text:
23/2019. számú munkaügyi elvi határozat | Kúria
23/2019. számú munkaügyi elvi határozat
A kinevezéssel létrejött közös megegyezés az illetményre és nem azok elemeire vonatkozik. A Kjt. illetményrendszere egységes, törvényen alapuló megállapodás. Ezért a garantált illetménynél a Kjt. 66. § (7) bekezdése alapján megállapított, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt is magában foglaló magasabb illetményre jött létre adott esetben a felek között a megállapodás. Ebből következően a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész nem minősülhet a munkáltató Mt. 16. §-a szerinti egyoldalú kötelezettségvállalásnak.
[a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. tv. (Kjt.) 2. § (3) bek., 21. § (3) bek., 66. § (7) bek.]
[1] A felülvizsgálati eljárásban irányadó tényállás szerint a felperes középfokú besorolású munkakörben állt közalkalmazotti jogviszonyban az alperesnél. 2013-ban a munkáltató a felperes garantált illetményét 105.700 forintban, a garantált összegen felüli munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 36.152 forintban állapította meg, így illetménye 141.852 forint volt. 2014. január 1-től az alperes a felperest a D fizetési osztály 12. fizetési fokozatából a D fizetési osztály 13. fizetési fokozatába sorolta át és a felperes bértábla szerinti illetményét a garantált bérminimumra kiegészítve 118.000 forintban állapította meg, a munkáltatói döntésen alapuló illetményét azonban 32.752 forintra csökkentette, így illetménye 150.702 forintra módosult. 2015. január 1-től az alperes a felperes garantált illetményét 122.000 forintra kiegészítette, a munkáltatói döntésen alapuló illetményét 28.752 forintra csökkentette, így illetménye változatlanul 150.752 forint maradt. 2016. január 1-től a felperes garantált illetménye 129.000 forintra nőtt, a munkáltatói döntésen alapuló illetményének összege azonban 21.752 forintra csökkent, így illetménye továbbra is 150.752 forint volt.
[2] A felperes 2015. július 1-től 5%-os, míg 2016. január 1-től 10%-os mértékű rendvédelmi ágazati pótlékban is részesült.
[3] A felperes pontosított keresetében elsődlegesen 2014. február 1-től 2015. június 30-áig számítottan 81.800 forint, másodlagosan 2014. február 1-től 2016. december 31-ig 83.950 forint illetmény-különbözet és ezen összegek késedelmi kamatának megfizetésére kérte kötelezni az alperest.
[4] Álláspontja szerint a munkáltató 2013-ban a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 66. § (9) bekezdésébe ütközően garantált illetményét a garantált bérminimumnál alacsonyabb összegben állapította meg. 2013. évre illetmény-különbözet iránti igényt az elévülésre tekintettel nem terjesztett elő, ugyanakkor hivatkozott arra, hogy 2014-től a jogszerűen számított 2013. évi illetmény összegét figyelembe kellett volna venni.
[5] A felperes sérelmezte, hogy 2014. évi átsorolásakor a munkáltató a garantált bérminimumra történő kiegészítést a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész terhére csoportosította át, ezt azonban előzetesen nem egyeztette vele, hozzájárulását nem kérte. E körben a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a korábbiakban: Mt.) 15. és 16. §-ában foglalt egyoldalú kötelezettségvállalásra hivatkozott, amely alapján a vállalt kötelezettséget a munkáltató csak a hozzájárulásával módosíthatta vagy vonhatta volna vissza.
[6] Az alperes a kereset elutasítását kérte. Álláspontja szerint az egyoldalú szerződésmódosításokkal kapcsolatban nem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy a keresetlevelet a munkáltatói jognyilatkozat közlésétől számított 30 napon belül kell előterjeszteni, ezért a felperes az igényét jogszerűen már nem érvényesíthette.
[7] Álláspontja szerint az illetményt megállapító parancsok nem minősülnek egyoldalú kötelezettségvállalásnak. A munkaszerződésben a feleknek meg kell állapodniuk a munkavállaló munkakörében és alapbérében, tehát a munkabérről, illetőleg annak módosításáról csak kétoldalú megállapodással lehet dönteni. Ezzel szemben az egyoldalú kötelezettségvállalásnak nem feltétele annak elfogadása.
[9] Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy 2013. augusztus 1-től a Kjt. 66. § (9) bekezdése alapján a garantált illetménynek el kellett érnie a kötelező legkisebb munkabér, illetve a garantált bérminimum összegét. Álláspontja szerint az alperes megalapozatlanul hivatkozott arra, hogy az összilletménynek kell elérnie a garantált bérminimum összegét, mivel a jogszabály ezt kimondottan a garantált illetményre vonatkozóan írja elő.
[10] A közigazgatási és munkaügyi bíróság rögzítette, hogy a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész a kinevezésben meghatározott illetmény része, ezért a kinevezésnek a közalkalmazott részéről történő elfogadásával a jogviszony alanyai között a megállapodás az illetmény tekintetében is létrejön (EBH.2006.1544.)
[11] A közalkalmazottat a besorolása alapján megillető garantált illetménynél magasabb összegű illetmény megállapításának törvényi lehetőségéből nem következik, hogy a közalkalmazottnak joga van a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész változatlan összegéhez (EBH.2016.M.8.). Nincs jogszabályi akadálya annak, hogy az alperes a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész összegét csökkentse azzal a korlátozással, hogy a felperes összilletménye nem csökkenhet.
[12] Az elsőfokú bíróság álláspontja szerint a Kjt. 21. § (3) bekezdéséből következően fogalmilag kizárt, hogy a közalkalmazott illetményét a munkáltató egyoldalú kötelezettségvállalásának tekintsük. Ebből következően az „előresorolás közalkalmazotti jogviszonyban” elnevezésű dokumentumok nem minősülnek a munkáltató egyoldalú kötelezettségvállalásának, vagyis olyan nyilatkozatnak, amely csak a közalkalmazott hozzájárulásával módosítható.
[13] Az alperes a felperes illetményét a jogszabály változásakor nem módosította, a garantált illetménye 105.700 forint volt, amely 8300 forinttal kevesebb, mint a 2013. évre irányadó garantált bérminimum (114.000 forint) összege. Mivel a felperes ezen felül 36.152 forint munkáltatói döntésen alapuló illetményben is részesült, így a folyósított 141.852 forint helyett illetménye 150.152 forint lett volna.
[14] Az elsőfokú bíróság álláspontja szerint a jogszabályváltozást követően a felperes mindaddig jogosult a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészre, amíg az alperes azt határozatban nem módosítja. Ez az illetményrész ugyanis csökkenthető vagy átcsoportosítható azzal a feltétellel, hogy a közalkalmazott illetménye nem csökkenhet. Abban az esetben, ha a munkáltató határozatban rendelkezik az illetményről és meghatározza a bértábla szerinti illetményt és annak kiegészítését a garantált bérminimumra, valamint a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt, ezt követően kizárólag azt lehet vizsgálni, hogy a felperes bértábla szerinti illetménye a kiegészítéssel együtt megfelelt-e a jogszabálynak, azaz elérte-e a garantált bérminimum összegét. Ebben a határozatban a munkáltató dönthet úgy, hogy a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt csökkenti vagy akár meg is szünteti, ha az illetmény enélkül is eléri a korábbi illetmény összegét. A perbeli esetben a munkáltató 2014. január 1-től a felperest előresorolta, amelynek alkalmával a bértábla szerinti illetménye emelkedett és határozatban rendelkezett a bértábla szerinti illetmény garantált bérminimumra történő kiegészítéséről, a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt azonban csökkentette, a felperes illetménye ezáltal 150.752 forintra változott. Ezt követően az alperes 2015. és 2016. évben is határozatban rendelkezett a felperes bértábla szerinti illetményének garantált bérminimumra történő kiegészítéséről, ugyanakkor a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt fokozatosan csökkentette avval, hogy a felperes illetménye 150.752 forint maradt. Az alperes megtehette, hogy intézkedik arról, hogy a felperes jogszabály alapján emelkedett garantált illetményét a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész összegét csökkentve egészítse ki mindaddig, amíg az illetmény összege nem csökken. Minthogy a felperes illetménye nem csökkent, a 2013. évre jogszerűen megállapított 150.152 forinthoz képest ezért a felperes illetmény-különbözetre nem jogosult.
[15] A felperes fellebbezése alapján eljárt törvényszék ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét annak helyes indokai alapján helybenhagyta.
[16] A felperes fellebbezésére reagálva megállapította, hogy a következetes és töretlen bírói gyakorlat értelmében a kinevezés szerinti illetményben a feleknek meg kell állapodniuk. A Kjt. 24. § (2) bekezdése alapján a közalkalmazotti jogviszonyban az Mt. 45. § (1) bekezdését nem kell alkalmazni, mivel a feleknek nem alapbérben kell megállapodni. A Kjt. 21. § (1) bekezdése alapján a közalkalmazotti jogviszony kinevezéssel jön létre, azonban a munkáltató által a kinevezés feltételeit tartalmazó megjelölések ajánlatnak minősülnek, és ha ezt a közalkalmazott elfogadja, akkor a kinevezés tartalmára a felek között a megállapodás létrejön. E megállapodás része az összilletményben való megállapodás is.
[17] A jogszabály kötelező rendelkezésén alapul – és ezáltal nem „alku” tárgya – a garantált illetmény és a pótlékok összege, de a garantált illetmény növelő részre, azaz a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészre és módosítására már nem a jogszabályban rögzített kötelezettséget vállal a munkáltató, hanem egy mérlegeléssel adható juttatást biztosít a közalkalmazott részére. A kinevezés elfogadásával a közalkalmazott a mérlegeléssel adható juttatás jellegét is elfogadja, a megállapodás a felek között erre nézve is létrejön. A munkáltatót a diszkrecionális jogkörében biztosított juttatással összefüggésben, így a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészre és módosítására írásbeli intézkedési és erről tájékoztatási kötelezettség terheli, amelynek az alperes eleget tett, ezért a felperes egyoldalú kötelezettségvállalásra vonatkozó érvelése megalapozatlan volt.
[18] A másodfokú bíróság nem osztotta a felperes illetmény-kiegészítésre vonatkozó érvelését sem. A Kjt. 67. § (2) bekezdése alapján az illetmény-kiegészítés egyfajta teljesítménybérezési formának tekinthető, amely meghatározott feltételek fennállása esetén jár. A perbeli adatok alapján ilyen feltételek fennállására azonban adat nem merült fel, ezért a fellebbezési érvelés megalapozatlan volt.
[19] A felperes a felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet elsőfokú bíróság ítéletére is kiterjedő „megváltoztatását” és a keresetnek történő helyt adást, másodlagosan a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a bíróság új eljárás folytatására és új határozat hozatalára történő utasítását kérte.
[20] Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság az EBH.2006.1544. számú elvi határozatát alapul véve hozta meg ítéletét, ennek során azonban teljesen figyelmen kívül hagyta, hogy az Mt. egyoldalú jognyilatkozatokra, kötelezettségvállalásokra vonatkozóan új rendelkezését. 2012. január 1. napját követően az egyoldalúan juttatott összeg megvonásnak a közalkalmazottakra is irányadó Mt. 16.§ (2) bekezdése alapján már korlátai vannak. Az Mt. 15-17. §-ait figyelembe véve egyértelműen már nem állítható, hogy a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt a munkáltató mindenféle korlátozás nélkül átcsoportosíthatja akár a garantált bérminimumra, akár a magasabb fizetési fokozatba történő lépésből adódó illetménynövekedésre, ha az előző évi illetmény nem csökken.
[21] A törvényszék a jogerős ítéletében az elsőfokú bíróság álláspontját megerősítve arra hivatkozott, hogy az Mt. hatályba lépését követően is hasonló döntéseket hozott a Kúria, azonban nem vette figyelembe, hogy az Mt. 15-17. §-ai ezen felülvizsgálati kérelmekben még hivatkozási alapként nem szerepeltek.
[22] Az elsődleges kereseti kérelmüket a munkáltatói határozatokra alapították, amelyet az elsőfokú bíróság szintén figyelmen kívül hagyta, holott a becsatolt határozatok szövegezése is az egyoldalú jelleget támasztja alá. Álláspontja szerint az alperes által kiadott „értesítés illetményváltozásról közalkalmazotti jogviszonyban”, illetve „előresorolás közalkalmazotti jogviszonyban” és egyéb megnevezésű felperesi illetményt közlő dokumentumok egyoldalú kötelezettségvállalásnak minősülnek.
[23] A törvényszék a Kjt. 21. § (3) bekezdésére alapított érvelésénél nem vette figyelembe, hogy a Kjt. 21. § (1) bekezdése nem a felek szokásos értelemben vett szerződéses megállapodásáról rendelkezik. A közalkalmazotti jogviszony egyik oldalán álló állami szervvel szemben a munkavállaló (helyesen: közalkalmazott) nincs alku pozícióban a munkaszerződés (helyesen: kinevezés) tartalmának kialakításakor, így az illetmény meghatározásakor sem. Mindezt a Kjt. kommentárja is alátámasztja, amely szerint a kinevezés egyoldalú jognyilatkozat és a munkáltató a jogszabály keretei között egyoldalúan határozza meg a kinevezés egyes feltételeit.
[24] A törvényszék álláspontjától eltérően az alperesi határozatok nem kinevezések, illetve kinevezés-módosítások, hanem tartalmukat tekintve a munkáltató egyoldalú határozatai, amelyben a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész egyoldalú csökkentésével egyoldalúan módosította a felperes illetményét.
[25] A munkáltató a kinevezési okmányban, illetve az illetményváltozásokat közlő határozatában külön részként tüntette fel a garantált illetményt és a munkáltatói döntésen alapuló illetményt, így azok külön tételként számítanak a kötelezettségvállalás szempontjából. Ebből következőn az alperesnek az Mt. 15. § (4) bekezdését, valamint 16. § (1) bekezdését figyelembe véve nem volt lehetősége a munkáltatói kötelezettségvállalásban rögzített munkáltatói döntésen alapuló illetményrész összegének egyoldalú csökkentésére.
[26] A Ptk. 6:591. § (3) bekezdése alapján a bírói gyakorlat következetesen azt az álláspontot képviseli, hogy amennyiben a munkáltató konkrét feltétel és időhatározás nélkül teljesít, az egyoldalú jognyilatkozatával vállalt kötelessége utóbb, mintegy szerződéses elemmé válik és ebből következően azt egyoldalúan nem módosíthatja, illetve nem vonhatja vissza.
[27] A felperes végül hivatkozott arra, hogy a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész tartalma szerint az illetmény-kiegészítés kategóriájába sorolható figyelemmel arra, hogy ezen illetményrészt a korábbi években a munkáltató a kollektív szerződésekben szabályozottak alapján állapította meg. Ezért szerinte tartalma alapján a vitatott összeg illetmény-kiegészítésként értelmezhető, ami viszont nem számítható össze a garantált illetménnyel, így annak kiegészítéseként sem használható fel.
[28] Az alperes a felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában történő fenntartását kérte.
[29] A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.
[30] A perben nem vitatott tényállás alapján az alperes a felperes garantált illetményét 2013-ban a garantált bérminimum összegénél alacsonyabb mértékben állapította meg, majd 2014-ben a garantált illetményt a jogszabályban meghatározott mértékre emelte fel, amelynek során – részben – a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt csoportosította át, így annak mértéke csökkent. Az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy a perben a jogszerűen megállapított 2013. évi illetményt kellett összevetni a 2014. évi illetmény összegével, ennek során azonban illetmény-különbözet nem keletkezett.
[31] A felperes a keresetét és a fellebbezését arra alapította, valamint a felülvizsgálati kérelmében is avval érvelt, hogy a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész az Mt. 16.§-a szerinti egyoldalú munkáltatói kötelezettségvállalásnak minősült, a közalkalmazotti jogviszony jellegéből következően az illetmény megállapítása nem a felek megállapodásának eredménye volt.
[32] A Kjt. 21.§ (1) bekezdése alapján a közalkalmazotti jogviszony kinevezéssel és annak elfogadásával jön létre. A munkáltató ennek során először a kinevezés tartalmi elemeinek megjelölésével ajánlatot tesz, amelyet ha az érintett elfogad, a felek között megállapodás jön létre a közalkalmazotti jogviszony létesítésére. A kinevezési okmány kötelező tartalmi eleme a közalkalmazott illetménye (Kjt. 21.§ (3) bekezdés), így az nem egyoldalúan, hanem megállapodás alapján kerül elfogadásra. Az illetmény fogalma nem szabályozza külön a garantált illetményt és a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt, ezért azokat az illetmény fogalma együttesen tartalmazza, a további illetményelemek mellett, amelyeket a Kjt. 85/A.§ l) és m) pontjai meghatároznak. A kinevezéssel létrejött közös megegyezés az illetményre és nem azok elemeire vonatkozik. A Kjt. illetményrendszere egységes, törvényen alapuló megállapodás. Ezért a garantált illetménynél a Kjt. 66.§ (7) bekezdése alapján megállapított, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt is magában foglaló magasabb illetményre jött létre adott esetben a felek között a megállapodás. Ebből következően a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész nem minősülhet a munkáltató Mt. 16.§- szerinti egyoldalú kötelezettségvállalásnak. Az ezzel összefüggő felperesi érvelés minden alapot nélkülöz. Egyoldalú kötelezettségvállalásnak egyébként sem minősülhet az, amelynek illetmény-különbözet a jogcíme.
[33] A töretlen bírói gyakorlat értelmében a munkáltatói döntésen alapuló illetményrésznek a munkáltató általi csökkentése – ha a közalkalmazott illetménye összességében nem csökken – nem ütközik jogszabályba (EBH 2006.1544.).
[34] Ha tehát a munkáltató a közalkalmazott részére munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt állapít meg, annak összege a garantált illetmény jogszabályon alapuló emelkedése esetén átcsoportosítható avval, hogy a teljes illetmény összege nem csökkenhet. A közalkalmazottat a besorolása alapján megillető garantált illetménynél magasabb összegű illetmény megállapításának törvényi lehetőségéből nem következik, hogy a közalkalmazottnak joga van a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész változatlan összegéhez (EBH 2016.M.8.). A munkáltatót azonban a döntésén alapuló illetményrész átcsoportosításáról, annak csökkentéséről írásbeli intézkedési és tájékoztatási kötelezettség terheli.
[35] A perbeli esetben az alperes írásban intézkedett és a felperest tájékoztatta a 2014. és 2015. évi illetménye megállapításáról, amely a 2013. és a 2014. évi jogszerűen megállapított illetmény összegéhez képest nem csökkent, ezért a felperes 2014-2016. évi illetmény-különbözet iránti igénye az eljárt bíróságok helytálló következtetése szerint megalapozatlan volt.
[36] A felperes a felülvizsgálati kérelmében megalapozatlanul érvelt avval, hogy a részére megállapított garantált illetményen felüli munkáltatói döntésen alapuló illetményrész tartalmában illetménykiegészítésnek minősült. A Kjt. 67. § (1)-(3) bekezdésében szabályozott illetménykiegészítés egy teljesítményhez kötött juttatás, amelynek feltételeit a felek írásban határozzák meg. A perbeli esetben a felek ilyen tartalmú megállapodást nem kötöttek, a felperes az átsorolási okiratok alapján nem e jogcímen, hanem a munkáltató döntésén alapuló illetményrészben részesült.
[37] A fentiekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.
(Kúria Mfv.II.10.512/2018.)

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
19.08.23 11:47 Külföld
Egy szöuli bíróság pénteki döntése szerint a Volkswagen konszernnek kártérítést kell fizetnie az emissziós értékek manipulálása és a visszahívások okozta “lelki károk” miatt. Az emissziós teszteken a károsanyag-kibocsátási értékeket módosító (defeat device) funkcióval ellátott Audi és Volkswagen gépkocsik dél-koreai tulajdonosai indítottak kártérít
19.08.23 12:18 Külföld
19.08.23 12:15 Külföld
19.08.23 22:00 Külföld
19.08.23 17:02 Külföld
19.08.24 07:39 Külföld
Egy szöuli bíróság döntése szerint a Volkswagennek kártérítést kell fizetnie az emissziós értékek manipulálása és a visszahívások okozta "lelki károk" miatt. Visszaéltek a vevők bizalmával, fejenként 245 ezer forint értékű kárenyhítés jár az autósoknak.
19.08.23 15:15 Külföld
Lelki károkozás miatt kell fizetnie a Volkswagennek
19.08.23 13:36 Külföld
A dél-koreai bíróság szerint túlmutat az „átlagember által” elviselhető szinten a cég által elkövetett etikai vétség.
19.08.23 12:49 Külföld
Egy szöuli bíróság döntése szerint a Volkswagen konszernnek kártérítést kell fizetnie az emissziós értékek manipulálása és a visszahívások okozta “lelki károk” miatt –...
19.08.23 14:41 Külföld
19.08.23 12:29 Külföld
Összesen nyolc Audi, Porsche és Volkswagen típust érint a döntés.
Lelki károkért is kártérítést fizet a Volkswagen
19.08.23 11:56 Külföld
19.08.23 16:39 Külföld
19.08.23 13:02 Külföld
Egy szöuli bíróság pénteki döntése szerint a Volkswagen konszernnek kártérítést kell fizetnie az emissziós értékek manipulálása és a visszahívások okozta ...
19.08.23 12:16 Külföld
Az emissziós teszteken a károsanyag-kibocsátási értékeket módosító (defeat device) funkcióval ellátott Audi és Volkswagen gépkocsik dél-koreai tulajdonosai indítottak kártérítési pert a Volkswagen konszern ellen, a szöuli járásbíróság pedig részben helyt adott a keresetnek. A bíróság döntése alapján a Volkswagen konszern minden…
19.08.23 12:06 Külföld
19.08.23 11:27 Külföld
Egy szöuli bíróság pénteki döntése szerint a Volkswagen konszernnek kártérítést kell fizetnie az emissziós értékek manipulálása és a visszahívások okozta 'lelki károk' miatt.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


1993. évi LXXVIII. törvény, a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozóan (idézet)
1. § (1) A törvény hatálya kiterjed minden lakásra - ideértve a nyugdíjasházban, garzonházban, a szobabérlők házában (a továbbiakban együtt: otthonház) lévő lakást, illetőleg lakrészt és a szükséglakást is -, továbbá a nem lakás céljára szolgáló helyiségekre.Lakások és helyiségek bérlete, valamint elidegenítése|31993. évi LXXVIII. törvény 1. § 1. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 1. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#2">2
(3) Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései az irányadóak.1959. évi IV. törvényt. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#3">3
(5) A lakás bérbeadásának érvényességéhez a szerződés írásba foglalása szükséges.1993. évi LXXVIII. törvény 2. § 5. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 2. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#6">6
3. § (1) A helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakásra (a továbbiakban: önkormányzati lakás) a tulajdonos önkormányzat - e törvény keretei között alkotott - rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételekkel lehet szerződést kötni. Az önkormányzati rendeletben meg kell határozni az önkormányzati lakás szociális helyzet alapján történő bérbeadásának a lakás bérbeadásakor fennálló jövedelmi és vagyoni körülményekhez igazodó feltételeit. Az önkormányzati rendelet a nem szociális helyzet alapján történő bérbeadás esetén szabályozhatja a Ptk. rendelkezéseinek megfelelő óvadék kikötésének lehetőségét és feltételeit.1993. évi LXXVIII. törvény 3. § 1. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 3. § 1. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#7">7
(2) Az önkormányzati rendelet - az állam tulajdonában lévő lakás (a továbbiakban: állami lakás) esetén a Kormány rendelete - a bérbeadás feltételeként meghatározhatja, hogy a lakásbérleti szerződés fennállása alatt a bérlő köteles életvitelszerűen a lakásban lakni. A rendeletben meghatározott ilyen feltételt a szerződésnek tartalmaznia kell azzal a kikötéssel, hogy a bérlő a lakásból történő két hónapot meghaladó távollétét és annak időtartamát köteles írásban a bérbeadó részére bejelenteni. A bérlő által bejelentett - különösen: egészségügyi ok, munkahely megváltozása, tanulmányok folytatása miatt történő - távolléte alatt, erre hivatkozással felmondani nem lehet. Nem lehet felmondani a szerződést abban az esetben sem, ha a bérlő a bejelentést menthető okból mulasztotta el, és erről a bérbeadót - felhívására - írásban tájékoztatja.1993. évi LXXVIII. törvény 3. § 2. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 3. § 2. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#8">8 1993. évi LXXVIII. törvény 3. § (2) bekezdése a 2010. évi CXLVIII. törvény 52. § (1) bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2011. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#9">9
(5) Az állami lakásra - a (3) bekezdés megfelelő alkalmazásával - a bérlő kiválasztására jogosult által megjelölt személlyel és időtartamra lehet szerződést kötni.1993. évi LXXVIII. törvény 3. § 5. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 3. § 3. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#10">10
(6) A (3) bekezdésben említett műteremlakás esetén a kultúráért felelős miniszter a bérlőkijelölési jog gyakorlását a Magyar Alkotóművészeti Közalapítványra átruházhatja.1993. évi LXXVIII. törvény 3. § 6. bekezdése a 2006. évi CIX. törvény 168. § 2. bekezdés j) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2007. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#13">13 3. § (6) bekezdését az 1995. évi CXII. törvény 1. §-a iktatta a szövegbe. A hatálybalépés napja: 1996. január 4. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#14">14 15/1995. (XII. 29.) MKM rendelet et. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#15">15
11/A. § A külön jogszabály szerint rendelkezésre álló - az épületre, illetőleg az abban lévő lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre vonatkozó - energetikai tanúsítványt a bérbeadó a szerződés megkötésével egyidejűleg a bérlőnek bemutatja.2006. évi CXX. törvény 3. §-a iktatta be. Hatályos: 2009. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#17">17
(4) A bérbeadó a rendeltetésszerű használatot, valamint a szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítését évente legalább egyszer vagy a szerződésben meghatározottak szerint évente több alkalommal - a bérlő szükségtelen háborítása nélkül - ellenőrzi. A bérlő arra alkalmas időben a lakásba történő bejutást biztosítani, és az ellenőrzést tűrni köteles; ez a rendelkezés megfelelően irányadó a rendkívüli káresemény, illetőleg a veszélyhelyzet fennállása miatt a lakáson belül szükséges hibaelhárítás elvégzésének biztosítása esetén.1993. évi LXXVIII. törvény 12. § 4-5. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 4. §-a iktatta be. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#18">18
13. § (1) A lakás burkolatainak, ajtóinak, ablakainak és a lakás berendezéseinek karbantartásával, felújításával, illetőleg azok pótlásával, cseréjével kapcsolatos költségek viselésére a bérbeadó és a bérlő megállapodása az irányadó; megállapodás hiányában a karbantartással és felújítással kapcsolatos költségek a bérlőt, a pótlással és cserével kapcsolatos költségek a bérbeadót terhelik.Kártérítési felelossége lakás bérlojének|31993. évi LXXVIII. törvény 13. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 5. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#19">19
(2) A jogcím nélküli használat kezdetétől számított két hónap elteltével a használati díj emelhető. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogcím nélküli használó másik lakásra tarthat igényt.1993. évi LXXVIII. törvény 20. § 2. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 6. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#20">20
21. § (1) A bérlő a lakásba más személyt - a kiskorú gyermeke, valamint a befogadott gyermekének az együttlakás ideje alatt született gyermeke kivételével - a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával fogadhat be.1993. évi LXXVIII. törvény 21. § 1-3. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 7. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#21">21
(3) A bérbeadó a felmondás jogát a 3. § (3) bekezdésében meghatározott rendelkezések alapján fennálló bérlőkijelölési, vagy bérlőkiválasztási jog esetén e jog jogosultjának kezdeményezése alapján, vagy - a jogosult egyidejű írásbeli értesítése mellett - önállóan gyakorolja.1993. évi LXXVIII. törvény 24. § 3. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 8. §-a iktatta be. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#22">22
(5) A bérbeadó a határozatlan időre szóló szerződést - ha a felek másképpen nem állapodtak meg - írásban, cserelakás és a 24. § (1) bekezdésének a)-d) pontjaiban meghatározott okok fennállása nélkül is felmondhatja a hónap utolsó napjára; a felmondási idő azonban nem lehet rövidebb három hónapnál.1993. évi LXXVIII. törvény 26. § 5-7. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 9. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#23">23
(2) Önkormányzati lakás esetén a pénzbeli térítés mértékét és fizetésének feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg.1993. évi LXXVIII. törvény 27. § 2. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 10. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#24">24
29. § (1) A bérlő a lakás bérleti jogát - a bérbeadó hozzájárulásával - elcserélheti; a csereszerződést írásba kell foglalni.Llakáscsere-szerzodés|3Lakáscsere|31993. évi LXXVIII. törvény 29. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 11. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#25">25
(3) 1993. évi LXXVIII. törvény 31. § 3. bekezdését a 37/1998. (IX. 23.) AB határozat megsemmisítette. Hatályos: 1999. 09. 30.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#26">26
(3) Ha a (2) bekezdésben említettek jogosultak a lakásbérleti jog folytatására, eltérő megállapodásuk hiányában a lakásbérleti jogot a következő sorrend szerint folytatják: a bérlő házastársa, gyermeke, befogadott gyermekének a gyermeke, továbbá a szülője.1993. évi LXXVIII. törvény 32. § 3. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 12. § 1. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#27">27
(5) A bérlő halála esetén a bérlőkijelölési joggal érintett lakás bérleti jogát a bérlőkijelölésre jogosult által meghatározott személy folytathatja.1993. évi LXXVIII. törvény 32. § 5. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 12. § 2. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#28">28
(2) A lakás albérletbe adásának érvényességéhez a szerződés írásba foglalása szükséges.1993. évi LXXVIII. törvény 33. § 2. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 13. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#29">29
VI. Fejezet1993. évi LXXVIII. törvény 34. §-át megelőző fejezet címe és 34. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 14. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#30">30
(2) Az önkormányzat tulajdonában lévő helyiség (a továbbiakban: önkormányzati helyiség) bérbeadásának és a bérbeadó hozzájárulásának a feltételeit - az önkormányzati lakásokra vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával - önkormányzati rendelet határozza meg; a helyiségbér mértékét az önkormányzati rendelet nem szabályozhatja.1993. évi LXXVIII. törvény 36. § 2. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 15. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#31">31
37. § A helyiség átadásával, rendeltetésszerű használatával, karbantartásával, felújításával, a bérleti jog szünetelésével, továbbá a szerződés megszűnésekor a helyiség visszaadásával kapcsolatban a bérbeadó és a bérlő jogaira és kötelezettségeire a felek megállapodása az irányadó.1993. évi LXXVIII. törvény 37. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 16. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#32">32
38. § (1) A felek a helyiségbér összegében szabadon állapodnak meg.1993. évi LXXVIII. törvény 38. § 1. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 17. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#33">33
b) a bérlőnek a helyiségben végzett egyéni vállalkozói tevékenysége megszűnt.1993. évi LXXVIII. törvény 39. § b) pontja a 2009. évi CXV. törvény 52. § (1) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#35">35
40. § (1) Az egyéni vállalkozó bérlő halála esetén a bérleti jogot csak az egyéni vállalkozó özvegye, özvegy hiányában vagy annak egyetértésével örököse jogosult folytatni, feltéve, hogy az egyéni vállalkozói tevékenység folytatását az egyéni vállalkozóról szóló törvény rendelkezései szerint bejelentette.1993. évi LXXVIII. törvény 40. §-a a 2009. évi CXV. törvény 52. § (2) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#36">36
41. § (1) 1993. évi LXXVIII. törvény 41. § 1. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#37">37
(2) Ha a bérlő külön jogszabályokban meg határozottak szerint gazdasági társaságot, egyéni céget vagy szövetkezetet alapít vagy átalakulással létrehoz, a gazdasági társaság, az egyéni cég illetőleg a szövetkezet a jogutód.1993. évi LXXVIII. törvény 41. § (2) bekezdése a 2009. évi CXV. törvény 52. § (3) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#39">39
42. § (1) A bérlő a helyiség bérleti jogát a bérbeadó hozzájárulásával másra átruházhatja, elcserélheti, vagy a helyiséget albérletbe adhatja. Az erre vonatkozó szerződést írásba kell foglalni.1993. évi LXXVIII. törvény 42. § 1. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 19. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#40">40
43. § (1) A bérbeadó a határozatlan időre kötött szerződést - ha a felek másként nem állapodtak meg - cserehelyiség biztosítása, és a 24. § (1) bekezdésének a)-d) pontjaiban meghatározott esetek fennállása nélkül is felmondhatja. A felmondási idő - eltérő megállapodás hiányában - egy évnél rövidebb nem lehet.1993. évi LXXVIII. törvény 43. § 1. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 20. § 1. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#41">41
(2) 1993. évi LXXVIII. törvény 43. § 2. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#42">42
(3) A szerződésben vállalt kötelezettség alapján felajánlott cserehelyiség akkor megfelelő, ha a bérlő az előző helyiségben gyakorolt tevékenységét hasonló körülmények között folytathatja.1993. évi LXXVIII. törvény 43. § 3. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 20. § 2. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#43">43
45-48. § Vételi jog önkormányzati illetve állami lakásokra|3 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#46">46
49. § (1) Az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került önkormányzati, illetőleg az állami lakásra, más személyt megelőző elővásárlási jog illeti meg1991. évi XXXIII. törvényt. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#47">47
c) a társbérlőt az általa kizárólagosan használt lakóterület arányában;1993. évi LXXVIII. törvény 49. § 1. bekezdésének c) pontja a 2005. évi CXXXII. törvény 21. § 1. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#48">48
(2) Társbérlet esetén a közösen használt lakóterületet az (1) bekezdés c) pontjában említett arányban kell figyelembe venni.1993. évi LXXVIII. törvény 49. § 2. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 21. § 2. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#49">49
50. § Annak a bérlőnek a lakását, aki nyugdíjas vagy a külön jogszabályokban meghatározott nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátásban részesül, és az elővásárlási jogával nem él, a szerződésének fennállásáig harmadik személy részére csak a bérlő írásbeli hozzájárulásával lehet elidegeníteni.1993. évi LXXVIII. törvény 50. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 22. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#50">50
51. § (1) Az első adásvételi szerződés megkötését megelőzően - az egylakásos, illetőleg az egy helyiségből (helyiségcsoportból) álló épület kivételével - az épületet társasházzá kell alakítani.1977. évi 11. törvényerejű rendeletet. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#51">51
53. § (1) Ha a lakást az e törvény alapján az arra jogosult vásárolja meg, részére - kérelmére - legalább tizenöt évi részletfizetési kedvezményt kell adni. Ha a jogosult kéri, a szerződés megkötésekor a megállapított vételár legfeljebb húsz százalékának egy összegben való megfizetése köthető ki. Az első vételárrészlet befizetése után fennmaradó hátralékra a havonta fizetendő részleteket egyenlő mértékben kell megállapítani.Részletfizetési kedvezmény önkormányzati lakás megvásárlása esetén|3Kamat önkormányzati lakás részletfizetési kedvezménnyel történo megvásárlása esetén|31993. évi LXXVIII. törvény 53. § 1. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 23. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#52">52
54. § (1) Az önkormányzati rendeletben kell meghatározni az e törvény alapján elővásárlási joggal érintett lakások eladása esetén1993. évi LXXVIII. törvény 54. § 1. bekezdésének bevezető szövege a 2005. évi CXXXII. törvény 24. § 1. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#53">53
(3) Az önkormányzat rendeletében határozza meg az e törvény alapján elővásárlási joggal nem érintett lakások eladásának feltételeit.1993. évi LXXVIII. törvény 54. § 3. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 24. § 2. bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#54">54
(2) 1993. évi LXXVIII. törvény 55. § 2. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#56">56
(3) Az életvédelem céljait szolgáló helyiséget a megyei (fővárosi) polgári védelmi parancsnokság hozzájárulásával lehet elidegeníteni.15/1992. (I. 27.) Korm. rendelet et és a 22/1992. (XII. 29.) KTM rendelet et, valamint az Országos Építésügyi Szabályzatot és a 2/1996. (II. 9.) AB határozat ot. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#57">57
(4) A műemléképületben lévő lakást vagy helyiséget a műemléki hatóság hozzájárulásával, a külön jogszabály rendelkezéseinek figyelembevételével lehet elidegeníteni.1/1967. (I. 31.) ÉM rendelet et. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#58">58
57. § Az elővásárlási jog gyakorlása esetén a felek a szerződés megtámadásának jogáról nem mondhatnak le, illetőleg a megtámadás jogát megerősítéssel nem zárhatják ki. Az e tilalomba ütköző jognyilatkozat semmis.1993. évi LXXVIII. törvény 57. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 25. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#59">59
61. § Az elővásárlási joggal érintett önkormányzati, illetőleg állami lakás és helyiség tulajdonjoga nem pénzbeli hozzájárulásként nem bocsátható gazdasági társaság vagy más, a cégnyilvántartás hatálya alá tartozó jogalany rendelkezésére.1993. évi LXXVIII. törvény 61. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 26. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#62">62
62. § (1) Az önkormányzat, az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került lakóépületeinek (a bennük lévő lakások) elidegenítéséből származó, 1994. március 31. napját követően befolyó - az (5) bekezdés szerint csökkentett - teljes bevételét, a fővárosi kerületi önkormányzat pedig annak ötven százalékát a számláját vezető pénzintézetnél elkülönített számlán köteles elhelyezni.Kényszerbérletek felszámolása|362-63. §-ok eredeti szövegét korábban az Alkotmánybíróság 64/1993. (XII. 22.) AB határozata megsemmisítette. [Az új 62-63. §-okat az 1994. évi XVII. törvény 3. §-a iktatta a szövegbe. A 62. § (1)-(2), továbbá a 63. § (1)-(2) bekezdésében az "és ne lakás céljára szolgáló helyiségek" rendelkezést az Alkotmánybíróság 57/1994. (XI. 17.) AB határozatával megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság továbbá megállapította, hogy a 62. § (3) bekezdésében, valamint 63. § (1) és (2) bekezdésében foglalt, hatályban maradt rendelkezések 1994. december 31-ig nem alkalmazhatók [57/1994. (XI. 17.) AB határozat 2. pont]. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#63">63
(3) Az önkormányzat az (1) és (2) bekezdésben említett bevételeit lakáscélokra és az ezekhez kapcsolódó infrastrukturális beruházásokra, különösen:1993. évi LXXVIII. törvény 62. § (3) bekezdése a 2007. évi LV. törvény 1. §-ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2007.06.27.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#154">154
62/A. § 2007. évi LV. törvény 6. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2007. 06. 27.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#65">65
62/B. § 2007. évi LV. törvény 6. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2007. 06. 27.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#67">67
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt bevétel csak pályázat útján:1993. évi LXXVIII. törvény 63. § (3) bekezdése a 2007. LV. törvény 2. §-ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2007.06.27.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#155">155
64. § (1) Az önkormányzati tulajdonú lakóépületek (lakóépületrészek) felújításához igénybe vett pénzintézeti kölcsön visszafizetésére az állam garanciát vállal és kamatainak megfizetéséhez támogatást nyújt.Kamattámogatása önkormányzati lakások felújításának|3Önkormányzati lakások elidegenítésébol származó bevételek felhasználása|3141/1994. (XI. 2.) Korm. rendelet tel módosított 106/1988. (XII. 26.) Korm. rendeletet. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#68">68
(4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az állami garanciavállalás és a kamattámogatás feltételeit jogszabályban határozza meg.141/1994. (XI. 2.) Korm. rendelet tel módosított 106/1988. (XII. 26.) Korm. rendeletet. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#69">69
Ingatlanközvetítés, ingatlanvagyon-értékelés és közvetítés2005. évi CXXXII. törvény 27. §-a iktatta be. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#70">70
64/A. § (1) Az üzletszerű ingatlanközvetítői tevékenység folytatásához az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság engedélye szükséges.2009. évi LVI. törvény 74. § (1) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2009.10.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#71">71
64/B. § (1) Az üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység folytatásához az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság engedélye szükséges.2009. évi LVI. törvény 74. § (2) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2009.10.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#72">72
64/C. § (1) Az üzletszerű ingatlanközvetítői, illetőleg üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység folytatását az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság annak engedélyezi, aki rendelkezik az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott szakmai képesítéssel és megfelel az e törvényben vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott egyéb feltételeknek.2009. évi LVI. törvény 74. § (3) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2009.10.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#73">73
a) aki büntetett előéletű,2009. évi CXLIX. törvény 24. § (1) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#74">74
(3) Az engedély iránti kérelem tartalmazza a kérelmező természetes személyazonosító adatait, lakcímét, értesítési címét, a szakképzettségét tanúsító bizonyítvány (oklevél) számát, és ahhoz csatolni kell a szakképesítést tanúsító bizonyítványt.2009. évi CXLIX. törvény 25. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2010. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#75">75
(5) A gazdálkodó szervezet köteles az üzletszerű ingatlanközvetítői vagy üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység folytatására irányuló szándékát az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságnak bejelenteni. A bejelentéshez csatolni kell a (4) bekezdés szerinti nemleges köztartozásról szóló igazolást. Az állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással egyenértékű, ha az adózó szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.2009. évi CX. törvény 63. § (3) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#76">76
(8) Ingatlanközvetítői, ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenységet folytatni kívánó személy e tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, valamint nem áll e tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vagy kéri, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság részére - annak az ingatlanközvetítői, az ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenység engedélyezése iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján - továbbítsa. Az adatigénylés során az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság a 64/D. § (5) bekezdésében meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől.2009. évi CXLIX. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#166">166
64/D. § (1) Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság a tevékenység folytatására engedéllyel rendelkező személyekről és az arra jogosult, a 64/C. § (5) bekezdése szerinti bejelentést tevő gazdálkodó szervezetekről nyilvántartást vezet, amely- a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl - tartalmazza az engedéllyel rendelkező természetes személy vagy az egyéni vállalkozó természetes személyazonosító adatait, a lakcímét, az értesítési címét, a szakképzettséget tanúsító bizonyítvány (oklevél) számát.2009. évi LVI. törvény 74. § (4) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2009.10.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#77">77
b) aki büntetett előéletű,2009. évi CXLIX. törvény 24. § (3) bekezdésének megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#78">78
(4) A nyilvántartásban szereplő személy köteles az (1) bekezdésben foglalt adatok megváltozásáról az eljáró hatóságot a változástól számított tíz napon belül tájékoztatni.2. § (14) bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2011. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#161">161
(5) Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság az ingatlanközvetítői, valamint az ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a nyilvántartásba vett ingatlanközvetítői, ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenységet végző személy büntetlen előéletű, és nem áll a tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy az ingatlanközvetítő, illetve az ingatlanvagyon-értékelő és ingatlanvagyon-közvetítő büntetlen előéletű-e, valamint, hogy a tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.2009. évi CXLIX. törvény 24. § (4) bekezdése iktatta be. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#167">167
(6) A 64/C. § (8) bekezdése és a 64/D. § (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság2009. évi CXLIX. törvény 24. § (4) bekezdése iktatta be. Hatályos: 2010.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#168">168
66-67. § Jogcím nélküli lakáshasználat esetén fizetendo díj|3Használati díja lakásnak|3Lakáshasználati díj|3Tartási szerzodés alapján folytatása lakásbérleti jognak|3 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#79">79
69-74. § Szobabérlok házában lévo önkormányzati lakásba befogadása személyeknek|3Lakáshasználatbavételi díj|3Lemondás lakásbérleti jogról|3Nyugdíjasok házában lévo önkormányzati lakásba befogadása személyeknek|3Lakáshasználatbavételi díj visszaigénylése|3 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#81">81
megszűnik, kivéve, ha fegyveres testületi lakás esetén az illetékes miniszter ettől eltérően rendelkezett.6/1994. (IV. 30.) HM rendelet et. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#82">82
(2) 1993. évi LXXVIII. törvény 76. § 2-4. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#83">83
(3) 1993. évi LXXVIII. törvény 76. § 2-4. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#84">84
(4) 1993. évi LXXVIII. törvény 76. § 2-4. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#85">85
77-78. § 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#87">87
Az önkormányzatokra vonatkozó külön rendelkezések2005. évi CXXXII. törvény 28. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#88">88
(3) E törvény rendelkezései nem érintik az önkormányzati törzsvagyonra vonatkozó szabályokat.1990. évi LXV. törvényt, valamint az 1991. évi XXXIII. törvényt. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#89">89
81. § (1) Az egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonába adásáról szóló 1991. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Övt.) alapján a Kincstári Vagyonkezelő Szervezet, illetőleg a jogutódja vagyonkezelésében lévő lakások és e törvény hatálybalépésekor bérbeadás útján hasznosított helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre a lakás, illetőleg a helyiség fekvése szerinti önkormányzat rendeletének szabályait kell alkalmazni.1993. évi LXXVIII. törvény 81. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 29. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#91">91
(3) Az (1)-(2) bekezdések rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell az Egészségbiztosítási Önkormányzat tulajdonából állami tulajdonba és az egészségbiztosítási szerv vagyonkezelésébe került, bérbeadás útján hasznosított lakásokra és helyiségekre.1993. évi LXXVIII. törvény 81. § 3. bekezdése a 2006. évi CIX. törvény 79. § 6. bekezdés o) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2007. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#92">92
82. § 2009. évi LVI. törvény 75. §-a hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2009. 10. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#93">93
83. § (1) A bérbeadás útján hasznosított önkormányzati lakás és helyiség tulajdonjoga nem pénzbeli hozzájárulásként nem bocsátható gazdasági társaság vagy más, a cégnyilvántartás hatálya alá tartozó jogalany rendelkezésére.1993. évi LXXVIII. törvény 83. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 30. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#95">95
84. § (1) Az önkormányzat képviselő-testülete dönthet arról, hogy a szociális helyzet alapján történő bérbeadás érdekében évente lakásigénylési névjegyzéket készít. Az önkormányzat a névjegyzék készítéséről hozott döntés esetén a lakásigénylés jogosultságát alátámasztó szociális helyzetre vonatkozó személyes adatokat az érintett önkéntes hozzájárulása alapján - az igénylés elbírálásáig, illetőleg a lakásbérleti szerződés megszűnéséig - kezeli. A kérelmek befogadásának, a névjegyzékbe vételnek és a névjegyzékbe vett igénylések teljesítésének eljárási szabályait az önkormányzati rendelet állapítja meg; a kérelmek befogadásának feltételeként azonban ellenérték megfizetése nem írható elő.Lakásigények kielégítése|3Lakáskiutalási névjegyzék felülvizsgálata|31993. évi LXXVIII. törvény 84. §-a a 2005. évi CXXXII. törvény 31. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#96">96
85. § (1) A lakás fekvése szerinti települési - a fővárosban a kerületi - önkormányzat (e § és a 90. § alkalmazásában a továbbiakban együtt: önkormányzat) a 62. § (3) bekezdésében meghatározott kényszerbérlet fennállása esetén a kényszerbérlő, illetőleg a bérbeadó erre vonatkozó írásbeli bejelentésétől számított három éven belül köteles a kényszerbérlő részére - a bérbeadó egyidejű értesítésével - az e törvény rendelkezéseinek megfelelő önkormányzati cserelakás (a továbbiakban: cserelakás) bérbeadását felajánlani. Ha az önkormányzat a cserelakást felajánlotta, a bérbeadó a kényszerbérletet - a 26. § (1) bekezdésében meghatározott felmondási idővel - a következő hónap utolsó napjára felmondhatja.Kényszerbérletek felszámolása|3Kényszerbérlet (lakás)|31993. évi LXXVIII. törvény 85. §-a a 2007. évi LV. törvény 3. §-nak megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2007. 06. 27.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#98">98
85/A. § Társasház közös tulajdonába került házfelügyeloi lakásban maradt jóhiszemu jogcím nélküli lakáshasználó elhelyezése|32009. évi LVI. törvény 75. §-a hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2009. 10. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#102">102 2009. évi LVI. törvény 75. §-a hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2009. 10. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#165">165
85/B-85/E. § 2009. évi LVI. törvény 75. §-a hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2009. 10. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#103">103
A települési önkormányzat elővásárlási joga lakóingatlan kényszerértékesítése során2009. évi XLVIII. törvény 1. §-a iktatta be. Hatályos: 2009.08.21.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#159">159
85/F. § (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 147. §-ának (3) és (4) bekezdése szerinti lakóingatlan fekvése szerinti települési önkormányzatot - az (5) bekezdésben foglalt kivétellel - a beköltözhető állapotban értékesítendő lakóingatlan bírósági és közigazgatási végrehajtási árverése, valamint nyilvános pályázati értékesítése során - az árverésen, nyilvános pályázaton, a végrehajtási eljárásra vonatkozó külön jogszabály szerint gyakorolható - elővásárlási jog illeti meg.2009. évi XLVIII. törvény 1. §-a iktatta be. Hatályos: 2009.08.21.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#160">160
A fővárosi és a fővárosi kerületi önkormányzatokra vonatkozó külön rendelkezések 1993. évi LXXVIII. törvény 86. §-a és az azt megelőző alcím a 2005. évi CXXXII. törvény 32. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#107">107
Állami szervekre vonatkozó külön rendelkezések 1993. évi LXXVIII. törvény 87. §-a és az azt megelőző alcím a 2005. évi CXXXII. törvény 33. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#109">109
87. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a központi költségvetési szervekkel szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti és egyéb munkaviszonyban, valamint más címen foglalkoztatási jogviszonyban álló személyek elhelyezéséhez szükséges lakásokra, illetőleg helyiségekre (ideértve a bérlőkijelölési vagy bérlő-kiválasztási jog gyakorlását is), - e törvény keretei között - rendeletben határozza meg: 1993. évi LXXVIII. törvény 87. § (1) bekezdés felvezető szövege a 2007. évi CVI. törvény 47. §-ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2008.01.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#110">110
(3) A kultúráért felelős miniszter a műteremlakásra vonatkozó bérlőkijelölési jog gyakorlásának feltételeit - e törvény keretei között - rendeletben határozza meg.1993. évi LXXVIII. törvény 87. § 3. bekezdése a 2006. évi CIX. törvény 168. § 2. bekezdés j) pontjának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2007. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#115">115 1993. évi LXXVIII. törvény 87. § (3) bekezdése a 2010. évi CXLVIII. törvény 53. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2011. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#116">116
87/A. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságot vagy hatóságokat rendeletben jelölje ki.2009. évi LVI. törvény 74. § (5) bekezdése iktatta be. Hatályos: 2009.10.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#162">162
87/B. § Felhatalmazást kap a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter, hogy2009. évi LVI. törvény 74. § (5) bekezdése iktatta be. Hatályos: 2009.10.01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#163">163 52. § (2) bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2011. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#164">164
Az otthonházakra vonatkozó rendelkezések 2005. évi CXXXII. törvény 34. §-a iktatta be. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#117">117
(3) Az e törvényben említett vételi vagy elővásárlási jog alapján lakás és helyiségtulajdon érvényesen - ha a törvény másként nem rendelkezik - akkor szerezhető, ha a jogszabályokban előírt engedélyt (hozzájárulást) a hatáskörrel rendelkező szerv megadta.89. § (3)-(5) bekezdését az 1994. évi XVII. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe. [A 89. § (3) és (4) bekezdésének eredeti szövegét a 64/1993. (XII. 22.) AB határozat megsemmisítette.]. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#118">118
90. § (1) Az önkormányzatot a 85. § (1)-(3) vagy a (6) bekezdésében meghatározott feladatának ellátásához - a feladat teljesítése után, egyszeri - költségvetési támogatás illeti meg.1993. évi LXXVIII. törvény 90. §-a a 2007. évi LV. törvény 4. §-ának megfelelően megállapított szöveg. Hatályos: 2007. 06. 27.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#119">119
(3) A teljesített feladatok után járó támogatásra az önkormányzat jogosult benyújtani az igényét a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszterhez, aki a benyújtást követő 30 napon belül rendelkezésre bocsátja az igényelt támogatást.1993. évi LXXVIII. törvény 90. § (3) bekezdése a 2010. évi CXLVIII. törvény 52. § (3) bekezdésének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2011. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#120">120
Önkényesen elfoglalt lakás kiürítése közigazgatási eljárásbanönkényesen elfoglalt lakás kiürítése közigazgatási eljárásban|31993. évi LXXVIII. törvény 90. §-át követő címet a 2000. évi XLI. törvény 1. §-a iktatta be. Hatályos: 2000. 06. 10.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#123">123
90/A. § (1) A tulajdonos az üres lakás önkényes elfoglalásától számított 60 napon belül a jegyzőtől is kérheti a lakás kiürítésének elrendelését, ha a lakás kiürítése iránti bírósági vagy végrehajtási eljárás még nincs folyamatban.2000. évi XLI. törvény 2. §-a iktatta be. Hatályos: 2000. 06. 10.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#124">124
(2) Az önkényesen elfoglalt lakás kiürítésének elrendelésével kapcsolatos kérelem ügyében a jegyző a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló külön törvény alapján jár el. A jegyző határozata ellen közigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs. Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított 15 napon belül az ellenérdekű fél ellen keresetet indíthat a határozat megváltoztatása iránt.2005. évi CXXXII. törvény 35. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#125">125
91. § (1) E törvény hatálybalépését követően a lakás és más - nem lakás céljára szolgáló - helyiség vagy ezek egy részének, továbbá az épület közös használatra szolgáló helyiségének vagy területének kiürítésével, átadásával, használatával kapcsolatos határozatok végrehajtására - a jegyző 90/A. §-on alapuló határozatának kivételével - a bírósági végrehajtásról szóló külön törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.Végrehajtásalakás és helyiség kiürítésével, átadásával, használatával kapcsolatos határozatnak|3Kiürítése lakásnak|31993. évi LXXVIII. törvény 91. § 1. bekezdése a 2005. évi CXXXII. törvény 36. §-ának megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#127">127
Értelmező rendelkezések 2005. évi CXXXII. törvény 37. §-a iktatta be. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#128">128
22. Önkormányzati helyi támogatás: kamatmentes kölcsön, illetőleg részben vagy egészben vissza nem térítendő támogatás nyújtása rászoruló családok részére lakótelek, új vagy használt lakás megszerzéséhez, lakás bővítéséhez, korszerűsítéséhez, felújításához, fenntartásához, lakáscélú kölcsön törlesztőrészleteinek, lakás lakbérének megfizetéséhez és más, a lakással kapcsolatos költségeik viseléséhez, valamint társasházi közös tulajdonú és lakásszövetkezeti tulajdonú épületrészek és épületberendezések felújításához, korszerűsítéséhez.2007. évi LV. törvény 5. §-a iktatta be. Hatályos: 2007.06.27.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#156">156
92. § (1) E törvény - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel - 1994. január 1. napján lép hatályba.92. § (1) bekezdése az 1993. évi CXIII. törvény 1. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg. A bekezdés új (2) bekezdést is iktatott a szövegbe, s egyidejűleg a korábbi (2)-(4) bekezdés számozását (3)-(4) bekezdésre változtatta. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#129">129
(2) 92. § (2) bekezdését az 1994. évi XVII. törvény 7. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 1996. 01. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#130">130
(4) 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 134. pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2007. 07. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#131">131
93. § 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 134. pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2007. 07. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#133">133
(7) 1993. évi LXXVIII. törvény 94. § 7-10. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#135">135
(8) 1993. évi LXXVIII. törvény 94. § 7-10. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#136">136
(9) 1993. évi LXXVIII. törvény 94. § 7-10. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#137">137
(10) 1993. évi LXXVIII. törvény 94. § 7-10. bekezdését a 2005. évi CXXXII. törvény 45. § 6. bekezdése hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#138">138
95. § 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 134. pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2007. 07. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#157">157 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 134. pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2007. 07. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#158">158
1. számú melléklet az 1993. évi LXXVIII. törvényhez2007. évi LXXXII. törvény 2. § 134. pontja hatályon kívül helyezte. Hatályos: 2007. 07. 01.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#149">149
2. számú melléklet az 1993. évi LXXVIII. törvényhezJogcím nélküli lakáshasználó|3Összkomfortos lakás|3Nem lakás céljára szolgáló helyiség fogalma|3Szükséglakás|3Lakás fogalma|3Lakószoba fogalma|3Komfortos lakás fogalma|32005. évi CXXXII. törvény mellékletének megfelelően módosított szöveg. Hatályos: 2006. 03. 31.", event)" onmouseout="HideHere()" onclick="divchange('labjegyzet'); if($('nav').getStyle('display')=='none'){switchNav();}" href="empty.html?0.37995200 1356893064#153">153