text:
az adóigazgatási rendtartásról1
Az adóhatóság a szakszerűség, a hatékonyság és a költségtakarékosság érdekében úgy szervezi meg a tevékenységét, hogy – a tényállás tisztázására vonatkozó követelmények sérelme nélkül – az eljárás a lehető leggyorsabban lezárható legyen, és az adózónak, az eljárás egyéb résztvevőjének és az adóhatóságnak a legkevesebb költséget okozza.
(1) Adózó az a személy, akinek, illetve amelynek adókötelezettségét adót, költségvetési támogatást megállapító törvény, e törvény vagy önkormányzati rendelet írja elő.
(1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában az adózó polgári jog szabályai szerinti jogutódját megilletik mindazon jogok, amelyek a jogelődöt megillették, továbbá terhelik a jogelőd által nem teljesített kötelezettségek a jogutódlással szerzett vagyonnal arányosan. Több jogutód esetén a jogelőd kötelezettségeit a jogutódok vagyonarányosan teljesítik, teljesítés hiányában pedig a jogelőd tartozásáért egyetemlegesen felelnek, a költségvetési támogatásra – eltérő megállapodás hiányában – vagyonarányosan jogosultak.
15. § [Meghatalmazás]
(1) A meghatalmazott a képviseleti jogosultságát – ha azt a rendelkezési nyilvántartás nem tartalmazza – köteles igazolni. A meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni vagy jegyzőkönyvbe kell mondani.
(3) A képviseleti jog keletkezése és megszűnése az adóhatósággal szemben az adóhatósághoz történő bejelentés beérkezésétől hatályos azzal, hogy a képviseleti jog megszűnésének bejelentése napján a meghatalmazottat még az adóhatósági iratok átvételére jogosult személynek kell tekinteni.
(4) A felszámolás, illetve a végelszámolás kezdő időpontját megelőzően adott meghatalmazás alapján a képviselő akkor járhat el, ha a meghatalmazás érvényességéről a felszámoló, illetve a végelszámoló az adóhatóságnak nyilatkozott. Végelszámolás esetén nem kell a meghatalmazás érvényességéről nyilatkozatot tenni, ha a meghatalmazást adó korábbi törvényes képviselő és a végelszámoló személye megegyezik.
(5) Nem járhat el meghatalmazottként az adóhatóság előtti eljárásban az eltiltás hatálya alatt az a természetes személy, akit a cégbíróság vagy a bíróság jogerősen eltiltott a vezető tisztségviselői tisztség gyakorlásától.
a) a képviseleti jogosultságát igazoló nagykorú tag, foglalkoztatott,
(2) Természetes személyt az adóhatóság előtt állandó meghatalmazás alapján bármely – képviseletre alkalmas – nagykorú személy is képviselheti.
(3) Nem járhat el meghatalmazottként az adóhatóság előtti eljárásban az eltiltás hatálya alatt az a természetes személy, akit a cégbíróság vagy a bíróság jogerősen eltiltott a vezető tisztségviselői tisztség gyakorlásától.
c) e törvény, valamint az adózás rendjéről szóló törvény vonatkozásában az önkormányzati adóhatóság döntései elleni fellebbezések elbírálására jogosult hatóság.
(1) Az adóhatóság a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén, valamint kijelölés alapján köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja.
1IV. FEJEZET
(2) A magyar nyelvet nem ismerő adózó – a fordítási és tolmácsolási költség előlegezése és viselése mellett – az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó esetekben is kérheti, hogy az adóhatóság bírálja el az anyanyelvén vagy valamely közvetítő nyelven megfogalmazott kérelmét.
(4) Ha a kizárási ok a hatáskör gyakorlójával vagy az adóhatósággal szemben merül fel, az ügyben – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a felügyeleti szerv vezetője által kijelölt másik azonos hatáskörű adóhatóság jár el.
(1) Az adóhatóság – legalább ötnapos határidő tűzésével – más szervet vagy személyt kereshet meg, ha
(2) Ha törvény másként nem rendelkezik, a kapcsolattartás formáját az adóhatóság tájékoztatása alapján az adózó választja meg. Az adózó a választott kapcsolattartási módról más – az adóhatóságnál rendelkezésre álló – módra áttérhet.
(2) Az, aki nem cselekvőképes, nyilatkozattételre csak akkor hívható fel, illetve tanúként akkor hallgatható meg, ha nyilatkozatot, illetve tanúvallomást kíván tenni, és a törvényes képviselője, vagy – érdekellentét esetén – eseti gondnoka vagy eseti gyámja (a továbbiakban együtt: eseti gondnok) ehhez hozzájárul. A szóbeli nyilatkozat, illetve a tanúvallomás megtételére csak a törvényes képviselő vagy az eseti gondnok jelenlétében kerülhet sor, az írásbeli nyilatkozathoz a törvényes képviselő vagy az eseti gondnok aláírása szükséges. A cselekvőképtelen tanú meghallgatása esetén a hatóság mellőzi a hamis tanúzás következményeire való figyelmeztetést.
a) a támogatott személlyel egyidejűleg az eljárás során valamennyi eljárási cselekménynél – ideértve a nyilvánosság kizárásával megtartott tárgyalást is – jelen lehet, távolléte azonban az eljárási cselekmény teljesítésének, valamint az eljárás folytatásának nem akadálya,
b) a nyilatkozat, adatszolgáltatás megtételének elősegítése érdekében a támogatott személlyel – az eljárási cselekmény rendjét meg nem zavaró módon – egyeztethet.
(1) Az adózótól – az azonosításához szükséges adatok kivételével – nem kérhető olyan adat, amely nyilvános, vagy amelyet jogszabállyal rendszeresített közhiteles nyilvántartásnak tartalmaznia kell.
(2) Az adózó – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – nem kérheti az adóhatóságtól, hogy az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően más szervet adatszolgáltatás iránt keressen meg.
az eljáró adóhatóság határidő megjelölésével, a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik – ugyanazon tényállás mellett egy alkalommal hiánypótlásra hívja fel a kérelmezőt.
i) az eljárásért igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni, és a kérelmező a fizetési kötelezettségének a felhívás ellenére nem tesz eleget és költségmentességben sem részesül, vagy
j) a 26. §-ban, valamint a 126. § (7) bekezdésében szabályozott eljárás során az arra okot adó feltétel bekövetkezik.
21. Ügyintézési határidő
(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az ügyintézési határidő harminc nap, amelyet az adóhatóság vezetője egy alkalommal – indokolás mellett – harminc nappal meghosszabbíthat. Az eljárási határidő meghosszabbításának van helye különösen, ha az eljárás során
b) ha az előkérdés más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak az adóhatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el,
d) az adózó mulasztása vagy késedelme azt indokolja, vagy
e) szakértő bevonására került sor.
(3) Ha a közigazgatási bíróság az adóhatóságot új eljárásra kötelezi és ezzel a bírósági döntéssel szemben perújítási vagy felülvizsgálati kérelmet terjesztettek elő, az adóhatóság az eljárást a perújítási vagy felülvizsgálati kérelem alapján indult eljárásban hozott döntés jogerőre emelkedéséig nem kezdi meg.
(3) Az adóhatóság (1) bekezdés szerinti fizetési kötelezettségét nem érinti, ha az adózó az illeték vagy díj megfizetése alól részben vagy egészen mentesült, ilyen esetben az adóhatóság az összeget az adózó által meg nem fizetett rész arányában a központi költségvetésnek – az államháztartásért felelős miniszter által közzétett számlaszámra – fizeti meg. Ha az eljárás lefolytatásáért az eljárás megindítására irányuló kérelmet benyújtó adózó jogszabály alapján nem köteles illeték vagy díj fizetésére, úgy az adóhatóság az illetékekről szóló törvény szerinti általános tételű eljárási illetéknek megfelelő összeget, illetve ennek kétszeresét fizeti meg a központi költségvetésnek.
(2) Az idézést – ha az ügy körülményeiből más nem következik – úgy kell közölni, hogy arról az idézett a meghallgatást megelőzően legalább öt nappal értesüljön.
(1) Az adóhatóság az illetékességi területén lakóhellyel nem rendelkező személyt vagy székhellyel nem rendelkező szervezet törvényes képviselőjét akkor idézheti a hivatali helységébe, ha
(2) Ha az idézett személy az idézésre nem jelent meg, és távolmaradását nem mentette ki, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) útján elővezettethető. Az elővezetés foganatosításához az ügyésznek az eljáró adóhatóság vezetője által kért előzetes hozzájárulása szükséges.
(5) Ha jogi személy vagy egyéb szervezet szervezeti képviselője nem jelent meg az idézésre, és a képviselő nevét a törvényes képviselő az adóhatóság felhívására nem közli, a felhívott törvényes képviselő és a jogi személy vagy egyéb szervezet eljárási bírsággal sújtható. Ebben az esetben az elővezetést a felhívott törvényes képviselővel szemben is alkalmazni lehet.
(1) Ha nem szükséges az adózó idézése, az adóhatóság az adózót, a támogatót a tanú és a szakértő meghallgatásáról, a szemléről és a tárgyalásról értesíti azzal a tájékoztatással, hogy az eljárási cselekményen részt vehet, de megjelenése nem kötelező. Az értesítést – ha az ügy körülményeiből más nem következik – úgy kell közölni, hogy azt az adózó legalább öt nappal korábban megkapja.
(1) Az adóhatóság az adózót, illetve az adózónak nem minősülő természetes személyt – a vele szerződéses kapcsolatban állt vagy álló adózók adókötelezettségének, adóalapjának, adómentességének, adókedvezményének, adójának vagy költségvetési támogatásának megállapítása, ellenőrzése, illetve az adóhatóság törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján alkotott önkormányzati rendeletben meghatározott eljárásának lefolytatása érdekében – felhívásban nyilatkozattételre kötelezheti az általa ismert, illetve nyilvántartásában szereplő adatról, tényről, körülményről.
(1) Az adóhatóság, ha a tényállás tisztázása során szükséges, és az Eüsztv. alapján nem szerezhető be – a 45. § (1) bekezdésében meghatározott kivétellel –, felhívhatja az adózót okirat vagy más irat bemutatására.
(1) A tanúként idézett személy – az e törvényben meghatározott kivétellel – köteles tanúvallomást tenni.
b) vallomásával saját magát vagy hozzátartozóját bűncselekmény elkövetésével vádolná, vagy
c) diplomáciai mentességben részesülő személy.
(2) A szemletárgy birtokosát és az (1) bekezdésben meghatározott személyt – ha az a szemle eredményességét nem veszélyezteti – a szemléről előzetesen értesíteni kell.
(3) A szemletárgy birtokosának távolléte – ha jelenléte nem szükségszerű – nem akadálya a szemle megtartásának.
(1) A szemle megtartása során – az ismert tulajdonos értesítésével egyidejűleg – a szemletárgy birtokosa kötelezhető a szemletárgy felmutatására, illetve arra, hogy az adózót a szemle helyszínére beengedje.
(1) Szakértőt kell meghallgatni vagy – legalább tizenöt napos határidő tűzésével – szakvéleményt kell kérni, ha az ügyben jelentős tény vagy egyéb körülmény megállapításához különleges szakértelem szükséges, és az eljáró adóhatóság nem rendelkezik megfelelő szakértelemmel.
(1) Ha az adózó vagy az eljárás egyéb résztvevője által használt idegen nyelvet az ügyintéző nem beszéli, tolmácsot kell alkalmazni.
(2) Az ügyben eljáró adóhatóság el nem járó tagja, valamint – ha az a tényállás tisztázáshoz elengedhetetlen – az ellenőrzés helyszínén tartózkodó, idegen nyelvet beszélő személy tolmácsként igénybe vehető.
(4) Az eljárási bírság legkisebb összege esetenként tízezer forint, legmagasabb összege természetes személy esetén ötszázezer forint, jogi személy vagy egyéb szervezet esetén egymillió forint.
(1) A szóbeli kérelemről – ha azt nyomban nem teljesítik –, valamint a tényállás tisztázása érdekében lefolytatott eljárási cselekményről az adózó vagy az eljárás egyéb résztvevője részvétele esetén jegyzőkönyvet, más esetben feljegyzést kell készíteni.
(3) A feljegyzést annak készítője, a jegyzőkönyvet – annak minden oldalán – az eljárási cselekményen részt vevő személyek aláírják.
Az adóhatóság az adóügy érdemében határozattal, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésben végzéssel dönt. Az adóügy érdeméhez tartozik minden, az adókötelezettséget érintő, az adózó, az adó megfizetésére kötelezett személy jogát, kötelezettségét megállapító döntés. A nyilvántartás vezetésével kapcsolatos hatósági eljárásban – ideértve a kiutalási és az átvezetési kérelem elbírálását is –, ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az adóhatóság csak abban az esetben hoz határozatot, ha az adózó kérelmét nem teljesíti. Határozatnak minősül a fizetési meghagyás is.
(1) A döntés tartalmazza az eljáró adóhatóság, az adózó és az ügy azonosításához szükséges minden adatot, a rendelkező részt – az adóhatóság döntésével, a jogorvoslat igénybevételével kapcsolatos tájékoztatással és a felmerült eljárási költséggel –, továbbá a megállapított tényállásra, a bizonyítékokra, a mérlegelés és a döntés indokaira, valamint az azt megalapozó jogszabályhelyek megjelölésére is kiterjedő indokolást.
(1) Az adóhatóság döntése végleges, ha azt az adóhatóság már – az e törvényben meghatározott kivételekkel – nem változtathatja meg. A véglegesség a döntés közlésével áll be.
36. A döntés közlése
(1) Az adóhatósági irat a postai kézbesítés mellőzésével saját – az adóhatósággal közszolgálati jogviszonyban, kormányzati szolgálati jogviszonyban, hivatásos szolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban vagy egyéb szolgálati jogviszonyban álló – kézbesítő útján is kézbesíthető. A saját kézbesítő útján történő kézbesítés esetén az adóhatósági iratot az veheti át, aki a postai úton történő kézbesítés esetén átvételre jogosult.
(1) Az adóhatósági iratot – ideértve a döntést is – a meghatalmazott képviselővel eljáró adózó esetében a képviselőnek kell kézbesíteni hivatalos iratként vagy az Eüsztv.-ben meghatározott elektronikus úton.
a) a kézbesítés megkísérlésének napján – a b) pontban meghatározott kivétellel – kézbesítettnek kell tekinteni, ha a küldemény az adóhatósághoz a kézbesítés eredménytelensége miatt érkezik vissza, vagy
(3) Elektronikus kapcsolattartás esetén a kézbesítésre az Eüsztv. 14. § (4) bekezdését kell alkalmazni.
(4) Az adóhatósági irat – a meghatalmazott képviselő mellett – a meghatalmazott képviselővel rendelkező adózó részére is kézbesíthető. Ilyen esetben az iratot az adózó, valamint a meghatalmazott részére ugyanazon a napon kell postára adni, illetve az irat kézbesítéséhez biztonságos kézbesítési szolgáltatást is igénybe lehet venni. E bekezdés nem alkalmazható az adóhatóság saját kézbesítője útján történő kézbesítésre.
(5) Ha az irat az adózó és a meghatalmazott részére is kézbesítettnek minősül, úgy a kézbesítés joghatásai
(1) A 79. § szerinti kézbesítés esetén – kivéve, ha az adózó vagy képviselője a küldemény átvételét megtagadta – az állami adó- és vámhatóság a kézbesítésről történő tudomásszerzését követően az internetes honlapján tizenöt nap időtartamra közzéteszi
(3) Kézbesítési kifogást az adózó vagy az eljárás résztvevője a kézbesítésről való tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül, de legkésőbb a közléstől számított negyvenöt napos jogvesztő határidőn belül terjeszthet elő. Ha az adózó az adóhatóság végrehajtási eljárását megelőző fizetési felszólításból vagy a végrehajtási eljárás megindulása alapján szerez tudomást a kézbesítés következtében véglegessé vált kötelezettségéről, a kézbesítési kifogás a fizetési felszólítás kézhezvételétől, illetve a végrehajtási eljárásról történő tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül akkor is előterjeszthető, ha a kézbesítéstől számított negyvenöt nap eltelt. A végrehajtási eljárás során kézbesítési kifogás előterjesztésének – törvény eltérő rendelkezése hiányában – nincs helye.
82. § [Biztosítási intézkedés]
(2) Biztosítási intézkedés akkor rendelhető el, ha
a) a fizetési kötelezettséget megállapító adóhatósági döntés még nem végrehajtható,
b) végrehajtható az adóhatósági döntés, de az abban meghatározott teljesítési határidő még nem telt le.
(4) A biztosítási intézkedést elrendelő végzés végrehajtására a végrehajtási eljárás során irányadó szabályokat kell alkalmazni.
(5) A biztosítási intézkedést elrendelő végzés ellen fellebbezés terjeszthető elő, amelynek a végzés végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(6) A végrehajtási eljárás alapjául szolgáló döntés megsemmisítése esetén a biztosítási intézkedést meg kell szüntetni.
(7) A biztosítási intézkedést elrendelő végzés végrehajtása során elvégzett foglalás hatálya kiterjed a végrehajtási eljárásra is.
83. § [Ideiglenes biztosítási intézkedés]
(1) Ha megalapozottan feltételezhető, hogy az érdemi döntésben elrendelhető kötelezettség későbbi teljesítése veszélyben van, az adóhatóság az ügy érdemében való döntéshozatal előtt a 82. §-ban meghatározott intézkedéseket – ideiglenes biztosítási intézkedésként – az erre okot adó körülmények felmerülésétől számított öt napon belül megteszi.
(2) Az ideiglenes biztosítási intézkedés végrehajtására a biztosítási intézkedésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
84. § [Kifizetés engedélyezése]
(1) Ha az állami adó- és vámhatóság az adóellenőrzés során az adózó fizetési számláját ideiglenes biztosítási intézkedés keretében zárolja, akkor a 83. § rendelkezéseit e § szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az általa meghatározott sorrendben és összegben engedélyezheti a zárolt fizetési számláról történő kifizetések meghatározott személyek részére történő teljesítését, ha az adózó erre irányuló kérelmében jogszabály által előírt nyilvántartások, dokumentumok benyújtásával igazolja, hogy a zárolt vagyonán kívüli forrásból nem képes a kifizetéseit teljesíteni, vagy azzal a tevékenysége aránytalan korlátozást szenvedne.
(3) Az ügyintézési határidő tizenöt nap. A kifizetés engedélyezését elutasító végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye. A kifizetést részben engedélyező végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye, amelynek a végzés végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(4) Az állami adó- és vámhatóság a kifizetést részben vagy teljes egészében engedélyező végzést a kifizetés teljesítése érdekében megküldi az adózó zárolt fizetési számláját vezető pénzforgalmi szolgáltatónak.
(5) Az állami adó- és vámhatóság által engedélyezett kifizetés más követelés fedezetére nem számolható el, továbbá az végrehajtás alól mentes.
(6) Az állami adó- és vámhatóság megszünteti a foganatosított végrehajtási cselekményeket, ha a biztosítási intézkedés, illetve az ideiglenes biztosítási intézkedés elrendelésének alapjául szolgáló összeget az állami adó- és vámhatóságnál letétbe helyezték.
(7) Ha az ideiglenes biztosítási intézkedés biztosítási intézkedésre változik – ettől az időponttól – e § rendelkezéseit a biztosítási intézkedés alapjául szolgáló döntés véglegessé válásáig alkalmazni kell.
(1) Kötelező az adóellenőrzést lefolytatni
a) a kockázatos adózónál, ha végelszámolását rendelték el,
b) az Állami Számvevőszék elnökének megkeresése alapján,
c) az adópolitikáért felelős miniszter utasítására,
d) az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adók esetében az önkormányzat képviselő-testületének határozata alapján.
88. § [Ellenőrzésre kiválasztás]
Az állami adó- és vámhatóság az adózókat – a kötelezően lefolytatandó ellenőrzéseken túl – célzott kiválasztási rendszerek alkalmazásával, valamint egyedi kockázatelemzési eljárás eredményeként választja ki ellenőrzésre.
(1) Adóellenőrzés keretében az adóhatóság az adózó adómegállapítási, bevallási kötelezettsége teljesítését adónként, támogatásonként és időszakonként vagy meghatározott időszakra több adó és támogatás tekintetében is vizsgálja.
(2) Az adóhatóság az állami adó- és vámhatóság nyomozóhatósági hatáskörrel felruházott szerve által feltárt adatok és bizonyítékok alapján bűncselekmény elkövetési értékének megállapítása céljából is vizsgálhatja gazdasági események valódiságát jogkövetési vizsgálat keretében.
a) az adópolitikáért felelős miniszter ellenőrzéssel már lezárt időszak ellenőrzését rendelte el, vagy az Állami Számvevőszék elnöke, az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adó esetén az önkormányzati képviselő testülete ellenőrzéssel már lezárt időszak ellenőrzését kezdeményezte,
(4) A felülellenőrzés megállapításairól hozott határozat ellen az állami adó- és vámhatóságot irányító miniszterhez, illetve az adópolitikáért felelős miniszterhez intézett, a felülellenőrzést lefolytató szervnél benyújtott fellebbezésnek van helye.
(3) Az adóellenőrzés időtartama a csoportos adóalany, valamint az áfa-regisztrált adóalany kivételével a cégbejegyzésre nem kötelezett adózó és a megbízható adózó esetén – feltéve, hogy az adózó az ellenőrzést nem akadályozza – nem haladhatja meg a száznyolcvan napot.
(4) Felülellenőrzés esetén az (1)–(3) bekezdés szerinti határidő-hosszabbítást a felülellenőrzést végző felettes adóhatóság vezetője rendeli el.
a) az ellenőrzést végző személyazonosságáról és megbízásáról meggyőződni,
(5) Ha a természetes személy adózó jogainak gyakorlásában akadályozott – a jogkövetési vizsgálat kivételével – egy alkalommal kérheti az akadály megszűnéséig, de legfeljebb hatvan napig az ellenőrzés megkezdésének vagy az ellenőrzési cselekményeknek az elhalasztását.
(2) Az adóhatóság a tényállás tisztázása során az adózó javára szolgáló tényeket is köteles feltárni. A nem bizonyított tény, körülmény – a becslési eljárás kivételével – az adózó terhére nem értékelhető.
b) a kutatás-fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó költségek kutatás-fejlesztési tevékenységhez való hozzárendelhetőségével
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: kutatás-fejlesztési tevékenység minősítésével összefüggő eljárás] összefüggésben megkeresheti a kutatás-fejlesztési tevékenység minősítésével összefüggő eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szervet mint szakértőt.
105. § [Felhívás iratok fordításának átadására]
Az adózó a tényállás tisztázásához szükséges idegen nyelvű – ide nem értve az angol, német és francia nyelvű – iratai szakfordítását, számla (egyszerűsített számla), illetve bizonylat esetében annak hiteles magyar nyelvű fordítását köteles felhívásra az adóhatóság részére átadni. Az iratok fordítására történő felhívás postára adásától, a postai kézbesítés mellőzése esetén a felhívás átadásának napjától a kötelezettség teljesítéséig, a kötelezettség elmulasztása esetén a felhívásban kitűzött határidő utolsó napjáig eltelt időtartamot az ellenőrzés határidejének számításánál figyelmen kívül kell hagyni.
106. § [Teljességi nyilatkozat>Teljességi nyilatkozatTeljességi nyilatkozat]
(2) Az adózó a nyilatkozattételt – akár egészben, akár részben – megtagadhatja. Ha az adózó nem vagy csupán részben tesz nyilatkozatot, az állami adó- és vámhatóság az eljárást a rendelkezésre álló adatok alapján folytatja tovább.
107. § [Próbavásárlás]
Számla- és nyugtakibocsátási kötelezettség ellenőrzése érdekében az adóhatóság próbavásárlást végezhet.
(2) A mintavételhez szükséges feltételek biztosítása az adózó kötelezettsége. Az adózó a mintavétel során jogosult, az adóhatóság felhívására pedig köteles jelen lenni vagy képviseletét biztosítani. A mintavételt – a vonatkozó előírások betartásával és az adóhatóság felügyelete mellett – saját kérelmére vagy az adóhatóság felhívására az adózó maga is elvégezheti.
(3) A mintavétellel kapcsolatban az adózónál felmerült költség az adózót terheli. A mintavétel egyéb költsége, a laboratóriumi vagy egyéb vizsgálatok költsége – ha a mintavétel eredményeként az adóhatóság jogsértést állapít meg – az adózót, egyéb esetben az adóhatóságot terheli.
(1) Az állami adó- és vámhatóság jogosult a vállalkozási tevékenységgel összefüggésbe hozható helyszín, helyiség és jármű átvizsgálására, valamint a helyszínen talált jármű rakományának ellenőrzésére, ha az adózó, képviselője, megbízottja, foglalkoztatottja nyilatkozatai, nyilvántartásai vagy más azonosított és ellenőrzött forrásból származó adatok alapján megalapozottan feltehető, hogy az adózó a bevallási, bizonylat kiállítási vagy – megőrzési, nyilvántartás-vezetési (könyvvezetési) kötelezettségei teljesítése szempontjából jelentős tárgyi bizonyítási eszközt elrejt, megsemmisít, illetve a vállalkozás valós körülményeit leplezi. E rendelkezés lakás átvizsgálására csak abban az esetben alkalmazható, ha a lakás valamely helyisége a vállalkozási tevékenység helyszíne.
(2) Az átvizsgálást az ellenőrzést végző adóhatóság rendeli el. Az átvizsgálás lefolytatásához az ügyész előzetes jóváhagyása szükséges, kivéve, ha alapos okkal feltehető, hogy az átvizsgálás késedelmes lefolytatása az ellenőrzés céljának meghiúsulását eredményezné. Előzetes ügyészi jóváhagyás nélkül lefolytatott átvizsgálás esetén az adóhatóság az átvizsgálást elrendelő végzés, valamint az arról készített jegyzőkönyv másolati példányának megküldésével utólag értesíti az ügyészséget a foganatosított intézkedésről. Közjegyzői, ügyvédi, adószakértői, okleveles adószakértői, adótanácsadói, illetve könyvviteli szolgáltatást végző iroda átvizsgálása kizárólag előzetes ügyészi jóváhagyás alapján történhet. Az átvizsgálást elrendelő végzésben – ha ez lehetséges – meg kell jelölni azokat a tárgyi bizonyítási eszköznek minősülő dolgokat, amelyek megtalálása érdekében az átvizsgálás szükséges.
(3) Az adóhatóság az átvizsgálás megkezdése előtt közli a jelen lévő adózóval, képviselőjével, megbízottjával, foglalkoztatottjával az átvizsgálást elrendelő végzést, és – ha az átvizsgálás meghatározott, illetve ismert tárgyi bizonyítási eszköz megtalálására irányul – felszólítja a keresett tárgyi bizonyítási eszköz átadására. Ha az adózó, képviselője, megbízottja, foglalkoztatottja a felszólításra a keresett tárgyi bizonyítási eszközt átadja, az átvizsgálás nem folytatható, kivéve, ha megalapozottan feltételezhető, hogy az átvizsgálás során más tárgyi bizonyítási eszköznek minősülő dolog is fellelhető.
(4) Az átvizsgálás során talált, tárgyi bizonyítási eszköznek minősülő dolgot – a romlandó élelmiszerek és az élő állatok kivételével – az ellenőrzést végző adóhatóság végzésével lefoglalhatja, ha annak újabb elrejtésétől, megsemmisítésétől vagy értékesítésétől lehet tartani. Nem foglalhatóak le a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott tanúsítványban felsorolt kulturális javak a különleges védelem időtartama alatt.
(9) Ha a lefoglalás szükségessége megszűnt, a lefoglalást meg kell szüntetni, és a lefoglalt dolgot – ha törvény másként nem rendelkezik – annak kell visszaadni, akitől (amelytől) azt lefoglalták. Ha a dolgot nem lehet visszaadni, mert arra az adózó nem tart igényt, azt az adóhatóság az adóvégrehajtás szabályai szerint értékesíti, ennek meghiúsulása esetén megsemmisíti.
(10) Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott végzések, intézkedések ellen jogszabálysértésre hivatkozással az adózó az intézkedéstől, illetve a végzés közlésétől számított nyolc napon belül – az ügyész által előzetesen jóváhagyott, átvizsgálást elrendelő végzés kivételével – kifogással élhet. A kifogást az adóhatóság felettes szerve a benyújtástól számított tizenöt napon belül elbírálja. A kifogásnak az intézkedés végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(1) Ha kockázati tényezők indokolják – az élőállatot, valamint a gyorsan romló termékeket szállító szállítóeszköz kivételével – az állami adó- és vámhatóság a szállítóeszközön a termék azonosságának biztosítása érdekében hatósági zárat alkalmazhat. Az állami adó- és vámhatóság az alkalmazott hatósági zár sértetlenségét belföldön ellenőrizheti, illetve a hatósági zár alkalmazása indokának megszűnése esetén intézkedik annak eltávolítása iránt.
(3) Ha a közúti fuvarozással járó tevékenység során a hatósági zár baleset vagy egyéb tevékenységi körén kívül álló elháríthatatlan ok miatt megsérült, vagy az áru megrongálódott, illetve megsemmisült, a fuvarozó köteles erről az állami adó- és vámhatóságot haladéktalanul értesíteni.
(1) Az adóhatóság a megállapításait – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – jegyzőkönyvbe foglalja. Ha az ellenőrzés a vállalkozási tevékenységben résztvevők alkalmazásával összefüggésben tartalmaz megállapítást, a jegyzőkönyv tartalmazza a természetes személyek azonosításához szükséges adatokat is. Az ellenőrzés a jegyzőkönyv átadásával fejeződik be. Ha a jegyzőkönyvet kézbesíteni kell, az ellenőrzés a postára adás, illetve a tárhelyen történő elhelyezés napjával zárul.
(4) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt, az adózó terhére történő módosítás korlátozása nem érvényesül, ha
a) a bíróság a büntetőügyben hozott jogerős ítéletével megállapította, hogy az adózó adókötelezettsége teljesítésével összefüggésben csalást, költségvetési csalást, adócsalást, illetve munkáltatással összefüggésben elkövetett adócsalást követett el,
b) a döntést hozó adóhatóság dolgozója a kötelességét a büntetőtörvénybe ütköző módon szegte meg úgy, hogy ez a döntés meghozatalát befolyásolta, és ezt a bíróság büntetőügyben hozott jogerős ítélete megállapította vagy
(6) Az adóhatóság – az eljárás megszüntetését mellőzve – visszavonja döntését, ha az adózó vagy az adó megfizetésére kötelezett személy a döntés véglegessé válása előtt elhunyt, vagy jogutód nélkül megszűnt. Az e tárgyban hozott döntés a kiadmányozás napján végleges és végrehajtható.
(1) A fellebbezésre jogosult az adóhatóság elsőfokú határozata ellen fellebbezhet.
j) a kézbesítési kifogás tárgyában hozott elutasító, valamint
k) az áru hatósági felügyelet alá vonását elrendelő
(1) Az adó megfizetésére kötelezett a helytállási kötelezettségét megállapító – az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény (a továbbiakban: Art.) 59. § (1) bekezdés e) pontja és az Art. 60. § (1) bekezdése alapján meghozott – elsőfokú adóhatósági határozat elleni fellebbezésben vitathatja a helytállási kötelezettségét megalapozó, utólagos adómegállapítás tárgyában kiadott határozatot, amennyiben azt bíróság nem vizsgálta felül. Ez a jogosultság akkor is megilleti az adó megfizetésére kötelezettet, ha a vitatott kötelezettség tekintetében az adómegállapításhoz való jog már elévült.
(2) Az adóhatóság – az Art. 59. § (1) bekezdés e) pontja és az Art. 60. § (1) bekezdése alapján meghozott elsőfokú határozat közlésével egyidejűleg – az adó megfizetésére kötelezettnek megküldi a helytállási kötelezettséget megalapozó, utólagos adómegállapítás tárgyában kiadott első- és – amennyiben másodfokú határozat meghozatalára sor került – a másodfokú határozatot, valamint az utólagos adóellenőrzés megállapításairól felvett jegyzőkönyvet.
(3) A fellebbezésben és a fellebbezés alapján indult eljárásban – semmisségi okon kívül – nem lehet olyan új tényt állítani, illetve olyan új bizonyítékra hivatkozni, amelyről a fellebbezésre jogosultnak az elsőfokú döntés meghozatala előtt tudomása volt, azonban a bizonyítékot az adóhatóság felhívása ellenére nem terjesztette elő, a tényre nem hivatkozott.
(4) A (3) bekezdés szerinti felhívásnak tartalmaznia kell azokat a megállapításoknak és körülményeknek a bemutatását, amelyekkel összefüggésben az adóhatóság az adózót a bizonyítékok előterjesztésére felhívja, valamint tartalmaznia kell a jogkövetkezményekre történő figyelmeztetést.
(6) E § alkalmazásában új tény, illetve új bizonyíték az adózó által nem hivatkozott és az elsőfokú adóhatóság által a döntéshozatalkor nem ismert tény, illetve bizonyíték, valamint az adózó által hivatkozott, de a döntéshozatalig az elsőfokú adóhatósághoz meg nem érkezett bizonyíték.
(1) Ha a fellebbezés nem egyértelmű vagy ellentmondásos tartalmú, az elsőfokú adóhatóság – a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – nyolcnapos határidő tűzésével felhívja a fellebbezésre jogosultat az egyértelmű kérelem benyújtására. A hiánypótlási felhívás személyes átadása, postára adása vagy elküldése és a határidő letelte közötti időtartam a felterjesztés határidejébe nem számít bele. Ha a fellebbezésre jogosult határidőn belül nem nyilatkozik, az elsőfokú adóhatóság a fellebbezést visszautasítja.
(2) Ha a fellebbezés elkésett, és a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg a fellebbezésre jogosult igazolási kérelmet nem terjesztett elő, az elsőfokú adóhatóság – a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – nyolcnapos határidő tűzésével a fellebbezésre jogosultat igazolási kérelem előterjesztésére hívja fel. A felhívás személyes átadása, postára adása vagy elküldése és a határidő letelte közötti időtartam a felterjesztés határidejébe nem számít bele. Ha a fellebbezésre jogosult személy határidőn belül nem nyújt be igazolási kérelmet, az elsőfokú adóhatóság a fellebbezést visszautasítja.
b) a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik, amelynek keretében az első fokon eljárt adóhatóságot – érdemi döntés meghozatala nélkül – a szükséges eljárási cselekmények elvégzésére utasíthatja.
(7) Felügyeleti intézkedés iránti kérelem az adópolitikáért felelős miniszterhez, illetve az állami adó- és vámhatóságot irányító miniszterhez nem nyújtható be, a kérelmet az adópolitikáért felelős miniszter, illetve az állami adó- és vámhatóságot irányító miniszter, vagy ha a kérelmet az adóhatóságnál nyújtották be, az adóhatóság – a felterjesztés mellőzésével – visszautasítja.
(9) A felettes adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve az állami adó- és vámhatóságot irányító miniszter a jogszabálysértő határozatot megváltoztatja, megsemmisíti, szükség esetén új eljárás lefolytatását rendeli el, vagy az elsőfokú adóhatóságot eljárás lefolytatására utasítja. A felettes adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve az állami adó- és vámhatóságot irányító miniszter a felügyeleti intézkedésről döntést hoz.
(1) Ha a jogorvoslati kérelemmel megtámadott döntés részben jogszabálysértő, és ezért új eljárásra utasításnak van helye, a jogorvoslati kérelmet elbíráló felettes szerv – ha az ügy körülményei ezt lehetővé teszik – csak a jogszabálysértő megállapítások (intézkedések) tekintetében rendeli el az új eljárást, egyebekben a döntést helybenhagyja vagy megváltoztatja.
(5) Az új eljárás során – semmisségi okon kívül – nem lehet olyan új tényt állítani, illetve olyan új bizonyítékot előadni, amelyről az eljárás alanyának a megelőző eljárásban hozott elsőfokú döntés meghozatala előtt tudomása volt, azonban azt az adóhatóság felhívása ellenére nem terjesztette elő. Az adóhatóság felhívásának tartalmaznia kell a jogkövetkezményekre történő figyelmeztetést. Iratpótlás elmulasztása esetén további feltétel, hogy az elsőfokú adóhatóság az ellenőrzés, kiegészítő ellenőrzés során az ellenőrzés akadályozása miatt mulasztási bírságot szabjon ki.
(1) Az adózó – az önálló fellebbezéssel nem támadható végzések kivételével – a véglegessé vált döntés ellen indíthat közigazgatási pert. Fellebbezéssel támadható döntés esetén közigazgatási per akkor indítható, ha az arra jogosultak valamelyike fellebbezett és a fellebbezést elbírálták.
a) – az ideiglenes intézkedést kivéve – az ügy nem tartozik az eljáró adóhatóság hatáskörébe,
b) annak tartalmát bűncselekmény befolyásolta, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetését jogerős ítélet megállapította, vagy ilyen ítélet meghozatalát nem a bizonyítottság hiánya zárja ki,
c) annak tartalmát bűncselekmény befolyásolta, feltéve, hogy az ügyész a vádemelést elhalasztotta és annak tartama eredményesen telt el,
(2) A döntés – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – semmisségi ok esetén sem semmisíthető meg, ha
a) a bíróság jogerős ítéletében megállapított költségvetési csalás, adócsalás, munkáltatással összefüggésben elkövetett adócsalás, illetve az adókötelezettség teljesítésével összefüggésben elkövetett csalás esetén,
c) ha az ellenőrzést az adópolitikáért felelős miniszter vagy az Állami Számvevőszék elnöke – önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adó esetében az önkormányzati képviselő-testület határozata – rendelte el,
(1) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az adóztatás és az adóigazgatási eljárás költségeit – a lefoglalt dolog elszállításának és megőrzésének, valamint a végrehajtás költségeinek kivételével – az állam, illetve az önkormányzat viseli.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti költségek viseléséről – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az adóhatóság határozatában (végzésében) rendelkezik.
a) az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó ügyek elektronikus intézésének részletszabályait;2
c) az ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat;3
d) a hatósági zár alkalmazásának részletes szabályait.4
138. §5
1 A törvényt az Országgyűlés a 2017. november 14-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2017. november 22.
2 Lásd a 465/2017. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
3 Lásd a 465/2017. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
4 Lásd a 465/2017. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
5 A 138. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság §5


text:
közbeszerzés | kategóriák | Jogi Fórum
2017.03.27.	Indokolatlanul semmisítették meg a BKK közbeszerzési döntését - A Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság döntése nem jogerős
2017.03.17.	Egyszerűbb és gyakorlatiasabb közbeszerzési előírások - A közbeszerzési törvény módosításáról 2017.03.03.	Három állami szervnél már kötelező a közbeszerzéseknél az e-kommunikáció - A tagállami kötelezettség év végéig minden közbeszerzésre kiterjed
2017.02.06.	2017. január 1-jével módosuló közbeszerzési szabályozás - Naprakész tudás a változásokról
2017.01.13.	Ösztönözhető a jogkövető magatartás - Az új közbeszerzési törvény következményei
2016.10.21.	Közbeszerzési jogsértések - Legtöbb esetben az alvállalkozó bevonásával függnek össze az ügyek
2016.10.13.	Helyt adtak a Pallas Athéné Alapítványok kérelmének - A Közbeszerzési Döntőbizottság szerint a közbeszerzési törvény alá tartoznak
2016.06.30.	Sorozatos jogsértések az M4 autópálya kivitelezésénél - A Közbeszerzési Hatóság feljelentést tesz
2016.04.26.	Az uniós pályázatok növelik a korrupciós kockázatokat - Csökkent a versenyerősség, növekedett a túlárazás mértéke
2016.04.06.	Két büntetőeljárás is indult a közbeszerzési eljárások miatt - A Közbeszerzési Hatóság vizsgálatai
2016.03.22.	Mikor kell közbeszerzési eljárást lefolytatni támogatások esetén? - A támogatásból megvalósuló beszerzések esetén változnak a kiskapuk!
2015.12.16.	Paks II. finanszírozásának támogatása - Az Európai Bizottság vizsgálatot indít
2015.11.24.	Az első kilenc hónapban csökkent a közbeszerzések száma - Cél az ügyfélbarát ügyintézés és az új típusú kommunikáció erősítése is
2015.11.20.	A kkv-kat támogatja az új közbeszerzési törvény - Többek között megszűnik a közbeszerzési hirdetmények díja
2015.11.11.	Közbeszerzési újdonságok - Új jogintézmények, megváltozott eljárások, várható nehézségek
2015.11.11.	Elindult a közbeszerzés az MFB Pontok hálózatának kialakítására - 402 MFB Pontot hoznak létre
2015.10.30.	Új közbeszerzési törvény: szűken értelmezi az üzleti titkot - November 1-jétől aktív szerephez jutnak az ajánlatkérők
2015.10.28.	Újabb végrehajtási rendeletek a közbeszerzési törvény kapcsán - További öt végrehajtási rendelet-tervezetet tett közzé a kormány
2015.10.26.	Gyorsított tempóban indulnak közbeszerzések - A 2018-as határidőig kell befejezni a közlekedésfejlesztési projekteket
2015.10.26.	Az új közbeszerzési törvény végrehajtási rendeleteinek tervezetei - Négy tervezet jelent meg a kormány honlapján
2015.10.16.	Az új közbeszerzési törvény változásai - Legfontosabb változások, új jogintézmények
2015.10.06.	Könnyebb lesz közbeszerzési eljárásban részt venni - A szabályozás főbb változásai
2015.09.24.	Bíróság előtt a Közgép - Október 1-jén tárgyalják, hogy jogszerű volt-e az eltiltás
2015.09.11.	Prefektus a "Maffia-fővárosának" élén - Átláthatóság, lakhatási mizéria és közbiztonság - Feladatok Rómában
2015.08.27.	Csökkent a közbeszerzési eljárások száma - Jogorvoslattal viszont többen éltek a tavalyinál
2015.08.27.	Közbeszerzési szempontú szerződés-módosítások építési beruházásoknál - Átfogó reform, uniós irány, hazai törvényjavaslat
2015.07.27.	Egyszerűbb lesz az ajánlattétel az új közbeszerzési törvény alapján
2015.06.03.	Átfogóan megreformál uniós közbeszerzési jog - Parlament előtt az új magyar közbeszerzési törvény
2015.05.20.	Összeférhetetlen közbeszerzések - A jogszabályok és az ítélkezési gyakorlat tükrében
2015.03.19.	Közbeszerzési kartell miatt GVH-bírság - A vállalkozásoknak közel 150 milliós bírságot kell megfizetniük
2015.02.04.	Egyszerűsödnek a közbeszerzés alkalmassági kritériumai - A kormány új koncepciójának december 2-ától hatályos könnyítései
2014.12.03.	Nyílt verseny alól mentesített körbeszerzések - Hatályon kívül helyezte a kormány a legvitatottabb eljárástípust
2014.11.12.	Gyorsabb, egyszerűbb és jogszerűbb közbeszerzések - Elkészült az új törvény koncepciója
2014.11.06.	Közbeszerzési újdonságok 2014-ben
2014.05.28.	Uniós jóváhagyást kapott a magyar útdíjrendszer - A közbeszerzési szabályok apropóján tovább vizsgálódik a Bizottság
2014.05.26.	Közbeszerzések egykor és ma - Új szabályok és fellendülő közbeszerzés az uniós csatlakozás óta
2014.05.08.	Márciustól változott a közbeszerzések szabályozása - Új szabályok, új jogintézmények, hivatalos álláspontok - Jogi Fórum Szakmai Nap
2014.04.02.	Nem lesz kötelező a legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevőt választani - Új közbeszerzési szabályok az EP napirendjén
2014.01.10.	Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában - Egységes jogalkalmazás a Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján - Tanulmány
2014.01.06.	Közbeszerzési banánhéjak - A törvény ellenére túl sok az üzleti titok
2013.11.26.	Az in-house beszerzések gyakorlata az Európai Bíróság esetjogában - Ltölthető tanulmány
2013.11.13.	Közbeszerzési kartellek Magyarországon - Gazdasági és jogi hatás-elemzés - Egy jogalkalmazó tollából
2013.09.13.	Szabad a pálya a gyógyszerbeszerzések előtt - Módosult a központosított beszerzéseket szabályozó kormányrendelet
2013.09.04.	Közbeszerzés hatékonyan - A közbeszerzési törvény 2013. júliusában hatályba lépett módosításai
2013.08.23.	Közbeszerzés újratöltve - Jogi Fórum konferencia
2013.07.29.	Tisztességes építőipart! - A késedelmes fizetések ellenében - Júliustól hatályosak a lánctartozás visszaszorítását célzó jogszabályok
2013.06.28.	Módosult a közbeszerzési törvény - Szűkül az üzleti titoknak minősíthető ajánlati adatok köre
2013.06.21.	Határidők a Közbeszerzési Döntőbizottság Elnöke által kezdeményezett eljárásban - A Kúria elvi állásfoglalásáról
2013.06.06.	Gyorsító és egyszerűsítő szabályok, új eljárásfajták - Másfél évvel hatályba lépése után módosul a közbeszerzési törvény
2013.05.03.	Egyszerűbb eljárások - De mi minősül üzleti titoknak? - Alapvetően jó az új közbeszerzési törvény, de kisebb korrekciók még szükségesek
2013.04.29.	Február 1-jei hatállyal módosul a közbeszerzési gyakorlat
2013.02.13.	Közbeszerzések versenyeztetési eljárás nélkül - Az Európai Unió Bírósága ítéletet hozott
2013.01.04.	A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás nem jár korrupciós veszéllyel - Gajdos Róbert, a Közbeszerzési Hatóság elnöke a 2012-es évről
2013.01.02.	Minimális szintek előírása közbeszerzéseknél - Az Európai Unió Bírósága ítéletet hozott
2012.10.18.	A MÁV közbeszerzést indíthat állami kezességvállalás mellett hitel felvételre
2012.05.21.	A Budapest Szíve projekt közbeszerzési eljárását kifogásolja az Európai Bizottság
2012.03.06.	Közbeszerzések joga 2012
2012.03.01.	Új uniós közbeszerzési szabályok születnek az idén
2012.01.05.	Könnyítene a közbeszerzési szabályokon a Bizottság
2011.12.22.	Készülnek a közbeszerzési törvény végrehajtási rendeletei
2011.11.16.	Közbeszerzések megújuló szabályozása
2011.11.11.	Közbeszerzések megújuló szabályozása - Minden, amit az új törvényről tudni érdemes
2011.10.17.	Elfogadta a parlament a 2030-ig szóló energiastratégiát
2011.10.04.	Közbeszerzési bírság az NFÜ elektronikus aláírás tenderén
2011.08.08.	Versenykorlátozó magatartás miatt szabott ki bírságot a GVH
2011.06.30.	Igen az új közbeszerzési törvényjavaslatra
2011.06.20.	Törvény az egyszerűbb és átláthatóbb közbeszerzésekért
2011.06.14.	A keret jelleg teszi áttekinthetetlenné a közbeszerzési törvényjavaslatot
2011.05.31.	Az Európai Bizottság konzultációt indít az európai közbeszerzési piac modernizálásáról 2011.01.28.	A GVH megszüntette a termőföld-és ingatlan értékbecslési piacon kartellgyanú miatt indított eljárását
2011.01.17.	Jóri András nagyobb nyilvánosságot kezdeményez a közbeszerzéseknél
2011.01.04.	A közbeszerzési törvény új szabályairól 2010.11.19.	Közbeszerzési aktualitások – Jogi Fórum konferencia
2010.10.20.	Egyenlő hozzáférés a közpénzből finanszírozott szerződésekhez - A Bizottság az Európai Bíróság elé utalja Magyarország ügyét
2010.10.01.	Változna a legfőbb ügyész jogállása - Újabb alkotmánymódosítási javaslat a Ház előtt
2010.09.30.	A termelőtől a menzára közbeszerzési eljárás nélkül! - Szerdától hatályban a közbeszerzési törvény módosítása
2010.09.16.	Új közbeszerzési törvény készül 2011 első felében
2010.08.31.	A gyorsabb, olcsóbb közbeszerzések kulcsa: egyszerűbb, rugalmasabb és átgondoltabb törvény
2010.08.11.	Augusztustól jelentősen módosul a közbeszerzési törvény
2010.07.23.	Javaslatok a közbeszerzési törvény átdolgozására - Letölthető tanulmány a Jogi Fórumon
2010.07.13.	Harc és sikerek a korrupció ellenében - Jogi Fórum interjú Alexa Noémivel, a Transparency International Magyarország igazgatójával
2010.07.08.	Nem kell nullás igazolás a közbeszerzési kifizetéshez - December 31-ig meghosszabbította a Ház a rendelkezés hatályát
2010.06.28.	Sólyom: Az önkormányzatok a demokrácia alapvető intézményei - Reform szükségeltetik! - A Magyar Polgármesterek VIII. Világtalálkozójáról
2010.06.28.	Életszerűtlen és kivitelezhetetlen megoldások - Módosító javaslatok a közbeszerzésekről szóló törvényhez
2010.06.10.	Pécsi egyetemi vesztegetés - Újabb két embert vettek őrizetbe
2010.06.08.	Éves szinten 400 milliárdra rúg a korrupció Magyarországon - Javaslataival segítené az új kormányt a Transparency International
2010.05.10.	Megjelent az átláthatósági biztosról szóló rendelet
2010.04.14.	Szabadság Kör: a közbeszerzés a korrupció melegágya
2010.04.02.	A Bizottság eljárást kezdeményez a nemzeti jog reformja, illetve irodai eszközök beszerzésére irányuló szerződések ügyében Magyarországgal szemben 2010.03.19.	Módosult a közbeszerzési törvény - Nem lesz közérdekvédelmi hivatal, de lesz bejelentővédelem
2010.02.19.	Átgondolatlan és hiányos a közbeszerzések szabályozása
2010.01.21.	Csökken a személyi jövedelemadó, bevezetik a nyugdíjprémiumot, szigorodik a Btk. - Változások 2010 január 1-jétől 2010.01.05.	Sólyom visszaküldte a közrendvédelmi hivatalról szóló törvényt
2010.01.04.	Összehangolt közbeszerzések az EU-ban
2009.10.29.	Európai Bíróság - Folyamatban lévő magyar vonatkozású ügyek
2009.08.13.	Változások a közbeszerzési törvényben
2009.06.30.	Rendezett munkaügyi kapcsolatok
2009.06.26.	Fő feladat: A közbeszerzések során alkalmazott legjobb szakmai gyakorlat kialakítása - Új vezetőség a KÖSZ élén 2009.06.25.	Informatikai kartellek
2009.04.17.	Megújuló közbeszerzések
2009.03.06.	Az Európai Bíróság munkaprogramja - Magyar ügyek terítéken
2009.03.04.	Fénymásoló kartellre bukkant a GVH?
2009.02.23.	Jogi Fórum konferenciák – Szakértelem, tapasztalat, színvonal
2009.02.07.	Változó közbeszerzés
2009.01.23.	Magyar ügyek
2009.01.22.	Nőtt a kisvállalkozások szerepe a közbeszerzésben
2009.01.15.	OGY - Elfogadta a parlament a közbeszerzési törvény módosítását
2008.12.09.	Országgyűlés - A jövő évi költségvetést megalapozó törvények
2008.12.02.	Az Országgyűlés kedden elfogadott határozatai
2008.11.26.	Anyagi biztonságot ígérnek a korrupció felfedőinek
2008.11.11.	ORTT - nincs egységes európai támogatási gyakorlat
2008.11.04.	A közbeszerzés jelene és jövője
2008.10.27.	Közbeszerzéseken csak környezetbarát autót
2008.10.18.	Fókuszban a közbeszerzések és a pénzmosás
2008.10.07.	A közbeszerzési rendszer működése
2008.09.17.	Tények a Microsoft ügyről
2008.08.29.	Jogi Fórum konferenciák és konzultációk, 2008. ősz
2008.08.15.	Az Oppenheim képviselte az M6-os harmadik szakaszát megépítő konzorciumot
2008.08.07.	A Linklaters a hitelnyújtók jogi tanácsadója az M6-os autópálya építése során
2008.07.23.	Kkv-k nyerték a közbeszerzések háromnegyedét
2008.07.10.	A baranyai fideszesek az Alkotmánybírósághoz fordulnak
2008.06.23.	Kartellben őröltek a malmok?
2008.06.10.	EKB: a közbeszerzési szerződések odaítéléséről
2008.04.04.	Visszaesett a közbeszerzések összértéke
2007.07.13.	Átláthatóbb közbeszerzési eljárásokat akar az EP
2007.06.22.	Közbeszerzési iratanyagot semmisített meg a Honvédelmi Minisztérium
2007.05.15.	Magyarország csatlakozott a katonai közbeszerzések kódexéhez
2007.05.15.	EKB: Valamely városrész területfejlesztésére kötött szerződés közbeszerzésnek minősül
2007.01.22.	Kizöldülő közbeszerzések
2007.01.17.	200 ezer euró lesz a csekély összeg
2006.09.29.	Közbeszerzési felülvizsgálat indul a BKV csipkártyatenderén
2006.08.25.	A kis értékű közbeszerzések átláthatóságát segítené elő a Bizottság
2006.07.27.	Módosul a közbeszerzési törvény
2006.01.16.	Felülvizsgálják a MÁV-tendert?
2005.09.07.	Húzzák-vonják a vonattendert
2005.08.26.	Egyszerűbb közbeszerzés
2005.08.22.	Végtelen közbeszerzési történet?
2005.07.28.	Meghúzta a vészféket a Közbeszerzési Döntőbizottság
2005.06.13.	Motorvonattender - jön az árverseny?
2005.05.05.	GVH az Educatio Társadalmi Szolgáltató Kht. ellen a Közbeszerzési Döntőbizottságnál kezdeményezett jogorvoslati eljárásról
2005.03.31.	Mádl visszaküldte a közbeszerzési törvényt
2004.12.28.	Könnyítések a közbeszerzésben
2004.10.28.	Enyhíteni tervezik a közbeszerzési törvényt
2004.09.09.	Közbeszerzési vétkek
2004.07.20.	Közbeszerzést sértettek a csatlakozási népszavazáson
2004.06.03.	Közbeszerzési káosz jöhet
2004.04.19.	Felfüggesztették az eredetiségvizsgálatra kiírt közbeszerzési eljárást
2004.04.07.	Kétféle ajánlattevő, háromféle eljárás az új közbeszerzésben
2004.02.13.	Májusban lép hatályba az új közbeszerzési törvény
2004.01.09.	Megkezdődött a közbeszerzési törvény általános vitája
2003.11.20.	Új közbeszerzési törvény készül
2003.10.30.	Megalakult a Magyar Közbeszerzési Társaság
2003.03.27.	Március végéig elkészül az új közbeszerzési törvény
2003.03.06.	Keller László: módosítani kell a közbeszerzési törvényt
2002.12.05.	EU-vélemény az autópálya - közbeszerzésekről
2002.03.22.	A tanúvédelem és a közbeszerzések átláthatósága az alkotmányügyi bizottság előtt
2001.08.29.	Õsszel több ponton módosul a közbeszerzési törvény
2001.07.11.	Korrupció ellen törvénymódosítás
2001.05.15.	2002-től online közbeszerzés - ígéri a kormánybiztos
2000.06.21.	adatvédelem

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Elfogadott szövegek - A veszélyes és ártalmas anyagokról szóló egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében történő megerősítése és az ahhoz való csatlakozás - 2016. június 8., Szerda
A veszélyes és ártalmas anyagokról szóló egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében történő megerősítése és az ahhoz való csatlakozás
Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek – a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok tekintetében – a tagállamok által az Európai Unió érdekében történő megerősítéséről és az ahhoz való csatlakozásról szóló tanácsi határozattervezetről (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))
– tekintettel a Szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyvre,
– tekintettel a Bíróság 2014. október 14-i véleményére(1),
– tekintettel a 2002. november 18-i 2002/971/EK tanácsi határozatra, amely felhatalmazza a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében megerősítsék az 1996. évi HNS-egyezményt, illetve csatlakozzanak ahhoz(2),
– tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre („átdolgozott Brüsszel I. rendelet”)(3),
– tekintettel a Bizottságnak az Állandó Képviselők Bizottsága és a Tanács 2015. november 20-i és december 8-i jegyzőkönyvéhez fűzött nyilatkozatára(4),
– tekintettel a hajózási ágazat 2015. szeptember 18-i dokumentumára, amely arra sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottság javasolt megközelítésével összhangban a lehető leghamarabb erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz(5),
A. mivel a 2010. évi HNS-egyezmény célja az elszámoltathatóságot, valamint megfelelő, azonnali és hatékony kártérítést biztosítani a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállítása miatt keletkezett személyi, vagyoni és környezeti veszteségekért és károkért a külön erre a célra szánt nemzetközi HNS kártérítési alapon keresztül;
B. mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet egyezményeinek, köztük a 2010-es HNS-egyezménynek a következők az alapelvei: a hajótulajdonos objektív felelőssége, a harmadik félnek okozott kár fedezetére szolgáló kötelező biztosítás, a sérülést szenvedett személyek azon joga, hogy közvetlenül a biztosítóhoz nyújtsák be igényüket, a kártérítési felelősség korlátozása, valamint olaj, illetve veszélyes és ártalmas anyagok esetében egy külön kártérítési alap, amelyből a hajótulajdonos felelősségi korlátait meghaladó károk esetén lehet kártérítést fizetni;
C. mivel ezért egyrészt célja, hogy rendelkezzen a „szennyező fizet” elvéről és a megelőzés és az óvatosság elvéről, azért hogy a lehetséges környezeti károk tekintetében megelőző intézkedéseket hozzanak, és ezáltal az Unió környezetvédelmi politikájának és általános elveinek hatálya alá tartozik, másrészt célja a tengeri szállítás által okozott károk ügyeinek szabályozása, továbbá az ilyen károk megelőzése és minimalizálása, és ezáltal az Unió közlekedéspolitikájának hatálya alá tartozik;
F. mivel az átdolgozott Brüsszel I. rendelet többféle joghatósági jogalapot megenged, ugyanakkor a 2010. évi HNS-egyezmény IV. fejezete rendkívül korlátozó joghatósági, elismerési és végrehajtási rendszert határoz meg, hogy egyenlő feltételeket garantáljon a felperesek számára, illetve hogy a felelősségre és kártérítésre vonatkozó szabályok egységes alkalmazását biztosítsa;
I. mivel a 2010. évi HNS-egyezmény és a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés uniós szabályai közötti átfedés képezte a 2002/971/EK határozat jogalapját, tekintettel arra, hogy a 2010. évi HNS-jegyzőkönyv az 1996. évi HNS-egyezményt módosította, értékelni kell a 2010. évi HNS-egyezmény hatását az uniós szabályokra a 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a környezeti felelősségről szóló irányelv)(6) hatálya és szabályai fényében, amely a 2002/971/EK határozat elfogadása óta az Unió jogrendjének részévé vált;
K. mivel a 2010. évi HNS-egyezmény bevezeti a hajótulajdonos objektív felelősségét az egyezmény hatálya alá tartozó veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításából eredő károkért, valamint a biztosítás kötésének vagy más pénzügyi biztosíték létrehozásának kötelezettségét, hogy legyen fedezet a kártérítésre az egyezmény értelmében, amely e tekintetben megtiltja a hajótulajdonossal szemben az egyezménnyel összhangban álló követelések kivételével bármely más követelés támasztását (7. cikk (4) és (5) bekezdése);
M. mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a környezeti felelősségről szóló irányelv IV. mellékletében szereplő egyéb egyezményei hatékonynak bizonyultak, hiszen a felelősség egyértelmű telepítése révén – ami általában nem hagy bizonytalanságot azt illetően, hogy ki a felelős fél –, illetve kötelező biztosítási és gyors kártérítési – nem kizárólag környezeti károkra vonatkozó – mechanizmusok bevezetése révén sikerült megtalálniuk az egyensúlyt a környezeti és a kereskedelmi érdekek között;
i. biztosítsa, hogy a közös uniós szabályok egységességét, integritását és hatékonyságát ne érintsék hátrányosan a 2010. évi HNS-egyezmény megerősítésével vagy az ahhoz való csatlakozással vállalt nemzetközi kötelezettségek, összhangban a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával(7);
v. gondoskodjék a kétféle – egy uniós és egy nemzetközi – tengeri felelősségi szabályrendszer párhuzamos létezésének megszüntetéséről, ami az uniós jog széttöredezettségéhez vezetne, sőt veszélyeztetné a felelősség egyértelmű telepítését és hosszadalmas és költséges jogi eljárásokhoz vezethet az áldozatok és a hajózási ágazat hátrányára;
2. arra a következtetésre jut, hogy ez az állásfoglalás további lehetőség lenne a Tanács és a Bizottság számára, hogy kezeljék az (1) bekezdésben említett ajánlásokat;
(2) HL L 337., 2002.12.13., 55. o.
(3) HL L 351., 2012.12.20., 1. o.
(4) Feljegyzés a 13142/15. napirendi ponthoz.
(5) Online elérhető: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2004/35/EK irányelve (2004. április 21.) a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.).
(7) A Bíróság 2/91. sz., 1993. március 19-i véleménye, ECLI:EU:C:1993:106., 25. pont; a Bíróság C-467/98. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra Dán Királyság ügyben hozott 2002. november 5-i ítélete, ECLI:EU:C:2002:625, 82. pont; a Bíróság 1/03. sz., 2006. február 7-i véleménye, ECLI:EU:C:2006:81., 120. és 126. pont; a Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


KigaRoo: ÁSZF
Szoftver licence szerződés (ÁSZF)
A KigaRoo Gmbh & Co KG (továbbiakban „licenszadó”) ügyfelének olyan szoftvert biztosít, amely az óvodák, bölcsödék és minden további gyermekgondozó intézmény (továbbiakban „intézmény”) vezetését és bemutatását segíti. Jelen ajánlat nem a fogyasztóra irányul kifejezetten.
1.1 A licenszadó az ügyfél használatára bocsátja a www.kigaroo.de oldalon bemutatott szoftvert (továbbiakban szoftver), az ott leírt kereteken belül és rendszerkövetelmények mellett az alábbi szabályozás szerint, mely szabályozza a licenszadó által választott számítógépközpont internet hozzáférését („A szolgáltatás átadása”).
1.2 A szoftver ügyfél általi használatához szükséges az ügyfél stabil internetkapcsolata, melyen keresztül a csatlakozás a szoftverhez, ahol a szolgáltatás átadása történik, SSL eljárással megy végbe.
1.3 Az ügyfél a licenszadótól nem kap kizárólagos jogot ahhoz, hogy a szoftverekre a szolgáltatás átadásának helyén, a www.kigaroo.de oldalon leírt mértékben hozzáférjen. Ezen túlmenő jogokat, különösen a szoftverhez vagy az operációs szoftverhez, az ügyfél nem kap. Az ügyfél a licensz szerződés keretein belül az intézmény dolgozóinak, használóinak (mint szülők) a szoftver használatát elérhetővé teheti.
1.4 A szoftver elérhetősége a szolgáltatás átadásának helyén minden hónapban 97%-os, amennyiben nem történt ettől eltérő megállapodás. A karbantartási időszakok a szerződés 1.5 pontja értelmében nem érintettek.
1.5 A licenszadó jogosult a szolgáltatás teljesítését egy meghatározott időtartamra szükséges karbantartás céljából felfüggeszteni.
1.6 A licenszadó ezen felül egy virtuális szerveren biztosít az ügyfélnek rendszererőforrást. Az ügyfél ezen a szerveren tárolhat adatokat a www.kigaroo.de oldalon meghatározott mértékben, a következő szabályozás kikötéseinek betartása mellett jelszóval védett hozzáférésen keresztül, és le is hívhatja azokat (továbbiakban „tárhely”; a tárhely és a csomag együttesen „csomag”).
1.7 A tárhely az ügyfél rendelkezésére bocsátott internetcím alatt érhető el. A licenszadó szolgáltatásai egyedül a szolgáltatás átadási helye és az ügyfél rendelkezésre bocsátott szerver közötti adatkommunikációra korlátozódnak. A tárhelyen tárolt adatok az ügyfél döntése értelmében az ügyfél néhány munkatársának vagy az ügyfél által meghatározott csoportnak (mint szülők) vagy a weboldalon történő megosztással a nyilvánosságnak is hozzáférhetőek.
1.8 A licenszadó a tárhelyet minden hónapban legalább 97 százalékos rendelkezésre állással biztosítja, amennyiben nem történt ettől eltérő megállapodás. A szerződés 1.5 pontja érvényes.
1.9 A licenszadó jogosult a szolgáltatás teljesítéséhez szükséges hardvareket és szoftvereket a technika állásához igazítani vagy igazíttatni.
1.10 Az ügyfél jogosult olyan adatok tárolásra a tárhelyen, melyek a szoftver használatára vonatkozó szerződésben meghatározottaknak megfelelnek.
1.11 A csomag használatához a www.kigaroo.de oldalon történő regisztrció szükséges elsődlegesen. Az ügyfélnek, vagy egy általa megbízott harmadik félnek a következőket kell megadnia: név, cím, intézmény, e-mail cím. Sikeres regisztrációt követően az ügyfél megkapja felhasználónevét és jelszavát, melyekkel a licenszadó szolgáltatását a szerződés megkötése után a www.kigaroo.de oldalon igénybe veheti. Az ügyfélnek szerződéslezárási joga nincs. Amennyiben a licenszadó az ajánlatot visszautasítja, arról értesíti az ügyfelet és a regisztrációkor megadott adatokat törli vagy zárolja.
A licenszadó az ügyfélnek telefonos technikai támogatást nyújt a szoftver használatával és kezelésével és a tárhely használatával kapcsolatos kérdések esetén. A támogatás munkanapokon 8:00-16:00 között érhető el a 040/30 30 66 999-es számon. Az ügyfelet csupán a hívás költsége terheli, a telefonos támogatás díjmentes.
3.1 Az ügyfél kijelenti, hogy minden a licenszadó szolgáltatásainak használata során a szervereken tárolt adatok mentesek mindenféle káros komponenstől.
3.2 A szoftver működésének biztosításához szükséges, az ügyfél által a térhelyen elhelyezett adatok technikai feldolgozása vagy, ha az ügyfél úgy kéri, rendelkezésre bocsátása. Ehhez elengedhetetlen, hogy az ügyfél a licenszadónak bizonyos jogokat biztosítson. Így az ügyfél a licenszadónak egy nem kizárólagos, időleges, helyileg korlátozott jogot biztosít, ami elegendő a licenszadó szerződésben vállalt kötelezettségeinek teljesítéséhez, különösképpen az ügyfél által tárolt adatok, audio és video fájlok sokszorosítása, feldolgozása és átdolgozása terén.
3.3 Az ügyfél biztosítja, hogy az adatok, audio és videó fájlok minden szükséges jogával rendelkezik, ezáltal a licenszadónak a fent említett jogokat biztosítani tudja, és azokkal szabadon rendelkezik.
3.4 Az ügyfél biztosítja, hogy a tárhelyen semmilyen illegális vagy törvényt sértő adatot nem helyez el és a licenszadóval nem sem tároltat illetve tettet elérhetővé nyilvánosan. Az ügyfél semmilyen kereskedelmi reklámot semmilyen formában –szponzorált linkek, affiliate linkek stb., nem helyez el a licenszadó által biztosított csomagban.
3.5 A licenszadó jogosult a 3. pontnak nem megfelelő adatokat törölni. A licenszadó jogosult továbbá a 3.1, 3.2, 3.3 vagy 3.4 pontoknak nem megfelelő adatokat törölni, ha az ügyfél a felhívása ellenére sem törli azokat. A licenszadó jogosult továbbá az adatok törlésére, vagy azok hozzáférésének zárolására, ha erre ítélet vagy bírósági határozat kötelezi.
3.6 Az ügyfél vállalja, hogy a licenszadó szolgáltatását harmadik félnek nem adja tovább, kivéve, ha ezt a licenszadó külön engedélyezi. Az ügyfél alkalmazottai illetve az ügyfél engedélyével a szolgáltatást díjmentesen használó személyek nem számítanak harmadik félnek.
4.1 A licenszadó által kínált szolgáltatás díja a szerződéskötéskor érvényes árlista alapján van meghatározva. A díjköteles kiegészítő szolgáltatások (mint a licensz frissítése) díjai, melyeket az ügyfél a szerződés érvényessége alatt vesz igénybe, a mindenkor érvényes árlista alapján vannak meghatározva.
4.2 Az ügyfélnek a licenszszerződés kezdetén számlát állítanak ki, mely a havonta elszámolandó használati díjak elszámoló számlája lesz. Az ügyfél által választott szolgáltatás módosítása (pl.: upgrade vagy downgrade) esetén, annak megfelelően új számla kerül kiállításra. A licenszadó a megrendelt szolgáltatás esedékes díját minden hónap elején az ügyfél által megadott számlaszámról vonja le.
4.3 Az ügyfél késedelembe kerül, ha az esedékesség és a licenszadó figyelmeztetése ellenére sem tesz eleget fizetési kötelezettségének. Ha az ügyfél késedelemben van, úgy az érintett összeget a mindenkor érvényes alapkamat öt (5) százalékának megfelelő késedelmi kamat terheli.
4.4 A licenszadó jogosult késedelem esetén többszöri figyelmeztetés után az ügyfél felhasználói fiókját zárolni. Az összeg, mellyel az ügyfél késedelemben volt, valamint a felmerülő késedelmi kamat beérkezése után a licenszadó a fiók zárolását haladéktalanul feloldja. Amennyiben az ügyfél több mint hat hónapig késik a díjfizetéssel a licenszadó jogosult az ügyfél fiókját és annak minden adatát végérvényesen törölni.
5.1 A licenszadó nem vállal garanciát az ügyfél internet-hozzáférésére, különösen nem az internet-hozzáférés rendelkezésére állásáért és dimenzionálásáért. Kizárólag az ügyfél felelős saját internet-hozzáféréséért és a szolgáltatás átadási helyének eléréséért. Ezeken kívül a jogi előírások érvényesek a jótállásra.
5.2 A licenszadó korlátlan felelősséggel tartozik az élet, test és egészség megsértéséből adódó károkért, amelyek a licenszadó, törvényes képviselője vagy helyettes megbízottja által elkövetett kötelezettségszegésen alapulnak, valamint a károkért, melyek a licenszadó által garantált minőség hibájából vagy nem megfelelő megtartásából fakadnak.
5.3 A licenszadó korlátlan felelősséggel tartozik az általa, képviselője vagy helyettes megbízottja által szándékosan vagy súlyos gondatlanságból okozott károkért.
5.4 Az enyhe gondatlanságból megszegett szerződési kötelezettségek esetén a licenszadó felelősséggel tartozik az 5.2 és 5.5 pontokban meghatározott eseteken kívül az okozott kár előrelátható mértékéig. A lényeges szerződéses kötelezettségek olyan absztrakt kötelezettségek, melyek teljesülése a szerződés helyes teljesítését egyáltalán lehetővé teszik, és amelyek teljesülésére a szerződéses partnerek rendszeresen támaszkodnak.
5.5 A fogyasztóvédelmi törvény szerinti jótállás változatlan.
5.6 Ezen eseteken kívül a licenszadó nem tartozik felelősséggel.
5.7 A licenszadóval szembeni kártérítési igények elévülési ideje egy év, kivéve az 5.2, 5.3 és 5.5 pontokban meghatározott eseteket.
6.1 A licenszadó az ügyfélnek a szoftvert 4 hetes kipróbálásra teszi elérhetővé (továbbiakban „tesztelés”). A részvételhez az ügyfélnek a www.kigaroo.de oldalon kell regisztrálnia. Az ügyfél ezt az időszakot a szoftvercsomag megismerésére használhatja. A licenszadó külön üzenetben erősíti meg az ügyfél részvételét a tesztelésen. A tesztelésre szánt 4 hét letelte után automatikusan indul a díjköteles megrendelés, melyet az ügyfél havonta az elszámolási időszak végéig lemondhat. Amennyiben az ügyfél a szoftvert a díjmentes tesztelés után NEM kívánja használni, azt a KigaRoo-nak írásban a tesztelési időszak lejárta előtt meg kell erősítenie. Ennek érdekében az írásos értesítést a KigaRoo-nak e-mail formájában (support@kigaroo.de), levélben vagy faxon (040/ 30 30 996) kell megküldeni.
6.2 Amennyiben az ügyfél nem mondja fel a szolgáltatást elindul a díjköteles előfizetés az ügyfél által választott csomaggal, a 6.1 pont értelmében a választott licensz csomag és a felmondás is az adott elszámolási időszak végével lehetséges. A sikeres értesítés érdekében az írásos értesítést a KigaRoo-nak e-mail formájában (support@kigaroo.de), levélben vagy faxon (040/ 30 30 996) kell megküldeni.
7. A szerződés futamideje és vége
7.1 A szerződés határozatlan időre köttetik.
7.2 A felek a szerződést minden naptári hónap 15-ig és a hónap végéig mondhatják fel. A rendkívüli felmondás joga továbbra is érvényes.
7.3 A licenszadónak joga van a szerződést rendkívüli esetben felmondania, amennyiben az ügyfél több mint kettő (2) egymást követő hónapban az esedékes fizetnivaló egy jelentéktelen részével késik vagy az ügyfél az 3. pontban meghatározott törlési kötelezettségének a licenszadó többszöri kérése ellenére sem tesz eleget.
7.4 A licenszadó által tárolt mindennemű adat, beállítás és az ügyfél profilja a szerződés megszűnésével törlésre kerül. Azok az adatok melyeknek megőrzését törvényi előírás szabályozza, nem kerülnek törlésre.
8.1 A felek figyelembe veszik az adatvédelmi előírásokat. Mindkét fél kötelezi magát, hogy a náluk dolgozó személyek a BDSG 5. paragrafusának 2. pontja értelmében titoktartási nyilatkozatot tesznek és azt a másik fél kérésére bemutatják.
8.2 Amennyiben a licenszadó a szerződés teljesítése közben személyes adatokat kezel, akkor azt a BDSG 11. paragrafusa értelmében az ügyfél megbízásából teszi. A személyes adatokat jelen szerződés keretein belül vagy az ügyfél más írásos utasításainak megfelelően kezeli az adatvédelmi szabályok és jelen szerződés 9-es pontja értelmében.
9. Megbízási adatok kezelése
9.1 A megbízás tárgya és időtartama (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 1 BDSG)
9.1.1 A megbízás tárgya a KigaRoo szoftver üzemeltetése, karbantartása és fejlesztése. A személyes adatok licenszadó általi használata és feldolgozása nem képezi a megbízás tárgyát. Ugyanakkor nem zárható ki teljes mértékben, hogy a licenszadó a szolgáltatás teljesítése közben a szoftverfejlesztés, támogatás vagy a szoftver és szerver rendszerek adminisztrációja során személyes adatokhoz férjen hozzá.
9.1.2 Jelen megbízás időtartama (futamidő) a licenszadó és a licensz igénylő közötti licensz szerződés telejsítésének ideje. A megbízás a licensz szerződés végével megszűnik.
9.2 Az adatok előrelátható nyerésének, feldolgozásának és kezelésének mértéke, típusa és célja, az adatok típusa és az érintettek köre (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 2 BDSG)
9.2.1 A licenszadó hozzáférésének mértéke, típusa és célja a licensz igénylő és ügyfelei adataihoz az adatbankban elhelyezett adatok és információk hozzáférésén keresztül lehetséges. Összefoglalva a következő esetekben lehetséges a hozzáférés: • az alkalmazások karbantartása és fejlesztése (adatbank, backup, web szerver) • a szerver rendszerek és a szoftver technikai adminisztrációja • szerver rendszerek egyéb támogató tevékenységei (pl.: monitoringozás) • a licenszadó által működtetett KigaRoo szoftver gondozása. Nem zárható ki teljesen, hogy a szerződés teljesítése érdekében a licenszadó hozzáférést kaphat a 2.2 pont alatt megnevezett adatokhoz.
9.2.2 Adatok, melyek a megbízási tevékenység során az ügyfél és a licenszadó munkavállalói által kezelődnek: •törzsadatok •kapcsolattartó adatok • szerződési adatok • egészségügyi adatok • vallási hovatartozás • számlázási adatok • protokoll adatok • banki adatok
9.2.3 Az érintettek köre, azoknak a köre, akik jelen szerződés keretében az adatokat kezelik: • a licensz igénylő ügyfele (óvodák, azok dolgozói, gyermekek és kapcsolattartóik) • a licensz igénylő alkalmazottai és üzleti partnerei
9.3 Technikai - adminisztrációs eljárások (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 3 BDSG)
9.3.1 A licenszadó figyelembe veszi a szabályszerű tárhelyi könyvelés alapelveit és a megbízás szabályszerű teljesítéséhez szükséges technikai és szervezési eljárásokat a BDSG 9. paragrafusa értelmében garantálja.
9.3.2 A felek megegyeznek abban, hogy a technikai és szervezeti eljárásokat a technikai haladásnak és fejlesztésnek vetik alá. A licenszadónak megengedett, hogy megfelelő alternatív eljárásokat vessen be. Erről a licensz igénylőt tájékoztatnia és biztosítania kell, hogy a meghatározott lépések biztonsági szintje nem sérül. A lényeges változtatásokat dokumentálni kell. A licenszadónak a BDSG 4 § bek. (2) 1. pontja értelmében kérés esetén az adatokat rendelkezésre kell bocsátania.
9.3.3 A licenszadó lehetővé teszi és támogatja az egyeztetett lépések elvégzésének ellenőrzést a kezdetektől fogva, valamint a licensz igénylő általi feldolgozás alatt.
9.3.4 A jelszó elemei: A jelszónak tartalmaznia kell legalább 8 karaktert, legalább egy számot (0-9) és egy különleges karaktert (pl.: ! § $ % & / + # - ?). A jelszót kizárólag az SSL-protokoll (Secure Socket Layer) segítségével kulcsolva továbbítják, és azután tárolják. ($9 BDSG Satz 1 - Anlage 1 & 2)
9.3.5 Automatikus kijelentkeztetés a KigaRoo-ból inaktivitás esetén: Ez a biztonsági eljárás teszi lehetővé, hogy 2 óra (120 perc) után a felhasználót automatikusan kijelentkeztessék.
9.3.6 Rendelkezésre állás és tűzfal: A tűzfal koncepció, az adatbank visszaállítása és a biztonsági másolatok továbbítása házon kívülre az Europe GmbH hosztján és adatvédelmi rendelkezésein keresztül történik. A szerver Kölnben található. Az adatfeldolgozás biztonsága ezért a BDSG ($9 BDSG Satz 1 - Anlage 7.) szerint valósul meg.
9.3.7 A jogosultsági koncepció - bizalmas adatokat védelmét szolgálja a jogosulatlan hozzáféréstől, tárolástól, megismerésétől, továbbításától és használatától, valamint az adatok szándékos vagy gondatlan módosításától vagy törlésétől. ($9 BDSG Satz 1 - Anlage 3.)
9.3.8 A meghatalmazás az adatok szükségszerű használatának garantálást és követhetőségét szolgálja. ($9 BDSG Satz 1 - Anlage 5.)
9.4 Adatok javítása, zárolása, törlése (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 4 BDSG)
9.4.1 Az adatkezelésben a licenszadónál érintett személyek jogosultságait, különösképpen az adatok módosítására, zárolására és törlésére vonatkozóakat érvényesíteni kell a licensz igénylővel szemben. Egyedül ő felelős ezen jogok megtartásáért.
9.4.2 A licenszadó köteles tevékenységének keretein belül az érintettek szakszerű feldolgozással kapcsolatos megkeresését haladéktalanul a licensz igénylőnek megküldeni. Nem jogosult ezeknek a megkereséseknek a licensz igénylővel történő egyeztetés nélkül eleget tenni.
9.4.3 A licenszadónak a licensz igénylőt lehetőségeihez mérten támogatnia kell az érintettek jogosultságainak igénylésében, különösképpen az adatok módosítására, zárolására és törlésére vonatkozó jogosultságokéban.
9.5 A licenszadó kötelezettségei (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 5 BDSG) A licenszadónak jelen megbízásból adódóan a BDSG § 11 értelmében a következő kötelezettségei vannak: • egy adatvédelmi biztos írásos megbízása, aki tevékenységét a BDSG 4f és 4g pontja szerint végzi. A biztos kapcsolattartó adatait a licensz igénylője közvetlen kapcsolatfelvétel céljából a szabályzat végén találja. • Titoktartási kötelezettség a BDSG § 5 szerint. Minden személy, akinek a szerződés értelmében a licensz igénylő 2.2 pontban felsorolt adataihoz hozzáférése van köteles titoktartási nyilatkozatot tenni és a jelen megbízásból adódó sajátos adatvédelmi kötelezettségekről valamint a meglévő utasításokról és funkciókról oktatásban kell, hogy részesüljön. • Minden jelen megbízáshoz szükséges technikai és szervezési lépés megvalósítása és betartása a BDSG § 9 értelmében. • A licensz igénylőt haladéktalan értesítése a felügyeleti bizottság ellenőrzéseiről és intézkedéseiről a BDSG § 38 szerint. Ugyanez vonatkozik akkor is, ha egy illetékes hivatal a BDSG § 43, § 44 szerint végez ellenőrzést a licenszadónál. • A megbízás ellenőrzésének végrehajtása a licenszadó által végzett ellenőrzésekkel a szerződés végrehajtására és teljesítésére különösképpen a megbízás teljesítéséhez szükséges szabályozások és eljárások végrehajtására adott esetben igazítására való tekintettel.
9.6 Alvállalkozói viszonyok (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 6 BDSG)
9.6.1 A licensz igénylő alapvetően egyetért azzal, hogy a licenszadó gondosan kiválasztott harmadik feleket alvállalkozóként alkalmazzon különösen, de nem kizárólag a karbantartás, szoftverfejlesztés és számítógépközpont infrastruktúra telepítése területén.
9.6.2 A licenszadónak alvállalkozói szerződések kiosztása esetén figyelembe kell vennie a BDSG 11. paragrafusának előírásait és úgy kell alakítania a szerződéses megállapodásokat az alvállalkozóval, hogy azok a jelen megállapodásban meghatározott adatvédelmi előírásoknak a licenszadó és a licensz igénylő között megfeleljenek.
9.7 A licensz igénylő ellenőrzési jogai (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 7 BDSG)
9.7.1 A licensz igénylőnek joga van a BDSG § 9 8-as mellékletében meghatározott felügyeletei ellenőrzéseket a licenszadóval megegyezve végrehajtani. Joga van továbbá, szúrópróba szerű ellenőrzésekkel, melyeket rendszerint időben bejelent, meggyőződni arról, hogy a licenszadó üzleti tevékenysége során a megállapodást betartja. A licenszadó kötelezi magát, hogy a licensz igénylő részére annak kérése esetén a felügyeleti ellenőrzésre vonatkozó kötelezettségének megtartásához szükséges tájékoztatást adjon és a megfelelő igazolásokat elérhetővé tegye.
9.7.2 A licensz igénylő BDSG § 11 bek. 2 4. pontjában meghatározott ellenőrzési kötelezettségére való tekintettel a licenszadó biztosítja az adatfeldolgozás megkezdése előtt és a licensz szerződés futamideje alatt, hogy a licensz igénylő az érintett technikai és szervezési eljárások betartásáról meggyőződhessen.
9.7.3 A licenszadó kötelezi magát, hogy a licensz igénylő kérésére a szükséges tájékoztatást megadja a fent nevezett adatok feldolgozására vonatkozó kötelezettségeinek megtartásának ellenőrzését célzó megbízási ellenőrzéshez. Ugyanez érvényes akkor is, ha a licenszadó alvállalkozói ellenőrzését végzi a licensz igénylő számára.
9.8 Közlési kötelezettség az adatvédelmi előírások vagy a megbízás megsértése esetén a licenszadó vagy általa foglalkoztatott személyek által. (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 8 BDSG)
9.8.1 Amennyiben a licenszadó megállapítja, hogy a licensz igénylő nála tárolt a szerződés szempontjából fontos adatait nem jogszerűen továbbították vagy más módon jogtalanul harmadik fél tudomására hozták, azt haladéktalanul jeleznie kell a licensz igénylőnek.
9.8.2 Ugyanez érvényes a szolgáltatás súlyos zavara (pl.: egy szerver hosszabb kiesése) esetén is, illetve ha további gyanú merül fel a személyes adatok védelmét szolgáló előírások megszegésére vagy a licensz igénylő adatainak kezelése során felmerülő más szabálytalanságra.
9.8.3 Mindaddig, míg a licensz igénylőt a BDSG § 42a értelmében kötelezettségek terhelik például személyes adatok elvesztése vagy jogtalan továbbadása vagy harmadik félnek a tudomására hozatala esetén, azok teljesítését a licenszadónak támogatnia kell.
9.8.4 A licensz igénylő tájékoztatja a licenszadót, ha a megbízás eredményének ellenőrzése során szabálytalanságot vagy hibát állapítanak meg.
9.9 A licensz igénylő utasítási joga (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 9 BDSG)
9.9.1 A megállapítás, feldolgozás vagy kezelés megbízhatóságáért valamint az érintettek jogosultságainak megtartásáért különösen a BDSG § 6, § 7, § 8 szerint egyedül a licensz igénylő felelős (§ 11 Abs. 1 BDSG).
9.9.2 Az adatok kezelése kizárólag a megállapodás keretein belül lehetséges. A licenszadó jogosult az adatfeldolgozás módjáról és mértékéről utasítást adni az adatvédelmi előírások betartásának figyelembe vételével. Az utasítás kizárólag írásos formában történhet.
9.9.3 Amennyiben a licensz igénylő véleménye szerint, egy utasítás a Tartományi Adatvédelmi Törvény vagy más adatvédelemre vonatkozó előírás ellen vét, arról a licenszadót haladéktalanul értesítenie kell. A licensz igénylő jogosult a megfelelő utasítások végrehajtását mindaddig felfüggeszteni míg azokat a licenszadó megerősíti vagy módosítja.
9.9.4 A licenszadó nem használja az adatokat semmilyen egyéb célra és harmadik félnek azokat nem adja tovább. Másolatok és másodpéldányok a licensz igénylő tudta nélkül nem készülnek. Ezalól kivételt képeznek a biztonsági másolatok, amennyiben a szabályszerű adatfeldolgozás biztosításához szükségesek.
9.10 Adatok törlése és átadott adathordozók visszaadása (§ 11 Abs. 2 S. 2 Nr. 10 BDSG)
9.10.1 A licensz szerződés lejártával vagy a licensz igénylő kérésére –legkésőbb a szolgáltatás befejeztével- a licenszadónak a birtokában került dokumentumokat, elkészített feldolgozási és használati eredményeket valamint adatállományokat, melyek a licensz szerződéses viszonnyal összefüggésben állnak vissza kell szolgáltatnia, a licensz igénylőnek kézbesítenie vagy korábbi jóváhagyás esetén az adatvédelmi szabályoknak megfelelően meg kell semmisítenie és egy referenciaszemélyt meg kell neveznie. Ugyanez érvényes a tesztelési és kizárási adatokra.
9.10.2 Az adathordozók cseréje jelen adatfeldolgozási megbízás érintettjei között nem valósulhat meg. Az átadott adathordozók esetleges visszaszolgáltatását jelen dokumentum nem szabályozza.
9.10.3 Az esetleges elkészített dokumentációkat, melyek a szabályszerű adatfeldolgozás igazolására szolgálnak, a licenszadónak a mindenkori megőrzési határidők betartásával a szerződés lejárta után is meg kell őriznie vagy a licensz igénylőnek át kell adnia.
10. Lezáró rendelkezések
10.1 A szerződés és minden követelés és jog, amely a szerződésből vagy azzal összefüggésből ered kizárólag német jog szerinti a nemzetközi magánjog kizárásával és a német rendelkezések és jog szerint értelmezendő és végrehajtandó. A vételi jog (Egyesült Nemzetek megállapodása a szerződésekről és nemzetközi áruvásárlásról CISG) ki van zárva.
10.2 Az ajánlat valamint mellékletei a szerződés részét képezik. Az előbbi rendelkezések a felek közötti megállapodást adják vissza véglegesen és teljesen tekintettel a szerződés tárgyára és helyettesítenek minden előző írásos, szóbeli és ráutaló megállapodást, egyezséget vagy megegyezést. Mellékmegállapodások írásos, szóbeli vagy ráutaló nem lehetségesek.
10.3 Amennyiben a szerződés egy rendelkezése teljesen vagy részben semmis, hatálytalan, kivitelezhetetlen, érvényesíthetetlen („hiányos rendelkezés”), vagy azzá válik, az nem érinti a szerződés többi rendelkezésének érvényességét. A felek már most kötelezik magukat a hiányos rendelkezések helyett egy olyan megállapodásra, mely a jogi keretek között a legközelebb áll ahhoz, amit a felek a szerződés értelme és céljaként meghatároztak volna, ha a hiányosságot felfedezik. Ugyanez érvényes az esetleges szabályozási hézagokra. A felek kifejezett kívánsága, hogy ez a felmentő záradék ne jelentsen az általános bizonyítási teher szabálya alóli kivételt, hanem a BGB 4 §


text:
Főoldal»Cikk archívum»Utazásszervezési szolgáltatások minősítése az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában
Címkék: áfa levonási jog, Áfa tv., Alpenchalets Resorts ügy, First Choice Holidays ügy, HÉA Irányelv, Minerva Kulturreisen ügy, teljesítés helye, utazásszervezés, Van Ginkel ügy
Az utazásszervezési szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések mind az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvénynek (a továbbiakban: Áfa tv.), mind pedig a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek (a továbbiakban: HÉA-Irányelv) csupán egy rövid fejezetét (Áfa tv. 205§-212/C§, HÉA-Irányelv 306-310 cikk) alkotják. Ugyanakkor, ezen különös szabályok értelmezésére számos esetben felkérték a tagállami bíróságok az Európai Unió Bíróságát (a továbbiakban: EUB).
Jelen cikkben az utazásszervezési szolgáltatások áfa kezelésének legfontosabb szabályai és a 2020. január 1-jétől illetőleg 2021. január 1-jétől hatályba lépő változások rövid összefoglalását követően, az EUB ítélkezési gyakorlatának utazásszervezési szolgáltatásokkal kapcsolatos legérdekesebb esetei kerülnek bemutatásra.
Az Áfa tv. XV. fejezetében található különös szabályokat kötelező jelleggel kell alkalmazniuk az adóalanyoknak, amennyiben az általuk nyújtott szolgáltatás utazásszervezési szolgáltatásnak minősül.
Utazásszervezési szolgáltatás az alábbi feltételek együttes fennállása esetén valósul meg:
A szolgáltatás jellegadó tartalma alapján egészben vagy meghatározó részben turisztikai szolgáltatás.
A szolgáltatás igénybe vevője – a jelenleg hatályos szabályok értelmében – az Áfa tv-ben meghatározott utas.
Az utazási irodának nyilatkoztatnia kell a megrendelőt arról, hogy a szolgáltatást „utasként” vagy „nem-utasként” kívánja igénybe venni. Utasként veszi igénybe a szolgáltatást a megrendelő, amennyiben (1) nem adóalanyként vagy nem adóalanyi minőségében jár el, illetőleg (2) az előző pont alá nem tartozó esetben saját nevében és javára jár el.
Az utazási iroda saját nevében nyújtja a szolgáltatást.
Az utazási iroda által nyújtott szolgáltatáshoz más adóalany(ok) által teljesített szolgáltatásnyújtás, termékértékesítés igénybevétele szükséges.
Utazásszervezési szolgáltatások esetében a teljesítés helye az a hely, ahol az utazási iroda gazdasági céllal letelepedett. Utazásszervezési szolgáltatások esetében az adó alapja az utazási iroda árrése, mely – a jelenleg hatályos szabályok szerint – kettő módszerrel állapítható meg: (1) az egyedi nyilvántartáson alapuló módszerrel, (2) az önálló pozíciószámonkénti nyilvántartáson alapuló módszerrel. Az adóalap árrés-számítással történő megállapításából következik, hogy az utazásszervezési szolgáltatás nyújtásához más adóalany(ok)tól igénybe vett szolgáltatások, termékértékesítések előzetesen felszámított áfa tartalma vonatkozásában az utazási iroda áfa levonási jogot nem gyakorolhat.
Az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények uniós jogharmonizációs kötelezettségek miatt szükséges módosításáról szóló 2019. évi LXXII. törvény 46.§ 3.-5. pontjának és a 95.§ (4) és (7) bekezdésének értelmében.
2020. január 1-jétől az utazási iroda árrése kizárólag az egyedi nyilvántartáson alapuló módszerrel lesz meghatározható.
2020. január 1-jétől az Áfa tv. nem fogja tartalmazni az „utas” fogalmát, melynek következtében megszűnik az utazásszervezési szolgáltatás igénybe vevőjének nem adóalanyi, illetőleg végfelhasználói minőségére vonatkozó korlátozás. Ennek értelmében 2021. január 1-jétől a különös szabályok hatálya alá fognak tartozni azon esetek is, melyekben az utazásszervezési szolgáltatás más javára kerül igénybe-vételre, azaz – gyakorlati szempontból nézve – az igénybe vevő utazási iroda tovább nyújtja azt.
Ezen módosítások kiindulópontját kettő, tagállami kötelezettségszegési eljárásban született EUB ítélet képezte:
C-189/11 sz. ügy (Bizottság kontra Spanyolország)
A spanyol előírások értelmében az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok nem csupán az utasok részére nyújtott turisztikai szolgáltatások esetében voltak alkalmazandók, hanem akkor is, ha azokat utastól eltérő személyek részére értékesítették. A Bizottság álláspontja szerint ez a szabályozás nem állt összhangban a HÉA-Irányelvben foglaltakkal. Az eljárás során az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok (1) az utazói megközelítés és a (2) megrendelői megközelítés szempontjából kerültek elemzésre. Az EUB ítéletében foglaltak szerint a különös szabályok megalkotásának célja az utazási irodák által alkalmazandó áfa szabályok egyszerűsítése és az áfa bevételek tagállamok közötti kiegyensúlyozott megosztása volt. Az utazói megközelítés – azaz a turisztikai szolgáltatás igénybe vevőjének adóalanyi minősége szerinti különbség tétel – azonban veszélyezteti a különös szabályok hatékony érvényesülését. Az említett célok elérését leghatékonyabban a megrendelői megközelítés szolgálja. Erre tekintettel az EUB álláspontja szerint az utazási irodákra vonatkozó különös szabályokat úgy kell értelmezni, hogy azok a megrendelői megközelítésen alapulnak. Ebben a kérdésben tehát az EUB a Bizottság kifogását megalapozatlannak találta és azt elutasította.
Kifogásolta továbbá a Bizottság, hogy a spanyol előírások értelmében az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok lehetővé teszik az adóalap adómegállapítási-időszakonként, összesítve történő meghatározását. Az ítéletben foglaltak szerint a különös szabályok alkalmazása esetén nincs lehetőség az adóalap összesített meghatározására, hanem azt az utazási irodáknak külön kell megállapítaniuk az általuk nyújtott minden egyes szolgáltatás vonatkozásában. Az EUB tehát a Bizottság ezen kifogását megalapozottnak találta.
C-380/16 sz. ügy (Bizottság kontra Németország)
Az EUB álláspontja szerint Németország nem teljesítette a HÉA-Irányelv utazási irodákra vonatkozó különös szabályaiból eredő kötelezettségeit, tekintettel arra, hogy (1) a különös szabályok alkalmazásának hatálya alól kizárta azon adóalanyoknak nyújtott turisztikai szolgáltatásokat, akik azt vállalkozásuk keretében veszik igénybe; továbbá (2) lehetővé tette az utazási irodák számára az adóalap összesített módon (szolgáltatás-csoportonként vagy adómegállapítási-időszakonként) történő megállapítását.
A C-163/91 sz. ügyben (Van Ginkel ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Hollandia) meghozott ítéletében az EUB pontosan deklarálta az utazási irodákra vonatkozó szabályok kialakításának célját és alkalmazásának körét. Az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok alapvető célja, hogy a más adóalanyok által teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások igénybevétele és tovább nyújtása következtében az általános áfa szabályok alkalmazásából eredő nehézségek elkerülhetővé váljanak. A különös szabályok három területen – (1) a teljesítés helye, (2) az adóalap számításának módja és (3) az előzetesen felszámított áfa levonhatósága – engednek eltérést az áfa rendszer általános szabályaihoz képest. Az ítéletben megállapításra került továbbá, hogy a különös szabályok abban az esetben is alkalmazandók, amikor az utazási iroda más adóalanyok teljesítésének igénybevételével nyújt szolgáltatásokat, azonban a szolgáltatások kizárólag a szállás biztosítását foglalják magukban, az utaztatást nem. A szállások nagy választékának kínálatával ugyanis az utazási iroda tevékenysége nem korlátozódik csupán egyetlen szolgáltatásra – a szállás bérbeadásra –, hanem tartalmazza a tájékoztatást, tanácsadást is.
A C-149/01 sz. ügy (First Choice Holidays ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Egyesült Királyság) tényállása szerint az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok hatálya alá tartozó First Choice Holidays által összeállított utazási csomagokat közvetítők értékesítették az utasok felé. A közvetítők az utazási csomagokat kedvezményes – a First Choice Holidays által közzétett árnál alacsonyabb – áron kínálták az utasoknak. A First Choice Holidays az általa meghatározott, katalógusban közzétett árról állította ki a számlát az utasok részére. A közvetítők az utasok által megfizetett kedvezményes árat, saját forrásaikkal kiegészítve adták át a First Choice Holidays részére. Tekintettel arra, hogy az utasok által az utazási csomagokért ténylegesen megfizetett ellenérték összege alacsonyabb volt, a First Choice Holidays a közvetítők által saját forrásból megfizetett különbözetre jutó áfa összegének visszatérítését kérte. Az EUB álláspontja szerint az „utas által fizetendő” fordulatot nem lehet oly módon szűkítően értelmezni, hogy annak következtében az ellenértéknek egy harmadik fél által megfizetett része kizárásra kerüljön az áfa alapjából.
A C-200/04 sz. ügyben (ISt ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Németország) született ítéletben foglaltak szerint az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok alkalmazandók abban az esetben is, amikor egy gazdasági szereplő – mely a fogalmak általánosan elfogadott értelmezése szerint nem minősül utazási irodának vagy utazásszervezőnek – tevékenysége külföldi nyelvtanulási és oktatási célú utazások szervezéséből áll, melynek keretében
a saját nevében nyújtott szolgáltatások a nyelvi képzéshez és oktatáshoz kapcsolódó szolgáltatásokon túl tartalmazzák a célországba történő beutazást és/vagy ott tartózkodást is, továbbá
a szolgáltatásnyújtáshoz más adóalanyok teljesítését veszi igénybe.
A C-31/10 sz. ügy (Minerva Kulturreisen ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Németország) kapcsán kimondta az EUB, hogy nem tartozik a különös szabályok hatálya alá az utazási iroda azon tevékenysége, melynek keretében kizárólag operajegyeket értékesít egyéb turisztikai szolgáltatás nyújtása nélkül.
A C-220/11 sz. ügyben (Star Coaches ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Csehország) az EUB a korábbi ítélkezési gyakorlatából levezette, hogy azon gazdasági szereplőre – mely a fogalmak általánosan elfogadott értelmezése szerint nem minősül utazási irodának vagy utazásszervezőnek (pl. az utasok szállítását biztosító társaság) – is alkalmazandók az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok, abban az esetben ha
az adott szolgáltatáshoz más adóalanyok teljesítéseit veszi igénybe, továbbá
a nyújtott szolgáltatások nem kizárólagosan egy szolgáltatásra korlátozódnak (pl. személyszállítás), hanem további más szolgáltatásokat (pl. tájékoztatás, tanácsadás) is tartalmaznak.
A C-557/11 sz. ügy (Kozak ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Lengyelország) kiindulópontját jelentő esetben az utazási iroda által értékesített turisztikai szolgáltatások a más adóalanyoktól igénybe vett szállás és étkeztetés mellett tartalmazták az utasok szállítását, melyet az utazási iroda saját autóbuszparkjával biztosított. Amint az a fentiekben már bemutatásra került az EUB több ítéletében hangsúlyozta, hogy az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok kizárólag a más adóalanyok teljesítésének igénybevételével nyújtott turisztikai szolgáltatásokra alkalmazandók. A HÉA-irányelv által használt „egységes szolgáltatás” fogalom tehát kizárólag a más adóalanyoktól igénybe vett termékértékesítésekre, szolgáltatásnyújtásokra vonatkozik. Ebből következően az utazási iroda által önerőből nyújtott szolgáltatások (jelen esetben a szállítás) nem tartoznak a különös szabályozás hatálya alá, azokra az áfa rendszer általános szabályai alkalmazandók. Nem befolyásolja ezt az értelmezést az a körülmény sem, hogy adott esetben az utazási iroda által önerőből nyújtott szolgáltatások elengedhetetlenek a turisztikai szolgáltatás többi részének igénybevételéhez.
A C-300/12 sz. ügy (Ibero Tours ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Németország) tényállása az alábbiak szerint foglalható össze:
Az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok hatálya alá tartozó utazásszervezők turisztikai szolgáltatásokat nyújtottak az utasoknak.
Az Ibero Tours az utazásszervezők által összeállított turisztikai szolgáltatásokat értékesítette az utasoknak. Az Ibero Tours közvetítői tevékenysége nyomán nem tartozik az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok hatálya alá.
Az utazásszervezők jutalékot fizettek az Ibero Tours-nak az általa végzett közvetítői tevékenység alapján. A jutalék összege az utazás teljes, kedvezménnyel nem csökkentett ára után került megállapításra.
Az Ibero Tours az értékesítési volumen növelése érdekében kedvezményt nyújtott az utasoknak, melynek összege őt terhelte. Az Ibero Tours a fizetendő áfa összegét az utazásszervezőktől kapott jutalék teljes összege után állapította meg, nem vette figyelembe az utasok részére nyújtott kedvezmény összegét, hanem utólagosan kérte a német adóhatóságtól annak levonását a megállapított adóalapból.
Az Ibero Tours a C-317/94 sz. ügyben (Elida Gibbs ügy) tett megállapításokra hivatkozással kívánta figyelembe venni az általa nyújtott kedvezmény összegét. Az említett ügyben született ítéletben szereplő megállapítások értelmében a gyártó csökkentheti az adó alapját az általa, az értékesítési láncon keresztül nyújtott kedvezmény összegével. A tárgyalt ügy kapcsán azonban az EUB kimondta, hogy ezek az elvek nem alkalmazandók az Ibero Tours esetében, mivel nem az értékesítési lánc elején állt, közvetítői tevékenysége teljesen elkülönült az utazásszervező tevékenységétől, a kedvezményeket saját kezdeményezésére és költségére nyújtotta az utasoknak.
A C-422/17 sz. ügy (Skarpa Travel ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Lengyelország) központi kérdései az utazási iroda által nyújtott turisztikai szolgáltatáshoz kapcsolódóan átvett előleg vonatkozásában az áfa fizetési kötelezettség keletkezésének időpontjára és az adó alapjának megállapítására irányultak. Amint a fentiekben bemutatásra került az EUB korábbi ítéleteiben már deklarálta az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok alapvető célját; azaz, hogy a más adóalanyok által teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások igénybevétele és tovább nyújtása következtében az általános áfa szabályok alkalmazásából eredő nehézségek elkerülhetővé váljanak. A különös szabályok három területen – (1) a teljesítés helye, (2) az adóalap számításának módja és (3) az előzetesen felszámított áfa levonhatósága – engednek eltérést az áfa rendszer általános szabályaihoz képest. Ennek következtében az áfa rendszer többi szabályát alkalmazni kell az utazási irodák ügyleteinek egyéb vonatkozásaiban, mely egy konkrét turisztikai szolgáltatáshoz kapcsolódóan átvett előleg esetében az alábbiakat jelenti:
A HÉA-Irányelv 65. cikkének értelmében az adófizetési kötelezettség az előleg átvételének időpontjában keletkezik.
A fizetendő áfa összegét azonban már a különös szabályokban meghatározott adóalap számítási módszerrel, azaz árrés számítással kell megállapítani az alábbiak szerint:
Abban az esetben, ha az előleg összege megegyezik a turisztikai szolgáltatás árával vagy annak jelentős részét képezi és
az utazási iroda (1) nem viselt még semmilyen tényleges költséget vagy (2) a teljes költségnek csak egy korlátozott részét viselte illetőleg, ha (3) a tényleges költségek összege nem határozható meg az előleg beérkezésének időpontjában, akkor
az utazási iroda árrése az utazási iroda által viselendő tényleges összköltség becslése alapján határozható meg. A becslés keretében figyelembe kell venni az utazási iroda által az előleg beszedése során már ténylegesen viselt költségeket.
Az előleg összege után fizetendő áfa alapját az alábbiak szerint kell megállapítania az utazási irodának:
Utazás teljes ára − Becsült tényleges összköltség = Előre látható árrés
Előre látható árrés / Utazás teljes ára = %
Előleg összege * a (2) lépésben megállapított %-os arány = Előleg kapcsán fizetendő áfa alapja
A C-552/17 sz. ügy (Alpenchalets Resorts ügy; előterjesztő bíróság tagállama: Németország) tényállása szerint az utazási iroda Németországban, Ausztriában és Olaszországban házakat bérelt azok tulajdonosaitól és saját nevében, üdülési célra bérbe adta azokat magánügyfelei részére. A szállás biztosítása mellett a szolgáltatás részét képezte a takarítás, a mosodai szolgáltatás és a reggeli pékárú biztosítása.
Az előterjesztett kérdések – a szálláshoz kapcsolódó termékértékesítések és szolgáltatásnyújtásokra tekintettel – az utazási irodákra vonatozó különös szabályok- és a HÉA-Irányelv 98. cikkében meghatározott kedvezményes adómérték alkalmazhatóságára (pl. üdülőhelyi szállásbiztosítás esetén) vonatkoztak. Az EUB fentiekben már bemutatott ítélkezési gyakorlata alapján önmagában a szállás biztosítása megalapozza a különös szabályok alkalmazhatóságát, feltéve természetesen, hogy ezen szolgáltatásnyújtás más adóalany(ok) teljesítéseinek igénybevételével történik. Az EUB jelen ügyben megállapította, hogy a szálláshoz kapcsolódó termékértékesítések, szolgáltatásnyújtások jelentősége nem befolyásolhatja a különös szabályok hatálya alá tartozást, nem szükséges tehát vizsgálni azok elsődleges vagy járulékos jellegét. A kapcsolódó termékértékesítések, szolgáltatások jellegétől függetlenül a szállás rendelkezésre bocsátása önmagában megalapozza a különös szabályok alkalmazhatóságát. Ítéletében kimondta továbbá az EUB, hogy az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok hatálya alá tartozó szállásbiztosítás vonatkozásában nem alkalmazható a HÉA-Irányelv 98. cikkében előírt kedvezményes adómérték.
Látható tehát, hogy még egy olyan rövid jogszabályi fejezet kapcsán is, mint az utazási irodákra vonatkozó különös szabályok, mennyi értelmezési kérdés merülhet fel. Ezek megválaszolásához, tisztázásához elengedhetetlen a vonatkozó EUB ítéletekben foglalt megállapítások ismerete.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság