text:
Gyerektámogatás fizetésének elmulasztása - 2019
Legfontosabb › nő › Gyerektámogatás fizetésének elmulasztása
6 lehetséges szankció azoknak a szülőknek, akik nem fizetnek
Jogos helyzetben van a szülői szülő csalódása a gyermekeikért rendszeresen folyósított támogatások hiánya miatt. Statisztikai szempontból azoknak a gyermekeknek a kevesebb mint 50% -a, akiknek gyermektartási pénzt fizetnek, rendszeresen teljes kifizetéseket kap. Ezért a gyermektámogatás megfizetésének elmulasztása szövetségi bűncselekmény az Egyesült Államok kormányának szemében.
Valójában egy olyan szabadságon kívüli szülő, aki nem teljes egészében és időben fizeti ki a gyermek után járó támogatást, számos büntetéssel jár. A hozzávetőleges súlyosság szerint a gyermektartás fizetésének elmulasztása esetén kiszabható szankciók a következők:
A jogosítvány felfüggesztése . Az államok most azt kérdezik, hogy fizetnek-e gyermektámogatást a vezetői engedély megújításának részeként, és a helyi gyermeknevelő ügynökségek rendszeresen jelentést tesznek a Gépjármű-osztálynak, ha egy szülő elmarad a gyermek után járó támogatásokról. Ez lehetővé teszi az állam számára, hogy gyorsan ellenőrizze és végrehajtja ezt az első lépésből álló büntetést a gyermek után járó támogatás megfizetésének elmulasztása miatt.
Miután a fizetése elkészült . Ez azt jelenti, hogy az állam közvetlenül felveszi a kapcsolatot a munkáltatójával, és arra kéri őket, hogy az állami bíróságok által kiadott nemteljesítési ítélet és béren kívüli elrendelés alapján azonnal vegyenek ki kifizetéseket a fizetéséből. Ezt a büntetést általában zavarnak tekintik, és még a munkahelyi állapotát is befolyásolhatja. Az ilyen leplezés magában foglalhatja az állami és szövetségi adó-visszatérítési ellenőrzéseket is.
További bírságok és büntetések . Az államok további bírságot és büntetést is kiszabnak a fizetetlen gyermektámogatásért. Ez az oka annak, hogy oly sok szülő, akik elmaradnak a rendszeres kifizetésektől, több tízezer dollár miatt járnak el.
Nem tud beszerezni útlevelet . Az állam megakadályozhatja az útlevéllel való megszerzését vagy megújítását, korlátozva a munka vagy szabadidős utazás lehetőségeit.
Elbocsátás a katonai szolgálatból . A nem katonai szülőben levő szülők, akik nem fizetnek gyermektartást, szintén elbocsáthatók a katonai szolgálatból a nem fizetés következményeként.
Megy börtönbe . A gyermek után járó támogatás megfizetésének elmulasztása a börtönbüntetés. A börtönben töltött idő hossza jurisdikciónként változik. Sajnos, bár ez a szankció szigorú, azt is jelenti, hogy a szülő nem működhet ebben az időben. Ezért azok a szülők, akik fizetés elmulasztása miatt kerülnek börtönbe, ritkán lépnek ki a börtönből, amely jobban fel van készülve a probléma megoldására, és rendszeresen folyósítja a gyermek után járó támogatásokat.
Kiegészítő szankciók a gyermektámogatás megfizetésének elmulasztása esetén
A szövetségi kormány vitatja azokat a szülőket, akik megpróbálják működtetni a rendszert és elkerülik a gyermek után járó támogatásokat. Azokban az esetekben, amikor a gyermekgondozási támogatás megfizetéséért nem felelős szülő egy másik államba költözik, hogy elkerülje a gyermek után járó támogatások kifizetését, szövetségi bűncselekmény elítélésével büntethetik őt a Deadbeat Szülők Büntetéséről szóló törvény alapján. A halálos szülőkkel szembeni büntetésről szóló törvény szerinti ítélet biztosítása érdekében a szövetségi kormánynak bizonyítania kell:
A szülők képesek voltak fizetni gyermektartást
A szülő szándékosan nem fizette ki a gyermektartást
A gyermek után járó támogatást legalább egy éven keresztül nem fizetik ki
A szülő több mint 5000 dollár gyermeketámogatást tartozik
Gyerektámogatás fizetésének elmulasztása pénzügyi nehézségek miatt
Nézzünk szembe a tényekkel: vannak olyan esetek, amikor a szülők nem tudnak kifizetni gyermektartási kifizetéseket hirtelen munkahelyi veszteség vagy más törvényes nehézség miatt. A szülőknek azonban soha nem szabad egyszerűen elmulasztaniuk a gyermek után járó támogatások teljesítését anélkül, hogy a társaikkal és az állammal kommunikálnának az alapul szolgáló kérdésről.
A szülőknek, akik küzdenek a gyermek után járó támogatásokkal, meg kell próbálniuk valamit megbeszélni a helyi gyermektámogatási ügynökséggel, vagy a bíróságokon keresztül hivatalosan igényelniük kell a támogatást. A lehetőségei szerint továbbra is más módon kell támogatást nyújtania - például ruházat, étel, orvosi ellátás és gyermekgondozás révén. Ezenkívül ne feledje, hogy a részleges gyermek után járó támogatások jobb, mint semmi.
Gyerektámogatási súgó és tanácsadó központ
Gyerektámogatás - mind az anyáknak, mind az apáknak problémája van a törvények megértésével és azok fizetésének módjával. Leggyakrabban nehéz eldönteni, ki tartozik és miért kell azt kifizetni. Adja hozzá azt a tényt, hogy sok gyermektámogatási törvényt nem írtak át évtizedek óta, és olyan helyzet áll fenn, amely sok ügyvéd számára zavaró - nem is beszélve azokról, akiket a törvényben nem tanítottak.
Itt van a gyermekgondozási segítség!
Itt jönünk be - a gyermektámogatási arénában dolgozó szakemberek, akik lépnek fel és harcolnak az Ön jogait illetően - és egy 100% -ban ingyenes konzultációt kínálva mutatjuk be támogatásunkat ezekben a nehéz időkben. A nem becsületes felek nem folytathatják visszaélésüket a másik féllel szemben, ha az ügyben egy speciálisan képzett, gyermeket támogató ügyvéd van. A tapasztalt tapasztalat, amelyet az Ön oldalán kap, amikor kapcsolatba lép egy szakértővel, felülmúlhatatlan - szükség van valakire, aki harcol és nem fog visszamenni, amíg meg nem kapja az igazságosságot, amelyet megérdemel!
Mennyibe kerülnek a gyermektartások?
A gyermeknevelési támogatás sok esetben egy egyszerű képletre oszlik, amelyet a törvény határoz meg. Attól függően, hogy hány gyermeke van, nagyrészt a nettó jövedelmének egy százaléka (az adó megfizetése után az az összeg, amelyet ténylegesen megkap a bérekben) a szülői szülőnek (annak a szülőnek, ahol a gyermek (k)) esedékes lesz. az idő nagy részében). Ez azonban nem minden esetben igaz, mivel a gyermek igényeinek meghatározása a gyermek támogatásának elsődleges tényezője.
Például egy olyan államban, mint például Illinois, a gyermeknevelést a nem tanuló szülõk egy gyermekére jutó nettó jövedelmének 20% -án számolják. Ha azonban valaki kevés pénzt keres, akkor a bíróság továbbra is ésszerű összeget fizet a gyermek támogatására. Ezenkívül, ha a nem tanúsító szülő évente több millió dollárt keres, akkor ennek a személynek nem feltétlenül kell nettó jövedelmének valódi 20% -át fizetnie a felügyeleti szülőnek, mert a bíró rájön, hogy egy gyermeknek nincs szüksége több százezer évente dollárt, hogy biztonságos környezetben élhessen.
Más államok, például Florida, nem indulnak olyan alapösszeggel, amelyet a felügyeleti szülőnek fizetni kell. Az olyan államokban, mint Florida, az összeget számos tényező határozza meg, amelyek mindegyike befolyásolja azt, amit a bíró megállapít, és amely „a gyermek érdekeit szolgálja”. Az ilyen módszert követő államok ilyen tényezői többek között:
A gyermek rendkívüli orvosi, pszichológiai vagy oktatási igényei;
A gyermek jövedelme;
A szülők jövedelmének változása az évszak alapján; vagy
Egyéb releváns vagy rendkívüli körülmények.
Ezt kellene önállóan csinálni?
Határozottan nem, ez a legjobb módja annak, hogy kihasználják a bíróság előnyeit. A gyermektámogatás zavarba ejtő jellege miatt egy olyan tapasztalt ügyvédre van szükség, aki harcol a jogaidért, hogy megszerezze az igazságosságot, amelyet a család megérdemel - Ön megtette a legfontosabb első lépést az ügyvéd keresése során, amely gondoskodni fog arról, hogy a jogok védettek. Azonnal töltse ki az űrlapot és szerezze be a 100% -os ingyenes konzultációt! Ön és családja megérdemli!
Hogyan lehet segítséget kapni a gyermektámogatáshoz
Válás vagy válás után a szülőknek gyermekeik számára támogatást kell nyújtaniuk. Ez a kötelezettség attól függ, hogy a szülők házasodtak-e vagy sem, amikor a kapcsolat megszakadt. A gyermektámogatás létrehozása a válási vagy a különválási eljárás fontos része, és a szülői felelősség és jogok megértése elősegítheti, hogy okos döntéseket hozzon magának és gyermekeinek. Segíthetünk abban, hogy megtanuljuk, hogyan lehet segítséget kapni a gyermektámogatással kapcsolatos kérdésekben vagy kérdésekben, valamint segítünk abban, hogy megtudjuk, mennyit számíthat a gyermek után járó támogatásokban a helyzetük alapján.
A gyermektámogatás egyenes kérdésnek tűnhet, mivel a gyermektámogatási iránymutatások meghatározzák, hogy mennyi összeget fizetnek az egyén jövedelmének és a gyermekek számának. Számos vita merülhet fel. Ha segítségre vagy tanácsra van szüksége a gyermektartási helyzettel kapcsolatban, ha az Ön gyermektartási esetét online, ingyenesen értékeli velünk, segíthet megtalálni a válaszokat és segítséget nyújt Önnek abban, hogy mennyit kell fizetnie a gyermek után járó támogatásban.
Hogyan merülhetnek fel a gyermekgondozási kérdések
Az a jövedelem, amelyet valaki keres, sok vita tárgyát képezi. Ez különösen a szülőkre vonatkozik, akik jövedelmüket az alábbi általános példák alapján szerezik:
• önálló vállalkozók
• jelentős befektetési jövedelemmel rendelkező emberek
• jutalékok által fizetett emberek
• emberek, akiknek készpénzben fizetnek
• azok az emberek, akiknek jövedelme ingadozik, és
• az emberek nem hagyományos módon fizettek, például részvényopció útján
Annak elindításához, hogy megmutassa, hogyan lehet segítséget kapni a gyermektartási ügyekben, a legelején meg kell kezdenünk az adott helyzet részleteinek ismeretét. Ez segít meghatározni, hogy bizonyos körülmények között meg kell-e fizetni a gyermek után járó támogatást. Az első kérdés, amelyet az emberek feltesznek: „Kell-e fizetnem gyermektámogatást?” Habozás nélkül ha Ön szülő vagy, vagy ha gyermeke nem elsősorban veled lakik, akkor a törvény szerint gyermektámogatást kell fizetnie. . A törvény úgy ítéli meg, hogy a gyermekgondozás gyermekeinek joga, és ezt nem tekintik a szülők jogainak. A fizetendő gyermektámogatási pénzeszközök célja, hogy hozzájáruljanak gyermekeik gondozásához és fenntartásához.
Számos különféle kiadást lehet különlegesnek és rendkívülinek tekinteni, amikor igazán segítségre van szüksége a gyermek után járó támogatásokban, és ez valóban az Ön gyermeke vagy az érintett gyermekek egyedi igényeitől is függ. Ez szintén fontos tényező annak megismerésében, hogy mit kell tennie a gyermek után járó támogatások összegéért.
Töltse ki az ingyenes értékelési űrlapot és kérjen segítséget a gyermekgondozási kérdésekben!
Mit kell az apáknak tudniuk a gyermekgondozásról?
Több az egyedülálló szülőknél
A gyermekgondozás olyan téma, amely hajlamos az összes érintett fél polarizálására. Annak ellenére, hogy bizonyos helyzetekben az anyák gyermekek után járó támogatást fizetnek az őrizetben levő apáknak, az esetek túlnyomó többségében az anyák az őrizetben lévő szülők, a nem őrizetben lévő apák pedig gyermekek után járnak. Tehát hogyan működik a gyermekgondozási rendszer, és mit kell tudnia az apának a kötelezettségeinek kezeléséhez?
Mennyi ideig tart fenn a gyermekgondozás
Általánosságban a törvény előírja, hogy a gyermek után járó támogatást folyósító személyek a következők bármelyikéig teljesítsék ezeket a kifizetéseket:
Gyermeke már nem kiskorú, kivéve, ha a gyermekének különleges szükségletei vannak
A gyerek aktív katonasá válik
Szülői jogai örökbefogadás vagy más jogi eljárás révén megszűnnek
Kiskorú gyermekét a bíróság "emancipált" -nak nyilvánítja, vagyis felnőttként felmondja a normálnál korábban az önellátó képessége miatt.
A felügyeleti határozat hatása
Mindkét szülő felelőssége gyermekeinek pénzügyi támogatása. Ha válás történik, és ha az egyik szülő fizikai felügyeletet gyakorol a gyermekekre, akkor a szülő felelõssége az, hogy a felügyeleti szülõ lesz. A másik szülő ezután gyermeketámogatást fizet, amely eleget tesz a nem őrizetben lévő szülő pénzügyi felelősségének. Közös gondviselés esetén az egyes gyermekek által fizetett gyermektámogatás összegét általában a bíróság számítja ki, figyelembe véve azt a százalékot, amelyet az egyes szülők járulnak hozzá a házastárs közös jövedelméhez, és azt az időtartamot, amelyben az egyes szülők fizikailag felügyelik a gyermekeket.
Gyerektámogatás, ha nem házas
A gyermek támogatásának kötelezettsége nem függ a házasságtól. Ha Ön szülő, akkor felelõs azért, hogy anyagilag támogassa az utódját. Szülői felelősségét jogilag meg lehet határozni azáltal, hogy elismeri, hogy szülő vagy, vagy az a tény, hogy a gyermeket otthonaként üdvözölte otthonában, vagy az apasági teszt alapján.
Az állami törvények némileg eltérnek a szülő meghatározásától, tehát, ha kétségei vannak az öregségével kapcsolatban, konzultálnia kell az Ön államában működő családjogi ügyvéddel.
Időnként előfordul, hogy a gyermeket apó férfit nem kérik meg gyermektámogatás fizetéséig, amíg a gyermek anyja nem kap állami támogatást. Ebben az esetben a kormány megkeresheti az apát, hogy gyermeketámogatást kérjen, hogy visszatérítse a kormánynak a támogatási kifizetéseiket. Sok apát sok évvel a tény befejezése után "elvakítottak" ezek a parancsok.
A mostohaapja pénzügyi felelőssége
A mostohaanyja anyagilag nem felelős a gyermek után járó támogatásért. Ha azonban törvényesen örökbefogadja a gyermekeket, és ezzel megszünteti a biológiai apa szülői jogait, a mostohaapja felel a pénzügyi támogatásáért.
Az egyesült államokbeli szövetségi törvények előírják az Egyesült Államok minden államának olyan iránymutatások kidolgozását, amelyek alapján kiszámítják a szülők által fizetendő gyermektámogatást, nagyrészt jövedelmük és költségeik alapján. Mivel az államok meglehetősen nagy mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek ezen iránymutatások meghatározásakor, az igényelt gyermektámogatási kifizetések államonként eltérőek, még azonos körülmények között. De a bíróságok általában figyelembe veszik azokat a kérdéseket, mint például a gyermek életszínvonala a válás előtt, a gyermek sajátos szükségletei, az őrizetben lévő szülő erőforrásai és a nem őrizetben lévő szülő fizetőképessége. Mivel a legtöbb államban a bírók széles mérlegelési jogkört kapnak e kifizetések meghatározásakor, fontos, hogy a nem őrizetben lévő apa minél több információt szerezzen az előzetes bíróság előtt az asztalon, hogy a kifizetések a lehető legkorrektebbek legyenek.
Megváltoztatás körülmények miatt
Noha a bírótól és a körülményektől függ, a gyermeknevelési támogatás általában nem csökken, ha az apa kilép a teljes munkaidőben és visszatér az iskolába. Ha munkanélkülivé válik, és kevésbé fizetett munkát vállal, akkor helyénvaló megfontolni a fizetendő gyermek után járó támogatás összegét.
A gyermektámogatás tartós változását gyakran fontolóra veszik, ha a jövedelem újraházasodás következtében változik, vagy egyik szülőnek megváltozik az állása, amely befolyásolja a fizetési képességet, vagy az érintett gyermeknek új és eltérő igényei vannak, mint amelyeket az eredeti összeg megállapításakor számítottak.
Csak a bíróság változtathatja meg a kötelezett gyermektámogatási kifizetést, így minden módosítást be kell nyújtani a bíróhoz. Ha mindkét házastárs megállapodik a változásról, ez általában elég egyszerű folyamat. Ha nem ért egyet, a családjogi ügyvéd meghallgatásra benyújtja a kérelmet. A házastársnak, aki változtatni akar a másik fél kifogásával szemben, kötelessége megmutatni, hogy mi változott, és miért kell más összeget (magasabb vagy alacsonyabb) előírni. Az átmeneti változások orvosi vészhelyzet, a foglalkoztatási státus megváltozása vagy a fogadó szülő rövid távú gazdasági nehézségei miatt következhetnek be.
Gyermektámogatás visszatartása
A nem őrizetben levő apák egyik legnagyobb panasza az, hogy az előbbi nem fogja tiszteletben tartani a felügyeleti vagy meglátogatási utasításokat, és a kísértés a gyermektámogatás visszatartására irányul. Ez nem megengedett. A gyermek után járó támogatásokat és a meglátogatást a törvény teljesen különálló kérdéseknek tekinti. Ha az ön volt tagja nem tartja be a felügyeleti rendeletet azzal, hogy a szükséges látogatást megadja, akkor vissza kell térnie a bírósághoz a bírósági végzés végrehajtása érdekében. Ön köteles pénzügyi támogatást nyújtani gyermekeinek, függetlenül a látogatással kapcsolatos kérdésektől.
Ha nem tartózkodik a gyermektartási kötelezettségeiben, akkor azt „nagy bajnak” nevezzük. Nagyon sok jogi részvételt hív fel az életébe és a pénzügyeibe, ha nem teljesíti a kötelezett gyermektartási kötelezettségeit. Ezenkívül sértheti a hitelességét a bíróság és az állami végrehajtó tisztviselők előtt, ha később meg akarja változtatni szülői tervében, felügyeleti rendjében vagy a gyermekeivel és korábbi házastársával fennálló jogi kapcsolat egyéb szempontjain.
A válási és felügyeleti folyamat részeként bevitt bírósági végzés meghatározza az összeget és a fizetési ütemtervet, valamint egyéb feltételeket, amelyek a kötelezettségvállalások újrakalibrálásához vezethetnek. Ezek a feltételek előírhatják, hogy mekkora összegű új összeget lehet hozzáadni támogatási kötelezettségeikhez, vagy hogy mit lehet tenni olyan váratlan eseményekkel, mint örökség vagy biztosítási elszámolás.
A gyermektámogatási ütemterv be nem tartása a bírósági végzés megtévesztésének tekintendő, és börtönbe engedheti le, ami bérek elkobzásához, adóvisszatérítés megszakításához, vagyon lefoglalásához, üzleti engedély vagy járművezetői engedély felfüggesztéséhez vagy egyéb súlyos következményekhez vezet. .
A lefoglalás néha a legnehezebb, mivel magában foglalja a munkáltatóját, hogy jövedelmét részben vagy egészben visszatartja, és az államnak átutalja. Ha a visszafizetési kötelezettségeket a munkáltató bevonja, az nem kívánt negatív következményeket okozhat a munkahelyen.
Míg a szövetségi fogyasztói hitelvédelmi törvény III. Címe megtiltja a munkáltatónak, hogy az egyik adósságot lerontja az alkalmazottat, mert több költés esetén bajban lehet a munkáltatóval. Mások, amelyek túllépik a gyermektartási díjakat (például adókat vagy egyéb tartozásokat), az elbocsátáshoz vezethetnek. Tehát ez egyértelműen olyasmi, amelyet szinte minden áron el kell kerülni.
Ha nehézségekbe ütközik a gyermektartási kötelezettségei teljesítése során, fontolóra veheti egy reálisabb költségvetés létrehozását, a költségek csökkentését, olcsóbb ház megtalálását, olcsóbb autó megszerzését vagy a hitelezőkkel folytatott tárgyalásokat a havi adósságfizetési kötelezettségek csökkentése érdekében. Ezek drasztikus intézkedéseknek tűnhetnek, és valóban megváltoztathatják az életed, de szigorúbb életmód lehet annak érdekében, hogy eleget tehessen kötelezettségeinek és gondoskodjon gyermekeinek gondozásáról.
Munkanélkülivé válik, fizetéscsökkentést kap, ha nagy orvosi számlád van, vagy más enyhítő körülmény fennáll, fontos, hogy azonnal kezdje meg a folyamatot, hogy módosítsa a gyermektartás összegét. Először vegye fel a kapcsolatot az állami gyermektámogatási végrehajtó hivatallal, és kérje, hogy nyújtson be hivatalos indítványt a gyermektartási kötelezettségeinek módosítására.
Az Ön érdeke, hogy elindítsa ezt a folyamatot, amint valami jelentős megváltozik. A legtöbb esetben a törvény tiltja a bírónak, hogy visszamenőleges hatállyal csökkentse a gyermek után járó támogatást, még akkor is, ha a csökkentés a tényt követően ésszerű. És továbbra is a horgon marad a szükséges összegek a módosított gyermeknevelési meghagyás hatálybalépése előtt.
A gyermektartási kifizetések lemaradása olyan kérdés, amelyre komolyan gondolni kell. Ennek a fontos felelősségnek a figyelmen kívül hagyása messzemenő következményekkel jár, és sokkal kritikusabb, mint sok más választás, amelyet akkor hozhat, amikor az idő pénzügyi szempontból nehéz. Csak menjen be nyitott szemmel.
Ha az anya nem hajlandó fizetni
Ha gyermeke anyja bírósági úton kötelezte a gyermektámogatást, a szövetségi törvény előírja az állam vagy a körzet ügyvédjének, hogy segítsen beszerezni a késedelmes gyermek után járó támogatásokat. A legtöbb államnak teljes bürokráciája van - általában úgy nevezik, mint például a Helyreállítási Szolgáltatások Irodája -, amely rendelkezésre áll ezeknek a kifizetéseknek a begyűjtésére, és ott kell kezdenie.
A het kedves vaak ziek? Mi csak egy heem te helpen-t csinálunk!
AZ XRDP TÁVOLT SZOLGÁLTATÓK KONFIGURÁLÁSA RHEL / CENTOS 7
Női Blog © 2019. Minden Jog Fenntartva. Gyerektámogatás fizetésének elmulasztása

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
⭐a Pilisi Sport és Szabadidő Egyesület módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya
Download "a Pilisi Sport és Szabadidő Egyesület módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya"
1 a Pilisi Sport és Szabadidő Egyesület módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya2 A Pilisi Sport és Szabadidő Egyesület Alapszabálya Alulírottak a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény, a sportról szóló évi I. törvény, továbbá az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény rendelkezései alapján módosították és azokkal egységes szerkezetbe foglaltan elfogadták a Pest Megyei Bíróságon TE 5992 szám alatt nyilvántartásba vett a továbbiakban: Egyesület alapszabályát az alábbiak szerint: 1. Az Egyesület adatai Az Egyesület önkormányzati elven működő civil szervezet. Az Egyesület neve: Pilisi Sport és Szabadidő Egyesület Székhelye: 2721 Pilis, Széchenyi köz 29. Az Egyesület működési területe: Magyarország Az Egyesület jogi személy. Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 2. Az Egyesület célja, tevékenysége, sporttal kapcsolatos feladatai: 2.1. Az Egyesület célja A testkultúra fejlesztése, elsősorban a városi sportélet fellendítése, a városi sporttevékenység szervezett segítése, a városi tömeg- és szabadidő sport beindítása, népszerűsítése, megszervezése, feltételek megteremtése, fejlesztése, tagjainak a sporttevékenység folytatásához szükséges eszközök beszerzéséhez anyagi hozzájárulás, valamint erkölcsi támogatás nyújtása, más, elsődlegesen sporttal foglalkozó szervezetek és a sportegyesület közötti együttműködés szervezése, illetve külföldi és nemzetközi szervezettek való kapcsolattartás Az Egyesület tevékenysége, sporttal kapcsolatos feladatai biztosítja az egyesület keretében sporttevékenységet folytatók számára a biztonságos sporttevékenységhez szükséges feltételeket, valamint az igényes és tartalmas szervezeti élet feltételeit a sporttal foglalkozni kívánó sportolók, tagok, edzők szakmai és emberi együttműködésének előmozdítására. versenyeket, táborokat, szaküléseket, konferenciákat, továbbképzéseket, tanfolyamokat szervez és rendez, javaslatokat tesz a városi tömeg-és szabadidősporttal kapcsolatos feladatok megoldására, megbízásokat vállal, foglalkozik a városi tömeg-és szabadidősporttal összefüggő elméleti és módszertani kérdésekkel, előmozdítja azok fejlesztését, szakmai és etikai kérdésekkel foglalkozik. 23 kapcsolatot tart fenn és létesít hasonló rendeltetésű hazai és külföldi egyesületekkel, szervezetekkel, képviselteti magát a hazai és nemzetközi rendezvényeken, az egyesület tagja lehet hazai és nemzetközi sport szervezeteknek, 3. Egyesületi tagság keletkezése, megszűnése 3.1. Az Egyesület rendes tagja lehet minden olyan személy, aki az Egyesület céljainak elérésében részt kíván venni, továbbá az Egyesület Alapszabályát elfogadja, megfelel az Alapszabályban írt feltételeknek, valamint a tagfelvételéhez az elnökség hozzájárul. A tagok személyére vonatkozó adatok nem nyilvánosak A tagfelvétel kérdésében az elnökség - a évi V. tv. (Ptk.) 3:67 -ban meghatározott közgyűlési jogkört a 3:80 m.) pontja alkalmazásával, átadott hatáskörben - dönt. Az Egyesületbe való belépés és az Egyesületből való kilépés önkéntes. A tagfelvételi (belépési) kérelmet az Egyesület elnökéhez kell eljuttatni, aki azt köteles döntésre az Elnökség soron következő ülése elé terjeszteni. A felvételről vagy annak elutasításáról az ülést követő 8 napon belül írásban kell a jelentkezőt értesíteni. A döntés ellen az érintett annak kézhezvételétől számított 15 napon belül írásban fellebbezéssel élhet, melyről a Közgyűlés soron következő ülésén dönt Az Egyesületi tagság megszűnik: a) a tag kilépésével; b) a tag kizárásával; c) a tag halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével. a.) Az Egyesületi tagság kilépéssel történő megszűnése az Egyesület Elnökségével való írásbeli közléssel, minden egyéni aktus nélkül hatályossá válik. A kilépési szándékot az Egyesület elnökéhez címzett nyilatkozatban, írásban kell bejelenteni. A kilépő tag tagsági jogviszonya, azaz jogai és kötelezettségei a bejelentéssel egyidejűleg szűnnek meg. Az Egyesület elnöke köteles a kilépésről a többi tagot a következő közgyűlésen tájékoztatni. A tagot az Egyesület elnöke törli a tagjegyzékből. b.) A tagnak jogszabályt, az Egyesület Alapszabályát vagy közgyűlési határozatát súlyosan vagy ismételten sértő magatartása esetén a Közgyűlés - bármely Egyesületi tag vagy Egyesületi szerv kezdeményezésére - a taggal szemben kizárási eljárást folytathat le. - Az eljárás során az érintett tagnak lehetőséget kell adni arra, hogy védekezését, álláspontját akár szóban, akár írásban előterjessze, bizonyítási eszközeit megjelölje. - A kizárásról szóló határozatot indoklással (alapjául szolgáló tények és bizonyítékok megjelölésével) az érintettel írásban kell közölni. Postai úton történő közlés esetén az átvétel megtagadása, illetve a kézbesítés második megkísérlését követő nem kereste jelzés esetén a kísérletet követő 5. munkanapon a határozatot kézbesítettnek kell tekinteni. - A kizárással érintett tag a kizárást kimondó határozat ellen annak kézhezvételétől számított 15 napon belül a Közgyűléshez fordulhat jogorvoslatért, mely jogorvoslati kérelmet legkésőbb a 15 napos határidő utolsó napján, az Egyesület Közgyűlésének címezve, az Elnökséghez kell benyújtani, vagy postára adni. Az Elnökség a jogorvoslati kérelmet 5 napon belül a Közgyűlés elé terjeszti. A kizárás elleni jogorvoslati kérelem tárgyában a Közgyűlést a jogorvoslat iránti kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belüli időpontra össze kell hívni. - A kizárás közlését követően a kizárt tag köteles haladéktalanul az Egyesület felé elszámolni az átvett eszközök, birtokában lévő dokumentáció, pénz vagy egyéb dolog vonatkozásában. 34 3.4. Az Egyesület pártoló tagságot szervezhet. Az Egyesület pártoló tagja lehet az, aki belépésével csak támogatni kívánja az egyesületi célok megvalósítását, az Elnökség pártoló tagnak javasolja, az Alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek elfogadja, a belépési nyilatkozatot aláírja és kötelezettséget vállal az egyesületi célok megvalósításának anyagi támogatására. Az ilyen tag az Egyesület tevékenységében csak vagyoni hozzájárulással vesz rész. A pártoló tag felvételéről való döntés az Elnökség hatáskörébe tartozik. Jogi személyiségű pártoló tagok jogaikat és kötelezettségeiket csak bejegyzett képviselőik útján gyakorolhatják, illetve teljesíthetik Az Egyesület tiszteletbeli tagságot adományoz a kiemelkedő sporteredményt elérő vagy a Egyesület céljai elérésében kiemelkedő segítséget nyújtó természetes személyeknek. A tiszteletbeli tag felvételére történő javaslattétel az Elnökség hatáskörébe tartozik. Az ilyen tagot az Egyesület Közgyűlése egyhangúlag választja meg e tagságra A pártoló és a tiszteletbeli tag az Egyesület szerveinek ülésén tanácskozási joggal vehet részt és vezető tisztségviselővé nem választható. 4. A tagok jogai és kötelezettségei 4.1. A rendes tag jogai: a) az Egyesület Közgyűlésén, tevékenységében és rendezvényein részt venni, b) a tag jogosult a Közgyűlésen részt venni, szavazati jogát gyakorolni, a Közgyűlés rendjének megfelelően felszólalni, kérdéseket feltenni, javaslatokat és észrevételeket tenni, c) képviselője választható és választhat az Egyesület tisztségére, szervezetébe, d) képviselője útján szavazati joggal részt vehet az Egyesület közgyűlésein, e) észrevételeket, javaslatokat tehet, illetőleg véleményt nyilváníthat az Egyesület, valamint szerveinek működésével kapcsolatban, f) tájékoztatást igényelhet az Egyesület bármely tevékenységéről, g) igénybe veheti az Egyesület szolgáltatásait, a kiadványain feltüntetheti egyesületi tagságát, h) az Egyesület törvénysértő határozatát bíróság előtt a meghozataltól számított 30 napon belül megtámadhatja, i) a tag tagsági jogosultságait személyesen gyakorolja A rendes tag kötelezettségei: a) eleget tenni az Alapszabályban vagy a Közgyűlés határozataiban előírt kötelezettségeinek, b) az önként vállalt egyéni feladatokat teljesíteni, c) Egyesületi taghoz méltón viselkedni, d) az Egyesület jó hírét kelteni és védeni, e) a tagdíjat évente egy alkalommal, tárgyév február 28. napjáig megfizetni. A tárgyév június 30. napját követően belépő tagnak a tárgyév fennmaradó részével időarányos tagdíjat kell fizetnie. A tagdíj mértékét a közgyűlés határozza meg. f) nem veszélyeztetheti az Egyesület céljainak megvalósulását A pártoló és tiszteletbeli tag jogai: a) Az Egyesület szerveinek ülésén tanácskozási joggal vehet részt b) Javaslatokat, észrevételeket tehet az Egyesület működésével kapcsolatban. c) Részesülhet az Egyesület által nyújtott kedvezményekben. 45 4.4. A pártoló tag kötelességei: a) Vagyoni hozzájárulás teljesítése. b) Az Egyesület célkitűzéseinek és elveinek megfelelő magatartás. 5. Az Egyesület szervezete 5.1. Az Egyesület döntéshozó szerve a Közgyűlés. A Közgyűlés évente legalább egy alkalommal ülésezik. A Közgyűlés nem nyilvános; azon a tagokon és az ügyvezetésen kívül a Közgyűlés összehívására jogosult által meghívottak és az Alapszabály vagy a Közgyűlés határozata alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek vehetnek részt A Közgyűlés hatáskörébe tartozik a) az Alapszabály módosítása; b) az Egyesület megszűnésének, egyesülésének és szétválásának elhatározása; c) a vezető tisztségviselők megválasztása, közülük az elnök megválasztása, mindezek visszahívása és díjazásának megállapítása; d) az éves költségvetés elfogadása; e) az éves beszámoló - ezen belül az ügyvezető szervnek az Egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentésének - elfogadása; f) a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az Egyesülettel munkaviszonyban áll; g) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az Egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével, a felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt; h) a jelenlegi és korábbi tagok, a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottsági tagok vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés; i) a felügyelőbizottság tagjainak megválasztása, visszahívásuk és díjazásuk megállapítása; j) a választott könyvvizsgáló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; k) a végelszámoló kijelölése; l) taggal szembeni felmondásról, kizárásról döntéshozatal; m) tiszteletbeli tag felvételéről döntés; 5.3. A Közgyűlés a tagok összessége, amely az Egyesületet érintő minden kérdésben dönthet. Az elnök vagy a tagok legalább egyharmadának az ok és cél megjelölésével történő, írásban előterjesztett kérelme alapján rendkívüli közgyűlést kell összehívni. A közgyűlést össze kell hívni akkor is, ha azt a tagok legalább egytizede - az ok és a cél megjelölésével - kéri. Ezen esetekben a közgyűlést az erre vonatkozó kezdeményezés vagy bírósági határozat kézhezvételétől 30 napon belüli időpontra kell összehívni. A közgyűlésre minden tagot írásban, a napirend közlésével kell meghívni úgy, hogy a meghívók elküldése és a közgyűlés napja között legalább tizenöt nap időköznek kell lennie. A meghívónak tartalmaznia kell: a) az Egyesület nevét és székhelyét; b) az ülés idejének és helyszínének megjelölését; c) az ülés napirendjét. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. 56 A döntéshozó szerv az ülését a jogi személy székhelyén tartja. Amennyiben a meghívóban a székhelytől eltérő helyszínre hívják össze a közgyűlést, az csak akkor nem tartható meg a megjelölt helyszínen, ha a meghívó kézbesítésétől számított 8 napon belül bármely tag nem tiltakozott a székhelytől eltérő helyszín ellen. A közgyűlési meghívó kézbesítésétől számított 8 napon belül a tagok és az Egyesület szervei a közgyűlést összehívó szervtől vagy személytől a napirend kiegészítését kérhetik, a kiegészítés indokolásával. A kiegészített napirendet is igazolható módon közölni kell a tagokkal, amennyiben ez nem lehetséges akkor a évi V. tv. 2:17. (6) bek szerint kell eljárni. A napirend kiegészítésének tárgyában a közgyűlést összehívó szerv vagy személy jogosult dönteni. Ha a napirend kiegészítése iránti kérelemről a közgyűlést összehívó szerv vagy személy nem dönt, vagy azt elutasítja, a Közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában A Közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a leadható szavazatok több mint felét képviselő szavazásra jogosult részt vesz. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. A Közgyűlés tisztségviselőinek személyéről - kivéve a levezető elnökről, mert az a mindenkori elnökség elnöke - a szavazatszámlálók és a jegyzőkönyvvezető személyéről az első napirendi pontot megelőzően, az elnök javaslatát követően egyszerű többséggel hozott titkos szavazással dönt. A jegyzőkönyvvezetés diktafon útján történik, melynek felvételét a tagok egymásnak sokszorosítják az ülés végén. Az írásba foglalásra a mindenkori jegyzőkönyvvezetőnek 3 munkanap áll rendelkezésére, ezt követően bármely tag jogosult a felvett hanganyag szó szerint rögzített írásos szövegére mint jegyzőkönyvre hivatkozni. Az Egyesület határozatait az Elnökség hirdeti ki levelezés útján, majd weblapja útján történő közzététellel. Ha egy tag vagy alapító valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. A tagok vagy az alapítók a döntéshozó szerv ülésén szavazással hozzák meg határozataikat. A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. A tagok vagy az alapítók határozatukat a határozatképesség megállapításánál figyelembe vett szavazatok többségével hozzák meg. A megismételt közgyűlést az eredeti határozatképtelenség miatt elmaradt közgyűlés időpontját követő legalább 15 nap múlva, de legfeljebb 30 napon belüli időpontra kell összehívni, amely időpont az eredeti közgyűlés meghívójában is megjelölhető7 A Közgyűlés határozatait azon esetek kivételével, ahol minősített többség van előírva egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. A Közgyűlés a tisztségviselőket titkos szavazással választja meg. Szavazati jogát a jogi személy tag képviselője útján gyakorolhatja. Az Alapszabály módosításához a jelen lévő tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. Az Egyesület céljának módosításához és a megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. Az Egyesület minden tagja azonos szavazati joggal rendelkezik, minden tagnak egy szavazata van. Szavazategyenlőség esetén a határozati javaslatot elvetettnek kell tekinteni Az Egyesület ügyvezetését az Elnökség látja el. Az Egyesület vezető tisztségviselői az Elnökség tagjai Az Elnökség három tagból áll. Az Elnökség elnökét a Közgyűlés közvetlenül választja meg. Az Elnökség tagjai az elnök és két elnökségi tag. Az Elnökéggel szembeni követelmények és kizáró okok: - tagja az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták; - a jogi személy köteles kijelölni azt a természetes személyt, aki a vezető tisztségviselői feladatokat nevében ellátja. A vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat a kijelölt személyre is alkalmazni kell. - ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni. - Nem lehet elnökségi tag az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. - Nem lehet elnökségi tag az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. - Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet elnökségi tag az, akit eltiltottak e tevékenységtől. Az első Elnökség tagjai: Elnök : Magyar Zoltán (an.:szentirmai Éva) Lakcím: 2721 Pilis, Széchenyi köz 29. Elnökségi tagok: Alelnök: Gengelicki András (an.:juhász Mária) Lakcím: 2721 Pilis, Dankó P.u.18. Titkár: Kenyó Attila (an.:vizi Erzsébet) Lakcím: 2721 Pilis, Huba u. 19. Az Elnökség tagjai kötelesek a közgyűlésen részt venni, a közgyűlésen az Egyesülettel kapcsolatos kérdésekre válaszolni, az Egyesület tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni. Az Elnökség határozatait a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza. 78 A vezető tisztségviselők megbízatása öt évre szól. A vezető tisztségviselők legalább 2/3-át az Egyesület tagjai közül kell választani. A vezető tisztségviselők legfeljebb egyharmada választható az Egyesület tagjain kívüli személyekből Két közgyűlés közötti időben az Elnökség dönt minden olyan kérdésben, amely nem tartozik kizárólag a Közgyűlés hatáskörébe. Az elnökség feladatkörébe tartozik a) az Egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala; b) a beszámolók előkészítése és azoknak a Közgyűlés elé terjesztése; c) az éves költségvetés elkészítése és annak a Közgyűlés elé terjesztése; d) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása; e) az Egyesület jogszabály és az Alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése; f) a közgyűlés összehívása, a tagság és az Egyesület szerveinek értesítése; g) az Elnökség által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása; h) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az Egyesülettel kapcsolatos kérdésekre; i) a tagság nyilvántartása; j) az Egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése; k) az Egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése; l) az Egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és m) az Alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés. Döntéseiről, intézkedéseiről a következő közgyűlésen az Elnökség köteles beszámolni Az Egyesület tagjai a vezető tisztségviselőt bármikor, indokolás nélkül visszahívhatják. A természetes személy vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen, a jogi személy képviselője útján köteles ellátni. Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől Az Elnökség köteles a közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha a) az Egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi; b) az Egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni; vagy c) a céljainak elérése veszélybe került. 89 Az ilyen esetben összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az Egyesület megszüntetéséről dönteni Az Egyesület szervei által hozott jog- vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránt bármely tag - a különleges jogállású tag csak érintettsége esetén -, a határozat tudomására jutásától számított harminc napos jogvesztő határidőben pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben - a tag kérelmére - a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A per a törvényszék hatáskörébe tartozik Az Egyesület elnöke egyben az Elnökség és a Közgyűlés elnöke is. Az elnök az Egyesület működését a jogszabályoknak, az Alapszabálynak, valamint a Közgyűlés és az Elnökség határozatainak megfelelően személyes felelősséggel irányítja. Az elnök önállóan képviseli az Egyesületet. Az elnök tevékenységéért a Közgyűlésnek tartozik felelősséggel. Az alelnök elősegíti az elnök és az Elnökség tevékenységét, közreműködik ezek igazgatási ügyeinek intézésében, előkészíti és megszervezi az elnökségi ülést. Az alelnök feladata az elnök tevékenységének segítése az Egyesülete operatív irányításában, valamint az Egyesület ügyvitelének felelős vezetése, valamint az elnök helyettesítése annak akadályozatása esetén Az Elnökség legalább havonta egyszer ülésezik. Az Elnökség ülését az elnök meghívó küldésével vagy közzétételével hívja össze. A meghívónak tartalmaznia kell a) az Egyesület nevét és székhelyét; b) az ülés idejének és helyszínének megjelölését; c) az ülés napirendjét. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. Az ülését az Egyesület székhelyén tartja. Ha az Elnökség ülését nem szabályszerűen hívták össze, az ülést akkor lehet megtartani, ha az ülésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul az ülés megtartásához. Az Elnökség ülésén a szabályszerűen közölt napirenden szereplő kérdésben hozható határozat, kivéve, ha valamennyi részvételre jogosult jelen van és a napirenden nem szereplő kérdés megtárgyalásához egyhangúlag hozzájárul. Az Elnökség ülése akkor határozatképes, ha azon a leadható szavazatok több mint felét képviselő szavazásra jogosult részt vesz. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. Ha egy tag valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. Szavazategyenlőség esetén a határozati javaslatot elvetettnek kell tekinteni Az Elnökség határozatának meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; 910 c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben Az Elnök jogai és kötelességei: Önállóan képviseli az Egyesületet az Elnökség közreműködésével irányítja és vezeti az Egyesület tevékenységét a Közgyűlés és az Elnökség üléseinek összehívása és vezetése az Alapszabály és egyéb szabályzatok, valamint a közgyűlési és elnökségi határozatok végrehajtásának irányítása, ellenőrzése a testületek munkájának figyelemmel kísérése, javaslattétel ezek napirendjére az Egyesület alkalmazottai tekintetében munkáltatói jogkört gyakorol aláírási és utalványozási és bankszámla feletti rendelkezési jogkörét önállóan jogosult gyakorolni döntési jogkör gyakorlása mindazon ügyekben, mely nem tartozik a Közgyűlés, az Elnökség illetve az egyéb szervek hatáskörébe mindazon feladatok ellátása, melyet az Alapszabály, a jogszabály a hatáskörébe utal az elnököt távolléte, vagy akadályoztatása esetén az általa megbízott elnökhelyettes helyettesíti az elnök képviseleti jogkörét az Egyesület más elnökségi tagjára ruházhatja át. 6. Az Egyesület gazdálkodása 6.1. Az Egyesület vagyona a tagok által rendelkezésére bocsátott készpénzvagyonból áll. Az Egyesület vagyona a tagok által fizetett éves tagdíjakból, a pártoló tagok anyagi támogatásaiból, a magánszemélyek és szervezetek által esetenként juttatott támogatásokból, hozzájárulásaiból és felajánlásaiból képződik. Az Egyesület vagyonának forrásai továbbá a pályázaton elnyert összegek, valamint az egyesületi rendezvények, kiadványok bevételei Az Egyesület kizárólag céljai megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve és másodlagosan gazdasági-vállalkozási tevékenységet folytathat és az ebből származó bevételét a társadalmi szervezetekre vonatkozó szabályok szerint használhatja fel. Az Egyesület kizárólag olyan gazdasági vagy közhasznú táraságban vehet részt, amelyben felelőssége korlátozott és e korlátozott felelősségének mértéke nem haladja meg a társaságba bevitt vagyon mértékét Az Egyesület tartozásaiért kizárólag saját vagyonával felel. Az Egyesület alapítói, tagjai az Egyesület tartozásaiért a vagyoni hozzájárulásának megfizetésén túl saját vagyonukkal nem felelnek. Az Egyesület gazdasági-vállalkozási tevékenységet, az alapcélja megvalósítása érdekében, és azokat nem veszélyeztetve végezhet. Az Egyesület befektetési tevékenységet a Közgyűlés által elfogadott befektetési szabályzat alapján folytathat. Az Egyesület csak olyan módon vehet fel hitelt és vállalhat kötelezettséget, amely nem veszélyezteti az alapcél szerinti tevékenységének ellátását és működésének fenntartását. Az Egyesület a gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt létesítő okiratában meghatározott tevékenységére kell fordítania. Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése után a vezető tisztségviselőkkel szemben e minőségükben az Egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt - a jogerős bírósági 1011 törléstől számított egy éven belül az Egyesület törlésének időpontjában tagsági jogviszonyban álló tag vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszűnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy ha lett volna vagyon, át kellett volna adni. Ha az Egyesület jogutód nélkül megszűnik, a hitelezők kielégítetlen követelésük erejéig kártérítési igényt érvényesíthetnek az Egyesület vezető tisztségviselőivel szemben a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályai szerint, ha a vezető tisztségviselő az Egyesület fizetésképtelenségével fenyegető helyzet beállta után a hitelezői érdekeket nem vette figyelembe. Ez a rendelkezés végelszámolással történő megszűnés esetén nem alkalmazható. Ha az Egyesület tagja vagy alapítója korlátolt felelősségével visszaélt, és emiatt a jogi személy jogutód nélküli megszűnésekor kielégítetlen hitelezői követelések maradtak fenn, e tartozásokért a tag vagy az alapító korlátlanul köteles helytállni. A vezető tisztségviselő az ügyvezetési tevékenysége során az Egyesületnek okozott károkért a szerződésszegéssel okozott kárért való felelősség szabályai szerint felel a jogi személlyel szemben Az Egyesület az államháztartás alrendszereitől a normatív támogatás kivételével csak írásbeli szerződés alapján részesülhet támogatásban. A szerződésben meg kell határozni a támogatással való elszámolás feltételeit és módját, az igénybe vehető támogatási lehetőségeket, azok mértékét és feltételeit a sajtó útján nyilvánosságra kell hozni. Az Egyesület által nyújtott cél szerinti juttatások bárki által megismerhetők Az Egyesület a felelős személyt, a támogatót, valamint e személyek hozzátartozóját a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő juttatások kivételével cél szerinti jutatásban nem részesítheti Az Egyesület bármely cél szerinti juttatását pályázathoz kötheti. Ebben az esetben a pályázat nem tartalmazhat olyan feltételeket, amelyekből az eset összes körülményeinek mérlegelésével megállapítható, hogy a pályázatnak előre meghatározott nyertese van (színlelt pályázat). Az Egyesület váltót illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki. Az Egyesület: - vállalkozásának fejlesztéséhez tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel, - az államháztartás alrendszereitől kapott támogatást hitel fedezetéül, illetve hitel törlesztésére nem használhatja fel. 7. Az adománygyűjtés szabályai 7.1. Az Egyesület javára adománygyűjtő tevékenység folytatható. Az Egyesület nevében vagy javára történő közcélú, sport vagy katasztrófavédelmi célú adománygyűjtés nem járhat az adományozók, illetőleg más személyek zavarásával, a személyhez fűződő jogok és az emberi méltóság sérelmével Az adománygyűjtés csak az Egyesület írásbeli meghatalmazása alapján végezhető. Az Egyesület részére jutatott adományokat a könyv szerinti, ennek hiányában a szokásos piaci áron kell nyilvántartásba venni. 8. Nyilvántartási szabályok 1112 8.1. Az Egyesületnek az alapcél szerinti tevékenységéből, illetve vállalkozási sporttevékenységéből származó bevételeit és ráfordításait elkülönítetten kell nyilvántartani Az Egyesület bevételei: - tagdíj, - gazdasági vállalkozási tevékenység, - költségvetési támogatás, - pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás, - az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a Kohéziós Alapból származó, a költségvetésből származó támogatás, - az Európai Unió költségvetéséből vagy más államtól, nemzetközi szervezettől származó támogatás, - a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összege, - az államháztartás alrendszereiből közszolgáltatási szerződés ellenértékeként szerzett bevétel, más szervezettől, illetve magánszemélytől kapott adomány, - befektetési tevékenységből származó bevétel, - egyéb bevétel Az Egyesület költségei: - az alapcél szerinti tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; - gazdasági vállalkozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; - az Egyesület szerveinek, szervezetének működési költségei, valamint a több tevékenységhez használt immateriális javak és tárgyi eszközök értékcsökkenési leírása; - egyéb költség. Az Egyesület nyilvántartásaira egyebekben a reá irányadó könyvvezetési szabályokat kell alkalmazni. 9. Az Egyesület képviselete 9.1. Az Egyesület képviseletére az elnök önállóan jogosult harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok és más hatóságok előtt Az Egyesület nevében aláírásra az elnök önállóan jogosult. A bankszámla feletti rendelkezési, valamint utalványozási jogkörét az elnök önállóan jogosult gyakorolni. 10. Az Egyesület megszűnése Az Egyesület jogutód nélkül megszűnik, ha a) a tagok vagy alapítók kimondják megszűnését; vagy b) az arra jogosult szerv megszünteti c) az egyesület megvalósította célját vagy az egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy d) az egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt. Feltéve mindegyik esetben, hogy a jogi személy vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság az Egyesületet a nyilvántartásból törli. A jogutód nélkül megszűnt Egyesületnek a hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyona a jogi személy tagjait illeti meg olyan arányban, amilyen arányban ők vagy jogelődjük a jogi személy javára vagyoni hozzájárulást teljesítettek. 1213 A jogutód nélkül megszűnt Egyesület tagjai a felosztott vagyonból való részesedésük mértékéig kötelesek helytállni a megszűnt jogi személy ki nem elégített tartozásaiért A Közgyűlés nem dönthet az Egyesület feloszlásáról, ha az Egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az Egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az alapszabályban meghatározott, az Egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött szervezetnek kell átadni. A nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott szervezetnek juttatja a vagyont, ha az Alapszabály nem tartalmaz rendelkezést a megszűnő Egyesület vagyonáról, vagy ha az Alapszabályban megjelölt közhasznú szervezet a vagyont nem fogadja el, vagy azt nem szerezheti meg Az Egyesület bírósági feloszlatása esetén a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyon állami tulajdonba kerül, és azt a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetésében az utánpótlás-nevelés támogatására kell fordítani. Az Egyesületnek a bírósági nyilvántartásból való törlésére akkor kerülhet sor, ha a MOB igazolja, hogy az Egyesület az állami sportcélú támogatás felhasználásával e törvényben, valamint az államháztartás működésére vonatkozó jogszabályokban foglaltaknak megfelelően elszámolt, vagy azt, hogy az Egyesület állami sportcélú támogatásban nem részesült. 11. Az Egyesület törvényességi felügyelete Az Egyesület feletti általános törvényességi felügyeletet a nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat az Egyesület döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára. Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti az Egyesületet Ha az Egyesület működésének törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva keresettel a bírósághoz fordulhat. A bíróság a keresetet megvizsgálja és szükség esetén - megsemmisíti a civil szervezet bármely szervének törvénysértő határozatát, és szükség szerint új határozat meghozatalát rendeli el, - a működés törvényességének helyreállítása érdekében összehívja a legfőbb szervet, vagy határidő tűzésével a törvényes működés helyreállítására kötelezi a legfőbb szervet, és minderről értesíti a civil szervezetnél választott felügyelő szervet is, - ha a törvényes működés nem állítható helyre vagy a b) pont szerinti határidő eredménytelenül telt el, a civil szervezetet megszünteti A bíróság az ügyész keresete alapján feloszlatja az Egyesületet, ha annak működése vagy tevékenysége a évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról 3. (3) bekezdésébe ütközik A bíróság az ügyész keresete alapján megállapítja az Egyesület megszűnését, ha az legalább egy éve nem működik, vagy tagjainak száma az Ectv. 11. (5) bekezdésében meghatározott ( a)-d) pont) legkisebb létszám alá csökken. 1314 11.5. Az Egyesület - feloszlatása, megszüntetése vagy megszűnésének megállapítása esetén - a nyilvántartásból való törlésről rendelkező bírósági határozat jogerőre emelkedésének napjával szűnik meg. Az ügyész az Egyesület szervének törvénysértő határozatának megsemmisítésére a keresetlevelet a határozat meghozatalától számított egy éven belül nyújthatja be. 12. Záró rendelkezések A jelen okiratban nem szabályozott kérdésekre egyrészt a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény és egyéb jogszabályok vonatkozó rendelkezései, másrészt a később meghozandó közgyűlési határozatok az irányadóak. Az Egyesület jelen alapszabályát augusztus 12. napján, Pilisen megtartott közgyűlésén fogadta el. Budapest, augusztus 12. Magyar Zoltán elnök Záradék: A évi CLXXXI. tv. 38..(2) bekezdésében foglaltak szerint, a jelen okirat ellenjegyzésemmel igazolom, hogy az alapító okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege, megfelel a létesítő okiratmódosítás alapján hatályos tartalmának, a változásokat kiemelt betűtípussal jelöltem. Budapest, augusztus 12. Készítettem, ellenjegyzem: Dr. Rideg Ákos ügyvéd 14 Több megjelenítése
ALAPSZABÁLY 1 1. Általános rendelkezések: A sportegyesület neve: Rábatamási Sportkör Székhelye: 9322 Rábatamási, Rákóczi u. 1. Színe: Sárga-fekete Működési területe: Győr-Moson-Sopron megye A sportegyesület Részletesebben az új Ptk. rendszerének tükrében
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben 12/2014. (II. 28.) KIM rendelet
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben A HÓDMEZŐVÁSÁRHELYI KOSÁRSULI SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
Alapszabályzat 2008. március Alapszabályzat I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Kreatív Kenese Egyesület 2. Az Egyesület székhelye: 8174 Balatonkenese, Soós hegyi u. 2. 3. Az Egyesület levelezési Részletesebben Az egyesület alapszabályának adattartalma
1. oldal, összesen: 11 Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1./ Az Egyesület neve: 2./ Az Egyesület székhelye: 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány Részletesebben ALAPSZABÁLY. MAGYARORSZÁGI ORACLE FELHASZNÁLÓK EGYESÜLETE - módosításokkal egységes szerkezetben- I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY MAGYARORSZÁGI ORACLE FELHASZNÁLÓK EGYESÜLETE - módosításokkal egységes szerkezetben- I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Magyarországi Oracle Felhasználók Egyesülete Az Egyesület Részletesebben ALAPSZABÁLY. Egységes szerkezetbe foglalása. Az Egyesület címere:
A Magyar Azbesztmentesítők Szövetsége Alapszabályának 2014. 03. 18. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege 1. (1) Magyar Azbesztmentesítők Szövetség (továbbiakban: Szövetség) célja. Részletesebben ALAPSZABÁLY. / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET
EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapszabály mellékletét képező tagjegyzéket aláírók, mint alapító tagok, jelen alapszabály elfogadásával megalakítják a következő egyesületet és elfogadják annak alapszabályát, Részletesebben A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA
A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA 1. Az Egyesület neve: Etyeki Futók Egyesülete Az Egyesület jogi személy. 2. Az Egyesület székhelye: 2091 Etyek, Magyar utca 50. 3. Az Egyesület célja: Az Etyeken Részletesebben A Budapesti Tarokk Egyesület Alapszabálya
A Budapesti Tarokk Egyesület Alapszabálya I. fejezet: Általános rendelkezések 1. Alapítás Az alapítók az egyesülési jogról szóló 1989.évi II. tv alapján, jelen alapszabályban meghatározott célra egyesületet Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1
MOMO Művészeti és Kulturális Egyesület Alapszabálya Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak a MOMO Művészeti és Kulturális Egyesület elnevezésű civil szervezet létrehozása Részletesebben Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben
A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület ALAPSZABÁLYA Csobánka, 2012 március 23 2 I) Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Csobánkai Polgárőr Egyesület 2. Székhelye: 2014 Csobánka, Fő út 1. (Csobánka Község Részletesebben Rumcajsz Lövész Egylet Alapszabály 2015.08.15 ALAPSZABÁLY. Bevezető
Rumcajsz Lövész Egylet Alapszabály 2015.08.15 1/10. oldal ALAPSZABÁLY Bevezető A Rumcajsz Lövész Egylet tagjai megállapítják, hogy az első alapszabályzatát a 2001. szeptember 7. tartott alakuló ülés elfogadta. Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben Tervezett. A Nagycsaládosok Szentendrei Egyesülete (NSZE) ALAPSZABÁLYA
Tervezett A Nagycsaládosok Szentendrei Egyesülete (NSZE) ALAPSZABÁLYA Tartalom A NAGYCSALÁDOSOK SZENTENDREI EGYESÜLETE... 2 I. AZ EGYESÜLET ADATAI:... 2 II. AZ EGYESÜLET CÉLJA, TEVÉKENYSÉGE:... 2 III. Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
Alapszabály Az Euroatlanti Fiatalok Külpolitikai Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV Részletesebben Békatutaj Szabadidősport Egyesület ALAPSZABÁLYA ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Békatutaj Szabadidősport Egyesület ALAPSZABÁLYA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Békatutaj Szabadidősport Egyesület (továbbiakban: egyesület) az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény alapján működő, Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben Fonyódi Vitorlás Egyesület
Az Egyesület tagjai rögzítik, hogy a 2014.04.05-i közgyűlésen az alapszabályt módosították. A Kaposvári Törvényszék Pk.60.080/1996/18/I. számú végzése alapján a 2014.06.14-i közgyűlésen a tagok módosították/pontosították Részletesebben Alapszabály. I. Általános rendelkezések
VESZPRÉMI TISZTI KASZINÓ HAGYOMÁNŐRZŐ EGYESÜLET Alapszabály A Veszprémi Tiszti Kaszinó Hagyományőrző Egyesület (a továbbiakban: egyesület) közgyűlése 2015. február 11-n, a Polgári Törvénykönyvről szóló Részletesebben I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI II. AZ EGYESÜLET CÉLJA III. AZ EGYESÜLET TAGSÁGA
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben Alapszabálya. I. Általános rendelkezések
Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1./ Az egyesület neve: Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület 2./ Az egyesület székhelye: 2131 Göd, Pázmány Péter u. 24. Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
A L A P Í T Ó O K I R A T Alapító által alapított, a 2013. évi V. tv. (Ptk.), valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. Részletesebben NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE
NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE HUNGARIAN EDUCATIONAL RESEARCH ASSOCIATION (HERA) * ALAPSZABÁLY BUDAPEST, 2010 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény Részletesebben Súgólyuk Színjátszókat és Előadóművészeket Támogató Egyesület ALAPSZABÁLYA
Súgólyuk Színjátszókat és Előadóművészeket Támogató Egyesület ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló Részletesebben I. AZ EGYESÜLET ADATAI
Családokért Határon Innen és Túl Egyesület Székhely: 2095 Pilisszántó, Vörösmarty utca 30. Elnök:Deák Zsuzsanna Tünde e-mail:borokamesei@gmail.com ALAPSZABÁLY módosítás Családokért Határon Innen és Túl Részletesebben SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE. Alapszabály
SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE Alapszabály A Sopron-Fertőd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Részletesebben Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete Alapszabály Mi, a Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete tagjai a mai napon a Polgári
Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete Alapszabály Mi, a Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv, valamint a civil szervezetekre vonatkozó hatályos Részletesebben HAJÓIPARI VÁLLALKOZÓK EGYLETE
KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az egyesület alapító tagjai a 2006. JANUÁR 19.-én megtartott alakuló taggyűlésén a szabadidő kultúrált eltöltése, valamint a darts sport gyakorlása, fejlesztése és Részletesebben Délibáb Cívis Segélynyújtó És Szolgáltató Egyesület alapszabálya
Délibáb Cívis Segélynyújtó És Szolgáltató Egyesület alapszabálya I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Délibáb Cívis Segélynyújtó és Szolgáltató Egyesület Az egyesület rövid neve: Délibáb Cívis Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben ESZME Európai Szülők Magyarországi Egyesülete. Alapszabálya
ESZME Európai Szülők Magyarországi Egyesülete Alapszabálya Az Európai Szülők Magyarországi Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Részletesebben 1. Az Egyesület neve, székhelye, működési területe és elektronikus levélcíme (Ptk. 3:5. a) és b) pontja alapján)
Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület módosítása egységes szerkezetben A Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület a 2014. május. napján hozott xxx /2014. Részletesebben Hemokromatózisos Betegek Egyesülete Alapszabálya (módosításokkal egységes szerkezetben)
Hemokromatózisos Betegek Egyesülete Alapszabálya (módosításokkal egységes szerkezetben) A Hemokromatózisos Betegek Egyesülete az Egyesület alapszabályát módosításokkal egységes szerkezetben foglalva a Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben Egyesület Alapszabálya
Egyesület Alapszabálya Az Adonyi Evezõs és Vízisport Egyesület alakuló közgyûlésén alapszabályát a következõkben állapítja meg: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Egyesület neve: Adonyi Evezõs és Vízisport Egyesület Részletesebben BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA
A BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA 1 BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.) A Club neve:.. Baranyai Camping Club ( a továbbiakban :.-Club ) 2.) A Club székhelye : Pécs,- 7621.Pécs,-Búza Részletesebben DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület egységes szerkezetű alapszabálya. Kelt: Kaposvár, 2014. május 30.
DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület egységes szerkezetű alapszabálya Kelt: Kaposvár, 2014. május 30. 2 DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület alapszabálya Az alapító tagok közös, Részletesebben A TÓTKOMLÓSI ROZMÁR SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET. 2014. október 11 napján kelt Alapszabály módosítással egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA
A TÓTKOMLÓSI ROZMÁR SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET 2014. október 11 napján kelt Alapszabály módosítással egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Tótkomlósi Részletesebben Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz
Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz 2014. március 15-én életbe lép az új Polgári Törvénykönyv. Részletesebben ALAPSZABÁLY. 4. A tagság keletkezése, a tagok jogai és kötelezettségei, a tagság megszűnése
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben A Veszprém Megyei Civil Hálózatért Közhasznú Egyesület. Alapszabálya
A Veszprém Megyei Civil Hálózatért Közhasznú Egyesület Alapszabálya (A 2014.05.23. és 2014.09.03. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben) Amely abból a célból készült, hogy megfeleljen Részletesebben Kerekasztal a Részvételi Demokráciáért Egyesület (KARD) A l a p s z a b á l y a. I. Az Egyesület adatai
Kerekasztal a Részvételi Demokráciáért Egyesület (KARD) A l a p s z a b á l y a I. Az Egyesület adatai 1. A Szervezet neve: Kerekasztal a Részvételi Demokráciáért Egyesület Nevének rövidítése: KARD Székhelye: Részletesebben ALAPSZABÁLY Kivonatos
ALAPSZABÁLY Kivonatos A Fenntartható Örökség és Környezet Közhasznú Egyesület / FÖKKE / közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben A Lövő Ifjúsági Klub. Szervezeti és Működési Szabályzata. 2014. November 01-től érvényes
Öt Falu Egyesület alapszabálya A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról szóló 1989. II. törvény alapján az alapító tagok egyesületet hoznak létre az alábbiak szerint Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET. Alapszabálya
A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET Alapszabálya A Szentendrei Református Gimnáziumért és Kollégiumért Egyesület közgyűlése az Egyesület székhelyének megváltozására tekintettel Részletesebben Rákoscsaba-Újtelepért Egyesület 1172 Budapest, Diadal u. 43-49. Jegyzőkönyv megismételt rendkívüli közgyűlésről
Rákoscsaba-Újtelepért Egyesület 1172 Budapest, Diadal u. 43-49. Jegyzőkönyv megismételt rendkívüli közgyűlésről Felvéve: az egyesület székhelyén (1172 Bp. Diadal u. 43-49.) Közgyűlés időpontja: 2015. február Részletesebben Alapszabály
Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény, valamint a 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről felhatalmazása Részletesebben H A T Á R O Z A T I J AVA S L A T. Tisztelt Közgyűlés!
H A T Á R O Z A T I J AVA S L A T Tisztelt Közgyűlés! Alulírott Vasszi Zoltán, mint a Magyarországi Amerikai Staffordshire Terrier Egyesület Elnöke az alábbi előterjesztést tárom a Tisztelt Közgyűlés elé, Részletesebben VITAL LIFE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
VITAL LIFE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A VITAL LIFE Egyesület alapító tagjai az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény Részletesebben ÉLETFA TERMÉSZETBARÁT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ÉLETFA TERMÉSZETBARÁT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA (módosításokkal egységes szerkezetben) Jelen Alapszabályt az egyesület alapító tagjai a 2010. november 6. napján megtartott közgyűlésen az 1989. évi II. tv., Részletesebben MAGYAR INGATLAN TANÁCS MAGYAR INGATLAN SZAKMAI SZERVEZETEK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA. Budapest, 2005. április 1.
MAGYAR INGATLAN TANÁCS MAGYAR INGATLAN SZAKMAI SZERVEZETEK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA Budapest, 2005. április 1. Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvényben (a továbbiakban: Részletesebben ALAPSZABÁLY. (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.)
ALAPSZABÁLY (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.) Az Egyesület neve: Az Egyesület székhelye: Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület 2890 Tata, Váralja Részletesebben ERDŐHÁZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ERDŐHÁZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Kelt: Tüskevár, 2015. augusztus 20. 1 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak az Erdőház Egyesület elnevezésű civil Részletesebben DUNASZEG SE ALAPSZABÁLYA
Gyermek Kosárlabda Sportegyesület Szekszárd ALAPSZABÁLYA Általános Rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Gyermek Kosárlabda Sportegyesület Szekszárd 2. Az egyesület rövidített neve: GY.K.S.E. Szekszárd 3. Részletesebben VILATI Sportegyesület. Alapszabály
1 VILATI Sportegyesület Alapszabály Ezen okirat egységes szerkezetben tartalmazza a VILATI Sportegyesület korábbi alapszabályainak módosításait, figyelembe véve az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, Részletesebben A Jánossomorjai Sportegyesület Alapszabálya
A Jánossomorjai Sportegyesület Alapszabálya 1./ A sportegyesület neve: Jánossomorjai Sportegyesület /rövidítve: JSE/ I. Székhelye: Jánossomorja Ibolya u. 1. Színe: Kék-fehér Zászlaja: Kék-fehér Alapításának Részletesebben Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya
Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya Egységes szerkezetbe foglalva a Csongrád Megyei Bíróság Pk.60.107/2008/2. számú végzése alapján történt módosításokkal azzal, hogy a módosításra került Részletesebben Magyar Elektrotechnikai Egyesület szervezete
MAGYAR ELEKTROTECHNIKAI EGYESÜLET 1075 Budapest, Madách Imre út 5. III. emelet Magyar Elektrotechnikai Egyesület szervezete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Verzió: 1 Készítette: Készítette: Sebestény Részletesebben ALAPSZABÁLYA. I. Általános rendelkezések JUHOS KULTURÁLIS EGYESÜLET JUHOS EGYESÜLET. 7477 Szenna, Bárdi u. 28.
JUHOS KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az Alapítók élve a Magyar Köztársaság Alkotmányában alapvető jogként rögzített egyesülési szabadságukkal" az egyesülési jogról szóló 2011. évi CLXXV., valamint az Részletesebben SPORTEGYESÜLETI ALAPSZABÁLY
SPORTEGYESÜLETI ALAPSZABÁLY A Seinchin Karate Sportegyesület Pesterzsébet közgyűlése az egyesületekre vonatkozó jogszabályok rendelkezéseire is figyelemmel a mai napon az egyesület Alapszabályát az alábbi Részletesebben EGYESEK IFJÚSÁGI EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A
EGYESEK IFJÚSÁGI EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A 1. Az Egyesület neve: Egyesek Ifjúsági Egyesület 2. Székhelye: 1137 Budapest, Radnóti Miklós utca 4-6. I. 14. 3. Alapításának ideje: 2000.április.1. 4. Részletesebben Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület Alapszabálya
Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület Alapszabálya Preambulum Tekintettel a 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról; Részletesebben REJTVÉNYFEJTŐK ORSZÁGOS EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY
REJTVÉNYFEJTŐK ORSZÁGOS EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY Tartalomjegyzék 1. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása... 3 2. Az Egyesület célja és tevékenysége... 3 3. Az Egyesület tagjai... 5 4. Tagsági jogok Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Bírói korrupció: Egyre több ügy kerül felszínre – PestiSrácok
Bírói korrupció: Egyre több ügy kerül felszínre
A bírói korrupció nem csak a városi legendákban létezik: két komoly ügyben talált erre bizonyítékot a Debreceni Törvényszék. Egyiküket vesztegetés miatt ítélték hét évre, a másik tíz évet, miután első fokon vezető beosztású, hivatalos személy által üzletszerűen, kötelességszegéssel elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettében találták bűnösnek – írja mai cikkében a hvg.hu.
Előzetes letartóztatásban töltötte a múlt hétvégét egy még aktív címzetes törvényszéki bíró. Történt ugyanis, hogy a Nyíregyházi Törvényszék felszámoló bírájának, Kántorné Juhász Juditnak a felfüggesztését az akkor hatályos szabályok szerint csak az után kezdeményezte a bíróság elnöke, hogy a Debreceni Törvényszék tíz napja vesztegetés miatt hétévi börtönbüntetésre ítélte, és a szabadságvesztés mértékére tekintettel ott helyben döntöttek az előzetes letartóztatásáról is. A bírói tisztségéből azonban csak hétfőn függesztették fel – írja a hírportál.
Debrecenben nem ez volt az egyetlen bíróbotlási per tárgyalása: az előző ítélet másnapján újabb, ezúttal szegedi bíró kezén kattant bilincs. A Szegedi Törvényszék büntetőbíráját, Németh Norbertet is csak azt követően tartóztatták le, hogy szabadságvesztésre ítélték, 10 évre. Ő legalább már nem ítélkezett, mivel a szolgálati bíróság már 2012-ben felfüggesztette a tisztségéből.
A felszámolási ügyekkel foglalkozó Kántorné ellen – aki húszéves bírói munkája alapján tavaly január első napjától viselheti a törvény által automatikusan megítélt címzetes táblabíró címet – még 2009-ben titkos lehallgatás és a Nemzetbiztonsági Hivatal feljelentése nyomán indult nyomozás. Ám meglehetősen ügyetlenül: a lehallgatási jegyzőkönyveket nem használhatta bizonyítékként a bíróság, mivel azt nem bűnüldözési céllal folytatták le, ráadásul a feljelentést is megkésve, az utolsó, 2009. május 1-jei lehallgatást követően csaknem három hónappal tették.
A vádhatóság szerencséjére azonban a vádlottak és a tanúk többet is elismertek a lehallgatási anyag írott változatában szereplő beszélgetések közül, ezek alapján találta bizonyítottnak a Debreceni Törvényszék, hogy Kántorné 2008–2009-ben különböző ellenszolgáltatások fejében kivételezett egy felszámoló céggel Nyíregyházán. A bírónőt – aki fellebbezett az ügyben – most fontosabb ügyekben intézkedő, vezető beosztású hivatalos személy által kötelességszegéssel, folytatólagosan, üzletszerűen elkövetett vesztegetés és folytatólagosan elkövetett hivatali visszaélés bűntettében találták bűnösnek.
A másik említett ügy vádlottja, Németh Norbert a Csongrád Megyei Bíróságon volt tanácselnök, később a büntető ügyszak csoportvezető bírája, 2011-ben pedig néhány hónapig a büntetőkollégium megbízott vezetője is volt. Korrupciós bűncselekmények miatt 2011 karácsonyán vették őrizetbe, azóta nem is tárgyalhatott. Némethet első fokon vezető beosztású, hivatalos személy által üzletszerűen, kötelességszegéssel elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettében találták bűnösnek, amiért 10 év börtönbüntetést kapott és 8-8 évre eltiltották a közügyektől és a jogi foglalkozás gyakorlásától.
A Debreceni Törvényszék Bakó József vezette tanácsa bizonyítottnak látta, hogy Németh 2009–2011 között elfogadta barátja, egy szegedi sztárügyvéd, Krajkó Zoltán ajánlatát, és esetenként 300–500 ezer forintért „kedvező” döntéseket hozott annak védencei számára. Csoportvezető bíróként, tanácselnökként házi őrizetre vagy lakhelyelhagyási tilalomra változtatott másodfokon előzetes letartóztatást, s volt, hogy végrehajtandó szabadságvesztést felfüggesztettre, vagy éppen felfüggesztett szabadságvesztést pénzbüntetésre mérsékelt. Előfordult az is, hogy ítélkezési szünetben „szembeötlő sietséggel” helyezett hatályon kívül ítéletet, és új eljárásra kötelezte az elsőfokú bíróságot.
Az eljárás kezdetén még gyanúsított volt az ügyvéd is, ám ellene már csak közokirat-hamisítás miatt emeltek vádat, s bár az ügyfeleket ő hajtotta fel, csupán tanúként szerepelt a bírósági eljárásban.
Kapcsolódó témákDebreceni Törvényszékkorrupcióügyészség
2015-04-29 at 11:20
Újabb adalék a bírói túlkapásról. A Szegedi Törvényszéktől kaptam a minap levelet. ( mellékelem ) Dr.Tárkány-Szűcs Babett törvényszéki elnöktől. (még aláírni sem tudja a nevét)
Ebben kimossa a bíróját az eljárási szabálysértés alól. Természetesen hazudik. Mert több alkalommal közöltem a bírójával dr. Lakatos Péterrel, az ügyemet a Szegedi Bíróság nem tárgyalhatja, mert nem vagyok szegedi lakos. Az elnök asszony mosogatásában megjegyzi, Németországban laktam. Itt sem mond igazat, mert már bejelentett címem volt Debrecenben. Ez az eset kísértetiesen hasonlít a dr.Bálind Attila a Szegedi Járásbíróság Elnöke, aki dr. Lakatos bíró urat nyalta szárazra. Természetesen, amikor elmondtam a véleményemet, miért tartoztatott le, hiszen a címemet ismerte, a telefonszámaimat azonnal megfenyegetett. Tehát a Szegedi Bíróság már sportot űz belőlem, hogyan tudjuk úgy lealjasítani, hogy törvényesen nézzen ki egy-egy tárgyalás lefolyása. Mint már említettem a mélynövésű dr Kádár Gábor bírót a Szegedi Városi Bíróság elnök helyettese szintén az első sorban áll a jogsértések terén. Ítéletet hozott nagyon sok ügyben amiben bizonyítékok nélkül börtönre ítélt számtalan embert. Míg esetemben CSŐD bűntettben hozott ki barkobában bűnösnek, holott az Igazságügyi Miniszter úr levelében közölte, cégnek kell lennie, banki átfolyásnak stb, a csőd bűntett elsődleges lépésben. Nekem nem volt ilyen, és elítélt a mélynövésű. De bizony a Szegedi Bíróság annyi aljas húzást produkált már ellenem, hogy például, nemzetközi körözést adtak ki ellenem, mert nem fizettem gyermektartást. Hamburgban letartoztattak, elvittek Szegedre és ott bizonyítottam. Fizettem gyermektartást, sőt 200.000 Ft-al túl is fizettem a Szegedi Bíróság kérte összeget. Tehát szemét módón több millióval károsított már meg ez a szemét Szegedi Bírói banda. Átnyúlásai vannak, Jánoshalmán laktam, de az ügyeimet a Szegedi Bíróság tárgyalta és itt is Eljárási Szabálytalanságokat produkált, vagy amikor megfigyeléseket végeztek a lakásomnál, a Szegedi Bíróság parancsa szerint a Szegedi Olajbányásztéri rendőrséget utasítva. De a Szegedi Bíróság amúgy is híres a régi elnökeiről, bíróiról, akik a törvényt előszeretettel játszották ki. Emlékezzünk csak dr Keresztes M-re. Akinek az egyik fia nőgyógyász. A válóperét Szegeden tartották. A szerencsétlen asszony kérte a bíróságot tegyék át másik bíróságra, áttették. Ott a bíró testvére szintén bíró volt. Az asszony harcolt újabb távoli bíróságért. Harmadik város után már Pécs volt. Hát igen, itt volt bíró dr.Keresztes bíró úrnak az unoka testvére. A szerencsétlen nő elvesztette a pert, kurvának ordították ki és a fiát is elvették. No, komment. Könyvet írtam róluk. A sok szemét ítéleteikről, a visszaéléseikről. Egy Szegedi Bíróságon dolgozott bíró mondatával búcsúzok, amikor tárgyalásra mentem a Szegedi Bíróságra és letartoztattak. Idegesen jegyeztem meg, hogy ezt nem tehetik meg, és ekkor mondta: „ Mi azt teszünk, amit akarunk” ( Dr Mucsi Géza ) Nem kell, bemutatunk ezt a bírót, sem aki hál Istennek már nincs a Szegedi Bíróságon. ( Nyugdíjba ment) Kapukat gyárt és egy „tojás „pere után talán tojásokat árul. Röhejes ítéletei hírhedté tették, teli van az ökörségeivel a világháló.
Ezen levelet mellékelem az ügyészségnek, Brüsszelnek, Strasbourgnak, a Köztársasági elnök úrnak, a Nyomozó hatóságnak. Internetre feltéve majd 100 ország honlapjára.
Kömüves Nelli · Budaörs
Dr Tárkány-Szücs Babett!
Olvastam elég sokat magáról. Sőt, még írtam is jellemzést a tudásáról! Ha olyan fene nagy a tudása, válaszoljon már a sokat feltett kérdésemre, több mint száztizenhétre. Mi jogon merte a bírája tárgyalni az ügyemet. Tudja, az üdvöskéje dr Tatár Zoltán domaszéki volt ügyvéd bohózatát a PF.II.20.513/2014 aktaszámon. Tudom, sok a zsidó bíró vezér, akik saját törvényeiket követik főleg Szegeden, de Magyarországon vagyunk és ne a bevándorlok ítéletét fogadjuk már el. Tehát, Az ügy elkezdésekor Debreceni lakos voltam, majd Biharkeresztesi. Eljárási szabálysértés történt és még mellé ítéletet is produkált a lefizetett bíróijai. Természetesen Strasbourg dönt most, de a maga tudását is megkérdőjelezhetik és meg is kérdőjelezik a több mint 30 ország igazságot szerető polgárai. Adjon már egy nyavalyás választ, mért tették láncos kutya bírái ezt a bűnügyet, mert az, és maga is tudja, de mint egy hatalommal bíró és parancsot teljesítő szolga elégítse már ki a kérdésemre az óhajomat. Ezt a levelemet is felteszem a világhálóra mint az összes szegedi levelezésemet amit ez a szegedi bíróság produkált. Nem baj ha hazudik is, megszoktam, de dadogja már el, miért készültek tudatosan a szabálysértésre. Ha nem válaszol, nem baj, majd én válaszolok ön helyett is a világhálón, de azt nem teszi zsebre, azt ígérem! Várom töredelmes válaszát, csak iparkodjon mert lassan Strasbourg is válaszol és szeretném hamarabb tudni a szegedi bíróság aljas húzását, húzásait.
Kimaradt! Amit nagyon melegen ajánlok. A tárgyallást amit lefolytattak a PF.II.20.513/2014 eljárási szabálysértés miatt amit a Szegedi Bíróság, a Szegedi Törvényszék elkövettek, újra tárgyalásra bocsájtsák és az illetékes lakóhely szerinti bíróságra tegyék át! Most nem perelik be magát és hasonszőrű bűnügyet elkövető bíró társait akik felesküdtek a magyar alkotmányra az igazságra. Ja igen, igaza van, nincs Magyarországon alkotmány és demokrácia és ezt használják ki maguk bírók és Fideszes rablók. Nagyon ajánlom amit kértem, dr Tárkány-Szücs Babett aki állítólag diplomázott, csak azt nem írják oda, nem az igazság hanem a hatalom megszerzése volt a lényeg amit a magyar polgárok ellen használ fel!
2015-04-29 at 11:23
Anatole Hongrois · Iró-költő-operett szerző, Hamburg
Említettem az egyik megjegyzésemben a szegedi bírót dr Kádár Gábort, aki a szegedi bíróság elnöke volt. Most ” fokozták ” le, sima bírócska lett. Könyvemben is írtam: Fiatal roma gyerekeket szeretett kioktatni ítéletében. mert volt elég sok lezáratlan ügye a bírónak dr Kádár Gábornak. A fiatal roma gyerekeket rávette, hogy vállaljanak el őt hat felderítetlen lopást, rablást és pár órán belül már kint is van a szabadban. Akkor voltam bent dr Kádár Gábor jóvoltából CSŐD bűntett miatt amit hamisan hozott létre a bíró. így tanúja voltam a roma fiúnak amikor vigyorogva közölte, pár órán belül sörözni fog a haverjaival. Elkértem az akta számát, így dokumentálni tudtam az esetet. Klárafalváról behoztak egy férfit. Kapott ajándékba nyolc darab őz bőrt és egy halom lakás berendezést. Aki adta neki Kanadába költözött ki és nem volt rá szüksége. Egy rendőr aki a szomszéd volt nem kapott semmit sem és ezért feljelentette a férfit, hogy őz bőrei vannak. Dr Kádár Gáborhoz került az ügy. Nem kellett meghallgatni a férfit, azonnal kilenc hónap börtönt kapott. Utána jártam az ügynek, a férfi igazat mondott. Címekkel akta számokkal írtam meg könyvemben az esetet is. nagyon sok ilyen aljas dolgokat művelt ez a bíró. Feljelentettem, de a nyomozó hatóságoktól visszajött a válasz. Nem találtak nyomokat. Igen, mert nem akartak, de pár hétre rá leváltották a bíróság vezető tisztségből, Olvasva a sok hírt a bírókról. Szeged abban a helyzetben van, hogy van egy “erős” bíró aki a tárgyalási ítéleteket mozgatja. Ezért hívnak Szegeden a bíróságokon sok bírót “Láncos kutyának” mert azt kell tenniük amit mondanak nekik. Itt nincs igazság, ha valaki valami panaszt mert tenni a bírók ellen, vagy hasonló eset merült fel az sosem fog nyerni a Szegedi Bíróságon. Volt eset amikor a szegedi bíróságon folyt az ügy. Amikor vége lett a bíró megjegyezte mosolyogva a felperesnek, hogy maga ebben az ügyben sose fog nyerni amíg itt Szegeden ez a bíróság létezik, csak azért mert ellent mert mondani a bíróságnak!
KEDD, MÁRCIUS 25, 2014 @ 8:08 DE.
SZERDA, ÁPRILIS 22, 2015 @ 7:10 DU.
Válasz • Mégsem tetszik • 2 • Bejegyzés követése • szerkesztve • március 29.,
SZERDA, FEBRUÁR 11, 2015 @ 8:02 DU.
2015-04-29 at 11:26
VASÁRNAP, MÁJUS 4, 2014 @ 8:31 DE.
From: ………..[mailto:………………[email protected]]
Orbán: Megtisztítottuk a rendőrséget a gyanús ügyektől
Zsidó származású polgármester-jelöltet indít a Jobbik Miskolcon

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság