text:
1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja - PDF
Download "1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja"
1 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről [Egységes szerkezetben a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejű rendelettel (a továbbiakban Ptké.) és a Ptk. módosításáról és egységes szövegéről szóló évi IV. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról rendelkező évi 2. törvényerejű rendelettel (a továbbiakban Tvr.).] ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, továbbá más személyek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza. Az e viszonyokat szabályozó más jogszabályokat - ha eltérően nem rendelkeznek - e törvénnyel összhangban, e törvény rendelkezéseire figyelemmel kell értelmezni. (2) A törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni. A polgári jogi jogviszonyokat szabályozó kódexünk, az évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 5 részből áll: I. rész: Bevezető rendelkezések II. rész: A személyek III. rész: A tulajdonjog IV. rész: Kötelmi jog V. rész: Öröklési jog Noha a "bevezető rendelkezések" mindössze 7. -ból tevődik össze, a törvény célját, alapelveit, a joggyakorlással összefüggő legfontosabb szabályokat tartalmazza. A bevezető rendelkezésben megfogalmazott alapelvek értelmezése, funkciójának megítélése változó. Nem lehet azonban vitatott, hogy a törvényben szabályozott alapelvek kihatnak a polgári jog más (nemcsak a Ptk. által szabályozott) területeire is. Ezt tükrözi a Ptk. 1. (2) bekezdésében megfogalmazott alapelv is, amely szerint a törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni. Az alapelvek jelentősége mindig kettős volt és ha eltérő súllyal is, de az alapelvek értelmező és hézagpótló szerepe került előtérbe. Az értelmező szerepet nyilvánvalóan akkor kell betöltenie, ha az adott tényállás megítélése részben a törvény által biztosított mérlegelés körébe esik. Az alapelvek hézagpótló jellegéből következik, hogy ha a jogvita konkrét jogi szabályok alapján rendezhető, nem lehet szó arról, hogy kizárólag az alapelveket alkalmazzuk. Ugyanakkor az is tény, hogy egyes alapelvek, mint például a joggal való visszaélés tilalma (jognyilatkozat pótlása) önállóan is eldöntheti egy jogvita sorsát. A a törvényi szabályozás tárgyát és az értelmezés fő szabályát fogalmazza meg. A polgári jog tárgyának mindig is az egymás mellé rendelt személyek vagyoni és nem vagyoni viszonyait tekintették. Nem a polgári jog, hanem más jogág (például a munkajog) szabályozza az alá-fölérendeltségi viszonyban lévő felek jogvitáit. Ugyanakkor fontos elhatároló ismérv az is, hogy a polgári jog a vagyoni joghátrány alkalmazásával befolyásolja a felek közötti jogviszonyokat. A törvény erre figyelemmel, a társadalmi politikai változásoknak megfelelően úgy módosult, hogy a szabályozás tárgyaként az állampolgárok, állami, önkormányzati, gazdasági, társadalmi szervezetek és más személyek vagyoni és egyes személyi viszonyait jelöli meg. A törvény az értelmezés vonatkozásában kettős határt szab. Egyrészt a rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni, másrészt a szabályozás tárgyát képező viszonyokat rendező más jogszabályokat a Ptk. rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni.
2 A törvény értelmezéséhez tartozó szabály a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Ptké.) 5. -a, amely kimondja, hogy a hatálybalépést megelőző bírói gyakorlat jogelvei szerint e törvényt nem lehet értelmezni. Különös jelentősége volt ennek a szabálynak a Ptk. hatálybalépése, azaz május 1. után. Röviden áttekintve az látható, hogy a XIX., illetve a XX. század első felében a magyar magánjog fejlesztésére több kísérlet volt, azonban átfogó magyar kódex nem született, így a polgári jogviszonyok szabályozásában igen nagy szerepet töltöttek be más országok kódexei, illetve a bírói joggyakorlat és 1867 között lényeges törvények keletkeztek (például az évi XV. törvény a váltóról, az évi XVIII. törvény a közkereseti társaságról és részvénytársaságról, az évi XXI. törvény a jelzálogjogról stb.), majd május 1-jétől életbe lépett Magyarországon is az Osztrák Polgári Törvénykönyv (OPTK) től kezdve az első világháborúig az osztrák jog hatása érvényesült, de az OPTK mellett jelentős szerepe volt a német tételes jognak is. Kiemelkedő szerepet töltött be továbbá a német jog mintájára készült évi XXXVII. törvény - a kereskedelmi törvény. A kodifikációs kísérletek közül megemlítendő Teleszky István öröklési jogi tervezete, majd 1900-ban a magyar Ptk. első szövegtervezete ban készült el a második szövegtervezet, amelyet egyébként a bírói gyakorlat fel is használt ban került az Országgyűlés elé a Magyarország Magánjogi Törvénykönyvének javaslata (Mtj.), amelyben viszont a Svájci Polgári Törvénykönyv befolyása volt érzékelhető. Az akkori bírói gyakorlat az Mtj. rendelkezéseit szinte teljesen elfogadta. Mindezekre tekintettel érthető, hogy a Ptké.-nak külön rendelkeznie kellett a hatálybalépés előtti bírói gyakorlatban kialakult jogelvek kizárásáról. Időnként azonban még ma is előfordul (például tulajdoni perekben), hogy a Ptk. előtti szabályozás válik kérdésessé. Ha például valaki 1941 óta sajátjaként birtokol egy ingatlant, a Ptké a alkalmazásához ismernünk kell az elbirtoklásra vonatkozó korábbi jogi szabályozást. BH II. Az állam mint jogi személy csak mint a vagyoni jogviszonyok alanya lehet polgári jogi szerződés, polgári jogviszony részese. A felek mellérendeltségéből, egyenrangúságából következően reá ugyanúgy kihatnak az állam közigazgatási, közjogi funkciójából fakadó eljárásai, intézkedései, esetleges mulasztásai, mint a jogviszony többi alanyára [1949. évi XX. tv. (Alkotmány) 2. (1) bek., 9. (1) bek., 35., 37. (1) bek., 70/A. (1) bek., Ptk. 1. (1) bek., 2. (1) bek., 4. (4) bek., 7. (1) bek., 28. (1) és (3) bek., 198. (1) és (2) bek., 200. (1) és (2) bek., 205. (1) bek., 207. (1) bek., 219. (2) bek., 227. (1) bek., 300., 312. (1) és (2) bek., 313., 318. (1) bek., 339. (1) bek., évi LXXXIX. tv. 1. (1) és (2) bek., 4., 157/1995. (XII. 26.) Korm. r., évi XXXVIII. tv. (Áht.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 9., 12. (2) bek., 12/A., 19., 22. (1) bek., 23. (1) bek., 28. (1) bek., 31., 33. (1) bek., 35., 42. (1) bek., 151/1996. (X. 1.) Korm. r. 4., évi CXLVI. tv. 34. ]. BH III. Amennyiben a polgári jogi kötelezettségvállalások teljesítése csak meghatározott közigazgatási, közjogi intézkedések megtörténte után lehetséges, azok elmaradása a teljesítés lehetetlenülését eredményezi [Ptk. 1. (1) bek., 4., 312. (2) bek., 318. (1) bek., 339. (1) bek.]. BH Az alperesek egyetemleges marasztalására irányuló pernek nem előzetes kérdése az, hogy a perben nem álló egyik egyetemleges kötelezett az ellene folyamatban lévő felszámolási eljárás során milyen mértékben tudja kielégíteni a felperes hitelezői igényét. Ezért a felszámolási eljárás befejezéséig a per tárgyalásának felfüggesztésére nem kerülhet sor [Ptk. 1. (1) bek., 237. (1) bek., 238. (2) bek., 337. (1) bek., 338. (1) bek., 339., évi VI. tv. (Épt.) 83., 84. (1) bek., Pp (2) bek.]. BH I. Az önkormányzat állami támogatásának elhatározása az Országgyűlés törvényalkotási jogkörébe tartozik. Az előkészítés közigazgatási, a döntés pedig törvényalkotói hatáskör. Polgári jogi szerződéssel támogatási kötelezettség vállalása fogalmilag kizárt [Ptk. 1. (1) és (2) bek., 23. (1) bek., 28. (1) bek., évi XXXVIII. tv. (Áht.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 8., 9., 12. (1)-(2) bek., 12/A. (2) bek., 19., 22. (1) bek., 23. (1) bek., 28. (1) bek., ai, 33., 35., 63. (1) bek., 101. (3) és (5) bek., évi LXXXIX. tv. 3. (3) bek., 8. (1) bek., 17., 151/1996. (X. 1.) Korm. r., 9/1998. (I. 23.) Korm. r ai, ai, 217/1998. (XII. 30.) Korm. r. 79. (6) bek., 87. (7) bek., 92. (1) bek. b) pont]. BH A Ptk a (3) bekezdésébe foglalt - az évi XIV. törvény 15. -ának (3) bekezdésével hatályon kívül helyezett - elbirtoklási tilalom egységesen minden társadalmi tulajdonra, így a társadalmi szervezetek tulajdonára is vonatkozott, mégpedig akkor is, ha az elbirtokló is társadalmi szervezet volt [Ptk. 1. (2) bek., 121. (3) bek., 179. (2) bek., 183., évi XIV. tv. 15. (3) bek., 16. (2) bek.]. BH I. Az évi VI. törvény 84. -a az értékpapírra vonatkozóan létrejött szerződések megtámadását teszi lehetővé azzal, hogy meghatározott személyeknek ún. közérdekű megtámadási lehetőséget biztosít a befektetők jogainak védelme érdekében. Eredményes megtámadás esetén a szerződés érvénytelensége valamennyi értékpapír-birtokost érinti, de a kár megtérítéséről csak az
3 értékpapírok birtokosai által indított perekben lehet dönteni [1990. évi VI. tv. (Épt.) 24., 25., 26. c) pont, 29. (3) bek., 83., 84., Ptk. 1. (1) bek., 235. (1) bek.]. BH A kiskorú törvényes képviselője által kötött adásvételi szerződés érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. A jóváhagyás megtagadása csak közigazgatási perben támadható [Ptk. 1. (1) bek., 5., 215. (1) bek., 295., Pp (2) bek. a) pont, 330. (1) és (4) bek., 130. (1) bek. h) pont, 157. a) pont, évi LXV tv. 1., évi IV. tv. (Ae.) 3. (3) bek., 12/1987. (VI. 29.) MM r. (Gyer.) 1., ai] BH I. Távközlési szolgáltatás nyújtására előszerződés köthető. A szolgáltatónak kötbérfizetési kötelezettsége keletkezik külön jogszabály alapján - ennek az előszerződésben való kikötése hiányában is -, ha a szolgáltató nem vagy csak késedelmesen köti meg a közüzemi szerződést [Ptk. 1., 208. (1) és (6) bek., 387., 388. (2) bek., évi LXXII. tv. 1. (1) bek., 8. (1) bek., 10. (2) bek., 11. (2) bek.]. BH A gazdasági társaság tulajdonosai, egyben ügyvezetői által bejelentett csődhelyzetet közvetlenül megelőzően a társaság által lízingelt személygépkocsik adásvétel keretében, az ügyvezetők részéről történő megvásárlása a jó erkölcsbe ütközik, mert elvonja a társaság hitelezőinek kielégítési alapját. Az ilyen adásvételi szerződések semmisek [Ptk. 1., 117. (2) bek., 200. (2) bek., 237. (2) bek., évi VI. tv (2) bek. g) pont, 194. (1) bek., évi LXXXI. tv.-nyel módosított évi IL. tv. 37., 40. (1) bek., évi CXVII. tv. 69. (5) bek. a) pont]. BH A helyiség bérletére vonatkozó jogviszony folytatásának lehetősége az eredeti bérlő örököse részéről [Ptk. 1. (2) bek., 7. (1) bek., évi V. tv. 13. (2) bek., évi LXXVIII. tv. 16. (3) bek., 36. (1) bek., 40. (1) bek.]. BH I. A polgári jogviszonyok között nem nevesített szindikátusi szerződés - ha ezt gazdasági társaság létesítésével összefüggésben kötik a cég alapításában részt vevő felek - és a társasági jog összefüggései; ilyen esetben ez utóbbi primátusa [1988. évi VI. tv. 27. (1) bek., 245. (2) bek., Ptk. 1. (1)-(2) bek., 4. (1) bek., 281. (1)-(2) bek. b) pont, évi 23. tvr. 18/A. ]. BH Munkanélküli-járadéknak munkabérbe való beszámítása a munkáltató javára jogalap nélküli gazdagodást eredményez [Ptk. 1. (1) bek., 361. (1) bek., évi IV. tv. 37., 38. (1) bek., 54. ]. A Ptk. értelmezése Ptké. 5. (1) A Ptk. rendelkezéseit a hatálybalépése előtti bírói gyakorlatban kialakult jogelvek szerint nem lehet értelmezni. (2) A Ptk. hatálybalépésével hatályát veszti a) a Legfelsőbb Bíróság valamennyi polgári jogi tartalmú, kötelező erejű iránymutató döntése (elvi döntés, elvi megállapítás), b) a Legfelsőbb Bíróság által hatályában fenntartott valamennyi polgári jogi tartalmú teljesülési határozat, jogegységi döntvény és elvi határozat, c) valamennyi polgári jogi tartalmú kollégiumi állásfoglalás. (3) Az előző bekezdés nem vonatkozik az a)-c) pontokban felsorolt azokra a döntésekre, amelyek a Ptk. által nem szabályozott, illetőleg külön szabályozásra fenntartott intézményhez (pl. nemzetközi magánjog, szerzői, találmányi jog), vagy olyan jogszabályhoz kapcsolódnak, amelynek hatályát ez a törvényerejű rendelet nem érinti. (4) A Központi Gazdasági Döntőbizottság elvi határozatainak érvényét a Ptk. hatálybalépése nem érinti. A Ptk. rendelkezéseivel ellentétes jogszabályon alapuló elvi határozatok azonban a Ptk. hatálybalépésével hatályukat vesztik. 2. (1) A törvény védi a személyek vagyoni és személyhez fűződő jogait, továbbá törvényes érdekeit. (2) A törvény biztosítja a személyeknek az őket megillető jogok szabad gyakorlását, e jogok társadalmi rendeltetésének megfelelően. A Ptk. általános védelemben részesíti a személyek vagyoni és személyhez fűződő jogait. Ez azt jelenti, hogy a törvény nem sorolja fel mindazokat a magatartásokat, amelyekkel a jogsértés elkövethető, hanem minden vagyoni kárt okozó magatartás és minden személyhez fűződő jogot sértő cselekmény jogellenes. Ugyanakkor a Ptk. a törvényes érdeket is védi. Törvényes érdeknek tekinti az alanyi jogként meg nem fogalmazható, de a személy lehetőségeivel összefüggő körülményeket. Miközben a törvény általános védelemben részesíti a személyeket (a személyek törvényes érdekeit), ugyanakkor a védelem határait is megjelöli a rendeltetésszerű joggyakorlás megfogalmazásában, amikor is kimondja, hogy e jogokat csak a társadalmi rendeltetésének megfelelően lehet gyakorolni. BH II. Az állam mint jogi személy csak mint a vagyoni jogviszonyok alanya lehet polgári jogi szerződés, polgári jogviszony részese. A felek mellérendeltségéből, egyenrangúságából következően reá ugyanúgy kihatnak az állam közigazgatási, közjogi funkciójából fakadó eljárásai, intézkedései, esetleges mulasztásai, mint a jogviszony többi alanyára [1949. évi XX. tv. (Alkotmány) 2. (1) bek., 9. (1) bek.,
4 35., 37. (1) bek., 70/A. (1) bek., Ptk. 1. (1) bek., 2. (1) bek., 4. (4) bek., 7. (1) bek., 28. (1) és (3) bek., 198. (1) és (2) bek., 200. (1) és (2) bek., 205. (1) bek., 207. (1) bek., 219. (2) bek., 227. (1) bek., 300., 312. (1) és (2) bek., 313., 318. (1) bek., 339. (1) bek., évi LXXXIX. tv. 1. (1) és (2) bek., 4., 157/1995. (XII. 26.) Korm. r., évi XXXVIII. tv. (Áht.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 9., 12. (2) bek., 12/A., 19., 22. (1) bek., 23. (1) bek., 28. (1) bek., 31., 33. (1) bek., 35., 42. (1) bek., 151/1996. (X. 1.) Korm. r. 4., évi CXLVI. tv. 34. ]. BH III. Önmagában az, hogy az elővásárlásra jogosult a vele érdekeltségben álló cégnek engedte át az elővásárlási jog gyakorlását, nem jogszabálysértő [Ptk. 2., 4., 5., 373. (4) és (6) bek., Pp. 78. ]. BH A tulajdonhoz való jog nem tartozik a személyhez fűződő jogok körébe, ezért nem vagyoni kár megtérítése iránti igény nem érvényesíthető eredményesen pusztán azon az alapon, hogy a felperes nem gyakorolhatta megsértett tulajdonjogát [Ptk. 2., 115. (3) bek., 340. (1) bek., 349. ]. BH A munkaviszonyban alkotott szerzői művet a munkáltató a működési körén belül alkotott más műben is jogosult felhasználni. Ezt a jogát azonban, csak társadalmi rendeltetésének megfelelő módon gyakorolhatja [Szjt 3.., 14.. (1) bek., Szjt 10.. (1) bek., Ptk 2.. (2) bek., 5. (1) és (2) bek., Mt 2.. (2) és (3) bek.]. BH I. A közös vállalat igazgatótanácsának a korábban kilépett tagra nézve hátrányos tartalmú határozata törvénysértő, és a polgári jog alapelveibe ütközik [Ptk. 2. (2) bek., 569. (2) bek., 570. (2) bek., 9/1978. (II. 1.) MT sz. r. 20. (1) bek.]. BH Nem állapítható meg a szállítmányozó jogellenes magatartása és kártérítési felelőssége, ha az igényérvényesítést a megbízó kárát okozó harmadik személlyel szemben olyan esetben tagadja meg, amikor az nem járna eredménnyel vagy az csak aránytalanul magas költséggel volna lehetséges [37/1964. (KkÉ. 25.) KkM sz. ut a (*), Ptk. 2. (2) bek., 517. (1) (2) bek.]. 3. (1) A törvény védi a tulajdonnak az Alkotmányban elismert valamennyi formáját. (2)-(3) A törvény az alanyi jog, a törvényes érdek védelmén túl védi a tulajdonjogot is. A tulajdonviszonyok átalakulása folytán meghaladottá vált e korábbi (2)-(3) bekezdése. Ily módon csak az általános megfogalmazás maradt. A törvényi védelem kiterjed a tulajdonnak az Alkotmányban szabályozott valamennyi formájára. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 9. (1) bekezdésében foglaltak alapján a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú, és egyenlő védelemben részesül. A gazdaság új modelljeként az Alkotmány a piacgazdaságot jelöli meg, ezért a hatályos Ptk. már nem tartalmazza a korábbi társadalmi, gazdasági modellel kapcsolatos jogi terminológiát. A Magyar Állam tulajdona az Alkotmány szerint nemzeti vagyon. Egyrészt megszűnt az állami vagyon kivételezett szerepe, másrészt szükségessé vált az állam jogalanyiságával kapcsolatos szabályozás megváltoztatása. Az állam a polgári jog más jogalanyaival egyenrangúvá vált. Ugyancsak a tulajdonjog alkotmányos védelmén alapulva, a tulajdonjog átmeneti korlátozása esetén megfelelő kártalanítási kötelezettséget is megállapít a törvény. Az Alkotmány 13. (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot, ugyanakkor fő szabályként deklarálja, hogy a tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet. Noha az Alkotmány és a Ptk. is elismeri a tulajdon több formáját és védi is azokat, ugyanakkor természetesen a jogi szabályozásban bizonyos különbségek fellelhetők. A Ptk.-ban rögzített rendelkezések mellett jelentős szabályokat találhatunk a termőföldről szóló évi LV. törvényben, az önkormányzati tulajdonra vonatkozó jogszabályban, valamint az állami tulajdonban álló vagyonnal kapcsolatban. Az állam vagyonára vonatkozó rendelkezések részben az államháztartás körébe tartozó vagyonra, részben az állam vállalkozói vagyonára vonatkoznak. 1. Az államháztartás működését átfogó szabály az évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.). Az államháztartás körébe tartozó vagyon lehet: - a kincstári vagyon, - a helyi önkormányzatok vagyona (az évi XXXIII. törvény szabályozza), - a társadalombiztosítás (nyugdíj-, és egészségbiztosítási) vagyona, és - a köztestületre átruházott vagyon. A gazdálkodást az Országgyűlés az Állami Számvevőszék útján ellenőrzi (lásd az Állami Számvevőszékről szóló évi XXXVIII. törvényt). A kincstári vagyon körébe tartoznak a kizárólagosan állami tulajdonban lévő vagyontárgyak, továbbá azok, amelyekre koncessziós szerződést lehet kötni az évi XVI. törvény alapján, továbbá egyéb tárgyak.
5 Míg korábban a kincstári vagyont érintő tulajdonosi jogokat a pénzügyminiszter gyakorolta a Kincstári Vagyoni Igazgatóság (KVI) útján, október 1. napjától az Áht a a pénzügyminiszter helyett a kincstári vagyonért felelős minisztert nevesíti e jogok gyakorlójaként. A KVI képviseli az államot a kincstári vagyonnal kapcsolatos polgári jogi jogviszonyokban. A kincstári vagyon meghatározott tárgyai koncesszióba adhatók, vagyonkezelési szerződéssel kezelésbe adhatók, illetve - a KVI útján, a pénzügyminiszter engedélyével - értékesíthetők. A jogszabályok megsértésével kötött szerződés semmis. 2. Az állam vállalkozói vagyona részben az időlegesen állami tulajdonban lévő vagyon, részben pedig a tartósan állami tulajdonban maradó vagyon. Jelentős szerepet tölt be az ÁPV Rt. az állami vállalkozói vagyon értékesítésében. Az állami tulajdonban lévő vállalkozói vagyon értékesítését szabályozza az évi XXXIX. törvény. Befolyásolhatja az állami vagyon felhasználását, és ezáltal a tulajdonosi jogokat is a közbeszerzésekről szóló évi XL. törvény, amely rögzíti, hogy a közbeszerzési eljárás során kötött szerződésekre egyebekben - a törvényben meghatározott eltérésekkel - a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni. BH II. A felszámoló saját személyében a Ptk.-n alapuló megtámadási kereset vagy az adós által kötött szerződés semmisségének megállapítására irányuló kereset előterjesztésére nem jogosult [Ptk. 3., 200. (2) bek., 201. (2) bek., 234. ]. BH Ha a károsult felperes ki nem menthető módon elmulasztotta a kár csökkentését, a bíróság a károkozó alperest csak azon indokolt kiadások összegének megfizetésére kötelezi, amelyek a kár csökkentésére alkalmas tevékenység esetén keletkeztek volna [Ptk. 3. (2) bek., 318. (1) bek., 339. (1) bek., 340. (1) bek., 359. (1) bek., Pp (3) bek.]. BH Elszámolási utalvány átadása önmagában nem jogosít az utalvány kötelezettje részére történő áruátvételre, illetve az áru kiadására [Ptk. 3. (2) bek., 223. (1) bek., évi 36. sz. tvr. 8. (1) bek., 2/1976. MNB sz. körlevél, 408/1976. (PK. 23.) MNB sz. tájékoztató II/49. pont]. VB A Ptk. 3. -ának (1) bekezdése értelmében a teljesítés lehetetlenüléséről tudomást szerző fél haladéktalanul köteles erről a másik felet értesíteni; az ennek elmulasztásából eredő kárért a mulasztó felelős. A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése 4. (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. (2)-(3) (4) Ha ez a törvény szigorúbb követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat. Míg a Ptk. 2. -a általánosságban mondja ki a szabad joggyakorlás elvét, addig a (1) bekezdése a felek egymás közötti viszonyaiban követendő elveket szabályozza, azaz - a jóhiszemű eljárás, - a tisztességes eljárás, és - a kölcsönös együttműködés elvét. A kölcsönös együttműködés elsősorban a kötelmi jogviszonyokban kerül előtérbe, konkrét szabályozását a törvény különböző részeiben találhatjuk meg (például a Ptk (3) bekezdésében foglaltak szerint a felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek). Kifejeződhet az együttműködési kötelezettség a kellő tájékoztatás megadásában is, például adásvételi szerződés esetén a Ptk (1) bekezdésében foglaltak szerint. A jóhiszeműség fogalma is többször megjelenik a törvényben (például: a jóhiszemű birtokosra, jóhiszemű ráépítőre, jóhiszemű álképviselőre, többszöri eladás esetén a jóhiszemű birtokba lépőre vonatkozó szabályoknál). Tekintettel arra, hogy a törvény általános jelleggel írja elő a tisztességes magatartás követelményét, a Ptk.-ban nincs szükség külön szabályozásra a tisztességtelen piaci magatartás fogalmával kapcsolatban. Erről egyébként külön jogszabály, az évi LVII. törvény rendelkezik. Az általában elvárható eljárás általános követelményét fogalmazza meg a (4) bekezdésének rendelkezése. Korábban a törvény csak a kártérítési felelősség alóli kimentés fő szabályaként nevesítette, kimondva, hogy mentesül a felelősség alól az, aki bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható [Ptk (1)]. A magyar polgári jogban a felróhatóságon alapuló felelősségi rendszerből adódóan egyrészt senki nem vonható felelősségre olyan magatartásért, vagy annak következményeiért, amiről nem tehet, másrészt viszont saját felróható magatartásából előnyt sem szerezhet senki. Ugyanakkor a felróható magatartásért
6 való felelősség nem szűnhet meg azáltal, hogy a másik fél is felróhatóan járt el. Ha nem így lenne, a jog azt szorgalmazná, hogy törvénytelen, felróható magatartásra, felróható magatartással válaszoljanak. Miután a fenti elvek definíciója a törvényben nem található meg, jelentős szerep hárult a jogalkalmazásra. A tisztességes eljárás értelmezése például az adott társadalmi helyzetben kialakult és érvényben lévő erkölcsi normákon alapul. BH Értékpapír (államkötvény) forgalmazásakor a vételár egységes egész, amelyet a forgalmazó határoz meg az előírásszerűen közzétett árfolyamtáblázatában. A szerződés feltűnő értékaránytalanságra alapított megtámadásakor a teljes vételárat kell vizsgálni. Nincs jogalapja annak, hogy a forgalmazó az általa képzett napi árnak a felhalmozott kamatra vonatkozó része értékaránytalanságát önállóan, a teljes ártól elkülönülten eredményesen támadhassa meg [Ptk. 4. (4) bek., 201. (1) és (2) bek., évi CXI. tv. 69. (1) bek., Pp. 215., PK sz. állásfoglalás]. BH II. Állami vállalat átalakulásával kapcsolatban az ÁPV Rt. (ÁVÜ) kártérítési felelőssége megállapításának körében vizsgálandó szempontok [1977. évi VI. tv. 27. (3) bek., 28., 42/A. (3) bek., évi VIII. tv. 1., 5., évi IL. tv. (Cstv.) 69., 71. és 72., évi LIV. tv. 26., 51. és 53., 33/1984. (X. 31.) MT rendelet 32., Ptk. 4. (1) és (4) bek., 5. (1) és (2) bek., 7., 203., 332., 339. (1) bek.]. BH A vasúti pálya várható ívkorrekciójával kapcsolatban a vasút és a városi önkormányzat kártérítő felelőssége az építkező ingatlantulajdonosoknak adott téves tájékoztatás miatt [Ptk. 4. (1) és (4) bek., 324. (1) bek., 326. (1) bek., 339. (1) bek., 360. (1) bek., évi LXV. tv (4) bek., OÉSZ 102. (2)-(3) bek.]. BH Ha a munkáltató a munkaszerződésben vállalta, hogy - feltétel nélkül - meghatározott mértékű prémiumot fizet a munkavállalónak, és ezért prémiumfeladatot nem tűzött ki, utóbb nem hivatkozhat a prémiumfeladat kitűzésének hiányára. Ha azonban a munkáltató nem vállalja, hogy feltétel nélkül meghatározott mértékű prémiumot fizet, a munkavállaló alaptalanul követeli annak fizetését a perben [Ptk. 4. (1) bek., 207. (1) bek.]. BH Rádióműsor címével azonos szóvédjegy törlése iránti ügyben előzetes kérdésnek minősül a szerzői személyhez fűződő jogok, illetve a szellemi alkotás felhasználása miatti egyéb személyhez fűződő jogok megsértése miatt indított peres eljárás mikénti befejezése [1969. évi III. tv. 1., 13. (1) bek., 34. (1) bek., 50/F. (1) bek., évi IX. tv. 3. (1) bek., évi XI. tv. 5. (1) bek. a)-b) pont, (2) bek., 8. a) pont, 33. (1) bek. a) pont, Ptk. 4. (1) bek., 75., 77. (2) bek., 78., 80., 86. (2)-(3) bek., Pp (2) bek., 163., 221., 9/1969. (XII. 29.) MM. r. 7. (1) bek.]. BH I. A visszavásárlási kötelezettséggel forgalmazott részvények esetén a kibocsátó bank és az általa megbízott forgalmazó egyetemleges kártérítési felelőssége körében irányadó szempontok [Ptk. 4. (4) bek., 198. (1) bek., 216. (1) bek., 318. (1) bek., 339. (1) bek., 350. (1) bek., évi V. tv. 2. (1) bek., évi CXI. tv. (a továbbiakban: Épt.) 219. (1) bek., 296. a) pont, évi CXII. tv. 3. h) és i) pont, 11. a) pont, 90., évi VI. tv (2) és (4) bek., évi CXLIV. tv. 223., 266. (2) és (4) bek., 267. (1) bek., évi LXXXI. tv.-nyel és az évi XXVII. tv.-nyel módosított évi IL. tv. 61. (4) bek., 62. (2) bek.]. BH I. Az akkreditív alapján teljesítendő fizetésnél a megbízó és a bank közötti, illetve a megbízó és a vele szerződő fél közötti alapügylet nem vizsgálható, és az alapjogviszonyból eredő kifogások nem hozhatóak fel. Ebből az következik, hogy a benyújtott okmányoknak az akkreditív előírásain túlmenő tartalmi valósága nem vizsgálható, csak az, hogy az okmányok megfelelnek-e az akkreditívben előírt kikötéseknek [a párizsi Nemzetközi Kereskedelmi Kamara által kiadott Okmányos Meghitelezésre Vonatkozó Egységes Szabályok és Szokványok (Szokvány) 3. cikk, 13. cikk a) és b) pontja, 14. cikk b) és c) pontja, 15. cikk, Ptk. 4., 6., 205. (4) bek., 242. (1) bek., 277. (2) bek., 315., 318., 329. (1) és (3) bek., 339. (1) bek., 6/1997. (MK 61.) MNB rend. 14. (5) bek., évi 13. tvr. 25. j) pont, évi CXLIV. tv. (Gt.) 205., évi CXII. tv. 82. (4) bek.]. BH II. Az állam mint jogi személy csak mint a vagyoni jogviszonyok alanya lehet polgári jogi szerződés, polgári jogviszony részese. A felek mellérendeltségéből, egyenrangúságából következően reá ugyanúgy kihatnak az állam közigazgatási, közjogi funkciójából fakadó eljárásai, intézkedései, esetleges mulasztásai, mint a jogviszony többi alanyára [1949. évi XX. tv. (Alkotmány) 2. (1) bek., 9. (1) bek., 35., 37. (1) bek., 70/A. (1) bek., Ptk. 1. (1) bek., 2. (1) bek., 4. (4) bek., 7. (1) bek., 28. (1) és (3) bek., 198. (1) és (2) bek., 200. (1) és (2) bek., 205. (1) bek., 207. (1) bek., 219. (2) bek., 227. (1) bek., 300., 312. (1) és (2) bek., 313., 318. (1) bek., 339. (1) bek., évi LXXXIX. tv. 1. (1) és (2) bek., 4., 157/1995. (XII. 26.) Korm. r., évi XXXVIII. tv. (Áht.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 9., 12. (2) bek., 12/A., 19., 22. (1) bek., 23. (1) bek., 28. (1) bek., 31., 33. (1) bek., 35., 42. (1) bek., 151/1996. (X. 1.) Korm. r. 4., évi CXLVI. tv. 34. ]. BH III. Amennyiben a polgári jogi kötelezettségvállalások teljesítése csak meghatározott közigazgatási, közjogi intézkedések megtörténte után lehetséges, azok elmaradása a teljesítés lehetetlenülését eredményezi [Ptk. 1. (1) bek., 4., 312. (2) bek., 318. (1) bek., 339. (1) bek.].
7 BH III. Önmagában az, hogy az elővásárlásra jogosult a vele érdekeltségben álló cégnek engedte át az elővásárlási jog gyakorlását, nem jogszabálysértő [Ptk. 2., 4., 5., 373. (4) és (6) bek., Pp. 78. ]. BH Az évi LXXVIII. tv. (Lt.) a hatályba lépése előtt szerzett lakáshasználati jogokat nem csorbította; a jogcím nélküli lakáshasználó által fizetendő díj - ha másik lakásra tarthat igényt - a jogcím nélküli használat kezdetétől számított hat hónap elteltével nem emelhető [Ptk. 4., évi LXXVIII. tv. (Lt.) 20. (1)-(2) bek., 67. (2) és (5) bek.]. BH Bérhátralékra alapított lakáskiürítési per újabb felmondás nélkül nem indítható, ha a korábbi azonos jogcímre alapított kiürítés iránti per szünetelés miatt megszűnt [1993. évi LXXVIII. tv. 24. (1) bek. a) pont, 25., Ptk. 4. ]. BH Törzstőkeemelés címén fennálló pénzfizetési kötelezettség bankszámlára való átutalással teljesíthető. A bankszámlát kezelő pénzintézet együttműködési kötelezettsége keretében sem jogosult, de nem is köteles vizsgálni a számlatulajdonos megbízásának jogszerűségét, vagy a betétje legkedvezőbb kezelési módját [Ptk. 4. (1) bek., 339. (1) bek., 529. (1) bek., évi VI. tv. 218., 222., 39/1984. (XI. 5.) MT r. 4. (3) bek., 13/1989. (XII. 16.) IM r. 10. (1) bek. cb) pont]. BH A helyi önkormányzatok jogszabályban előírt oktatási feladatai ellátási kötelezettségének és e kötelezettség teljesítése során felmerülő költségek megosztásának szempontjai több helyi önkormányzat vállalt - kétnyelvű - oktatási kötelezettsége esetén [1990. évi LXV. tv. (Ötv.) 8. (4) bek., 43. (1) bek., 107. (2) bek., évi LXXIX. tv. 88., 90. (1) bek., 102. (2) bek. b) pont, Ptk. 4. (1) és (4) bek., 198. (1) bek., 201. (1) bek.]. BH Az évi LXXVIII. törvény (Lt.) 26. -ára alapított felmondás esetén a bérbeadó csak akkor nem köteles cserelakás felajánlására, ha a bérlőnek a bérelt lakással azonos településen megfelelő és beköltözhető lakása van. A bérlő nem kötelezhető arra, hogy a lakás megfelelőségét saját költségén biztosítsa [Lt. 26. (1)-(4) bek., 85. (2) bek., Ptk. 4. (4) bek., 241. ]. BH Szabálytalan az árverés, és ezért az árverési vevő nem szerez tulajdonjogot az elárverezett dolgon, ha olyan üzletrész a tárgya az árverésnek, amelynek tulajdonosa a gazdasági társaságból való kizárása miatt pert indított, a per még nem fejeződött be jogerősen, s erről mind az árverés kitűzője, mind az árverési vevő tudott [1988. évi VI. tv. 1. (2) bek., 17., 78. (3) bek., 165. (2) bek., 190 (1) bek., Ptk. 4-5., 120. (1) bek., 207. (1) bek.]. BH A jó erkölcsbe ütközik és ezért semmis az a házassági vagyonjogi szerződés, amely az egyik házastárs csaknem teljes különvagyonát és a közös vagyon egészét valós ellentételezés nélkül a másik házastársnak juttatja [Ptk. 4. (1) bek., 200. (1) és (2) bek., Csjt. 1. (3) bek., 27. (2) bek., 31. (5) bek.]. BH Ajándék-visszakövetelés meghiúsult várakozás és rászorultság címén [Ptk (1) és (3) bek., 4. (1) bek., 205. (1) bek., PK 76. sz.]. BH II. A szülői magatartás értékelése a kapcsolattartás szabályozásánál [Csjt. 1. (2)-(3) bek., 31. (5) bek., 92. (1) bek., Ptk. 4. (4) bek., 51/1986. (XI. 26.) MT r.]. BH Az ajándéknak a létfenntartás veszélyeztetésére és a meghiúsult várakozásra alapított visszakövetelése iránti igény megítélése [Ptk (1) és (3) bek., 4. (4) bek., PK 76. sz.]. BH Közraktár kártérítési felelőssége az elhelyezett áru kiszolgáltatásának meghiúsulása esetén. A közraktári jegy érvényességével kapcsolatos szabályok értelmezése [1875. évi XXXVII. tv. VI. cím, évi XLVIII. tv. 1. (2) és (3) bek., 18. (1) és (3) bek., 20. (1) és (2) bek., 22. (1) bek. d) pont, 24. (1) és (2) bek., 25. (1) bek., 26. (1), (2), (4) és (6) bek., 27. (1) bek. b) pont, (2), (3) és (5) bek., 29. (1) bek., 32. (3) bek., Ptk. 4. (1) bek., 5. (1) bek., 200. (2) bek., 262., 263. (1) bek., 264. (1)- (2) bek.]. BH A feltaláló és a munkáltató kölcsönös együttműködési kötelezettsége nem terjed ki arra, hogy a munkáltató a szolgálati szabadalom értékesítése során a saját üzletpolitikai érdekeivel ellentétes megállapodást kössön [Ptk. 4., 339., évi II. tv. (Szt.) 9. (1)-(2) és (5) bek., 11/1983. (V. 12.) MT r. 1. (1) bek.]. BH Az a körülmény, hogy a vétel tárgyát képező felépítményt a szerződés lakóházként, az ingatlan-nyilvántartás pedig hétvégi házként tünteti fel, nem ad alapot a hibás teljesítés megállapítására [Ptk. 4. (4) bek., 305. ]. BH A megnyílt akkreditív önálló jogcímmentes jogügylet, ez önmagában átruházható, ha a nyitóbank ezt "átruházható"-ként jelölte meg. Ilyen jelölés nélküli akkreditív esetén a kedvezményezett az ellenértékre vonatkozó "várományát" engedményezheti a belföldi általános szabályok szerint; az "átruházható" jelzéssel ellátott akkreditív engedményezése esetén viszont a kedvezményezett személye változik meg. [Nemzetközi Kereskedelmi Kamara 500. számú kiadványában közzétett "Az okmányos meghitelezésekre vonatkozó egységes szabályok és szokványok" 48 cikke 49. cikke, Ptk. 4. (1) bek.]. BH Ha a bíróság által kijelölt felszámoló - megbízottja útján - nem az általa felszámolandó, hanem egy másik cég nevében köt szerződést, eljárására az álképviseletről szóló jogszabályi
8 rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha az álképviselő útján kötött szerződés teljesítése elmarad, és az álképviselő eljárása rosszhiszeműnek bizonyul - eljárását a képviselt utóbb nem hagyja jóvá - a kijelölt felszámoló jogi személy kártérítési felelőssége fennáll [Ptk. 4. (4) bek., 215. (1) bek., 219. (1)-(2) bek., 221. (1)-(2) bek.]. BH II. A volt vagyonfelügyelőnek a cég által kötött szerződések semmisségének megállapítására irányuló keresetindítási jogosultsága sem állapítható meg, ha "érdekeltségét" nem bizonyítja [Pp. 123., Ptk. 4., 234. (1) bek.]. BH II. Az előszerződéstől való elállási jog kikötése nem sérti a Ptk. 4. -ában és 5. -ában foglalt jogelveket, ezért az ilyen megállapodás semmisséget nem von maga után [Ptk. 4., 5., 200. (2) bek.]. BH I. A polgári jogviszonyok között nem nevesített szindikátusi szerződés - ha ezt gazdasági társaság létesítésével összefüggésben kötik a cég alapításában részt vevő felek - és a társasági jog összefüggései; ilyen esetben ez utóbbi primátusa [1988. évi VI. tv. 27. (1) bek., 245. (2) bek., Ptk. 1. (1)-(2) bek., 4. (1) bek., 281. (1)-(2) bek. b) pont, évi 23. tvr. 18/A. ]. BH A pénzintézet a nála vezetett bankszámlák közötti úri. átvezetésre vonatkozó megbízásokon - a megbízó előzetes véleményének kikérése, tisztázása nélkül - javításokat nem végezhet. A hibás adatokat tartalmazó megbízásokat teljesítetlenül vissza kell küldenie a megbízónak. A kötelezettségek elmulasztásával összefüggésben keletkezett károkért a pénzintézetet kártérítési felelősség terheli [Ptk. 4., 277 (1)-(3) bek., 318. (1) bek., 339. (1) bek., 529. (1) bek., 530., évi LXIX. tv. 46. (1) bek., 3/1992. (MK 34.) MNB rak. 27. (2) bek., 30. ]. BH A volt házastársak közös tulajdonának meg szüntetése során a házasságkötés után létrejött megállapodás figyelembevétele és a használati díj iránti igény elbírálása [Csjt. 27. (3) bek., 31/B. (4)- (S) bek., Ptk. 4. (4) bek., 148. (2) bek., 582. (3) bek., PK 76. sz. V. p.]. BH Ha nemzetközi megállapodás nem tiltja, nemzetközi fuvarozás esetén is módja van a fuvaroztatónak és a fuvarozónak arra, hogy a küldemény megőrzésének hatékonyabb módjában - pl. a küldeménynek a fuvarozás egész tartama alatt történő őriztetésében - megállapodjanak, s ezzel a jogszabály - egyébként nem kógens szabályaitól, pl. a kocsiálláspénzt (fekbér) felszámításának lehetőségétől - eltérjenek [ /1966. I/8. E. (Kk. 25.) hirdetménnyel közzétett Megállapodás a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról (SZMGSZ) 5. cikk 6., 9. cikk 8., 20. cikk 13., Ptk. 4. (4) bek.]. BH Az egészségi állapotra vonatkozó személyes adatok felhasználásának korlátai az egészségügyi intézmény ellen indított perben [Ptk. 4. (1) bek., 85. (3) bek., Pp. 5. (1) bek., évi II. tv. 77. (1) bek., 78. (2) bek., évi LXIII. tv. 1. (1) bek., és 5. pont, 3. (5) bek., 53/1993. (IV. 2.) Korm. r. 1., 11/1972. (VI. 30.) EüM. r. 22. (1) és (2) bek., (3) bek., 24. (3) bek., 27. (1) bek.]. BH Ha a fizetésre kötelezett a felszólító levelekre nem jelzi és a beszedési megbízást nem azzal kifogásolja meg, hogy számlát nem kapott, ebből a jogosult joggal arra a következtetésre juthat, hogy a számlája a kötelezetthez megérkezett. A jogszabályban előírt együttműködési kötelezettségét megszegő kötelezett ezért a beszedési megbízás kifogásolására megállapított határidő utolsó napjától fizetési késedelembe esik [Ptk. 4., 277. (2) bek., 301. (1) és (4) bek., 303. (3) bek.]. BH Pénzintézet kártérítési felelőssége a szerződés teljesítésével kapcsolatos együttműködési kötelezettség elmulasztása miatt [Ptk. 4. (1) és (4) bek., 318. (1) bek., 339. (1) bek., 533. (1) bek.]. BH II. Ha a bérlő a fentiek szerint megállapított állagmegóvási munkákat nem végzi el, szerződést szeg, s ez esetben a munkák költségét, ellenértékét köteles megfizetni. A késedelmi kamatokat a bérlő ugyancsak viselni tartozik [Ptk. 4. (4) bek., 5. (2) bek., 301. (1) bek.]. BH Az ajándék visszakövetelésére volt házastársak esetén csak akkor nem kerülhet sor, ha a házasság megromlását kizárólag az ajándékozó házastárs felróható magatartása idézte elő [Ptk. 4. (4) bek., 582. (3) bek., PK 76. sz.]. BH A termelőszövetkezetből való kilépési szándék bejelentésére nyitva álló határidő elmulasztásának kimentése [1992. évi II. tv. (Ámt.) 29., Ptk. 4. ]. BH A lakásbérleti jogviszony szerződéssel való megszüntetésével kapcsolatban keletkezett jogvita elbírálásának egyes szempontjai [Ptk. 4., 201. (1) bek., 216. (1) bek., 1/1971. (II. 8.) Korm. r. (R.) 86. (1)-(4) bek., 88. (1) bek.]. BH Érvénytelen szerződés esetén a szerződéskötés előtt fennállott helyzet visszaállítása során nincs jelentősége annak, hogy a megítélt szolgáltatások a kötelezett által behajthatók-e [Ptk (1) bek., 4. (4) bek., 507. ]. BH Az ajándékozási és a gondozási szerződés elhatárolásának egyes kérdései [Ptk. 4. (4) bek., 216. (1) bek., 579. (1) bek., 582., 589. (2) bek.]. BH Kölcsönösen hátrányt okozó magatartások értékelése a szomszédjogok gyakorlásával kapcsolatos igények elbírálása során [Ptk. 4. (4) bek., 100.., 339. (1) bek.].
9 BH A Ptk. és a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló jogszabály általános rendelkezéseinek érvényesülése a védjegy törlése iránti ügy elbírálása során [Ptk. 4-5., 86. (1)-(2) bek., évi IX. tv. (Vt.) 3. (1) bek. a) és d) pont, 19. (1) bek., 2/1970. (VII. 1.) OMFB-IM r. (Vt. V.) 2. (1) bek., évi LXXXVI. tv. 1. ]. BH A szerződés jogszabályba ütköző voltából fakadó semmisség jogkövetkezményének alkalmazásánál nincsen jetentősége a semmisségi ok bekövetkezésével kapcsolatos felróhatóságnak [Ptk ai, 200. (2) bek., 234. (1) bek., 237. (1) bek.]. BH II. Nem sért jogszabályt, ezért elfogadható az a szövetkezeti gyakorlat, hogy ha a meghirdetett időpontban a közgyűlés nem határozatképes, az ugyanazon napra kitűzött második közgyűlés - a megjelent tagok számától függetlenül - határozatképesnek minősül [Ptk. 4., ]. BH A jogok jóhiszemű gyakorlása és a felek együttműködési kötelezettsége a találmányi díjszerződés teljesítése során [Ptk. 4. (1) bek., 277. (1)-(2) bek., évi II. tv. (Szt.) 29..] BH A közös gazdasági célt szolgáló érvénytelen szerződés alapján kialakult helyzet felszámolásánál is együttműködési kötelezettség terheli a feleket [Ptk. 4. (4) bek., 237., Gt. 19. (2) bek.]. BH I. A közös tulajdon megszüntetése tárgyában kötött megállapodás realizálása érdekében a feleket együttműködési kötelezettség terheli [Ptk. 4. (4) bek., 277. (2) bek.]. BH A kártérítési követelés elbírálásánál irányadó szempontok az iparvágányon történt kiszolgáltatás után felvett kárjegyzőkönyv esetén [3/1960. (V. 13.) KPM r.-tel közzétett Vasúti Árufuvarozási Szabályzat (VÁSZ) 62. cikk 6. Ptk. 4. (4) bek.]. BH I. Szabadalmi oltalommal védett találmány hasznosítására kötött szerződésben egyösszegű díjfizetésben való megállapodás (ún. "belépő" kikötése) nem törvénysértő [Ptk. 4. (2) bek., 1028/1979. (XI. l.) MT hat. 7/d pont Ptk (2) bek. ]. BH Termék megjelölésére használt családi név viselésével kapcsolatos személyiségvédelmi igény elbírálásánál irányadó szempontok [Ptk. 4. (4) bek., 75. (1) és (3) bek., 77. (1) és (4) bek., 85. (3) bek.]. BH A hibás teljesítése folytán a dolog kicserélésére kötelezett - és a kötelezettségét nem teljesítő-kivitelezővel mint adóssal szemben a végrehajtási eljárás során a pénzbírság kiszabásátegymagában véve - nem teszi indokolatlanná az, hogy az adós pertársa ellen, akinek a kicserélés céljából a dolgot az adós részére szállítania kellett volna, felszámolási eljárás indult. Ez azonban alapot adhat a pénzbírság összegének mérséklésére [1979. évi 18. tvr. 2., 103. (2) bek., Ptk. 4. (1) bek.]. BH A polgári jogok gyakorlására és a kötelezettségek teljesítésére, valamint szerződés teljesítésében való együttműködésre vonatkozó rendelkezések figyelembevétele a szerződés felmondásánál, ha a felmondásról - így a felmondási időről - jogszabály és szerződés nem rendelkezik [Ptk. 4., 277. (1) és (2) bek., 321..]. BH A teljesítési határidő megállapításánál irányadó szempontok üzlethelyiség és raktár kiürítése esetén [Pp (1) bek., Ptk. 4. (3) bek., 433. (2) bek.]. BH Tulajdonközösség bírósági megszüntetése után a lakásban maradt volt tulajdonostárs használati jogának visszaélésszerű felmondása bér nem-fizetés címén [Ptk 4. (3) bek., 99., 441., 442., 1/1971. (II. 8.) korm. r. 49., 71., 72. ]. BH Az együttműködési kötelezettség szabályainak alkalmazása a jogszavatossággal összefüggő jogvitában [Ptk 4. (3) bek., 244., 245. (2) bek., 277. (3) bek., 370. ]. BH A vadásztársaságot nem terheli kártérítési felelősség gazdátlan háziállatok által a vadásztársaság működési területén okozott károkért [30/1970. (XII. 24.) MÉM r. 11. (1) bek., 14/1971. (XII. 14.) MÉM r. 12. (2) bek. e) pont, Ptk. 341., 339., 4. (3) bek.]. BH II. Saját felróható magatartásának előnyök szerzése végett senki nem hivatkozhat [Ptk. 4. (4) bek.]. BH I. Ha a vasút - a jogszabály szerinti - kár- (kereskedelmi) jegyzőkönyv felvételét elmulasztja, utóbb - saját kártérítési felelősségét kimentő körülményeként - ilyen jegyzőkönyv hiányára nem hivatkozhat. A bíróság indokolt esetben a vasút kártérítési felelősségét megalapozó bizonyítékként az általa kiállított mérlegkönyv adatait is elfogadhatja [Ptk. 4. (4) bek., /1966. (I. 8.) E. Kk. 25. sz. hirdetménnyel közzétett Megállapodás a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról (SzMGSz) 16. cikk 3., 22. cikk 1. ]. BH II. Több jogosult esetén a kegyeleti jogosultság önálló gyakorlásának meg kell felelnie társadalmi rendeltetésének [Ptk. 4. (3), 5. (2) bek., 85. (3) bek., ]. BH A bérbeadótól elvárható, hogy a bérlemény rendeltetésszerű használatát úgy ellenőrizze, hogy az ne tegye szükségessé a bérlőnek a munkahelytől való távolmaradását, esetleg szabadság igénybevételét, Csak akkor tekinthető jogszerűnek az ellenőrzés meghiúsítására alapított felmondás, ha a bérbeadó az ellenőrzés során az együttműködés követelményének betartásával jár el [1/1971. (II. 8.) Korm. r. 71. (1) bek. d) pont, 52. (3) bek., Ptk. 4. (3) bek.].
10 BH A fuvarozó a felszólamláshoz csak olyan okmányok csatolását követelheti meg, amelyeket korábban bizonyítottan átadott a felszólamlónak vagy megbízottjának. A fuvarozóval szemben érvényesített igény elévülésének vizsgálata során az át nem adott okmányokra vonatkozó hiánypótlási felhívást figyelmen kívül kell hagyni [Ptk. 4. (4) bek., /1966. (I. 8.) KK. 25. hirdetménnyel közzétett Megállapodás (SZMGSZ) 6. cikk 1., 16. cikk 1., 3., 30. cikk 1. ]. BH Az ajándékozásnál figyelembe vett célok vizsgálata az ajándék visszakövetelésére irányuló igény megítélésénél [Ptk. 4. (4) bek., 277. (2)-(3) bek., 582. (2)-(3) bek. és 299. (1) bek.]. BH Átmenetileg önhibáján kívül súlyos anyagi helyzetbe került a lakbérhátralékát még az elsőfokú bírósági eljárás tartama alatt kifizető bérlővel szemben a felmondási jog visszaélésszerű gyakorlása [Ptk a) pontja, 4. (1) és (3) bek., 5. (1) és (2) bek., 1/1971. (II. 8.) Korm. sz. r. 71. (1) bek.]. BH Ha a fél foglalkoztatási tilalom fennállása ellenére üzemeltetési szerződés megkötésére vállalkozik és emiatt az üzemeltetésbe adó a szerződés megkötését visszautasítja, úgy tekinthető mintha a szerződést saját hibájából nem kötötte volna meg, igy az üzemeltetési szerződés megkötésének biztosítékául átadott pénzösszeget nem követelheti vissza [Ptk 4. (3) és (4) bek., 38/1980. (IX. 30.) MT sz. r. 2. (2) bek. c) pontja, 4/1972. (III. 16.) BkM sz. r. 1. (1) bek. b) pontja]. BH A vízszolgáltató a vízmérő-leolvasási lapot köteles a fogyasztóval aláiratni, ha pedig a szokásosnál nagyobb vízfogyasztást észlel, úgy erről a fogyasztót értesíteni. Ezek elmulasztása az együttműködési kötelezettség megszegését jelenti, aminek következményei a vízszolgáltató terhére esnek [Ptk. 4. (3) bek., 27/1975. (X. 30.) MT sz. r. 1. sz. melléklet 27. (3) bek., 36. (1) bek., 3/1970. (XII. 18.) OVH-ÁH sz. rend.]. BH Ha a külkereskedelmi rendeltetésű gazdasági társaság egyik tagja jogos ok nélkül megtagadja a társasági szerződésben foglalt kötelezettségének teljesítését, de a szerződés céljának megvalósítása nem vált lehetetlenné, úgy a szerződés csak akkor szűnik meg, ha a másik fél is hozzájárul a szerződés megszüntetéséhez, illetőleg a szerződést felmondja [Ptk. 4. (4) bek., 313., 571. (1) bek. b) pont, 32/1967. (IX. 23.) Korm. sz. r. 12., 47. (3) bek.]. BH II. Joggal való visszaélésnek minősülhet és az adott esetben a megtámadási kereset elutasítására vezethet, ha az igényt érvényesítő fél első jelentkezésekor - röviddel a szerződés teljesítését követően - az eredeti állapot helyreállítását felajánlották, ezt azonban az igényt érvényesítő fél elhárította, a dolgot tovább használta és abban megrongálódást is idézett elő [Ptk (1)-(2) bek., 4. (4) bek., 5. (2) bek.]. BH III. A bíróság vagy más hatóság előtt folyó eljárásban az igazság érvényesülésének biztosítása közérdek, és a bizonyítás ezt a célt szolgálja. Nem lehet ezért - az egyébként is jogsértés nélkül készült hangfelvétel felhasználását visszaélésnek tekinteni, ha ez a hangfelvétel felhasználójával szemben elkövetett jogsértéssel kapcsolatos bizonyítás érdekében történik [Ptk. 75. (1) bek., 80. (1) és (2) bek., 4. (1) bek.]. BH A vállalkozó érdekkörében felmerült okból keletkezett teljesítési késedelem időtartamára árkülönbözet nem számítható fel [Ptk. 4. (4) bek., 397. (1) bek., 3/1980. (I. 19.) ÉVM-ÁH sz. r. 15. (5) bek., 3/1982. (I. 20.) 5., 47/1979. (XI. 1.) PM sz. r. 7., 42/1981. ÉVM sz. közlemény 3. sz. melléklet]. BH III. A kegyeleti jogosultak egymástól függetlenül is tehetnek a kegyeleti jog rendeltetésszerű gyakorlása körében érvényes intézkedéseket. E téren azonban fokozott jelentősége van a kegyeleti jogosultak együttműködésének [Ptk. 85. (3) bek., 4. (3) bek., 10/1970. (IV. 17.) ÉVM-EüM sz. r. 32., 37. (1) bek.]. BH I. A másik fél felróható magatartására az is hivatkozhat, aki maga sem úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható [Ptk. 4. (4) bek.]. BH Beszedési megbízás utján való fizetésben történt megállapodás esetén a kötelezett - a megbízás benyújtásának hiányában - akkor sem köteles átutalással fizetni és nem esik fizetési késedelembe, ha a jogosult kérelmére a bíróság fizetési meghagyást bocsát ki ellene [Ptk. 4. (3) bek., 302. b) pont, 303. (2) bek. c) pont, (3) bek., 37/1967. (X. 12.) Korm. sz. r. 5. (1) bek., 408/1976. MNB sz. tájékoztató I/38. pont]. BH A megrendelő csak abban az esetben követelheti fedezeti vétel címén más fajtájú termék magasabb áron történt beszerzésével előállott vétel-árkülönbözet megtérítését a szerződésszegő szállítótól, ha a szerződésben lekötött fajta beszerzése nem volt lehetséges [Ptk. 4., 340. ]. BH A vízszolgáltatótól az együttműködési kötelezettség körében elvárható, hogy a vízmérő leolvasása után nyomban értesítse a vízfogyasztót a szokatlanul nagymérvű fogyasztásról az együttes ellenőrzés végrehajtása végett [Ptk. 4. (3) bek., 277. (3) bek.]. BH A mérgező hatású vegyszeres kezelést végző légijármű üzembentartója - a veszélyes tevékenységgel okozott dologi károk átvállalása esetén is felelős azért, ha a légijármű vezetője nem figyelmezteti a munkát végeztető gazdaságot az általa észleltek alapján szakszerűtlen utasítás folytán az
11 adott körülmények között várható következményekre [Ptk. 4., 339., 344. (2) bek., 345. (1) bek., 348. (1) bek., 392. (3) bek.]. BH II. Ha a megrendelő a munka elvállalása céljából a vállalkozót az árforma tekintetében tévedésbe ejti, a vállalkozónak kártérítési igénye lehet vele szemben [Ptk (3) bek., 226. (3) bek., 4. (4) bek., 3/1980. (I. 19.) ÉVM-ÁH sz. r. 3. (1) bek. b) pont]. BH A jogosult nem követelhet késedelmi kamatot arra az időre, amelynek tartama alatt a szerződésben kikötött beszedési megbízás szabályszerű benyújtásával késlekedik [Ptk. 4., 277. (2) bek., 301. (1) bek., (2) bek. c) pont és (3) bek.]. BH II. Nem követelhető vissza a házastársnak adott ajándék, illetőleg a helyébe lépett érték, ha az ajándékozás alapjául szolgáló feltevés meghiúsulását az ajándékozó házastárs felróható magatartása okozta [Ptk. 4. (4) bek., 582. (3) bek., PK 426. sz.]. BH Szabad árforma keretében az un. "statisztikai illeték" az árubehozatalra vonatkozó beadvány illetékével esik egy tekintet alá és a termelőeszköz kereskedelmi vállalat kalkulációjánál ártényezőként figyelembe vehető [41/1979. (XI. 1.) MT sz. r. 4. (3) bek., 43/1968. (XII. 30.) PM sz. r. 2. (1) bek., Ptk. 4., 210. ]. BH A felperes olyan jognyilatkozatát, amely szerint "keresetét az illetékre szállítja le", a keresettől való elállásként kell értékelni és az illetékkövetkezményt ennek megfelelően kell alkalmazni [Pp. 3., 157. e) pont, 212., 78. (2) bek., 11/1976. (VI. 29.) PM sz. r. 119/B. (1) bek., 19/1976. (XII. 31.) IM sz. r. 23., 24. (2) bek., Ptk. 4. ]. BH Darabáru fuvarozása esetén a fuvarozót feltétlen mérlegelési kötelezettség terheli, amellyel szemben a mérleg tartós meghibásodására nem hivatkozhat [8/1974. (XII. II.) KPM-ÁH sz. r.-tel közzétett Darabáru-fuvarozási Díjszabás 17., 32. (1) bek., Ptk. 4. (4) bek.]. BH Az együttműködési kötelezettség megszegéseként jogellenes mulasztásnak minősül a szállítónak az a magatartása, hogy a visszárujegyzékre és az egyenlegközlő értesítésre, valamint a teljesítési felhívásra nem ad választ, és emiatt a megrendelő a postacsomag elvesztéséből eredő kártérítési igényét az elévülési időn belül nem tudja érvényesíteni [Ptk. 4. (3) bek., 339. ]. BH A szerződés jellegének megítélése szempontjából nem annak elnevezése, hanem tartalma az irányadó [Ptk. 4. (3) bek., 200. (1) bek., 205. (3) bek., 207. (1) bek., 306., 389., 392. (3) bek., 7/1978. (II. 1.) MT sz. r. 18. ]. BH III. A lakásszövetkezeti tagsági viszonynak a kilátásba helyezett lakás elvesztésével járó megszüntetésére csak a jogszabályi feltételek szigorú megtartása esetén kerülhet sor [Ptk. 4. (1) és (3) bek.]. BH Napi ütemezést tartalmazó szállítási kötelezettség szerződésben való kikötésének hiányában a szállító nem kötelezhető kártérítésre a megrendelő szállítási rendelkezéseiben közölt napi ütemezéstől eltérő teljesítés miatt [Ptk. 4., 200. ]. BH Ha a szállítónak lehetősége van arra, hogy a vagonok térfogatát teljesen kihasználja, az annak elmulasztásával - a holtfuvarral - a megrendelőnek okozott kárért felelős [Ptk. 4. (1) és (5) bek.]. BH Hibás teljesítés esetén a kijavított munka késedelmes átvétele miatt a megrendelő ellen kötbérigény nem érvényesíthető [Ptk. 4., 303. (3) bek.]. BH Ha a megrendelő és a vállalkozó a szerződés megkötésekor az árforma tekintetében egyaránt tévedésben van, a vállalkozó a szerződést megtámadhatja és kellő alappal kérheti a szerződés tartalmának megfelelő módosítását, valamint a tévedés folytán fel nem számított vállalkozói díjának a megítélését [Ptk. 4. (3) bek., 164. (1) bek., 210. (1) és (3) bek., 235. (1) bek. b) pontja, (3) bek.]. BH A szállító birtokában levő importengedély tartalmáról a szerződési jognyilatkozatban közölt és a valóságnak meg nem felelő tájékoztatás lényeges körülményre vonatkozó olyan megtévesztő magatartás, amely a szerződés sikeres megtámadásának alapjául szolgálhat [Ptk. 4. (1) és (3) bek., 207. (3) bek., 209. (1) bek., 210. (4) bek.]. BH A feladó tulajdonában levő, a fuvarozás tartama alatt megsérült vasúti kocsinak a fuvarozó által kijavítás (az eredeti állapot helyreállítása) céljából való átvétele a feladó kártérítési igényének elismerését jelenti. Az elismeréssel megszakadt elévülés a kijavított fuvareszköz visszaadásával kezdődik újra [3/1960. (V. 13.) KPM sz. r.-tel közzétett Vasúti Árufuvarozási Szabályzat (VÁSZ) 64. cikk 1., 2., 5., Ptk. 4., 327. (1) bek., 399. (1) bek., 356. ]. 5. (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Joggal való visszaélésnek minősül a jog gyakorlása, ha az a jog társadalmi rendeltetésével össze nem férő célra irányul, különösen ha a nemzetgazdaság megkárosítására, a személyek zaklatására, jogaik és törvényes érdekeik csorbítására vagy illetéktelen előnyök szerzésére vezetne. (3) Ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt nyilatkozat megtagadásában áll, és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy különös méltánylást érdemlő magánérdeket sért, a bíróság a fél jognyilatkozatát ítéletével pótolhatja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. A
12 jognyilatkozat pótlására különösen akkor kerülhet sor, ha a jognyilatkozat megtételét illetéktelen előny juttatásától tették függővé. E a joggal való visszaélés általános tilalmát rögzíti, elismerve ezzel azt a tényt, hogy aktív vagy passzív, és jogszerű magatartással is lehet jogellenes tevékenységet végezni. Ennek oka nyilvánvalóan az, hogy a törvényben is garantált alanyi jog nem öncélú, hanem bizonyos rendeltetése van. Így például a közös tulajdon szabályain belül biztosítja, hogy a tulajdonostársak tulajdoni hányaduk erejéig szabadon élhessenek a jogaikkal, de ez nyilvánvalóan nem jelentheti azt, hogy a tulajdonostárs indokolatlanul meghiúsítsa a másik tulajdonostárs bizonyos tevékenységét (például építkezését). Egy bizonyos jog gyakorlása tehát meghatározott mértékig jogszerű, és meghatározott mértéken túl pedig már jogellenes is lehet. Ha a döntéshozatal szavazással történik, e szavazás eredménye bizonyos személyekre hátrányos lehet, hiszen a kisebbség álláspontja nem érvényesül. Mindez azonban a szavazás természetéből következik, és ezáltal sem a jóhiszeműség, sem a tisztesség, sem az együttműködés követelményeit nem sérti, és így nem lehet joggal való visszaélés sem (VB II.). A szerződés feltűnő értékaránytalanság címén megtámadható. A megtámadási jog is gyakorolható azonban visszaélésszerűen, ha a vevő a vásárolt ingatlant a vételárat meghaladó mértékben jelzálogjoggal megterheli, és ezzel az eladót megfosztja az eredeti állapot helyreállításának lehetőségétől (BH ). Hasonlóképpen joggal való visszaélésnek minősülhet az, ha a szerződés megtámadásával kapcsolatos igényt érvényesítő fél részére korábban már felajánlották az eredeti állapot helyreállítását, de azt elhárította, a dolgot tovább használta és abban rongálódást is előidézett. Ez esetben a megtámadási kereset elutasítására is sor kerülhet (BH ). A közös tulajdon megszüntetését bármelyik tulajdonostárs követelheti (Ptk ). Mégsem gyakorolható a közös tulajdon megszüntetése iránti jog a többi tulajdonostárs méltányos érdekeit súlyosan sértő módon. Ez utóbbi esetben sor kerülhet arra, hogy a közös tulajdon megszüntetésére irányuló kereseti kérelmet a bíróság elutasítsa (PK 10. szám III.; BH ). A joggal való visszaélés esetei: 1. Társadalmi rendeltetésével össze nem férő célra irányuló magatartás (így például a nemzetgazdaság megkárosítása, személyek zaklatása, jogainak, érdekeinek csorbítása, illetéktelen előnyök kérése). 2. Nyilatkozat megtagadása. A megtagadott jognyilatkozat pótlásának az alábbi feltételek fennállása esetén van helye: a) jogszabály által megkívánt nyilatkozatnak kell lennie; b) a megtagadás nyomós közérdeket, vagy különös méltánylást érdemlő magánérdeket kell hogy sértsen; c) az érdeksérelem másként ne legyen elhárítható; d) a megtagadás joggal való visszaélés legyen, illetve hogy a jognyilatkozat megtételét illetéktelen előny juttatásától tették függővé. A jognyilatkozat pótlásához e feltételek együttes fennállására van szükség. Az érdeksérelem elhárításának nehéz, költséges volta nem jelenti azt, hogy a sérelem elháríthatatlan. A kötelmi jog alapelve a szerződéses szabadság, ezért a szerződéskötés megtagadása nem minősülhet joggal való visszaélésnek (BH ; BH ). Így például a társasház alapító okirat is a tulajdonostársak szerződése, ezért az ennek módosításához szükséges nyilatkozat is szerződéses nyilatkozat, amelyet - megtételének megtagadása esetén - joggal való visszaélés címén a bíróság nem pótolhat (BH ). A telekalakításra - a 85/2000. (XI. 8.) FVM rendelet rendelkezései szerint - hivatalból, vagy az érdekeltek kérelme alapján kerülhet sor. Ha az érdekeltek kérik a telekalakítást, az engedélyezés feltétele, hogy a tulajdonváltozásban az érdekeltek megállapodjanak. Miután itt is egy szerződésről van szó, a telekalakítást ellenző tulajdonos jognyilatkozatát ítélettel, joggal való visszaélés címén pótolni nem lehet (BH ). Természetesen a bíróság ítéletével nem pótolhat olyan nyilatkozatokat sem, amelyeket személyesen kell megtenni és a személyes megtételhez valamilyen törvényes érdek fűződik. Így például az örökbefogadás engedélyezéséhez szükséges szülői hozzájárulás ítélettel nem pótolható (BH ). BH Önmagában az a körülmény, hogy a bentlakó tulajdonostárs sem a megváltást, sem a kiköltözést nem vállalja, nem akadályozhatja meg a közös tulajdon megszüntetését. [Ptk. 5. (1)-(2) bek., 140. (1) bek., 147., 148. (2) bek., Pp. 3. (1)-(2) bek., 206. (1) bek., Legf. Bír. PK 8. és 10. állásfoglalás]. BH II. Állami vállalat átalakulásával kapcsolatban az ÁPV Rt. (ÁVÜ) kártérítési felelőssége megállapításának körében vizsgálandó szempontok [1977. évi VI. tv. 27. (3) bek., 28., 42/A. (3) bek., évi VIII. tv. 1., 5., évi IL. tv. (Cstv.) 69., 71. és 72., évi LIV. tv. 26., 51. és 53., 33/1984. (X. 31.) MT rendelet 32., Ptk. 4. (1) és (4) bek., 5. (1) és (2) bek., 7., 203., 332., 339. (1) bek.].
13 BH Építésrendészeti eljárásban kért használatbavételi engedély kiadásához szükséges tulajdonosi hozzájárulás ítélettel való pótlása [Ptk. 5. (1) és (3) bek., 145. (1) bek., évi 11. tvr. 6., 8. (1) bek.]. BH A részvénycsere lebonyolításának technikai feltételeit - amíg e kérdésben a közgyűlés nem döntött - a részvénytársaság igazgatósága is meghatározhatja. E kérdés nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe [Ptk. 5. (1) és (3) bek., évi CXI. tv. (Épt.) 22. (2), (4) és (5) bek., évi CXLIV. tv. (Gt.) ai, 233. h) pont, Pp (1) bek. e) pont]. BH A privatizációs ellenértékhányadra jogosult társaság a megillető jogról lemondhat, az ilyen lemondás nem ütközik jogszabályba, az nem semmis [Ptk. 5., 8. (3) bek., 198. (3) bek., 200. (2) bek., 318., évi XIII. tv. (Átv.) 21. (1) bek., évi LIV. tv. (IÁT.) 15. (1) bek., 69. ]. BH III. Önmagában az, hogy az elővásárlásra jogosult a vele érdekeltségben álló cégnek engedte át az elővásárlási jog gyakorlását, nem jogszabálysértő [Ptk. 2., 4., 5., 373. (4) és (6) bek., Pp. 78. ]. BH A gyermekelhelyezési perben hozott bírói ítéletnek a felek egészségi állapotára, mentális betegségére utaló pszichológus szakértőtől származó megállapításai magántitoknak minősülnek. Ezek nyilvánosságra hozatala személyhez fűződő jogot sért [Ptk. 5. (1) bek., 81.]. BH A keresetlevélben előadottak tartalmának értékelése. A kereset tárgya lehet minden olyan jogviszony, amelyből eredő jogvita eldöntése polgári perben kérhető [Ptk. 5., 6., 241., 318., 339., 528. (3) bek., Pp. 3. (1) bek., 121. (1) bek. c) pont, 106/1988. (XII. 26.) MT r. 2. (1) és (4) bek., 77/1988. (XII. 27.) PM-ÉVM r. 6. ]. BH Közös tulajdonban levő területen történő toldaléképítkezéshez való hozzájárulás az alapító okirat módosítását eredményezi; e szerződéses nyilatkozatnak a bíróság általi pótlására nincs lehetőség. A felépítmény belső átalakítására vonatkozó fennmaradási engedély kiadásához szükséges jognyilatkozatot viszont a bíróság ítéletével pótolhatja [Ptk. 5. (3) bek., 12/1986. (XII. 30.) ÉVM r. 13. (1) bek. a) pont, 29. (1) bek.]. BH A lízingbevevőt a lízingszerződés alapján megillető vevőkijelölési jog (opció) gyakorlásának és az ilyen szerződés megtámadásának feltételei. A felszámoló és a hitelezők részére a külön jogszabályban biztosított speciális megtámadási jog - még ha egyébként a lízingszerződésnek alanya is - az adóst nem illeti meg [1993. évi LXXXI. tv.-nyel módosított évi IL. tv. 40., Ptk. 5., 201. (2) bek., 203. (1) bek., 207. (4) bek., 235. (1) bek., 236. (1) bek c) pont]. BH Biztosítási szerződés alapján járó igény elbírálásánál a kamatfizetés kezdő időpontja, ha a betörés elkövetője ellen büntetőeljárás indult [Ptk. 5. (1) és (2) bek., 200. (1) bek., 207. (1) bek., 298., 536., 548., 553. (1) bek., Biztosítási Szabályzat VII. pontja]. BH A biztosító szolgáltatásának esedékessége a betöréses lopással, rablással megvalósuló biztosítási eseményekkel kapcsolatos helytállási kötelezettsége esetén [Ptk. 5. (1)-(2) bek., 200. (1) bek., 207. (1) bek., 298. a) pont, 536. (1) bek., 548., 553. (1) bek.]. BH Szabálytalan az árverés, és ezért az árverési vevő nem szerez tulajdonjogot az elárverezett dolgon, ha olyan üzletrész a tárgya az árverésnek, amelynek tulajdonosa a gazdasági társaságból való kizárása miatt pert indított, a per még nem fejeződött be jogerősen, s erről mind az árverés kitűzője, mind az árverési vevő tudott [1988. évi VI. tv. 1. (2) bek., 17., 78. (3) bek., 165. (2) bek., 190 (1) bek., Ptk. 4-5., 120. (1) bek., 207. (1) bek.]. BH I. A biztosítási ajánlat felvételénél az üzletkötő az ajánlatban szereplő kérdések tekintetében a biztosító megbízottjaként jár el [Ptk (2) bek., 539. (1) bek., 5. (1) bek.]. BH A kiskorú törvényes képviselője által kötött adásvételi szerződés érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. A jóváhagyás megtagadása csak közigazgatási perben támadható [Ptk. 1. (1) bek., 5., 215. (1) bek., 295., Pp (2) bek. a) pont, 330. (1) és (4) bek., 130. (1) bek. h) pont, 157. a) pont, évi LXV tv. 1., évi IV. tv. (Ae.) 3. (3) bek., 12/1987. (VI. 29.) MM r. (Gyer.) 1., ai] BH A korlátolt felelősségű társaság tagjának korlátozott felelősségére vonatkozó szabály áttörésének lehetősége és ennek előfeltételei [1988. évi VI. tv. 17., 155. (1) bek., 162. (2) bek., 188., Ptk. 5., 339. ]. BH A bérlőnek - a bérlet felmondása esetére jogszabály által biztosított - dolog-visszatartási jogosultsága a lakás-, illetőleg a helyiségbérleti jogviszonyokban nem alkalmazható [Ptk. 5., 433. (2) bek., 451., évi LXXVIII. tv. 20. (1) bek., 36. (1) bek.]. BH A távhő-szolgáltatási közüzemi szerződés felmondásának feltétele [Ptk. 5. (1) és (3) bek., 321. (1) bek., 387., 388. (1) bek., 129/1991. (X. 15.) Korm. r. 5., 8. (1)-(2) bek.]. BH A kölcsönt adó részéről a tartozásátvállaláshoz való hozzájárulás megtagadása nem jogellenes magatartás, ezért kártérítési felelősségét nem alapozza meg [Ptk. 5. (2) bek., 200 (1) bek., 332., Pp (1) bek., 61/1985. (XII. 27.) MT r. 10. (2) bek.].
14 BH Közraktár kártérítési felelőssége az elhelyezett áru kiszolgáltatásának meghiúsulása esetén. A közraktári jegy érvényességével kapcsolatos szabályok értelmezése [1875. évi XXXVII. tv. VI. cím, évi XLVIII. tv. 1. (2) és (3) bek., 18. (1) és (3) bek., 20. (1) és (2) bek., 22. (1) bek. d) pont, 24. (1) és (2) bek., 25. (1) bek., 26. (1), (2), (4) és (6) bek., 27. (1) bek. b) pont, (2), (3) és (5) bek., 29. (1) bek., 32. (3) bek., Ptk. 4. (1) bek., 5. (1) bek., 200. (2) bek., 262., 263. (1) bek., 264. (1)- (2) bek.]. BH I. Az egyik önkormányzat tulajdonából - pl. adásvétel útján - a másik önkormányzat tulajdonába kerülő ingatlanra nézve fennálló - jogszabályon alapuló - elővásárlási jogok. közül annak van elsőbbsége, amelyet a korábbi tulajdonos önkormányzat határozatában megjelölt, ha ezt a határozatot az arra jogosultak nem támadták meg [Ptk. 5. (1) bek., 200. (2) bek., évi LXXXIII. tv. 13. (1) bek., évi LXV. tv. 80. (1) bek., 107. (2) bek., évi XXXIII. tv. 39. (1) bek., évi LXXVIII. tv ai, 1. sz. mell. IV. pont, (IX. 30.) Korm. r., 16/1969. (IX. 30.) ÉVM-MÉM-PM r. ]. BH A közös tulajdont érintő minden olyan igény, amely szükségessé teheti az alapító okiratnak a tulajdoni részarányokat módosító megváltoztatását és ennek ingatlan-nyilvántartási átvezetését, csak valamennyi ingatlan-nyilvántartási érdekelt perben állása mellett bírálható el [Ptk. 5. (3) bek., Pp. 51. a) pont]. BH II. Az előszerződéstől való elállási jog kikötése nem sérti a Ptk. 4. -ában és 5. -ában foglalt jogelveket, ezért az ilyen megállapodás semmisséget nem von maga után [Ptk. 4., 5., 200. (2) bek.]. BH Jognyilatkozat pótlása iránti kereset nem lehet eredményes, ha az igény csak közös tulajdon megszüntetése során érvényesíthető, s ilyen tárgyú kereset előterjesztésétől a felperes elzárkózik [Ptk. 5. (1)-(3) bekezdés, 14. ]. BH Szerződéskötés megtagadása nem minősül joggal való visszaélésnek [Ptk. 5. (3) bek, 295. ]. BH Közös tulajdon megszüntetésére irányuló igény elutasítása súlyos méltánytalanság miatt (Ptk. 147., 5., PK 10. sz.) BH II. Ha a bérlő a fentiek szerint megállapított állagmegóvási munkákat nem végzi el, szerződést szeg, s ez esetben a munkák költségét, ellenértékét köteles megfizetni. A késedelmi kamatokat a bérlő ugyancsak viselni tartozik [Ptk. 4. (4) bek., 5. (2) bek., 301. (1) bek.]. BH Annak, hogy a bíróság a közös tulajdon megszüntetéséről vagy annak társasházzá alakításáról döntsön, elengedhetetlen feltétele, hogy a tulajdoni hányadok tisztázva legyenek [Ptk ok, 149. (3) bek., 5. (3) bek., PK 10. sz.]. BH Visszaélésszerű joggyakorlás hiányában nincs helye a jognyilatkozat ítélettel való pótlásának [Ptk. 5. (3) bek.]. BH A Ptk. és a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló jogszabály általános rendelkezéseinek érvényesülése a védjegy törlése iránti ügy elbírálása során [Ptk. 4-5., 86. (1)-(2) bek., évi IX. tv. (Vt.) 3. (1) bek. a) és d) pont, 19. (1) bek., 2/1970. (VII. 1.) OMFB-IM r. (Vt. V.) 2. (1) bek., évi LXXXVI. tv. 1. ]. BH A felszámoló jognyilatkozatának pótlása a bíróság által az ingatlan adataiban bekövetkezett változásnak az ingatlan-nyilvántartásban való átvezetéséhez szükséges megosztási vázrajz aláírásával kapcsolatban [Ptk. 5. (1) és (3) bek., évi IL. tv. 51. (1) és (4) bek., évi 31. tvr. 2. (1) bek., 12. (2) bek., 13. (1) és (3) bek., 27/1972. (XII. 31.) MÉM r. 68. (1)-(3) bek., 69. (4) bek., 73. (8) bek.]. BH A szerződés jogszabályba ütköző voltából fakadó semmisség jogkövetkezményének alkalmazásánál nincsen jetentősége a semmisségi ok bekövetkezésével kapcsolatos felróhatóságnak [Ptk ai, 200. (2) bek., 234. (1) bek., 237. (1) bek.]. BH I. Joggal való visszaélést valósít meg az alapítvány alapító okiratának olyan rendelkezése, amely szerint nyílt alapítvány esetén a megszűnő alapítvány teljes vagyonát az alapító részére kell kiadni (Ptk. 5. ). BH II. A feltűnő értékaránytalanság címén való megtámadási jog visszaélésszerű gyakorlása oly módon, hogy a vevő a vásárolt ingatlant a vételárat meghaladó mértékben jelzálogjoggal megterheli, ezzel az eladót megfosztja attól a lehetőségtől, hogy az eredeti állapot helyreállítása iránt ellenkérelmet terjesszen elő [Ptk. 5., 237. (1) bek., 201. (1) bek.]. BH II. Nem kifogásolható, ha az alapító zárt alapítvány megszűnése esetére az alapító okiratban úgy rendelkezik, hogy vagyona visszakerül az alapítóhoz; nyílt alapítvány esetén joggal való visszaélésnek minősül az a rendelkezés, amely szerint a csatlakozással megnövelt vagyon az alapító tulajdonába kerül [Ptk. 74/E. (5) bek. és 5. (2) bek.]. BH I. Az örökbefogadás engedélyezéséhez szükséges szülői hozzájárulás ítélettel nem pótolható [Csjt. 48. (2) bek., Ptk. 5. (3) bek.].
15 BH az átalakulási törvény előírásainak és a nemzetgazdaság érdekeinek nem felel meg az állami vállalat olyan átalakulása - s ezért ez be sem jegyezhető -, amelynél a külső vállalkozók részéről megkövetelt részesedést az átalakulni szándékozó vállalat által a nekik ingyenesen átengedett tőkerész képezi [Át. 19. (1) bek., Ptk. 5. (1)-(2) bek.]; BH A közös tulajdon megszüntetése iránti jog nem gyakorolható visszaélésszerűen, a többi tulajdonostárs méltányos érdekeit súlyosan sértő módon [Ptk. 5., 147. ]. BH II. Több jogosult esetén a kegyeleti jogosultság önálló gyakorlásának meg kell felelnie társadalmi rendeltetésének [Ptk. 4. (3), 5. (2) bek., 85. (3) bek., ]. BH A kivitelezési késedelem esetére kikötött árengedmény a megrendelőt nem illeti meg, ha a késedelmet ő okozta (Ptk 5. ). BH Átmenetileg önhibáján kívül súlyos anyagi helyzetbe került a lakbérhátralékát még az elsőfokú bírósági eljárás tartama alatt kifizető bérlővel szemben a felmondási jog visszaélésszerű gyakorlása [Ptk a) pontja, 4. (1) és (3) bek., 5. (1) és (2) bek., 1/1971. (II. 8.) Korm. sz. r. 71. (1) bek.]. BH A munkaviszonyban alkotott szerzői művet a munkáltató a működési körén belül alkotott más műben is jogosult felhasználni. Ezt a jogát azonban, csak társadalmi rendeltetésének megfelelő módon gyakorolhatja [Szjt 3.., 14.. (1) bek., Szjt 10.. (1) bek., Ptk 2.. (2) bek., 5. (1) és (2) bek., Mt 2.. (2) és (3) bek.]. BH A joggal való visszaélés megállapításának feltételei [Ptk. 5. ]. BH Ha a lakásról való lemondáshoz a további bérlő-kiválasztási joggal rendelkező közület hozzájárulása szükséges, a hozzájárulás - annak megtagadása esetén - bírósági ítélettel nem pótolható [Ptk. 5. (3) bek., 1/1971. (II. 8.) Korm. sz. r. 86. (4) bek., és 88. (4) bek.]. BH A tulajdonos hozzájáruló nyilatkozatának ítélettel való pótlására irányuló per nem függeszthető fel azon az alapon, hogy a lakáscsere jóváhagyását e hozzájárulás hiánya miatt megtagadó államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata folyamatban van [Pp (2) bek., Ptk. 5. (3) bek.]. BH I. A házastársi közös vagyon megosztásánál és a közös tulajdon megszüntetésénél az érdekek összehangolásának kiemelkedő jelentősége van [Csjt. 31., Ptk 147., 5., PK 10. sz.]. BH II. A közös tulajdonban álló ingatlannal kapcsolatban - ha a megszüntetésnek akadálya van - tájékoztatni kell a feleket a használat módjának szabályozási lehetőségeiről [Ptk. 143., 241., 5. (3) bek., PK 8. sz.]. BH II. Joggal való visszaélésnek minősülhet és az adott esetben a megtámadási kereset elutasítására vezethet, ha az igényt érvényesítő fél első jelentkezésekor - röviddel a szerződés teljesítését követően - az eredeti állapot helyreállítását felajánlották, ezt azonban az igényt érvényesítő fél elhárította, a dolgot tovább használta és abban megrongálódást is idézett elő [Ptk (1)-(2) bek., 4. (4) bek., 5. (2) bek.]. BH I. Jognyilatkozat ítélettel történő pótlásának jogszabály által megkívánt nyilatkozat esetén van helye. Szerződési nyilatkozat joggal való visszaélés címén nem pótolható [Ptk. 5. (3) bek.]. BH A lakás bérleti jogáról történő lemondás érvényességéhez szükséges bérbeadói hozzájárulást a bíróság ítéletével - a joggal való visszaélés esetében - pótolhatja [Ptk. 5. (3) bek., 1/1971. (II. 8.) Korm. sz. r. 86. (4) bek. b) pontja]. BH Ha az állami költségvetésből megvalósuló beruházás késedelme esetén a megrendelő szerződésszegése miatt került sor a teljesítési határidő módosítására, a módosításban való megegyezés ténye nem mentesíti a nevezettet a szerződésszegés következményei alól [Ptk b) pont, 318. (2) és (3) bek., 7/1978. (II. 1.) MT sz. r. 18. (1) bek., GKT 2/1980. sz.]. BH I. A jognyilatkozat ítélettel - az egyéb feltételek megléte esetén is csak akkor pótolható, ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt nyilatkozat megtagadásában áll [Ptk. 5. (3) bek.]. BH I. A társasház alapító okirat a tulajonostársak szerződése, amelynek a módosításához szükséges szerződési nyilatkozat joggal való visszaélés címén nem pótolható bírósági határozattal [Ptk. 5. (3) bek., évi 11. sz. tvr. 6. ]. BH II. A jognyilatkozatnak bírósági határozattal való pótlásához a törvényben meghatározott valamennyi feltétel együttes megléte szükséges. Az érdeksérelem elhárításának nehéz, költséges volta nem jelenti azt, hogy a serelem elháríthatatlan [Ptk. 5. (2) és (3) bek.]. BH Telekalakításra hivatalból vagy az érdekeltek kérelme alapján kerülhet sor. Ez utóbbi esetben a telekalakítás akkor engedélyezhető, ha a tulajdonváltozásban az érdekeltek megállapodtak. A telekalakítást ellenző tulajdonos (társtulajdonos) jognyilatkozata ítélettel nem pótolható [Ptk. 5. (3) bek., 207. (1) bek., 29/1971. (XII. 29.) ÉVM sz. r. 40., (2) bek.]. VB II. Minden szavazás lehetséges következménye, hogy a kisebbség álláspontja nem érvényesül. Ez a többségi szavazás természetéből következik, s nem jelenti sem a jóhiszeműség és
16 tisztesség, sem az együttműködés követelményének megsértését, s különösen nem jelent joggal való visszaélést (Gt és 282., Ptk. 5. ). 6. A bíróság a kárnak egészben vagy részben való megtérítésére kötelezheti azt, akinek szándékos magatartása más jóhiszemű személyt alapos okkal olyan magatartásra indított, amelyből őt önhibáján kívül károsodás érte. E az ún. biztatási kár (vagy utaló magatartásból származó kár) megtérítésére vonatkozó rendelkezést tartalmazza. A polgári jog általános elve, hogy mindenki köteles viselni a saját magatartásából származó kárát, ha azt sem a szerződéses szabályok alapján, sem a szerződésen kívüli károkozás szabályai szerint nem háríthatja másra. Előfordulhat, hogy a kár bekövetkezte egy másik személy cselekményének következménye, amely cselekmény ugyan nem jogellenes, de méltánytalanságot eredményezne, ha a jog a fél (passzív vagy aktív) magatartását nem értékelné. A joggyakorlatban tipikusan ilyen például a házassági ígéreten vagy a szerződéskötésre irányuló különböző magatartásokon alapuló igény, feltéve, hogy a házasság vagy a szerződés utóbb nem jött létre. A szerződéses kapcsolaton alapuló jogviszony esetén ugyanis biztatási kár címén igényérvényesítésnek nincs helye (BH ; BH ). A szerződéskötést megelőző, jogszabályon alapuló együttműködési kötelezettség megszegése, vagy a szerződést érintő lényeges körülményekről való valótlan adatok közlésén alapuló kártérítési felelősséget is el kell határolni a Ptk. 6. -án alapuló kártérítési felelősségtől (BH ). Mindezek a döntések arra utalnak, hogy a Ptk ának alkalmazására általában akkor kerül sor, ha szerződéses jogviszonyról, illetve a kártérítési felelősséget megalapozó jogi helyzetről nincsen szó. E szerint a kár megtérítésének több együttesen fennálló feltétele van, amelyek a következők: 1. az előidéző magatartás szándékossága, 2. a károsodott személy konkrét tevékenysége, 3. a károsodott személy jóhiszeműsége, 4. alapos ok, 5. a károsodás bekövetkezése, 6. az önhiba hiánya, 7. okozati összefüggés a károsodást előidéző személy magatartása és a kár bekövetkezése között. A szándéknak a meghatározott cselekvés előidézésére kell irányulnia. Nyilvánvalóan nem lehet szó a Ptk. 6. -ának alkalmazásáról, ha a károsodást gondatlanság okozta. A jóhiszeműség hiánya zárja ki a kártérítést abban az esetben, ha a gazdálkodó szervezet, noha tudnia kellett, hogy a termékre a szállítási szerződés nem jött létre, ennek ellenére import útján szükségtelenül szerzi be a "szerződés" teljesítéséhez szükséges anyagokat (BH ). Nem tekinthető jóhiszeműnek és nem tarthat igényt a kár megtérítésére az a vállalkozó, aki a megrendelő részéről kezdeményezett szerződéskötést indokolatlanul elodázta, vagy meghiúsította (BH ). Az önhiba ténye akadályozta a kártérítés megítélését, amikor a károsultnak számolnia kellett a károsodással, és ezért nem önhibáján kívül érte őt a károsodás (BH ). Ugyanakkor jogos lehet az igénye a dolgozónak, ha a munkáltató ígéretében bízva a máshol fennálló munkaviszonyát megszüntette, és az ebből származó kárának megtérítését igényli (BH ). Sok esetben vitatott, hogy a szerződés megkötése előtti tárgyalások alapján felmerülő költségeket utóbb, a szerződés meghiúsulása esetén kinek kell fizetnie. Előfordul, hogy a nagy értékű ingatlanok adásvételével kapcsolatban a vevő értékbecslést készíttet, majd pedig a szerződéskötés elmarad. A bírói gyakorlat ilyen esetben kifejezett megállapodás hiányában a költségek viselését a vevő kockázatviselési körébe sorolja, ezért azok az eladóra nem háríthatók át (BH ). A hagyatéki juttatás ígéretében bízva teljesített szolgáltatások ténye is megalapozhatja - az egyéb feltételek fennállása esetén - kártérítés követelését (BH ). BH II. A biztosítási kár elévülése [Ptk. 6., ok, 360. (1) bek.]. BH A biztatási kár megállapításához szükséges valamennyi törvényi feltételt a felperesnek kell bizonyítania [Ptk. 6., Pp (1) bek.]. BH I. Az akkreditív alapján teljesítendő fizetésnél a megbízó és a bank közötti, illetve a megbízó és a vele szerződő fél közötti alapügylet nem vizsgálható, és az alapjogviszonyból eredő kifogások nem hozhatóak fel. Ebből az következik, hogy a benyújtott okmányoknak az akkreditív előírásain túlmenő tartalmi valósága nem vizsgálható, csak az, hogy az okmányok megfelelnek-e az akkreditívben előírt kikötéseknek [a párizsi Nemzetközi Kereskedelmi Kamara által kiadott Okmányos Meghitelezésre Vonatkozó Egységes Szabályok és Szokványok (Szokvány) 3. cikk, 13. cikk a) és b) pontja, 14. cikk b) és c) pontja, 15. cikk, Ptk. 4., 6., 205. (4) bek., 242. (1) bek., 277. (2) bek., 315., 318., 329. (1) és (3) bek., 339. (1) bek., 6/1997. (MK 61.) MNB rend. 14. (5) bek., évi 13. tvr. 25. j) pont, évi CXLIV. tv. (Gt.) 205., évi CXII. tv. 82. (4) bek.].
17 BH II. A jogorvoslati lehetőség kimerítésének elmulasztása esetén a kárigényt elbíráló bíróság nem veheti át a közigazgatási szerv hatáskörét, nem vizsgálhatja, hogy a rendes jogorvoslat mennyiben lett volna alkalmas a kár elhárítására [Áe. 2. (6) bek., 3. (3) bek., Ptk. 6., 339. (1) bek., 348. (1) bek., 349. (1) bek.]. BH II. Államigazgatási szerv felelősségének megállapítása az utaló magatartás szabálya alapján (Ptk. 6. ). BH A keresetlevélben előadottak tartalmának értékelése. A kereset tárgya lehet minden olyan jogviszony, amelyből eredő jogvita eldöntése polgári perben kérhető [Ptk. 5., 6., 241., 318., 339., 528. (3) bek., Pp. 3. (1) bek., 121. (1) bek. c) pont, 106/1988. (XII. 26.) MT r. 2. (1) és (4) bek., 77/1988. (XII. 27.) PM-ÉVM r. 6. ]. BH A biztatási kár és a jogalap nélküli gazdagodás elhatárolása kiutaláson alapuló ingatlanhasználat megszüntetése esetén [Ptk. 6., 361. (1) bek.]. BH II. Az adóhatóság tájékoztatási kötelezettségének megsértésére alapított kártérítési igény elbírálása [Ptk. 6., 339. (1) bek., 349. (1) bek., évi XXIV. tv. 12. (1) bek., évi XCI. tv. 1. (5) bek., évi IV. tv. 5. (1) bek., évi LXIV. tv. 7. ]. BH Bírósági úton nem érvényesíthető játékból eredő követelésnek minősül az állami engedély nélkül lebonyolított játékban való részvétel érdekében befizetett összeg visszafizetése, valamint a nyeremény kifizetése iránti igény [Ptk. 6., 204., Pp (1) bek. f) pont, 157. a) pont]. BH II. A biztatási kár elbírálásánál figyelembe veendő körülmények (Ptk. 6. ). BH A Ptk. 6. -a szerinti kártalanítási kötelezettségről csak akkor lehet szó, ha - egyebek mellett - a kötelezett szándékosan magatartása és a jogosult kára között fennáll az okozati összefüggés (Ptk. 6. -a). BH II. A szerződéskötés előkészítésének a szokásos üzleti kockázat körébe tartozó költségeit a gazdálkodó szervezet maga viseli (Ptk. 6. ). BH Az apport útján a társasági vagyonba bevitt ingatlanra kötött elővásárlási jog nem érvényesülhet. Az elővásárlási jog adásvételi szerződéshez kapcsolódó jogosultság, de mivel az apportőr a társaságba bevitt vagyonért nem ellenértéket, hanem tagsági jogot - ez jogok és kötelezettségek összessége - szerez, ezért az elővásárlási jog gyakorlásának feltételei nem valósulhatnak meg. A Ptk a alkalmazásának lehetősége ilyen esetekben nem kizárt [Ptk. 6., 373. (1)-(3) bek.]. BH II. A biztatási kár megtérítésére irányuló követelés elbírálásánál irányadó szempontok (Ptk. 6. ). BH Alapítvány támogatásával kapcsolatban tett nyilatkozatra alapított kárigény elbírálásának egyes kérdései (Ptk. 6., 593. ). BH A biztosítási kár megtérítésére irányuló igény elbírálásának szempontjai (Ptk. 6. ). BH Az üzleti kockázat áthárítása végett az utaló magatartásra való hivatkozás alaptalansága. (Ptk. 6. ). BH I. Nagy értékű ingatlan adásvételére vonatkozó tárgyalások során a vevő részéről elvégeztetett értékbecslés költségei - a felek ezzel ellentétes kifejezett megállapodásának hiányában - a vevő kockázatviselési körébe tartoznak, azok a Ptk. 6. -a alapján az eladóra át nem háríthatók (Ptk. 6., GK 14.). BH Szerzői jogdíj összegének megállapításánál irányadó szempontok érvénytelen felhasználási szerződés esetén [Ptk. 6., 201. (1) bek., 237. (2) bek., évi III. tv. (Szjt.) 13. (3) bek., 27. ]. BH Szerződés megkötésének elmaradásával kapcsolatos "biztatási kár" megtérítésére irányuló követelés elbírálásánál irányadó szempontok (Ptk. 6., GK 14. sz.). BH Szerzői mű alkotóját ért biztatási kár megtérítésének feltételei [Ptk. 6., évi III. tv. (Szjt.) 3., , 8/1970. (VI. 24.) MM r. 2. ]. BH Szerződéses kapcsolaton alapuló jogviszony esetében biztatási kár címén való igényérvényesítésnek általában nincs helye [Ptk. 6., 205. ]. BH A biztatási kárért való felelősség, kérdései a szerzői jog körében [Ptk. 6., évi III. tv. (Sztj) 3., , 6/1970. (VI. 24.) MM r. 3..]. BH Biztatási kár megtérítésének kérdései a szerzői jog körében [Ptk. 6., Szjt ai, 83/1982. (XII. 29.) MT r. 6. (2) bek., 9/1970. (VI. 25.) MM r. 2. ]. BH A szerződéskötést megelőző - jogszabályon alapuló - együttműködési kötelezettség megszegése vagy a szerződést érintő lényeges körülményekről valótlan, illetőleg téves adatok közlése kártérítési felelősséget keletkeztet. Ezt azonban el kell határolni a Ptk 6. -án alapuló kártérítési felelősségtől [Ptk 6., 205. (3) bek., 339. (1) bek., 340. (1) bek., GK 14. sz.]. BH Polgári jogvitának minősül a munkaviszony létesítésének ígéretével okozott kár megtérítése iránti igény elbírálása. A munkaügyi eljárási és anyagi szabályok az irányadók azonban akkor, ha a kereseti kérelem a munkaviszony létrejöttének megállapítására is irányul [Ptk. 6., Pp. 45. ].
18 BH II. A kézirat késedelmes visszaszolgáltatása önmagában nem alapozza meg a kiadó kártérítési felelősségét [Ptk. 6. ]. BH A megrendelőnek az ajánlattételi felhívásban közölt feltétele ellenére az egységárnak csak a termék szállításakor történő közlése mind a szerződés létrejöttének, mind a "biztatási kár" megállapításának lehetőségét kizárja [Ptk. 6., 196.., 228. (1) bek., 7/1978. (II. 1.) Mt. sz. r. 4., GK 14. sz.]. BH A szerződés létrejöttét akkor is meg lehet állapítani, ha a megrendelő a szerződés aláírása mellett egységár elemzés utólagos elkészítését igényelte [Ptk. 6., 395. (1) bek., GK 5. és 14. sz.]. BH Hagyatéki juttatás ígéretében bízva teljesített szolgáltatásokból eredő követelés érvényesítésének szempontjai [Ptk. 6., 677. (1) bek. c) pont, 679. (1) bek., PK 192. sz.]. BH Az utaló magatartáson alapuló kártérítési igényt nem lehet a jogosult önhibája címén, egymagában azon az alapon jogtalannak minősíteni, hogy az - mint vállalkozó - a szerződés megkötése elött tevékenykedett a megrendelt szolgáltatás teljesítése érdekében [Ptk. 6. ]. BH Az un. utaló magatartásokért való helytállási kötelezettség címén nem állapítható meg kártérítési kötelezettség, ha a károsultnak számolnia kellett a károsodással, s ezért nem önhibáján kívül érte károsodás [Ptk. 6. ]. BH A megrendelő utaló magatartásából eredő kár címén köteles megtéríteni a generálkivitelező abból eredő költségeit, hogy a megrendelő ígéretében bízva hozzájárult az alvállalkozói szerződés vállalkozói díjának felemeléséhez (Ptk. 6. ). BH Az utaló magatartással okozott kár megtérítésére csak az a fél tarthat igényt, akit önhibáján kívül ért a károsodás, ezért az ilyen kár keletkezésében a károsult közrehatása fogalmilag kizárt [Ptk. 6. ]. BH A megrendelőnek azt a magatartását, hogy a szerződésben meghatározott mennyiségen felül is átvett bizonyos terménymennyiséget, önmagában nem lehet a szállító teljes többlettermelésének átvételére vonatkozó biztatásnak minősíteni [Ptk. 6. ]. BH A "biztatási kárnak" sem kell megtéríteni azt a részét, amelyet a károsult maga okozott [Ptk. 6., 340. (1) bek.]. BH Utaló magatartással okozott kár megtérítésére való kötelezésnek csak akkor lehet helye, ha a felek között nincs szerződéses jogviszony [Ptk. 6. ]. BH A megrendelő nem követelheti annak a vagyoni hátránynak a megtérítését, amely abból származott, hogy a vállalkozó (felhívásra tett) ajánlatára nem adott kellő időben megrendelést, mert ez a kár önhibáján kívül keletkezett [Ptk. 6. ]. BH Nem tekinthető jóhiszeműnek és nem tarthat igényt kárának megtérítésére a vállalkozó, ha a megrendelő részéről kezdeményezett szerződéskötést indokolatlanul elodázza vagy meghiúsítja [Ptk. 6. ]. BH A kivitelező nem követelheti az épittetőtől azzal a munkavégzéssel kapcsolatban keletkezett kárának a megtérítését, amely a saját megítélése szerint sem tartozott az engedélyezett tevékenységi körbe [Ptk. 6. ]. BH Ha valamely találmány hasznosításával kapcsolatban tárgyalások folynak és a jóhiszemű szabadalmast a másik fél szándékos magatartása alapos okkal olyan magatartásra indítja, amelyből őt önhibáján kívül kár éri, a szabadalmas a Ptk. 6. -a alapján jogszerűen érvényesíthet kártérítési igényt [Ptk. 6. ]. BH Az a gazdálkodó szervezet, amelynek tudnia kell, hogy a termékre a szállítási szerződés nem jött létre, ennek ellenére import utján szükségtelenül szerez be hozzá anyagot, nem tekinthető jóhiszeműnek, és nem érvényesíthet a Ptk. 6. -a alapján kártérítési igényt [Ptk. 6., 216. (2) bek., 339. ]. BH III. Ha a dolgozó a munkáltatónak abban az - utólag alaptalannak bizonyult - ígéretében bízva, hogy vele munkaszerződést fog kötni, a máshol fennálló munkaviszonyát megszüntette, az ebből származó kárának megtérítése iránti igényét az általános hatáskörű bíróság előtt érvényesítheti [Ptk. 6. ]. BH Tájékoztatás kérése valamely szolgáltatás lehetőségéről és feltételeiről nem minősíthető ajánlatnak, igy az arra adott válasz nem hozza létre a szerződést [Ptk. 6., 205. (1) bek., 216. (2) bek., 299. (1) bek., GK 14. sz.]. BH Kártérítésre kötelezhető az a gazdálkodó szervezet, amely - szerződés megkötése érdekében folytatott eredménytelen tárgyalások ideje alatt - a másik féltől előre átvett építőgépet nem, illetőleg nem a kellő mértékben foglalkoztatja és ezáltal az átadónak anyagi veszteséget okoz [Ptk. 6., 355. (4) bek.]. BH Ha a felek között a szállítási szerződés - a lényeges kellékek valamelyikének hiánya miatt - nem jött létre, egyéb feltételek mellett a szerződéskötés elmaradása miatt kártérítési igény keletkezhet (Ptk. 6. ).
19 BH A Ptk. 6 -a alkalmazásának - egyebeken kívül - feltétele annak megállapítása is, hogy a felelősségre vont személy magatartása szándékos volt és a károsultat ez a magatartás alapos okkal indította olyan elhatározásra, amelynek következtében - jóhiszemű eljárás mellett - önhibáján kívül károsodás érte. FPK 1994/1. A Ptk. 6. -a alapján az ún. biztatási kár megtérítése akkor is követelhető, ha a helyiség bérletére irányuló szerződés hatályba lépése hatósági határozattól vagy harmadik személy engedélyétől függ és ennek megtagadása a bérbeadó magatartására visszavezethető okból történt 7. (1) A törvényben biztosított jogok védelme az állam minden szervének kötelessége. Érvényesítésük - ha törvény másképpen nem rendelkezik - bírósági útra tartozik. (2) Bírósági peres eljárás helyett a felek választottbírósági eljárást köthetnek ki, ha legalább a felek egyike gazdasági tevékenységgel hivatásszerűen foglalkozó személy, a jogvita e tevékenységével kapcsolatos, és a felek az eljárás tárgyáról szabadon rendelkezhetnek. A -ban megfogalmazottak az anyagi jog érvényesülését biztosító, garanciális jellegű alapelvek. 1. A törvényben biztosított jogok védelme minden állami szerv kötelessége. A megfogalmazásból nem következik, hogy bármikor és bármelyik állami szervhez lehetne fordulni jogvédelemért, mert a törvény az állami szervek hatáskörét is szabályozza. E rendelkezés azt a kötelezettséget rója az állami szervekre, hogy az általuk intézett minden ügyben kötelesek a törvényben előírt jogok védelméről gondoskodni. 2. A jog érvényesítése bírósági útra tartozik. Ez alól kivételt csak törvény tehet, mint ahogy csak törvény állapíthat meg bírói útra tartozó ügyeket (a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény 8. ). Ilyen kivételről rendelkezik például - a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) 38. (1) bekezdése, amikor nem enged bírói utat az apaság megállapítása érdekében akkor, ha a származás művi beavatkozás eredménye; - az államigazgatási eljárásról szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 72. (4) bekezdése, tételesen felsorolva azokat az eseteket, amikor nincs helye az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatának. Törvény a bíróság előtti jogérvényesítést feltételhez is kötheti, korlátozva ezzel a bírói út igénybevételének általános elvét. Ilyen rendelkezést tartalmaz például a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLIII. törvény a és az Áe. 72. (2) bekezdése. A bíróság előtti igényérvényesítés általános elve alóli kivételnek kell tekinteni az e (3) bekezdésében foglaltakat is. A bírósági eljárás helyett választottbírósági eljárás a törvényben meghatározott hármas együttes feltétel fennállása esetén köthető ki. A választottbíráskodásról szóló évi LXXI. törvény által szabályozott ügyekben a bíróság csak a törvényben meghatározott esetekben járhat el. Sokszor vitás, hogy a jogvita polgári jogi természetű-e, illetve, hogy elbírálására a bíróságnak van-e hatásköre. Előfordult, hogy a perben a felperes a felsőoktatási intézmény felvételi feltételeinek a meghatározását támadta. A bíróság ebben az ügyben kimondta, hogy a felsőoktatási törvénynek az intézmény autonómiájával kapcsolatos szabálya olyan eltérő törvényi rendelkezés, amely a Ptk. 7. -a alapján a bírói hatáskör megállapíthatóságát kizárja (BH ). Általános szabály, hogy a szerződéseket nem a használt kifejezések, hanem valóságos tartalmuk szerint kell minősíteni. E szerint állapítható meg, hogy polgári jogi szerződéses viszonyról, munkaviszonyról, társadalombiztosítási vagy más jogviszonyról van-e szó. Így például: - a munkáltató által adott lakásépítési kölcsönből eredő jogviták - eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában - az általános hatáskörű bírósághoz tartoznak. (BH ). - a megbízási jogviszony alapján végzett munka díjazása iránti igény nem munkaügyi vita (BH ). - a személyhez fűződő jog megsértésével kapcsolatos per akkor is az általános hatáskörű bíróságra tartozik, ha a jogsérelmet munkaviszony keretében követték el (BH ). - a lakásbérleti jogviszonyról történő lemondással kapcsolatos jogviták is polgári jogi jogviszonyból eredőnek minősülnek (BH ). - a tartozatlanul fizetett társadalombiztosítási járulék visszafizetésével kapcsolatos igény is az általános hatáskörű bíróság előtt érvényesíthető (BH ). BH II. Állami vállalat átalakulásával kapcsolatban az ÁPV Rt. (ÁVÜ) kártérítési felelőssége megállapításának körében vizsgálandó szempontok [1977. évi VI. tv. 27. (3) bek., 28., 42/A. (3) bek., évi VIII. tv. 1., 5., évi IL. tv. (Cstv.) 69., 71. és 72., évi LIV. tv. 26., 51. és 53., 33/1984. (X. 31.) MT rendelet 32., Ptk. 4. (1) és (4) bek., 5. (1) és (2) bek., 7., 203., 332., 339. (1) bek.]. BH II. Az állam mint jogi személy csak mint a vagyoni jogviszonyok alanya lehet polgári jogi szerződés, polgári jogviszony részese. A felek mellérendeltségéből, egyenrangúságából következően reá
20 ugyanúgy kihatnak az állam közigazgatási, közjogi funkciójából fakadó eljárásai, intézkedései, esetleges mulasztásai, mint a jogviszony többi alanyára [1949. évi XX. tv. (Alkotmány) 2. (1) bek., 9. (1) bek., 35., 37. (1) bek., 70/A. (1) bek., Ptk. 1. (1) bek., 2. (1) bek., 4. (4) bek., 7. (1) bek., 28. (1) és (3) bek., 198. (1) és (2) bek., 200. (1) és (2) bek., 205. (1) bek., 207. (1) bek., 219. (2) bek., 227. (1) bek., 300., 312. (1) és (2) bek., 313., 318. (1) bek., 339. (1) bek., évi LXXXIX. tv. 1. (1) és (2) bek., 4., 157/1995. (XII. 26.) Korm. r., évi XXXVIII. tv. (Áht.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 9., 12. (2) bek., 12/A., 19., 22. (1) bek., 23. (1) bek., 28. (1) bek., 31., 33. (1) bek., 35., 42. (1) bek., 151/1996. (X. 1.) Korm. r. 4., évi CXLVI. tv. 34. ]. BH Önálló cselekvősége esetén a felszámolót terhelő polgári jogi felelősség elbírálásánál a károsultak közrehatásának vizsgálata [Ptk. 7., 192. (3) bek., 219. (1) bek., 339., 340., évi 11. tvr. (Ftvr.), évi IL. tv. (Cstv.) 54. ]. BH A gazdasági kamarák a tagdíjat adók módjára hajthatják be [Pp (1) bek. b) pont, 157. a) pont, Ptk. 7., 65., évi XVI. tv. 54. (4) bek., évi XCI. tv. 3. (2) bek., 87. (6) bek.]. BH Az áttemettetéshez történő hozzájárulással, illetve annak tűrésével kapcsolatos igény elbírálása bírósági hatáskörbe tartozik [Ptk. 7., 75. (1) bek., 84. (1) bek., 85., Pp (1) bek., 157. a) pont, 10/1970. (IV. 17.) ÉVM-EüM. r. 10. (4) bek.]. BH A helyiség bérletére vonatkozó jogviszony folytatásának lehetősége az eredeti bérlő örököse részéről [Ptk. 1. (2) bek., 7. (1) bek., évi V. tv. 13. (2) bek., évi LXXVIII. tv. 16. (3) bek., 36. (1) bek., 40. (1) bek.]. BH II. A szövetkezetből kiváló tagok részére - közgyűlési határozattal - kiadott vagyonrész helyett, ha az értékpapír, a névérték megfizetésére irányuló követelés tárgyában a bírói út nem vehető igénybe [1992. évi I. tv. (Szvt.) 13., évi II. tv. (Át.) 2. (1) bek., 33. (3) bek., 35., 40. (3) bek., Ptk. 7., 117. (2) bek.]. BH A felsőoktatási intézménynek a felvétel feltételeinek meghatározásával kapcsolatos döntése ellen nincs helye bírósági jogorvoslatnak [1993. évi LXXX. tv. 64. (2) bek. c) pont, Ptk. 7., Pp (1) bek. b) pont, 157. a) pont]. BH Egyes települési önkormányzatoknak közös intézmények közös fenntartására vonatkozó megállapodása - amennyiben önkormányzati társulást erre a célra nem alapítanak - a polgári jogi szerződésekre vonatkozó általános szabályok szerint ítélendő meg. A közös fenntartást megszüntetni kívánó önkormányzat a bírósághoz fordulhat [1990. évi LXV. tv. 41. (1)-(2) és (4) bek., ai, Ptk. 7., 198. (1) bek., 240. (1) bek., 241. ]. BH I. Állami vállalat átalakulásakor a helyi önkormányzat részére a belterületi föld értéke után - jogszabály erejénél fogva - kiszolgáltatandó részvények értékaránytalanságára hivatkozással az önkormányzat - bár adott esetekben a bírói út igénybevételének lehetősége nem kizárt - a társasági szerződésben meghatározott értéken túl további részvények kiadását nem igényelheti [Ptk. 7., , 204. (1) bek., Pp (1) bek b) pont]. BH A mezőgazdasági szövetkezetből az átmeneti törvény alapján történő kiválás esetén a kiváló tagok és az általuk alapított szövetkezet a vagyonmegosztásra vonatkozó közgyűlési határozat felülvizsgálatát nem kérhetik a bíróságtól. Ha azonban a közgyűlési határozat olyan vagyon kiadásáról rendelkezett, amelynek a mezőgazdasági szövetkezet nem volt tulajdonosa, s ezért a vagyont a kiváló tagok nem szerezhették meg, a tagok, illetőleg az általuk alapított szövetkezet követelésüket vagyoni igényként bírósági úton érvényesíthetik [1992. évi II. tv. 33. (3) bek., 35. (1) bek., Ptk. 7. ]. BH II. Ha a felek a dolgozó lakásépítésének támogatására január 1-je előtt kötöttek szerződést, a szerződés megszegéséből eredő jogvita elbírálásánál a korábbi jogszabály, a 26/1971. (VI. 24.) PM-ÉVM-MüM rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni [Ptk. 7., Pp. 22., 48/1982. (X. 7.) PM- ÉVM r. 21. (1) bek.]. BH A személyhez fűződő jogok védelmével kapcsolatos igény érvényesítése abban az esetben is az általános hatáskörű bíróság elé tartozik, ha a jogosultat a sérelem a munkaviszonya keretében érte [Ptk. 7., 84. (1) bek. e) pont, Pp. 45. (2) bek.]. BH A lakásbérleti jogviszonyról történő lemondás és annak a lakásügyi hatóság részéről történt elfogadása polgári jogi - szerződéses - jogviszonyt keletkeztet, Így az ebből fakadó jogviták eldöntése bírósági útra tartozik [Ptk. 7., évi IV. tv. 3. (1) bek. b) pontja]. BH Hatáskör szempontjából a munkaviszony elhatárolása a polgári jogi szerződéses kapcsolatoktól [Pp. 22., 129 (1) bek., Ptk. 7. ]. BH Ha az üzemi balesetet szenvedett dolgozó kártérítési igényét a Ptk. szabályai alapján a külső károkozó ellen a rendes bíróság előtt érvényesíti, a keresetlevél nem tehető át a munkáltató vállalat vezetőjéhez [Pp (1) bek., Ptk. 7. ].

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság