text:
Köf.5.035/2019/4. számú határozat
Címlap > Köf.5.035/2019/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5035/2019/4.
A tanács tagja: Dr. Patyi András a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró,
Az érintett önkormányzat: Budapest Főváros XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre
Az érintett önkormányzat képviselője: Melegné Dr. Dudás Dóra ügyvéd
- Budapest Főváros XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi adóról szóló 41/2011. (XII. 20.) önkormányzati rendelete törvényességének vizsgálatára irányuló bírói indítványt elutasítja;
[1] Budapest Főváros XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) Jegyzője a bíróság előtt folyó per felperesét a 2015. adóévre vonatkozóan a .../275 hrsz.-ú ingatlan után 131.660.- forint, a .../381 hrsz.-ú ingatlan után 63.124.- forint, a .../383 hrsz.-ú ingatlan után 274.684.- forint és a .../385 hrsz.-ú ingatlan után 775.892.- forint telekadó megfizetésére kötelezte. Határozatában a Budapest Főváros XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi adóról szóló 41/2011. (XII. 20.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.) 9.§ (2) bekezdés a) pontjára, valamint a 11.§ a) pontjára hivatkozott. Az Ör. vitatott 9. § (2) bekezdés a) pontja szerint „az adó mértéke a Htv. 19. §-ában foglalt adómentességekkel korrigált, jelen rendelet 8. §-ában meghatározott adóalap után, ha az a) 10 000 m2 alatti, akkor 226 Ft/ m2. Az alperes az elsőfokú adóhatóság határozatait helybenhagyta.
[2] A felperes keresetében kérte az alperesi határozatok bírósági felülvizsgálatát, melyben indítványozta az Ör. felülvizsgálatára vonatkozó eljárás kezdeményezését a Kúria Önkormányzati Tanácsánál. Keresetében az adókivetésben a differenciálás elmaradását, és az adómérték konfiskáló jellegét sérelmezte.
[3] A felperes arra hivatkozott, hogy mivel a perbeli ingatlanok kivett utak, számottevő értékkel nem bírnak, így az ingatlanokra az Ör. 11.§ a) pontjának alkalmazásával kedvezményesen megállapított 86.- Ft/m2 összegű adó aránytalanul magas, gyakorlatilag egy év alatt az ingatlanok értékének többszöröse kerül megfizetésre telekadóként, ami – a Kúria gyakorlatának megfelelően – konfiskáló jellegűnek minősül. A felperes álláspontja szerint önmagában az a körülmény, hogy az önkormányzat egyes adózók vonatkozásában kedvezőbb adómértéket állapít meg, nem teszi az adómértéket a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 6. § c) pontjában meghatározott követelményeknek megfelelővé. Noha az Ör. 11.§ a) pontjának alkalmazásával megállapított adó egységesen, valamennyi magánszemély tulajdonában álló ingatlan vonatkozásában kedvezményt biztosít, így azonban a szabályozás nem tesz eleget a Htv. és az Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseinek, melyek alapján az egyes adótárgyak között – azok jellemző sajátosságai szerint – differenciálni szükséges. Felperes utalt továbbá arra, hogy mivel a perbeli ingatlanokhoz a településrendezési szerződés alapján kötelezés is csatlakozik (szilárd burkolatú út építése, térvilágítás), az ingatlanok vonatkozásában az önkormányzatnak nincs törvényes lehetősége a telekadó kivetésére.
[4] A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a pereket egyesítette és a 15.K.30.968/2018/27. számú végzésében indítványozta a Kúria Önkormányzati Tanácsának eljárását. Álláspontja szerint az Ör. 9. § (2) bekezdésének a) pontja a Htv. 6. § c) pontjába, valamint az Alaptörvény XXX. cikkében meghatározott arányos közteherviselés elvébe ütközik.
[5] A bíróság az ingatlanok forgalmi értékének megállapítására szakértőt rendelt ki. A szakvélemény alapján a telekadó mértéke
a .../275. hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában 21%, mely 4,76 év alatt,
a .../381. hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában 17,71%, mely 5,64 év alatt,
a .../383. hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában 30,69%, mely 3,26 év alatt,
a .../385. hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában 17,18%, mely 5,81 év alatt emészti fel az ingatlan értékét.
[6] A bíróság álláspontja szerint „a per összes adata alapján kétséges, hogy az önkormányzat az adómérték megállapítása során ezen elvek szerint járt volna el.”
[8] Az Önkormányzat védiratában az indítvány elutasítását, valamint az indítványozónak a – a védirat előterjesztésével kapcsolatos megbízás szerinti ügyvédi munkadíjból álló – perköltség megfizetésére kötelezését kérte.
[9] Védiratában előadta, hogy a telekadó 2015. évtől hatályos éves mértékének négyzetméter alapú meghatározásakor figyelembe vette a Htv. 6. §-ában foglaltakat, valamint az Alaptörvény arányos közteherviselésre vonatkozó rendelkezéseit. A helyi sajátosságokra és az adózók teherviselő képességére figyelemmel szabályoz az Ör. egyrészt akként, hogy adómentesek a magánszemélyek tulajdonában álló azon telkek, melyeken lakás található (ez kb. 2000 telket érint), másrészt adókedvezményt biztosít a 65. életévüket betöltött, 1.000 m2-nél kisebb adóköteles telkek tulajdonosai számára. Az „önkormányzat gazdálkodási követelményei” törvényi fordulattal összefüggésben utalt arra, hogy a telekadó mértéke a telekadó maximumához képest annak 48 és 72%-a között volt, az adómérték 2014. január 1-től négyzetméterenként 1,5%-kal csökkent, az adókedvezmény pedig négyzetméterenként 6,8%-kal nőtt.
[10] Az Önkormányzat megjegyezte továbbá, hogy a felperes telkei adómentessé válhattak volna abban az esetben, ha eleget tett volna az önkormányzattal 2007-ben kötött településrendezési szerződésben foglaltaknak, mely szerint a „kivett magánutakat” szilárd burkolattal látja el. Előadta továbbá, hogy a felperesnek minden adóévben (így 2015-ben is) lehetősége volt az Art. rendelkezései alapján a kivetett éves telekadó mérséklését vagy elengedését kérelmezni, erre azonban nem került sor, melynek alapján feltételezhető, hogy a kivetett adó megfizetésére a felperes képes volt, az nem veszélyeztette súlyosan megélhetését.
[11] Minthogy a telkeket a felperes 2015-ben eladta, az Önkormányzat kérte, hogy a Kúria Önkormányzati Tanácsa az ingatlanokra kötött adásvételi szerződésben feltüntetett vételárat hasonlítsa össze a perben kirendelt szakértő által megállapított forgalmi értékkel.
[12] Az indítványozó bíróság az eljárását a 2019. október 10-én kelt végzésével függesztette fel. A Kúria normakontroll eljárása egyfokú eljárás, amely a fenti végzés meghozatalával indul. Ebből következően a normakontroll eljárásban a 2019. október 10-én hatályos eljárási szabályok, azaz a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) rendelkezései irányadók.
[13] A Kp. 139. § (1) bekezdése szerint az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárásban a Kp. szabályait a XXV. fejezetben foglalt eltérésekkel, a normakontroll sajátosságaira figyelemmel kell alkalmazni. A Kp. 140. § (1) bekezdése értelmében a normakontroll eljárást indítvánnyal kell megindítani, amelyre a keresetlevél szabályait kell alkalmazni. Ezen utaló szabályból következően az indítványnak meg kell felelnie a 37. § (1) bekezdés f) és g) pontja szerinti követelményeknek, azaz tartalmaznia kell az önkormányzati rendelet konkrét rendelkezéseivel okozott jogsérelmet, az annak alapjául szolgáló tények, illetve azok bizonyítékai előadásával és a Kúria Önkormányzati Tanácsának döntésére irányuló határozott kérelmet.
[14] A Kp. 143. § (2) bekezdése szerint az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének megállapítására irányuló indítványnak a keresetlevélhez képest többletelőírásoknak is meg kell megfelelnie, így a jogszabályok puszta megjelölésén túl szükséges annak előadása is, hogy az indítványozónak a szóban forgó rendeletet az előtte fekvő eljárásban alkalmaznia kell, és miként jutott arra a következtetésre, amely szerint az önkormányzati rendelet (vagy annak valamely rendelkezése) törvénysértő. Ezen előadáshoz kapcsolódóan kell határozott kérelmet előterjeszteni arra, hogy a más jogszabállyal ellentétesnek tartott rendelkezést a Kúria Önkormányzati Tanácsa semmisítse meg.
[15] A Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapította, hogy az indítványozó bíróság lényegében nem tett mást, mint hogy továbbította a felperes perbeli kezdeményezését. Végzésében ugyanis nem ad elő az önkormányzati rendeletalkotás következtében előállt jogsérelmet, továbbá nem szól az annak alapjául szolgáló tényekről, illetve azok bizonyítékairól, csupán ismertette a történeti tényállást, hivatkozott a felperes keresetben kifejtett álláspontjára, majd ezek alapján megállapította, hogy „kétséges, hogy az önkormányzat az adómérték megállapítása során ezen elvek szerint járt volna el.” Ezzel lényegében az indítványozó bíróság a Kp. 144. §-ában biztosított jogosultságát arra nem jogosult személynek, a kezdeményezést előterjesztő félnek engedte át.
[16] A fentiekre tekintettel a Kúria Önkormányzati Tanácsa a bírói indítványt a Kp. 142. § (2) bekezdése alapján elutasította. (A Kúria Önkormányzati Tanácsa jelzi, hogy hasonló adójogi tényállás mellett a Köf. 5034/2019/4. számú határozatában érdemben határozott.)
[17] Az alapperben szereplő felek egyike sem jogosult a Kúria előtti normakontroll eljárás indítványozására, holott valójában ez történik, ha az indítványozó bíróság csak a fél által előadott érveket és kezdeményezést továbbítja a végzésébe foglaltan és nem maga fejti ki az önkormányzati rendeletalkotással okozott jogsérelmet, az annak alapjául szolgáló tényeket, illetve azok bizonyítékait. Bírói indokolás hiányában az indítvány érdemben nem bírálható el.
[18] A Kúria az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[19] A Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik, így az Önkormányzat védiratban kérelmezett perköltség igényéről a Kúria Önkormányzati Tanácsa nem dönthet.
[20] A határozat helyben történő közzététele a Kp. 142. § (3) bekezdésén alapul.
[21] A határozat elleni jogorvoslatot a Kp. 116. § d) pontja és a 146. § (5) bekezdése zárja ki.

matches: bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
Soós Józsefet (a Titánt) a terrorista állam megtalálhatatlannak nyilvánította, hogy mehessenek minden népirtások!
A WTC-merényletek 9. évfordulóján, 2010. szeptember 11-én Nagy Sándor "Naleksz" csúcstényfeltáró és vezető Echelon-leleplező felvételén a szintén keresztyén és rekordtényfeltáró Molnár F. Árpád és Soós József "Titán", a Világtörténelem legkiemelkedőbb Echelon-tanúi közül. Ajánljuk most a szintén 2010.09.11. napján rögzített ama különleges és kellemes hangulatú HÍRHÁTTÉR-filmünket, melynek címe: "A világkormány titkaiból - Égi és földi követek, akik belülről ismerik...". A filmben hallható tényfeltárók Nagy Sándor "Naleksz" és Molnár F. Árpád.
(A fotó teljes méretekhez klikk a képre!)
Orbán Viktor és titkosszolgálati nagytakarítói, Pintér Sándor és Hende Csaba világtörténelmi tragikomikus vígjátékának egyik eleme, hogy az általunk sok százszor (vagy mára több ezerszer) feljelentett bács-kiskun megyei és kecskeméti rendőrség szavait közvetítve Kecskemét Városi Bírósága levélben hivatalos VÉGZÉST juttatott el a Soós József Úr legszorosabb munkatársának, a Molnár F. Árpád főszerkesztőnek, miszerint a rendőrség kitartó nyomozása ellenére sem sikerült megtalálniuk Soós Józsefet (az esztendők óta csúcs-tényfeltáró és filmsztár, sokak által rettegett leleplező közéleti médiahírességet és rendszeresen publikáló és megjelenő újságírót, aki abszolúte nem bujkált soha, senki elől, sőt!!!), és kilátás sem mutatkozik arra, hogy a nyomozás eredményre vezet. Még az is lehet - vallották Orbán Viktor, Pintér Sándor és Hende Csaba rendőri "nyomozói", akik Kecskeméten éppen a leginkább ismerik Soós József Urat -, hogy Soós József - aki a médiában szinte kizárólag a Molnár F. Árpád társaságában látható - még csak nem is magyar. Így aztán ezért se kelljen már keresni.
Eközben valójában arról van szó, hogy a kormány és annak Orbán Viktor által vezérelt titkosszolgálatai megbízásából a rendőrség - mint nagyon kellemetlen tanút, és olyat, aki útjában áll a Molnár F. Árpád meggyilkolásának és Orbánék emberölési, belföldi és külföldi terrorcselekményeik, pszichiátriai stb. bűntetteik eltussolásának - Soós József Urat inkább nyilvánította eltűntnek és megtalálhatatlannak, semmint ki kelljen hallgatni bármilyen ügyben! Pedig Soós Úr nagyon, de nagyon akarta, hogy megtalálják, hiszen tanúskodni akar minden ember élete védelmében és világcsúcsokat világrekordokra halmozott állami terrorizmus és üldözésünk ellen, és úgynevezett "megtalálásáért" több médiát is mozgósítottunk, hatalmas és országszerte kiterjedő botrányok tengerét megvalósítva! Hiába! Az állam nem találja Soós Józsefet!
Az eset az állam és az állami rendőrség és bíróság bűnszervezeti bűnözéssorozatának ama sorozatos aktusából való, amely miatt mindenfelé, ahol elújságoltuk a hírt, és idéztük a rendőrségi és bírósági "nyomozati" "szakvéleményt", általában szó szerint dőltek a nevetéstől. Szó szerint! Mi történt?
A Vlagyimir Putyin által vezényelt szláv média és lapkiadó multimilliárdos maffiaszervezetnek, a Sanoma Budapest Zrt.-nek a legfőbb magyarországi helytartója, Szabó György vezérigazgató a bandájával - a 2009 Karácsonyára számunkra előre bejelentett történelmi jelentőségű összeomlás-folyamatokat indukáló botrányok meghatározó részeseként - betiltotta a cikkünk mellett látható, a HÍRHÁTTÉR által az Emberiség védelme és túlélése érdekében készített és publikált tényfeltáró, keresztyén lelkülettel áthatott filmjeinket. Amikor emiatt felhívtuk a Sanoma Budapest Zrt. videoplayer.hu szolgáltatóját (Szabó György azóta átkeresztelte hotdog.hu-nak), akkor a Sanoma teljes ügyosztálya demonstratív vad röhögésbe kezdett, majd alázatos hangon elkezdtek össze-vissza hazudozni, és egymásra kenni a betiltást, azzal fűszerezve, hogy ők bizony ettől el nem állnak, ha a fene fenét eszik is. Mivel tudtuk, hogy hiába jelezzük számukra, hogy ezzel bizony egy előre bejelentett, számukra rettenetes következményekkel járó dominóeffektust indukálnak, így az örökké tartó következményeket csak korlátok között ismertettük, míg az amúgy minden téren jól tájékozott illuminátus bűnöző Szabóékat meghagytuk saját, belőlük hülyét csinált mesterük és operátoraik gyártotta Sanomás mocskukban rohadni és elbukni.
Soós József Úr, a HÍRHÁTTÉR Főmunkatársa, a bolygó egyik legfőbb tényfeltárója és Echelon-tanúja a botrányt egy szóló filmben teregette, amit közös filmjeink követtek. Ugyanis Szabó György - aki a KGB és Putyin egyik legfőbb magyarországi rezidense, és a 20 milliárd Ft/év forgalommal rendelkező Sanoma vezérigazgatója - megfenyegette a magyarországi tárhely-szolgáltatókat, ha nem hajlandók az ő igényei szerint bűncselekményeket korlátlan és féktelen módon elkövetve megsemmisíteni a HÍRHÁTTÉR összes életvédő és keresztyéni Lelkülettel példátlan ISTEN-Áldotta módon áthatott anyagait és minden dokumentumait, és őket, a maffiát feltétel nélkül és minden bűncselekmények elkövetésével támogatni.
A megsemmisítésekre sor került, melybe bevonták előbb a debreceni ügyvédi kamarát, aztán az ezermilliárdos európai médiamaffiahálózatot, az ország leggazdagabb bűnözőinek egy jelentős részét tömörítő CEMP-csoportot, melynek tagja a BBC, az Info Rádió, az index.hu stb.
Erős Tornyok, akik a támadásoktól nem összeomlanak, hanem olajtűz és kerozinláng által is előre bejelentett díszkivilágításba kerülnek, hogy meglássa az egész világ, mert Így Predesztináltatott. Soós József "Titán" és Molnár F. Árpád csúcs-tényfeltárók és vezető Echelon-tanúk.
(Nagy Sándor "Naleksz" fotójának nagyobb méretéhez kattintson a képre!)
Az Info Rádiót és a BBC-t is magába olvasztott CEMP-csoport és milliárdos társai, valamint az egypártba saját bukására összefonódott állammilliárdosi maffia által üldözött, szinte az egész bolygón betiltott, állandóan új és új államokban és feltöltő portálok által terjesztett életvédelmi filmjeink többek között minden idők leglátványosabb bűntettsorozatainak leleplezéseiből valók, amik tartalmukkal és üldözésükkel halmozzák a világcsúcsokat!:
A válaszul is adott maffialeleplező filmjeink minden magyar idők legüldözöttebb és legbetiltottabb filmjei közé kerültek, miközben már előzőleg feljelentett minket rágalmazás címén Putyin médiaterrorista vezére, az általában legnagyobb média kiadóként megnevezett Sanoma Budapest Zrt. vezérigazgatója, Szabó György, aminek természetesen abszolút helyet adtak - egyébként az ISTEN Legyen ezért Áldott! Mi ugyanakkor - és közvetlenül Kovács Tamás legfőbb ügyésznél is számos-számos alkalommal feljelentettük őket a betiltások és bizonyíték-megsemmisítések elképesztő tömegei miatt bűnpártolásért, terrorizmus támogatása, kötelező feljelentés elmulasztása, tudatos népirtás stb. bűntettek miatt, melyeket mind eltussoltak, sőt, a Legfőbb Ügyészség Kovács Tamás és maffiózó bűntársai neveivel aláírva rendszeresen azt közölték, hogy a feljelentés nem tartalmaz különös részt, illetve a világon semmi kivetni valót nem találnak semmiféle tömegmészárlásokat eltussoló és azok folytatólagos elkövetését az egész világon biztosító bizonyíték-eltüntetésekben és médiaüldözésekben. Az sem volt számukra visszatartó hatású, hogy egyértelműen bizonyítottuk, hogy emiatt a halottak száma további százakkal és ezrekkel fog nőni. Ezek az állatok minden pillanatban az adott pillanatnak éltek, és ahogy a legsúlyosabb bűnöző alkatú pszichopata karakterekről a szakirodalom mindenütt kimondja: úgy követték el bűntetteiket, hogy nem számított, mi lesz holnap. Ugyanis az adott pillanatban a bűncselekmények elkövetéséért volt a legbiztosabb az anyagi juttatás, aztán (így a bukáskor) meg majd csak lesz valahogy! Ez a pszichopátia egyik leggyakoribb meghatározója!
Mivel a Molnár F. Árpádot Orbán Viktor (KLIKK!: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14!) 10 éve egyfolytában próbálja elhallgattatni és meggyilkolni, így örök embere, Orbán Viktor megbízásából, Pintér Sándor és Hende Csaba titkosszolgálati kémfőnökökön keresztül, tehát a konspiratív út betartásával értesítették embereiket arról, hogy a Molnár F. Árpádot bíróság elé kell állítani, de legközelebbi munkatársát, Soós Józsefet nem szabad fellelni. A cél az volt, hogy egyrészt minden általuk elkövetett és védett gyilkosságot és tömegmészárlást eltussoljanak, a Molnár F. Árpád ellen pedig - ahogy mindig tették: az összes tanú kivonásával - tovább lehessen szervezni az általuk már 10 éve egymás hegyére-hátára szervezett politikai bűnszervezeti koncepciós pereket és a 10 éve egyfolytában vágyott politikai gyilkosságot. Orbán az ügy érdekében - a szolgálati útnak megfelelően - értesítette az NBH-s besúgó kecskeméti polgármester és 2010-től országgyűlési képviselő Zombor Gábort, valamint Bács-Kiskun megye és Kecskemét legfőbb rendőri és ügyészi szerveit. Név szerint intézkedtek az eltussolási ügyben, a bizonyítékok összese megsemmisítése és a Molnár F. Árpád elleni gyilkossági előkészületekben Dávid Károly, Bács-Kiskun megye rendőr-főkapitánya, NBH-s besúgó és titkos szolga, továbbá Kassai László, azaz Kecskemét rendőrkapitánya, akit a Pintér Sándor vezette NBH rendszeresen raportra hív, és személyesen látja el ügyről ügyre azzal, halál pontosan mit kell tennie (amely NBH-t, azaz a titkosszolgálatot most éppen átkeresztelték Alkotmányvédelmi Hivatalnak, azaz cirka ÁVH-nak), intézkedett továbbá Kassai László roma sorozatgyilkos (KLIKK!: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7!) és repülőrobbantó (KLIKK!: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8!), pszichiátriai bűnöző (KLIKK!: 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 14., 15.!) és terrorista kecskeméti rendőrkapitány helyettese, minden idők egyik legmocskosabb és legrosszabb hírű bűnöző rendőre, Karasz Csaba, akinek Zombor Gábor orbáni polgármester és tömeggyilkos évek óta jelentett, és aki bűntetteiért lett az év rendőre 2006-ban, továbbá a Molnár F. Árpád 10 éve élő adásban titkosszolgálati besúgó és spicli szomszédja, Borsos Béla rendőr alezredes, volt életvédelmis (amit a nép gyilkossági csoportnak hív), akit 2009-ben tengernyi bűntetteiért és 10 évre rúgó, Molnár F. Árpáddal kapcsolatos totális eltussolásaiért és besúgásaiért Orbán Viktor és embere, Zombor Gábor nyomására választottak az év rendőrének, továbbá Kecskemét vezető ügyésze, az általunk teljesen hiába sok-sok százszor vagy több ezerszer feljelentett Kopasz Zsolt, valamint állami végrehajtó bérgyilkos és szó szerint globálisan terrorista ügyészi egypártbűnbandája.
Zombor Gábor kecskeméti polgármester, Orbán Viktornak több, mint 10 éve bérgyilkosa, akit - mert soha polgármester ennyi bűntettbe és rettentő tömegmészárlási eltussolásba és elkövetési szervezésbe nem bukott, mint Zombor - Orbán 2010-ben országgyűlési képviselővé is tett.
Kopasz Zsolt, Kecskemét vezető ügyésze, minden idők egyik legostobább és legsátánibb állami bűnözője és terroristája, akit összesen - nem túlzás(!) - kb. több ezerszer feljelentettünk, a legfőbb ügyésztől a katonai főügyészen át az RSZVSZ-től az INTERPOLIG! Kopasz Zsolt mellett a mindent eltussoló keresztapa, Kovács Tamás legfőbb ügyész, volt katonai főügyész terrorista és JÚDÁSI sortüzes-csonttörő, pártkáderi pszichiátriai népirtó sokkos gyilkos tömeggyilkos, aki minden alkalommal megállapította - volt, hogy egyszerre egy ügy kapcsán több tucat bűncselekményt bizonyítottunk, tételesen, paragrafusokkal, nevekkel, helyszínekkel(!) -, hogy rajtunk kívül mindenki abszolút tökéletes, maradéktalanul hibátlanul végezte munkáját, minden téren totálisan kifogástalanok, mi pedig bűnösök vagyunk, és jár a megtorlás. Sok ezren haltak meg. A halottak száma pedig nőni fog. Az összképhez semmiség, de önmagában bizonyítja ennek az orbáni bűnbandának az életfogytiglanját: a film címe: "Tömegpusztítás mindhalálig! (KLIKK!)". Kovács Tamás és bérgyilkosa, Kopasz Zsolt a világon semmi vizsgálni valót nem talált benne!
E nemzetközi maffiavonat támadás esetén történő globális diffúziójáról és végzetes, ISTEN-Ítéleti összeomlásáról már azelőtt halmozottan tájékoztattunk nem csak cikkeinkben, de Kijelentés-filmjeinkben is, a fenti neveket konkrétan halmozva, mielőtt végzetes, 2009 szeptember 14-i HÍRHÁTTÉR elleni házkutatásukkal (KLIKK a "Tömegpusztítás mindhalálig!" című rémfilmünkre), a főszerkesztő erőszakos, Zsigó Tímea vezetésével, Zámbó István, Kelemen Norbert és további bűnöző, tömeggyilkosságok szervezését 100%-ban védő és 100%-ban eltussolt terrorista "nyomozó" vezetésével, a Molnár F. Árpád négy rendőr általi elhurcolásával, negyed millió forintba került eszközeink winchesternézegetés címén történő lefoglalásával a világméretű földrengés és kollapszus dominóeffektusát ezek az idült programozott pszichopata terroristák megindították. Az ISTENI Megtorlásban nyilvánvalóan kiemelkedően fontos volt és maradt, hogy számítógépeink lefoglalása pár órán belül már verbálisan is leplezetlenül azt a célt szolgálta, hogy winchesternézegetés helyett a kiskunfélegyházi rendőrségen már élesen kimondott cél az volt, hogy megfélemlítéssel és zsarolással minden keresztyén emberjogvédő, oknyomozó és tényfeltáró, életvédő és Emberiségvédelmi Munkát beszüntessünk! A titkosszolgálatok folyamatos jelenléte miatt egyébként sem lett volna semmi szükség semmilyen lefoglalásra és botrányra, és elég lett volna, ha egyszerűen megkérnek arra, adjak át minden információt, amit a gyilkosságok és terrorcselekmények végrehajtási akarása miatt éppenhogy soha nem akartak átvenni, hanem mindig életveszélyesen fenyegettek és megtorlólag léptek fel, bármit próbáltunk bejelenteni vagy jelentettünk be! A lefoglalt számítógépekről a terroristák azt hazudták, hogy 30 napon belül visszaadják. Egy év után is hiába kerestük! A computerek és pandrive-ok után nyomoztunk a Bács-Kiskun megyei Rendőrfőkapitányságon, a Kecskeméti Rendőrkapitányságon, a Kecskemét Városi Ügyészségen, a Bács-Kiskun Megyei Főügyészségen és a Kecskemét Városi Bíróságon, valamint Orbán Viktor házi önkormányzatánál, melyet terrorista tömeggyilkos jobbkeze, Zombor Gábor vezet. Mindenütt azt közölték, hogy a gépekről nem tudják, hol vannak. Karasz Csaba kecskeméti rendőrkapitány-helyettes terrorista a megyei rendőrség épületében a besúgó kapuőr által telefonon interjúvolva semmilyen felvilágosítást nem adott, és hallani sem akart arról, hogy akár az általuk eltűntnek nyilvánított és éppen telefonos vonalban lévő Soós József Úrral, akár más médiavezetővel, a kötelező hivatalos találkozón egy irodába kerüljön.
Noha a Molnár F. Árpádot a legpitiánerebb ügyekben is beidézgette ugyanez a rendőrség, így olyan semmi ügyekben is, mint pl. a HÍRHÁTTÉRTŐL és annak tárhelyétől teljesen független Fórumon mely nicknevek kiket takarnak, mivel közülük kettő ellen egy személy rágalmazási pert kezdeményezett, ugyanakkor a bűnszervezet még a telefont sem emelte fel Soós József hallatlan keresése során, megkérdezve engem, a főszerkesztőt, hogy az általuk rettegett Soós Úr hol lakik, vagy megadnám-e bármi elérhetőségét, avagy szóljak neki. Amikor egy kisember tőlünk teljesen független problémákkal, és nem ellenünk, hanem mások ellen pert indít, ugyanez a bűnbanda többször is beidéz a rendőrségre, amikor a KGB magyarországi egyik legfőbb rezidense és multimilliárdosa tesz feljelentést ellenünk, akkor nemzetközi és bukásra ítélt állami döntésre közvetlen munkatársamat, a filmsztár és éppen a rendőrök, ügyészek, bírók és őrző-védő cégek, valamint titkosszolgálatok részéről kiemelten ismert, állandóan reflektorfényben csúcs-tényfeltáró Soós Józsefről senkit nem mernek megkérdezni, hol van, nehogy meg kelljen találni, miközben mindannyian tudják hol van, mert egy debilis kezdő nyomozó is pillanatok alatt megtalálhatja. Eközben Soós Úr évek óta nyilvánosan hirdeti minden magyar idők legsúlyosabb bűntetteit leleplező dokumentumfilmjeinkben stb., hogy az egyik legnagyobb magyarországi őrző-védő cégnél dolgozik, magyar állampolgár, munkája folytán napi szinten találkozik az ország legnevesebb színészei közül valókkal, énekesekkel, rendezőkkel, producerekkel, celebekkel, bejáratos a kiemelten védett állami és multimilliárdosi objektumokba az Országháztól a tv2-ig, ráadásul kvázi állandósult botrányok keretében folytat elrettentő és az állami bűnözést padlóra vető, ordító gyilkossági és terrorcselekményekről szóló leleplezéseket hol a polgári, hol a katonai titkosszolgálatok utcai kamerájába, hol az orosz, hol más állami nagykövetségek előtt. Ugyanakkor ha bárhol megjelenünk, villannak a civil és nem civil fényképezőgépek, mit sem leplezve körbejárnak a titkos szolgák és az ügynökök, pánikriadót fújnak a Fideszes rendezvényszervezők és állami megbízottak, hogy itt vannak a magyar történelem legtöbb állami bűntetteit leleplező HÍRHÁTTÉRESEK, vészhelyzet van! Túl ezeken olyan jelenetekről is szó van, amikor kamerával rögzítettük, hogy külföldi, magyarul sem tudó személyek a legfőbb állami objektumoknál és turistacentrumoknál betűről betűre mondják ki és ismétlik a "HÍRHÁTTÉR" szót, mondván, mi a HÍRHÁTTÉR-től vagyunk. Az utcán kedvesen köszönnek, mert felismernek, a romák körében külön kiemelten népszerűek vagyunk, hiszen mi lepleztük le leghatékonyabban a romák elleni állami sorozatgyilkosságokat is (KLIKK!: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7!) stb.
Kőrösi Imre és Molnár F. Árpád "Az elkészült jövő" című egyik korai filmünkben, amikor nyíltan még semmit, de a filmekbe csempészve már minden illuminátus által értve a HÍRHÁTTÉR Elkezdte mondani a jövőt...
Ugyanebben a 2008-as anyagban, amit a világ titkosszolgálatai már tudtak: A jelképek többek közt a Molnár F. Árpád jelképes újraszületéséről és a Világot Irányító Hatalmaktól behelyezett Tudásokról szólnak. Persze azokról is, akik szintén... A "könyv" és a "könyvtár" szintén univerzális kód: azt jelenti: az ISTEN és a Háttérhatalom Teljes Ismereti és Tudásbázisa.
(Teljes méretekhez klikk a képekre!)
Nicholas Sarkozy francia miniszterelnök világ népei elleni tömeggyilkosságait Föld-szerte borogató francia címlapfotón - a magyar média totális és tömeggyilkos hallgatása ellenére - az Air France utasainak Obama és Sarkozy általi teljes kivégzése miatt a Molnár F. Árpád hasonmása látható, halmozott Bibliai és háttérhatalmi kultikus kézjelzésekkel, a Molnár F. Árpád viseleteihez igazítva napszemüvegben és pulóverének szintén kísérteties másában. Alatta a Kijelentésfilmjeinkben halmozottan jelzett, és a NOX "Szeretem" című Kijelentésklipjéből és a 2009 decemberi, "Eleve Elrendelés a popzenében" című betiltott filmünkben részletesebben taglalt személy hasonmása, aki a jelképek szerint a Malomból való, alatta pedig a Hercules repülőgép megsemmisítésére emlékeztető militáns jelkép, mely képek nem mellesleg az "Agora" felirat társaságában vannak. Ezek kapcsán még két filmünket ajánljuk: Az egyik "Az állampolgárság visszaadása - És a Befejezett Történelem", amelyben Soós Úr ott is hangoztatott magyar állampolgársága mellett azt is láthatják, hogy a Molnár F. Árpád mása francia címlapon szerepel, az Air France 228 halottjáról pedig többek közt e filmünkben is láthatnak bővebbet, mely filmünket az életvédelem gyűlölete miatt világszerte be is tiltották: "Repülőkatasztrófák, tömeggyilkosságok a lakosság ellen".
A tragikomikus, magyar állami szervezett bűnözés elleni megtorláshullámok között szoktuk említeni, hogy megérdemelnék ezek a féreg magyar állami és népi sokkos gyilkos terrorista népirtó bűnözők, hogy előbb hozzon minket címlapon a New York Times és/vagy a Washington Post, a Guardian, a Financial Times stb., mint hogy ezek a köztörvényes magyar állami terroristák kiejtsék a nevünket az írott és elektronikus állami és multmilliárdosi médiumok bármelyikében! Ahogyan "csak" egyik esetünk, hogy e tényfeltáró cikk írója, a Molnár F. Árpád hasonmását már régóta francia címlapon publikálták egyik csúcsleleplező esetünk, az Air France utasszállítójának 2009 június 1-én történt megsemmisítése és utasainak szándékos állami vízbe fojtása kapcsán, ahol a halottak száma a személyzettel együtt 228 volt. És ez csak egy ügyünk, amelyről már az egész bolygó beszél, ahogy a médián belül mindig elterjednek a lényegesebb hírek, csak a nép nem tud soha, szinte semmit, de Magyarországon még mindig úgy tesz ez az ótvar, lerobbant hulla banda, mintha mi nem történt volna. Pedig a hatásunkra kirobbanó Világreformok - melyeket már akkor számos alkalommal bejelentettem, mielőtt egyáltalán a Lényegi Tényfeltárásokba kezdtünk, soha eddig nem látott rekordfalókként - elkerülhetetlenek, és éppen ez az, amit - az elhallgatásokat feltétlenül maguk után vont megtorlások sorával egyetemben - az egész bolygó tud! Az egész bolygó!
Ahogy annak idején mondotta Kőrösi Imre, a volt tényfeltáró és katonai titkos szolga, aki az 1990-1994-es országgyűlés legfőbb tényfeltárója, ezért az állam számára legkellemetlenebb leleplezője volt, hogy - mondta ezt nekem, Molnár F. Árpádnak -:
- Legyen büszke arra, hogy az ön nevét sem pozitív, sem negatív szövegkörnyezetben még kiejteni sem szabad egyetlen médiumban, televízióban és újságban sem. Ez óriási dicsőség! Legyen büszke rá!
És lássuk, hogy a Kecskemét Városi Bíróság 9.B.789/2010/2. számon milyen végzést küldött a HÍRHÁTTÉR főszerkesztője, Molnár F. Árpád számára, miközben további jó szórakozást és egy életre szóló le vagy felfelé szóló döntést kívánunk Tóth Orsolya kecskeméti ügyvédnek, mert mi mindig odafigyelünk mindenkire, és sosem felejtünk. Idézzünk a végzésből, mik azok a "nyomozási" burleszkelemek, amelyek szó szerinti nevetéseket és kisebb-nagyobb társasági nevetőgörcsöket eredményeztek azokban, akik számára felolvastuk (szögletes zárójelben Molnár F. Árpád megjegyzései):
"...a nyomozást végző Kecskeméti Rendőrkapitányság azt közölte, hogy Molnár F. Árpád személyi adatai megállapításra kerültek, de Soós József az országos nyilvántartásban nem szerepel [ellenőriztük: HAZUGSÁG! Soós Úr nevét a számítógépbe ütve azonnal előugrik az országos nyilvántartásban!], felmerült, hogy külföldi állampolgár [miből merült fel, mikor világszerte és sok ezer Internetes oldalon ennek pont az ellenkezője derül ki!], személyi adatai és lakcíme így nem volt megállapítható [tehát annyira félnek a totális bukástól, hogy a milliárdos Szabó György kedvéért sem mertek felhívni engem sem telefonon, holott az összes HÍRHÁTTÉR-aloldalon és blogjaink, a Föld bolygó videomegosztóinak sorában szerepelnek médiánk telefonszámai és telefonos elérhetőségeink!!!] és az eljárás folytatásától sem várható eredmény. [hát ezektől mi sem várjuk, hanem a bukásukat készítjük elő, velük együtt!]"
Dávid Károly, az NBH-val és a katonai titkosszolgálatokkal minden részletben kiszolgáló terroristaként bűnöző bács-kiskun megyei rendőr-főkapitány. Bandája tengernyi és soha nem látott leplezetlen bűntetteinek halmazata során egy nyert megállapítást: minden tanút és minden ügyet el kell tussolni, a Molnár F. Árpádot pedig a világcsúcs botrányok és biztos bukás ellenére is üldözni kell, minden bizonyíték és tanú módszeres és tömeges eltakarításával. Dávid Károly! Nem találod a Soós József Urat? Dávid: te vagy a leghülyébb és legpofátlanabb rendőrterrorista megyei főkapitány, akit valaha hátán hordott magyar föld!
Dávid Károly! Felismered a képen látható személyt a pulóverben, a napszemüvegben, pár méterre Magyarország legfőbb katonai objektumától, éppen repülőgépet formázva, mielőtt a francia címlapfotó megjelent volna vagy tudomást szereztem volna róla! Mi után álnyomoztok és kit akartok megfogni, te pszichopata retardált agyhalott tömeggyilkos és szuicidmániás terrorista! Az ISTEN több segítséget Tervezett nekünk tömegmészárlásaitok és féktelen nagy Babiloni szajhizmusotok megbuktatására és megtorlására, mint amennyit bárki kapott az eltelt 2000 év során!
Dávid Károly terrorista! Összezavarjam az agyatokat, hogy halomra megbukjatok?! Vagy miután betelt rajtatok (mert betelt) a Világtörténelem legnagyobb bűnügyei miatti, babiloni szajháknak kijáró ISTEN-Ítélet, engedjek a Vivő Sodrásnak, és Gondoljalak titeket a TEREMTŐBEN totális bukásra és összeomlásra? Itt VAN.
A nyilvántartásban való nem szereplésről még jegyezzük meg, hogy konkrét rendőrségi információkat szereztünk be arról, hogy Soós Úr éppen annyira pozícionált az országos nyilvántartásban, ahogyan az Interneten keresztül is betöltötte a Föld bolygót, úgyhogy még eltéveszteni sem lehet, kizárólag nyilvánosan és fegyházzal büntetendő módon hazudozni! Azt is tegyük hozzá, hogy a magyar állampolgárságát filmek és leleplező cikkek sorában hangoztató Soós Úr korábban a nemzeti mozgalmakban és tüntetéseken "Kárpáti Magyar"-ként volt ismert, HÍRHÁTTÉRES Munkája óta pedig tele vannak nevével, hőstetteivel és elborzasztó leleplezéseivel a titkosszolgálati jelentések világszerte, az egész bolygón!
A pert Soós Úr ellen megszüntették, hogy ne kelljen kihallgatni, mégpedig Soós József csúcs-tényfeltáró minden tiltakozása és több média alapító-főszerkesztő személyes rendőrségi, ügyészségi és bírósági megjelenése és nyomása ellenére, akik hiába próbáltuk átadni a borzasztóan nyomozódó hatóságoknak az általuk "keresett" személy, Soós József Echelon-tanú és csúcs-tényfeltáró személyi adatait! Ők kizárólag a Molnár F. Árpádot akarták, mégpedig eltussolás és állami meggyilkolás céljából elszigetelni és elkülöníteni, miközben már tele van a Molnár hírével az egész bolygó, és mindenki azt lesi, mikor robban ki a Világtörténelem rekordbotránya! Amikor több újságíróval bementünk a bács-kiskun megyei rendőrségre, a kecskeméti rendőrkapitányságra, a városi ügyészségre, továbbá a bíróságra, annak ellenére sem voltak hajlandók átvenni Soós József Úr adatait, hogy Soós Úrral élő, telefonos kapcsolatban voltunk, továbbá a megyei rendőrség épületében a városi rendőrkapitány keresése után a porta telefonjába kiabáltuk, hogy itt van Soós József, mégpedig amikor a vonal másik végén Karasz Csaba kecskeméti rendőrkapitány-helyettes és tömeggyilkos terrorista bűnöző, Zombor Gábor egyik legfőbb rendőrségi és titkosszolgálati besúgó összekötője volt. Egész egyszerűen úgy tettek mind a portaszolgálatos, mind Karasz Csaba, mintha az állandóan és egyre nagyobb hangon ismételgetett felhívást, miszerint itt van a telefonunk másik végén Soós József, élő és egyenes adásban, és jelentkezik személyes találkozóra, nem hallanák! Úgy tettek ennél a résznél, mintha egyszerűen nem ismételgettük volna - egyébként pontosan két médiaalapító-főszerkesztőiként -, akik a telefon előtt és a portaszolgálat állami besúgója előtt álltak! A helyzethez hozzátesz, hogy ott, a visszhangzó rendőrségi épületben beszélgettünk hangosan Soós József Úrral telefonon a lengyel állami vezetés repülőgéppel történő teljes kivégzésétől a rendőrség és az orbáni bűnbandák tömeggyilkos terrorcselekményeiről és más legfőképpen életellenes bűntetteikről.
Továbbá: Budapesten - a rendőrség és a bíróság hazudozásai szerint megtalálhatatlan és gyakorlatilag eltűntnek nyilvánított Soós Úrral közösen -, éppen meg nem találása kabaréja miatt, hol éjjel, hol nappal ellátogattunk a polgári titkosszolgálatok legfőbb országos főépületéhez, a Hende Csaba-féle Honvédelmi Minisztériumhoz (ahol géppisztolyos őrök álltak elénk, és időnként ügynökök fogtak minket közre olyan szorosan, hogy nem tartottak nagyobb távolságot kettő centiméternél(!)), elmentünk továbbá az Országházhoz, annak fegyveres éjjeli őrsége elé állva stb., és szó szerint kiabálva beszéltük meg azt, hogyhogy nem találják Soós József Urat, aki itt áll mellettem, és keresi a rendőrség, de nem leli, és ugyanúgy 100 decibellel megbeszéltük (nehogy bárki is a környékben ne halljon meg valamit), hogy csak nem azért nem akarják megtalálni, mert a Molnár F. Árpádot akarják Orbán Viktor utasítására likvidálni, és el akarják tussolni az összes emberölést, gyilkosságot, romák elleni sorozatgyilkosságot (KLIKK 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7!), belföldi és nemzetközi terrorcselekményt és repülőgép-robbantást (KLIKK 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8!), Orbán Viktor és ikerpárja, Pintér Sándor bűntetteit, az olajügyeket, a robbantásos cselekményeket, a lakosság elleni, általunk leleplezett népirtó haditechnológiák stb. leleplezéseit! Ezeket tárgyaltuk ki ordítva a géppisztolyos fegyveres őrök orra előtt és a legkiemeltebb állami és nemzetbiztonsági épületek kameráiba, továbbá nem egyszer világosban és sötét este Budapest legforgalmasabb kerületeinek legforgalmasabb és kihalt, emeletes lakóépületekkel körbevett utcáin sétálva. Egyébként esetenként Boross Tamás Pintérék általi felrobbantásáig megbeszélve, mely miatt belénk is kötött a Béke Szállónál egy államilag védett bűnöző, minthogy a Béke Szállóban szálltak meg Boross Tamás aranykéz utcai robbantásos merénylői, akik aztán (Jan Rohac, Jozef Hamala stb.) a magyar állam védőszárnyai alatt szépen visszautaztak Szlovákiába, ahonnan a szlovák titkosszolgálat (az SIS) főképp az orosz KGB megbízásából Magyarországra küldte őket, parancsba adva a magyar állami bűnözésnek, hogy Boross Tamás meggyilkolásában minden segítséget megadjanak.
Ezt követően Soós Úr az Őt évek óta filmjeinkben bámuló rendőrbűnözői és bírósági hivatalos nyilatkozatok szerint továbbra is rejtélyes személyazonosságú, fellelhetetlen és nyoma veszett személy maradt, de Molnár F. Árpádot a legpitiánerebb ügyekben azóta is zaklatják és fenyegetik, a legnagyobb marhaságokban is hivatalosan szüntelen kiemelkedő pénzbüntetésekkel, előállítással és szabadságvesztéssel, kórházzal és gyilkossággal fenyegetőzve. Ráadásul azok, akik javában 10 éven át feljelentéseink mára ezreiben voltak de abszolút minden térre kiterjedően korlátlan eltussolók(!), kikezdve, megtámadva és életünket szinte egyfolytában közvetlenül fenyegetve üldözve minket a feljelentések és a tényfeltárások összese ellen! Ahogy évekkel előre megmondtuk: hiába mondtuk el, hogy senki nem állíthat meg minket, győzelmünk Eleve Elrendelt, azaz elkerülhetetlen! Ahogy az is - tanúsítottuk -, hogy a világ szemete hatalmas összecsődülésben és kollektív megbolondulásban fog hibbantan őrjöngeni, tajtékozni, aztán megbukni.
Miután a rendőrség tömeggyilkosai és az alkotmányos rend ellen a népirtások összese védelmében szervezkedő terroristák átküldték a bíróságnak Soós Úr rejtélyes és folyamatos eltűnt helyzetéről szóló bűnszervezeti beismerő vallomásukat, a bíróság - Dr. Siposné dr. Zentai Anita bíró aláírásával, jogerős dokumentumként, hogy ne lehessen ellene semmilyen kifogással élni - az alábbi vígjáték-közlést eszközölték:
"A bíróság az iratokat megvizsgálva megállapította [akkor ideje az elmeállapotukat is, ami alapján feltétlenül vagy közveszélyességükért pszichiátriára, vagy kiemelten tömeggyilkos hatású és folytatólagos eredményű rettenetes bűntetteikért letöltendő és a maximális fegyházbüntetésekre valók!], hogy Soós József kiléte a nyomozás során nem volt megállapítható [ezek hülyék!], (...) ugyanakkor az ismert elkövető [értsd: a tömeggyilkosságokban társfeljelentő], Molnár F. Árpád ellen indult büntetőeljárás lefolytatható [mert mit képzel, hogy tényfeltár és tömegmészárlásokat leplez le, mikor már 10 éve őrjöngnek, hogy hagyja abba!, hagyja abba!, hagyja abba!]..."
Emberiségmentő ügyekben végül Júdás kapcsán is jól jártunk. Ugyanis felakasztotta magát, a Jézus Krisztust pedig azóta - 2000 éve - Tudja és Tapasztalja a keresztyének népe.
A Kecskemét Városi Bíróság elnöke pedig Gillyné dr. Malkócs Angéla. Az állami kollektív stratégiai elhülyülésre továbbra is emlékeztetve: játékosan szólva nem is értem, hogyan nem akart eszébe jutni még ez a név sem Tóth Orsolya kecskeméti ügyvédnek, amikor kvázi mondhatni naponta találkozik vele. Ej, de unom már, hogy minden preexit annyira ostoba, hogy mindig, mindegyiket az alapoktól kell - és szinte 100%-ban hiába - tanítani arra, hogy itt abszolút eldobhatja az életen át pénzért betanult népirtó játékszabályokat. Most a Törvény az úr, vagy a szakadék... Törvényes Rend vagy végzetes szakadék...
(Tényfeltáró dokumentum: Molnár F. Árpád; 2010. október 8., Budapest)
2010-10-08. Pszichiátriai gyilkosságok - Orbán Viktor és családja, Lázár János és Mónus Áron, Novák Előd és Polgár Tamás (TomCat), és a bács-kiskun megyei tömeggyilkos Egypártbűnözés
Részlet: Novák Előd és a Jobbik (...) kezdettől totális bűnpártolókként és posztkommunista átmentőkként viszonyultak minden pszichiátriai bűnözéshez, és az, ahogyan Polgár Tamás ellen szintén leplezetlenül folytatták életfogytig tartó fegyházbüntetéssel büntetendő életellenes tömeggyilkos ámokfutásukat, önmagáért beszél. (...) A jog ugyanis és továbbá ismer egy olyan fogalmat, hogy "nem életszerű". Ahogy azt sem kell bizonyítani, hogy süt a Nap, csak azért, mert egy politikus azt mondja, hogy nem süt, úgy az sem szorul bizonyításra, hogy Polgár Tamás normális. Mert ez természetes és magától értetődő. Azaz aki ezt képviselőként bírósági per tárgyává teszi, feltétlenül fegyházra ítélendő bűnöző! S mivel a maffia szó azt jelenti, hogy a szervezett bűnözés az államban, így Novák Előd hivatalos titulusa szerint is maffiózó! Ez azt jelenti, hogy az ügyészségnek és a politikus-bűntársaknak - így Orbán Viktornak, Vona Gábornak, Morvai Krisztinának, Gaudi-Nagy Tamásnak stb. - már régen meg kellett volna tenni a feljelentést Novák Előd ellen, akiről önleleplező akciója előtt is a HÍRHÁTTÉR-filmek tömegei szóltak arról, hogy Novák Előd és Jobbikos bandája, ezen belül pártsajtó-hulladéka és szemete, élen Vona Gáborral a kádári és a posztkommunista pszichiátriai bűnözés meghatározó védelmezői (...)! Hogy éveken át való és mindenféle formában kivitelezett próbálkozásaink ellenére nemhogy leleplezésbe fogtak volna, hanem Vona és ocsmány ribanca, Dúró Dóra és társai a magyar történelemben soha eddig nem látott kampányt indítottak a pszichiátriai bűnözés összes formája és minden rendszerbeli elkövetője védelmére, hatalmas hahotázásokat és ":DDD" betűs vigyoridióta, öngyilkos (...) lealjasulásokat rendezve, nem csak azt bizonyították (...), hogy feltett céljuk a bűnözés és a tömegmészárlások teljes körű védelme és folytatása, de az is bizonyításra került, hogy törvényes államban feltétel nélkül fegyházba kerülnének! Úgy vágnák fegyházba és sokukat életfogytiglanra, mint a pinty! Vona Gábor és Dúró Dóra, valamint bandája sztálini és hitlerista fasiszta hazaáruló és tömegpusztító vigyoridióta őrjöngése, a halomra öldösött ártatlan tömegeken való kiterjedt médiaröhögő, és a tengernyi ártatlan és hős halottak sírjain taposó kampány úgy tönkre tette az egész magyarságot, hogy...

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


(3)33 A civil szervezet a létesítő okiratban meghatározott cél szerinti tevékenységet (a továbbiakban: alapcél szerinti tevékenység) – ideértve a közhasznú tevékenységet is – folytathat és – célja megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében – gazdasági-vállalkozási tevékenységet is végezhet, amennyiben ez az alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyezteti.
(4)34 A civil szervezet csak olyan módon vehet fel hitelt és vállalhat kötelezettséget, amely nem veszélyezteti az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének ellátását és működésének fenntartását.
(5)35 A civil szervezet ügyvezető szervének feladata a működőképesség fenntartása, és a fenyegető fizetésképtelenség esetén a hitelezők érdekeinek szem előtt tartásával a szükséges intézkedések meghozatala, illetve kezdeményezése.
21. §36 A civil szervezet 19. § (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti költségeit, ráfordításait (kiadásait) alapcél szerinti (közhasznú) tevékenység és a gazdasági-vállalkozási tevékenység között, az előzőekben felsorolt tevékenységek árbevételének (bevételének) arányában kell évente megosztani.
(3)37 A beszámoló formáját a civil szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alapcél szerinti tevékenység és a gazdasági-vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.
(4)38 Civil szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége a civil szervezetre vonatkozó szabályok szerinti beszámolót készít, amelyet a 30. § (1) bekezdése szerint letétbe helyez.
(4)39 A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat.
(7)40 A közhasznúsági melléklet tartalmazza a közhasznú cél szerinti juttatások kimutatását, a vezető tisztségviselőknek nyújtott juttatások összegét és a juttatásban részesülő vezető tisztségek felsorolását.
31. §41 E fejezet rendelkezéseinek alkalmazása során a 32. § (1) bekezdés b) pontja szerinti szervezetek esetében a rájuk irányadó jogszabály szerinti szervet kell érteni a szervezet döntéshozó szerve, ügyvezető szerve alatt. E szervezetek esetében a közhasznú jogállást a szervezet nyilvántartására illetékes szerv állapítja meg és jegyzi be a nyilvántartásba.
32. § (1)42 Közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett közhasznú tevékenységet végző szervezet, amely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható, és amely:
(3)43 A közhasznú tevékenységet végző szervezet hozzájárul a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez, amennyiben az előző évről szóló közhasznúsági melléklet célcsoportra vonatkozó adatai alapján a szervezet szolgáltatásai a szervezet testületi tagjain, munkavállalóin, önkéntesein kívül más személyek számára is hozzáférhetőek.
b)44 gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak közhasznú vagy a létesítő okiratban meghatározott alapcél szerinti tevékenység megvalósítását nem veszélyeztetve végez;
(2)45 A közhasznú nyilvántartásba vételre irányuló kérelmet előterjesztő szervezetnek meg kell felelnie az e törvény 32. §-ában foglalt követelményeknek, amelyet a bíróság a nyilvántartás és a beszámoló adatai alapján állapít meg.
37. §46 (1)47 A több tagból álló döntéshozó szerv, valamint az ügyvezető szerv ülései nyilvánosak, amely nyilvánosság jogszabályban meghatározott esetekben korlátozható.
(2)48 A több tagból álló döntéshozó szerv esetén a közhasznú szervezet létesítő okiratának tartalmaznia kell
(4)49 Az egy tagból (személyből) álló döntéshozó szerv esetén a döntéshozatalt megelőzően e tag (személy) köteles – a személyi kérdésekkel kapcsolatos döntéseket kivéve – a felügyelő szerv, valamint a felelős személyek véleményének megismerése érdekében ülést összehívni, vagy írásos véleményüket beszerezni. Az írásos vélemények, illetve az ülésről készült jegyzőkönyvek nyilvánosak.
(5)50 Az egy tagból (személyből) álló döntéshozó szerv esetén a létesítő okiratnak rendelkeznie kell
13.51 A közhasznú szervezet működésével kapcsolatos szabályok
38. § (1)52 A döntéshozó szerv, valamint az ügyvezető szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján
a)53 a döntéshozó szerv, illetve az ügyvezető szerv elnöke vagy tagja (ide nem értve az egyesület döntéshozó szervének azon tagjait, akik tisztséget nem töltenek be),
40. § (1)54 Ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az ötvenmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn.
(3)55 A felügyelő szerv köteles az intézkedésre való jogosultságának megfelelően a döntéshozó szervet vagy az ügyvezető szervet tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy
(4)56 A döntéshozó szervet vagy az ügyvezető szervet a felügyelő szerv indítványára – annak megtételétől számított harminc napon belül – intézkedés céljából össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a döntéshozó szerv és az ügyvezető szerv összehívására a felügyelő szerv is jogosult.
45. §57 A befektetési tevékenységet végző közhasznú szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie, amelyet a döntéshozó szerv – ha ilyet létrehoztak – a felügyelő szerv véleményének kikérését követően fogad el.
46. § (1)58 A közhasznú szervezet, valamint közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles jóváhagyni, letétbe helyezni és közzétenni.
(2)59 A közhasznú szervezet beszámolójába, közhasznúsági mellékletébe bárki betekinthet, és abból saját költségére másolatot készíthet.
b)60 a szervezet – letétbe helyezett beszámolója, közhasznúsági melléklete – nem felel meg a 32. § szerinti feltételeknek.
b)61 elősegítik a civil szervezetek és a helyi önkormányzatok és a nemzetiségi önkormányzatok együttműködését,
53. § (1)62 Az államháztartásról szóló törvény (a továbbiakban: Áht.) rendelkezései szerint az államháztartás alrendszerei terhére kötött támogatási szerződés vagy kibocsátott támogatói okirat alapján létesített jogviszony költségvetési támogatási jogviszony, amelyet az államháztartás működés ére vonatkozó jogszabályok szabályoznak azzal, hogy a Ptk. alapján a támogató késedelmes teljesítése a mindenkor érvényes jegybanki alapkamatnak megfelelő késedelmi kamattal terhelt.
(2)63 A központi költségvetés terhére törvény eltérő rendelkezése hiányában civil szervezetnek működési támogatás csak akkor nyújtható, ha a Nemzeti Együttműködési Alap biztosítja a költségvetési támogatás forrását.
(3)64 Az államháztartás központi alrendszeréből a civil szervezetek részére nyújtott költségvetési támogatások szakmai összehangolása, az azonos feladatok párhuzamos finanszírozásának kiszűrése érdekében a miniszter szakmai monitoring rendszert működtet.
(7)–(8)65
53/A. §66 (1) Jelentős költségvetési támogatásnak minősül, ha valamely szervezet a szakmai monitoring rendszer adatai alapján, az államháztartás központi alrendszeréből kapott 19. § (1) bekezdés c) pontja szerinti költségvetési támogatásai (egybeszámított támogatás) összesen meghaladják valamely költségvetési év vonatkozásában az ötvenmillió forintot.
53/B. §67 (1) A vagyonnyilatkozatot a vagyonnyilatkozat-tétel napján fennálló érdekeltségi és vagyoni helyzetről, valamint a vagyonnyilatkozat-tétel időpontját megelőző öt naptári évben szerzett bármilyen jogviszonyból származó jövedelemről kell kitölteni.
53/C. §68 (1) Vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét az teljesíti, aki annak esedékességekor valós tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz. A valós tartalom megállapítására vonatkozóan a vagyonnyilatkozat őrzéséért felelős ellenőrzési eljárást folytathat le az 53/D. §-ban foglaltak szerint.
53/D. §69 (1) Az őrzésért felelős ellenőrzési eljárást folytathat le, ha a kötelezett vagyoni helyzetére vonatkozó valamely bejelentés szerint alaposan feltehető, hogy vagyongyarapodása a nyilatkozattételi-kötelezettségét megalapozó jogviszonyából, illetve az őrzésért felelős által ismert egyéb törvényes forrásból származó jövedelme alapján nem igazolható.
53/E. §70 Az 53/A. § (1) bekezdés szerinti egybeszámított támogatás nyomon követése érdekében a civil szervezeteknek nyújtott támogatásokról a Civil Információs Portálon működtetett szakmai monitoring rendszeren keresztül a folyósítást megelőzően tájékoztatást kell nyújtania:
b)71 annak nyújtása normatív alapon, vagy a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban: Szftv.) szerint történt, vagy
55. §72 A Nemzeti Együttműködési Alap (a továbbiakban: Alap) a civil önszerveződések működését és szakmai tevékenységét, nemzeti összetartozásuk erősítését és a közjó kiteljesedésében vállalt szerepük segítését támogató finanszírozási forma. Az Alap forrását a központi költségvetésről szóló törvény a miniszter által vezetett minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataként tartalmazza.
a)73 civil szervezetek által gyűjtött és a számviteli beszámolóban feltüntetett adományok értéke után járó öt százalékos normatív kiegészítés, amelyet a civil szervezet működési költségeinek fedezésére fordít;
b)74 civil szervezetek működésének támogatása;
57. § (1)75 Az Alap terhére csak az 56. § (1) bekezdés b) vagy h) pontja szerinti támogatás nyújtható azon civil szervezetnek, amely a pályázat megjelenését megelőző utolsó lezárt üzleti évben beszámolóval igazolható éves összes bevétele eléri vagy meghaladja a miniszter rendeletében meghatározott értéket. E bekezdés szerinti támogatás csak visszatérítendő formában nyújtható.
b)76 a létesítő okirat eltérő rendelkezése hiányában a jogutód nélkül megszűnt civil szervezet, közhasznú szervezet vagyona;
c)77 az Szftv. 4. § (1) bekezdés h) pontja szerint felajánlott összeg;
(2)78 Azon pályázatoknál, amelyek kedvezményezettje szövetség is lehet, a szövetségek számára igénybe vehető támogatási keretet el kell különíteni az egyéb civil szervezetek támogatására szolgáló támogatási kerettől.
(3)79 Nem jogosult az Alapból működési támogatásra az a civil szervezet, amely a pályázat kiírásának évében a költségvetési törvényben nevesítve részesül támogatásban.
60. § (1)80 Az Alap céljainak megvalósítására vonatkozó elvi, irányító és koordináló döntéseket a Tanács hozza meg. A Tanács kilenc tagból áll.
(4)81 A kollégium akkor döntésképes, ha a tagjainak több mint fele a szavazásban részt vesz. A kollégium minden tagjának egy szavazata van.
(6)82 A kollégiumnak a Tanács által meghatározott támogatási célok alapján, a Tanács elnökének egyetértésével tárgyév február 15-éig döntenie kell a pályázatok kiírásáról. A Tanács elnökének egyetértése vagy a döntés hiányában a pályázat kiírásáról a Tanács a kollégium javaslatának megérkezésétől, vagy a döntés hiányában a határidő eredménytelen elteltétől számított tizenöt napon belül köteles dönteni.
(7)83 A (6) bekezdés szerinti pályázat elbírálásáról a kollégium dönt. Amennyiben a Tanács elnöke a kollégiumnak a pályázat elbírálására vonatkozó döntésével nem ért egyet, akkor azt – a döntés végrehajtásának felfüggesztésével egyidejűleg, indokolással – végleges elbírálás végett a Tanács elé terjeszti, amelyről a Tanács tizenöt napon belül köteles ülésén dönteni.
(8)84 A kollégium döntéseit a jelen lévő tagok többségének egyetértésével hozza meg.
(10)85 A kollégium valamennyi tagjának kijelölése és a megbízásának átvétele után kezdi meg működését. A kollégium első ülését a miniszter hívja össze.
(11)86 Az 58. § (1) bekezdés e) pontja szerinti forrás felhasználása, a pályázati kiírások elkészítése, a beérkező pályázatok elbírálása, valamint a támogatott célok megvalósulásának szakmai ellenőrzése érdekében a miniszter az (1) bekezdéstől eltérő elnevezéssel, kilenctagú kollégiumot hozhat létre.
(12)87 A kollégium döntést hoz az e törvény szerint hatáskörébe utalt támogatásokról és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott külön jogszabályban meghatározott infrastruktúra felhasználásáról.
(2)88 A Tanács elnökének és tagjainak, a kollégium elnökének és tagjainak, valamint ezek közeli hozzátartozóinak érdekeltségi körébe tartozóként összeférhetetlennek jelzett szervezet támogatási igénye érvénytelen.
64. §89 Az Alapot a miniszter felügyelete vagy irányítása alá tartozó, miniszteri rendeletben kijelölt központi költségvetési szerv (a továbbiakban: Alapkezelő) kezeli. Az Alapkezelő felel a kollégiumi döntések előkészítésének és végrehajtásának törvényességéért.
b)90 állami vezető, országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló, az Európai Parlament tagja, megyei (fővárosi), települési önkormányzat képviselő-testületének tagja, polgármester, alpolgármester, Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsban civil szervezetek képviseletét ellátó tag vagy hozzátartozója,
c)91 a Tanács tagjának vagy a kollégium tagjának hozzátartozója,
67. § (1)92 E törvény alkalmazásában a civil szervezet a Tanács tagjának, a kollégium tagjának és a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knyt.) szerinti döntés-előkészítésben közreműködő személynek az érdekeltségi körébe tartozik, ha
(2)93 A kollégium tagjának megbízatása megszűnik
(4)94 A Tanács tagja és a kollégium tagja a tisztségéről való lemondását írásban, a miniszterhez jelenti be.
(8)95 A megbízatás megszűnése esetén a miniszter gondoskodik a megüresedett hely betöltéséről. A 60. § (2) bekezdés b) és c), valamint a 61. § (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti tag esetében a miniszter az új tagot a megbízatás megszűnésétől számított harminc napon belül bízza meg.
(10)96 Méltatlanná válik a Tanács tagja és a kollégium tagja, ha e megbízása keretében jogszabállyal vagy a Tanács vagy a kollégium ügyrendjével össze nem egyeztethető módon jár el vagy tartósan akadályozza a Tanács vagy a kollégium működését, és az érintett testület tagjai egyharmadának indokolással ellátott és az (5) bekezdés d) pontjának megállapítását kezdeményező javaslatára, e testület összes tagjának egyetértésével dönt a méltatlanság megállapításáról. A döntés meghozatalában nem vehet részt az a tag, akinek a méltatlansága megállapítására irányul az eljárás, a döntésképesség megállapításánál e tagot figyelmen kívül kell hagyni.
(5)97 Az Alap működésének nyilvánossága érdekében a miniszter a Civil Információs Portál keretein belül internetes honlapot működtet. A honlapon közzétételre kerül
(6)98 A kollégium, illetve a Tanács a támogatási döntésről zárt ülésen dönt.
73. § (1)99 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a civil szervezetek gazdálkodó és adománygyűjtő tevékenységével kapcsolatos részletes szabályokat, a közhasznúsági melléklet formai és tartalmi követelményeit, a kollégiumok által az e törvény alapján juttatott, nem költségvetési támogatásnak minősülő támogatásokkal kapcsolatos döntési eljárás szabályait, valamint a civil szervezetek rendelkezésére bocsátható infrastruktúra felhasználás szabályait és a juttatás feltételeit rendeletben állapítsa meg.100
a) az Alap kezelő szervének kijelölését, az Alap kezelésének, az Alap működésére fordítható forrás mértékének, a visszatérítendő támogatás és az Alap felhasználásának a részletes szabályait, az ellenőrzés és beszámolás rendjét, valamint a pályázati rendszerre vonatkozó további előírásokat az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben,101
b) a Civil Információs Portál, a Civil Információs Centrumok hálózata, illetve a támogatások összehangolását szolgáló monitoringrendszer működtetésének és az e törvényben meghatározott adatok honlapon történő közzétételének részletes szabályait,102
c) a Tanács és a kollégium létesítésére, működésére, valamint az összeférhetetlenségre és a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó részletes eljárási szabályokat,103
d) az Alap testületeinek tevékenységével és az Alap működésével kapcsolatos beszámolók tartalmi elemeit, a beszámolás rendjét,104
e) a Tanács tagjának és a kollégium tagjának járó költségátalány és a költségtérítése elszámolásának szabályait az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben,105
(3)106 Felhatalmazást kap az államháztartásért felelős miniszter, hogy a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Hivatalának a központi költségvetéssel történő, a 10/D. § (2) bekezdés szerinti elszámolásának, valamint a központi költségvetésből a pénzösszeg folyósításának részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.107
(4)108 E törvény 13. § (2) és (3) bekezdése, valamint a 14. § (2) bekezdése 2015. január 1. napján lép hatályba.
(10)109 A Nemzeti Civil Alapprogramról szóló törvény alapján nyújtott támogatások tekintetében a kezelői feladatokat az Alapprogram megszűnését követően az e törvény 73. § (2) bekezdés a) pontja alapján kijelölt szerv látja el. E törvény hatálybalépését megelőzően kötött támogatási szerződésekkel kapcsolatos kollégiumi hatásköröket az e törvény 73. § (2) bekezdés a) pontja alapján kijelölt szerv gyakorolja.
(14)110 E törvénynek a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvénnyel (a továbbiakban: Mód. tv.) megállapított 9. § (2), (3), (7) és (8) bekezdésének és 10. § (1) és (2) bekezdésének rendelkezéseit a Mód tv. hatálybalépésekor111 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(15)112 A Nemzeti Civil Alapprogram terhére kötött támogatási szerződés alapján visszafizetett vagy más jogcímen bevételként elszámolt összeget a (10) bekezdés szerinti feladatok ellátására kell fordítani és az a 73. § (2) bekezdés a) pontja szerinti Alapkezelőt illeti.
(16)113 E törvénynek az egyes civil szervezetekkel kapcsolatos törvényeknek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő valamint egyéb célú módosításáról szóló 2013. évi CCXIII. törvénnyel (a továbbiakban: Civilmód.) megállapított 4. § és a II. fejezetének rendelkezéseit a Civilmód. hatálybalépését114 követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(17)115 E törvény 2013. december 31-én hatályos 29. § (3) bekezdésének rendelkezését a 2013. üzleti évről készített beszámolóra alkalmazni kell.
d)116 a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló 2011. december 13-i 2011/98/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv 12. cikk (1) bekezdés b) pontjának
77–79. §118
80. §119
a)–d)120
81–189. §123
190–208. §125
209. §126
210–211. §128
33 A 17. § (3) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 52. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 17. § (4) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § g) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 17. § (5) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 90. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXIII. törvény 16. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 21. § a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 28. § (3) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § h) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 28. § (4) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 11. § (1) bekezdése iktatta be.
39 A 29. § (4) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § i) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 29. § (7) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 31. § a 2013: CCXIII. törvény 16. § (1) bekezdés d) és f) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 32. § (1) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 52. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 32. § (3) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § j) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 34. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (7) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 51. § k) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „egyéb céljainak megvalósítása érdekében, a közhasznú célok megvalósítását” szövegrész helyébe az „alapcél szerinti tevékenység megvalósítását” szöveg lép, nem vezethető át.
45 A 34. § (2) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 52. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 37. § a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 37. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 11. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 37. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXIII. törvény 16. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 37. § (4) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 16. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 37. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXIII. törvény 16. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 13. alcím (38–41. §) a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 38. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 11. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 38. § (3) bekezdés a) pontja a 2013: CCXIII. törvény 11. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 40. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 41. § (3) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 11. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 41. § (4) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 11. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 45. § a 2013: CCXIII. törvény 16. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 46. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 11. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 46. § (2) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 49. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: XXXVIII. törvény 51. § l) pontja szerint módosított szöveg.
61 Az 52. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: XXXVIII. törvény 51. § m) pontja szerint módosított szöveg.
62 Az 53. § (1) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § n) pontja szerint módosított szöveg.
63 Az 53. § (2) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § o) pontja szerint módosított szöveg.
64 Az 53. § (3) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § p) pontja szerint módosított szöveg.
65 Az 53. § (7)–(8) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
66 Az 53/A. §-t a 2013: CCXIII. törvény 11. § (8) bekezdése iktatta be.
67 Az 53/B. §-t a 2013: CCXIII. törvény 11. § (8) bekezdése iktatta be.
68 Az 53/C. §-t a 2013: CCXIII. törvény 11. § (8) bekezdése iktatta be.
69 Az 53/D. §-t a 2013: CCXIII. törvény 11. § (8) bekezdése iktatta be.
70 Az 53/E. §-t a 2013: CCXIII. törvény 11. § (8) bekezdése iktatta be.
71 Az 54. § b) pontja a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
72 Az 55. § a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
73 Az 56. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCXIII. törvény 11. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
74 Az 56. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
75 Az 57. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 11. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
76 Az 58. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
77 Az 58. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
78 Az 59. § (2) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
79 Az 59. § (3) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 16. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
80 A 60. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 61. § (4) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 61. § (6) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 51. § r) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 61. § (7) bekezdése a 2012: CC. törvény 11. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
84 A 61. § (8) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 61. § (10) bekezdését a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (15) bekezdése iktatta be.
86 A 61. § (11) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be.
87 A 61. § (12) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be.
88 A 62. § (2) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (16) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 64. § a 2012: XXXVIII. törvény 52. § (1) bekezdés d) pontja, a 2013: CCXIII. törvény 16. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 66. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés g) pontja, a 2012: XXXVI. törvény 158. § (34) bekezdése szerint módosított szöveg.
91 A 66. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: CCXIII. törvény 16. § (5) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 67. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 13. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 68. § (2) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 68. § (4) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (18) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 68. § (8) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 13. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 68. § (10) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 13. § (5) bekezdése iktatta be.
97 A 69. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: XXXVIII. törvény 51. § s) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 69. § (6) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 13. § (6) bekezdése iktatta be.
99 A 73. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
100 Lásd a 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletet, az 554/2013. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
101 Lásd az 5/2012. (II. 16.) KIM rendeletet.
102 Lásd a 24/2012. (IV. 25.) KIM rendeletet.
103 Lásd az 5/2012. (II. 16.) KIM rendeletet.
104 Lásd az 5/2012. (II. 16.) KIM rendeletet.
106 A 73. § (3) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 91. §-a iktatta be.
107 Lásd a 37/2012. (XII. 17.) NGM rendeletet.
108 A 74. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 92. §-a, a 2013: CCXLIII. törvény 20. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
109 A 75. § (10) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 16. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 75. § (14) bekezdését a 2012: XXXVIII. törvény 50. § (19) bekezdése iktatta be.
111 A hatálybalépés időpontja 2012. április 28.
112 A 75. § (15) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 15. § (1) bekezdése iktatta be.
113 A 75. § (16) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 15. § (1) bekezdése iktatta be.
114 A hatálybalépés időpontja 2013. december 20.
115 A 75. § (17) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 15. § (1) bekezdése iktatta be.
116 A 76. § d) pontját a 2013: CCXIII. törvény 15. § (2) bekezdése iktatta be.
117 A 27. alcím címét a 2012: XXXVIII. törvény 52. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
118 A 77–79. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
119 A 80. § nyitó és záró szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
120 A 80. § a)–d) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
121 A 80. § e) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
122 A 80. § f) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
123 A 81–189. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
124 A 28. alcím címét a 2012: XXXVIII. törvény 52. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
125 A 190–208. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
126 A 209. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
127 A 29. alcím címét a 2012: XXXVIII. törvény 52. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
128 A 210–211. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
A Kúria v é g z é s e - PDF
Download "A Kúria v é g z é s e"
1 A Kúria v é g z é s e Az ügy száma: A tanács tagja: Kérelmező: Kérelmező képviselője: Kvk.III /2016/2. dr. Kárpáti Zoltán a tanács elnöke dr. Fekete Ildikó előadó bíró dr. Kovács Ákos bíró Dr. Czeglédy Csaba ügyvéd Kérelmezett: Nemzeti Választási Bizottság A felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: kérelmező Az ügy tárgya: A Nemzeti Választási Bizottság 90 /2016. számú határozata Rendelkező rész A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 90/2016. számú határozatát helybenhagyja. Kötelezi a kérelmezőt, hogy fizessen meg az államnak felhívásra (tízezer) forint eljárási illetéket. A végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye. Indokolás Az ügy alapjául szolgáló tényállás [1] A magánszemély kérelmező szeptember 21-én kifogást nyújtott be a Vas megye 02. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottsághoz a Kormány Ne kockáztassuk Magyarország jövőjét kezdetű a Vas Népe című megyei napilapban megjelent hirdetései miatt. Álláspontja szerint a kampánytevékenység és a kampányeszköz használata sérti a választási eljárásról szóló évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. (1) bekezdés c), e) pontját és a 75. (1) bekezdés b) pontját. A kérelmező a október 2-ára kiírt népszavazáshoz kapcsolódó kormányzati kampánykiadvány költségeit és azzal összehasonlításban más politikai szereplők kampányra költhető anyagi erőforrásainak szűkösségét minősítette a Ve. hivatkozott rendelkezéseibe ütközőnek. Ezzel összefüggésben utalt az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdésére is,
2 - 2 - Kvk.III /2016/2. mint amely rendelkezés szintén csak a kiegyensúlyozottság elve mellett érvényesülhet. A kérelem arra irányult, hogy a választási bizottság a kifogásnak adjon helyt, állapítsa meg a jogszabálysértés tényét és a Kormányt tiltsa el jogszabálysértő kampánytevékenység folytatásától az országgyűlési egyéni választókerületben. [2] A kérelmezett a 90/2016. számú határozatában a kifogást elutasította. Határozata indokolása értelmében a Kormánynak az Alaptörvény által felépített államszervezetben betöltött helye, feladatai, az Alkotmánybíróság gyakorlata és a Kúria Knk.IV /2016., Knk.I /2016. határozatai értelmében a népszavazási eljárásában betöltött szervezői szerepéhez kapcsolódó lehetőségei nem kérdőjelezhetőek meg. A Kormánynak tehát lehetősége a népszavazási kampányban minden lehetséges jogi eszközt megragadva véleményét kifejteni. [3] A kérelmezett határozati érvelése szerint továbbá az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdése értelmében (...) a jogalkotó kizárólag a politikai reklámok vonatkozásában kívánt alaptörvényi szinten esélyegyenlőségi szabályokat biztosítani a kampányidőszakban, mely az Alaptörvény, valamint a választásra és a népszavazásra irányadó jogszabályok kifejezett rendelkezése nélkül, önkényesen sem a politikai hirdetésekre, sem további kampányeszközökre nem terjeszthető ki. A felülvizsgálati kérelem [4] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) 90/2016. számú határozatának megváltoztatását kérte, a kifogásában foglaltakat fenntartotta. Kiegészítette azzal, hogy a Kormány egyenes szándéka arra irányul, hogy senki ne ismerhesse meg a kormányzati kampány költségére vonatkozó adatokat, a választási alapelvek megsértése miatti kifogásokban indult eljárások során ne álljanak a kifogást tevők, a választási bizottságok és a Kúria rendelkezésére egzakt adatok. A 4 milliárd forint összegű kormányzati kampányköltésre tekintettel már most tudható, hogy egy választókerületben, így a Vas megye 02.OEVK-ban a Kormány 37,74 milló forintot költött eddig a kampányára. Ezzel szemben az ellenzéki defenzív véleményt közlő pártok helyi szervezeteinek, így az MSZP helyi szervezetének 0 (nulla) forint áll rendelkezésére közpénzből a saját kampánytevékenységére. Kifogásolta, hogy a Kormány olyat tesz ebben a népszavazási eljárásban, amit más szervező nem tud megtenni: saját maga kapmánytevékenységéhez rendel felülről nyitott, gyakorlatilag korlátlan mértékű költségvetési forrást. Álláspontja szerint aggálytalanul megállapítható, hogy a Kormány a népszavazás szervezőjeként úgy közölte a kifogásolt hirdetéseket, hogy a defenzív véleményeket közölni kívánó pártok helyi szervezeteinek egyáltalán nem áll annyi anyagi erőforrás a rendelkezésükre. [5] Sérelmezte, hogy az NVB teljes egészében elmulasztotta, hogy a Ve. 2. (1) bekezdés c) pontja szerinti alapelv megtartása szempontjából értékelje a Kormány kampánytevékenységét. Állította, hogy a Ve. 2. (1) bekezdés c) pontjának esélyegyenlőségre vonatkozó alapelvébe ütközik a Kormány kampánytevékenysége. A Kúria döntése és jogi indokai [6] A felülvizsgálati kérelem nem alapos. [7] A Kúria az NVB 61/2016. számú határozatának felülvizsgálata során a jelen eljárásban felvetett jogkérdés kapcsán már kifejtette jogi álláspontját a Kvk.IV /2016/3. számú végzésében, azt osztva és fenntartva rámutat a következőkre:
3 Kvk.III /2016/2. [8] A felülvizsgálati kérelem indokolása értelmében a kérelmezett határozatában Alaptörvényellenesen és törvénysértően ítélte meg a Kormány eljárással érintett kiadványára fordított közpénz összegét, amely összegszerűség az ellenzéki oldal anyagi helyzetéhez viszonyítottan bizonyítja, hogy a Kormány megsértette az esélyegyenlőség Ve. 2. (1) bekezdés c) pontjában előírt és a népszavazási eljárásban is érvényesülő alapelvét. [9] A felülvizsgálati kérelem alapján tehát a Kúriának abban a jogkérdésben kellett állást foglalnia, hogy a Kormány kampánykiadványai terjesztésével és annak költségei révén megsértette-e az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdését, a 8. cikk (1) bekezdését, a népszavazási eljárásról szóló 2013.évi CCXXXVIII törvény ( a továbbiakban:nsztv.) 5. -át, a Ve. 2. (1) bekezdés c) és e) pontjait, valamint a Ve. teljes Általános rész VIII. fejezetét. [10] Kiemeli a Kúria, a Kormány Ve-ben szabályozott eljárás jogi helyzete, szerepe a közhatalom létrehozásának folyamatában mind a szabályozás oldaláról, mind a bírói általános hatáskörű és az alkotmánybírósági gyakorlatban kidolgozott. A 2014-es országgyűlési választásokat megelőző kampányidőszakban a Kúria Kvk.II /2014. számú határozatában egyértelművé tette, hogy [a] Kormány, valamint a hatáskörükben eljáró központi államigazgatási szervek és a települési önkormányzatok a Ve. 1. és 2. -aira tekintettel nem alanyai a választási eljárásnak, ugyanakkor tevékenységük a kampányidőszakban kétség kívül érinti a választásokkal kapcsolatos egyes közjogi viszonyokat. [11] A Kormánynak a választási eljárásban semleges pozíciót kell elfoglalnia, azonban a választási eljárás során is feladat- és hatáskörébe tartozik a tájékoztatás, az információk szolgáltatása. [12] Ehhez képest szükséges utalni a Knk.I /2016. számú, népszavazási ügyben meghozott kúriai határozatra. A Kúria ebben az esetben, az adott kérdés a politikai reklámok tartalmi kontrolljának elbírálása szempontjából értelmezte a Ve.-t. Megállapította, hogy a Kormány, a népszavazás szervezőjeként, a Ve. alapján jogosult a választói akarat befolyásolására, politikai véleménye kifejtésére, azaz lehetősége van a vélemények versengésébe bekapcsolódni, abban részt venni {Indokolás [33]}. [13] Ebből következően tehát a Kormány helyzete nem összevethető az országgyűlési választásokban és azon népszavazási eljárásban, amelyet maga kezdeményezett: az első esetében kifejezetten hallgatásra köteles, az utóbbiban aktivitásra jogosított. [14] A Kormány a végrehajtó hatalom általános szerve [Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdés], a közigazgatás legfőbb szerve [Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdés], ezért a fentiekben hivatkozott kúriai határozatban foglalt megállapítások a Kormány Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése szerinti alkotmányos felhatalmazása körében értékelendők. A Kormány ugyanis a népszavazási eljárásban nem másokkal személyekkel, szervezetekkel szemben érvényesítheti jogait, hanem az Alaptörvényben meghatározott hatáskörét és az abból fakadó részjogosítványokat gyakorolja [15] Az intézményvédelem ezen belül a Kormányt a népszavazási kampányban megillető jogok terjedelme ebben az esetben az alkotmányos feladatok teljesíthetőségéhez igazodik. A Kúria előtt folyamatban lévő eljárásban a Kormány által kezdeményezett népszavazás az Alaptörvényben rögzített kormányzati feladatok garantálását szolgálja. A népszavazási kampányban gyakorolt kormányzati jogok terjedelmét pedig a kormányzati feladat súlya határozza meg.
4 Kvk.III /2016/2. [16] A Ve. 2. (1) bekezdés c) pontja szerint [a] választási eljárás szabályainak alkalmazása során érvényre kell juttatni a következő elveket: ( ) esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között ( ). [17] A Kúria a Ve. hivatkozott alapelvi szabályát a közhatalom konstituálásának folyamatában, azaz az országgyűlési választásokhoz kapcsolódó döntéseiben a parlamenti demokrácia, a politikai pluralizmus alapjaként értelmezte. Megállapította, hogy a közhatalom létrehozásának folyamatában [a]z azonos feltételeket tartalmazó jogi keret garantálja az állam semlegességét ( ) a pártok országgyűlési mandátumáért folytatott küzdelmében (...) (Kvk.IV /2014). Az államnak és az önkormányzatoknak ebben a küzdelemben semlegesnek kell maradnia, amely akkor valósul meg, ha ( ) a jelölő szervezetek és a jelöltek számára azonosak azok az objektív, külső feltételek, amelyek mellett képesek választási üzeneteiket eljuttatni a politizáló polgárok számára (Kvk.IV /2014.). [18] A jelölő szervezetek és jelöltek esélyegyenlőségének több kúriai határozat is jelentőséget tulajdonított. Esetenként az alapelvi rendelkezés önmagában megalapozta a 2014-es országgyűlési választási kampányidőszakban jogsértés megállapítását és az annak megfelelő jogkövetkezmények levonását (Kvk.IV /2014., Kvk.IV /2014., Kvk.I /2014., Kvk.II /2014., Kvk.V /2014., Kvk.II /2014., Kvk.I /2014., Kvk.II /2014., stb.) [19] A Ve. elsősorban a választójog gyakorlásával összefüggésben tartalmaz alapelvi szabályozást, a népszavazáshoz való politikai alapjog tartalmát az Alaptörvény és elsődlegesen az Nsztv. szabályozza. A népszavazási eljárásban a Ve. másodlagos, szubszidiárius jellegű. A Ve. 2. -ában meghatározott alapelveket a népszavazási eljárásban a népszavazási eljárás céljához, résztvevőihez, lehetséges specialitásához igazítva lehet csak érvényesíteni. Tehát a Ve. 2. -ában meghatározott alapelvek a népszavazási eljárásban akkor alkalmazhatók közvetlenül, ha azok nem igénylik speciális, az adott népszavazási eljárásra vonatkozó más jogi szabályozás közbejöttét. [20] A népszavazási eljárás célja, hogy a hitelesített a jelen esetben a Kormány által feltett kérdésre adott érvényes döntéssel a nép a már megalakított Országgyűlés helyébe lépjen. Ez a cél nem azonosítható a képviseleti demokráciában a közhatalom létrehozatalának céljával folyó választási eljárással: a népszavazási eljárásban jelölő szervek, jelöltek nincsenek, az állami szervek, így a Kormány az általuk kezdeményezett népszavazási eljárásban nincs semlegességre szorítva. [21] A Kormány az Alaptörvényben kapott felhatalmazását gyakorolja akkor, amikor az általa megfogalmazott kérdésben a nép döntését kéri [Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdés második mondata]. Jogosítványa ebben az esetben kiterjed a tájékoztatás mellett arra is, hogy a közvetlen demokrácia kiteljesülése, a döntés legitimitása érdekében a választópolgári részvételre biztasson és a Kúria fentiekben hivatkozott határozata értelmezésében a választói akarat irányát befolyásolja. E kormányzati szerep korlátait, kereteit törvénynek kell meghatároznia, az alkotmányos felhatalmazás korlátait normatív alap nélkül jogértelmezői, jogalkalmazói döntés nem szabhatja meg. A népszavazási kampány finanszírozásának kereteit és korlátait tételes jogi szabályozás nem határozza meg. [22] Az Alaptörvény szigorú rendelkezéseket fogalmaz meg az államháztartás egyensúlyának védelme érdekében, kifejezetten a Kormány számára (...) a közpénzek eredményes kezelésével és az átláthatóság biztosításával kapcsolatosan [37. cikk (1) bekezdése]. Ezért súlya és jelentősége van annak, hogy a népszavazási eljárásban, a kampányidőszakban a résztvevők, így a Kormány is milyen forrást, hogyan, milyen kontroll és összegszerűség mellett használ(hat) fel.
5 Kvk.III /2016/2. [23] A Kúria mindazonáltal rögzíti: a népszavazási eljárásban a szubszidiáriusan alkalmazandó Ve.-vel szemben, az Nsztv. egyáltalán nem vonja a népszavazási eljárás szabályozási jogalkalmazási körébe a Finanszírozási tv.-t (2013.évi LXXXVII.törvény). A népszavazáshoz való alapjog gyakorlása és korlátozása körében a kampányra fordítható összegszerűség megállapításának, a Kormány alaptörvényi felhatalmazáson alapuló jogosultságainak és kötelezettségeinek törvényi tisztázása nélkül, bírói döntéssel törvénysértést megállapítani és ahhoz szankciót rendelni nem lehet. Tehát a kérelmező által felvetett probléma megalapozott elbírálására tételes jogi szabályozás nem áll a bíróság rendelkezésére. [24] Ezért annak ellenére, hogy a népszavazási eljárásban is követelmény az eljárás tisztaságának megóvása, a rendeltetésszerű, jóhiszemű joggyakorlás, a népszavazási eljárásban résztvevők esélyegyenlősége, mégis ezen alapelveknek a népszavazási eljárásban történő rendezése törvényalkotói feladat kell legyen, amelyet a bírói jogértelmezés nem vehet át. A normatív alapok nélkül meghozott bírói döntés önkényes bíráskodásra vezethet. [25] Utal arra is a Kúria, hogy a bírói döntés alapja a népszavazási eljárásban is a megállapított tényállás. A jelen eljárásban is alkalmazandó Polgári perrendtartás (a továbbiakban: Pp.) [Nsztv 1. (1) bekezdése, Ve (2) bekezdése] 206. (1) bekezdése értelmében [a] bíróság a tényállást a felek előadásának és a bizonyítási eljárás során felmerült bizonyítékoknak egybevetése alapján állapítja meg; a bizonyítékokat a maguk összességében értékeli, és meggyőződése szerint bírálja el. [26] A Kúria a Ve. szabályaihoz a tényállás megállapítása és a bizonyítás lehetőségei tekintetében egyértelmű és töretlen, az Alkotmánybíróság által alkotmányossági oldalról támogatott gyakorlatot alakított ki. Eszerint a Ve. által a bírósági jogorvoslatra előírt rövid határidők kizárják annak a lehetőségét, hogy a Kúria bizonyítás felvételébe bocsátkozzon, ezért a Kúria a felülvizsgálati kérelemmel együtt elé tárt bizonyítékok, dokumentumok alapján hozza meg döntését (KVk.IV /2014., KVk.I /2014.). [27] A Pp (3) bekezdése értelmében [a] bíróság az általa köztudomásúnak ismert tényeket valónak fogadhatja el. A népszavazási eljárás jelen fázisában, a kampányidőszakban az egyes résztvevők által alkalmazott kampányeszközök tekintetében ugyanakkor köztudomásúként elfogadható tények, amelyekre bírósági döntés alapozható lenne, nincsenek. Olyan empirikus alapú megállapítások tehetők csupán, amelyeknek objektivitása, igazolhatósága kétséges, ezért bírói döntés alapjául nem szolgálhatnak. [28] Összességében tehát a Kúria az előtte folyamatban lévő ügyben, a felülvizsgálati kérelemben foglaltak alapján, nem állapította meg azt, hogy a kérelmezett határozata a Ve. 2. (1) bekezdés c) és e) pontjába ütközött, valamint megsértette az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdését. A kérelmező érdemi indokolásának hiányában a Kúria nem látta megalapozottnak az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdésének, az Nsztv. 5. -ának, valamint a Ve. Általános rész, teljes VIII. fejezetének kérelmezett általi megsértését sem. [29] A kifejtett indokokra tekintettel a Kúria a kérelmezett határozatának megváltoztatására sem jogi, sem pedig ténybeli alapot nem látott, ezért azt a Ve (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta Záró rész
6 - 6 - Kvk.III /2016/2. [30] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve (2) bekezdése értelmében nemperes eljárásban bírálta el. [31] A Kúria az eljárási illetéket az illetékekről szóló többször módosított évi XCIII. törvény 43. (7) bekezdése alapján állapította meg, melynek viselésére a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. (2) bekezdés alapján a kérelmező köteles. [32] A jogorvoslatot a Ve (5) bekezdése zárja ki. Budapest, szeptember 28. Dr. Kárpáti Zoltán a tanács elnöke, Dr. Fekete Ildikó előadó bíró, Dr. Kovács Ákos bíró A kiadmány hiteléül: tisztviselő

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
NÉVIKÉN Ügy | VÉDJEGY.MA | A VÉDJEGYPORTÁL
Főoldal » A védjegyoltalom gyakorlata » NÉVIKÉN Ügy
NÉVIKÉN Ügy
2018. szeptember 16. Kategória: Magyar gyakorlat
8.Pf.20.937/2009/3.
A Fővárosi Ítélőtábla az INTERINNO Szabadalmi Iroda (… ügyintéző: Várnai Anikó szabadalmi ügyvivő) által képviselt, neve(…..) felperesnek – a Budapest, 37. számú Ügyvédi Iroda (….., ügyintéző: Dr. Baski Ágnes ügyvéd) által képviselt, neve(….) alperes ellen – védjegybitorlás megállapítása és jogkövetkezményeinek alkalmazása iránt indított perében a Fővárosi Bíróság 2009. január 12. napján kelt, 3.P.23.950/2008/5. számú részítélete ellen az alperes által 6. sorszám alatt előterjesztett fellebbezése folytán meghozta az alábbi
A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság részítéletét azzal a pontosítással hagyja helyben, hogy az nevealperes címe helyesen: ……
Köteles az alperes a felperesnek 15 napon belül 25.000 (Huszonötezer) Ft másodfokú perköltséget megfizetni.
A részítélet ellen nincs helye fellebbezésnek.
Az elsőfokú bíróság részítéletében megállapította, hogy az alperes 1995. szeptember 20. napjától 2005. december 31. napjáig azzal, hogy „NEVIKÉN” megjelöléssel permetezőszert gyártott, forgalmazott és reklámozott, bitorolta a felperes ….. lajstromszámú védjegyét. Feljogosította a felperest, hogy a részítélet rendelkező részét az alperes költségén 2-2 alkalommal, legfeljebb 1/16 oldal terjedelemben közzétegye a Népszabadság és a Magyar Nemzet című napilapokban.
A tényállásban megállapította, hogy felperes a jogosultja az 1995. szeptember 20-i elsőbbségű ….. lajstromszámú „NEVIKÉN” szóvédjegynek, melynek oltalma a Nizzai Megállapodás 5. áruosztályába tartozó növényvédő szerekre terjed ki. Rögzítette, hogy megelőzően az alperes javára lajstromozásra került ….-i elsőbbséggel, ….. szám alatt a „NEVIKÉN” szóvédjegy, amit a felperes által kezdeményezett eljárásban a Magyar Szabadalmi Hivatal (továbbiakban: Hivatal) a bejelentés napjára visszaható hatállyal törölni rendelt.
A felperes keresetében védjegye bitorlásának megállapítását, alperes elégtételadásra, valamint gazdagodás visszatérítésére kötelezését kérte. Tekintettel arra, hogy az utóbbi kereseti kérelem körében az elsőfokú bíróság további bizonyítást látott szükségesnek, de a többi kereseti kérelem már elbírálható volt, a Pp. 213. § (2) bekezdésének alkalmazásával a jogsértés megállapítása és az elégtételadás körében részítélettel döntött.
A felperes igazolt védjegyoltalma alapján az elsőfokú bíróság a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény (Vt.) 12. § (1) bekezdése, (2) bekezdésének a) pontja, (3) bekezdésének a), b) és e) pontja, valamint 27. § (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) és d) pontja szerint, alperes elismerésére is figyelemmel, megállapította, hogy a felperesi védjegyoltalom keletkezésétől, azaz 1995. szeptember 20. napjától 2005. december 31-ig az alperes azzal, hogy a védjegyjogosult engedélye nélkül a védjegy árujegyzékébe tartozóval azonos árut, nevezetesen permetezőszert, a védjeggyel azonos „NEVIKÉN” megjelöléssel gyártott, forgalmazott és reklámozott, védjegybitorlást valósított meg és elégtételadásra kötelezte őt. Kifejtette, hogy az objektív jogkövetkezmények szempontjából nincs jelentősége annak, hogy az alperes saját, utóbb törölt védjegye alapján használta a felperesi védjegyet. A védjegybitorlás objektív felelősségen alapul, így az alperes szándékának, tudati állapotának vizsgálata az alkalmazott jogkövetkezmények körében nem indokolt. Eltúlzottnak tartotta ugyanakkor a felperes ötszöri közzététel iránti igényét, ezért a jogsértés mértékéhez igazítottan azt két alkalomra mérsékelte.
Nem találta alaposnak az alperesnek a tárgyalás ismételt felfüggesztése iránti kérelmét, mert az azt megalapozó 1998. augusztus 5-i védjegybejelentése ugyanarra a megjelölésre és részben ugyanazon áruosztályra vonatkozik, mint az a védjegy, amit töröltek. Emellett rámutatott, hogy alperes indokolatlanul késlekedett is kérelme előterjesztésével, mivel a jelen ügy tárgyalásának 1999. június 30. napján, más védjegyügyekre történt felfüggesztésének idején, védjegybejelentését már megtette.
Az alperes fellebbezésében elsődlegesen a részítélet megváltoztatását és a kereset elutasítását kérte, másodlagosan az elsőfokú határozat hatályon kívül helyezését indítványozta.
Fellebbezési érvelésében hangsúlyozta, hogy 2005. szeptember 15-ig, tehát védjegyének törléséig saját védjegyét használta, ami kizárja a védjegybitorlást. A BH1998.121 és 2007.260 számú eseti döntések mellett hivatkozott az EBH2005.1315 számú döntésre, mely szerint, ha az érintett a megjelölést, mint a védjegyét használja, a védjegybitorlás e megjelölés használata miatt kizárt, mert a védjegyjogosultnak a Vt. 12. § (1) bekezdése alapján kizárólagos joga van a védjegy használatára. Ebben az esetben a bitorlás megállapítása iránt indított kereset érdemben alaptalan és nem lehet vizsgálni azt, hogy egyébként a használt megjelölés összetéveszthető-e egy másik védjeggyel.
Az elsőfokú részítélet hatályon kívül helyezésére okot adó lényeges eljárási szabálysértést az alperes abban látta megvalósulni, hogy az első fokon eljárt bíróság elutasította a per tárgyalásának felfüggesztésére irányuló indítványát. Rámutatott, hogy a felfüggesztésre okot adó előkérdés tekintetében a bírói gyakorlat egyértelmű, amennyiben bejelentési eljárás van folyamatban, nem lehet eltekinteni a felfüggesztéstől. Előadta, hogy a kérelem előterjesztésével nem késlekedett, hiszen a lajstromozási eljárást a Hivatal, éppen a …. és …. lajstromszámú védjegyek ügyében indult eljárásokra tekintettel, maga is felfüggesztette, és még azóta sem született a bejelentés tárgyában döntés.
A felperes az elsőfokú részítélet helybenhagyását kérte, annak helyes indokai alapján.
Kifejtette, hogy alperes ….. lajstromszámú védjegye a keletkezésére visszaható hatállyal törlésre került, tehát úgy kell tekinteni, mintha soha nem létezett volna.
Ellenezte a tárgyalás újabb felfüggesztését, álláspontja szerint alperes alaptalanul indítványozta ezt. Rámutatott, hogy az alperes a „NEVIKÉN” megjelölésre az 5. osztályban a növényvédő szerekre kért oltalmat és a megjelöléssel teljesen azonos perbeli, érvényes védjegy ugyancsak a növényvédő szereket oltalmazza ugyanebben az osztályban. Ilyen körülmények között, figyelemmel arra is, hogy a felperes a bejelentéssel szemben észrevételt is benyújtott, nem vitás, hogy az alperesi bejelentés nem nyerhet az adott osztályban oltalmat. Megjegyezte, hogy a tárgyalás korábbi felfüggesztése miatt mintegy tíz év után kerülhetett sor a bitorlási perfolytatására.
A fellebbezés az alábbiakban foglaltak szerint nem alapos.
Az elsőfokú bíróság döntésével, annak helyes indokaira is kiterjedően, a másodfokú bíróság egyetértett.
Az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy az alperes a felperes „NEVIKÉN” szóvédjegyével azonos megjelölésű permetezőszer 1995. szeptember 20. és 2005. december 31. napja közötti, felperes engedélye nélküli gyártásával, forgalmazásával és reklámozásával védjegybitorlást valósított meg.
A védjeggyel azonos megjelölés engedély nélküli használata a védjegy árujegyzékében szereplő azonos árukkal kapcsolatban, egyaránt tilalmas az 1997. július 1. napján hatályba lépett, az elsőfokú bíróság által is hivatkozott Vt. 27. §-a, és az 1995-től 1997. július 1-ig megvalósult használatra a Vt. 117. § (3) bekezdésére tekintettel alkalmazandó, korábban hatályban volt 1969. évi IX. törvény 13. § (1) bekezdése alapján. Mivel az elsőfokú bíróság döntésének alapjául nem hivatkozott a régi védjegytörvényre, ezért egyébként helyes indokait a másodfokú bíróság ezzel a jogszabályra utalással egészíti ki, továbbá az alperes címe került korrigálásra, mivel a részítélet rendelkező részében tévesen a felperes ….. szám alatti székhelye lett feltüntetve, a valós, ….. Gyártelep helyett.
A fellebbezésben foglaltakra tekintettel a másodfokú bíróság rámutat, hogy a védjegybitorlás megállapíthatósága szempontjából az adott esetben nem értékelhető az alperes javára, hogy korábban a megjelölésre saját védjegyoltalommal rendelkezett. Analóg módon nem alkalmazható a felhívott EBH2005.1315 számú döntés, mert a jelen perben ügydöntő jelentősége van annak, hogy a Hivatal az alperes védjegyét a bejelentés napjára visszaható hatállyal törölte, ezért amint azzal a felperes helyesen érvelt, úgy kell tekinteni, mintha az alperes nem is rendelkezett volna védjegyoltalommal.
Ezért a törölt védjegy alapján megvalósított használat nem alkalmas a védjegybitorlás alóli kimentésre, és az objektív jogkövetkezmények alkalmazására. Így a másodfokú bíróság nem látott lehetőséget az elsőfokú határozat megváltoztatására.
Eredménytelenül hivatkozott az alperes lényeges eljárási szabálysértésként arra, hogy az elsőfokú bíróság tévedett, amikor nem látta indokoltnak a per tárgyalásának újbóli felfüggesztését.
A BH2007.260 számú eseti döntés a perben nem volt alkalmazható, mert attól lényegesen eltérő a tárgyi tényállás. Az alperes által felhívott esetben a Legfelsőbb Bíróság a védjegybitorlási per tárgyalásának felfüggesztését azért látta szükségesnek, mert a vitatott megjelölésre az alperes a megjelölés használatát megelőzően védjegy lajstromozása iránt eljárást kezdeményezett és az még jogerősen nem fejeződött be. A jelen esetben azonban az alperes a NEVIKÉN megjelölésre a védjegybejelentését nem a sérelmezett cselekmény megkezdése, tehát 1995. szeptember 20. előtt tette, hanem évekkel később, 1998. augusztus 5. napján, a korábbi NEVIKÉN védjegye törlését követően. Így nem indokolt a per tárgyalásának ismételt felfüggesztése. A kifejtettek szerint a másodfokú bíróság nem talált alapot az elsőfokú határozat hatályon kívül helyezésére sem.
Mindezek alapján a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság részítéletét, az alperes címének a fentiek szerinti pontosításával, a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján helybenhagyta.
Az eredménytelenül fellebbező alperes a felperes másodfokú perköltségét a Pp. 78. §-ának (1) bekezdése, valamint a 32/2003.(VIII. 22.) IM rendelt 3. §-ának (1), (3), (5) és (6) bekezdései alapján állapította meg mérlegeléssel akként, hogy a megítélt összeg a felperesi képviselő áfával növelt munkadíját foglalja magában. A felperes a munkadíj igazolására nem csatolt megbízási szerződést, ezért a másodfokú bíróság a ráfordított idővel arányosan összesen 25.000 forintban látta a felperesi szabadalmi ügyvivő munkadíját megállapíthatónak, figyelemmel a tárgyaláson való megjelenésre és az azon csatolt 2 oldal terjedelmű fellebbezési ellenkérelemre.
Dr. Lesenyei Terézia s.k.
Dr. Pullai Ágnes s.k. Dr. Fülöp Györgyi s.k.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság