiratot, a munkavállalók tájékoztatásáról szóló dokumentumot,
• három hónapnál nem régebbi éves (egyszerűsített éves) beszámolót vagy közbenső mérleget és az adós vezetőjének írásbeli nyilatkozatát arról, hogy az az adós vagyoni helyzetéről valós és megbízható képet ad,
• az adós vezetőjének nyilatkozatát arról, hogy a beszámoló vagy közbenső mérleg elfogadása óta az adós vagyoni helyzetében milyen lényeges változások történtek,
• ha az adós a gazdasági társaságokról szóló törvényben szabályozott elismert vagy tényleges vállalatcsoport tagja, az ezzel összefüggő szerződéseket,
• az adós hitelezőinek névsorát, az adós tartozásainak felsorolását, azok esedékességét, valamint azt, hogy az adós mely hitelezői követeléseket ismer el és melyeket vitat, melyek a biztosított és a nem biztosított hitelezői igények, az adós által vállalt, a számvitelről szóló törvény szerinti függő kötelezettségek, továbbá az adóssal szemben fennálló függő követelések ismertetését,
• a csődeljárás elrendeléséről és a fizetési haladékról szóló közzététel költségtérítésének befizetését igazoló okiratot,
• az adós vezetőjének nyilatkozatát arról, hogy az adós mely pénzforgalmi szolgáltatónál vezet pénzforgalmi számlát, a számlaszámok megnevezésével, továbbá hogy mely befektetési szolgáltatónál rendelkezik értékpapírszámlával,
• az adós vezetőjének kötelezettségvállaló nyilatkozatát arról, hogy a csődeljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg értesíti a pénzforgalmi szolgáltató számlavezetőket a csődeljárás iránti kérelem benyújtásáról oly módon, hogy a számlavezetők erről az ideiglenes fizetési haladék közzétételét megelőző munkanapon 15 óráig hitelt érdemlő módon tudomást szerezzenek, továbbá hogy nem kezdeményez olyan fizetési műveletet vagy átutalást, amely a fizetési haladék célját meghiúsítaná, valamint nem tesz más olyan intézkedést sem, amellyel valamely hitelezőt előnyös helyzetbe hozna a többi hitelezőhöz képest,
• az adós vagyoni helyzetét bemutató, az adós vezetője által aláírt, külön jogszabály szerinti adatokat tartalmazó adatlapot.
Az adósnak nyilatkoznia kell arról, hogy
• ha volt ellene korábban elrendelt csődeljárás, akkor az esetleges korábbi csődeljárás elrendelésének időpontjában fennállt, illetve annak során keletkezett hitelezői igények kielégítésre kerültek-e, és a korábbi csődeljárás jogerős befejezésének közzétételétől számítva két év eltelt-e,
• van-e tudomása ellene felszámolási eljárás megindítása iránti kérelem benyújtásáról, vagy fizetésképtelenségét megállapító végzés meghozataláról, • volt-e olyan korábbi csődeljárás iránti kérelme, amelyet a bíróság a hivatalból elutasított, és az erről szóló jogerős végzés közzétételétől számítva egy év még nem telt el. • hitelező által benyújtott kérelem esetén a követelést elismeri-e.
Az adós kérelme alapján a bíróság egy munkanapon belül intézkedik a kérelemnek, továbbá az adóst megillető azonnali, ideiglenes fizetési haladéknak a Cégközlönyben történő közzétételéről.
Az ideiglenes fizetési haladék a közzétételtől illeti meg az adóst.
A csődeljárás kezdő időpontja:
A csődeljárás elrendeléséről szóló végzés közzétételétől az adóst fizetési haladék (moratórium) illeti meg a vele szemben a fizetési haladék kezdő időpontját megelőzően, illetve azt követően esedékessé váló pénzkövetelések vonatkozásában, amely a közzétételt követő 120. napot követő második munkanap 0 óráig tart.
Fizetési haladék meghosszabbítása:
A fizetési haladék a csődeljárás kezdő időpontjától számított legfeljebb 240 napig hosszabbítható meg, ha az adós a kérelemhez a szavazati joggal rendelkező hitelezőktől, a biztosított és a nem biztosított hitelezői osztályokban egyaránt, a követelésekre vonatkozóan az igenlő szavazatok többségét külön-külön megkapta.
Az adóst a fizetési haladék meghosszabbításakor a fizetési haladék a csődeljárás kezdő időpontjától számított legfeljebb 365 napig illeti meg, ha ehhez a szavazati joggal rendelkező hitelezőktől a biztosított és a nem biztosított hitelezői osztályokban egyaránt, a követelésekre vonatkozóan a szavazatok kétharmadát külön-külön megkapta.
A hitelezők fentebb írtak szerinti többsége a fizetési haladék időtartamának meghosszabbítását ahhoz kötheti, hogy az adós a vagyonfelügyelő számára együttes cégjegyzési jogot, illetve a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jogot biztosítson. Amennyiben az adós ezt a hozzájárulását visszavonja, a vagyonfelügyelő értesítése alapján a bíróság a fizetési haladékot megszüntető végzést hoz, és az erről szóló végzést a Cégközlönyben haladéktalanul közzéteszi.
Hitelező a csődeljárásban az, akinek az adóssal szemben jogerős és végrehajtható bírósági, hatósági határozaton vagy más végrehajtható okiraton alapuló, nem vitatott vagy elismert, lejárt pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, továbbá az is, akinek az adóssal szemben vitatott, vagy a csődeljárás alatt esedékessé vált pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, és a követelést a vagyonfelügyelő nyilvántartásba vette; valamint az is, akinek az adóssal szemben olyan jövőben lejáró, pénz- vagy pénzben kifejezett, létező vagyoni követelése van, amely szállítási, vállalkozási, szolgáltatási és egyéb szerződésből jogszerűen ered, és amely a hitelező által már teljesített termékértékesítéshez, szolgáltatás teljesítéséhez, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-, tulajdonosi részesedést jelentő befektetés értékesítéséhez, kölcsönnyújtáshoz vagy előlegfizetéshez kapcsolódik, és ezt a hitelezői követelést a vagyonfelügyelő nyilvántartásba vette.
A csődeljárás elrendeléséről szóló, közzétételre kerülő végzés tartalmazza a hitelezőknek szóló felhívást arra, hogy fennálló követeléseiket a csődeljárás elrendeléséről szóló végzés közzétételétől számított 30 napon belül – a csődeljárás kezdő időpontját követően keletkező követeléseiket pedig 8 munkanapon belül – jelentsék be az adósnak és a vagyonfelügyelőnek.
A követelés nyilvántartásba vételének feltétele az is, hogy a hitelező annak 1%-át – de legalább 5.000.- forintot és legfeljebb 100.000.- forintot – nyilvántartásba vételi díjként – befizessen a vagyonfelügyelő pénzforgalmi számlájára, aki az így beérkezett összeget elkülönítetten köteles kezelni, és azt kizárólag számlával igazolt költségeinek megtérítésére és díjának kiegyenlítésére használhatja fel.
Az adós a hitelezőit a csődeljárást elrendelő végzés közzétételétől számított 5 munkanapon belül közvetlenül is értesíti, és a hitelezőket országos napilapban, továbbá a honlapján is felhívja követeléseiknek jogszabályban rögzített határidőkön belül történő bejelentésére és a követeléseiket megalapozó okiratok csatolására, azzal, hogy a határidő elmulasztása esetén a követelés nyilvántartásba vételére nem kerül sor.
Az adóst és a hitelezőket a besorolásról és a nyilvántartásba vett követelés összegéről a vagyonfelügyelő haladéktalanul értesíti, és legalább 5 munkanapos határidőt biztosít számukra arra, hogy észrevételt tehessenek. Az észrevétel tárgyában a vagyonfelügyelő 3 munkanapon belül dönt, és erről haladéktalanul köteles értesíteni a hitelezőt és az adóst, akik az erről történt tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül nyújthatnak be kifogást a bírósághoz a vagyonfelügyelő besorolásra vonatkozó intézkedése ellen, ideértve azt is, ha a vagyonfelügyelő nem a hitelező által bejelentett összegben veszi nyilvántartásba a követelést. A bíróság a kifogás elbírálása tárgyában soron kívül, de legfeljebb 8 munkanapon belül határoz. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. A bíróság végzése következtében nem vitatottként nyilvántartásba vett követelés nem minősül az adós általi tartozáselismerésnek, a hitelezővel szembeni igényérvényesítést nem zárja ki.
A hitelezők érdekeik védelmére és képviseletük ellátására – amennyiben a jogszabályban foglalt feltételei fennállnak – hitelezői választmányt alakíthatnak, amely figyelemmel kíséri a vagyonfelügyelő tevékenységét, és a választmányt létrehozó hitelezőket képviseli a bíróság előtt, illetve a vagyonfelügyelővel való kapcsolat során, továbbá gyakorolja a Cstv.-ben meghatározott jogköröket. Minden adós gazdálkodó szervezetnél csak egy választmány működhet.
Az adós a csődeljárás kezdő időpontjától számított 60 napon belüli időpontra összehívja a hitelezőket, egyezségi tárgyalást tart, amelyre a vagyonfelügyelőt és a nyilvántartásba vett hitelezőit közvetlenül is, a további hitelezőket pedig hirdetmény útján hívja meg. Az egyezségi tárgyalásra az adós – a vagyonfelügyelő bevonásával – köteles a fizetőképesség helyreállítását vagy megőrzését célzó programot és egyezségi javaslatot készíteni. Az egyezségi javaslat megismerhetőségét a hitelezők számára a tárgyalás időpontját 5 munkanappal megelőzően biztosítani kell.
Az egyezségi tárgyaláson a hitelezők személyesen vagy képviselőjük útján vehetnek részt. A képviselőknek e minőségüket – erre irányuló külön felhívás nélkül is – a vagyonfelügyelő számára is igazolniuk kell. A tárgyaláson a hitelezői döntéseket nyílt szavazással kell meghozni. A tárgyalásról adós jegyzőkönyvet készít, melyet a megjelent hitelezők által választott két személy és a vagyonfelügyelő hitelesít.
Az egyezségkötés feltételei:

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


az árak megállapításáról1
Az árak legfőbb szabályozója a piac és a gazdasági verseny. Az árakra vonatkozó közvetlen kormányzati beavatkozás csak ott indokolt, ahol a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló törvényben2 foglaltak nem elégségesek a káros versenykorlátozás és a gazdasági erőfölénnyel való visszaélés megakadályozására. A kormányzati beavatkozás kereteinek kijelölése céljából az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
c)3 A hegyközség által megállapított termőhelyi védőárra;
d)4 az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény alapján megállapított árakra;
e)5 a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény hatálya alá tartozó termékek vagy szolgáltatások árára;
f)6 a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény hatálya alá tartozó termékek vagy szolgáltatások árára;
g)7 pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvényben szabályozott szolgáltatási díjakra;
h)8 a távhőszolgáltatónak értékesített távhő árára, valamint a lakossági felhasználónak és a külön kezelt intézménynek nyújtott távhőszolgáltatás (fűtés és használati melegvíz) díjára;
i)9 a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény alapján meghatározott díjakra.
j)10 a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényben meghatározott helyi, valamint az elővárosi, regionális és országos közösségi közlekedési szolgáltatások áraira;
k)11 a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló törvényben meghatározott kényelmi díjra, és a nemzeti mobil fizetési szervezet által a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás továbbértékesítése során alkalmazandó árrésre,
l)12 fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvényben meghatározott legkisebb kereskedelmi árrésre.
2. § Az árban, díjban (a továbbiakban együtt: ár), valamint az ár alapjául szolgáló értékesítési feltételekben a szerződő felek — a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló törvényben, valamint az ebben a törvényben foglaltak megtartásával, egymás méltányos érdekeit tiszteletben tartva és kölcsönösen együttműködve — állapodnak meg, ideértve a versenytárgyaláson vagy árverésen történő ármegegyezést is.
3–6. §13
7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: a hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.14
(2)15 A termék hatósági árát az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben kell megállapítani, ha az árat a miniszter állapítja meg, vagy az árat a központi költségvetés támogatja.16
(3)17 A taxi engedély érvényességi területe szerint illetékes települési önkormányzat – a fővárosban a Fővárosi Önkormányzat – képviselő-testülete a területi kereskedelmi és iparkamarával egyeztetve, a fogyasztóvédelmi hatóság és a szolgáltatásban közvetlenül érintett szakmai érdekképviseleti szervezetek véleményének figyelembevételével rendeletben megállapíthatja a személytaxi szolgáltatásért felszámítható árat és annak alkalmazási feltételeit. A személytaxi szolgáltatás díjszabását (díjtételeit) a képviselőtestület – a helyi körülmények mérlegelésével – legmagasabb hatósági árként vagy rögzített hatósági árként határozhatja meg.
(5)19 E törvény melléklete „I. Legmagasabb ár” pontjának „B) Szolgáltatások” alpontjában 40.30.90.0 SZTJ szám alatt szereplő „Távhőszolgáltatás csatlakozási díját” a települési önkormányzat – fővárosban a Fővárosi Önkormányzat – képviselő-testülete külön törvényben meghatározottak szerint rendeletben állapítja meg.
8. § (1) A legmagasabb árat — a (2) bekezdésben szabályozott kivétellel — úgy kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a működéséhez szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és a támogatásokra is.
(2) A tovább-feldolgozók vagy tovább-értékesítők részére értékesített egyes energiahordozók ára a külpiaci árak szintjén is meghatározható.
10. § (1) A hatósági ár megállapítása — ideértve az áralkalmazási feltételeket is — hivatalból vagy az árat érvényesítő vállalkozó kérelmére történhet. Ez utóbbi esetben a kérelmező köteles a hatósági árra vonatkozó javaslatát a hatósági ár megállapítója részére egyidejűleg megküldeni. A hatósági ár megállapítója — mindkét esetben — további adatokat kérhet.
(2)20 A hatósági ár megállapítójának megkeresésére az országos gazdasági kamara tájékoztatást ad a kérelemmel érintett termékekkel, szolgáltatásokkal kapcsolatos forgalmi és árviszonyokról.
(3)21 A hatósági ár megállapítója a kérelem, illetve a kért adatok kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles az ármegállapítást közzétenni vagy a kérelem elutasításáról a kérelmezőt értesíteni.
11. § (1)22 A hatósági árat, valamint annak alkalmazási feltételeit jogszabályban kell közzétenni. A jogszabályban rendelkezni kell arról, hogy a hatósági ár mikor lép hatályba; e rendelkezésnek visszamenőleges hatálya nem lehet.
(2) A legmagasabb hatósági árnak a szerződés megkötését követően bekövetkező emelése esetén jogszabály kivételesen előírhatja, hogy az emelt legmagasabb hatósági ár az érvényes szerződés részévé válik. A felek azonban az új ártól lefelé — közös megegyezéssel — eltérhetnek, a szerződésben kikötött ár fenntartásával vagy megváltoztatásával.
13. §23 Ha a felek az árban nem állapodtak meg, és a termékre hatósági ár van hatályban, az utóbbi az irányadó. A hatósági ár az irányadó akkor is, ha a felek a joszabály megsértésével más árban állapodtak meg.
14. § A hatósági árnak a szerződés megkötése és teljesítése között bekövetkezett megszűnése esetén a szerződést — ha törvény eltérően nem rendelkezik — a kikötött áron kell teljesíteni.
15. §24 A lakosságot közvetlenül érintő hatósági ár változtatásáról a hatósági ár megállapítója legkésőbb az ár hatálybalépésével egyidejűleg köteles a lakosságot tájékoztatni.
c)25 bírságot szab ki a hatósági árakra vonatkozó rendelkezéseket megsértő vállalkozással szemben. A bírság legkisebb összege a jogsértő magatartással elért anyagi előny, maximális mértéke pedig annak kétszerese,
d)26 a 7. § (3) bekezdése szerinti rendelkezések megsértése esetén az 1997. évi CLV. törvény alapján fogyasztóvédelmi bírság kiszabása kezdeményezhető.
17. § (1) A hatósági ár megállapítójának a 16. §-ban szabályozott eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény27 rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2)28 A hatósági ár megállapítójának határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
18. §31
19. § A gazdaság egészét vagy jelentős részét érintő és az árak alakulására ható adózási, pénzügyi vagy egyéb szabályozási eszköz változása esetén a Kormány — legfeljebb hat hónapra — az árakra vonatkozóan rendelkezhet a nem hatósági árak körében is.32
19/A. §33 A gyógyszerpiac átmeneti zavarainak elhárítása, kiküszöbölése vagy a gyógyszerpiac egyensúlyának fenntartása érdekében tehető intézkedésekről külön törvény rendelkezik.
20. §34
[24. §37]
Melléklet az 1990. évi LXXXVII. törvényhez38
A) Termékek39
(ITJ)(BTO)
A hatósági ár megállapítója
Földgáz ára
Villamosenergia ára
Humán célú, a járóbeteg-ellátás keretében
társadalombiztosítási támogatással forgalmazható gyógyszerek kereskedelmi árrése
a Fővárosi Önkormányzat –
1 A kihirdetés napja: 1990. december 5.
2 A tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló 1990: LXXXVI. törvényt a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996: LVII. törvény 97. § a) pontja hatályon kívül helyezte és a tárgykört újraszabályozta.
3 Az 1. § (2) bekezdésének c) pontját az 1994: CII. törvény 66. § (3) bekezdésének a) pontja iktatta be.
4 Az 1. § (2) bekezdésének d) pontját a 2003: XVI. törvény 34. §-ának (1) bekezdése iktatta a szövegbe.
5 Az 1. § (2) bekezdésének e) pontját a 2007: LXXXVI. törvény 181. § (1) bekezdése iktatta be.
6 Az 1. § (2) bekezdésének f) pontját a 2008: XL. törvény 148. § (1) bekezdése iktatta be.
7 Az 1. § (2) bekezdés g) pontját a 2009: CL. törvény 2. §-a iktatta be.
8 Az 1. § (2) bekezdés h) pontját a 2011: CXXVI. törvény 13. §-a iktatta be.
9 Az 1. § (2) bekezdés i) pontját a 2011: CCIX. törvény 89. § (1) bekezdése iktatta be.
10 Az 1. § (2) bekezdés j) pontját a 2011: CCI. törvény 37. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: XLI. törvény 56. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 51. §-át.
11 Az 1. § (2) bekezdés k) pontját a 2011: CC. törvény 11. § (1) bekezdése iktatta be.
12 Az 1. § (2) bekezdés l) pontját a 2013: LXXI. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be.
13 A 3–6. §-t a 2009: XIV. törvény 17. § (9) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
14 Lásd a 47/1999. (XII. 28.) KHVM rendeletet, a 19/2001. (V. 23.) EüM rendeletet, az 57/2002. (XII. 29.) GKM rendeletet, a 70/2003. (X. 28.) GKM rendeletet, a 96/2003. (XII. 18.) GKM rendeletet, a 4/2005. (I. 21.) GKM rendeletet, az 5/2005. (I. 21.) GKM rendeletet, a 105/2005. (XII. 19.) GKM rendeletet, az 1/2006. (I. 18.) GKM rendeletet, a 80/2006. (XI. 24.) GKM rendeletet, a 85/2006. (XII. 15.) GKM rendeletet, az 5/2007. (I. 24.) EüM rendeletet, a 48/2007. (IV. 26.) GKM rendeletet.
15 A 7. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 167. § (5) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
16 Lásd a 8/2000. (X. 18.) KöViM rendeletet, a 3/2002. (I. 21.) MeHVM rendeletet, az 57/2002. (XII. 29.) GKM rendeletet, a 70/2003. (X. 28.) GKM rendeletet, a 96/2003. (XII. 18.) GKM rendeletet, a 4/2005. (I. 21.) GKM rendeletet, az 5/2005. (I. 21.) GKM rendeletet, a 105/2005. (XII. 19.) GKM rendeletet, az 1/2006. (I. 18.) GKM rendeletet, a 80/2006. (XI. 24.) GKM rendeletet, a 85/2006. (XII. 15.) GKM rendeletet, az 5/2007. (I. 24.) EüM rendeletet.
17 A 7. § (3) bekezdését az 1998: XXXIII. törvény 71. §-a iktatta be, szövege a 2004: XCVIII. törvény 1. §-ával megállapított, első mondata a 2006: CIX. törvény 102. § (5) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 7. § (4) bekezdését a 2005: LXXXII. törvény 10. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 13. §-a.
19 A 7. § (5) bekezdését a 2005: LXXXII. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2011: XXIX. törvény 223. § (20) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 10. § új (2) bekezdését az 1994: XVI. törvény 84. § (1) bekezdésének j) pontja iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (3) bekezdésre változtatva.
21 A 10. § eredeti (2) bekezdésének számozását az 1994: XVI. törvény 84. § (1) bekezdésének j) pontja (3) bekezdésre változtatta.
22 A 11. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 12. §-a szerint módosított szöveg.
23 A 13. § a 2009: LVI. törvény 12. §-a szerint módosított szöveg.
24 A 15. § a 2009: LVI. törvény 12. §-a szerint módosított szöveg.
25 A 16. § c) pontját a 2004: XCVIII. törvény 2. §-a iktatta be, szövege a 2009: XIV. törvény 15. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 17. § (5) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. június 1-jét követően elkövetett jogszabálysértések esetében kell alkalmazni.
26 A 16. § d) pontját a 2009: XIV. törvény 15. §-a iktatta be. E módosító törvény 17. § (5) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. június 1-jét követően elkövetett jogszabálysértések esetében kell alkalmazni.
27 A 2005: LXXXIII. törvény 336. §-a alapján, ahol jogszabály az 1957. évi IV. törvényt említi, ott a 2004: CXL. törvényt kell érteni.
28 A 17. § (2) bekezdés második mondatát a 2009: LVI. törvény 13. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 17. § (3) bekezdését a 2001: XL. törvény 108. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXXX. törvény 16. § (2) bekezdése.
30 A 17. § (4) bekezdését a 2005: LXXIX. törvény 64. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2008: XL. törvény 148. § (2) bekezdése.
31 A 18. §-t a 2009: XIV. törvény 17. § (9) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
32 Lásd a 108/2000. (VI. 29.) Korm. rendeletet. A 19. § felhatalmazása alapján kiadott 48/2004. (III. 19.) Korm. rendeletet az Alkotmánybíróság a 19/2004. (V. 26.) AB határozatának 3. pontjával megsemmisítette 2004. június 30. napjával.
33 A 19/A. §-t a 2004: LVI. törvény 1. §-a iktatta be, szövege újonnan a 2006: XCVIII. törvény 78. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 20. §-t az 1997: CLV. törvény 54. § (2) bekezdésének c) pontja hatályon kívül helyezte.
35 A 22. § (2)–(3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 64. pontja hatályon kívül helyezte.
36 A 22. § (4) bekezdését a 2001: CX. törvény 117. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 64. pontja.
37 A 24. §-t a 2004: XXVII. törvény 40. §-a iktatta be, e módosító törvény 72. §-a alapján 2005. január 1-jén lépett volna hatályba. A 24. §-t az Alkotmánybíróság a 19/2004. (V. 26.) AB határozatának 1. pontjával megsemmisítette, így a rendelkezés nem lép hatályba.
38 A melléklet az 1992: V. törvény 1. §-ával megállapított, valamint az 1992: LXXII. törvény 40. § (1) bekezdése, az 1993: LXXVIII. törvény 92. § (4) bekezdése és 95. § (4) bekezdése, az 1993: CIV. törvény 1–2. §-a, az 1996: XVII. törvény 6. §-a, az 1995: LVIII. törvény 1. §-a, az 1996: I. törvény 162. §-a, az 1997: LXV. törvény 23. § (4) bekezdésének a)–b) pontja, az 1997: LVII. törvény 3. § (3) bekezdése, az 1998: XXXIII. törvény 72. §-a, a 2001: XL. törvény 108. § (4) bekezdése, a 2001: CX. törvény 117. § a)–c) pontja, a 2003: XVI. törvény 34. § (2) bekezdése, a 2003: XLII. törvény 79. §-a, a 2003: C. törvény 183. § (7) bekezdése, a 2003: CI. törvény 54. § (1) bekezdése, a 2005: XVIII. törvény 61. § (4)–(6) bekezdése, a 2005: LXXXII. törvény 11. §-a, a 2006: XXXV. törvény 1. §-a, a 2005: CXXXII. törvény 45. § (9) bekezdése, a 2006: XCVIII. törvény 78. § (1) bekezdése, a 2006: CIX. törvény 93. § (2) bekezdése és 167. § (5) bekezdésének m) pontja, a 2007: LXXXVI. törvény 181. § (3) bekezdése, a 2008: XCVI. törvény 26. §-a, a 2008: CVI. törvény 73. § (13) bekezdése, a 2008: XL. törvény 148. § (3)–(4) bekezdése, a 2009: LVI. törvény 13. §-a, a 2011: XXIX. törvény 223. § (21) bekezdése, a 2011: CCIX. törvény 93. § (1) és (2) bekezdése, a 2011: CCI. törvény 37. § (2) bekezdése, a 2012: CXXX. törvény 16. § (1) bekezdése, a 2012: CLIX. törvény 80. §-a szerint módosított szöveg.
39 Végrehajtására lásd a 96/2003. (XII. 18.) GKM rendeletet.


A Közszolga.hu-t elsősorban az olvasók írják. Eddig 7565 felhasználó regisztrált a portálon. Írj Te is hozzászólásokat, fórumtémákat! Kattints a menühöz
Jelenlegi helyCímlap » A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény (közalkalmazotti törvény) A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény (közalkalmazotti törvény) Beküldte Közszolga.hu - 2014, február 13 - 20:44
Cikkek: TudástárForrás: Nemzeti jogszabálytár http://njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=17120.243703
a közalkalmazottak jogállásáról1
(3)53 Végrehajtási jogszabály a jogviszony létesítéséhez
(4)54 A közalkalmazotti jogviszonyt létesíteni szándékozó személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen előéletű.
(5)55 A munkáltató felhívására a közalkalmazotti jogviszonyt létesíteni szándékozó személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy nem áll olyan foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, amely a közalkalmazotti jogviszony létesítését nem teszi lehetővé.
(6)56 Indokolt esetben a munkáltató írásban felszólíthatja a közalkalmazottat, hogy a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül – ha e határidőn belül menthető ok miatt nem lehetséges, annak megszűnését követően haladéktalanul – hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen előéletű, illetve nem áll a munkakörének megfelelő vagy a munkakörének részét képező foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(7)57 Ha a közalkalmazott igazolja, hogy büntetlen előéletű, illetve nem áll a (6) bekezdésben meghatározott foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, a munkáltató a bűnügyi nyilvántartó szerv által az igazolás céljából kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat a közalkalmazott részére megtéríti.
(8)58 A munkáltató a 20. § (2) bekezdés a) pontjában, valamint az (5)–(6) bekezdésben meghatározott kizáró ok fennállásának megállapítása céljából kezeli
azon személyes adatait, amelyeket a bűnügyi nyilvántartó szerv által a kizáró ok igazolása céljából kiállított hatósági bizonyítvány tartalmaz.
(9)59 A (4)–(7) bekezdésben foglaltak alapján megismert személyes adatokat a munkáltató a közalkalmazotti jogviszony létesítéséről meghozott döntés időpontjáig vagy – közalkalmazotti jogviszony létesítése esetén – a közalkalmazotti jogviszony megszűnéséig (megszüntetéséig) kezeli.
20/A. §60 (1)61 Közalkalmazotti jogviszony pályázat alapján létesíthető. Csak olyan közalkalmazottat lehet kinevezni, aki a pályázaton részt vett és a pályázati feltételeknek megfelelt. A pályázatot – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a kinevezési jogkör gyakorlója írja ki. Ha a pályázat kiírása nem kötelező, a munkáltató dönthet arról, hogy a munkakör, illetve a beosztás betöltése pályázat alapján történik.
(2)62 A 25. § (2) bekezdés b) pontja szerinti áthelyezés esetén pályázat kiírása nélkül létesíthető közalkalmazotti jogviszony akkor is, ha egyébként a munkakör betöltéséhez pályázat kiírása kötelező. Ezen túlmenően, a munkakör pályázat kiírása nélkül is betölthető
a)63 olyan munkakör esetén, amely tekintetében – kilencven napon belül – már legalább két alkalommal eredménytelenül került sor pályázati felhívás kiírására,
d)64 helyettesítésre vagy meghatározott munka elvégzésére, illetve feladat ellátására szóló határozott idejű kinevezés esetén, vagy
a)65 a munkáltató és a betöltendő munkakör, vezetői beosztás megnevezését,
b)66 a munkakörbe tartozó, illetve a vezetői beosztással járó lényeges feladatokat,
(4)67 A pályázati felhívást a kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv (a továbbiakban: személyügyi központ) internetes oldalán kell közzétenni. Emellett a pályázati felhívást, valamint a munkáltatónál közalkalmazotti jogviszony keretében pályázat nélkül betölthető munkakört és a kinevezés feltételeit (a továbbiakban: álláshirdetés)
(5)68 A pályázó – a (3) bekezdés d) pontja alapján meghatározottakon túlmenően – a pályázathoz csatolja
(6)69 Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában magasabb vezetői beosztásra kiírt pályázat esetén a pályázót a pályázati határidő lejártát követő huszonegy napon belül a kinevezési, megbízási jogkör gyakorlója által létrehozott legalább háromtagú, a betöltendő munkakör feladatait érintően szakértelemmel rendelkező bizottság hallgatja meg, melynek nem lehet tagja – a helyi önkormányzati képviselő-testület tagja kivételével – a kinevezési, megbízási jogkör gyakorlója. A kinevezési, megbízási jogkör gyakorlója a bizottság írásba foglalt véleményét mérlegelve a pályázati határidő lejártát követő
(7)70 A benyújtott pályázat tartalma – törvény eltérő rendelkezése hiányában – csak a pályázó beleegyezésével közölhető harmadik személlyel. Sikertelen pályázat esetén a pályázó részére a pályázati anyagot vissza kell juttatni. Amennyiben a pályázó az általa benyújtott, személyes adatokat tartalmazó adathordozót a pályázat elbírálási határidejétől számított kilencven napon belül nem veszi át, azokat meg kell semmisíteni és személyes adatait törölni kell.
(8)–(9)71
20/B. §72 (1) A magasabb vezető és a vezető beosztás ellátására szóló megbízásra a 20/A. § (1) és (3)–(8) bekezdései alkalmazásával pályázatot kell kiírni. A pályázatot a megbízási jogkör gyakorlója írja ki.
(2)73 Közalkalmazotti jogviszony – ha törvény eltérően nem rendelkezik –
(3)74 A kinevezési okmánynak tartalmaznia kell a közalkalmazott munkakörét, a besorolásának alapjául szolgáló fizetési osztályt és fokozatot, az illetményét és a munkavégzés helyét. A tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra vonatkozó havi illetmény és a havi rendszeres illetménypótlékok együttes összege nem haladhatja meg a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszeresét. A kinevezési okmányban más, a közalkalmazotti jogviszonyt érintő kérdés is meghatározható.
(5)76 A közalkalmazotti jogviszonyt határozatlan idejűnek kell tekinteni, ha a határozott időre történő kinevezés nem felel meg a (2) bekezdésben foglaltaknak.
21/A. §77 (1) A kinevezésben a közalkalmazotti jogviszony létesítésekor – a (4)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – három hónap próbaidő megállapítása kötelező.
(4)78 Nem kell próbaidőt megállapítani – kivéve, ha a közalkalmazotti jogviszony a 22. § (16) bekezdése szerint szűnt meg, és az újabb közalkalmazotti jogviszony létesítésekor a gyakornoki idő kikötése kötelező –
(5)79 Végrehajtási rendelet megállapíthatja munkakörönként azt a szakmai gyakorlatot, amelynek megléte esetén az (1) bekezdés szerinti próbaidőt nem lehet megállapítani.
22. §80 (1)81 Az E–H fizetési osztályba sorolt, a munkáltató alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakörbe történő határozatlan időre szóló kinevezés esetén – ideértve az ilyen tartalmú áthelyezést is – a gyakornoki idő kikötése kötelező, ha a közalkalmazott nem rendelkezik a munkaköréhez szükséges iskolai végzettséget és szakképzettséget, szakképesítést igénylő, a három évet meghaladó időtartamú szakmai gyakorlattal. E szabályt kell alkalmazni – jogszabály kizáró rendelkezése hiányában – a 79/C. § (2) bekezdésében szereplő tudományos kutatói munkakört betöltő közalkalmazottra is.
a)82 a (16) bekezdésben foglaltak szerint megszűnik, vagy
b)83 munkavégzésre irányuló további jogviszonyban, így különösen vállalkozási és megbízási szerződésen alapuló jogviszonyban, személyes közreműködéssel járó gazdasági és polgári jogi társasági viszonyban, egyéni cég személyesen közreműködő tagjaként, továbbá ügyvédi és egyéni vállalkozói tevékenység
(4)84 Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásával kapcsolatban végrehajtási rendelet állapítja meg a munkáltató alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakört. Végrehajtási rendelet meghatározhatja munkakörönként – a kinevezéshez szükséges iskolai végzettséggel, szakképesítéssel, illetve szakképzettséggel egyenértékű – azon iskolai végzettséget, szakképesítést, illetve szakképzettséget, amellyel a közalkalmazott által korábban ellátott, a (3) bekezdés szerinti jogviszony tartamát a szakmai gyakorlat idejébe be kell számítani. A szakmai gyakorlat meglétét a közalkalmazott köteles igazolni.
(5)85 A gyakornoki idő az E fizetési osztályba tartozó munkakörben két, az F–H fizetési osztályba tartozó, illetve az (1) bekezdésben meghatározott tudományos kutatói munkakörben három év. Ha a közalkalmazott
(6)86 A gyakornoki idő tartamát a kinevezéskor kell előírni. A gyakornoki idő megszűnik,
(9)87 A gyakornoki idő kikötésekor a munkáltató köteles tájékoztatni a közalkalmazottat a gyakornoki idő alatti szakmai segítő személyéről. Másik szakmai segítőt kell kijelölni, ha a kinevezésben a munkavégzés helyének vagy a munkakörnek a módosítása ezt indokolttá teszi.
(10)88 A gyakornokkal szembeni szakmai követelmények biztosítják a munkakör ellátásához szükséges gyakorlati ismeretek elsajátítását. A végrehajtási rendelet a gyakornoki idő szakmai követelményeit részletesen megállapíthatja.
(11)89 A szakmai segítő
(12)90 Az értékeléshez a gyakornok írásban észrevételt tehet.
(13)91 A szakmai követelményekre figyelemmel a munkáltató gyakornoki szabályzatában állapítja meg a gyakornoki idővel kapcsolatos kötelezettségeket, különösen:
(14)92 A gyakornoknak és szakmai segítőjének munkavégzési kötelezettségét úgy kell megállapítani, hogy ennek teljesítése mellett rendes munkaidőben a gyakornoki idővel kapcsolatos kötelezettségének is eleget tehessen.
(15)93 A gyakornoki idő lejártának hónapjában a közalkalmazottat minősíteni kell. A minősítés során a 40. §-t azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
b)94 a minősítés eredményeként
(16)95 A közalkalmazotti jogviszony e törvény erejénél fogva megszűnik, ha a közalkalmazott „nem megfelelt” minősítést kap. A közalkalmazotti jogviszony a minősítés eredményének 40. § (5) bekezdése szerinti ismertetését követő tizedik napon szűnik meg.
22/A. §96 A közalkalmazottra a gyakornoki idő tartama alatt a 30/A–30/D. §-ban foglalt szabályok nem alkalmazhatók.
22/B. §97 Végrehajtási rendelet meghatározhatja azokat a – munkáltató működése szempontjából meghatározó jelentőségű – magasabb vezetői munkaköröket, amelyek betöltésére – a 23. §-ban foglaltaktól eltérően – a Munka Törvénykönyve vezető állású munkavállalóra vonatkozó rendelkezései alkalmazásával munkaviszonyt kell létesíteni. E munkakörök meghatározása során figyelemmel kell lenni
23. §98 (1) A magasabb vezetői, illetve vezetői feladat ellátása magasabb vezető, illetve vezető beosztásra történő megbízással (a továbbiakban: megbízott vezető) történik. A magasabb vezetői, illetve vezetői megbízás feltétele, hogy a közalkalmazott – a kinevezés szerinti munkaköre mellett – látja el a magasabb vezetői, illetve vezetői beosztásból eredő feladatait. A megbízást és annak elfogadását írásba kell foglalni. Magasabb vezető – a 90. §-ban foglalt kivétellel – csak felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező közalkalmazott lehet. Nem lehet megbízott vezető a közalkalmazott a gyakornoki idő tartama alatt.
23/A. §99
23/B. §100 (1) A teljes munkaidőben foglalkoztatott közalkalmazott írásbeli kérelmére a munkáltató köteles a kinevezésben heti húszórás részmunkaidőt kikötni, ha a közalkalmazott a kérelem benyújtásakor az Mt. 128. §-ában foglalt fizetés nélküli szabadságot vesz igénybe.
24. §101 (1) Ha a közalkalmazott munkaköre ellátása mellett a munkáltató rendelkezése alapján átmenetileg más munkakörébe tartozó feladatokat is ellát, s ezáltal jelentős többletmunkát végez, illetményén felül a végzett munkával arányos külön díjazás (helyettesítési díj) is megilleti.
(2)102 A közalkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt.-nek a munkaviszony alanyairól, a munkaviszony létesítéséről és a munkaszerződés módosításáról szóló rendelkezései (V., VII., és IX. fejezet) közül a 32–35. §, a 42–43. §, a 45. § (1) bekezdés, a 45. § (5) bekezdés, az 50. § és a 62. § nem alkalmazható.
(3)103 A közalkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt.-nek a munkáltató személyében bekövetkező változásról szóló VI. fejezete megfelelően abban az esetben alkalmazható, ha az átadó és az átvevő munkáltató e törvény hatálya alá tartozik.
(4)104 A közalkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt. 40. § (1) bekezdése azzal az eltéréssel alkalmazandó, hogy a 33. § (2)–(3) bekezdésben és a 37. §-ban foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni, ha a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonyát lemondással arra hivatkozva szünteti meg, hogy a munkáltató személyében bekövetkezett változás miatt a rá irányadó munkafeltételek lényeges és hátrányos megváltozása következtében a közalkalmazotti jogviszony fenntartása számára aránytalan sérelemmel járna vagy lehetetlenné válna.
(5)105 A közalkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt. 40. § (2) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a közalkalmazott az (4) bekezdés szerinti lemondást – a 27. § (1) bekezdésében foglalt szabályok alkalmazásával – köteles megindokolni.
25. § (1)106 A közalkalmazotti jogviszony megszűnik:
d)107 a 22. (16) bekezdésében és a 25/A. § (1) bekezdésében meghatározott esetben, továbbá ha törvény így rendelkezik,
e)108 a prémiumévek programban történő részvétel esetén a prémiumévek programról szóló törvény szabályai szerint.109
b)111 áthelyezéssel
2.112 e törvény és a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény,
4.114 és a hivatásos, továbbá a szerződéses szolgálati jogviszonyt szabályozó jogszabályok115
f)116 azonnali hatállyal
g)117 rendkívüli felmentéssel
ga)118
gb)119
h)120
(3)121 A munkáltató köteles a közalkalmazotti jogviszonyt az Mt. 29. § (1) bekezdése alapján azonnali hatállyal megszüntetni, ha
b) a 20. § (2) bekezdés a) pontjában vagy a (6) bekezdésben meghatározott kizáró ok fennállását a munkáltató a bűnügyi nyilvántartó szerv által az igazolás céljából kiállított hatósági b