text:
Ez az oldal az ausztriai jogi szakmákról nyújt áttekintést.
Jogászi hivatások – Bevezetés
2. Ügyészek
3. Önálló bírósági tisztviselők (Diplomrechtspfleger)
4. Ügyvédek
5. Közjegyzők
Ausztriában jelenleg 1693 hivatásos bíró van, akik az osztrák Szövetségi Igazságügyi Minisztérium felügyelete alatt végzik munkájukat (2012. november 1-jei állapotot tükröző adat, amely az aktív állományú, teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő állásokat mutatja, beleértve a Legfelsőbb Bíróságot is).
Bírák az igazságügyi rendszeren kívül is kerülnek kinevezésre, például a Közigazgatási Bírósághoz (körülbelül 63 fő) és a Menekültügyi Bírósághoz.
Emellett bizonyos ügyek elbírálásában – önkéntes alapon – laikusok is közreműködnek. Ők a büntetőeljárásokban ülnökként (Schöffe) vagy esküdtként (Geschworene), a kereskedelmi, munkajogi és szociális eljárásokban pedig speciális szaktudással rendelkező, az ülnökhöz hasonló laikus bíróként (Beisitzer) járnak el.
Jelenleg 375 ügyész van (2012. november 1-jei állapotot tükröző adat, amely az aktív állományú, teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő állásokat mutatja, beleértve a Legfőbb Ügyészséget is), valamint 4864 köztisztviselő és szerződéses alkalmazott (2012. november 1-jei állapotot tükröző adat, amely az aktív állományú, teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő állásokat mutatja, beleértve a Legfelsőbb Bíróságot és a Legfőbb Ügyészséget is), akik a bíróságok és ügyészségek megfelelő működését segítenek fenntartani.
A büntetés-végrehajtási rendszerben összesen 3631 fő foglalkoztatott (2012. november 1-jei állapotot tükröző adat, amely az aktív állományú, teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő állásokat mutatja, beleértve a Büntetés-végrehajtási Igazgatóságot is); ez az adat magában foglalja az összesen 3098 fegyőrt (beleértve a fogvatartottak oktatásáért felelős 127 főt is).
Képzés és kinevezés
Jogi tanulmányaik befejezése után, amelyet a bírói előkészítő szolgálat keretében folytatott bírósági gyakorlat követ, a bírák gyakorlati képzésben vesznek részt. Évente körülbelül 60-80 bírójelöltet neveznek ki. A bírósági előkészítő szolgálat (a bírósági gyakorlattal együtt) főszabály szerint négy évig tart, és körzeti bíróságon, tartományi bíróságon, ügyészségen, büntetés-végrehajtási intézetnél, áldozatvédelmi vagy áldozatsegítő központban, valamint ügyvédi vagy közjegyzői irodánál, illetve a Szövetségi Pénzügyminisztériumot képviselő szolgálatnál (Finanzprokuratur) lehet teljesíteni. A képzés egy része teljesíthető tartományi felsőbíróságon, a Legfelsőbb Bíróságnál, a Szövetségi Igazságügyi Minisztériumnál, a Büntetés-végrehajtási Igazgatóságon, pártfogó szolgálatnál, vagyonkezelő egyesületnél vagy gyámhivatalnál, az állampolgári jogok biztosának hivatalánál, megfelelő vállalkozásoknál vagy a pénzügyi ágazatban. A bírósági előkészítő szolgálat a bírói vizsgával zárul.
A bírói vizsga letételét követően a bírójelöltek megpályázhatják a megüresedő bírói állásokat.
A bírákat a szövetségi államfő nevezi ki, aki ezt a feladatot a legtöbb állás tekintetében a szövetségi igazságügyi miniszterre ruházta át. Bírának csak osztrák állampolgár nevezhető ki.
A hivatásos bíráktól meg kell különböztetni a tisztségüket önkéntes alapon ellátó laikus bírákat, akiknek esetében nincs szükség jogi képzettségre. Laikus bíró a büntetőügyekben közreműködő ülnök (Schöffe) és esküdt (Geschworene), valamint a munkajogi és szociális eljárások speciális szakértelemmel rendelkező, az ülnökéhez hasonló szerepet betöltő laikus bírája (Beisitzer).
A bírák jogállása
A hivatásos bírák közszolgálati jogviszonyban állnak az osztrák szövetségi állammal. A bírák képzésére és szakmai jogállására vonatkozó legfontosabb jogforrás a szövetségi alkotmánytörvény mellett a bírák szolgálati viszonyáról szóló törvény (Richterdienstgesetz). (E jogforrás teljes neve a bírák és ügyészek szolgálati viszonyáról szóló törvény [Richter- und Staatsanwaltschaftsdienstgesetz], mivel számos rendelkezés hasonlóan került szabályozásra a bírák és ügyészek tekintetében, így például a fegyelmi eljárások és a szolgálati leírások.)
A hivatásos bírák kinevezése határozatlan időre szól, nyugállományba annak az évnek a végén vonulnak, amelyben betöltik 65. életévüket.
A szövetségi alkotmánytörvény 87. és 88. cikke értelmében a bíró a jog értelmezése és az ítélkezés során független állami szervként jár el. Ez a függetlenség egyrészt abban jelenik meg, hogy a bíró nem utasítható (tárgyi függetlenség), másrészt pedig abban, hogy nem mozdítható el és nem helyezhető át (személyi függetlenség). A bíró csak a jogszabályokhoz van kötve, és saját jogi meggyőződése alapján határoz. Más bíróságok hasonló jogi ügyekben hozott határozatai (precedensek) sem kötik.
A törvényes nyugdíjkorhatár betöltését követő végleges nyugdíjba vonulás kivételével a bírák akaratuk ellenére csak a jogszabályban előírt körülmények között és módon, alakszerű bírósági határozat alapján távolíthatók el hivatalukból, helyezhetők át más állásba vagy nyugdíjazhatók (a szövetségi alkotmánytörvény 88. cikke).
A bírák alkotmányban biztosított különleges jogállása csak bírói hivataluk ellátása során jut szerephez (a törvényben előírt és az ügyek elosztása keretében megállapított feladatok ellátása során). Kivételt képeznek az igazságszolgáltatás rendszerén belüli igazgatási ügyek (az igazságszolgáltatás működésének fenntartását célzó intézkedések), amelyekben a bírák csak akkor függetlenek, ha az adott ügyben tanács vagy bizottság keretében kell eljárni (például a bírósági ügyek elosztása, javaslattétel bírói kinevezésre). Ettől eltérő esetekben a bírónak felettese utasításait kell követnie. Az ügyek meghatározott elosztása biztosítja a törvényes bíróhoz való alkotmányos jog érvényesülését.
Szerepük és kötelezettségeik
A bírák polgári és büntetőügyekben ítélkeznek. Közigazgatási és alkotmányjogi ügyekben a közigazgatás ellenőrzése és az alkotmány védelme a feladatuk.
Jogi felelősség
Fegyelmi bíróság: A bíró, aki foglalkozási kötelezettségeit vétkesen megszegi, fegyelmi bíróság előtt felelősségre vonható, amely a tartományi felsőbíróságokon, illetve a Legfelsőbb Bíróságon működik, és kizárólag bírákból áll (a fegyelmi bíróság jár el az ügyészek foglalkozási kötelezettségszegési ügyeiben is).
Büntetőbíróság: Ha a foglalkozási kötelezettségek vétkes megszegése egyúttal bűncselekményt is megvalósít, a bíró büntetőbíróság előtt kerül felelősségre vonásra (például hivatali visszaélés esetén).
Polgári bíróság: Az a fél, aki bíró (vagy adott esetben ügyész) jogellenes és vétkes magatartása következtében kárt szenvedett el, ezt a kárt csak az állammal szemben érvényesítheti. Az állam szándékos cselekmény vagy súlyos gondatlanság esetén megtérítést követelhet a bírótól (illetve ügyésztől).
Az ügyészség hierarchikus szervezete alapjában véve megegyezik a bírósági szervezettel.
Minden büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező elsőfokú bíróság (vagyis összesen 17 bíróság) mellett működik ügyészség. Ezeken kívül működik még a gazdasági és korrupciós bűncselekmények ügyében eljáró központi ügyészség (Wirtschafts- und Korruptionsstaatsanwaltschaft), amelynek illetékessége Ausztria teljes területére kiterjed. Minden tartományi felsőbíróság mellett főügyészség, a Legfelsőbb Bíróság mellett pedig a Legfőbb Ügyészség működik. A főügyészségek és a Legfőbb Ügyészség közvetlenül a Szövetségi Igazságügyi Minisztériumnak vannak alárendelve.
Az ügyészek képzése megfelel a hivatásos bírák képzésének.
Ügyésszé az nevezhető ki, aki teljesíti a bíróvá történő kinevezés feltételeit.
A megüresedő ügyészi állásokat a bírói állásokhoz hasonlóan nyilvános pályázat útján lehet betölteni. Az ügyészek kinevezésére a szövetségi államfő jogosult, aki azonban a bírákhoz hasonlóan a kinevezési jogot a legtöbb ügyészi állás tekintetében a szövetségi igazságügyi miniszterre ruházta át.
Az ügyészek jogállása
Az ügyészségek a bíróságoktól különálló, de nem független igazságügyi szervek, amelyek hierarchikus felépítésűek, és kötelesek végrehajtani a főügyészségek, illetve végső soron a szövetségi igazságügyi miniszter utasításait.
Az utasítási jogot a jogszabályi előírások pontosan szabályozzák. A főügyészség és a szövetségi igazságügyi miniszter köteles utasításait írásba foglalni és indokolással ellátni. Az utasításokat ezenkívül csatolni kell a büntetőügy irataihoz. A szövetségi igazságügyi minisztert miniszteri felelősség terheli, így a parlament felé beszámolási kötelezettsége van és elszámoltatható.
Az egyes ügyészségek alkalmazottai kötelesek eleget tenni a vezető ügyész utasításának. Ha azonban az ügyész jogellenesnek tartja az utasítást, kérheti annak írásba foglalását, vagy akár mentesítését is az érintett büntetőügy intézése alól. Az ügyészségeken tehát alá- és fölérendeltségi szervezeti rend érvényesül, ami azért is szükséges, mert a bírósági határozatoktól eltérően az ügyészségi határozatokat jogorvoslati eszközökkel nem lehet megtámadni.
Az ügyészségek olyan különleges, a bíróságoktól különálló szervek, amelyek mindenekelőtt a közérdeket védik a büntető igazságszolgáltatásban. Ennek keretében elsődleges feladatuk a vádemelés és a vád képviselete a büntetőeljárások során. Az ügyészségeket ezért vádhatóságnak is nevezik. A büntetőeljárásokban az előzetes nyomozati eljárás vezetése is az ügyészségek feladata.
Az ügyészek feladata a vádemelés és a vád képviselete mind a tartományi bíróságon, mind pedig az annak illetékességi területén működő körzeti bíróságokon. A körzeti bíróságon a vádat rendszerint a körzeti ügyész (Bezirksanwalt) képviseli. A körzeti ügyészek olyan különleges szaktudással rendelkező tisztviselők, akik esetében az egyetemi végzettség nem kötelező.
Különös helyet foglal el a gazdasági és korrupciós bűncselekmények ügyében eljáró központi ügyészség, amelynek illetékessége az ország egész területére, hatásköre pedig a hivatali és korrupciós bűncselekményekre, valamint az 5 000 000 EUR-t meghaladó összeget érintő gazdasági bűncselekményekre terjed ki. Szintén hatáskörébe tartoznak az 5 000 000 EUR-t meghaladó összeget érintő pénzügyi bűncselekmények, a társadalombiztosítási csalás minősített esetei, a hitelezők megkárosításának minősített esetei, valamint a részvénytársaságokról szóló törvény, illetve a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény szerinti bűncselekmények, a megfelelő nagyvállalkozások (legalább 5 000 000 EUR törzstőke vagy több mint 2000 alkalmazott) általi elkövetés esetében.
Az ügyészségek felettes szervei, a főügyészségek a bécsi, a grazi, a linzi, valamint az innsbrucki tartományi felsőbíróság mellett működnek. A főügyészségek amellett, hogy a tartományi felsőbíróságokon képviselik a vádat, az illetékességi területükön működő ügyészségek felügyeletét is ellátják, és közvetlenül a szövetségi igazságügyi miniszternek vannak alárendelve.
A Legfelsőbb Bíróság mellett működő Legfőbb Ügyészség sajátos helyzetű, közvetlenül a szövetségi igazságügyi miniszternek felelős szerv, amelynek nincs utasítási joga az ügyészségekkel és főügyészségekkel szemben. A Legfőbb Ügyészség nem foglalkozik sem vádemeléssel, sem a vád képviseletével; feladata a Legfelsőbb Bíróság támogatása. Mindenekelőtt „a törvény betartása érdekében semmiségi panaszt” (Nichtigkeitsbeschwerde zur Wahrung des Gesetzes) emelhet a Legfelsőbb Bíróságon olyan büntetőügyekben, amelyekben (már) nem áll jogorvoslati eszköz a felek rendelkezésére. Ezzel a Legfőbb Ügyészség jelentős szerepet játszik a jogegység és a jogbiztonság megőrzésében a büntetőjog terén.
Az ügyészek fegyelmi, büntetőjogi és polgári jogi felelőssége a bírókéval azonos módon került szabályozásra.
Ausztriában az önálló bírósági tisztviselők az igazságszolgáltatási rendszer alapvető támaszai. Jelenleg polgári ügyekben az elsőfokú bírósági határozatok több mint 80 %-át a 662 önálló bírósági tisztviselő hozza (2012. november 1-jei állapotot tükröző adat, amely az aktív állományú, teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő állásokat mutatja, beleértve a személyzeti alkalmazási csoportot is).
Az önálló bírósági tisztviselői képzésben való részvételhez az egységes szakmai vizsga és érettségi vizsga, a gimnáziumi érettségi vizsga, vagy a szakképzettséggel rendelkezők által letehető érettségi vizsga (vagyis az érettségi vizsga) letétele szükséges. Az érintett vizsgák kiválthatók vizsgával lezárt, tanulószerződéses gyakorlati képzéssel, szakakadémia elvégzésével, és az egyetemi tanulmányok folytatására jogosító vizsga sikeres letételével.
Az önálló bírósági tisztviselői képzésbe való felvétel előtt az érintettnek legalább két évig a bírósági hivatalnál kell dolgoznia, és le kell tennie a bírósági alkalmazottak számára előírt bírósági hivatali vizsgát, valamint a különleges szolgálati vizsgát. A bírósági alkalmazottat a tartományi felsőbíróság elnöki tisztét betöltő bíró csak ezt követően veheti fel az önálló bírósági tisztviselői képzésbe.
Az önálló bírósági tisztviselői képzés három évig tart, és az alábbiakat foglalja magában:
egy vagy több bíróságon történő foglalkoztatás a tervezett munkaterületen történő ügyintézésre való felkészítés érdekében,
alaptanfolyamon, valamint a munkaterületre vonatkozó tanfolyamon való részvétel, és
a két részből álló önálló bírósági tisztviselői vizsga letétele.
Az önálló tisztviselői vizsga letételét követően a tisztviselőjelölt a szövetségi igazságügyi miniszter által kiállított diplomát kap.
Ezt a diplomát meg kell különböztetni az önálló bírósági tisztviselői oklevéltől, amelyet csak a három éves képzésben való részvételt követően állítanak ki, és amely az önálló bírósági tisztviselői szakma gyakorlására való jogosultságot erősíti meg. Az önálló bírósági tisztviselői oklevél jelenti az alapvető engedélyt az érintett bírósági alkalmazott számára az állam területén a tevékenységi körébe tartozó igazságszolgáltatási ügyek intézésére.
A tartományi felsőbíróság elnöki tisztét betöltő bírónak ezt követően meg kell határoznia, hogy az érintett bírósági alkalmazottat mely bíróságon foglalkoztassák önálló bírósági tisztviselőként, és adott esetben azt is, hogy milyen időszakra. Az adott bíróságon a bíróság vezetője beosztja az önálló bírósági tisztviselőt egy bíró által irányított bírósági részleghez, vagy adott esetben több bírósági részleghez. A bírósági részlegen belül az adott bíró felelős az ügyek kiosztásáért.
Az önálló bírósági tisztviselők jogállása
Az önálló bírósági tisztviselők különleges képzettséggel rendelkező bírósági tisztviselők, akikre a szövetségi alkotmánytörvény (87a. cikk) és az önálló bírósági tisztviselőkről szóló törvény (Rechtspflegergesetz) alapján átruházták egyes pontosan meghatározott polgári ügyek első fokú intézését. Az önálló bírósági tisztviselőt csak az ügyek elosztása szerint az adott ügyben illetékes bíró utasításai kötik. A bíró bármikor magához vonhatja az ügy intézését. Az önálló bírósági tisztviselők csak végzéseket hozhatnak. Ezek ellen a végzések jogorvoslattal lehet fordulni a bíróhoz. Emellett kérhető az is, hogy az adott ügyet terjesszék bíró elé.
A gyakorlatban az önálló bírósági tisztviselők messzemenően önállóan dolgoznak. A bírák általi utasítás nem szokásos, arra rendkívül ritkán kerül sor.
Önálló bírósági tisztviselőket az alábbi munkaterületeken alkalmaznak:
polgári eljárás, végrehajtás és fizetésképtelenséggel kapcsolatos ügyek (adósságrendezési eljárás),
nemperes eljárások,
ingatlan-nyilvántartással és hajólajstrommal kapcsolatos ügyek,
cégjegyzékkel kapcsolatos ügyek.
E munkaterületek mindegyike különleges képzést és az adott munkaterület tekintetében történő önálló bírósági tisztviselői kinevezést igényel.
A bírák és az önálló bírósági tisztviselők közötti feladatmegosztás
Egy önálló bírósági tisztviselő tevékenységi köre nem terjed ki a fent megjelölt munkaterületeken felmerülő minden munkára és határozatra. Az önálló bírósági tisztviselő tevékenységi körébe tartozó ügyeket az önálló bírósági tisztviselőkről szóló törvény kifejezetten meghatározza, és a tevékenységi kör terjedelme az egyes munkaterületeken eltérően alakul.
Az önálló bírósági tisztviselő tevékenységi területéhez tartozik többek között:
a felszólítási eljárás,
a munkaterületére tartozó bírósági határozatok jogerejének és végrehajthatóságának igazolása,
az igazságszolgáltatási eljárásban való költségmentesség iránti kérelmek elbírálása,
a belföldi bíróság vagy hatóság jogsegély iránti megkeresése alapján hivatali cselekmények elvégzése.
Az ügyvédek feladata, hogy képviseljék ügyfeleiket minden peres és nemperes, továbbá minden közjogi és magánjogi ügyben, az Osztrák Köztársaság valamennyi bírósága és hatósága előtt.
Az ügyvédi tevékenység Ausztriában történő folytatásához nincs szükség hatósági kinevezésre, feltétele azonban az alábbi követelmények teljesítése.
A főbb jogalapok között szerepel az ügyvédekről szóló törvény (Rechtsanwaltsordnung), RGBl. 96/1896. szám, az ügyvédek és ügyvédjelöltek fegyelmi szabályzata (Disziplinarstatut für Rechtsanwälte und Rechtsanwaltsanwärter), BGBl. 474/1990. szám, az ügyvédi díjszabásról szóló szövetségi törvény (Bundesgesetz über den Rechtsanwaltstarif), BGBl. 189/1969. szám, és az ügyvédi vizsgáról szóló törvény (Rechtsanwaltsprüfungsgesetz), BGBl. 556/1985. szám.
Az ügyvédi tevékenység folytatásának feltételei
Aki ügyvédi tevékenységet kíván folytatni, annak az osztrák jogi tanulmányokat követően összesen öt éves jogi szakmai gyakorlatot kell igazolnia, amelyből legalább öt hónapot bíróságon vagy ügyészségen, és három évet osztrák ügyvéd mellett ügyvédjelöltként kell eltölteni.
Az ügyvédi vizsga, amelynek letétele az ügyvédi tevékenység gyakorlásának feltétele, három éves gyakorlati foglalkoztatást követően tehető le, amelyből legalább öt hónapot bíróságon és legalább két évet ügyvéd mellett kell teljesíteni. A vizsga letételének további feltétele az ügyvédi kamara által ügyvédjelöltek számára kötelezően előírt képzésen történő részvétel.
A fenti követelményeknek eleget tevő személy kérheti a tevékenység folytatásának kívánt helye szerinti ügyvédi kamara névjegyzékébe való felvételét.
Bizonyos körülmények között az a külföldi ügyvéd, aki az Európai Unió valamely tagállamának vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás más szerződő államának állampolgára vagy svájci állampolgár, Ausztriában:
ideiglenes jelleggel folytathat ügyvédi tevékenységet,
alkalmassági vizsga letételét követően kérheti az illetékes ügyvédi kamara névjegyzékébe való felvételét, vagy
a származási országában használt szakmai megnevezés alatt haladéktalanul, alkalmassági vizsga nélkül megkezdheti szakmai tevékenysége gyakorlását Ausztriában, és a tevékenység Ausztriában történő három éves „tényleges és rendszeres” folytatását követően teljes mértékben beilleszkedik az ügyvédi szakmába.
Bizonyos körülmények között valamely GATS tagállam ügyvédi kamarájának tagja is végezhet ideiglenes jelleggel bizonyos pontosan meghatározott ügyvédi tevékenységet az Osztrák Köztársaság területén.
Az az ügyvéd, aki a szakmai kötelezettségeket megszegi vagy az ügyvédi kar tekintélyét csorbítja, a helyi ügyvédi kamara által választott fegyelmi tanács előtt felelősségrevonásra kerül. A fegyelmi tanács által kiszabható büntetések köre kiterjed az érintett személy ügyvédi névjegyzékből való törlésére is. Másodfokon a Legfelsőbb Fellebbezési és Fegyelmi Bizottság jár el négy tagból álló tanácsban, amelyet két legfelsőbb bírósági bíró és két ügyvéd alkot.
Emellett az ügyvédeket természetesen büntetőjogi és polgári jogi felelősség is terheli.
Kamara, Osztrák Ügyvédi Kamara
Egy adott szövetségi tartomány névjegyzékben szereplő ügyvédei és ügyvédjelöltjei együtt alkotják az ügyvédi kamarát (Rechtsanwaltskammer). Az ügyvédi kamarák autonóm önkormányzattal rendelkező közjogi testületek.
Az egyes szövetségi tartományi kamarák küldöttei feladataik koordinálása céljából szövetségi szinten közös képviseleti szervet alkotnak: az Osztrák Ügyvédi Kamarát (Österreichischer Rechtsanwaltskammertag) (http://www.rechtsanwaelte.at/).
A közjegyzők a perek elkerülésére irányuló tevékenységet ellátó, független és pártatlan intézményként állnak a jogkereső polgárok rendelkezésére magánjogi viszonyaik rendezése érdekében.
Fő feladatuk a jogi eljárásokban való részvétel és a jogi segítségnyújtás a lakosságnak. A közjegyzők közokiratokat állítanak ki, ellátják idegen dolgok bizalmi őrzését, magánokiratokat készítenek, és – főként a nemperes eljárások területén – képviselik a feleket. A közjegyzők emellett nemperes eljárásokban bírósági szervként is eljárnak. Így úgynevezett bírósági megbízottként (Gerichtskommissär) különösen hagyatéki eljárások lefolytatását látják el.
Az eljáró közjegyzőnek gondoskodnia kell arról, hogy az elhunyt vagyonát biztosítják és az arra jogosultaknak átadják. Ez a tevékenység az öröklési jog és a nemperes eljárás különleges ismeretét követeli meg, ami egyúttal azt is jelenti, hogy a közjegyzőket a polgárok gyakran keresik meg végrendeletek elkészítésében való közreműködés, valamint öröklési jogi ügyekben való tanácsadás és képviselet ellátása céljából.
A közjegyzők közhivatalt töltenek be, azonban nem köztisztviselők. Viselik a közjegyzői iroda működtetésének gazdasági kockázatát, azonban nem vállalkozást folytatnak. A szabad foglalkozások gyakorlóihoz hasonlóak, bírósági megbízottként azonban bírósági tisztviselők. A közjegyzői tevékenység főfoglalkozás, és nem kapcsolható össze ügyvédi tevékenységgel.
A közjegyzői helyek számát és a közjegyzői irodák székhelyét a szövetségi igazságügyi miniszter rendelettel módosíthatja. Jelenleg 490 közjegyzői iroda van Ausztriában.
E tevékenység főbb jogalapjai között szerepel a közjegyzői rendtartás (Notariatsordnung), RGBl. 75/1871. szám, a közjegyzői okiratokról szóló törvény (Notariatsaktsgesetz), RGBl. 76/1871. szám, a közjegyzői díjszabásról szóló törvény (Notariatstarifgesetz), BGBl. 576/1973. szám, a közjegyzői vizsgáról szóló törvény (Notariatsprüfungsgesetz), BGBl. 522/1987. szám, a bírósági megbízottakról szóló törvény (Gerichtskommissärsgesetz), BGBl. 343/1970. szám, és a bírósági megbízottak díjszabásáról szóló törvény (Gerichtskommissionstarifgesetz), BGBl. 108/1971. szám.
Aki befejezte jogi tanulmányait (osztrák jogi tanulmányok) és a közjegyzői szakma iránt érdeklődik, annak keresnie kell egy közjegyzőt, aki alkalmazza őt, és felveteti a közjegyzőjelöltek névjegyzékébe.
A közjegyzőjelöltek névjegyzékébe, amelyet az illetékes közjegyzői kamara vezet, csak az vehető fel, aki öt hónapos, bíróságon vagy ügyészségen joggyakornokként töltött bírósági gyakorlattal rendelkezik, és a jelöltek névjegyzékbe való első felvétel időpontjában nem töltötte be 35. évét.
A közjegyzői vizsgára bocsátáshoz a közjegyzőjelöltnek a közjegyzői kamara által kötelezően előírt képzésen kell részt vennie.
A közjegyzői vizsgát két részben kell letenni.
A közjegyzőjelölt a vizsga első részét 18 hónapos jelölti időszak után teheti le, azonban az első részt legkésőbb a jelölti időszak ötödik évének végéig le kell tennie; ellenkező esetben a nevét törölni kell a közjegyzőjelöltek névjegyzékéből.
A vizsga második része további legalább egy éves, közjegyzőjelöltként folytatott gyakorlati tevékenységet követően tehető le. A közjegyzői vizsga második részét legkésőbb tíz éves jelölti időszak végéig le kell tenni; ellenkező esetben a jelöltet törlik a névjegyzékből.
A megüresedett vagy újonnan létrehozott közjegyzői helyeket betöltésük előtt nyilvánosan meg kell hirdetni. A törvény (a közjegyzői rendtartás 6. §-a) a közjegyzői állásra pályázókkal szemben többek között a következő követelményeket támasztja:
EU- vagy más EGT-tagállam, vagy Svájc állampolgára,
sikeresen elvégzett osztrák jogi tanulmányokkal rendelkezik,
letette a közjegyzői vizsgát, és
legalább hét éves jogi szakmai tapasztalatot tud igazolni, amelyből legalább három év közjegyzőjelöltként, a közjegyzői vizsga letételét követően szerzett tapasztalat.
Ezek az alapvető követelmények azonban nem jogosítanak fel a közjegyzőként történő kinevezésre. A kinevezési eljárás során a pályázókat a területileg illetékes közjegyzői kamara, majd ezt követően az illetékes tartományi bíróság és tartományi felsőbíróság személyzeti ügyi tanácsa értékeli és rangsorolja, amelynek során a gyakorlati tapasztalat döntő jelentőséggel bír. A közjegyzői kamara és a két személyzeti ügyi tanács külön-külön három személyt tartalmazó javaslatot terjeszt a szövetségi igazságügyi miniszter elé. Bár a minisztert nem kötik a javaslatok, a gyakorlatban azonban csak rangsorolt pályázót nevez ki.
A közjegyző a 70. évének betöltését követő év január 31. napjáig folytathatja közjegyzői tevékenységét. A közjegyző másik közjegyzői állásba hivatalból történő áthelyezése nem megengedett.
A közjegyzők felügyelete; Jogi felelősség
Közokirat-kiállítási és bírósági megbízotti kötelezettségeikre figyelemmel a közjegyzők különleges felügyelet alatt állnak. A közjegyzők felügyelete a szövetségi igazságügyi miniszter, az igazságügyi igazgatási osztály és közvetlenül a közjegyzői kamarák feladata.
A közjegyzőkre saját fegyelmi jog vonatkozik. A fegyelmi vétségeket első fokon a közjegyzői fegyelmi bíróságként eljáró tartományi felsőbíróság, másodfokon a közjegyzői fegyelmi bíróságként eljáró Legfelsőbb Bíróság bírálja el, ahol az eljáró tanácsoknak közjegyző tagokkal is kell rendelkezniük. A fegyelmi bíróság által kiszabható fegyelmi büntetések köre kiterjed a hivatalból való elmozdításra is. Az egyszerű szabálysértések esetén a közjegyzői kamara jár el.
Fegyelmi felelősségük mellett a közjegyzőket természetesen büntetőjogi és polgári jogi felelősség is terheli.
Amikor a közjegyző bírósági megbízottként jár el, büntetőjogi szempontból köztisztviselőnek tekintendő, így úgynevezett hivatali bűncselekményekért is felelősségre vonható, amelyek között szerepel többek között a hivatali hatáskörrel való visszaélés. A közjegyzők polgári jogi felelőssége eltérően került szabályozásra. Amikor bírósági megbízottként járnak el, ugyanazok a felelősségi rendelkezések vonatkoznak rájuk, mint a bírákra és az ügyészekre. Így tehát a felek nem indíthatnak keresetet közvetlenül velük szemben, hanem ehelyett az államhoz kell fordulniuk kártérítési igényükkel. Az állam szándékos cselekmények vagy súlyos gondatlanság esetén megtérítést követelhet. Bírósági megbízotti tevékenységük körén kívül a közjegyzőket közvetlen polgári jogi felelősség terheli a felekkel szemben.
Közjegyzői kollégiumok, Osztrák Közjegyzői Kamara
Azok a közjegyzők, akiknek székhelye egy szövetségi tartományban található, a közjegyzőjelölti névjegyzékbe felvett közjegyzőjelöltekkel együtt alkotják a közjegyzői kollégiumot (Notariatskollegium). Bécs, Alsó-Ausztria és Burgenland szövetségi tartomány közös kollégiummal rendelkezik, valamint Tirol és Vorarlberg szövetségi tartomány is.
A kollégium feladata a közjegyzői kar tisztességének és méltóságának megőrzése, valamint érdekeinek képviselete.
Minden közjegyzői kollégium közjegyzői kamarát (Notariatskammer) választ tagjai közül. A közjegyzői kamara az elnöki tisztséget betöltő közjegyzőből, valamint tagként három (Bécsben tizenkét) közjegyzőből és három (Bécsben hat) közjegyzőjelöltből áll.
Az Osztrák Közjegyzői Kamarát (Österreichische Notariatskammer, http://www.notar.at/) a szövetségi tartományok közjegyzői kamarái alkotják. Az Osztrák Közjegyzői Kamara feladata – az osztrák közjegyzői kar egészét érintő, vagy az egyes közjegyzői kamarák hatáskörét meghaladó kérdésekben – a közjegyzők képviselete, valamint jogaik és érdekeik védelme.
Jogászi hivatások – Ausztria
Utolsó frissítés: 25/06/2013

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
⭐dr. Brehószki Márta A doktori értekezés tézisei Témavezető: Dr. Miskolczi-Bodnár Péter Társtémavezető: Dr. Jobbágyi Gábor Budapest, 2009.
Download "dr. Brehószki Márta A doktori értekezés tézisei Témavezető: Dr. Miskolczi-Bodnár Péter Társtémavezető: Dr. Jobbágyi Gábor Budapest, 2009."
1 dr. Brehószki Márta Mennyire korlátolt a jogi személy gazdasági társaságok tagjainak felelőssége? A felelősség-áttörés hazánkban és a lepelátszúrás doktrínája az Amerikai Egyesült Államokban A doktori értekezés tézisei Témavezető: Dr. Miskolczi-Bodnár Péter Társtémavezető: Dr. Jobbágyi Gábor Budapest, 2009.2 Tartalom I. A kitűzött kutatási feladat rövid összefoglalása.3 II. III. IV. A kutatás módszertana.6 A tudományos eredmények összefoglalása, a további hasznosítás lehetőségei..8 A szerző kutatási témakörben készült publikációi3 I. A kitűzött kutatási feladat rövid összefoglalása The hallmark of the corporation is limited liability. This is usually the central reason for incorporation 1 A társaságok ismertetőjegye azok korlátolt felelőssége, amely egyben a jogi személy gazdasági társaságok alapításának egyik legfőbb oka. A társaság tagoktól elhatárolt felelősségének megjelenése a jogi személyek önálló entitásként való kezelésére vezethető vissza. A jogi személyek önálló entitásából fakadó korlátolt felelőssége azonban korántsem abszolút jellegű. Az amerikai bírói gyakorlatban több mint egy évszázada jelent meg az a nézet, hogy bár a főszabály a társaság tagjainak korlátolt felelőssége, azonban vannak olyan helyzetek, amikor méltánytalan lenne a társaság leplének védelmét a tagokon fenntartani a hitelezőkkel szemben, ezért a bíróság meghatározott esetekben lerántja ezt a védelmet jelentő leplet a tagokról. Így azok nemcsak a társaságba bevitt vagyoni hozzájárulásukig felelnek a társaság által vállalt kötelezettségekért, hanem saját magánvagyonukkal is. A jogtudományt a lepelátszúrási doktrína megjelenése óta az foglalkoztatja a leginkább, hogy vajon hogyan magyarázható meg a társaságok elkülönült jogszabályban is deklarált - jogalanyiságának mellőzése annak érdekében, hogy tagjait felelősségre lehessen vonni a társaság által vagy annak nevében vállalt kötelezettségekért. Ez a fő kérdés, ami engem a kutatásaimra ösztönzött. A magyar társasági jogban is a jogi személy gazdasági társaságok önálló felelősséggel bírnak. Ugyanakkor a gazdasági társaságokról szóló évi CXLIV., majd a évi IV. törvény is kodifikálta azokat a tényállásokat, melyek alapján a bíróság kimondhatja a társaság mögött álló személyek magánjogi felelősségét. Mi annak az oka, hogy bár a magyar jogban 10 éve ismert ez a speciális felelősségi doktrína, a jogszabály kifejezetten lehetőséget biztosít a bíróságnak annak alkalmazására, mégsem gyökeresedett meg még a magyar joggyakorlatban? 1 Roger E. Meiners, James S. Mofsky, Robert D. Tollison: Piercing the veil of limites liability [Delaware Journal of Corporate Law 1979]4 A hitelezők védelmének számos eszköze van mind az angolszász, mind a kontinentális jogban. Ennek véleményem szerint egyik leghatékonyabb módja a tagok mögöttes, korlátlan felelősségének megállapítása lehet. A hatályos társasági törvényünk számos ponton engedni próbált elődjéhez képest, azzal a céllal, hogy elősegítse a társaságok alapítását, megkönnyítse azok működését. Gondolhatunk itt például a kötelező jegyzett tőke-minimumra vonatkozó előírások, illetve az apport teljesítésére vonatkozó szabályok enyhítésére, vagy a könyvvizsgálati kötelezettségre vonatkozó előírások lazulására. Azonban a hitelezők védelmének érdekében a mérleg másik oldalát sem lenne szabad üresen hagynunk, muszáj lenne ellensúlyokat rápakolni, még akkor is, ha azok alkalmazása nem lenne olyan látványos, vagy általánosan elfogadott. Ilyen ellensúlynak tartom és tartanám a felelősség-áttörés doktrínájának magyar bírói gyakorlatban való megszilárdulását, amely véleményem szerint megfelelő eszköz lehetne a hitelezők kezében a társaság mögött álló személyek visszaélésszerű magatartásainak megfékezésére. Ahogy Nochta Tibor fogalmaz: Egy társaság jogi személyisége nem biztosíthat abszolút felelősségi védettséget a tagi felelősségkorlátozás vagy kizárás által. A tag (részvényes) szerepe a társaság működésében a legfőbb döntéshozatali fórumon (taggyűlés, közgyűlés) való részvétele útján lehet meghatározó is. Nem teremthet - sem hitelezővédelmi, sem a közérdek védelme miatt - a korlátozott tagi felelősség érinthetetlenséget jelentő szabadító levelet. A csalárd és jogellenes eljárások ugyanis nem oldhatók fel a társaság jogi személyiségében, a jogi személyiség kérge tehát nem áttörhetetlen, a korlátozott felelősséggel való visszaélés áthatolhatóvá teszi. 2 Dolgozatom első nagyobb tematikai egysége a magyar szabályozás elemzésével foglalkozik. Megvizsgálom azokat a jogszabályi előírásokat, melyek lehetővé teszik a gazdasági társaság tagjainak mögöttes felelősségének megállapítását. Megpróbálok rávilágítást nyerni, hogy vajon a magyar bírói gyakorlat miért idegenkedik ennek a felelősségi doktrínának az alkalmazásától. Vajon a szabályozás nem megfelelő? Vagy a bírói gondolkodás túl megfontolt ebben a kérdésben? Vajon összhangban vannak-e a társasági jogi előírások a büntetőjogi szabályokkal? Szükséges volt-e a valótlan érték megállapításának bűntettét hatályon kívül helyezni akkor, amikor a társasági törvény teljességgel fellazította az apportra vonatkozó szabályokat és kivette a hitelezők kezéből a 2 Nochta Tibor: Társasági Jog [Dialóg Campus Kiadó Budapest-Pécs]5 tagok perlésének lehetőségét? Mi védi a hitelezők érdekeit, ha már a büntetőjog sem szolgál prevencióval számukra? Megfelelő volt-e az angol jogban wrongful trading-ként ismert felelősségi szabályok átemelése a Csődtörvénybe? Vajon ennek a felelősségnek a megállapítása megalapozza-e egyben a büntetőjogi felelősség megállapítását is? Látható, hogy igen átfogó kérdéskörről van szó. Nemcsak a társasági jog, hanem a büntetőjog területére is ki kellett terjeszteni vizsgálataimat és a szabályok egymással való kölcsönhatását sem szabad figyelmen kívül hagyni. Csak így kaphatunk megfelelő képet arról, hogy vajon szükséges-e módosítani a hatályos szabályokat. Az előbb említett súlyok és ellensúlyok megfelelő alkalmazásának érdekében e kérdéskörök komplex vizsgálatára teszek dolgozatomban kísérletet. A magyar szabályozás feldolgozása során gyakran a problémához szorosan kapcsolódó kérdések merültek fel, amelyek a dolgozat egészének ismeretében mellékágnak tűnhetnek. Ide tartozik például az apport értékelése kapcsán a könyvvizsgáló felelősségének kérdése. Úgy gondolom azonban, hogy a vizsgált terület teljes feldolgozásához ezek a részek is szorosan hozzátartoznak. A hazai szabályozás vizsgált problémakörhöz tartozó ellentmondásainak feltárása segíthet minket a megfelelő jogalkotási lépések megtételére. A második nagyobb részben a lepelátszúrási doktrínának a megjelenését és elterjedését elemzem az Amerikai Egyesült Államokban. Megvizsgálom, hogy mi vezetett el ahhoz, hogy minden egyes tagállam bírósága, hol szigorúbb, hol enyhébb feltételek fennállta esetén megállapítja a tagok korlátlan és egyetemleges felelősségét a társaság hitelezőivel szemben. Számos bírósági határozatot elemeztem, az ezekből levont következetéseket ismertetem. Annak oka, hogy az Amerikai Egyesült Államok joganyagára eset a választásom nem más, minthogy a jogi személy társaságok felelősségi burkának átmetszése itt jelent meg először a bírói gyakorlatban, itt alakult önálló felelősségi doktrínává a társasági lepel átszúrása ( piercing the corporate veil ), melynek köszönhetően jelentős jogirodalmi háttér állt a rendelkezésemre kutatásaim során. Az amerikai jogrendszer vonatkozó felelősségi kérdései hazánkban gyakorlatilag feltáratlanok, és olykor a kontinentális gondolkodásmódhoz képest szokatlan megoldásokat tartalmaznak. 56 A dolgozatomban bemutatom, hogy közel sem mondható egységesnek az amerikai bírói gyakorlat. Így nem közömbös tényező az, hogy hol kívánja a társaság a tevékenységét folytatni. A tagoknak igen körültekintően kell megválasztani a társaság bejegyzésének a helyét, ám olykor a tényleges tevékenység helyét is, hiszen vannak tagállamok, melyek saját joghatóságukat kiterjesztően értelmezik más tagállamban bejegyzett társaságokra is. Ennek szemléltetésére néhány tagállam gyakorlatát is be kívánom mutatni. Aktuális probléma az amerikai jogirodalomban, hogy vajon a viszonylag fiatal Limited Liability Company (LLC) esetében is megengedhető-e a bírói gyakorlatban kifejlesztett korlátlan tagi felelősség megállapításának alkalmazása. Megvizsgáltam, hogy az egyes tagállamok bíróságai hogyan állnak ehhez a kérdéshez, ugyanakkor az egyes jogtudósok álláspontjait is ütköztettem. II. A kutatás módszertana A kutatásaim során elsődlegesen a problémát az jelentette, hogy hazai viszonylatban a bíróságok által egy igen ritkán alkalmazott felelősségi intézmény elemzését tűztem ki célul. A fellelhető bírósági határozatok ismertetése és elemzése mellett a hatályos társasági törvény és az azt megelőző törvények vonatkozó szabályait is a lehető legteljesebb körben bemutattam. Az értekezés több éves kutatómunka eredményeit tartalmazza. Magyarországon meglehetősen kevés a témában megjelent irodalom, azokat azonban az értekezés teljes körűen tartalmazza. Az amerikai felelősségi doktrínára vonatkozó első kutatásokat 2004-ben az Ohio State University könyvtárában végzett néhány hetes kutatómunka alapozta meg. Ezt követően az amerikai jogi szakirodalom teljes anyagát tartalmazó adatbázis segítségével már itthon is rengeteg, elengedhetetlen forráshoz jutottam hozzá. Igyekeztem az amerikai irodalomban a témában megjelent összes forrást feldolgozni 1912-től napjainkig. Emellett az egyes tagállamok társaságokra alkotott törvényei és a szövetségi Model Business Corporation Act, valamint a Uniform Limited Liability Company Act releváns rendelkezéseit és a tagállamokra gyakorolt hatásait is bemutattam a tagok felelősségének elemzése kapcsán. A doktori értekezés az Egyesült Államokban megjelent első felelősség-áttörő esetektől kezdve egészen napjainkig tartalmazza a legjelentősebb és a 67 leggyakrabban hivatkozott bírósági határozatokat, amelyeket az angolszász jogrendszerben elfoglalt jelentőségük miatt részletesebben is elemeztem. Összességében több ezer oldalt kitevő anyag került összegyűjtésre, részletes feldolgozásra és elemzésre. A munkám első nagyobb szerkezeti egysége a hazai szabályozás bemutatásával foglalkozik. Itt kevésbé leíró, inkább elemző módszert alkalmaztam, annak érdekében, hogy a szabályozás hiányosságaira, a felmerülő gyakorlati problémákra rávilágítva megoldási javaslatokkal állhassak elő. Dolgozatom második, az amerikai szabályozást bemutató szerkezeti egysége inkább leíró jellegű. Számos tanulmányt és bírósági határozatot feldolgoztam, annak érdekében, hogy megközelítőleg teljes képet kapjunk a lepelátszúrási doktrína amerikai alkalmazási köréről. A dolgozat utolsó fejezete módszerét tekintve összehasonlító jellegű. Ebben a fejezetben találkozik az amerikai és a magyar doktrína azok tényleges különbségeivel, elhatárolási pontjaival. De vajon összehasonlítható-e a magyar és az amerikai szabályozás? Zweigert és Kötz a különböző jogrendszereket stílusjegyeik alapján jogcsaládokba sorolták. 3 A kontinentális jogcsaládoktól (mint a germán vagy a romanista jogcsalád) a common law jogcsaládot például a jogforrások vagy a jogi gondolkodásmód, mint stílusjegyek is elhatárolják. A magyar és az amerikai jogrendszer két különböző a germán és a common law - jogcsaládba tartozik és az adott jogcsalád jellegzetességeit, stílusjegyeit viselik. Zweigert és Kötz megjegyzik, hogy nehéz kérdése lehet a jogösszehasonlításnak, hogy mely jogrendszerek képezzék a vizsgálat alapját. Álláspontjuk szerint, ha a jogcsaládok stílusjegyeit akarjuk csak vizsgálni, akkor elegendő az egyes jogcsaládok anyajogát megvizsgálnunk. Viszont, ha meghatározott problémát, egy adott kérdést és az arra adott megoldást kívánjuk összehasonlítani, akkor az imént említett megoldás már nem feltétlenül igaz, hiszen vannak jogrendszerek, amelyek az adott kérdést jóval hangsúlyosabban tárgyalják, mint mások. 3 Az összehasonlító jogi kutatások terén más nézetek is megjelentek. Van olyan álláspont, amely szerint a jogcsaládok helyébe kulturális csoportokat (afrikai, ázsiai, iszlám és európai győkerű kultúrákhoz tartozó jogokat) állít, de tulajdonképpeni összehasonlítást egyedül csak az adott kulturális csoporthoz tartozó jogok között tart lehetségesnek. Lásd: Harmathy Attila: Összehasonlító jogi kutatások az ezredfordulón [IUS UNUM, LEX MULTIPLEX Budapest 2005.]126. 78 Ha ebből a gondolatmenetből indulunk ki, akkor máris megindokolható, hogy miért az amerikai jogrendszer képezi vizsgálatom középpontját. Mint már említettem a társaság jogi személyiségének átmetszése itt jelent meg először, illetve az Egyesült Államok rendelkezik messze a legkiforrottabb gyakorlattal a vizsgált kérdéskörben. A komparatisztika alapját nem kizárólag egy adott jogcsaládba tartozó két vagy több jogrendszer összehasonlítása képezheti, hanem két különböző jogcsaládba tartozó jogrendszer is. A kérdés ezek után már csak az, hogy eredményes lehet-e a jogösszehasonlítás? Véleményem szerint már az mindenképpen eredmény, ha ráébredünk arra, hogy amitől hazánkban a jogalkotó vagy a jogalkalmazó óvakodik (nevezetesen a felelősség-áttöréstől), az máshol működik. Példának hozható fel Németország, hiszen a germán jogcsaládba tartozik, azonban a jogalkalmazó sikeresen használja a Durchgriff intézményét a társaság tagjaival szemben. Azt is eredményként könyvelhetjük el, ha az összehasonlítás saját intézményeink továbbgondolására sarkal minket. III. A tudományos eredmények összefoglalása, a további hasznosítás lehetőségei Amikor két különböző jogcsaládba tartozó intézményt hasonlítunk össze, akkor elsődlegesen funkcionalista szemlélettel kell a vizsgálathoz hozzáállni. Vagyis meg kell találnunk az összehasonlítandó jogcsaládokban azt a jogintézményt, amely ugyanazt a funkciót tölti be az adott jogrendszerben, mint amivel össze kívánjuk hasonlítani. A komparatisták abból indulnak ki, hogy minden társadalom ugyanazokkal a problémákkal találkozik, ugyanazokra a kérdésekre próbál megoldást találni. A megoldás viszont lehet teljesen eltérő. Ebből kiindulva a jogösszehasonlítás a megfelelő kérdésfelvetéssel kezdődik. Ha a kérdésre az egyik jogcsaládban nem találunk választ, akkor valószínűleg a kérdésfelvetés rossz, hiszen ugyanazzal a problémával bizonyára mindkét jogrendszer találkozott. Vagyis másképp kell a vizsgált jogintézményt megközelíteni A kutatásaim során feltett kérdés pedig a következő volt: Mennyire korlátolt a jogi személy gazdasági társaságok tagjainak felelőssége hazánkban és az Egyesült Államokban? Az amerikai rendszerben a társaság tagjainak felelősségét egészen másképp kezelik, mint a magyar gyakorlatban. 89 1. Az alultőkésítettség kérdése A társaság rendelkezésére bocsátott pénzbeli és nem pénzbeli hozzájárulás elsősorban a társaság működését, gazdálkodását hivatott szolgálni, ugyanakkor a társaság tőkéje a hitelezők érdekeinek védelmét is biztosítja. Ez kétféleképpen valósul meg: a kötelező jegyzett-tőke minimum egyfajta szűrőt jelent a gazdasági életbe fellépni kívánó tulajdonosokkal szemben, hogy ha valóban korlátolt felelősséggel kívánnak gazdálkodni, akkor legalább a társaság születésének pillanatában egy minimális összeget képesek legyenek felmutatni. Másrészt a társaság működése során a társasággal üzleti kapcsolatba kerülő hitelezőknek információt, biztosítékot jelenthet a társaság vagyona, például abban az esetben, ha a tulajdonosok hitel fedezeteként próbálják meg a társaság vagyonát lekötni. Kuncz Ödön álláspontját képviselem, amikor úgy fogalmazott, hogy a kft. törzstőkéje és az rt. alaptőkéje nem más, mint a minimális garanciája a társasági hitelezőknek. 4 Másképpen fogalmazva a jegyzett tőke minimum a korlátolt felelősség megváltásának az ára. Az Egyesült Államokban a corporation-re ha egyes tagállamokban még van is kötelező-tőkeminimum előírás, azonban ez az összeg csekély vagy már jelentőségét vesztette. Az LLC-re pedig egyik tagállam jogszabálya sem ír elő kötelező tőkeminimumot annak ellenére, hogy mindkét társasági forma jogi személyiséggel rendelkezik. Ennek ellensúlyozása azonban, hogy korántsem tekintik ezen társasági formák jogi személyiségét abszolút jellegűnek. Terjed az a nézet a hazai szakirodalomban, hogy a társaság jegyzett tőkéje és annak kötelező minimum előírása nem szükségképpeni hitelezővédelmi eszköz. Az Európai Magán Vállalkozás (SPE) rendelet tervezete kapcsán pedig láthatjuk, hogy a közösségi gyakorlat is szeretne egy jegyzett tőke nélküli ám a tagok korlátolt felelősségével működő társasági formát létrehozni. Én személy szerint ezzel nem érték egyet. A társasági törvény jegyzetttőkeminimumra vonatkozó előírásainak ellentételezés nélküli fellazítását nem tartom megfelelő lépésnek. Ugyanis ha a mérleg egyik nyelvére kevesebb súlyt teszünk, úgy, hogy közben a mérleg másik nyelvére nem figyelünk, és nem ellensúlyozzuk azt, akkor felborul az egyensúly. Magyarán szólva lehet a tőkeminimumot csökkenteni vagy eltörölni, de akkor a felelősség-áttörés intézményének a bírói gyakorlatban nagyobb teret kellene engedni. 4 Kuncz Ödön: A magyar kereskedelmi-és váltójog tankönyve [Grill Károly Könyvkiadó Vállalata Budapest, 1938.]10 Németország köztes megoldást alkalmaz. Hiszen egyrészt a német bírói gyakorlat képes eltekinteni a Trennungsprinzip elvétől és a társaság tagjainak felelősségét kimondja bizonyos feltételek mellett, azonban a GmbH-k kötelező jegyzett-tőkéjét sem volt hajlandó a jogalkotó leszállítani. Ehelyett egy új társasági formával (Unternehmergesellschaft mit beschränkter Haftung) próbálja az országok közötti tőkeminimum versenyében kialakult pozícióját javítani. 2. A tag joggal való visszaélése, a jogi személyiséggel való visszaélés A tagi felelősség megállapításának jellemző esete mind az amerikai mind a hazai gyakorlatban, amikor a tag visszaél a társaság jogi személyiségével, illetve korlátolt felelősségével. Ez a rendelkezés a joggal való visszaélés tilalmából ered. Azonban az amerikai és a magyar gyakorlat két jelentős különbséggel bír. Egyrészt az amerikai bírói gyakorlat működő társaságok esetében is hajlik a társasági lepel átszúrására abban az esetben, ha a tag magatartása joggal való visszaélést valósít meg és ezzel a hitelezőnek kárt okoz. Az amerikai doktrína alkalmazása szempontjából irreleváns, hogy a társaság fizetésképtelenné vált-e vagy sem, és az is hogy jogutód nélkül megszűnik-e. Akkor is lehet közvetlenül a tagokat perelni, ha a társaság tovább folytatja működését, tehát nem az a lényeges kérdés, hogy a fizetésképtelenné válás és a tag magatartása között fennáll-e az okozati összefüggés. A lepelátszúrás eredményeképpen átmenetileg tekint el a bíróság a társaság elkülönült jogi személyiségétől, mindössze azért, hogy méltányosság alapján a társaság önálló jogi személyiségével visszaélő tagokat szankcionálja. Erre a magyar bíróságnak a társasági törvény alapján nincsen lehetősége, mivel kizárólag a felszámolási eljárás során kielégítetlenül maradt hitelezői követelést lehet perelni a volt tulajdonosoktól, akkor, ha bizonyítást nyer, hogy a társaság jogi személyiségével és korlátolt felelősségével a hitelezők rovására visszaéltek. Ez azt is jelenti, hogy önmagában az a magatartása a tagnak, amivel a hitelezők rovására visszaélt korlátolt felelősségével, illetve a társaság elkülönült jogi személyiségével hazánkban nem jár a tag felelősségének megállapításával. A jelenleg hatályos hazai szabályok szerint azonban a tag felelőssége mindig mögöttes vagy másodlagos, hiszen csak akkor perelhető, ha a felszámolási eljárásban nem térült meg a követelése. Ebből az is következik, hogy azok a hitelezők, akiknek az igényét a felszámoló nem vette fel a nyilvántartásba nem indíthatnak a tag ellen kártérítésre irányuló eljárást a törvény ezen rendelkezése alapján. A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiumának ajánlása az amerikai típusú megközelítést fogalmazta meg a már ismertetett ajánlásában, miszerint működő 1011 jogi személy tagjának a felelőssége megállapítható akkor, ha visszaélt a társaság jogi személyiségével és elkülönült felelősségével. A kollégiumi ajánlás szerint ekkor a tag magatartása sérti a Ptk.-ban deklarált jóhiszeműség és tisztesség elvét, valamint a joggal való visszaélés tilalmába ütközik. Így a tag felelőssége a társasággal egyetemleges. Álláspontom szerint az ajánlásban foglalt megközelítés bár hazai viszonylatban szokatlannak mondható helytálló. Ennek oka, hogy a tulajdonosok alapításkor aláírják a jogi személy létesítő okiratát, majd a bejegyzést követően létrejön egy társaság, amelyet a jogszabály jogalanyisággal ruház fel. Abban az esetben, ha a tagok ezzel a jogalanyisággal takarózva szándékosan harmadik személyeket károsítanak meg, akkor visszaéltek a jog által jogi személyre ruházott jogalanyisággal és felelősséggel ekkor a tag és a társaság egyetemleges felelősségének megállapításával egyetértek, folyamatosan hangsúlyozva, hogy egy kivételes felelősségi alakzatról van szó. Az új Ptk. tervezete szerint, egyetemlegesen felel a munkáltatóval, illetve a jogi személlyel vagy a jogi személyiség nélküli gazdasági társasággal az alkalmazott, a tag, a vezető tisztségviselő akkor, ha a kárt szándékos magatartással az alkalmazotti, tagsági, vagy a vezető tisztségviselői viszonyával visszaélve okozta. Sárközy szerint: A felelősség-átvitelnek szélső kivételnek kell lennie, mert ellenkező esetben összeomlik a kft. és az rt. üzleti kockázat korlátozásának gazdasági racionalitására épülő jogi konstrukciója. 5 Amerikában a társaság tulajdonosainak felelőssége mindig közvetlen, hiszen a bírói gyakorlat nem kívánja meg a fizetésképtelenség tényének bekövetkeztét, tehát nem feltétlenül szűnik meg a társaság jogutód nélkül, amely tagjainak felelősségét kimondja a bíróság. Ebben az értelemben nem mögöttes felelősségről van szó mint hazánkban, hanem közvetlenről. A sérelmet szenvedett fél közvetlenül perelheti a tagot a bíróság előtt, tekintet nélkül arra, hogy a társaság tovább folytatja gazdálkodási tevékenységét. Az új Ptk. koncepciójában szereplő felelősségi alakzat az amerikai felelősségi típushoz közelít. 5 Sárközy Tamás: A magyar társasági jog Európában12 3. A tag felelőssége a társaságban való befolyásszerzése alapján A konszernjogban a tagi korlátlan felelősségét az uralkodó tagnak az ellenőrzött társaságnak és hitelezőinek, illetve a többi tulajdonosnak hátrányára szolgáló, a rendes gazdálkodás elveit sértő gazdasági tevékenysége révén, annak az ellenőrzött társaságra való rákényszerítése alapozza meg. Az amerikai gyakorlatban a lepellerántás klasszikus esetének tekinthető, amikor az uralkodó társaság közvetlen és korlátlan felelősségét megállapítja a bíróság. Mindezt, méltányossági alapon a hitelezők védelme érdekében teszi meg. Frederick J. Powell a későbbi joggyakorlatra is kiható sikerrel állította fel háromtényezős instrumentalitási elméletét. Kutatásai során ugyanis arra jutott, hogy három tényezőre vezethető vissza az anyavállalat korlátlan felelősségének megállapítása. Ez a három tényező: a leányvállalat jelentős befolyás alatt állt [a leányvállalat mindössze képviselője ( agent ) volt az irányító anyavállalatnak] ezt a befolyást csalásra vagy jogellenes magatartásra használta fel, amivel a társaság harmadik személynek kárt okozott. Bár vizsgálatának középpontjában az anya és leányvállalatok viszonyában felmerülő lepellerántások álltak, eredményeit kiterjesztően alkalmazta egyszemélyes társaságokra is. Későbbiekben az amerikai bírói gyakorlat segítségül hívta a doktrínát általában a befolyásszerzéshez kapcsolódó esetekre. A hatályos hazai társasági törvény kimondja, hogy ha minősített többséget biztosító befolyásszerzés valósul meg, és az ellenőrzött társaság felszámolásra kerül, a minősített befolyásszerző korlátlan felelősséggel tartozik a társaság minden olyan kötelezettségéért, amelynek kielégítését a felszámolási eljárás során az adós ellenőrzött társaság vagyona nem fedezi. A korlátlan felelősség csak akkor áll meg, ha hitelezőinek a felszámolási eljárás során benyújtott keresete alapján a bíróság - az adós társaság felé érvényesített tartósan hátrányos üzletpolitikájára figyelemmel - megállapítja a minősített befolyásszerző korlátlan és teljes felelősségét. A hazai konszerntényállást akkor lehet alkalmazni, ha az ellenőrzött társaság kft, vagy zrt. (egyszemélyes zrt.), és az uralkodó tag a szavazatok legalább 75%-val rendelkezik. A nyilvánosan működő részvénytársaság tagjai nem tartoznak a Gt. befolyásszerzésre és konszernfelelősségre vonatkozó szabályainak hatálya alá. Ez tulajdonképpen összecseng az amerikai lepelátszúrási doktrína alanyi körével, hiszen a már ismertetett kutatások is alátámasztották, hogy a bíróságok kizárólag zártkörűen működő társaságok esetében alkalmazzák a felelősségi 1213 doktrínát, illetve az elmúlt 10 évben az LLC-re is kiterjesztették a szabály alkalmazás körét. Thompson kutatásai során rámutatott, hogy minél kevesebb a társasági tagok száma, annál gyakrabban szúrja át a felelősségi leplet a bíróság. Megfigyelései alapján egyetlen esetben sem történt lepelátszúrás, ahol a 10 főt elérte a taglétszám. Legmagasabb arányban az egyszemélyes corporation tagjának felelősségét állapította meg a bíróság, viszont nyilvánosan működő társaságok esetében minden kérelmet visszautasított. A magyar szabályozásban nem nyer külön értékelést a társasági tagok száma, mindössze a működési formának van relevanciája. Lényeges eltérés az amerikai és a magyar megoldások között, hogy az amerikai nemcsak a szavazati jog meghatározott arányához köti az uralkodó tag felelősségét, míg a magyar bíróságnak erre csak a törvényes konszern alapján van lehetősége. A társaság legfőbb szervében a döntéshozatal útján történő befolyásolás hazánkban a szavazati jog mértékéhez kapcsolódik. A probléma ezzel a szabályozással az, hogy egy másik társaságot nem csak a legfőbb szervének döntéshozatali eljárása révén lehet befolyásolni, hanem például a vezető tisztségviselők megválasztásának lehetőségével is, amit a társasági törvényünk nem fűz jogkövetkezményt. A joggal való visszaélés értékelése kapcsán is megjelent az a lényeges különbség a két jogrendszer között, hogy míg hazánkban a hitelezők kizárólag a felszámolási eljárás során meg nem térült követelést érvényesíthetik a volt taggal szemben, addig Amerikában nem feltétel a fizetésképtelenségi eljárás megindítása a társasággal szemben. Hazánkban a konszernfelelősség megállapításának előfeltétele a társaság jogutód nélküli megszűnése, míg például Németországban és az Egyesült Államokban a fizetésképtelenségi eljárás lezárása nem feltétel. Véleményem szerint indokolatlan a hitelezőket várakozásra kényszeríteni, és ennyire mereven ragaszkodni a jogi személy tagjainak sérthetetlenségéhez. Az 1997-es társasági törvény szerint a társaság tagja illetve hitelezője már akkor is kérhette az uralkodó tag felelősségének megállapítását az ellenőrzött társaság tartozásaiért, ha a tartósan hátrányos üzletpolitika folytatásával jelentősen veszélyeztette az ellenőrzött társaság kötelezettségeinek teljesítését. Ebben az esetben a felszámolásnak, mint eredménynek be sem kellett következnie, elegendő volt bizonyítani az ellenőrzött társaság likviditásának veszélyeztetettségét a felelősség megállapításához. Ez a szabály nem került be a hatályos társasági törvénybe. Összességében elmondható, hogy az amerikai bíróság keze nincs annyira megkötve, mint a hazai jogalkalmazóé. Ennek oka egyrészt a jogcsaládok eltérő 1314 gondolkodásmódjában van: vagyis míg egyik a precedensrendszeren alapul és lényegesen nagyobb a bíróságok mérlegelési joga, addig a másikat gúzsba köti a jogszabályok hálója, és idegenkedik a jogi személy fikciójának megtörésétől. Egyetlen kivételként, fénycsóvaként értékelhető a Szegedi ítélőtábla már említett kollégiumi ajánlása, amely a Ptk. alapelveire hivatkozva indokoltnak tartja a működő jogi személy tagjai felelősségének megállapítását. De amint láttuk, az ajánlás visszhangja korántsem volt egységes a szakemberek körében. Nem kell azonban messzire mennünk ahhoz, hogy olyan országot találjunk, ahol a felelősség-áttörő doktrína működik. A jogtudomány gyakran hivatkozik arra, hogy a magyar kereskedelmi jog a német hatása alatt áll. Említést érdemel, hogy ott a felelősség-áttörés jogintézménye kiforrottan működik, annak ellenére, hogy más jogcsaládba tartozik, mint az amerikai jogrendszer. Úgy gondolom, hogy a hazai jogalkalmazó is képes lehet megtalálni azt az egyensúlyt, ami mellett a kollégiumi ajánlás alkalmazható. Főleg a folyamatosan lazuló szabályok mellett, amelyek korántsem a hitelezők érdekeit tartják szem előtt. Álláspontomat a kutatásaim eredményének tükrében is fenntartom: a hitelezővédelem egyik leghatékonyabb fegyvere lehet a felelősség-áttörés alkalmazása. Vizsgálataim során rámutattam, hogy az ezt biztosító szabályozási háttér azonban pontatlan és gyakran nem koherens. Változtatni sosem késő. Főleg akkor nem, ha látjuk a hatályos szabályozás gyenge pontjait, és az ezzel járó, vagy ennek következtében előálló problémákat. 1415 IV. A szerző kutatási témakörben készült publikációi A gazdasági társaságok képviselete (Közjegyzők közlönye 9/2004.) A könyvvizsgálói jogviszony (Magyar Jog 10/2004.) A könyvelői és a könyvvizsgálói jogviszony elemzése (Közjegyzők Közlönye 2/2005.) A felszámolási eljárást érintő legfontosabb változások (Közjegyzők Közlönye 10/2006.) Hitelezői érdekek védelme A társaság tagjainak felelőssége a társaságba bevitt nem pénzbeli hozzájárulásért (Jogtudományi Közlönyben 7-8/2007.) A társaság leplének lerántása felszámolási eljárásban, megállapítási per v. csődbűncselekmény (Magyar Jog 4/2008.) A jogi személy gazdasági társaságok tagjainak felelőssége Nagy-Britannia gyakorlatában (PPKE-JÁK Kereskedelmi Jogi Tanszék Évkönyve ) megjelenés alatt A gazdasági társaságok leplének átszúrása a hitelezők védelme érdekében (Debreceni Egyetem konferenciakötete 2008.) megjelenés alatt 15 Hasonló dokumentumok
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése
JUHÁSZ LÁSZLÓ A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai Miért kell a témával foglalkozni Viszonylag új jogintézmény a magyar jogban, kb 10 éves múltra tekint vissza A gyakorló jogászok sem ismerik Részletesebben Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog-és Államtudományi Kar Jog-és Államtudományi Doktori Iskola
Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog-és Államtudományi Kar Jog-és Államtudományi Doktori Iskola Mennyire korlátolt a jogi személy gazdasági társaságok tagjainak felelőssége? A felelősség-áttörés hazánkban Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
Németországi cégalapítás Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető Általános EU szabadságelvek Letelepedési jog szabadsága Szolgáltatásnyújtás szabadsága Tőke szabad áramlásának szabadsága Áruk szabad áramlásának Részletesebben Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében
Országos Bírósági Hivatal Mailáth György Tudományos Pályázat Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében Közjogi, munkajogi és EU szekció 10. téma Jelige: Progressio 2014. TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS Részletesebben Vállalkozási formák, vállalkozások létrehozása
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai
III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai 1 Áttekintés: I. A KÖZKERESETI ÉS A BETÉTI TÁRSASÁG I.1 A közkereseti társaság A.) Lényege B.) A társasági forma sajátosságai Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben A Kft. és az Rt. Dr.Kenderes Andrea 2011. Április 9.
A jog értünk van Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény) Dr. Győri Enikő címzetes vezető tanácsos 2006. 05. 30. 2006. július 1-jétől - új társasági jogi törvény, cégeljárási Részletesebben Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben Bevezetés. 1. A jogrendszer felépítése, jogágak. jogrendszer: hatályos jogi normák összessége (ahány szuverén állam, annyi jogrendszer= nemzeti jog)
1. A jogrendszer felépítése, jogágak Bevezetés jogrendszer: hatályos jogi normák összessége (ahány szuverén állam, annyi jogrendszer= nemzeti jog) jogcsalád: hasonló jogrendszerek egy jogcsaládba tartoznak Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben Vezető tisztségviselő felelőssége
Vezető tisztségviselő felelőssége az új Polgári Törvénykönyv alapján 2013. évi V. törvény Hatálybalépés: 2014. március 15. Szabályozási igény (1.) 1. Korlátlan felelősség: Aki egy vállalkozásban korlátlan Részletesebben Hírlevél. Tartalom 2013/04/23. kapcsolat:
Hírlevél Tartalom 2013/04/23 Az Országgyűlés a 2013. február 11-ei ülésnapján fogadta el az új Ptk-t, amely 2014. március 15-én fog hatályba lépni. Az új Ptk. számos újítása közül jelen Hírlevél az alábbi Részletesebben A gazdasági társaságok
A gazdasági társaságok Gazdasági társaságok (társas vállalkozások): olyan gazdálkodó szervezetek, amelyek üzletszerű gazdasági tevékenységet folytatnak, vagyonukat a tagok bocsájtják a társaság rendelkezésére, Részletesebben Majd 2010. augusztus 1-én önkényesen, minden indoklás nélkül felbontotta a kölcsönszerződést az OTP Bank.
Alábbi keresetlevelemet elsősorban sorban azoknak a devizaalapu kölcsönszerződést megkötő adósoknak ajánlom, akik már elveszítették az otthonukat. Természetesen alkalmazható azoknál is, akiknek kára nem Részletesebben Vállalkozások 1. Feladatlapok értékelése
S.Cont. Vagyonkezelő és Tanácsadó Zártkörűen Működő Részvénytársaság (1055 Budapest, Falk Miksa utca 5. I. em. 2.) Adószám: 11275006 Cégkivonat 2011.10.27. -i hatállyal 1 Általános adatok Cégjegyzékszám: Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben dr. Dobos István: A gazdaság társaságok átalakulására vonatkozó szabályozás a társasági törvényekben és az új Polgári Törvénykönyv tervezetében
dr. Dobos István: A gazdaság társaságok átalakulására vonatkozó szabályozás a társasági törvényekben és az új Polgári Törvénykönyv tervezetében I. BEVEZETŐ E tanulmány célja bemutatni a gazdasági társaságok Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben FORRÁS Vagyonkezelési és Befektetési Részvénytársaság
A FORRÁS Vagyonkezelési és Befektetési Részvénytársaság új szövegű Alapszabálya (T E R V E Z E T) készült a 2004. szeptember 14. napjára kitűzött rendkívüli közgyűlés írásbeli előterjesztéseként A FORRÁS Részletesebben Gazdasági jog alapjai
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben Amennyiben a válasza igen, kérjük válaszát egy külön papírlapon részletesen fejtse ki..
Biztosítási nyilatkozat Felelősségbiztosításához Fontos figyelmeztetés A biztosítási nyilatkozat kitöltése semmilyen formában sem kötelezi a nyilatkozat kitöltőjét, ill az általa képviselt személyeket Részletesebben Corporate Governance Questions In Business Law Dr. Kecskés András egyetemi tanársegéd Gazdasági és Kereskedelmi Jogi Tanszék
Corporate Governance Questions In Business Law Dr. Kecskés András egyetemi tanársegéd Hétfő, 18.30 20.00 / 307 Nappali Kontakt óra AJSZNO42601 SZVN98601 - - Kredit 4 2 Félévi óraszám 30 30 Létszám 20 Szemeszter Részletesebben Hírlevél. Tartalom. 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. További információért keressen minket:
Hírlevél 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. Tartalom társaságokra (jogi személyekre) 2014. március 15-én hatályba lépett a 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről ( új Ptk. ), amely kódex jelleggel Részletesebben Juhász László A módosított csődtörvény tapasztalatai. Milyen az ítélkezési gyakorlat?
Vállalkozások alapítása Magyarországon Vörös Károlyné titkár Zala Megyei Kereskedelmi és Iparkamara Alapvető jogszabály 2006. évi IV. törvény a Gazdasági Társaságokról és a 2006. évi V. törvény a Cégnyilvánosságról, Részletesebben Polgári Törvénykönyv 2013. évi V. törvény Hatálya: 2014. március 15. 2013 évi CLXXVII. Törvény (Ptké) Előadó: dr. Tornyai Magdolna
Polgári Törvénykönyv 2013. évi V. törvény Hatálya: 2014. március 15. 2013 évi CLXXVII. Törvény (Ptké) Előadó: dr. Tornyai Magdolna 1 Általános rész Az új 2013. évi V. tv., a Ptk. rendelkezéseit a hatályba Részletesebben PhD ÉRTEKEZÉS. Szabó Annamária Eszter
PhD ÉRTEKEZÉS Szabó Annamária Eszter MISKOLC 2009 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR DEÁK FERENC ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA Szabó Annamária Eszter A kulturális örökség joga (PhD értekezés Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Részvénytársaság Kezdő vállalkozások számára kevéssé kedvelt forma a részvénytársaság. Az ebben lévő tulajdon részvényeken alapul, amelyek alapján tulajdonosát vagyoni és tagsági jogok illetik meg. A részvény Részletesebben Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási feltételek
Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási A jelen kiegészítő biztosítási azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket az Allianz Hungária Zrt. Cg. 01-10-041356, székhely: 1087 Részletesebben Társasági jog Európában
Társasági jog Európában Tőkeegyesítő társaságok az angol jogban A jelenleg alapítható társasági formák Public company limited by share (nyilvánosan működő Rt. nincs mögöttes tagi felelősség) Private company Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc A vállalkozás jellege és üzemelési formái III. 38. lecke Előadás vázlat 1. Közös Részletesebben C/15 A KKT ÉS A BT TAGJAI, VAGYONA, KÉPVISELETE, A TAGOK FELELŐSSÉGE
KKT 88. (1) A közkereseti társaság (e fejezetben a továbbiakban: társaság) létesítésére irányuló társasági szerződéssel a társaság tagjai arra vállalnak kötelezettséget, hogy korlátlan és egyetemleges Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben A hiteles cégaláírási nyilatkozat vagy az ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta benyújtásra került.
Szekszárdi Törvényszék Cégbírósága Cg.17-09-010232/6 V É G Z É S A Szekszárdi Törvényszék Cégbírósága a(z) Ezüsthársfa Zártkörűen Működő Részvénytársaság cég(ek)ből átalakulással létrehozott Remedia Patika Részletesebben Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén
Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén RSM DTM Hungary Adótanácsadó és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. A téma Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Jegyzőkönyvi kivonat Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 2015. július 9-ei I. rendkívüli közgyűlésének nyilvános üléséről készült jegyzőkönyvéből. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Részletesebben Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27.
Szerződésszeg sszegés, s, előrel reláthatóság, kártérítési felelőss sség g az új Ptk.-ban II.. részr Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27. dr. Verebics János, PhD egyetemi docens, BME GTK Üzleti Részletesebben HÍRLEVÉL. 2012 / 4 Gazdasági társaságokkal kapcsolatos törvények változásai
HÍRLEVÉL 2012 / 4 Gazdasági társaságokkal kapcsolatos törvények változásai 2012 folyamán a gazdasági társaságok működését jelentős mértékben érintő jogszabályi változások lépnek hatályba. Az alábbiakban Részletesebben Váll.gazd: Kidolgozott tételek: 1. Értelmezze az (üzleti) vállalkozást, nevezze meg szerepét a gazdasági fejlődésben!
Váll.gazd: Kidolgozott tételek: 1. Értelmezze az (üzleti) vállalkozást, nevezze meg szerepét a gazdasági fejlődésben! Információtartalom vázlata: A vállalkozás fogalma o Az üzleti vállalkozás célja, érdekeltjei, Részletesebben 2012.06.14. Jogi és Ügyrendi Bizottság utólag felkerült napirend
2012.06.14. Jogi és Ügyrendi Bizottság utólag felkerült napirend 1/ Napirendi pont A hulladékkezelési közszolgáltatás ellátására alapítandó gazdasági társaság társasági szerződésének jóváhagyása. HATÁROZATI Részletesebben PhD értekezés. dr. Reiterer Zoltán
PhD értekezés dr. Reiterer Zoltán Miskolc 2016 1 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR AZ ÉLELMISZERLÁNC KÖZIGAZGATÁSI JOGI SZABÁLYOZÁSA PhD értekezés Készítette: dr. Reiterer Zoltán okleveles jogász Részletesebben Törvényi engedmény és késedelmi kamat
Törvényi engedmény és késedelmi kamat LESZKOVEN LÁSZLÓ * 1. A dolgozat témája közelmúltban látott napvilágot a Győri Ítélőtábla Pf. IV.20.110/2009/10. számú ítélete. 1 A tényállás témánk szempontjából Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE
Dr. Gárdos István ügyvéd (Budapest) 1. ELŐZMÉNYEK A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE Egy időben jelent meg Kovács László Milyen jogi személy is az állam? című cikke és a Legfelsőbb Bíróságnak az Részletesebben Részvénytársaság. A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű
Részvénytársaság A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű részvényekből álló alaptőkével (jegyzett tőkével) alakul. Nyrt.: nyilvánosan működik az a részvénytársaság, Részletesebben Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI. PhD értekezés tézisei
Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI PhD értekezés tézisei MISKOLC 2012. I. A KUTATÁSI FELADAT ÖSSZEFOGLALÁSA, A KUTATÁS CÉLKITŰZÉSEI Részletesebben Vállalkozás gazdaságtan SZIKORA PÉTER 2015-2016 TAVASZ
Vállalkozás gazdaságtan SZIKORA PÉTER 2015-2016 TAVASZ Elérhetőségek Szikora Péter szikora.peter@kgk.uni-obuda.hu Népszínház utca 8. 2. emelet 226. szoba http://tig.kgk.uni-obuda.hu/ SZIKORA PÉTER - VÁLLALKOZÁS Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA 3:63. [Az egyesület fogalma] (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, Részletesebben 9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA.
9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ VÁLLAKOZÁSOK JOGI ISMERETE. tanulmányokhoz
III. évfolyam GM szak BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ VÁLLAKOZÁSOK JOGI ISMERETE tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2014/2015) I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Vállalkozások jogi ismerete Tanszék: Közgazdasági Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD
Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD Emlékeztető: az új Ptk. társadalomképe Szociális elemekkel átszőtt, alkotmányosan védett piacgazdaság Magánautonómia 3 pillér Magántulajdon Részletesebben 1. oldal, összesen: 10 oldal
1. oldal, összesen: 10 oldal Ügyszám: 1350/B/2009 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Lenkovics Barnabás Dr. : Támadott jogi aktus: Határozat száma: 1350/B/2009. AB határozat ABH oldalszáma: 2010/2225 Részletesebben Mohl Gergely. www.uni-corvinus.hu/szamvitel/mg.html
Mohl Gergely Introitus (-) 2009. február 3.-4. www.uni-corvinus.hu/szamvitel/mg.html Mohl Gergely egyetemi tanársegéd Pénzügyi Számvitel Tanszék E300 gergely.mohl@uni-corvinus.hu Fogadóóra: szerda 8 00-9 Részletesebben Miért jöttek létre a társaságok?
2009. Február 5. dr. Varga Kornél A jogi szabályoz lyozás s minősége és s a jogalkalmazás s helyessége egy mérce, m ami megmutatja, hogy az adott szabályoz lyozás mennyire képes k biztosítani tani a társast Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben Társasági jog Európában
Társasági jog Európában AZ ANGOL TÁRSASÁGI JOG FEJLŐDÉSTÖRTÉNETE A angol társasági jog alapjai 1907-ig a társasági jogi szabályozás a részvénytársaságokra fókuszált Minden egyéb, társasági részesedésről Részletesebben I. modul Civil szervezeteket szabályozó hatályos joganyag
CIVIL SZERVEZETEK MEGÚJULÓ MŰKÖDÉSI KÖRNYEZETE TANANYAG kézirat I. modul Civil szervezeteket szabályozó hatályos joganyag Írta: Dr. Homolya Szilvia Dr. Gyarmathy Judit Készült az Emberi Erőforrások Minisztériuma Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben 1. Cégjegyzékszám: 16 09 006843 01 09 708128. 2. A cég elnevezése: Hatályos: 2002.04.15. -...
RÁC-ING Ingatlanhasznositó-Beruházó Korlátolt Felelısségő Társaság (1037 Budapest, Montevideó u. 2/c.) adósz.: 12830134 Nyilvános cégadatok "Cégtörténet" 1. Cégjegyzékszám: 16 09 006843 01 09 708128 2. Részletesebben Társasági jog. dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor www.szaldobagyi.hu
Társasági jog Egy kis történelem 1875. évi XXXVII. törvény a kereskedelmi törvényről 1988. évi VI. törvény a gazdasági társaságokról 1997. évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról 2006. évi IV. törvény Részletesebben Közgyűlési jegyzőkönyv
JEGYZŐKÖNYV AZ ÁLLAMI NYOMDA NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG 2007. MÁRCIUS 30-I ÉVES RENDES KÖZGYŰLÉSÉRŐL Közgyűlés helye: Corinthia Aquincum Hotel (1036 Budapest, Árpád fejedelem útja 94.) Közgyűlés Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 81/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.457/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a dr. Pálffy Ilona, a Nemzeti Választási Iroda elnöke által képviselt Nemzeti Választási Bizottság által országos Részletesebben b) változásokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratát: 1.1. A társaság cégneve:... Zártkörűen Működő Részvénytársaság
Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, szerződésminta alkalmazásával a következők szerint állapítja meg Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindulása A panaszos azért fordult hivatalomhoz, mivel sérelmezte, hogy a közfoglalkoztatás Részletesebben dr. Tóth Júlia Jogtanácsos Felelősségbiztosítási jogi referens
dr. Tóth Júlia Jogtanácsos Felelősségbiztosítási jogi referens Az új magyar Polgári Törvénykönyv: A vezető tisztségviselői felelősségbiztosítás (D&O) átfogó fedezetet nyújt a menedzserek és a vezető állású Részletesebben JOGI SZEMÉLYEK A GAZDASÁGI FORGALOMBAN
Fézer Károlyi Petkó Törő JOGI SZEMÉLYEK A GAZDASÁGI FORGALOMBAN Debrecen, 2016. Szerzők DR. FÉZER TAMÁS, PHD DR. KÁROLYI GÉZA, PHD DR. PETKÓ MIHÁLY, PHD DR. TÖRŐ EMESE, PHD III/3-4., IV., VI., VII/1-3.,5. Részletesebben A jogi személyek körében felmerülő felelősségi kérdésekről, különös tekintettel a vezető tisztségviselőkre
3. Keresetindítási jog tartalma és terjedelme a felszámolási eljárás lezárását követően A felszámolási eljárás jogerős lezárását követő 60 napos jogvesztő határidőn belül ki nem elégített követelése erejéig Részletesebben Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag
Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag Tartalomjegyzék: Összetett ügyletek ÁFA-ban Külföldi vevő a magyar boltban A termék más tagállamba történő kiszállításának igazolása Angol Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai. 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései
1 A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései Az áruk, szolgáltatások iránti igényt a gazdaság szereplői érdekeiknek megfelelően, azok által Részletesebben KOVÁCS GABRIELLA, KOVÁCS VIKTÓRIA A HIV/AIDS FERTŐZÖTTEK BETEGJOGAI ÉS SZEMÉLYISÉGI
KOVÁCS GABRIELLA, KOVÁCS VIKTÓRIA A HIV/AIDS FERTŐZÖTTEK BETEGJOGAI ÉS SZEMÉLYISÉGI JOGAI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁSBAN ÉS BÜNTETÉS- VÉGREHAJTÁSI INTÉZETEKBEN, VALAMINT AZ EBBŐL EREDŐ POLGÁRI JOGI FELELŐSSÉGI Részletesebben 8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA. Alapszabály
8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben Cégbíróság feladatai CÉGNÉV CÉGNÉVBEN CÉGELJÁRÁS 2015.11.25. CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN
CÉGELJÁRÁS CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN Tvszék, mint cégbíróság 1 2 Cégbíróság feladatai cégbejegyzési (változásbejegyzési) adat)cégjegyzékbe történő bejegyzése, illetve törlése, cégnyilvántartásból Részletesebben Alapszabály. 1. A társaság neve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta Részletesebben Spiegler Tamás, jegyzői referens (Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal) Doktorandusz (PTE ÁJK Doktori Iskola)
81 Spiegler Tamás, jegyzői referens (Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal) Doktorandusz (PTE ÁJK Doktori Iskola) A társasházak törvényességi felügyelete a gyakorlatban Az egyes Részletesebben Üzleti jog I. I. A vezető tisztségvisel rtérítési felelőss. (Kiegészítés a 13. órához)
Üzleti jog I. A vezető tisztségviselő kártérítési felelőssége (Kiegészítés a 13. órához) dr. Verebics János, PhD egyetemi 1 I. A vezető tisztségvisel gviselők k kártk rtérítési felelőss ssége I. A VEZETŐ Részletesebben A MAGYAR HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSÁNAK ÉS VEZETÉSÉNEK IDŐSZERŰ JOGI ÉS IGAZGATÁSI PROBLÉMÁI
Dr. Kádár Pál ezredes A MAGYAR HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSÁNAK ÉS VEZETÉSÉNEK IDŐSZERŰ JOGI ÉS IGAZGATÁSI PROBLÉMÁI DOKTORI (PHD) ÉRTEKEZÉS Tudományos témavezető: Prof. Dr. TORMA András CSc intézetigazgató, egyetemi Részletesebben Katona Ferenc franzkatona@gmail.com
Vállalkozásgazdaságtan Katona Ferenc franzkatona@gmail.com A vállalat fogalma A vállalatok személyi és anyagi eszközök mikrogazdasági rendszereit alkotják, amelyeknek a piaci környezetben önálló céljaik Részletesebben /2008. (05.08) sz. határozata. Az elismert vállalatcsoport létrehozásáról (Holding)
PÉCS MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÖZGYŰLÉSÉNEK /2008. (05.08) sz. határozata Az elismert vállalatcsoport létrehozásáról (Holding) 1. A Közgyűlés úgy dönt, hogy az Önkormányzat 100%-os tulajdonában Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 1192
Kúria
KÚRIA
Kúria