text:
A lakhatáshoz való jog kérdéskörének alakulása Magyarországon és nemzetközi viszonylatban 1 - PDF
A lakhatáshoz való jog kérdéskörének alakulása Magyarországon és nemzetközi viszonylatban 1
Download "A lakhatáshoz való jog kérdéskörének alakulása Magyarországon és nemzetközi viszonylatban 1"
1 Simon Emese Réka Szalóky Béla Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar A XXXI. OTDK Állam- és Jogtudományi Szekciójának helyezett pályamunkája. A lakhatáshoz való jog kérdéskörének alakulása Magyarországon és nemzetközi viszonylatban 1 Emberi méltóság korlátok nélkül; emberek hajlék nélkül? 2 I. Bevezetés Dolgozatunkban a lakhatáshoz való joggal foglalkozunk. Elsősorban magyar viszonylatban járjuk körbe a témát, történeti és nemzetközi kitekintésekkel kiegészítve. Célunk, hogy egy olyan megoldási kísérlettel álljunk elő, amely a lehető legnagyobb körben biztosítaná ezen jogot, különös tekintettel a létminimum szintjén vagy az alatt élők jogainak az emberi méltóság előtérbe helyezésével történő érvényesítésére. Vizsgálatunk során arra törekszünk, hogy minél árnyaltabb képet alakítsunk ki a lakhatáshoz való jog kérdéséről, és a lehető legtöbb szempont megvizsgálása után dolgozzunk ki de lege ferenda javaslatot, amely a szociális biztonság megteremtését teheti lehetővé azoknak a személyeknek, akik nem képesek önállóan biztosítani az emberhez méltó lakhatás körülményeit. Ezzel kapcsolatban szeretnénk a társadalmi elvárhatóságra rávilágítani, amely az Alaptv. Nemzeti Hitvallásban jelenik meg és a következőként rendelkezik: MI, A MAGYAR NEMZET TAGJAI, az új évezred kezdetén, felelősséggel minden magyarért, kinyilvánítjuk az alábbiakat:( )Vállaljuk, hogy az emberi lét alapja az emberi méltóság.( ) Vállaljuk az elesettek és szegények megsegítésének kötelességét. Vállaljuk, hogy a polgárnak és az államnak közös célja a jó élet, a biztonság, a rend, az igazság, a szabadság kiteljesítése. 3 Véleményünk szerint nem megfelelő csak egy aspektusból vizsgálni a lakhatáshoz való jog kérdését, ugyanis a modern demokratikus társadalmak esetén már elvárható az állam szerepvállalása abban, hogy ne csak olyan mértékű ellátást biztosítson, amelynek segítségével a létminimum szintje elérhető, hanem képes legyen olyan lakhatási körülményeket lehetővé tenni, amellyel a rászoruló nem indul hátránnyal a munkaerőpiacon való helytállásban, vagyis képes lehet megfelelő tisztálkodást, pihenési és higiéniai körülményeket biztosítani magának. 1 Kézirat lezárva: december 5. Témavezetők: Dr. Tóth Judit tanszékvezető egyetemi docens, Dr. Sulyok Márton egyetemi tanársegéd, Dr. Jakó Nóra gyakornok 2 Borza Beáta: A hajléktalan emberek alkotmányos jogainak érvényesülését feltáró projekt. Budapest, o. (2012. szept. 26.) 3 Magyarország Alaptörvénye2 II. Eszmetörténet II.1. Alapvetések Leszögezhető, hogy a második generációs jogok (gazdasági, szociális és kulturális jogok) esetében egyrészt beszélhetünk az állam beavatkozási kötelezettségéről, 4 amely következtében redisztribúció útján juttat a rászoruló rétegeknek anyagi javakat, 5 másrészt pedig tilalmakat is tartalmaz, miszerint köteles tartózkodni attól, hogy például beavatkozzon a foglalkozás szabad megválasztásába. Ezen jogok tekintetében elsődleges a közösség ellentétben az első generációs jogokkal, de ez nemcsak egy egyirányú viszony, a társadalom is köteles eleget tenni az egyes kötelezettségeinek ahhoz, hogy az állam tudja biztosítani ezen jogok érvényesülését (például ha az állampolgár nem vállal részt a közteherviselésben, akkor hiába akar az állam törekedni az újraelosztásra, nem tud maradéktalanul eleget tenni az elvárásoknak). II.2. A szociális jogok eredete A szociális alapjogok eszmei alapja a középkorig nyúlik vissza, amikor a filozófiai és politikai gondolkodásban megfogalmazódott a közjó eszméje, melynek fogalmát legpontosabban Aquinói Szent Tamás fejtette ki. Vélekedése szerint a közjó általános követelmény, amely az igazságosságot fejezi ki. Habár az igazságosság nem tartozik a társadalom működésének szűken vett lényegéhez, az állam akkor tud a közjó érdekében eljárni, ha gyakorolja az osztó igazságosságot (iustitia distributiva) 6. A középkor feudális berendezkedése azonban nem engedte közjogi szerephez jutni a kialakult eszméket, melyek a polgári átalakulással kerültek igazán előtérbe. A polgári társadalmakban kialakult a társadalmi szolidaritás gondolata, amelynek tényleges intézményesülésére azonban csak a munkásság állandósuló politikai szerepének következtében került sor. Richard Oestler az egyházi és alkotmányos hagyományok elveiből vonta le azt a következtetést, hogy a munkásság és a rászorulók az állam szociális támogatására érdemesek, mert történelmi szociális jogaik vannak. Véleménye szerint a szociális állam az ideális, azonban ez csak akkor érhető el, ha küzdenek érte. 7 Oestler mozgalmából végül kialakult a chartizmus, amely komoly szociális előrelépéseket hozott (például rászorulókról való gondoskodás). A szociális jogok történetében meghatározó szerepe volt a XIII. Leó pápa által ben kiadott Rerum Novarum kezdetű enciklikának. Ez az egyházi dokumentum a szegények gondozását állami feladatként határozza meg, valamint szociális jogként nevezi meg a család védelmét, valamint a betegség és munkaképtelenség esetére járó segélyezést. 8 Ezt követően jelent meg a szociális állammodell, valamint a szociális jogok alapjogi minősége. Ez már jelezte, hogy ez nem az úgynevezett alamizsna, hanem bárkit megillető állampolgári 4 Kulcsár Kálmán: A jogi túlszabályozás társadalmi összefüggései Magyarországon. In Jog és politikai gondolkodás modernizálódó társadalmunkban. Magvető Kiadó, Budapest, 1989, 82. o. 5 Az állam szolgáltatása megjelenhet adókedvezmények formájában is. Szamuely László: A jóléti állam ma. Magvető Kiadó, Budapest, o. 6 Aquinói Szent Tamás: A teológia foglalata. Summa theologiae (ford., előszó, jegyz. Tudós-Takács János), Telosz Kiadó, Budapest, II és 2 II Eyden, Joan L. M.: The Growth and Development of the Social Services and the Welfare. In: David C. Marsh (ed.): An Introduction to the Study of Social Administration. Plymouth, Latimer Trend & Co., Takács Albert: A szociális jogok. In: Halmai Gábor Tóth Gábor Attila (szerk.): Emberi jogok. Osiris Kiadó, Budapest, o. 23 alapjog. Fontos ugyanakkor utalni arra, hogy a nemzetközi jogban nem hagyományos alapjogként tekintenek a szociális jogokra, hanem úgynevezett soft law -ként. 9 II.3. A szociális piacgazdaság fogalma, tartalma Az AB foglalkozott a szociális jogok és a szociális biztonság alkotmányossági kérdésével. 10 Számos alkotmánytól eltérően 11 az Alk. nem használja a szociális jelzőt, mindössze csak a parlamenti demokráciát és a szociális piacgazdaságot megvalósító jogállamba való békés politikai átmenet elősegítéséről rendelkezik. 12 A jogállamiság és a piacgazdaság egymást támogató tényezők; a gazdasági szabadság korlátozása szinte azonnal maga után vonja a politikai jogok korlátozását, valamint a kiszámítható jogi keretek nélkül nem érvényesül a jogbiztonság feltétele sem. Semmiképpen sem szabad összetéveszteni a szociális jelzőt a szocialistával, ugyanis a modern demokratikus államok piacgazdasága egyenesen tagadja a szocializmus elveit. Meg kell említeni, hogy a szociális piacgazdaság fontos összetevője az azokról való gondoskodás, akik a versenyben vesztes pozícióba kerülnek és számukra akár törvényi, akár alapjogi szinten is védelmet nyújt. Feltehetőleg az átmenettel kapcsolatos aggodalmak, fenntartások csökkentése érdekében került deklarálásra, és csak mint államcél jelenik meg. Ebből kiindulva fogalmazható meg azon álláspont, hogy a szociális biztonság nem feltétele a formális jogállamnak. 13 Ezzel kapcsolatban azt is leszögezték ugyanakkor, hogy a preambulumból nem vezethető le közvetlenül semmilyen alkotmányos jog, így ez nem jelenti a szociális jogállam elvének kimondását. Következésképpen, a szociális biztonsághoz való jog nem jelent biztos jövedelmet, valamint azt sem, hogy az állampolgár már megszerzett jövedelme nem csökkenhet a jövőben, viszont az állam köteles társadalombiztosítási rendszert fenntartani. A társadalombiztosítási jog csak bizonyos mértékig működik a vásárolt jog elve alapján, jelen van az állam kötelezettsége akkor is, ha a vásárolt jog elve nem, vagy csak részben érvényesül. 14 Meg kell említenünk még, hogy a rászorulókról való gondoskodás ugyan témánkba illeszkedik, de a terjedelmi korlátokra tekintettel jelen dolgozatban nem térnénk ki rá. 15 III. Nemzetközi kitekintés Az alapjogi vizsgálódás során nem maradhat el a nemzetközi tendenciák, illetve egyezmények elemzése, hiszen Magyarország az Európai Unió, illetve számos nemzetközi szervezet tagjaként olyan nemzetközi kötelezettségeket vállalt, melyek teljesítése befolyásolja a magyar törvényi szabályozást és joggyakorlatot. 9 Sári János Somody Bernadette: Alapjogok. Osiris Kiadó, Budapest, o. 10 A kérdéskörrel a 772/B/1990/5. AB hat-ban foglalkozott. 11 Összevetésül lásd Franciaország Preambulumát, amely esetében szociális köztársaság kontextusban alkalmazza azt, míg a lengyel alkotmány mindössze csak szociális igazgatás -ról beszél. (Trócsányi László Badó Attila: Nemzeti alkotmányok az Európai Unióban. KJK-KERSZÖV Jogi és Üzleti Kiadó, Budapest, és 524. o.) 12 Az Alaptörvény már semmilyen kontextusban nem használja a szociális jelzőt sem a Nemzeti Hitvallás, sem az Alapvetés elnevezésű részekben. 13 Sulyok Márton Trócsányi László: Preambulum. In: Jakab András (szerk.): Az Alkotmány kommentárja. Századvég Kiadó, Budapest, o /1995. (VI. 30.) AB hat., ABH 1995, 188, ld.: Sári János Somody Bernadette: Alapjogok. Osiris Kiadó, Budapest, , valamint a 42/2000. (XI. 8.) AB hat-ot. 34 III.1. Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 16 Az EJENY 25. cikk (1) bekezdése a következőképp rendelkezik: Mindenkinek joga van a saját maga és családja egészségének és jólétének biztosítására alkalmas életszínvonalhoz, ideértve az élelmet, a ruházatot, a lakást, az orvosi ellátást és a szükséges szociális szolgáltatásokat, továbbá a szociális biztonsághoz munkanélküliség, betegség, rokkantság, özvegység, öregség esetén, vagy mikor tőle független egyéb körülmények miatt nincsenek megélhetési eszközei. Az egyezmény egyértelműen fogalmaz az államokkal kapcsolatban, miszerint az ebben a dokumentumban foglalt jogoknak maradéktalanul eleget kell tenniük, és hogy ezen jogokat nem lehet az ENSZ céljaival és elveivel ellentétesen gyakorolni. III.2. Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya Az évi 9. tvr-rel kihirdetett GSZKJNE 9. cikke előírja: Az Egyezségokmányban részes államok elismerik, hogy mindenkinek joga van a szociális biztonságra, beleértve a társadalombiztosítást is. A 11. cikk 1. pontja úgy rendelkezik, hogy Az Egyezségokmányban részes államok elismerik mindenkinek a jogát önmaga és családja megfelelő életszínvonalára, ideértve a ( ) lakást, valamint az életkörülmények állandó javulását. 17 Fontos, hogy megjelenik egy fokozatos megvalósításra vonatkozó kitétel, ami nem kényszeríti az államokat azonnali cselekvésre, bár e kitétel a fejlődő országok okán került be a dokumentumba. Ezzel kapcsolatban a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottsága 1990 decemberében elkészítette a 3. számú Általános Magyarázatát 18, amelyben rögzítette, hogy a részes államok a jogok érvényesítését, gazdasági teljesítőképességükhöz mérten, de a lehető legrövidebb időn belül kötelesek megvalósítani. 19 A vállalt kötelezettségek nem teljesítése esetére sem tartalmaz szankciókat a dokumentum. 20 A 4. számú Általános Magyarázatban 21 megfogalmazták, hogy a lakhatás joga mindenkit megillet, azaz nem értelmezhető úgy, miszerint az csak az ember feje feletti tetőt jelentené, hanem jelenti egyben a békesség, a biztonság és a méltóság érvényesülését is általa, így megállapítható, hogy kapcsolatban van az emberi méltósággal, aminek következtében sokkal inkább érzékeltethető annak fontossága. 22 A lakhatáshoz való jog alapjogként a megfelelő életszínvonalhoz való jogból eredeztethető, amely központi jelentőséggel bír a gazdasági, szociális és kulturális jogok érvényesülése szempontjából. Az ENSZ szervezetén belül az Emberi Jogok Bizottsága, valamint a Diszkrimináció Megelőzésével és a Kisebbségek Védelmével Foglalkozó Albizottság fordít kiemelt figyelmet erre a jogra. Habár az egyezségokmány meghatározza a megfelelő életszínvonal követelményét, a világ különböző pontjain találhatunk olyan államokat, ahol ez egyáltalán nem, vagy minőségi 16 (2012. szept. 26.) 17 42/2000. (XI. 8.) AB hat. V. fejezet utolsó bekezdés; ABH 2000, 329, General Comment No. 3. (1990) on the nature of statesparties obligations (Article 2 (1) of the Covenant), adobted by the UN Committee on Economic, Social and Cultural Rights (UN doc. E/1991/23) 19 Szigeti Andrea: A szociális jogok jellege az alkotmány tükrében. In: Schanda Balázs Varga Zs. András (szerk.): Látlelet közjogunk elmúlt évtizedéről. PPKE JÁK, o.; lásd még Kardos Gábor: Üres kagylóhéj? A szociális jogok nemzetközi jogi védelmének egyes kérdései. Gondolat Kiadói Kör, Budapest, o. 20 Vö: Bukta Annamária: A lakhatáshoz való jog emberi jogi megközelítésben. In: Háló: a Szociális Szakmai Szövetség hírlevele o április, XI. évfolyam 4. szám. 21 General Comment No. 4. (1991) on the right to adequate housing (Article 11 (1) of the Covenant), adobted by the UN Committee on Economic, Social and Cultural Rights (UN doc. E/1992/23) 22 Kardos Gábor: A lakhatáshoz való jog: A nemzetközi jog felfogása és a magyar alkotmánybíróság határozata. 99. o. In: Fundamentum, 2001/1. szám. 45 hiányosságokkal valósul meg. A probléma különösen a fejlődő országokban számít akutnak, hiszen a megfelelő anyagi források hiányában nem biztosítható a megfelelő életszínvonal. A fejlett országokban is találkozhatunk a hajléktalanság, illetve a nem megfelelő lakókörülmények problémájával. Az ENSZ becslései szerint világszerte a hajléktalanok száma több mint százmillióra, míg a nem megfelelő körülmények között élő emberek száma ca. egymilliárdra tehető. A legnagyobb probléma, hogy ezek a számok nem mutatnak csökkenő tendenciát. Ez is mutatja, hogy a világ összes államának foglalkoznia kell ennek megoldásával ahhoz, hogy megfelelő szintre emelkedjenek az általános lakhatási feltételek. Az ENSZ jelentése szerint a lakhatás állami támogatottságának hiányából vezethető le a jelenlegi állapot. A lakhatáshoz való jog nem csak önmagában a lakhatást, hanem a megfelelő színvonalú lakhatást is magában foglalja. A megfelelő hajlék megfelelő magánélet, tér, biztonság, fény, szellőzés, alapvető infrastruktúra és megközelíthetőség (tekintettel a munkahelyre és a szolgáltatásokra) - mindez megfizethető áron. 23 A Bizottság szerint ez a következőkre terjed ki: a birtok jogi védelme; a szolgáltatások, az infrastruktúra és az ellátások elérhetősége; megfizethetőség; lakhatóság (kényelem, fizikai védelem); hozzáférhetőség; megfelelő elhelyezkedés; kulturális alkalmasság. Mint ahogy azt korábban már említettük, a lakhatáshoz való jog nem szeparálható el más emberi jogoktól, kiemelve a szociális biztonsághoz és az emberi máltósághoz való jogot, valamint a diszkrimináció tilalmát. Ez a jog nem eshet önkényes vagy jogellenes korlátozás alá, tekintettel az egyén magánéletére, családjára, otthonára. Azonnali állami intézkedésekre van szükség nemcsak a fejlődő, hanem a fejlett államokban is annak érdekében, hogy az érintett rétegek megfelelő segítségben részesüljenek. A kormányok felelőssége, hogy különleges elbírálásban részesítse a hátrányos helyzetben lévőket, elősegítve a társadalmi beilleszkedésüket és az általános életszínvonal emelkedését. Emellett a minisztériumok és a helyi hatóságok koordinált működésére kellene hangsúlyt helyezni az érintett területek összehangolása érdekében. Az alkotmányjogi szabályozás is fontos eszköze lehet a helyzet javításának, főként azokban az államokban, ahol alkotmányosan van körülsáncolva a lakhatáshoz való jog érvényesülésének lehetősége. Ebben a körben kiemelhetőek az erőszakos kilakoltatás eszközei, amelyek prima facie inkompatibilisek az egyezségokmány előírásaival, és csak a legkivételesebb esetben igazolhatók, és csak akkor, ha releváns nemzetközi jogi rendelkezések támasztják alá. Tradicionálisan a nemzetközi támogatások kb. 5%-a irányul a lakhatás vagy a letelepedés támogatására, amelyek gyakran nem is elegendőek a hátrányos helyzetben lévő társadalmi csoportok számára. Ez mielőbbi változtatásra szorul, és alapvető előrelépést jelentene, ha az államok költségvetésében is nagyobb hangsúly helyeződne erre a problémára. Az Európai Unió támogatási rendszere megadja a lehetőséget a kormányok számára, hogy bizonyos kereteken belül belátásuk szerint osszák be a nemzetközi forrásokat. III.3. Európai Szociális Karta Az ESZK kihirdetéséről szóló évi C. törvény 16. Cikke is hasonló kötelezettséget fogalmaz meg, miszerint a Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy olyan intézkedésekkel támogatják a családi élet gazdasági, jogi és szociális védelmét, mint például a szociális és családi juttatások, pénzügyi intézkedések, a családok lakhatásának biztosítása, a fiatal házasoknak nyújtott kedvezmények és egyéb megfelelő eszközök. 24 Érdemes rávilágítani, hogy csak hasonlóság mutatkozik a GSZKJNE-val, azonban a mi 23 The Right to Adequate Housing, Fact Sheet No. 21/Rev.1, Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights 24 42/2000. (XI. 8.) AB hat. V. fejezet utolsó bekezdés; ABH 2000, 329,6 értelmezésünkben azonnali cselekvésre sarkallja a szerződő feleket. Számos rendelkezést ratifikált Magyarország a II. részből kötelezettségként, ugyanakkor fontos megemlíteni, hogy a társadalombiztosításhoz való jogra vonatkozó rendelkezés nem tartozik ezek közé. Ezen egyezménynek elkészült egy módosítása is (Módosított ESZK), amelyet a évi VI. törvénnyel léptettünk hatályba. Ezen egyezmény 31. cikke kimondja, hogy Annak érdekében, hogy biztosítsák a lakhatáshoz való jog hatékony érvényesítését, a Felek vállalják olyan intézkedések meghozatalát, amelyek célja: 1. elősegíteni a megfelelő színvonalú lakáshoz való hozzájutást; 2. megelőzni és csökkenteni a hajléktalanságot, úgy, hogy annak fokozatos felszámolását tartják szem előtt; 3. a lakások árának elérhetővé tétele azok számára, akik nem rendelkeznek megfelelő erőforrásokkal. Ugyanakkor ezen cikk tekintetében Magyarország nem vállalt kötelezettséget. 25 Az 1. sz. mellékletben található táblázatban összefoglaltuk a Magyarország által ratifikált és nem ratifikált cikkeket. III.4. Európai Unió Alapjogi Chartája 26 Az EU Alapjogi Chartájában is találhatunk a szociális biztonságról szóló rendelkezéseket, annak a 34. cikkében. E szerint: (1) Az Unió az uniós jog, valamint a nemzeti jogszabályok és gyakorlat által megállapított szabályokkal összhangban, elismeri és tiszteletben tartja a szociális biztonsági ellátásokra és szociális szolgáltatásokra való jogosultságot, amelyek védelmet nyújtanak anyaság, betegség, munkahelyi baleset, gondoskodásra utaltság vagy idős kor, továbbá a munkahely elvesztése esetén. (3) A társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében az Unió ( ) elismeri és tiszteletben tartja a jogot a tisztes megélhetést célzó szociális támogatásra és lakástámogatásra mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel. Úgy véljük, hogy az értelmező rendelkezések 27 is azt támasztják alá, hogy a dokumentum inkább egyfajta államcélt valósít meg nemzetközi viszonylatban is, mintsem alapjogot, mivel az EU jogában a lakossági szolgáltatás szabadságának kérdéséhez tartozik. Mivel ebben a dokumentumban sem jelenik meg a lakhatáshoz való jog alapjogként, az Európai Bíróság joggyakorlatában csak érintőlegesen találkozhatunk ezzel a kérdéskörrel. A Bíróság október 26-án hozott ítéletében 28 a Portugál Köztársaság kötelezettségszegését állapította meg, mert fenntartotta azokat az adójogi rendelkezéseket, amelyek az adókötelezett vagy a vele közös háztartásban élők állandó lakásául szolgáló ingatlan visszterhes átruházásából származó jövedelem adómentességét alárendelik azon feltételnek, hogy az adókötelezett a jövedelmet portugál területen fekvő ingatlan megszerzésébe fektesse be újra. A döntés jogpolitikai indoka pedig az, hogy a tagállamok szabad lakáspolitikája bármilyen rendelkezéstől függetlennek kell lennie, és a lakhatáshoz való jog érvényesülését az adójogszabályok átláthatóságának is biztosítania kell. III.5. Konklúzió Az elemzett nemzetközi egyezményekből kitűnik, hogy az európai tendencia a lakhatáshoz való jog egyre erőteljesebb védelme felé mutat, azonban lényeges megjegyezni, hogy Magyarország ezen jog védelme terén nem vállalt megfelelő kötelezettségeket (az ESZK 31. Cikkét például egyáltalán nem is ratifikálta). A vizsgált dokumentumok erős keretet adnak a 25 Vö: Kardos Gábor: Üres kagylóhéj? A szociális jogok nemzetközi jogi védelmének egyes kérdései. Gondolat Kiadói Kör, Budapest, o. 26 (2012. szept. 26.) cikk 28 Európai Közösségek Bírósága kontra Portugál Köztársaság, C-345/05. 67 lakhatáshoz való jog érvényesüléséhez, ennek tényleges védelméhez azonban Magyarország szélesebb körű kötelezettségvállalására lenne szükség. III.6. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlata A Strasbourgban székelő EJEB joggyakorlatának megvizsgálása előtt fontosnak tartjuk megjegyezni, hogy mivel az EJEE nem tartalmaz a lakhatáshoz való jogra vonatkozó rendelkezést, így kifejezetten ezzel foglalkozó ügyek nem is kerültek az EJEB elé. Ennek megfelelően olyan ügyeket fogunk vizsgálni, amelyek ugyan nem konkrétan a lakhatással foglalkoznak, mégis relevanciával bírnak a vizsgált témánk szempontjából. III.6.1. Gillow kontra Egyesült Királyság A Gillow kontra Egyesült Királyság ügyben 29 a lakhatáshoz való jog kérdése az EJEE 8. cikkével összefüggésben jelenik meg. A cikk a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogról az alábbiak szerint rendelkezik: 1. Mindenkinek joga van arra, hogy magán- és családi életét, lakását és levelezését tiszteletben tartsák. 2. E jog gyakorlásába hatóság csak a törvényben meghatározott, olyan esetekben avatkozhat be, amikor az egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a közbiztonság vagy az ország gazdasági jóléte érdekében, zavargás vagy bűncselekmény megelőzése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, avagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükséges. A panaszos háztulajdonnal rendelkezett egy szigeten, ahol állandó lakosi minősítés mellett nem volt szükséges hatósági engedélyt beszerezni a beköltözéshez. Ezt követően ugyan évekre elhagyta a szigetet, de tulajdonjogát fenntartotta a házon. Visszatérése után azonban a lakásügyi hivatal megtagadta visszaköltözését arra hivatkozva, hogy az azóta kihirdetett lakásellenőrzésről szóló törvény értelmében már nem rendelkezik állandó lakosi minősítéssel. Ezt követően családja minden hatósághoz intézett kérelmét elutasították, és eljárást indítottak ellenük a tulajdonukba való jogellenes beköltözés miatt. A bíróság megállapította, hogy a beavatkozások jogosak voltak, hiszen a lakástörvény a sziget gazdasági jólétének előremozdítására irányult, és nem bizonyított, hogy más célra alkalmazták volna. 30 Az EJEB megállapította, hogy a kérelmező életvitelszerű lakhatás céljából építtette a házat. Visszaköltözésekor nem rendelkezett más lakással az Egyesült Királyság területén belül vagy azon kívül. Következésképpen aránytalan volt a lakásügyi hivatal elutasító határozata, valamint a bírság kiszabása, így sérült a panaszos lakás tiszteletben tartásához fűződő joga. 31 III.6.2. James és mások kontra Egyesült Királyság 32 Az ebben az ügyben hozott ítéletében az EJEB kimondta, hogy a modern társadalmak a lakosság lakhatását elsődleges szociális szükségletnek tekintik, amelynek szabályozása nem vethető alá a piaci erők szeszélyeinek. A méltányosság kategóriája elég tág ahhoz, hogy lefedje a nagyobb szociális biztonságot célzó törvényhozás területét, különös tekintettel az 29 Berger, Vincent: Az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlata (a külügyminisztérium támogatásával), Budapest, o. 30 EJEE 18. Cikke: A jelen Egyezményben említett jogok és szabadságok korlátozásait nem lehet más célra alkalmazni, mint amelyre elő vannak írva. 31 Coussirat-Coustere, V.: La jurisprudence de la Cour Européenne des Droits de l Homme en 1986, A.F.D.I június 12., hiv. szám: 8793/79, (2012. okt. 12.) 78 emberek otthonára. Ez abban az esetben is így van, ha az ilyen jellegű törvényhozás ütközik a létező szerződéses jogviszonyokban megállapított jogokkal és kötelezettségekkel, illetve ha az államnak vagy a társadalomnak nem származik belőle közvetlen, általános érvényű előnye. III.6.3. Guzzardi kontra Olaszország 33 Ez az ügy arra mutat rá, hogy a lakhatáshoz való jog tágabb értelemben magában foglalja az emberhez méltó körülmények biztosítottságának jogát. Jelen esetben a panaszost büntetésvégrehajtási eljárás keretein belül egy szigetre száműzték, ahol biztosítottak számára szállást (egy egyszerű lakást) és megfelelően nagy életteret ahhoz, hogy normális életet élhessen azt kivéve, hogy a területet engedély nélkül nem volt jogosult elhagyni, illetve ezt biztosítandó megfigyelés alatt tartották. Az EJEB kimondta, hogy az EJEE alapján nem állapítható meg a lakhatáshoz való jog, de a hatóságok senkire sem kényszeríthetnek elviselhetetlen életkörülményeket. III.6.4. Konstantin Markin kontra Oroszország 34 Pinto de Albuquerque bíró különvéleményében megfogalmazta, hogy a szociális jogok közvetlenül, a panaszos diszkriminatív bánásmódban részesítésétől függetlenül levezethetők az EJEE rendelkezéseiből. E körben kiemelendő a különvéleményben konkrétan megnevezett lakhatáshoz való jog 35. Ezek biztosítására tisztességes eljáráshoz való jog formájában járulékos jog került alapításra. 36 III.6.5. Mellacher és mások kontra Ausztria 37 Az ítélet 45. szakasza szerint az állam hozhat olyan törvényt, amellyel szükség szerint kontrollálja a tulajdonnal való rendelkezést. Az ilyen törvények elsősorban a lakhatás kérdéskörét feszegetik, amely szociális és szociálpolitikai aspektusokat vizsgálva is központi probléma. A törvényhozásnak tekintettel kell lennie a társadalmi és egyéni érdekekre, azonban az EJEB tiszteletben tartja az ezt érintő szabályozásokat mindaddig, amíg a méltányosság határait nem sértő indoklással támasztják azt alá. 38 III.6.6. Konklúzió Az EJEB joggyakorlatából kitűnik, hogy a lakhatáshoz való jog nem tartozik azon alapjogok közé, amelyek a legegyszerűbben kikényszeríthetők. Az évek során számos olyan ügy fordult elő, ahol megjelent ezen jog, azonban csak más, az EJEE-ben rögzített jogokkal összefüggésben. Az ESZK-ban in concreto megjelenik a lakhatáshoz való jog, ezzel szemben az EU Alapjogi Chartájában a lakástámogatáshoz való jog, valamint a szociális szolgáltatásokhoz való jogosultság jelenik meg. Az évek során a joggyakorlat egyre inkább november 6., hiv. szám: 7367/76, (2012. okt. 12.) március 22., hiv. szám: 30078/06, (2012. okt. 12.) 35 EJEE 3. Cikkének alkalmazásában a Moldovan és mások kontra Románia 107.g) és ai, ill. a M.S.S. kontra Belgium és Görögország ai alapján; 8. Cikk alkalmazásában a Stanková kontra Szlovákia ai alapján, amely az alkotmánybíróság érvelését meggyőzőnek találta 36 Az EJEB meghatározta a szociális jogok hatékony védelmét biztosító igazságszolgáltatási rendszer felállítására vonatkozó pozitív kötelezettséget a Danilenkov és mások kontra Oroszország a alapján december 19., hiv. számok: 10522/83, 11011/84, 11070/84; Series A no ld. még: Spadea és Scalabrino kontra Olaszország 29. -a 89 olyan irányba fejlődött, amely előremutatónak mondható a lakhatáshoz való jog tekintetében. A Konstantin Markin kontra Oroszország ügyben már nem csak más jogokból levezetve, hanem önállóan is megjelenik a lakhatáshoz való jog, melynek biztosítására járulékos jogot is alapítottak (2012). Úgy gondoljuk, hogy ez rendkívül fontos eredmény, és a jövőre nézve biztató az általunk vizsgált alapjog további érvényesíthetősége szempontjából. IV. Európai alkotmányok 39 Az alábbi összehasonlítások során elvi csoportosításra törekszünk, mely nem jelentik azt, hogy teljes mértékben megegyező az egyes országok alkotmányának szövegezése, mindössze hasonlóságok alapján igyekszünk összefüggéseket találni. IV.1. Ahol nem rendelkeznek a szociális biztonsághoz való jogról mint alapjogról Az osztrák alkotmány esetében a 12. cikk (1) bekezdésének 1. pontja úgy rendelkezik, hogy: (1) A Szövetség feladata az alapelvekkel kapcsolatos törvényhozás, a tartományok feladata pedig a végrehajtási törvények kibocsátása és végrehajtása a következő ügyekben: 1. szegényügy; népesedési politika, amennyiben nem esik a 10. cikk alá; népjóléti intézmények, anya-, csecsemő- és ifjúságvédelem ( ) Itt csak alapelvekről rendelkezik az alkotmány, nem említi a szociális biztonsághoz való jogot, mint alapjogot, ugyanakkor megfogalmazza azokat az elveket, amelyek mentén köteles az állam eljárni. A dán alkotmányban a 8. részben kerülnek említésre az alapjogok, amely azt mutatja, hogy Dániában nem tulajdonítanak akkora jelentőséget az alapjogok szerepének, mint ahogy például azt a német Grundgesetz esetében tapasztalhatjuk. A 75. szerint: (2) Bármely önmagát, illetve eltartottjait eltartani képtelen személy, ha tartásukra semmilyen más személy felelőssége nem áll fenn, jogosult állami támogatást igénybe venni, feltéve, hogy összhangban áll az ezt szabályozó jogszabályban foglalt kötelezettségekkel. Az ír alkotmány külön fejezetet (A szociális politika irányadó alapelvei 40 ) szentel az állam szociális feladatainak megfogalmazására. Ennek jogpolitikai okát abban látjuk, hogy az ír állam nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a szociális jogok valóban érvényesülhessenek az országban, és fontosnak tartja, hogy alkotmányos szinten is szabályozásra kerüljön ez a kérdéskör. A 45. cikkben rendelkezéseket találunk arra vonatkozóan, hogy az állam vállalja, hogy igyekszik támogatni az állampolgárai jólétét azzal, hogy a lehető leghatékonyabb szociális ellátórendszert hozza létre. Az állam politikáját többek között a következő célkitűzések határozzák meg: biztosítani kell az állampolgárok munkához való jogát, és ezáltal azt, hogy képesek legyenek megteremteni a megfelelő életszínvonal körülményeit; a hitelügyintézés vonatkozásában állandó és uralkodó célként az emberek jólétét kell kitűzni; valamint támogatni kell a rászorulókat. Ezek a rendelkezések államcéli szinten fogalmazzák meg a szociális gondoskodás szükségességét. A máltai alkotmány szabályozása érdekes: ugyan rendelkezik a szociális jogokról, de az alapelvek záró cikkében kifejti, hogy ezekre az alapelvekre bíróság előtt nem lehet jogot formálni; 17. cikk. ( ) (2) A dolgozók ésszerű, hozzájáruláson alapuló biztosításra jogosultak baleset, betegség, rokkantság, öregség és önhibán kívül bekövetkező munkanélküliség esetére. ( ) 21. cikk. Jelen fejezet rendelkezéseire hivatkozva nem lehet 39 Az alábbi linken találhatóak angol nyelven a hatályos európai alkotmányok, amelyek szövegét figyelembe vettük, és ahol szükséges volt, magyarra fordítottuk: (2012. okt. 9.), valamint Trócsányi László Badó Attila: Nemzeti alkotmányok az Európai Unióban. KJK- KERSZÖV Jogi és Üzleti Kiadó, Budapest, eredeti: Directive Principles of Social Policy 910 bíróság előtt jogot alapítani, de az azokban foglalt alapelvek iránymutatóul szolgálnak az ország kormányzásánál, és segítik az államot az alapelvek törvénybe foglalásában.. A német alaptörvényben szintén nem találhatunk konkrét rendelkezést a szociális biztonsághoz való jogra, ahogy az olasz alkotmányban sem. A német Grundgesetz azonban kimondja, hogy a Német Szövetségi Köztársaság demokratikus és szociális szövetségi állam 41, mellyel erős keretet ad a szociális gondoskodás állami kötelezettségének. IV.2. Az alapjogi szabályozás A belga alkotmány merőben eltér mind az Alaptv., mind az osztrák alkotmány rendelkezéseitől. Az emberi méltósághoz való jogból alapjogként vezeti le mind a lakhatáshoz, mind a társadalombiztosításhoz, és mind a szociális, egészségügyi és jogi támogatáshoz való jogot. Ezen rendelkezések a belga alkotmány 23. cikkében találhatóak. Eszerint Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az emberi méltóságnak megfelelő módon éljen. ( ) Ezek a jogok többek között az alábbiakat foglalják magukban: ( ) 2. jog a társadalombiztosításhoz, az egészségvédelemhez és a szociális, egészségügyi és jogi támogatáshoz; 3. a megfelelő lakhatáshoz való jog;( ) Alapjogként jelenik meg a görög alkotmányban is a lakhatás: (4) A hajléktalanok és a nem megfelelő hajlékkal rendelkezők otthonteremtéséről az állam gondoskodni köteles., valamint meg kell említeni a 25. cikk szerint nemcsak azt garantálja az állam, hogy abban az esetben, ha valaki hajléktalan vagy nem megfelelő hajlékkal rendelkezik, gondoskodik róla, hanem egyfajta folyamatos szinten tartást is meghatároz, amely igen erős kötelezettséget ró a mindenkori görög kormányra. A portugál alkotmány 65. cikkében több ponton keresztül foglalkozik a lakhatásról, maga a cikk elnevezése is az, hogy Lakáskérdés és várostervezés, amely rendelkezések kötelezik az államot: 65. cikk ( ) 1. Mindenkinek joga van maga és családja számára olyan, megfelelő méretű lakással rendelkezni, mely megfelel a higiéniai követelményeknek és alkalmas a család magánéletének megóvására. 2. A lakhatáshoz való jog biztosítása érdekében az állam köteles: a) ( ) lakáspolitika kidolgozására és végrehajtására ( ); b) ( ) támogatni a gazdaságos és szociális lakásépítéseket; c) ösztönözni a magánépítkezést, ( ) és biztosítani a ( ) lakáshoz való hozzájutást;. A spanyol alkotmány is alapjogként tekint a lakhatáshoz való jogra és a szociális biztonsághoz való jogra, és mintegy sarkalatos pontokat határozta meg azokat: 47. cikk. Minden spanyolnak joga van arra, hogy megfelelő lakással rendelkezzen. ( ). A cseh szabályozásban az államszervezetre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó alkotmány mellett megjelenik egy Alapjogi Katalógus, amely részletesen szól az alapjogokról. Ennek jelentősége az, hogy az alkotmánytól különváló szabályozás nyomatékosítja az alapvető jogok fontosságát, és nagyobb hangsúlyt helyez ezek érvényesítésére. A 30. cikk kimondja: (1) Az állampolgároknak joguk van a megfelelő anyagi biztonsághoz idős kor, munkaképtelenség, valamint a gondozó elvesztése esetére. (2) Mindenkinek, akinek anyagi szüksége megkívánja, joga van olyan támogatáshoz, amely biztosítja számára az alapvető életszínvonalat. IV.3. A magyar megoldáshoz hasonló formulák E körben Ciprust emelnénk ki, ahol az Alk.-hoz hasonló módon szabályozták a szociális biztonsághoz való jogot az alkotmány 9. cikkében, amely nem mondja ki konkrétan a szociális biztonsághoz való jogot mint alapjogot: Mindenki jogosult a méltó megélhetéshez 41 eredetileg: Die Bundesrepublik Deutschland ist ein demokratischer und sozialer Bundesstaat. 1011 és a szociális biztonsághoz. Itt érdemes megemlíteni a holland szabályozást, amely így rendelkezik: 20. cikk. ( ) (2) A társadalombiztosításhoz való jogosultságot törvény szabályozza. (3) Azoknak a Hollandiában lakó holland állampolgároknak, akik a létfenntartásukat fedezni nem tudják, törvény által szabályozandó igényük van a hatóságok által folyósított segélyre. Felfedezhető, hogy nem jelez kikényszeríthetőséget az állam irányába, így egyértelműen megállapítható, hogy mint alapjog nem jelenik meg. A lett alkotmányban a következőt találjuk: 109. cikk. Mindenkinek joga van a szociális biztonsághoz öregség, munkaképtelenség, munkanélküliség és törvényben megállapított más esetekben. Itt az alkotmányozó rendkívül szűken rendelkezik, és minden egyebet alacsonyabb szintű törvényeken keresztül kíván szabályozni (így pl., hogy milyen keretek között gondolja a megvalósítását ezen alapjog biztosításának). A szlovák alkotmány és a szlovén alkotmány is hasonlóan rendelkezik a szociális biztonsághoz való jogról. A szlovák alkotmány szövege: Mindenki, aki anyagi szükséget szenved, olyan segítségre jogosult, amely az alapvető életfeltételei biztosításához szükséges. ; míg a szlovéné: 50. cikk. (1) Az állampolgároknak a törvényben megállapított esetekben joguk van a szociális biztonsághoz.( ). A szlovén alkotmány erőteljesebben határozza meg az állampolgárok jogait, sokkal inkább védi azokat, szélesebb körben rendelkezik ezen alkotmányos jogokról, mint a szlovák alkotmány. A svéd alkotmányban ugyan szintén csak államcélként jelenik meg, azonban itt már konkrétan megnevezi a lakhatáshoz való jog biztosításának kötelezettségét. Az alkotmány elején található rendelkezés utal a kérdés fontosságára, és arra, hogy a svéd állam célkitűzése nem veszítheti el jelentőségét, és nem veszhet el az alkotmány számos rendelkezése között. Svédország szociális mutatói évtizedek óta lenyűgözőek, ami szintén azt mutatja, hogy az alkotmányos rendelkezések szintjén megjelenő szociális jogok sikeresen átültethetők a gyakorlatba megfelelő politikai támogatottság mellett. 42 Litvánia alkotmányában a szociális jogok megjelenítésére a 4. fejezetben (Nemzetgazdaság és munka) kerül sor. Az 52. cikk szerint: Az államnak garantálnia kell állampolgárai számára azt a jogot, hogy öregségi és rokkantsági nyugdíjat vehessenek igénybe, valamint szociális támogatásban részesüljenek munkanélküliség, betegség, özvegység, a családfenntartó elvesztése esetére, valamint minden olyan esetre, amelyre törvény ilyen jogot alapít. Ebben a cikkben nem találunk konkrét utalást a lakhatás biztosításának kérdésére, azonban általános jelleggel megjelenik a szociális támogatások fontosságának gondolata, amelyet részletesebben külön törvényekben szabályoznak. Hasonló szabályozást találhatunk a finn alkotmányban is. A lengyel alkotmányt megvizsgálva látható, hogy az Alk-hoz hasonlóan a szociális biztonsághoz való jog alapjog, és egyben az Alaptv-hez hasonlóan rendelkezik a lakhatásról, mint államcélról: 67. cikk. (1) Az állampolgároknak joguk van a szociális biztonsághoz ( ) 75. cikk. (1) A közhatalmi szervek törekednek az állampolgárok lakásigényeinek kielégítésére, különösen a hajléktalanság felszámolására, az alacsony jövedelmű háztartások fejlesztésére és az olyan tevékenységek támogatására, amelyek azt célozzák, hogy minden állampolgár lakást szerezzen. Rendkívül tágan fogalmazza meg az állampolgárok szociális jogait, amely némiképp köszönhető az igen erős keresztény kötődésnek is. Véleményünk szerint előremutató rendelkezéseket tartalmaz, leginkább a nők és gyermekek tekintetében, igyekszik mégis azzal a fordulattal a lehető legvégső esetben a szociális biztonsághoz való joghoz folyamodni, hogy amennyiben más eszköz nincsen Heclo, Hugh: Modern Social Politics in Britain and Sweden. From Relief to Income Maintenance. New Haven, Összesítő táblázatot ld. a 2. sz. mellékletben 1112 V. Két gyakorlati megvalósítási modell Anglia és Franciaország 44 Kiindulásként vett forrás egy 11 OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) országot vizsgáló kutatás, amely kettő olyan országot talált, amelyben a lakhatáshoz való jog törvényi szinten is megjelenik: ez a két ország pedig Anglia 45 és Franciaország. V.1. Anglia Angliában 1977-ben fogadták el a hajléktalantörvényt [Housing (Homeless Persons) Act 1977], amely következtében a szociális bérlakások kvázi szociális védőháló funkciót töltenek be azok számára, akik egyéb módon nem tudnak a lakhatásukról gondoskodni. Jogszabályi háttérként meg kell említeni továbbá az 1985-ös és 1996-os lakhatási törvényeket, valamint a 2002-es hajléktalansági törvényt. Az országban a szociális bérlakások aránya drasztikus csökkenés után érte el a jelenlegi 17%-os értéket. 46 A lakhatási támogatás mértéke jelenleg a munkanélküli egyének esetében akár 100%-os is lehet, míg az alacsony jövedelmű, rászoruló egyének esetében átlagosan 65% körül mozog. A céljuk tehát egyrészt a lakbérnek jóval a piaci szint alatt való meghatározása, és a hajléktalanná válás megelőzése azáltal, hogy időben beavatkoznak az alacsony jövedelmű egyének helyzetébe úgy, hogy kedvezőbb feltételeket biztosítanak számukra. Két további törvény meghatározza azon rétegeket, amelyek elsőbbséget élveznek, ezek pedig: hajléktalanok; nem megfelelő körülmények között élők; azok, akik bizonyos szomszédságba való költözése saját vagy mások életminősége miatt elengedhetetlen. A lakhatásról a helyi hatóságoknak kell gondoskodniuk, amely tekintetében figyelembe kell venniük, hogy bizonyos csoportok elsőbbséget élveznek. 47 Ki kell emelni, hogy súlyponteltolódás figyelhető meg a prevenció irányába. A helyi önkormányzatok dolgozóinak feladatai közé tartozik az is, hogy a panaszokat kezeljék, az anyagokat összeállítsák, a hiányzó iratokat beszerezzék, vagy abban segítsenek, de először minden esetben az egyéb megoldási lehetőségeket vázolják fel az egyének számára, hogy amennyiben van más megoldás, ahhoz folyamodjanak, és ebben az esetben ki sem térnek a lakhatáshoz való joggal kapcsolatos tájékoztatásra. A jog érvényesülésének kisebb gátat vet az a tény, hogy az ellátásnak több szintje van, amely megnehezíti a lehető legszélesebb kör lefedését Loison-Leruste, Marie and Quilgars, Deborah: Increasing Access to Housing: Implementing the Right to Housing in England and France. In: European Journal of Homelessness, 2009., valamint vö: Fehér Boróka: Összefoglaló a franciaországi lakhatáshoz való jog megvalósulásáról, feltételeiről, különböző tanulmányok alapján i_lakhatashoz_valo_jog_megvalosulasarol_felteteleirol_kulonbozo_tanulmanyok_alapjan.pdf (2012. október 1.) 45 Ezen szabályozás az Egyesült Királyság mindegyik tagországában kodifikálva lett, de ebben a dolgozatban mindössze az angol szabályozást vettük górcső alá ben az összes lakások 30%-a volt bérlakás, míg ez az arány mára 17-19% között mozog, amelyből kb. 10% önkormányzati, míg kb. 8% lakásszövetkezeti tulajdonban van. 47 Ilyenek pl. a kiskorú gyermeket nevelő családok, a fogyatékosok, mentális betegek, idősek, várandós nők, fiatalkorúak. 48 Máshol iktatják a szociális bérlakások iránti kérelmeket, a panaszokat, illetőleg máshol készítik el a lakhatással kapcsolatos stratégiákat. 1213 V.2. Franciaország Franciaországban március 5-én fogadták el 49 a Droit au logement opposable (röviden DALO) elnevezésű törvényt, amely jogi úton is kikényszeríthetővé tette a lakhatáshoz való jogot, amelyhez roppant intenzív társadalmi kampány is kapcsolódott annak érdekében, hogy azon személyek, akik számára ez megoldást nyújt, értesüljenek róla. A bérlakások száma folyamatos növekedést mutat, így megállapítható, hogy a kb. 17%-os arányt más úton érte el, mint Anglia, de ide beleszámítanak olyan magánpiaci lakások is, amelyek bérleti díjai tartósan alacsonyan maradtak. Az juthat szociális bérlakáshoz, akinek a jövedelme alacsony és szociális támogatások valamint részmunkákból származnak a bevételeik. Jellemző formái a szociális bérlakásoknak a kvázi lakótelepek (más elnevezéssel HLM), amelyeknek jellemzően a piacinál jóval alacsonyabb szinten van a bérleti díja. Ezen lakások kiosztását két összetevőből álló bizottság osztja ki, amely összetétele egyfelől önkormányzati képviselőkből, másfelől a lakók szövetségéből áll. Kétféle jogorvoslati lehetőség áll fent: egyrészt a mediációs bizottságok, amelyek a helyi közigazgatás vezetőjének folyamatosan jelentést készítenek, amelyben kiemelik azokat, akik prioritást élveznek a rászorultságban; másrészt a közigazgatási vezető, aki a javaslatot és a helyi viszonyokat figyelembe véve gondoskodik a legideálisabb lakhatási lehetőség kiválasztásáról és egyben a főbérlővel való megegyezésről. Arról ugyanakkor egy jogszabály sem rendelkezik, hogy abban az esetben milyen eszközök állnak rendelkezésre, ha a helyi közigazgatási egység nem döntene megfelelő határidőn belül egy adott ügyben. 50 Benyújtható továbbá felülvizsgálati kérelem is a közigazgatási bíróságon. V.3. Konklúzió Mindenképpen látni kell azt, hogy a törvény által nyújtott mozgástér nem elegendő ahhoz, hogy ezen jog maradéktalanul érvényesülhessen, ahhoz szükséges a társadalmi közreműködés, a köz felelősségvállalása azon ügy iránt, hogy megoldható legyen a lakhatási krízishelyzetek kezelése. Látható Anglia esetében, hogy elsősorban a prevenciót helyezik előtérbe, amellyel kapcsolatban megállapítható, hogy hosszú távon egyrészt jóval költséghatékonyabb, másrészt az emberi méltóság sérelme is kisebb eséllyel következik be a későbbiek folyamán, amely az alapjogok védelme szempontjából fontos. Mindkettő ország esetében megfigyelhető, hogy igyekeznek a piacinál alacsonyabb szinten tartani a bérleti díjakat, amely egyrészt megkönnyíti az alacsony jövedelműek boldogulását. VI. A magyar szabályozás VI.1. Intézménytörténet A szociális jogok alkotmányos deklarálása Magyarországon először a sztálinista Alk.-ban jelent meg. Ezen alkotmány 1949 és 1972 között hatályos szövegében a szociális jogok két nagy területe, az egészség és a megélhetés védelme még nem vált el egymástól. A második generációs jogokat a polgári és politikai jogok elé sorolták, 51 az alkotmány 47. -a azonban január 01. napján lépett hatályba. 50 Elsőbbséget élvező csoportok számára december 01. óta, míg a nem elsőbbséget élvező csoportok számára csak január 01. napjával válik lehetségessé. 51 Ennek az a magyarázata, hogy a szociális jogokat a politikai és szabadságjogok előfeltételének tekintették, hiszen pl. aki éhezik, annak nem nagyon számít, hogy van-e sajtószabadság. 1314 nem rögzített konkrét jogot az ellátásokra, csak az állam terhére fennálló kötelezettséget, és azt is csak a dolgozók vonatkozásában. 52 Meg kell említeni az Alk. eredeti szövegében fellelhető következő rendelkezést, miszerint: 58. (1) A Magyar Népköztársaság állampolgárainak öregség, betegség és munkaképtelenség esetén anyagi ellátáshoz van joguk. (2) A Magyar Népköztársaság az anyagi ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás keretében és a szociális intézmények rendszerével biztosítja. 53 Fontos megjegyezni, hogy nem állapít meg minimális követelményt, ami 1989 után belekerült ( megélhetéshez szükséges ). Érdemes azt hangsúlyozni, hogy ez értelmezhető úgy is, hogy viszonylagos nagyvonalúsággal rendelkeztek ezen jogokról, amelyeknek gyakorlati kikényszeríthetősége nem volt a rendszerváltás előtt. Így a szociális jogok helyett csak az állam intézmény-fenntartási kötelezettsége fogalmazták meg. Az Alkotmány 1972-es reformját követően már alkotmányos jogként kerültek deklarálásra az általános értelemben vett szociális jogok: A Magyar Népköztársaság állampolgárainak öregség, betegség és munkaképtelenség esetén anyagi ellátáshoz van joguk. 54 Érdemes azonban megjegyezni, hogy az anyagi ellátáshoz van joguk kitétel nem rendelkezik az ellátás mértékéről való iránymutatásról. Így az október 23-ig hatályos alkotmányszöveg ténylegesen csak az állam feladat-ellátási kötelezettségét tartalmazta, és az állampolgárok számára nem állt rendelkezésre olyan jog, amely ennek kikényszeríthetőségét biztosította volna. Az Alkotmány módosításáról szóló évi XXXI. törvény szövegében a szociális jogok szabályozására nem az alkotmányokban megszokott módon, a meghirdetett jogok alapjogként történő értelmezését korlátozó rendelkezések közbeiktatásával került sor, hanem a nemzetközi deklarációk általánosságával és emelkedettségével. Emiatt az alkotmánybírósági gyakorlat kezdeti időszakában komoly nézetkülönbségek alakultak ki az alkotmánybírák között, hiszen még abban sem volt egyetértés, hogy a szociális biztonsághoz való jog alanyi jog-e vagy csupán államcél. 55 Ennek elsődleges oka a szociális jogok természetét övező lezáratlan vitára vezethető vissza, így véleményünk szerint érdemes figyelmet szentelni a kérdéskör vizsgálatára. Nem kívánták a rendszerváltozás idején szociális államként meghatározni Magyarországot, így megmaradtak több kelet-közép európai országhoz hasonlóan a szociális piacgazdaságnál, amiből az AB értelmezése szerint nem vezethető le közvetlenül szociális jog, mint alapjog. 56 A szociális jogok alapjogi státuszának 57 értelmezése során vizsgálnunk kell alkotmányos szabályozásuk szükségességét, illetve ennek megfelelően alkalmazható irányát (1) A Magyar Népköztársaság védi a dolgozók egészségét és segíti a dolgozókat munkaképtelenségük esetén. 53 (2012. szept. 22.) évi I. tv. az évi XX. tv. módosításáról és a Magyar Népköztársaság Alkotmányának egységes szövegéről 58. (1), megtekinthető: (2012. okt. 9.) 55 Sólyom László: Az alkotmánybíráskodás kezdetei Magyarországon. Osiris Kiadó, Budapest, o. 56 Eleinte az AB az Alk. értelmezésével kapcsolatban azt az álláspontot preferálta, hogy a Magyar Köztársaság nem szociális jogállam, és így ezáltal a szociális biztonság nem feltétele a jogállamiságnak (ld. 31/1990. (XII. 18.) AB hat., ABH 1990, 136, 138, ). Szembe helyezkedett ezen állásponttal Kilényi Géza, Szabó András, Vörös Imre és Zlinszky János, akik kezdettől fogva azon az állásponton helyezkedtek el, miszerint nem csak egy program a szociális biztonsághoz való jog, erre az állampolgároknak az Alk. 70/E. -a alapján joguk van (ld. 24/1991. (V. 18.) AB hat., ABH 1991, 363, ). Zlinszky egy másik határozathoz fűzött különvéleményében kifejtette, hogy ezen szakasz (1) bekezdésének második fordulata világosan kifejezett alanyi jogot létesít minden magyar állampolgár javára: a megélhetéshez szükséges ellátásra való állampolgári jogot rögzíti, többek közt önhibán kívül bekövetkezett munkanélküliség esetére is. (ld. 31/1993. (V. 21.) AB hat., ABH 1993, 242, ). 57 A szociális biztonsághoz való jog egy interdiszciplináris jog, amely szoros összefüggésben áll az emberi méltósághoz való joggal, a tulajdon védelméhez való joggal, amely kapcsolódik továbbá az állam intézményvédelmi kötelezettségéhez is. Azonban terjedelmi korlátok miatt nincs lehetőségünk az ezekkel való összevetésére a szociális biztonsághoz való jognak. 1415 A vitatott kérdések között megjelenik, hogy a szociális jogok univerzálisak (vagyis mindenkit megilletnek vagy csak az adott állam állampolgárait) és bírói úton kikényszeríthetőek-e, ami az első generációs jogok tekintetében egyértelműen megállapítható. Vita tárgyát képezi továbbá, hogy az első és második generációs jogok eltérő jellege nem indokol-e különbségételt alkotmányos szabályozásuk tekintetében. Ugyanis míg az első generációs jogok esetében többnyire abszolút és számon kérhető állami kötelezettségek fogalmazódnak meg, a szociális alapjogokkal szemben csak viszonylagos (a rendelkezésre álló anyagi erőforrások mértékétől függő) állami kötelezettségek állnak fenn. Ezzel szorosan összefüggő, szintén komoly vitákat gerjesztő kérdés, hogy a rendelkezésre álló erőforrások fényében lehetséges-e meghatározni a szociális jogok alkotmányos mértékét, és ha igen, milyen formában. 58 Habár az előbbiekben felvetett problémákra születetett olyan elméleti válasz, amely az alapjogként történő alkotmányba foglalást támogatja, azonban az alkotmányozás nemzetközi gyakorlatában mégis ritkán szabályozzák ekként, így az alkotmányos védelem szintje elmarad az első generációs jogokhoz képest, és ez az államok nemzetközi kötelezettségvállalásaiban is megjelenik. VI.2. Az Alkotmány és az Alaptörvény szövegének összehasonlítása Az Alk. 70/E. -a rendelkezik a szociális biztonsághoz való jogról, míg a január 1. napján hatályba lépő Alaptv. már nem garantálja a szociális biztonsághoz való jogot, hanem államcélként fogalmazza meg a Szabadság és felelősség XIX. cikkében, míg a XXII. cikkben említést tesz a lakhatásról. Ezek a rendelkezések a következők: évi XX. törvény 70/E. (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak, (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg. Érdemes még megemlíteni, hogy 2011-ben elfogadott magyar Alaptv. mellett két koncepció is napvilágot látott. Szili Katalin tervezetét 59 benyújtotta az Országgyűlés elé, míg Jakab András magántervezetet készített 60. A magántervezetben semmilyen változás nem jelenik meg, az Alk. 70/E. -át teljes egészében átemelné az új alkotmányba, mindössze csak a számozása tér el, így az a 48. -ban lenne megtalálható. Terjedelmesebb a változás viszont Szili Katalin tervezetében. Az I. fejezet A köztársaság 61 és a II. fejezet Állampolgárok 58 Juhász Gábor: Az alkotmányeszme mostohagyermeke: néhány gondolat a szociális biztonsághoz való jog természetéről és szabályozásáról. In: Esély 1996/3. szám o. 59 Szili Katalin független országgyűlési képviselő alkotmánytervezete. (2012. szept. 23.) 60 Alkotmány a jövőnek: az LMP alkotmánykoncepciója. (2012. szept. 23.) A köztársaság előmozdítja a szociális jogok, mint alapjogok érvényesülését, különös tekintettel a szociális biztonsághoz, a munkához, a lakhatáshoz és a lakhatás biztonságához való jogra (1) A köztársaság előmozdítja a szociális biztonsághoz való jog érvényesülését. (2) Mindenkinek joga van az emberi lét alapvető feltételeihez, amelyet az állam a társadalombiztosítási és a szociális juttatások összességével biztosít. (3) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy öregség, betegség, árvaság, özvegység vagy keresőképtelenséggel járó egészségi állapot esetén a gazdaság teherviselő képességével, valamint az érintett jövedelmi és vagyoni helyzetével összhangban álló pénzbeli ellátásban részesüljön. Törvény ezen ellátások igénybevételét az érintett teherviselő képességéhez igazodó járulék fizetéséhez kötheti. (4) A szociális biztonsághoz való jog érvényesülése érdekében a Köztársaság a) gondoskodik a szociális intézmények működtetéséről, b) elősegíti a tartósan egészségkárosodott, valamint a testi vagy szellemi fogyatékkal élő személyek ápolását, képzését, 1516 alapvető jogai és kötelezettségei 62 fejezetekben is rendelkezik a szociális biztonsághoz való jogról, a támogatásokról, némelyik szakaszban mint államcél, némelyik szakaszban mint alapjog. Véleményünk szerint az elérendő cél támogatandó, és az indoklásban is kiemeli Szili Katalin, hogy fontos jogról van szó, bár nem értünk egyet a koncepció megvalósításával, mivel nem egyértelmű, hogy alapjogként vagy államcélként tekint ezen jogokra a dokumentum, és úgy gondoljuk, hogy célszerűbb lett volna elhelyezni mindegyik rendelkezést a II. fejezetben, bár érdemes leszögezni, hogy az első tervezet elkészítéséhez képest a tényleges javaslat benyújtására többszöri változtatás után kerül sor. Alaptörvény XIX. cikk (1) Magyarország arra törekszik, hogy minden állampolgárának szociális biztonságot nyújtson. Anyaság, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén minden magyar állampolgár törvényben meghatározott támogatásra jogosult. (2) Magyarország a szociális biztonságot az (1) bekezdés szerinti és más rászorulók esetében a szociális intézmények és intézkedések rendszerével valósítja meg. (3) Törvény a szociális intézkedések jellegét és mértékét a szociális intézkedést igénybe vevő személynek a közösség számára hasznos tevékenységéhez igazodóan is megállapíthatja. (4) Magyarország az időskori megélhetés biztosítását a társadalmi szolidaritáson alapuló egységes állami nyugdíjrendszer fenntartásával és önkéntesen létrehozott társadalmi intézmények működésének lehetővé tételével segíti elő. Törvény az állami nyugdíjra való jogosultság feltételeit a nők fokozott védelmének követelményére tekintettel is megállapíthatja. XXII. cikk (1) Magyarország törekszik arra, hogy az emberhez méltó lakhatás feltételeit és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítsa. Az Alk. szövegét megvizsgálva kiderül, hogy abban a szociális biztonsághoz való jog jelenik meg, míg az Alaptv-ben már csak törekvésként jelenik meg ezen jog. Lényeges változásnak tekinthetjük, hogy a korábban jogként megjelenő formula államcéli besorolást kapott, azonban az alkotmányi szövegtől függetlenül az AB. vonatkozó gyakorlata határozza meg az érvényesülés milyenségét, amelyet a későbbiekben elemzünk.. A következő fejezetet az Alk. rendelkezéseinek elemzésére szánjuk, hiszen az Alaptv. kapcsán még nem alakult ki megfelelő gyakorlat ahhoz, hogy részletesen tudjuk tárgyalni. Ezen felül nem tartjuk megfelelőnek az új rendelkezéseket a szociális jogok érvényesülésének szempontjából, amelyet a de lege ferenda javaslatunkban részletesebben tárgyalunk. VI.3. Az Alkotmány Jelen fejezetben különös figyelmet kívánunk fordítani arra, hogy a szociális biztonsághoz és a lakhatáshoz való jog megítélése hogyan változott az évek során. Ebben jelentős szerepet játszott az AB joggyakorlatának alakulása, hiszen számos határozatban fellelhetjük az ezen jogokat érintő viták megoldási kísérleteit. foglalkoztatását és társadalmi beilleszkedését, c) támogatja az idősek zavartalan életvitelét segítő szolgáltatásokat (1) A Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és a munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg. 1617 VI.3.1. A 70/E. helye az Alkotmányban Az Alkotmány 1989-es módosítása során megváltozott az alapvető jogok felsorolásának sorrendje, hiszen a korábban háttérbe szorított polgári és politikai jogok kerültek a felsorolás elejére, míg a második generációs jogok a XII. fejezet végén kaptak helyet. Bár ez az Alkotmány rendszerén belül nem keletkeztet hierarchikus viszonyt, mégis értelmezhető úgy, hogy a gazdasági és szociális jogok másodrangúságát jelzi. Az Alkotmány 8. (4) bekezdése alapján a szociális biztonsághoz való jog azokhoz a jogokhoz tartozik, melyek gyakorlása rendkívüli jogrend esetén sem függeszthetők fel vagy korlátozhatók. Ez a rendelkezés fokozott védelmet biztosít ennek a jognak, ez azonban nem jelenti azt, hogy az alapvető jogok között kiemelt szerepet kapna, így véleményünk szerint a szociális biztonsághoz való jog fontosságára vonatkozó kérdés nem válaszolható meg csupán e rendelkezésre alapozva. VI.3.2. A szociális biztonsághoz való jog alanyai Az Alkotmány a védelemben részesültek körét egyértelműen a magyar állampolgárokra szűkíti. A mondat második részének értelmezéséhez azonban szükséges annak tisztázása, hogy a pontosvessző után következő felsorolás taxatívnak vagy példálózó jellegűnek számít, hiszen taxatív felsorolás esetében további szűkítésről beszélhetünk (öregek, betegek, rokkantak, özvegyek, árvák, önhibájukon kívül munkanélkülivé vált személyek). Az AB hivatalosan nem foglalkozott a kérdéssel, azonban Kilényi Géza alkotmánybíró kísérletet tett a kérdés tisztázására a 26/1993. (IV. 29.) AB hat-hoz fűzött különvéleményében. 63 A szakasz nyelvtani értelmezése során arra jutott, hogy a pontosvessző alkalmazásával (kettőspont helyett) a felsorolás példálózó jellegűnek tekinthető. Ezt az álláspontot osztotta Vörös Imre is, aki arra a következtetésre jutott, hogy a szociális biztonsághoz való jog minden magyar állampolgárt megillett, akik különböző módon és különböző mértékben meghatározott megélhetéshez szükséges ellátásra jogosultak. 64 Mivel a fentiekkel ellentétes vélemény nem fogalmazódott meg, elfogadhatónak tartjuk azt az álláspontot, hogy ez a jog a magyar állampolgárok mindegyikét megilleti, és nem korlátozódik a mondat második részében felsorolt csoportokra. VI.3.3. A szociális biztonsághoz való jog tartalma Az Alkotmány szövegének szűkszavúságára való tekintettel az AB feladatává vált a szociális biztonsághoz való jog tényleges tartalmának meghatározása, amelyet nem könnyített meg az a tény, hogy a sem a nemzetközi jog dokumentumai, sem pedig a társtudományok nem szolgálnak a szociális biztonság egyértelmű meghatározásával, mivel az részjogosultságok és állami kötelezettségek halmaza, nem homogén. Az értelmezési lehetőségek közül szeretnénk kiemelni kettőt, amelyekkel leginkább egyet tudunk érteni. Adrian Sinfield a szociális biztonságot azzal azonosítja, amikor az egyén teljes körű védelemben részesül a jólétét biztosító források elvesztésével szemben. Véleménye szerint a szociális védelem klasszikus területein kívül a vállalati (foglalkozási) és a pénzügyi (adóügyi) jóléti intézkedésekre is kiterjed a szociális biztonság fogalma ABH 1993, 196, ABH 1993, 196, ld: Sinfield, Adrian: Social security and its social division. A challenge for sociological analysis. University of Edinburgh: New Waverley Papers (Social Policy Series No. 2.),18 Danny Pieters megközelítése szerint a szociális biztonság a társadalom által a tagjai részére a szolidaritás folyamata révén a gazdasági veszteségek és meghatározott költségek veszélyével szemben nyújtott védelem. 66 Az AB működésének kezdeti időszakában jelentős véleménykülönbségek alakultak ki a bírák között, amelyet az is jelzett, hogy az ebben a tárgykörben született határozatokhoz fűzött különvélemények száma az átlagosnál nagyobb volt. Számos határozat tagadta a szociális biztonsághoz való jog alanyi jogi jellegét, mint például a 2093/B/1991. AB hat. 67, a 32/1991. (VI.6.) AB hat. 68, valamint a 600/B/1993. AB hat. 69, ezzel szemben Zlinszky János a 31/1993. (V. 21.) AB hat-hoz fűzött különvéleményében arról írt, hogy az Alkotmány 70/E. (1) bekezdésének második fordulata ( ) világosan kifejezett alanyi jogot létesít, minden magyar állampolgár javára: a megélhetéshez szükséges állampolgári jogot rögzíti 70. Később a 28/1994. (V.20.) AB hat. indoklása már arról beszélt, hogy kivételesen maguknak az Alkotmányba felvett egyes szociális jogoknak is van közvetlenül alanyi jogi oldala 71. Az alkotmánybírósági gyakorlat ilyen jellegű megosztottsága 1995-ig, a Bokroscsomaggal kapcsolatban hozott döntésekig volt jellemző, hiszen a csomagban szereplő szociális megszorítások kérdésének kezelése megkívánta, hogy az AB egységes álláspontot alakítson ki. Ezt az AB új módszertan kidolgozásával érte el, melynek keretében alapjogvédelmi analógiákat (a társadalombiztosítási ellátások tulajdonjogszerű védelme), valamint alkotmányos alapelveket (a szerzett jogok védelme mint a jogbiztonság része) fektettek le a szociális biztonsághoz való jog hatékony védelmének biztosítása érdekében. A 90-es évek végén a szakasz értelmezése újabb fordulatot vett, és a 32/1998. (VI. 25. ) AB hat-tal 72 lényegében visszakerült a kiindulópontra, hiszen az ellátási minimumok biztosításának követelménye felé fordult azzal a kiegészítéssel, hogy előtérbe került ezek tartalmának meghatározása is. Az új megközelítés szerint a szociális biztonsághoz való jog az állam által biztosítandó megélhetési minimum, amely elengedhetetlen az emberi méltósághoz való jog megvalósulásához. Meglátásunk szerint ez az álláspont az, amely a legjobban kifejezi a vizsgált alapjog tartalmát. Azonban a szociális biztonsághoz való jog gyakorlati megközelítését az új koncepció sem változtatta meg érdemben: továbbra is csupán állami kötelezettségnek minősül. Jelentősége tehát inkább elvi jellegű, hiszen az alanyi jogként való elismerés alapjául szolgálhat. VI.3.4. Az állami kötelezettségvállalás alkotmányos mértéke Az AB kezdeti álláspontja szerint a 70/E. -ban foglaltak általános jelleggel nevesítik az államnak a polgárok szociális biztonsága tekintetében fennálló kötelezettségeit, de nem jelentenek alanyi jogot egy bizonyos jövedelem megszerzéséhez vagy életszínvonal fenntartásához 73. Később módosult ez a felfogás, és a gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvénymódosításokról szóló évi XLVIII. törvény rendelkezéseit vizsgáló 43/1995. (VI. 30.) AB hat-ban 74 már ez a megfogalmazás szerepelt: Az elvonások folytán a szociális 66 Pieters, Danny: Introduction to the Basic Principles of Social Security. Deventer: Kluwer Law and Taxation Publisher, p. 67 ABH 1992, ABH 1991, 146, ABH 1993, ABH 1993, 242, ABH 1994, 134, ABH 1998, 251, /B/1991. AB hat. 74 ABH 1995, 188,19 ellátások mértéke egészében nem csökkenhet a 70/E. szerint megkövetelhető minimális szint alá. Azonban a minimális szint meghatározására csak 1998-ban került sor, a fent említett 32/1998. (VI. 25.) AB hat-ban, amikor a következő választ adta: Az Alkotmánybíróság e határozatában általános alkotmányi követelményként állapította meg, hogy az Alkotmány 70/E. -ában meghatározott szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások összessége által nyújtandó olyan megélhetési minimum állami biztosítását tartalmazza, amely elengedhetetlen az emberi méltósághoz való jog megvalósulásához. Eme alkotmányi feladatok megvalósítása során a jogalkotó viszonylag nagy szabadságot élvez és az egyes ellátások minimumösszegeit meghatározhatja más jövedelemfajták (öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege, minimálbér, stb.) százalékban is. 75 Az emberi méltósághoz való jog bevonásával az AB utat nyitott egy olyan lehetséges értelmezési lehetőség felé, amely túlmutat a puszta emberi lét feltételeinek biztosításán. Ezen az állásponton a 42/2000. (XI. 8.) AB hat. 76 változtatott. VI.3.5. A 42/2000 (XI. 8.) Alkotmánybírósági határozat A 42/2000 (XI 8.) AB hat. meghozatalára annak kapcsán került sor, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa77 és a nemzeti és etnikai kisebbségek országgyűlési biztosa78 közösen terjesztett elő egy, az alkotmány értelmezése és mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítása iránti indítványt az AB elé 79. A határozat a korábbi megfogalmazást pontosította, és az emberi méltósághoz való jog az élethez való joggal való elválaszthatatlan egységére hivatkozva lényegében kiüresítette azt: Az Alkotmány 70/E. (1) bekezdése szerinti megélhetési minimum alkotmányos alapkövetelményeként meghatározott emberi élethez és méltósághoz való jog védelmében az állam az emberi lét feltételeiről köteles gondoskodni. Ez a konkrét esetre nézve azt jelentette, hogy a lakhatási jog biztosítása helyett az állam ellátási kötelezettsége hajléktalanság esetén az emberi életet közvetlenül fenyegető veszélyhelyzetben a szállás biztosítására, azaz az emberi lét alapvető feltételeinek biztosítására terjed ki. Az AB ítélkezési gyakorlata is tehát azt mutatja, hogy a szociális biztonsághoz való jog államcélként, és nem alapjogként deklarálva jelenik meg a magyar alkotmányjogban. 80 Az AB a határozatában kifejtette, hogy a szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások összessége által nyújtandó megélhetési minimum állami biztosítását tartalmazza, amiből következően kijelentették, hogy nem vezethetőek le konkrét alapjogok, így az állam felelőssége sem. Az állam csak a polgárok megélhetéséhez szükséges társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Mindazonáltal kijelentették, hogy az államnak minden körülmények között törekednie kell az általános ellátási kötelezettsége alapján a szociális biztonság lehető legteljesebb megvalósítására, amelyet egyben nemzetközi kötelezettségvállalások is előírnak. A 23/1990. (X. 31.) AB hatban lévő megállapításra is hivatkoznak, miszerint az emberi élet és méltóság egységéből fakadó alapjogokat az alkotmányos jogállam a vonatkozó nemzetközi egyezmények és az 75 32/1998. (VI. 25.) AB hat. ABH 1998, 251, ABH 2000, 329, dr. Polt Péter 78 dr. Kaltenbach Jenő 79 Ügyszám: 5/G/1998., előadó: Bihari Mihály 80 Juhász Gábor: A szociális biztonsághoz való jog [70/E. ] In: Jakab András(szerk.): Az Alkotmány kommentárja. Századvég Kiadó, Budapest, o. 1920 alapvető jogelvek figyelembevételével, az Alkotmányban meghatározott közösségi és egyéni érdekek szolgálatában hivatott szabályozni. 81 VI Czúcz Ottó párhuzamos indoklása A Czúcz Ottó által a 42/2000. (XI. 8.) AB hat-hoz fűzött párhuzamos indoklásával részben egyetértünk, azonban úgy véljük, hogy nem csak közvetlen a fenyegetés esetén kerülhetne sor a beavatkozásra, hanem az állam szállásról való gondoskodását mint preventív eszközt is alkalmazni kell. Manapság a társadalmi elvárás, a piac által diktált árak, az időjárás szélsőséges volta mind egyre inkább azt erősítik bennünk, hogy nem elegendő ezen közvetlen fenyegető helyzetre kiterjeszteni az állam kötelezettségét, az államnak már akkor is közbe kell lépnie, ha az állampolgárok és itt különösen értendő a kiskorúakra, a fogyatékkal élőkre és az időskorúakra reális veszélyként élik meg a hajléktalanná válást. Nem kizárólag a szokványos szociális gondokon túlmenően kellene az államnak határozott fellépést tanúsítania. Ugyanakkor védhető azon álláspont, hogy nem várható el az államtól, hogy kivizsgálás nélkül támogasson mindenkit, de törekedni kell arra, hogy az adott szerv ésszerű időn belül döntést hozzon a támogatásra való jogosultság megállapításáról. VI Bagi István különvéleménye Bagi István különvéleményében osztja azt a nézetet, hogy az Alk. 70/E. (2) bekezdéséből a megélhetési minimum garantálásából nem vezethetőek le konkrét részjogok, és nem ért egyet azzal, hogy az AB azt a megállapítást tette, hogy az állam köteles hajléktalanság esetén az emberi életet közvetlenül fenyegető veszélyhelyzet elhárításához szállásról gondoskodni. Mi úgy gondoljuk, hogy igenis elvárhatóvá vált mindez. VI Holló András különvéleménye Holló András különvéleményében azon véleményt preferálja, miszerint nem vezethető le konkrét nevesített alkotmányos kötelezettség az alkotmány többször is nevezett szakaszából. Továbbá úgy vélekedik, hogy az Alk. nevesített rendelkezése esetén a törvényhozás feladata azt konkrét állami kötelezettségekkel megtölteni. Egyfelől védhető az álláspont, mert elméletileg az alkotmány egy kerettörvény, mégis megismételjük korábban is kifejtett álláspontunkat, miszerint a modern demokráciának alapfeltétele, hogy a lakhatás a lehető legtágabb körben biztosított legyen. VI A határozat konklúziói Az AB tehát meglehetősen szűken értelmezi a jelenlegi alkotmányos keretek között a szociális biztonsághoz való jogot. Nem tartják lehetségesnek, hogy konkrét ellátások legyenek megfogalmazva az Alaptv-ben, mivel megfosztanák a törvényalkotót attól a lehetőségtől, hogy az adott nemzetgazdasági helyzethez igazítsa a szociális ellátások rendszerét, azaz nem forintosítható azon ellátások összessége, amivel az állam eleget tesz ezen kötelezettségének. 82 Azonban szerintünk a jelenkor társadalma nem hagyhatja szó nélkül az egyre inkább növekvő hajléktalanságot, amely sok esetben nem is a munkanélküliség következménye, hanem a bérek, nyugdíjak, támogatások egyre inkább csökkenő reálértéke. A számunkra levonható következtetés az, hogy elértünk egy olyan ponthoz, amely már megköveteli azt, hogy 81 42/2000. (XI. 8.) AB hat. V. fejezet 5. pont; ABH 2000, 329, /2000. (XI. 8.) AB hat. ABH 2000, 329, Több megjelenítése
A hajléktalanság és a munkanélküliség alapjogi összefüggései
A hajléktalanság és a munkanélküliség alapjogi összefüggései Alaptörvény Nemzeti Hitvallás Valljuk, hogy az emberi lét alapja az emberi méltóság. [ ] [ ]Valljuk az elesettek és a szegények megsegítésének Részletesebben (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok)
2006.4.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 114/1 I (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 629/2006/EK RENDELETE (2006. április 5.) a szociális biztonsági rendszereknek Részletesebben Jegyzőkönyv az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól
1796 der Beilagen XXIV. GP - Staatsvertrag - 24 Protokoll in ungarischer Sprachfassung (Normativer Teil) 1 von 10 A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK KONFERENCIÁJA Brüsszel, 2012. május 14. (OR. en) CIG Részletesebben Az Európai Unió tagállamainak közigazgatása
Az Európai Unió tagállamainak közigazgatása Szerkesztők Szamel Katalin - Balázs István Gajduschek György - Koi Gyula Í^XompLex Wolters Kluwer csoport TARTALOM BEVEZETŐ 25 A közigazgatási modellek kialakulásának Részletesebben MELLÉKLETEK. a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK. A jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keret
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.3.2014 COM(2014) 158 final ANNEXES 1 to 2 MELLÉKLETEK a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A jogállamiság erősítésére irányuló új Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete
Rábapatona Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2013. (XI.28.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Rábapatona Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Az alapjogok védelme és korlátozása
Az alapjogok védelme és korlátozása Dr. Smuk Péter, egyetemi docens Az alapjogvédelmi intézményrendszer Nemzetközi egyezmények fórumok Hazai általános szervek speciális szervek Az alapjogvédelmi intézményrendszer Részletesebben Jogszabályi háttér bemutatása Devecseri Járás
Jogszabályi háttér bemutatása Devecseri Járás Nemzetközi jogi kitekintés Az egyes nemzetállamok közötti kapcsolatok rendezését a nemzetközi egyezmények, nemzetközi szerződések szolgálják, melyek az államok Részletesebben A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG,
JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉSHEZ, AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉSHEZ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGET LÉTREHOZÓ SZERZŐDÉSHEZ CSATOLT, AZ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEKRŐL SZÓLÓ Részletesebben 2. Szociálpolitikai alapelvek, technikák és értékek
2. Szociálpolitikai alapelvek, technikák és értékek A szociálpolitikai alapelvek és technikák arra szolgálnak, hogy szempontrendszert adjanak a szociálpolitikai eszközök, beavatkozási technikák megtervezésekor Részletesebben ZÁRÓOKMÁNY. AF/CE/BA/hu 1
ZÁRÓOKMÁNY AF/CE/BA/hu 1 A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK. Az Európai Fejlesztési Alappal kapcsolatos pénzügyi információk
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.6.13. COM(2014) 350 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK Az Európai Fejlesztési Alappal kapcsolatos pénzügyi információk HU HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK Az Részletesebben A kapcsolt vállalkozások nyereség-kiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás. megszüntetéséről szóló egyezmény 7. cikkére vonatkozó nyilatkozatok
ALÁÍRÁSI JEGYZŐKÖNYV A CSEH KÖZTÁRSASÁGNAK, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁGNAK, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LETT KÖZTÁRSASÁGNAK, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁGNAK, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGNAK, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LENGYEL Részletesebben Új Szöveges dokumentum A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában
A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában Az Európa Tanács keretében elfogadott Európai Szociális Karta (1961), illetve a jelen évezred szociális és gazdasági jogait egyedülálló részletességgel felmutató, Részletesebben Az R. 3. (2) bekezdésben a Magyar Köztársaság szövegrész helyébe a Magyarország szöveg lép.
Ócsa Város Önkormányzat../2013.(...)sz. önkormányzati rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 18/2011.(IX.29.) önkormányzati rendelet módosításáról Ócsa Város Önkormányzata Részletesebben Kéthely Község Önkormányzata Képviselő-testületének 17/2016. (XI.25.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól
1 Kéthely Község Önkormányzata Képviselő-testületének 17/2016. (XI.25.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Kéthely Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Képviselő-testület december 15-i ülésére. Tárgy: Az Önkormányzat szociális rendeletének módosítása
BALATONFÜRED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8230 Balatonfüred, Szent István tér 1. Tel: 87/581-232 polgarmester@balatonfured.com Szám: 1/217- /2016. Előkészítő: Moldvánné dr. Vajai Márta E L Ő T E R Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz
Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz Összeállította: Dr. Kiss Barnabás egyetemi docens I. Ajánlott alapirodalom az alapjogok tanulmányozásához 1. Alkotmányjog Részletesebben Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz
Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz Összeállította: Dr. Kiss Barnabás egyetemi docens I. Ajánlott alapirodalom az alapjogok tanulmányozásához 1. Balogh Részletesebben 9. Az állam szerepe és felelőssége
9. Az állam szerepe és felelőssége Történelmi korszakok XVII. sz. caritas, egyházi szerep 1601- szegénytörvény Anglia (érdemes és érdemtelen szegények), 1871- Magyarországi szegénytörvény: illetőségi község. Részletesebben Szomor Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2015. (XI.5.) önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól
Szomor Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2015. (XI.5.) önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól Szomor Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben Rendelet hatálya 1. Pénzbeli ellátások 2. 1 3.. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
TAKTASZADA KÖZSÉG KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/1999. (IV.28.) számú rendelete a gyermekvédelmi támogatásokról és a gyámügyi ellátásokról Taktaszada Község Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek. Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék
A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék AZ ALAPELVEK NEMZETKÖZI JOGI ALAPJA széles körben elfogadott, Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA (2007/C 303/01) 2007.12.14. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja Részletesebben BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 2/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: SZERZŐDÉS JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR. Államtudomány Közigazgatás
Államtudomány Közigazgatás 1. A kameralisztika, az abszolutizmus kormányzati változatai 2. Jogi irányzatok a közigazgatás-tudományban 3. A közigazgatás politikatudományi megközelítése 4. A közigazgatás Részletesebben A szociálpolitika helyzete Magyarországon
A szociálpolitika helyzete Magyarországon Rácz Zoltán Miskolci Egyetem ÁJK racziroda@gmail.com Jelen tanulmányban elsősorban a magyarországi szociálpolitika jogi kereteinek a megismertetésére és elemzésére Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben (3) E rendelet hatálya kiterjed Ballószög közigazgatási területén életvitelszerűen lakó és ott lakcímmel rendelkező állampolgárokra.
Ballószög Község Önkormányzat Képviselő-testületének 19/2016. (XI.25.) önkormányzati rendelete a szociális célú tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól Ballószög Község Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben E LŐ T E R J E S Z T É S. Kéthely Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. november 27-i ülésére
1 E LŐ T E R J E S Z T É S Kéthely Község Önkormányzatának P o l g á r m e s t e r e 8713 Kéthely, Ady E. u. 1. Tel.:85/539-036 Kéthely Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. november 27-i ülésére Részletesebben a Képviselő-testület 2013. október 29-i ülésére
ÖCS KÖZS ÉG ÖNK ORM ÁNY ZA TA P O L G Á R M E S T E R 8292 Öcs, Béke utca 35. (88) 263-001 fax:(88) 263-001 Ügyszám: 11/2-12/2013. Készítette: Farkasné Barka Andrea Tárgy: Szociális célú tűzifa juttatásáról Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben A gyermekvédelemről szóló törvény rendelkezései A szociális, a gyermekvédelmi és a gyermekjóléti ellátások kapcsolata
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A gyermekvédelemről szóló törvény rendelkezései A szociális, a gyermekvédelmi és a gyermekjóléti ellátások Részletesebben KÓNY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 10/2014. (XI.19.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A SZOCIÁLIS CÉLÚ TŰZIFA TÁMOGATÁS HELYI SZABÁLYAIRÓL
KÓNY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 10/2014. (XI.19.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A SZOCIÁLIS CÉLÚ TŰZIFA TÁMOGATÁS HELYI SZABÁLYAIRÓL Kóny Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben A Magyar Államkincstár tájékoztatta az Önkormányzatot, hogy a szociális célú keménylombos tűzifa vásárlásához benyújtott pályázatunkat befogadták.
Tisztelt Képviselő-testület! A Belügyminiszter pályázatot írt ki a helyi önkormányzatok részére szociális célú tüzelőanyag vásárlásához pályázatot írt ki. Kőröshegy Község Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Nagykarácsony Község Önkormányzat Képviselő-testületének 12/2016(IX.5.) önkormányzati rendelete A szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól
Nagykarácsony Község Önkormányzat Képviselő-testületének 12/2016(IX.5.) önkormányzati rendelete A szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól Nagykarácsony Község Önkormányzat Képviselő-testülete az Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Rab Henriett A NYUGDÍJRENDSZER ALAPJOGI VETÜLETÉNEK VÁLTOZÁSAI NAPJAINKBAN *
Rab Henriett A NYUGDÍJRENDSZER ALAPJOGI VETÜLETÉNEK VÁLTOZÁSAI NAPJAINKBAN * A szociális jog alapjogi szabályozásának változása alapvetően kijelöli az ellátórendszer egyes elemeire vonatkozó állami szabályozásban Részletesebben Lakhatási szegénység
Lakhatási szegénység Megfelelő lakhatás Lakhatás jogi biztonsága Szolgáltatások, infrastruktúra elérhetősége Megfizethetőség Lakásra való fizikai alkalmasság Akadálymentes Lokáció Kulturális megfelelőség Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
MEGÁLLAPODÁS A CSEH KÖZTÁRSASÁGNAK, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁGNAK, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LETT KÖZTÁRSASÁGNAK, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁGNAK, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGNAK, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁGNAK, Részletesebben Sajtoskál Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 13/2013. (XI. 29.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól
Sajtoskál Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 13/2013. (XI. 29.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól Sajtoskál Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA A MÓRAHALMI RÉGIÓBAN ÁROP 1.A
TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA A MÓRAHALMI RÉGIÓBAN ÁROP 1.A.3-2014 JOGSZABÁLYI KERETRENDSZER Jogszabályi keretrendszer: Az esélyteremtő programterv, illetve szélesebben véve, az Részletesebben Úrkút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2014. (X.7.) számú önkormányzati rendelet a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól
Úrkút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2014. (X.7.) számú önkormányzati rendelet a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól Úrkút Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Részletesebben MELLÉKLET. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2016.12.13. COM(2016) 815 final ANNEX 1 MELLÉKLET Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, Részletesebben MELLÉKLET JEGYZŐKÖNYV. a következőhöz: A Tanács határozata
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.2.26. COM(2014) 101 final ANNEX 1 MELLÉKLET JEGYZŐKÖNYV a következőhöz: A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Részletesebben Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala. Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák
5 Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák I. Bevezetés Jelenleg egy kiterjedt államigazgatási Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2016. március 3. 2016. 5. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 4/2016. (III. 1.) AB határozat a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi 200 Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben Úrkút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 18/2016. (XI.24.) számú önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól
Úrkút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 18/2016. (XI.24.) számú önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól Úrkút Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.8.9. C(2016) 5091 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A kötelezettségszegési eljárások keretében a Bizottság által a Bíróságnak javasolt rögzített összegű és kényszerítő bírságok Részletesebben Boda Község Önkormányzata képviselő-testületének 1./2015. (01.19). önkormányzati rendelete. a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól
Boda Község Önkormányzata képviselő-testületének 1./2015. (01.19). önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Boda Község Önkormányzatának képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben A Rendelet 15. (2) bekezdése az alábbiakra módosul: 15. (2) Rendszeres települési gyógyszertámogatás a kérelmezőnek akkor lehet megállapítani,
Zalaszentmihály Község Önkormányzati képviselő-testületének 6/2015 (V.08.) önkormányzati rendelete a települési támogatásról és az egyéb szociális ellátásokról szóló 2/2015(II.27.) önkormányzati rendelet Részletesebben GERONTOLÓGIA. Dr. SEMSEI IMRE. 4. Társadalomi elöregedés megoldásai. Debreceni Egyetem Egészségügyi Kar
GERONTOLÓGIA 4. Társadalomi elöregedés megoldásai Dr. SEMSEI IMRE Debreceni Egyetem Egészségügyi Kar A keynes-i elvek alapján felépülő jóléti rendszerek hosszú évtizedekig sikeresek voltak, hiszen univerzálissá Részletesebben Előterjesztés. az egyes pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 7/2009. (10. 30.) Ör. számú rendelet módosításáról
Előterjesztés az egyes pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 7/2009. (10. 30.) Ör. számú rendelet módosításáról ( Természetben nyújtott ellátások fejezet Tüzelő segély támogatási Részletesebben Apátfalva Község Önkormányzata Képviselő-testülete 2/2007.(I.31.)Ör a rendkívüli gyermekvédelmi támogatásról
Apátfalva Község Önkormányzata Képviselő-testülete 2/2007.(I.31.)Ör a rendkívüli gyermekvédelmi támogatásról 1. Apátfalva Község Önkormányzata Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló többször Részletesebben I. A rendelet célja. II. A rendelet hatálya
Takácsi Község Önkormányzat Képviselő-testülete 5/2013. (II. 19.) önkormányzati rendelete a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokról, azok igénybevételének rendjéről, a fizetendő térítési díjak megállapításáról Részletesebben Békés Megyei Kormányhivatal
A JÖVŐ BIZTONSÁGA TB Oktatási Mintaprogram Békés megyében Békés Megyei Kormányhivatal Ellenőrzési Szakosztály Szociális biztonság Magyarország Alaptörvénye szerint Magyarország arra törekszik, hogy minden Részletesebben Szatymaz Községi Önkormányzat Képviselő-testülete /2016 ( ) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa juttatásainak szabályairól
Szatymaz Községi Önkormányzat Képviselő-testülete /2016 ( ) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa juttatásainak szabályairól Szatymaz Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény 32. Részletesebben Bakonyszentlászló Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 13/2015. (XI. 2,) önkormányzati rendelete
Bakonyszentlászló Község Önkormányzat Képviselő-testületének 13/2015. (XI. 2,) önkormányzati rendelete a szociális célú tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól A rendeletet Bakonyszentlászló Község Önkormányzat Részletesebben ZÁRÓOKMÁNY. AA2003/AF/TR/hu 1
ZÁRÓOKMÁNY AA2003/AF/TR/hu 1 I. A ZÁRÓOKMÁNY SZÖVEGE ŐFELSÉGE A BELGÁK KIRÁLYA, A CSEH KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, ŐFELSÉGE DÁNIA KIRÁLYNŐJE, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Részletesebben Szakoly Község Önkormányzata Képviselő-testületének 11/2015. (XI. 23.) önkormányzati. Rendelete. A szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól
Szakoly Község Önkormányzata Képviselő-testületének 11/2015. (XI. 23.) önkormányzati Rendelete A szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Szakoly Község Önkormányzata Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben Szociális, gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző / PEFŐ
1. a) Mit értünk az életmód fogalmán? Milyen tényezők határozzák meg az életmódot? b) Hogyan épül fel a szociális igazgatás szervezete? Milyen szerepet tölt be a megyei szociális és gyámhivatal a szociális Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 26/2009.(IX. 1.) KGY. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 26/2009.(IX. 1.) KGY r e n d e l e t e a szociális rászorultságtól függő egyes pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 8/2007. (II. 13.) Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban
A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban A Policy Solutions makrogazdasági gyorselemzése 2011. szeptember Bevezetés A Policy Solutions a 27 európai uniós tagállam tavaszi konvergenciaprogramjában Részletesebben Nagybánhegyes Község Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2015. (XI. 25.) Ör. számú rendelete
Nagybánhegyes Község Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2015. (XI. 25.) Ör. számú rendelete a szociális célú tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól. Nagybánhegyes Község Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete
NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete A gyermekvédelem helyi szabályozásáról (egységes szerkezetben a módosító 16/2013. (XII.20.) és az 5/2015. IV.7.) Részletesebben TÜSKEVÁR KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/2007./VIII.28./ RENDELETE
TÜSKEVÁR KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/2007./VIII.28./ RENDELETE A gyermekvédelem önkormányzati rendszeréről, az önkormányzat által biztosított pénzbeli ellátásokról valamint a gyermekvédelmi Részletesebben 156. sz. Egyezmény. a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról
156. sz. Egyezmény a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Részletesebben Zalaboldogfa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2015. (IX.25.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól
Zalaboldogfa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2015. (IX.25.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól Zalaboldogfa Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az Részletesebben Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve
Az Alkotmánybíróság legutóbbi döntéseibôl 68/E/2004. AB határozat Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve Egy indítványozó mulasztásban Részletesebben TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ. Ellátotti jogok tartalma, értelmezése I. előadó: Juhász György Én magam 32 évet töltöttem intézetekben, Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról
Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról Ócsa Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvénye 32. cikk Részletesebben MELLÉKLET. a következőhöz: Javaslat A Tanács határozata
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.10.2. COM(2014) 611 final ANNEX 1 MELLÉKLET Tervezet AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL A SVÁJCI ÁLLAMKÖZÖSSÉG KÖZÖTTI, A SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSÁRÓL Részletesebben Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében
Reiderné Bánki Erika * Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében 1. A család fogalmának változása Ha az élettársi kapcsolat jogi megítélését vizsgáljuk, az első kérdés, amit tisztázni Részletesebben 2016. évi... törvény Érkezett 2016 MÁRC A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló évi III. törvény módosítása
Országgy űlés Hivatal a lrományszám :T) 9 6-4- 2016. évi.... törvény Érkezett 2016 MÁRC 16. az egyes törvényeknek a nehéz körülmények között él ő nők helyzetének javítását célz ó módosításáró l 1. A szociális Részletesebben MELLÉKLET. a következőhöz: Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.2.18. COM(2016) 69 final ANNEX 1 MELLÉKLET a következőhöz: Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben Oroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 6/2014. (XI. 28.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa juttatás szabályairól
Oroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 6/2014. (XI. 28.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa juttatás szabályairól Oroszi Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Alaptörvény 32. Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Kóczián Balázs: Kell-e aggódni a Brexit hazautalásokra gyakorolt hatásától?
Kóczián Balázs: Kell-e aggódni a Brexit hazautalásokra gyakorolt hatásától? Az Európai Unióhoz történő csatlakozásunkat követően jelentősen nőtt a külföldön munkát vállaló magyar állampolgárok száma és Részletesebben A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei
A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016. A büntetőjog fogalma Részletesebben Prügy Községi Önkormányzata Képviselő-testületének 24/2013. (XII.17.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól
Prügy Községi Önkormányzata Képviselő-testületének 24/2013. (XII.17.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Prügy Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben KÉRELEM települési ápolási támogatás
KÉRELEM települési ápolási támogatás 1. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 7/2015. (II. 27.) sz. rendelet 6. sz. melléklete 1.1. Személyes adatok 1.1.1. Neve:... 1.1.2. Születési neve:... 1.1.3. Részletesebben Lengyeltóti Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 20/2014.(XI.27) önkormányzati rendelet
Lengyeltóti Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 20/2014.(XI.27) önkormányzati rendelet a természetben nyújtott szociális célú tűzifa támogatás jogosultsági feltételeiről Lengyeltóti Városi Önkormányzat Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Jogforrások, költségvetés 139. lecke A közösségi jog Az EGK Szerződésnek Részletesebben Bodajk Város Önkormányzat Képviselő-testületének. 31/2015. (X. 28.) önkormányzati rendelete. szociális célú tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól
Bodajk Város Önkormányzat Képviselő-testületének 31/2015. (X. 28.) önkormányzati rendelete szociális célú tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól Bodajk Város Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai egészségbiztosítási kártyája?
MEMO/11/406 Brüsszel, 2011. június 16. Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai kártyája? Nyaralás: álljunk készen a váratlan helyzetekre! Utazást tervez az EU területén, Izlandra, Részletesebben Csévharaszt Község Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2015. (X.30.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól
Csévharaszt Község Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2015. (X.30.) önkormányzati rendelete a szociális tűzifa támogatás helyi szabályairól Csévharaszt Község Önkormányzat Képviselő-testülete a szociális Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE a bölcsődés-korú gyermeket nevelő családok szociális támogatásáról (Hatálytalan 2011. május 1-jétől, hatályon kívül helyezte a bölcsődés korú Részletesebben Csömör Nagyközség Önkormányzata képviselő-testületének. 22/2010. (XII. 10.) önkormányzati rendelete. a gyermekvédelem helyi szabályozásáról

matches:
de lege ferenda
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
de lege ferenda
Kúria