text:
2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről (hatályos: július 1-től, Ptk. hivatkozással együtt) - PDF
2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről (hatályos: július 1-től, Ptk. hivatkozással együtt)
Download "2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről (hatályos: 2014. július 1-től, Ptk. hivatkozással együtt)"
1 2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről (hatályos: július 1-től, Ptk. hivatkozással együtt)
2 évi I. törvény a munka törvénykönyvéről 1 ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. fejezet Bevezető rendelkezések 1. A törvény célja 1. E törvény a tisztességes foglalkoztatás alapvető szabályait állapítja meg a vállalkozás és a munkavállalás szabadságának elve szerint, tekintettel a munkáltató és a munkavállaló gazdasági, valamint szociális érdekeire. 2. A törvény hatálya 2. (1) E törvény hatálya a) a munkáltatóra, b) a munkavállalóra, c) a munkáltatói érdek-képviseleti szervezetre, d) az üzemi tanácsra, valamint e) a szakszervezetre terjed ki. (2) E törvény a) XVI. fejezetét a kölcsönvevőre, b) XVII. fejezetét az iskolaszövetkezet által nyújtott szolgáltatás jogosultjára alkalmazni kell. 3. (1) E törvény rendelkezéseit a nemzetközi magánjog szabályaira tekintettel kell alkalmazni. (2) E törvényt - eltérő rendelkezés hiányában - akkor kell alkalmazni, ha a munkavállaló a munkát rendszerint Magyarországon végzi. (3) E törvény XIX. és XX. fejezetét alkalmazni kell, ha a munkáltató székhelye vagy önálló telephelye Magyarország területén van. 4. A tizennyolcadik életévét be nem töltött személy nem munkaviszony keretében történő 1 Kihirdetve: I. 6.
3 3 foglalkoztatására e törvénynek a fiatal munkavállalóra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. 3. Értelmezési alapelvek 5. (1) E törvény rendelkezéseit Magyarország és az Európai Unió jogrendjével összhangban kell értelmezni. (2) A jogról lemondó vagy abból engedő nyilatkozatot nem lehet kiterjesztően értelmezni. 4. Általános magatartási követelmények 6. (1) 2 A munkaszerződés teljesítése során - kivéve, ha törvény eltérő követelményt ír elő - úgy kell eljárni, ahogy az adott helyzetben általában elvárható. Felróható magatartására előnyök szerzése végett senki nem hivatkozhat. A másik fél felróható magatartására hivatkozhat az is, aki maga felróhatóan járt el. (2) 3 A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a jóhiszeműség és a tisztesség elvének megfelelően kell eljárni, továbbá kölcsönösen együtt kell működni, és nem lehet olyan magatartást tanúsítani, amely a másik fél jogát, jogos érdekét sérti. A jóhiszeműség és tisztesség követelményét sérti az is, akinek joggyakorlása szemben áll olyan korábbi magatartásával, amelyben a másik fél okkal bízhatott. (3) A munkáltató a munkavállaló érdekeit a méltányos mérlegelés alapján köteles figyelembe venni, a teljesítés módjának egyoldalú meghatározása a munkavállalónak aránytalan sérelmet nem okozhat. (4) Az e törvény hatálya alá tartozók kötelesek egymást minden olyan tényről, adatról, körülményről vagy ezek változásáról tájékoztatni, amely a munkaviszony létesítése, valamint az e törvényben meghatározott jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése szempontjából lényeges (1) Tilos a joggal való visszaélés. E törvény alkalmazásában joggal való visszaélés különösen, ha az mások jogos érdekeinek csorbítására, érdekérvényesítési lehetőségeinek korlátozására, zaklatására, véleménynyilvánításának elfojtására irányul vagy ehhez vezet. (2) Ha a joggal való visszaélés munkaviszonyra vonatkozó szabály által megkívánt jognyilatkozat megtagadásában áll és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy a másik fél különös méltánylást érdemlő érdekét sérti, a bíróság a jognyilatkozatot ítéletével pótolja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. 8. (1) A munkavállaló a munkaviszony fennállása alatt - kivéve, ha erre jogszabály feljogosítja - nem tanúsíthat olyan magatartást, amellyel munkáltatója jogos gazdasági érdekeit veszélyeztetné. (2) A munkavállaló munkaidején kívül sem tanúsíthat olyan magatartást, amely - különösen a munkavállaló munkakörének jellege, a munkáltató szervezetében elfoglalt helye alapján - közvetlenül és ténylegesen alkalmas munkáltatója jó hírnevének, jogos gazdasági érdekének vagy a munkaviszony céljának veszélyeztetésére. A munkavállaló magatartása a 9. (2) bekezdésében foglaltak szerint korlátozható. A korlátozásról a munkavállalót írásban előzetesen tájékoztatni kell. 2 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (1). Hatályos: III. 15-től. 3 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (1). Hatályos: III. 15-től. 4 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (2). Hatályos: III. 15-től.
4 4 (3) A munkavállaló véleménynyilvánításhoz való jogát a munkáltató jó hírnevét, jogos gazdasági és szervezeti érdekeit súlyosan sértő vagy veszélyeztető módon nem gyakorolhatja. (4) A munkavállaló köteles a munkája során tudomására jutott üzleti titkot megőrizni. Ezen túlmenően sem közölhet illetéktelen személlyel olyan adatot, amely munkaköre betöltésével összefüggésben jutott a tudomására, és amelynek közlése a munkáltatóra vagy más személyre hátrányos következménnyel járhat. A titoktartás nem terjed ki a közérdekű adatok nyilvánosságára és a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettségre. 5. A személyiségi jogok védelme 5 9. (1) 6 A munkavállaló és a munkáltató személyiségi jogainak védelmére, ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 2: át kell alkalmazni azzal, hogy a Ptk. 2:52. (2) és (3) bekezdése, valamint 2:53. -a alkalmazásakor e törvény kártérítési felelősségre vonatkozó szabályai az irányadók. Ptk. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között személyiségét szabadon érvényesíthesse, és hogy abban őt senki ne gátolja. (2) Az emberi méltóságot és az abból fakadó személyiségi jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani. A személyiségi jogok e törvény védelme alatt állnak. (3) Nem sért személyiségi jogot az a magatartás, amelyhez az érintett hozzájárult. 2:43. [Nevesített személyiségi jogok] A személyiségi jogok sérelmét jelenti különösen a) az élet, a testi épség és az egészség megsértése; b) a személyes szabadság, a magánélet, a magánlakás megsértése; c) a személy hátrányos megkülönböztetése; d) a becsület és a jóhírnév megsértése; e) a magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog megsértése; f) a névviseléshez való jog megsértése; g) a képmáshoz és a hangfelvételhez való jog megsértése. 2:44. 7 [Közéleti szereplő személyiségi jogának védelme] A közügyek szabad vitatását biztosító alapjogok gyakorlása a közéleti szereplő személyiségi jogainak védelmét szükséges és arányos mértékben, az emberi méltóság sérelme nélkül korlátozhatja. 2:45. [A becsülethez és jóhírnévhez való jog] (1) A becsület megsértését jelenti különösen a más személy társadalmi megítélésének hátrányos befolyásolására alkalmas, kifejezésmódjában indokolatlanul bántó véleménynyilvánítás. (2) A jóhírnév megsértését jelenti különösen, ha valaki más személyre vonatkozó és e személyt sértő, valótlan tényt állít vagy híresztel, vagy valós tényt hamis színben tüntet fel. 2:46. [A magántitokhoz való jog] (1) A magántitok védelme kiterjed különösen a levéltitok, a hivatásbeli titok és az üzleti titok oltalmára. 5 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (3). Hatályos: III. 15-től. 6 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (4). Hatályos: III. 15-től. 7 A 7/2014. (III. 7.) AB határozat szerinti szöveggel lép hatályba.
5 5 (2) A magántitok megsértését jelenti különösen a magántitok jogosulatlan megszerzése és felhasználása, nyilvánosságra hozatala vagy illetéktelen személlyel való közlése. 2:47. [Az üzleti titokhoz való jog. Know-how (védett ismeret)] (1) Üzleti titok a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó minden nem közismert vagy az érintett gazdasági tevékenységet végző személyek számára nem könnyen hozzáférhető olyan tény, tájékoztatás, egyéb adat és az azokból készült összeállítás, amelynek illetéktelenek által történő megszerzése, hasznosítása, másokkal való közlése vagy nyilvánosságra hozatala a jogosult jogos pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekét sértené vagy veszélyeztetné, feltéve, hogy a titok megőrzésével kapcsolatban a vele jogszerűen rendelkező jogosultat felróhatóság nem terheli. (2) Az üzleti titokkal azonos védelemben részesül az azonosításra alkalmas módon rögzített, vagyoni értéket képviselő műszaki, gazdasági vagy szervezési ismeret, tapasztalat vagy ezek összeállítása (e törvény alkalmazásában: védett ismeret), ha a jóhiszeműség és tisztesség elvét sértő módon szerzik meg, hasznosítják, közlik mással vagy hozzák nyilvánosságra. E védelemre nem lehet hivatkozni azzal szemben, aki a védett ismerethez vagy az azt lényegében helyettesítő hasonló ismerethez a) a jogosulttól független fejlesztéssel vagy b) jogszerűen megszerzett termék vagy jogszerűen igénybevett szolgáltatás vizsgálata és elemzése útján jutott hozzá. (3) Az üzleti titok megsértésére nem lehet hivatkozni azzal szemben, aki az üzleti titkot vagy a védett ismeretet harmadik személytől kereskedelmi forgalomban jóhiszeműen és ellenérték fejében szerezte meg. 2:48. [A képmáshoz és a hangfelvételhez való jog] (1) Képmás vagy hangfelvétel elkészítéséhez és felhasználásához az érintett személy hozzájárulása szükséges. (2) Nincs szükség az érintett hozzájárulására a felvétel elkészítéséhez és az elkészített felvétel felhasználásához tömegfelvétel és nyilvános közéleti szereplésről készült felvétel esetén. 2:49. [Névviseléshez való jog] (1) Irodalmi, művészeti, tudományos vagy közéleti szerepléssel járó tevékenységet felvett névvel is lehet folytatni, ha ez nem jár mások lényeges jogi érdekének sérelmével. (2) Ha az irodalmi, művészeti, tudományos vagy közéleti szerepléssel járó tevékenységet folytató személy neve összetéveszthető a már korábban is hasonló tevékenységet folytató személy nevével, az érintett személy kérelmére a név - e tevékenység gyakorlása során - megkülönböztető toldással vagy elhagyással használható. 2:50. [Kegyeleti jog] (1) Meghalt ember emlékének megsértése miatt bírósághoz fordulhat a hozzátartozó vagy az, akit az elhunyt végrendeleti juttatásban részesített. (2) A kegyeleti jogsértéssel elért vagyoni előny átengedését bármelyik örökös kérheti. Több örökös esetén az elvont vagyoni előny az örökösöket a hagyatékból való részesedésük arányában illeti meg. XII. CÍM A SZEMÉLYISÉGI JOGOK MEGSÉRTÉSÉNEK SZANKCIÓI 2:51. [Felróhatóságtól független szankciók] (1) Akit személyiségi jogában megsértenek, a jogsértés ténye alapján - az elévülési időn belül - az eset körülményeihez képest követelheti a) a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását; b) a jogsértés abbahagyását és a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől; c) azt, hogy a jogsértő adjon megfelelő elégtételt, és ennek biztosítson saját költségén megfelelő
6 6 nyilvánosságot; d) a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelőző állapot helyreállítását és a jogsértéssel előállított dolog megsemmisítését vagy jogsértő mivoltától való megfosztását; e) azt, hogy a jogsértő vagy jogutódja a jogsértéssel elért vagyoni előnyt engedje át javára a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint. (2) Ha közigazgatási jogkörben eljáró személy sért személyiségi jogot, az (1) bekezdésben foglalt szankciókat a közhatalmi jogkört gyakorló jogi személlyel szemben kell érvényesíteni. Ha a közhatalmi jogkör gyakorlója nem jogi személy, a szankciókat azzal a jogi személyiséggel rendelkező közigazgatási szervvel szemben kell érvényesíteni, amelynek keretében az eljárt közigazgatási szerv működik. (3) 8 Ha bírósági vagy ügyészségi jogkörben eljáró személy sért személyiségi jogot, az (1) bekezdésben foglalt szankciókat bírósági jogkörben eljárt személy esetén a bírósággal, ügyészségi jogkörben eljárt személy esetén a Legfőbb Ügyészséggel szemben kell érvényesíteni. Ha az eljárt bíróság nem jogi személy, az igényt azzal a bírósággal szemben kell érvényesíteni, amelynek elnöke a nem jogi személy bíróság bírái tekintetében az általános munkáltatói jogkört gyakorolja. 2:52. [Sérelemdíj] (1) Akit személyiségi jogában megsértenek, sérelemdíjat követelhet az őt ért nem vagyoni sérelemért. (2) A sérelemdíj fizetésére kötelezés feltételeire - különösen a sérelemdíjra köteles személy meghatározására és a kimentés módjára - a kártérítési felelősség szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy a sérelemdíjra való jogosultsághoz a jogsértés tényén kívül további hátrány bekövetkeztének bizonyítása nem szükséges. (3) A sérelemdíj mértékét a bíróság az eset körülményeire - különösen a jogsértés súlyára, ismétlődő jellegére, a felróhatóság mértékére, a jogsértésnek a sértettre és környezetére gyakorolt hatására - tekintettel, egy összegben határozza meg. 2:53. [Kártérítési felelősség] Aki személyiségi jogainak megsértéséből eredően kárt szenved, a jogellenesen okozott károkért való felelősség szabályai szerint követelheti a jogsértőtől kárának megtérítését. 2:54. [A személyiségi jogok érvényesítése] (1) A személyiségi jogokat személyesen lehet érvényesíteni. (2) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú és a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy a személyiségi jogai védelmében önállóan felléphet. A cselekvőképtelen személyiségi jogainak védelmében törvényes képviselője léphet fel. (3) Az ismeretlen helyen távollévő személyiségi jogának védelmében a hozzátartozója vagy gondnoka léphet fel. (4) Ha a személyiségi jog megsértése közérdekbe ütközik, a jogosult hozzájárulásával az ügyész keresetet indíthat, és érvényesítheti a jogsértés felróhatóságtól független szankcióit. Az ügyész keresete alapján a jogsértéssel elért vagyoni előnyt közérdekű célra kell átengedni. E bekezdést az (5) bekezdésben foglalt jogsértés esetén azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügyész a jogosult hozzájárulása nélkül is - az elévülési időn belül - keresetet indíthat. (5) A közösség bármely tagja jogosult a személyisége lényeges vonásának minősülő, a magyar nemzethez, illetve valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösséghez tartozásával összefüggésben a közösséget nagy nyilvánosság előtt súlyosan sértő vagy kifejezésmódjában indokolatlanul bántó jogsérelem esetén a jogsértés megtörténtétől számított harmincnapos jogvesztő határidőn belül személyiségi jogát érvényesíteni. A közösség bármely tagja a jogsértéssel elért vagyoni előny átengedésének kivételével a személyiségi jogok megsértésének valamennyi szankcióját érvényesítheti. Mt. Mt. 9. (2) 9 A munkavállaló személyiségi joga akkor korlátozható, ha a korlátozás a 8 A évi CCLII. törvény 184. szerinti szöveggel lép hatályba. 9 Módosította: évi CCLII. törvény 175. (34) a).
7 7 munkaviszony rendeltetésével közvetlenül összefüggő okból feltétlenül szükséges és a cél elérésével arányos. A személyiségi jog korlátozásának módjáról, feltételeiről és várható tartamáról a munkavállalót előzetesen tájékoztatni kell. (3) 10 A munkavállaló a személyiségi jogáról általános jelleggel előre nem mondhat le. A munkavállaló személyiségi jogáról rendelkező jognyilatkozatot érvényesen csak írásban tehet. 10. (1) 11 A munkavállalótól csak olyan nyilatkozat megtétele vagy adat közlése kérhető, amely személyiségi jogát nem sérti, és a munkaviszony létesítése, teljesítése vagy megszűnése szempontjából lényeges. A munkavállalóval szemben csak olyan alkalmassági vizsgálat alkalmazható, amelyet munkaviszonyra vonatkozó szabály ír elő, vagy amely munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott jog gyakorlása, kötelezettség teljesítése érdekében szükséges. (2) A munkáltató köteles a munkavállalót tájékoztatni személyes adatainak kezeléséről. A munkáltató a munkavállalóra vonatkozó tényt, adatot, véleményt harmadik személlyel csak törvényben meghatározott esetben vagy a munkavállaló hozzájárulásával közölhet. (3) A munkaviszonyból származó kötelezettségek teljesítése céljából a munkáltató a munkavállaló személyes adatait - az adatszolgáltatás céljának megjelölésével, törvényben meghatározottak szerint - adatfeldolgozó számára átadhatja. Erről a munkavállalót előzetesen tájékoztatni kell. (4) A munkavállalóra vonatkozó adatok statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai célú felhasználásra - hozzájárulása nélkül, személyazonosításra alkalmatlan módon - átadhatók. 11. (1) A munkáltató a munkavállalót csak a munkaviszonnyal összefüggő magatartása körében ellenőrizheti. A munkáltató ellenőrzése és az annak során alkalmazott eszközök, módszerek nem járhatnak az emberi méltóság megsértésével. A munkavállaló magánélete nem ellenőrizhető. (2) A munkáltató előzetesen tájékoztatja a munkavállalót azoknak a technikai eszközöknek az alkalmazásáról, amelyek a munkavállaló ellenőrzésére szolgálnak. 6. Az egyenlő bánásmód követelménye 12. (1) A munkaviszonnyal, így különösen a munka díjazásával kapcsolatban az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani. E követelmény megsértésének orvoslása nem járhat más munkavállaló jogának megsértésével vagy csorbításával. (2) Munkabérnek minősül az (1) bekezdés alkalmazásában minden, a munkaviszony alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli és természetbeni juttatás. (3) A munka egyenlő értékének megállapításánál különösen az elvégzett munka természetét, minőségét, mennyiségét, a munkakörülményeket, a szükséges szakképzettséget, fizikai vagy szellemi erőfeszítést, tapasztalatot, felelősséget, a munkaerő-piaci viszonyokat kell figyelembe venni. 7. A munkaviszonyra vonatkozó szabály 13. E törvény alkalmazásában munkaviszonyra vonatkozó szabály a jogszabály, a kollektív szerződés és az üzemi megállapodás, valamint az egyeztető bizottságnak a ban foglaltak szerint kötelező határozata. 10 Az első-második mondat szövegét módosította: évi CCLII. törvény 175. (34) b). 11 Módosította: évi CCLII. törvény 175. (34) c).
8 8 II. fejezet A jognyilatkozatok 8. A megállapodás 14. Az e törvényben szabályozott megállapodás a felek kölcsönös és egybehangzó jognyilatkozatával jön létre. 9. Az egyoldalú jognyilatkozat, nyilatkozat 15. (1) Egyoldalú jognyilatkozatból csak munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott esetben származhatnak jogok vagy kötelezettségek. (2) A munkaviszonyra vonatkozó szabályban vagy a felek megállapodásában biztosított elállási jog gyakorlása a megállapodást a megkötésének időpontjára visszamenőleges hatállyal megszünteti. Elállás esetén a felek egymással elszámolnak. (3) Az egyoldalú jognyilatkozatra a megállapodásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. (4) Az egyoldalú jognyilatkozat a címzettel való közléssel válik hatályossá és - e törvény eltérő rendelkezésének hiányában - csak a címzett hozzájárulásával módosítható, vagy vonható vissza. (5) A megállapodás teljesítése során tett, jognyilatkozatnak nem minősülő nyilatkozat, továbbá a munka irányításával összefüggő munkáltatói jognyilatkozat tekintetében a ban foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni. 10. A kötelezettségvállalás (1) Egyoldalú kötelezettségvállalás (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) alapján a jogosult elfogadására tekintet nélkül követelhető a vállalt kötelezettség teljesítése. A munkavállaló érvényesen csak munkaviszonyra vonatkozó szabály kifejezett rendelkezése alapján tehet kötelezettségvállalást tartalmazó jognyilatkozatot. (2) A kötelezettségvállalás a jogosult terhére módosítható vagy azonnali hatállyal felmondható, ha a jognyilatkozatot tevő körülményeiben a közlést követően olyan lényeges változás következett be, amely a kötelezettség teljesítését lehetetlenné tenné vagy aránytalan sérelemmel járna. (3) A kötelezettségvállalásra egyebekben az egyoldalú jognyilatkozatra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy a kötelezett nem hivatkozhat jognyilatkozata hatálytalanságára, hogy a jogosulttal való közlés nem, vagy nem szabályszerűen történt. 11. A munkáltatói szabályzat (1) A munkáltató a ban meghatározott jognyilatkozatait általa egyoldalúan 12 Lásd: évi LXXXVI. törvény 2. (3). 13 Lásd: évi LXXXVI. törvény 2. (3).
9 9 megállapított belső szabályzatban vagy egyoldalúan kialakított gyakorlat érvényesítésével (a továbbiakban együtt: munkáltatói szabályzat) is megteheti. (2) A munkáltatói szabályzatot közöltnek kell tekinteni, ha azt a helyben szokásos és általában ismert módon közzé teszik. 12. A tájékoztatás 18. (1) A jognyilatkozatra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni, ha munkaviszonyra vonatkozó szabály valamely fél számára tájékoztatási kötelezettséget ír elő. A tájékoztatást - munkaviszonyra vonatkozó szabály eltérő rendelkezése hiányában - olyan időben és módon kell megtenni, hogy az lehetővé tegye a jog gyakorlását és a kötelezettség teljesítését. (2) A tájékoztatást közöltnek kell tekinteni, ha azt a helyben szokásos és általában ismert módon közzéteszik. 13. A feltétel 19. (1) A felek a megállapodás létrejöttét, módosítását vagy megszűnését jövőbeli, bizonytalan eseménytől (feltétel) is függővé tehetik. Nem köthető ki olyan feltétel, amelynek alapján a munkaviszony a munkavállaló hátrányára módosulna, vagy a munkaviszony megszűnését eredményezné. (2) Az ellentmondó, lehetetlen vagy értelmezhetetlen feltétel érvénytelen. A megállapodást ilyen esetben úgy kell elbírálni, mintha a felek az adott feltételt nem kötötték volna ki. (3) A felek, amíg a feltétel bekövetkezése függőben van, kötelesek tartózkodni minden olyan magatartástól, amely a másik fél feltételhez kötött jogát csorbítaná. A feltétel bekövetkezésére vagy meghiúsulására nem hivatkozhat a fél, ha azt vétkesen maga okozta. III. fejezet A jognyilatkozatok megtételének módja 14. A képviselet 20. (1) A munkáltató képviseletében jognyilatkozat tételére a munkáltatói jogkör gyakorlója jogosult. (2) A munkáltatói joggyakorlás rendjét - a jogszabályok keretei között - a munkáltató határozza meg. (3) Ha a munkáltatói jogkört nem az arra jogosított személy (szerv, testület) gyakorolta, eljárása érvénytelen, kivéve, ha a jogkör gyakorlója a jognyilatkozatot jóváhagyta. Jóváhagyás hiányában is érvényes a jognyilatkozat, ha a munkavállaló a körülményekből alappal következtethetett az eljáró jogosultságára. (4) A munkáltató akkor hivatkozhat arra, hogy képviselője jogkörét túllépve járt el, ha a munkavállaló a körülményekből nem következtethetett alappal az eljáró jogosultságára. 21. (1) A munkavállaló a jognyilatkozatát személyesen teheti meg. Jognyilatkozatot meghatalmazott képviselője útján is tehet, az erre irányuló meghatalmazást írásba kell foglalni. Ilyen meghatalmazás hiányában is eljárhat a munkavállaló képviseletében hozzátartozója,
10 10 amennyiben a jognyilatkozat megtételében a munkavállaló akadályozva van. Vita esetén az akadályoztatás tényét igazolnia kell. (2) A munkáltatónak a munkavállaló személyesen tett jognyilatkozatát kell figyelembe vennie, ha a munkavállaló és az (1) bekezdésben említett képviselő jognyilatkozata eltérnek. (3) A munkavállaló, kivéve, ha a képviselet tartalma egyértelműen korlátozott, nem hivatkozhat arra, hogy képviselője jogkörét túllépve járt el. (4) 14 A törvényes képviselő hozzájárulása szükséges a fiatal munkavállaló vagy a cselekvőképességében a munkaviszonnyal összefüggő ügycsoportban részlegesen korlátozott munkavállaló olyan jognyilatkozatának érvényességéhez, amely a munkaszerződés megkötésére, módosítására, megszüntetésére vagy kötelezettségvállalásra irányul. (5) A cselekvőképtelen személy nevében törvényes képviselője tesz jognyilatkozatot. 15. Az alaki kötöttség 22. (1) A jognyilatkozatot - ha munkaviszonyra vonatkozó szabály vagy a felek megállapodása eltérően nem rendelkezik - alaki kötöttség nélkül lehet megtenni. A munkavállaló kérésére a munkáltatónak a jognyilatkozatát akkor is írásba kell foglalnia, ha az egyébként nem kötelező. (2) 15 Írásbelinek kell tekinteni a jognyilatkozatot, a) ha annak közlése a jognyilatkozatban foglalt információ változatlan visszaidézésére, a nyilatkozattevő személyének és a jognyilatkozat megtétele időpontjának azonosítására alkalmas elektronikus dokumentumban (a továbbiakban: elektronikus dokumentum) kerül sor; b) a 93. (4) bekezdésében, a 97. (4) bekezdésében, a 108. (1) bekezdésében, a 110. (5) és (6) bekezdésében, a 138. (4) bekezdésében, 193. (2) bekezdésében meghatározott esetekben akkor is, ha azt a helyben szokásos és általában ismert módon közzé teszik. (3) A megállapodást, ha írásba kellett foglalni, módosítani vagy megszüntetni csak írásban lehet. (4) Az alaki kötöttség megsértésével tett jognyilatkozat - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - érvénytelen. Az érvénytelenség jogkövetkezménye nem alkalmazható, ha a jognyilatkozat a felek egyező akaratából teljesedésbe ment. (5) A munkáltató az egyoldalú jognyilatkozatát az e törvényben meghatározott esetben köteles írásban indokolni és az igény érvényesítésének módjáról, és ha az elévülési időnél rövidebb, annak határidejéről a munkavállalót ki kell oktatni. A határidőről való kioktatás elmulasztása esetén hat hónap elteltével az igény nem érvényesíthető. (6) 16 Írni nem tudó vagy nem képes személy írásbeli jognyilatkozata abban az esetben érvényes, ha azt közokirat vagy olyan teljes bizonyító erejű magánokirat tartalmazza, a) amelyen a nyilatkozó fél aláírását vagy kézjegyét bíróság vagy közjegyző hitelesíti, b) amelyen ügyvéd ellenjegyzéssel vagy két tanú aláírással igazolja, hogy a nyilatkozó fél a nem általa írt okiratot előttük írta alá vagy látta el kézjegyével, vagy c) az okiraton lévő aláírást vagy kézjegyet előttük saját aláírásának vagy kézjegyének ismerte el. (7) 17 Az olvasni nem tudó, továbbá olyan személy esetén, aki nem érti azt a nyelvet, amelyen 14 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (5). Hatályos: III. 15-től. 15 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (6). Hatályos: III. 15-től. 16 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (7). Hatályos: III. 15-től. 17 Beiktatta: évi CCLII. törvény 175. (7). Hatályos: III. 15-től.
11 11 az írásbeli nyilatkozatát tartalmazó okirat készült, az írásbeli jognyilatkozat érvényességének feltétele az is, hogy magából az okiratból kitűnjön, hogy annak tartalmát a tanúk egyike vagy a hitelesítő személy a nyilatkozó félnek felolvasta és megmagyarázta. 23. (1) A munkáltató köteles a megállapodás írásba foglalásáról gondoskodni és ennek egy példányát a munkavállalónak átadni. (2) A megállapodásban meg kell jelölni a felek nevét, továbbá a megállapodás teljesítése szempontjából lényeges adatait. 16. A jognyilatkozat közlése 24. (1) 18 Az írásbeli jognyilatkozat akkor tekinthető közöltnek, ha azt a címzettnek vagy az átvételre jogosult más személynek átadják, vagy az elektronikus dokumentum részükre hozzáférhetővé válik, továbbá a 22. (2) bekezdés b) pontjában meghatározott jognyilatkozat esetében, ha azt a helyben szokásos és általában ismert módon közzéteszik. Az elektronikus dokumentum akkor válik hozzáférhetővé, amikor a címzettnek vagy az átvételre jogosult más személynek lehetősége nyílik arra, hogy annak tartalmát megismerje. A közlés akkor is hatályos, ha a címzett vagy az átvételre jogosult más személy az átvételt megtagadja vagy szándékosan megakadályozza. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a postai szolgáltatásokról szóló jogszabály szerint tértivevény különszolgáltatással feladott küldeményként kézbesített jognyilatkozatot, a) ha a címzett vagy az átvételre jogosult más személy a küldemény átvételét megtagadta vagy a címzett által bejelentett elérhetőségi címen a kézbesítés a címzett ismeretlensége vagy elköltözése miatt meghiúsult, a kézbesítés megkísérlésének napján, b) egyéb esetekben az eredménytelen kézbesítési kísérlet, valamint az értesítés elhelyezésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni. (3) Az olyan jognyilatkozattal kapcsolatban, amely tekintetében e törvény alapján bírósági eljárásnak van helye, a (2) bekezdésben szabályozott kézbesítési vélelem megdöntése iránt az eljárás kezdeményezésével egyidejűleg, a kézbesítési vélelem beálltáról való tudomásszerzéstől számított tizenöt napon, de legkésőbb a vélelem beálltától számított hat hónapon belül terjeszthető elő kérelem a bíróságnál. A kézbesítési vélelem megdöntésére egyebekben a polgári perrendtartásról szóló törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. A vélelem megdöntése esetén a bírósági eljárás kezdeményezésére előírt határidőt megtartottnak kell tekinteni. (4) Vita esetén a jognyilatkozatot tevő felet terheli annak bizonyítása, hogy a közlés szabályszerűen megtörtént. 17. A határidő és az időtartam számítása 25. (1) A határidő számítására a (2)-(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni, ha munkaviszonyra vonatkozó szabály vagy a felek megállapodása valamely jognyilatkozat megtételére vagy egyéb magatartás tanúsítására határidőt ír elő. (2) Napon, ha munkaviszonyra vonatkozó szabály eltérően nem rendelkezik, naptári napot kell érteni. (3) A határidő számítása a határidő megkezdésére okot adó intézkedést (eseményt) követő 18 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (8). Hatályos: III. 15-től.
12 12 napon kezdődik. (4) A hetekben megállapított határidő azon a napon jár le, amely elnevezésénél fogva a kezdő napnak megfelel. Hónapokban vagy években megállapított határidő lejártának napja az a nap, amely számánál fogva a kezdő napnak megfelel, ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napja. (5) A határidő az utolsó napjának végén jár le. A határidő az általános munkarend szerinti következő munkanap végén jár le, ha az utolsó nap az általános munkarend szerint heti pihenővagy munkaszüneti nap. (6) A határidőt - e törvény eltérő rendelkezése hiányában - akkor kell megtartottnak tekinteni, ha a lejárat napjának végéig a jognyilatkozatot közlik vagy ezen időpontig az egyéb magatartás tanúsítása megtörténik. (7) A határidő elmulasztása akkor menthető ki, ha a határidőt megállapító munkaviszonyra vonatkozó szabály ezt kifejezetten megengedi. (8) A jognyilatkozatot, egyéb magatartást késedelem nélkül, szükség esetén az egyébként nem a kötelezett által viselendő költségek megelőlegezésével kell megtenni vagy tanúsítani, ha munkaviszonyra vonatkozó szabály a jognyilatkozat megtételére vagy az egyéb magatartás tanúsítására haladéktalanul kötelezi a felet. 26. A munkaviszonyra vonatkozó szabályban vagy a felek megállapodásában meghatározott, határidőnek nem minősülő időtartam számítására a 25. (4)-(8) bekezdése nem alkalmazható, az ilyen időtartam számításánál a naptár az irányadó. IV. fejezet Az érvénytelenség 18. A semmisség 27. (1) 19 Semmis az a megállapodás, amely munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik, vagy munkaviszonyra vonatkozó szabály megkerülésével jött létre vagy nyilvánvalóan a jóerkölcsbe ütközik. (2) A színlelt megállapodás semmis, ha pedig más megállapodást leplez, azt a leplezett megállapodás alapján kell megítélni. (3) A semmis megállapodás érvénytelen, kivéve, ha ahhoz a rendelkezést megállapító munkaviszonyra vonatkozó szabály más jogkövetkezményt fűz. A semmisségre az érdekelt határidő nélkül hivatkozhat, a megállapodás semmisségét a bíróság hivatalból észleli. 19. A megtámadhatóság (1) A megállapodás megtámadható, ha annak megkötésekor a fél valamely lényeges körülmény tekintetében tévedésben volt, feltéve, ha tévedését a másik fél okozta vagy felismerhette. A megállapodást bármelyik fél megtámadhatja, ha a szerződéskötéskor lényeges körülményben ugyanabban a téves feltevésben voltak. Lényeges körülményre vonatkozik a 19 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (9). Hatályos: III. 15-től. 20 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (10). Hatályos: III. 15-től.
13 13 tévedés akkor, ha annak ismeretében a fél nem vagy más tartalommal kötötte volna meg a szerződést. (2) Nem támadhatja meg a szerződést az, aki a tévedését felismerhette vagy a tévedés kockázatát vállalta. (3) A megtévesztés hatására kötött megállapodást megtámadhatja, akit a másik fél szándékos magatartásával tévedésbe ejt vagy tévedésben tart. (4) A megállapodást megtámadhatja, akit a másik fél jogellenes fenyegetéssel vett rá a megállapodás megkötésére. (5) A (3) és a (4) bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni, ha a megtévesztés vagy jogellenes fenyegetés harmadik személy részéről történt és erről a másik fél tudott vagy tudnia kellett. (6) A fél titkos fenntartása vagy rejtett indoka a megállapodás érvényességét nem érinti. (7) A megtámadás határideje harminc nap, amely a tévedés felismerésétől vagy a jogellenes fenyegetés megszűnésétől kezdődik. A megtámadási határidőre az elévülés szabályai megfelelően irányadók azzal, hogy hat hónap elteltével a megtámadás joga nem gyakorolható. (8) A megtámadásra irányuló jognyilatkozatot a (7) bekezdésben meghatározott határidőn belül írásban kell a másik féllel közölni. (9) A sikeresen megtámadott megállapodás érvénytelen. 20. Az érvénytelenség jogkövetkezménye 29. (1) Az érvénytelen megállapodás alapján létrejött jogviszonyból származó jogokat és kötelezettségeket úgy kell tekinteni, mintha azok érvényes megállapodás alapján állnának fenn. Az érvénytelen megállapodás alapján létrejött jogviszonyt - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - a munkáltató köteles haladéktalanul, azonnali hatállyal megszüntetni, feltéve, hogy az érvénytelenség okát a felek nem hárítják el. (2) A munkáltató köteles a munkavállalónak annyi időre járó távolléti díjat megfizetni, amennyi a munkáltató felmondása esetén járna, továbbá megfelelően alkalmazni kell a végkielégítés szabályait is, ha a munkaszerződés a munkáltató oldalán felmerült okból érvénytelen és azt az (1) bekezdés alapján meg kell szüntetni. (3) Ha a megállapodás valamely része érvénytelen, helyette a munkaviszonyra vonatkozó szabályt kell alkalmazni, kivéve, ha a felek az érvénytelen rész nélkül nem állapodtak volna meg. (4) Az egyoldalú jognyilatkozat érvénytelensége esetén e jognyilatkozatból jogok és kötelezettségek nem származnak. (5) A munkaviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozat érvénytelensége esetén - a munkáltató saját jognyilatkozatának sikeres megtámadását kivéve - a ban foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni A megállapodás érvénytelenségéből származó kár megtérítésére e törvény szabályait kell alkalmazni. 21. A polgári jogi szabályok alkalmazása A jognyilatkozatra egyebekben, ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a Ptk. 6:4. és 6:5., 6:8., 6:11., 6:13., 6:15-17., 6:26. és 6:27., 6:42., 6:46-56., 6:62., 6: Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (11). Hatályos: III. 15-től. 22 Megállapította: évi CCLII. törvény 175. (12). Hatályos: III. 15-től.
14 14 (1)-(3) bekezdése, 6:64-70., 6:73., 6:77. és 6:78., 6:80. és 6:81., 6:86. és 6:87., 6:102., 6:107., 6: , 6: , 6: , 6:587. szabályait kell megfelelően alkalmazni. Ptk. 6:4. [A jognyilatkozat] (1) A jognyilatkozat joghatás kiváltására irányuló akaratnyilatkozat. (2) Jognyilatkozat szóban, írásban vagy ráutaló magatartással tehető. (3) Ha a fél jognyilatkozatát ráutaló magatartással fejezi ki, a jognyilatkozat megtételének a ráutaló magatartás tanúsítása minősül. (4) A hallgatás vagy valamilyen magatartástól tartózkodás a felek kifejezett rendelkezése alapján minősül jognyilatkozatnak. 6:5. [A jognyilatkozat hatályosulása] (1) A jelenlevők között tett jognyilatkozat nyomban hatályossá válik. Jelenlévők között tett a jognyilatkozat abban az esetben, ha a jognyilatkozat tartalmáról a címzett annak megtételével egyidejűleg tudomást szerez. (2) A távollevők között tett jognyilatkozat a címzetthez való megérkezéssel válik hatályossá. (3) A ráutaló magatartással tett jognyilatkozat a címzett tudomásszerzésével válik hatályossá. (4) A nem címzett jognyilatkozat megtételével válik hatályossá. 6:8. [A jognyilatkozat értelmezése] (1) A jognyilatkozatot vita esetén úgy kell értelmezni, ahogyan azt a címzettnek a nyilatkozó feltehető akaratára és az eset körülményeire tekintettel a szavak általánosan elfogadott jelentése szerint értenie kellett. (2) A nem címzett jognyilatkozatot vita esetén úgy kell értelmezni, ahogyan azt a nyilatkozó feltehető akaratára és az eset körülményeire tekintettel a szavak általánosan elfogadott jelentése szerint érteni kell. (3) Jogról lemondani vagy abból engedni kifejezett jognyilatkozattal lehet. Ha valaki jogáról lemond vagy abból enged, jognyilatkozatát nem lehet kiterjesztően értelmezni. 6:11. [Képviselet] (1) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, más személy útján is lehet jognyilatkozatot tenni. A képviselő által megtett jognyilatkozat közvetlenül a képviseltet jogosítja és kötelezi. (2) A képviseleti jog jogszabályon, bírósági vagy hatósági határozaton, létesítő okiraton vagy meghatalmazáson alapulhat. 6:13. [Érdekellentét] (1) Ha a képviselő és a képviselt között érdekellentét van, a képviselő által tett jognyilatkozatot a képviselt megtámadhatja. (2) Vélelmezett az érdekellentét, ha a képviselő az ellenérdekű fél vagy annak képviselője. (3) A képviselt nem támadhatja meg a jognyilatkozatot, ha a képviseleti jog alapításakor az érdekellentétről tudott. 6:15. [Meghatalmazás] (1) A meghatalmazás képviseleti jogot létesítő egyoldalú jognyilatkozat. A meghatalmazást a képviselőhöz, az érdekelt hatósághoz, bírósághoz vagy ahhoz a személyhez kell intézni, akihez a meghatalmazás alapján a képviselő jognyilatkozatot jogosult tenni. (2) A meghatalmazáshoz olyan alakszerűségek szükségesek, amilyeneket jogszabály a meghatalmazás alapján megtehető jognyilatkozatra előír. (3) A meghatalmazás visszavonásig érvényes. (4) A meghatalmazás korlátozásának és visszavonásának jogáról való lemondás semmis. A meghatalmazás korlátozása és visszavonása harmadik személy irányában akkor hatályos, ha arról tudott vagy tudnia kellett.
15 15 (5) Meghatalmazás alapján cselekvőképes személyt korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy is képviselhet. 6:16. [Általános meghatalmazás] Ügyek egyedileg meg nem határozott körére adott meghatalmazás akkor érvényes, ha teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalták. A határozatlan vagy öt évnél hosszabb időre szóló általános meghatalmazás öt év elteltével hatályát veszti. 6:17. [A képviselet terjedelme] A képviseleti jog kiterjed mindazon cselekmények elvégzésére és jognyilatkozatok megtételére, amelyek a képviselettel elérni kívánt cél érdekében szükségesek. 6:26. [Tartozáselismerés] Ha a kötelezett a tartozását elismeri, a tartozás jogcíme nem változik meg, de a tartozását elismerő kötelezettet terheli annak bizonyítása, hogy tartozása az elismerő jognyilatkozat megtételének időpontjában nem vagy alacsonyabb összegben állt fenn, bírósági eljárásban nem érvényesíthető követelésen vagy érvénytelen szerződésen alapult. 6:27. [Egyezség] (1) A felek a kötelemből eredő vitás vagy bizonytalan kérdéseket megegyezéssel úgy is rendezhetik, hogy kölcsönösen engednek egymásnak, vagy valamelyik fél egyoldalúan enged követeléséből. (2) Az egyezség érvényességét nem érinti a feleknek olyan körülményre vonatkozó tévedése, amely közöttük vitás volt, vagy amelyet bizonytalannak tartottak. 6:42. [Fizetés] (1) Pénztartozást pénz tulajdonjogának a jogosult részére való átruházása vagy a jogosult fizetési számlájára való befizetés vagy átutalás útján lehet teljesíteni. (2) A pénztartozás készpénzfizetés esetén a pénz átvételének időpontjában, egyéb esetben abban az időpontban válik teljesítetté, amikor a pénzt a jogosult fizetési számláján a jogosult számlavezető bankja jóváírta vagy azt jóvá kellett volna írnia. (3) Ezeket a rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni minden egyéb, pénz átadására irányuló kötelezettség teljesítésére is. 6:46. [Elszámolás több tartozás esetén] Ha a pénztartozás teljesítéseként fizetett összeg az egész tartozás kiegyenlítésére nem elegendő, azt ha a jogosult eltérően nem rendelkezett, és egyértelmű szándéka sem ismerhető fel elsősorban a költségekre, majd a kamatokra és végül a főtartozásra kell elszámolni. 6:47. [Kamat] (1) Pénztartozás után ha e törvény eltérően nem rendelkezik kamat jár. (2) A kamat mértéke megegyezik a jegybanki alapkamattal. (3) Idegen pénznemben meghatározott pénztartozás esetén a kamat mértéke az adott pénznemre a kibocsátó jegybank által meghatározott alapkamat, ha ilyen nincs, a pénzpiaci kamat. (4) A kamat számításakor az érintett naptári félév első napján érvényes kamat irányadó az adott naptári félév teljes idejére. 6:48. [Késedelmi kamat] (1) Pénztartozás esetén a kötelezett a késedelembe esés időpontjától kezdődően a késedelemmel érintett naptári félév első napján érvényes jegybanki alapkamattal idegen pénznemben meghatározott pénztartozás esetén az adott pénznemre a kibocsátó jegybank által meghatározott alapkamattal, ennek hiányában a pénzpiaci kamattal megegyező mértékű késedelmi kamatot köteles fizetni, akkor is, ha a pénztartozás egyébként kamatmentes volt. (2) Ha a jogosultnak a késedelembe esés időpontjáig kamat jár, a kötelezett a késedelembe esés időpontjától e kamaton felül a késedelemmel érintett naptári félév első napján érvényes jegybanki alapkamat idegen pénznemben meghatározott pénztartozás esetén az adott pénznemre a kibocsátó jegybank által meghatározott alapkamat, ennek hiányában a pénzpiaci kamat egyharmadával
16 16 megegyező késedelmi kamatot, de összesen legalább az (1) bekezdésben meghatározott kamatot köteles fizetni. (3) A kamat számításakor a késedelemmel érintett naptári félév első napján érvényes jegybanki alapkamat irányadó az adott naptári félév teljes idejére. (4) A kamatfizetési kötelezettség akkor is beáll, ha a kötelezett késedelmét kimenti. X. Fejezet Beszámítás 6:49. [Pénzkövetelések beszámítása] (1) A kötelezett pénztartozását úgy is teljesítheti, hogy a jogosulttal szemben fennálló lejárt pénzkövetelését a jogosulthoz intézett jognyilatkozattal a pénztartozásába beszámítja. (2) A beszámítás erejéig a kötelezettségek megszűnnek. 6:50. [Pénzkövetelések beszámításának korlátai] (1) Az elévült pénzkövetelést is be lehet számítani, ha a beszámítani kívánt pénzkövetelés elévülése a pénztartozás esedékessé válásának időpontjában még nem következett be. (2) Végrehajtható okirattal vagy egyezséggel meghatározott, továbbá közokiratba foglalt pénzkövetelésbe ugyanilyen pénztartozást lehet beszámítani. (3) Végrehajtás alól mentes pénzköveteléssel szemben olyan pénztartozást lehet beszámítani, amely a pénzköveteléssel azonos jogalapból ered. 6:51. [A beszámítás kizártsága] (1) Beszámításnak nincs helye a) tartásdíj- és járadékköveteléssel szemben, a túlfizetés esetét kivéve; és b) a szándékosan okozott kár megtérítésére irányuló pénzköveteléssel szemben. (2) A bírósági eljárásban nem érvényesíthető pénzkövetelés beszámításának nincs helye. 6:52. [A beszámítás szabályainak alkalmazása nem pénzkövetelés esetén] A beszámítás szabályait megfelelően alkalmazni kell akkor is, ha a kötelezett a jogosulttal szemben fennálló bármely más egynemű és lejárt követelését a jogosulthoz intézett jognyilatkozattal a tartozásába beszámítja. XI. Fejezet A teljesítés sajátos esetei 1. Bírósági és közjegyzői letét 6:53. [Bírósági letét útján való teljesítés] (1) A kötelezett a pénz fizetésére, továbbá értékpapír vagy más okirat kiadására irányuló kötelezettségét bírósági letétbe helyezés útján is teljesítheti, ha a) a jogosult személye bizonytalan, és azt a kötelezett önhibáján kívül nem tudja megállapítani; b) a jogosult a teljesítés helyén nem található; c) a jogosult a kötelezett részéről megfelelően felajánlott teljesítést nem fogadja el; vagy d) a jogosultak jogosulti együttesség esetén nem teszik lehetővé, hogy a kötelezett valamennyiük kezéhez teljesítsen. (2) A letéteményes kötelezettségeire a letéti szerződés szabályait kell megfelelően alkalmazni. 6:54. [Visszakövetelés és elévülés] (1) A kötelezett a letétet mindaddig visszakövetelheti, amíg a jogosult a letétbe helyezésről a bíróságtól értesítést nem kapott. (2) A jogosult a letét kiadását a letétbe helyezésről szóló értesítés kézhezvételétől számított ötéves elévülési időn belül követelheti. (3) Ha a jogosultnak a letét kiadására irányuló joga elévült, a kötelezett követelheti a letét visszaadását. 6:55. [A letét kiadása] (1) A bíróság a letétet a jogosultnak adhatja ki.
17 17 (2) Ha a letétbe helyezésre amiatt került sor, mert a jogosult személye bizonytalan, a letétet a jogosult személyét igazoló jogerős határozat alapján lehet kiadni. (3) A bíróság a letétet jogosulti együttesség esetén a jogosultak közös kérelmére vagy a jogosult személyét igazoló jogerős ítélet alapján adhatja ki. (4) A kötelezett a letétbe helyezés alkalmával kikötheti, hogy a letétet a jogosultnak az őt terhelő szolgáltatás teljesítésének igazolása ellenében adják ki. 6:56. [Közjegyzői letét] (1) A bírósági letét útján való teljesítés feltételeinek megvalósulása esetén a kötelezett kötelezettségét közjegyzőnél történő letétbe helyezés útján is teljesítheti. (2) A közjegyzőnél történő letétre a bírósági letétre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 6:62. [Együttműködési és tájékoztatási kötelezettség] (1) A felek kötelesek a szerződéskötési tárgyalások alatt, a szerződés megkötésénél, fennállása alatt és megszüntetése során együttműködni és tájékoztatni egymást a szerződést érintő lényeges körülményekről. (2) A fél nem hivatkozhat a tájékoztatási kötelezettség megsértésére olyan jogokkal, tényekkel és adatokkal kapcsolatban, amelyeket ismert, vagy közhiteles nyilvántartásból vagy más forrásból ismernie kellett. (3) Ha a szerződés létrejön, az a fél, aki az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségét megszegi, köteles a másik fél ebből származó kárát a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség általános szabályai szerint megtéríteni. (4) A szerződés létrejöttének elmaradásáért a feleket kártérítési kötelezettség nem terheli. (5) Ha a szerződés nem jön létre, az a fél, aki az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségét a szerződéskötési tárgyalások során megszegte, köteles a másik fél ebből származó kárát a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség általános szabályai szerint megtéríteni. V. CÍM A SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSE ÉS ÉRTELMEZÉSE XII. Fejezet A szerződés létrejötte 6:63. [A szerződés létrejötte és tartalma] (1) A szerződés a felek akaratának kölcsönös és egybehangzó kifejezésével jön létre. (2) A szerződés létrejöttéhez a feleknek a lényeges és a bármelyikük által lényegesnek minősített kérdésekben való megállapodása szükséges. A lényegesnek minősített kérdésben való megállapodás akkor feltétele a szerződés létrejöttének, ha a fél egyértelműen kifejezésre juttatja, hogy az adott kérdésben való megállapodás hiányában a szerződést nem kívánja megkötni. (3) Ha a szerződés létrejött, de a felek az ellenszolgáltatás mértékét nem határozták meg egyértelműen, vagy ellenszolgáltatásként piaci árat kötöttek ki, a teljesítési helynek megfelelő piacon a teljesítési időben kialakult középárat kell megfizetni. 6:64. [Ajánlati kötöttség] (1) Aki szerződés megkötésére irányuló szándékát egyértelműen kifejező és a lényeges kérdésekre kiterjedő jognyilatkozatot tesz, nyilatkozatához kötve marad. Az ajánlattevő kötöttségének idejét meghatározhatja. (2) Az ajánlati kötöttség ideje az ajánlat hatályossá válásával veszi kezdetét. 6:65. [Az ajánlati kötöttség megszűnése] (1) Ha az ajánlattevő kötöttségének idejét nem határozza meg, az ajánlati kötöttség megszűnik a) jelenlevők között tett ajánlat esetén, ha a másik fél az ajánlatot késedelem nélkül el nem fogadja; b) távollevők között tett ajánlat esetén annak az időnek az elteltével, amelyen belül az ajánlattevő az ajánlatban megjelölt szolgáltatás jellegére és az ajánlat megtételének módjára tekintettel a válasz megérkezését rendes körülmények között várhatta; c) a másik fél általi visszautasítással. (2) Megszűnik az ajánlati kötöttség, ha az ajánlattevő ajánlatát a másik fél elfogadó jognyilatkozatának elküldését megelőzően a másik félhez intézett jognyilatkozatával visszavonja.
18 18 (3) Az írásbeli ajánlat írásban vonható vissza. (4) A hatályossá vált ajánlat nem vonható vissza, ha az ajánlat tartalmazza, hogy visszavonhatatlan, vagy az ajánlat az elfogadásra határidőt állapít meg. 6:66. [Az ajánlat elfogadása] Az ajánlatot az azzal való egyetértést kifejező jognyilatkozattal lehet elfogadni. 6:67. [Új ajánlat, módosított elfogadás] (1) Az ajánlattól lényeges kérdésben eltérő tartalmú elfogadást új ajánlatnak kell tekinteni. (2) Az ajánlattal való egyetértést kifejező jognyilatkozat elfogadásnak minősül akkor is, ha lényeges kérdésnek nem minősülő, azt nem érintő kiegészítő vagy eltérő feltételt tartalmaz. A kiegészítő vagy eltérő feltételek ebben az esetben a szerződés részévé válnak, kivéve, ha a) az ajánlat az elfogadás lehetőségét kifejezetten az ajánlatban szereplő feltételekre korlátozta; vagy b) az ajánlattevő késedelem nélkül tiltakozik a kiegészítő vagy eltérő feltételekkel szemben. (3) Ha a szerződést nem írásban kötötték meg, és azt az egyik fél a szerződéskötést követően késedelem nélkül lényegesnek nem minősülő feltételekkel kiegészítve vagy módosítva írásba foglalja, és megküldi a másik félnek, e feltételek a szerződés tartalmává válnak, ha a másik fél azok ellen késedelem nélkül nem tiltakozik. 6:68. [Késedelmes elfogadás] (1) Késedelmesen megtett elfogadó jognyilatkozat esetén a szerződés nem jön létre. (2) Az elfogadó jognyilatkozat késedelmes megtétele ellenére létrejön a szerződés, ha az ajánlattevő erről késedelem nélkül tájékoztatja az elfogadó felet. (3) Az időben elküldött, de az ajánlattevőhöz elkésetten érkezett elfogadó jognyilatkozat esetén létrejön a szerződés, ha a jognyilatkozatot olyan módon tették, hogy rendes körülmények szerinti továbbítás esetén kellő időben megérkezett volna az ajánlattevőhöz, kivéve, ha az ajánlattevő késedelem nélkül tájékoztatja az elfogadó felet arról, hogy jognyilatkozata késve érkezett, és ezért azt nem tekinti hatályosnak. A szerződés ebben az esetben akkor jön létre, amikor az elfogadó jognyilatkozat rendes körülmények szerinti továbbítás esetén megérkezett volna az ajánlattevőhöz. 6:69. [A szerződés létrejöttének időpontja és helye] (1) A szerződés akkor jön létre, amikor az elfogadó jognyilatkozat hatályossá válik. (2) Ha az ajánlat megtételére és az elfogadásra ugyanazon a helyen kerül sor, a szerződéskötés helye a jognyilatkozatok megtételének helye. A szerződéskötés helye egyebekben az ajánlattevő székhelye, természetes személy esetén lakóhelye, ennek hiányában szokásos tartózkodási helye. 6:70. [Írásbeli alakhoz kötött szerződés] (1) Írásbeli alakhoz kötött szerződés megkötésére ajánlatot és elfogadó nyilatkozatot írásban lehet tenni. (2) A szerződést írásba foglaltnak kell tekinteni akkor is, ha nem ugyanaz az okirat tartalmazza valamennyi fél jognyilatkozatát, hanem a szerződő felek külön okiratba foglalt jognyilatkozatai együttesen tartalmazzák a felek kölcsönös és egybehangzó akaratnyilvánítását. (3) A szerződést írásba foglaltnak kell tekinteni akkor is, ha a több példányban kiállított okiratok közül mindegyik fél a másik félnek szánt példányt írja alá. 6:73. [Előszerződés] (1) Ha a felek abban állapodnak meg, hogy későbbi időpontban egymással szerződést kötnek, és megállapítják e szerződés lényeges feltételeit, a bíróság e feltételek szerint a szerződést bármelyik fél kérelmére létrehozhatja. (2) Az előszerződést a szerződésre előírt alakban kell megkötni. Az előszerződésre az annak alapján megkötendő szerződés szabályai megfelelően irányadóak. (3) A szerződés megkötését bármelyik fél megtagadhatja, ha bizonyítja, hogy a) az előszerződés megkötését követően előállott körülmény következtében az előszerződés változatlan feltételek melletti teljesítése lényeges jogi érdekét sértené; b) a körülmények megváltozásának lehetősége az előszerződés megkötésének időpontjában nem volt előrelátható; c) a körülmények megváltozását nem ő idézte elő; és
19 19 d) a körülmények változása nem tartozik rendes üzleti kockázata körébe. 6:77. [Általános szerződési feltétel] (1) Általános szerződési feltételnek minősül az a szerződési feltétel, amelyet az alkalmazója több szerződés megkötése céljából egyoldalúan, a másik fél közreműködése nélkül előre meghatározott, és amelyet a felek egyedileg nem tárgyaltak meg. (2) Az általános szerződési feltételt alkalmazó felet terheli annak bizonyítása, hogy a szerződési feltételt a felek egyedileg megtárgyalták. 6:78. [Az általános szerződési feltétel szerződéses tartalommá válása] (1) Az általános szerződési feltétel akkor válik a szerződés részévé, ha alkalmazója lehetővé tette, hogy a másik fél annak tartalmát a szerződéskötést megelőzően megismerje, és ha azt a másik fél elfogadta. (2) Külön tájékoztatni kell a másik felet arról az általános szerződési feltételről, amely lényegesen eltér a jogszabályoktól vagy a szokásos szerződési gyakorlattól, kivéve, ha megfelel a felek között kialakult gyakorlatnak. Külön tájékoztatni kell a másik felet arról az általános szerződési feltételről is, amely eltér a felek között korábban alkalmazott feltételtől. (3) A (2) bekezdésben leírt feltétel akkor válik a szerződés részévé, ha azt a másik fél a külön tájékoztatást követően kifejezetten elfogadta. 6:80. [Szerződési feltételek ütközése] Ha az általános szerződési feltétel és a szerződés más feltétele egymástól eltér, az utóbbi válik a szerződés részévé. 6:81. [Általános szerződési feltételek ütközése] (1) Ha az általános szerződési feltételekre utalással közölt ajánlatot a másik fél saját általános szerződési feltételeivel fogadja el, és az általános szerződési feltételek egymással nem ellentétesek, mindkét fél általános szerződési feltételei a szerződés részévé válnak. (2) Ha az általános szerződési feltételek nem lényeges kérdésben eltérnek egymástól, a szerződés létrejön, és az egymással ellent nem mondó általános szerződési feltételek válnak a szerződés részévé. (3) Ha az általános szerződési feltételek között a szerződés lényeges kérdésében van eltérés, a szerződés nem jön létre. 6:86. [A szerződés értelmezése] (1) Az egyes szerződési feltételeket és nyilatkozatokat a szerződés egészével összhangban kell értelmezni. (2) Ha az általános szerződési feltétel tartalma vagy a szerződés más, egyedileg meg nem tárgyalt feltételének tartalma a jognyilatkozat értelmezésére vonatkozó rendelkezések és az (1) bekezdésben foglalt szabály alkalmazásával nem állapítható meg egyértelműen, a feltétel alkalmazójával szerződő fél számára kedvezőbb értelmezést kell elfogadni. Fogyasztó és vállalkozás közötti szerződés esetén ezt a szabályt kell alkalmazni a szerződés bármely feltételének értelmezésére. (3) A (2) bekezdés nem alkalmazható a közérdekű kereset alapján indult eljárásban. 6:87. [Teljességi záradék] (1) Ha az írásbeli szerződés olyan kikötést tartalmaz, amely szerint az a felek közötti megállapodás valamennyi feltételét tartalmazza, az írásbeli szerződésbe nem foglalt korábbi megállapodások hatályukat vesztik. (2) A felek korábbi jognyilatkozatai a szerződés értelmezésénél figyelembe vehetők. 6:102. [Tisztességtelen általános szerződési feltétel] (1) Tisztességtelen az az általános szerződési feltétel, amely a szerződésből eredő jogokat és kötelezettségeket a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megsértésével egyoldalúan és indokolatlanul a szerződési feltétel alkalmazójával szerződő fél hátrányára állapítja meg. (2) Az általános szerződési feltétel tisztességtelen voltának megállapításakor vizsgálni kell a szerződéskötéskor fennálló minden olyan körülményt, amely a szerződés megkötésére vezetett, a kikötött szolgáltatás rendeltetését, továbbá az érintett feltételnek a szerződés más feltételeivel vagy más szerződésekkel való kapcsolatát.
20 20 (3) A tisztességtelen általános szerződési feltételekre vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók a főszolgáltatást megállapító vagy a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányát meghatározó szerződési feltételekre, ha azok világosak és érthetőek. (4) Nem minősül tisztességtelennek az általános szerződési feltétel, ha azt jogszabály állapítja meg, vagy jogszabály előírásának megfelelően határozzák meg. (5) Az általános szerződési feltételként a szerződés részévé vált tisztességtelen szerződési feltételt a sérelmet szenvedett fél megtámadhatja. 6:107. [Lehetetlen szolgáltatás. Érthetetlen, ellentmondó kikötés] (1) A lehetetlen szolgáltatásra irányuló szerződés semmis. A szolgáltatás nem lehetetlen azért, mert a kötelezett a szerződés megkötésekor nem rendelkezik a szolgáltatás tárgyával. (2) Az érthetetlen kikötés vagy az egymásnak ellentmondó kikötések semmisek. 6:116. [Feltétel és időhatározás] (1) Ha a felek a szerződés hatályának beálltát bizonytalan jövőbeli eseménytől tették függővé, a szerződés hatálya a feltétel bekövetkeztével áll be. (2) Ha a felek a szerződés hatályának megszűntét bizonytalan jövőbeli eseménytől tették függővé, a feltétel bekövetkeztével a szerződés hatályát veszti. (3) A feltételre vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell arra az esetre is, ha a felek a szerződés hatályának beálltát vagy megszűntét valamely időponthoz kötötték. 6:117. [Függőben lévő feltétel] (1) Amíg a feltétel bekövetkezése függőben van, egyik fél sem tehet semmit, ami a másik fél jogát a feltétel bekövetkezése vagy meghiúsulása esetére csorbítja vagy meghiúsítja. Ez a szabály harmadik személy jóhiszeműen és ellenérték fejében szerzett jogát nem érinti. (2) A feltétel bekövetkezésére vagy meghiúsulására nem alapíthat jogot az, aki azt felróhatóan maga idézte elő. 6:118. [Beleegyezéstől vagy jóváhagyástól függő szerződés] (1) Ha a szerződés hatályosságához jogszabály harmadik személy beleegyezését vagy hatóság jóváhagyását teszi szükségessé, a beleegyezéssel vagy a jóváhagyással a szerződés megkötésének időpontjára visszamenőleg válik hatályossá. (2) A beleegyezésről vagy jóváhagyásról történő nyilatkozattételig, valamint a nyilatkozattételre megszabott határidő leteltéig a felek jogait és kötelezettségeit a függőben lévő feltétel szabályai szerint kell megítélni. (3) A szerződés nem válik hatályossá, ha a harmadik személy a beleegyezést vagy a hatóság a jóváhagyást nem adja meg vagy ha arról a bármelyik fél által a másik féllel közölt megfelelő határidőn belül nem nyilatkozik. 6:119. [A hatálytalan szerződés joghatása] (1) Ha a szerződés hatálya nem állt be, vagy a szerződés hatályát vesztette ideértve azt az esetet is, ha a szerződéshez a harmadik személy beleegyezése vagy a hatóság jóváhagyása hiányzik, vagy azt megtagadták a szerződés teljesítése nem követelhető. (2) A hatálytalan szerződés alapján történt teljesítésekre az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeit kell megfelelően alkalmazni. 6:193. [Engedményezés] (1) A jogosult a kötelezettel szembeni követelését másra ruházhatja át. (2) A követelés átruházással való megszerzéséhez az átruházásra irányuló szerződés vagy más jogcím és a követelés engedményezése szükséges. Az engedményezés az engedményező és az engedményes szerződése, amellyel az engedményes az engedményező helyébe lép. (3) Az engedményezéssel az engedményesre szállnak át a követelést biztosító zálogjogból és kezességből eredő jogok, valamint a kamatkövetelés is.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
207. Kúria - 3. nap. Eldőlt? - A Hunvald-ügy
Röviden, szikáran: másfél évről egy évre enyhítette a Kúria harmadfokon Hunvald György büntetését, de ma csak a lakáskiutalásokkal kapcsolatosan hoztak jogerős ítéletet. Hunvaldot hivatali visszaélésben találták bűnösnek, a jogerős ítélet a korábbiaknál eggyel több bűncselekményt rótt a volt polgármester terhére, és két évre eltiltotta a közügyektől is
Az eredeti – 2009-es letartóztatására ürügyet szolgáltató – alapügyben, az erzsébetvárosi ingatlanok vitatott értékesítésében a Kúria helybenhagyta a korábbi ítéleteket és felmentette Hunvald Györgyöt a "maffiavádak" alól.
Az elsőrendű vádlott Gál Györgyöt a Kúria négy további esetben ítélte bűnösnek hivatali visszaélésben, az ő börtönbüntetése nem változott.
A bírói tanács Hunvald védőjének indítványára bizonyos vádpontokat elkülönített az ügytől és azokban nem hozott ítéletet. Sebes Péter ügyvéd közlése szerint az elkülönítés a hűtlen kezelés vádjával kapcsolatos eseteket, döntően tanácsadói szerződéseket érinti, és logikus a lépés – mert mint a Népszavának elmondta – számára is érthetetlen módon az ügyészség ugyanezekben az ügyekben párhuzamosan egy másik bíróságon is eljárást indított. Ezt a zuglói tanácsadó szerződések ügyeként ismerhette meg a közvélemény.
Az elkülönítés után ezeket a hűtlen kezeléses eseteket – köztük Szabó Zoltán telefonhasználatával kapcsolatosat is – várhatóan összevonják a Fővárosi Törvényszéken folyó eljárással, amelyben leghamarabb ősszel várható döntés.
A Kúria a Szabó Zoltán volt szocialista országgyűlési képviselőre hivatali visszaélés miatt kiszabott fél év, két évre felfüggesztett szabadságvesztést négy hónap, egy évre felfüggesz- tettre csökkentette. Emellett 250 ezer forint pénzmellékbüntetésre ítélte, a bűnsegédként elkövetett hűtlen kezelés vádja alól azonban felmentette. Szabó úgy nyilatkozott, hogy "a bíróság igazságtalan ítéletet hozott, de kegyelmet gyakorolt". (Hírhatár Online)
https://hunvaldugy.blog.hu/api/trackback/id/tr696463469

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság


text:
1 A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2013/13.szám A Kúria a F. P. elnök által képviselt F. D. V. Egyesület I.r., Kajtár Takács Hegymegi- Barakonyi Baker & McKenzie Ügyvédi Iroda (1051 Budapest, Dorottya u. 6.) és az Antal Ügyvédi Iroda (ügyintéző: Dr. Antal József ügyvéd, 1054 Budapest, Vadász u. 42.) által képviselt S. M. Kft. II.r. felperesnek a Dr. Ádám Gabriella Katalin jogtanácsos által képviselt Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (1088 Budapest, József krt. 6.) alperes ellen fogyasztóvédelmi ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perben, a Székesfehérvári Törvényszék szeptember 20. napján kelt 21.K /2012/7. számú ítélete ellen az alperes által 8. sorszámon benyújtott felülvizsgálati kérelem és a II.r. felperes által 5. sorszámon benyújtott csatlakozó felülvizsgálati kérelem folytán alulírott napon tartott tárgyaláson meghozta a következő í t é l e t e t: A Kúria a Székesfehérvári Törvényszék 21.K /2012/7. számú ítéletét és az alperes március 13. napján kelt HAJ /2012. számú határozatát elsőfokú határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezi, egyebekben az I.r. felperes keresetét elutasítja. az Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a II.r. felperesnek (hetvenezer) forint együttes elsőfokú és felülvizsgálati perköltséget. Az I.r. felperes és az alperes az elsőfokú és a felülvizsgálati eljárásban felmerült költségeit maga viseli.
2 A le nem rótt (hatvanezer) forint kereseti, (hetvenezer) forint felülvizsgálati, valamint (harmincötezer) forint csatlakozó felülvizsgálati illetéket az állam viseli. Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs. I n d o k o l á s Az I.r. felperes bejelentései, a Fővárosi Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége által végzett ellenőrzés, valamint az elsőfokú hatóság által a II.r. felperes Fejér megyei üzleteiben július 20. és augusztus 4. napja között elvégzett ellenőrzések alapján az elsőfokú hatóság eljárást indított a II.r. felperes ellen. Az ellenőrzés során felvett jegyzőkönyvben rögzítettek és a keletkezett iratanyag alapján az elsőfokú hatóság több szabálytalanságot állapított meg. Megállapította, hogy a II.r. felperes az üzletekben a dohánytermékek eladási árát nem tüntette fel sem közvetlenül az egyes dohánytermékek mellett elhelyezett, tisztán olvasható ártáblán, sem a fogyasztók számára könnyen hozzáférhető árjegyzéken. Ezzel megsértette a fogyasztóvédelemről szóló évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 14. -át. Hivatkozott az Európai Parlament és a Tanács 98/6/EK irányelve (a továbbiakban: Irányelv) körében arra is, hogy mindaddig, amíg a dohánytermékhez a fogyasztó közvetlenül nem fér hozzá és a kizárólag a zárjegyen feltüntetett árról csak nehézségek árán, az eladó közbejöttével tud tájékozódni, a megalapozott vásárlói döntés meghozatala vonatkozásában romlik a helyzete. Rögzítette az elsőfokú hatóság azt is, hogy a több ár feltüntetésére a Fgytv., a termékek eladási ára és egységára, továbbá a szolgáltatások díja feltüntetésének részletes szabályairól szóló 4/2009.(I.30.)NFGM-SZMM együttes rendelet (a továbbiakban: R.) alapján sincs lehetőség, így az ár a készlet függvényében változhat tájékoztatás sem felel meg a Fgytv. 14. (3) bekezdésben foglalt egyértelműség követelményének.
3 Az elsőfokú hatóság megállapította, hogy a II.r. felperes jogsértő magatartást tanúsított akkor, amikor tiltott dohányreklámokat tett közzé üzleteiben. Álláspontja szerint akkor, amikor a cigarettás dobozok kihelyezésére egy jól körülhatárolt üvegvitrinben, a többi dohányterméktől elkülönítetten kerül sor, akkor az elsődlegesen a figyelemfelkeltést szolgálja, és a tájékoztatást is megvalósítja, a vitrinek quasi kirakatként funkcionálnak. Hivatkozott a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Grtv.) 19. -ára és 26. -ára. Az elsőfokú hatóság november 18. napján kelt FEF-00711/00041/2011. számú elsőfokú határozatban a II.r. felperest forint bírsággal sújtotta és a jogsértő magatartás további folytatását megtiltotta. A felperes fellebbezése nyomán eljárt alperes március 13. napján kelt HAJ /2012. számú határozatával az elsőfokú határozatot megváltoztatta, a fogyasztóvédelmi bírság összegét forintban állapította meg. A másodfokú határozat indokolásában kifejtettek szerint az alperes egyetértett azzal, hogy a II.r. felperes nem tett eleget a jogszabály előírásainak akkor, amikor az üzletekben nem tüntette fel tisztán olvashatóan, ártáblán vagy árjegyzéken a dohánytermék árát. Tévedett az elsőfokú hatóság az alperesi megítélés szerint a vitrinben elhelyezett dohányáru reklám jellegét illetően. Álláspontja szerint az eladásra kihelyezett dohánytermék nem tekinthető gazdasági reklámnak, így az a Grtv. 19. (1) bekezdése alapján nem tiltott magatartás. Az alperesi határozat ellen az I.r. és a II.r. felperes egyaránt keresetet terjesztett elő, melyeket az elsőfokú bíróság egy perben bírált el. Az elsőfokú bíróság az I.r felperes keresetének részben, a II.r. felperes keresetének egészében helyt adott, az alperes határozatát hatályon kívül helyezte, és az alperest új eljárás lefolytatására kötelezte.
4 Ítéletének indokolása szerint a Grtv. 3. d) pontjának helyes értelmezésével megállapítható, hogy az oldalvitrin quasi kirakatként arra szolgál, hogy az ott látható termékek vásárlására ösztönözzön, függetlenül attól, hogy abból történik-e tényleges eladás vagy sem. Az oldalvitrinben bemutatott áru az adott dohánytermék reklámozását segíti elő, gazdasági reklámnak minősül. A dohánytermék eladási árának feltüntetése kapcsán úgy foglalt állást, hogy a Fgytv a az Irányelv szerint került módosításra, így elegendő a hatóság részéről a Fgytv. szabályainak alkalmazása. A zárjegyen az eladási ár egyenként jól és tisztán olvashatóan van feltüntetve. Nem sérül az Irányelv, ha a vásárló csak akkor tud az árról tájékozódni, ha az árut már elkérte, ehhez képest túlzott elvárás a hatóság részéről a külön ártábla, árjegyzék kifüggesztésének igénye. Mindezek alapján megállapította, hogy az alperesi határozat sérti a Fgytv. 14. (3) bekezdését. Az ár a készlet függvényében változhat kiírás miatti elmarasztalás tekintetében megállapította, hogy bár a hatóságot valóban nem köti korábbi gyakorlata, azonban változtatás esetén a felkészüléshez megfelelő időt kell biztosítani az érintettek számára. Ennek hiányában sérül a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 1. (2) bekezdésében foglalt alapelv. Az elsőfokú bíróság a bírság mértéke tekintetében úgy foglalt állást, hogy mind az elsőfokú, mind az alperesi hatóságnak a bírság összegéhez fűzött indokolása elégtelen, túl általános, nem derül ki, hogy a súlyosbító és enyhítő körülmények mennyiben korrigálták az összeget. Az I.r. felperes ügyféli minősége megítélésében az elsőfokú bíróság teljes egészében osztotta a hatóságok álláspontját. Helyeselte, hogy az elsőfokú hatóság az I.r. felperest közérdekű bejelentőként kezelte, az eljárást hivatalból indította meg, és a felperesnek a Grtv a alapján biztosította az ügyféli pozíciót. A jogerős ítélet ellen az alperes és az I.r. felperes terjesztettek elő felülvizsgálati kérelmet, a II.r. felperes csatlakozó felülvizsgálati kérelemmel élt.
5 Az alperes elsődlegesen az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését és a jogszabályoknak megfelelő döntés meghozatalát, másodlagosan az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését, az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság téves döntést hozott, amikor az oldalvitrineket reklámként minősítette. Hangsúlyozta, hogy a Kúria több így pl. Kfv.VI /2011. számú - iránymutató döntésében ellentétes véleményt fogadott el. Tévedett az elsőfokú bíróság akkor is, amikor az árfeltüntetés kérdésében elegendőnek találta, hogy a zárjegyen feltüntetésre került az ár, és ezért a II.r. felperest további tájokoztatási kötelezettség nem terhelte. Továbbra is azon a véleményen volt, hogy sérül az Irányelvben kifejtett célkitűzés, a vásárló megfelelően nem tud tájékozódni, így nem is tud körültekintően megalapozott vásárlói döntést hozni, e vonatkozásában romlik a helyzete. Az alperes kifejtette, hogy a tisztán olvashatóság sem valósulhat meg, ha a fogyasztó nem fér hozzá a termékhez. Az árról tehát - eleget téve a Fgytv. 14. (3) bekezdésében foglaltaknak - tisztán olvasható ártáblán, vagy könnyen hozzáférhető árjegyzéken kell tájékoztatni a fogyasztót. Előadta, hogy jelen ügyben az ár a készlet függvényében változhat felirat feltüntetését nem kifogásolta az alperes, ez a kérdés nem képezte az ügy tárgyát, így ezzel kapcsolatos valamennyi ítéleti megállapítás indokolatlan és téves. A fogyasztóvédelmi bírság kapcsán kifejtette, hogy mind az elsőfokú hatóság, mind az alperes egyértelműen és részletesen indokolta döntését, melyből kitűnnek a mérlegelés szempontjai, betartva a Fgytv. 47. (4) bekezdésében foglaltakat és megfelelve a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 339/B. rendelkezéseinek. Az I.r. felperes felülvizsgálati kérelmét a Kúria március 18. napján kelt 6. sorszámú végzésével hivatalból elutasította, az I.r. felperes előadásait érdemben nem vizsgálta.
6 A II.r. felperes csatlakozó felülvizsgálati kérelmében az elsőfokú ítélet oldalvitrinnel kapcsolatos rendelkezéseinek hatályon kívül helyezését és a Kúria következetes gyakorlatának megfelelő döntés meghozatalát, az árfeltüntetés vonatkozásában az elsőfokú ítélet hatályában fenntartását kérte. Álláspontja szerint az elsőfokú ítélet a vitrinkérdés vonatkozásban jogsértő, mert nem vette figyelembe a Kúria Kfv.VI /2011/9. számú és a legutóbbi Kfv.III /2012/5. számú ítéletét. Mindkét jogértelmezési kérdésben keresetében és korábbi nyilatkozataiban kifejtett álláspontját ismételte meg. Az alperes felülvizsgálati kérelme részben alapos, a II.r. felperes csatlakozó felülvizsgálati kérelme alapos. A Kúria a jogerős ítéletet a felülvizsgálati és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálta felül a Pp (2) bekezdése és a Pp (2) bekezdése alapján. A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság helyesen megállapított tényállásból részben téves következtetésre jutott az alperesi határozat jogszerűségével kapcsolatban, döntésével és indokaival a felülvizsgálati bíróság csak részben ért egyet. A Kúria a felülvizsgálati és a csatlakozó felülvizsgálati kérelemben foglaltakra tekintettel az alábbiakra mutat rá. A Kúria mindenekelőtt egyetért az elsőfokú bíróságnak az árfeltüntetésre vonatkozó álláspontjával, miszerint a Fgytv a az Irányelv szerint került módosításra, így elegendő a hatóság részéről a Fgytv. szabályainak alkalmazása. A zárjegyen az eladási ár jól és tisztán olvashatóan van feltüntetve. Nem sérül a törvényi követelmény, ha a vásárló csak akkor tud az árról tájékozódni, ha az árut az eladótól már elkérte, éppúgy, mint más termékek esetében. Az a körülmény, hogy az árfeltüntetés helye az adójegy, az erre vonatkozó jogszabályi előírások betartását nem kérdőjelezi meg. Ehhez képest túlzott elvárás, egyben kiterjesztő jogértelmezésnek tekinthető a hatóság részéről a
7 külön ártábla, árjegyzék kifüggesztésének igénye. Mindezek alapján helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy az alperesi határozat sérti a Fgytv. 14. (3) bekezdését, és e vonatkozásban jogsértés hiányában az ítéleti döntése jogszerű. Az elsőfokú bíróság ugyanakkor tévesen, a Grtv. 3. a) pontjába ütközően minősítette a termék oldalvitrinben történt bemutatását gazdasági reklámnak. A Kúria álláspontja szerint nem valósult meg gazdasági reklám, mivel a vitrinekben valójában értékesítésre szánt dohánytermékeket helyeztek el, olyan helyen, ahol eladásra szánt egyéb termékek is voltak. Így nem gazdasági reklám közzététele, hanem eladásra kihelyezés valósult meg, amely nem tiltott a Grtv. 19. (1) bekezdése alapján, ahogy azt az alperes helyesen megállapította. A Kúria egyetért az alperessel abban, hogy az alperesi hatóság nem kifogásolta határozatában az ár a készlet függvényében változhat felirat feltüntetését, ez a kérdés nem képezte a bírósági felülvizsgálat tárgyát, így ezzel kapcsolatos valamennyi ítéleti megállapítás indokolatlan és téves, sérti a Pp (1) bekezdését. Minderre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp (4) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte, és a Pp (1) bekezdése alapján a II.r. felperes keresetét alaposnak értékelve az alperes határozatát - jogsértés hiányára tekintettel - az elsőfokú határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezte azzal, hogy új eljárás lefolytatása szükségtelen, míg az I.r. felperes megalapozatlan keresetét elutasította a Pp (1) bekezdésében foglalt feltételek hiányában. A pervesztes alperes a Pp (1) bekezdése folytán a felülvizsgálati eljárásban is alkalmazandó Pp. 78. (1) bekezdése alapján köteles a II.r. felperes jogi képviselettel felmerült elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költsége megfizetésére, melynek összegét a Kúria a 32/2003.(VIII.22.) IM rendelet 3. (3) és (5) bekezdése alapján állapította meg a felülvizsgálati eljárásban kifejtett munkára tekintettel.
8 Az I.r. felperes és az alperes is részben pervesztes lett, ezért az elsőfokú és a felülvizsgálati eljárásban felmerült költségeiket a Pp. 81. (1) bekezdése szerint maguk viselik. Az alperes és az I.r. felperes személyes illetékmentessége okán a tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti és felülvizsgálati illetéket, a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. -a alapján az állam viseli. Budapest, december 11.

matches: KÚRIA bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria