text:
Köf.5.013/2012/7. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5013/2012/7.szám
A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Dr. Bagosi Mária jogtanácsosa által képviselt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (4025 Debrecen, Piac utca 54.),
a Dr. Fejesné Dr. Terdik Edda jogtanácsos által képviselt Debreceni Megyei Jogú Város Önkormányzata (4025 Debrecen, Piac utca 20.) közgyűlésének a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 39/2002. (XII. 23.) Kr. rendelete egyes rendelkezéseinek felülvizsgálatára irányuló indítványa alapján, nemperes eljárásban meghozta a következő
1. A Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapítja, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlésének a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló, többször módosított 39/2002. (XII. 23.) Kr. rendelete 3. § 4. pontjának második mondata törvényellenes, ezért azt megsemmisíti.
A 3. § 4. pontja az alábbi szövegezéssel marad hatályban:
„ingatlantulajdonos: az a természetes személy, illetve tulajdonosi közösség, akiknek, amelyeknek tulajdonában, birtokában vagy használatában lévő ingatlanon települési szilárd hulladék keletkezik”.
2. A Kúria Önkormányzati Tanácsa elrendeli a határozata Magyar Közlönyben való közzétételét. A megsemmisített rendelkezések a határozat közzétételét követő napon vesztik hatályukat.
1. A Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlése (a továbbiakban: érintett Önkormányzat) megalkotta és 40/2004. (XII. 14.) Kr. rendeletével módosította a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 39/2002. (XII. 23.) Kr. rendeletét (a továbbiakban: Ör.). Az Ör. a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt) 23. §-ában adott felhatalmazás alapján rendezi az érintett Önkormányzat közszolgáltatással kapcsolatos feladatait, a közszolgáltatás kötelező igénybe vételének kérdését, a közszolgáltatási szerződés egyes tartalmi elemeit, a hulladék elhelyezésével, ártalmatlanításával, illetve hasznosításával kapcsolatos kérdéseket. Az Ör. kitér az ingatlantulajdonosok kötelezettségeire is, értelmező rendelkezései között, a 40/2004. (XII. 14.) Kr. rendelettel módosított 3. § 4. pontjában meghatározza, hogy kit tekint „ingatlantulajdonosnak” a közszolgáltatás (kötelező) igénybe vétele szempontjából, illetve a közszolgáltatási szerződés alanyaként.
2. A Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: Indítványozó) jogelődje KH.746-1/2005. szám alatt törvényességi észrevétellel fordult az érintett Önkormányzathoz. Törvényességi aggályokat fogalmazott meg az Ör. - módosított – 3. § 4. pontjában az „ingatlantulajdonos” fogalma kapcsán és azzal összefüggésben, hogy az érintett Önkormányzat elmulasztotta a közszolgáltatás kötelező igénybevételének körében a Hgt. módosítását követő szabályozási kötelezettségét. Az érintett Önkormányzat közgyűlése megtárgyalta, de nem értett egyet a törvényességi észrevételben megjelölt fenti pontokban foglaltakkal.
3. Az Indítványozó jogelődje az Alkotmánybírósághoz fordult és kérte az Ör. alkotmányellenes rendelkezéseinek megsemmisítését, valamint a jogalkotói kötelezettség elmulasztására alapítva alkotmányellenesség kimondását. Az Indítványozó – Kúria előtt is fenntartott - álláspontja szerint a Hgt., a lakásszövetkezetekről szóló 2004. évi CXV. (a továbbiakban: Lsztv.) tulajdonosra vonatkozó fogalmával, valamint a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Társasház tv.) tulajdonosi fogalmaival ellentétesen határozza meg az ingatlantulajdonos fogalmát, ezért törvénysértő. Az Indítványozó hivatkozott arra is, hogy a Hgt. 23. §-ának 2004. január 7-i hatállyal módosított h) pontja kiegészítette az önkormányzati rendeletalkotási kötelezettséget azzal, hogy meghatározott körülmények között a gazdálkodó szervezeteknek kötelező az önkormányzati közszolgáltatás igénybe vétele.
4. Az érintett Önkormányzat határidőben előterjesztett állásfoglalása értelmében vitatta, hogy az Ör. az „ingatlantulajdonos” fogalmát, illetve az ingatlantulajdonosok közszolgáltatási szerződésből származó kötelezettségekért való helyállás kérdését törvényellenesen szabályozta volna.
5. Az érintett Önkormányzat állásfoglalásában nem tért ki a mulasztásban megnyilvánuló törvénysértés kérdésére. Tekintettel arra, hogy a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban Bszi.) IV. Fejezet 16. pontja értelmében a a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes eljárás a törvényességi felülvizsgálattól részben eltérő eljárási rendben zajlik, és eltérő jogkövetkezményre is vezet, ezért a Kúria Önkormányzati Tanácsa a két indítványi elemet végzésével elkülönítette.
2. Az Indítványozó arra hivatkozott, hogy az érintett Önkormányzat Közgyűlése törvényellenesen határozta meg az Ör. személyi hatálya alá tartozó „ingatlantulajdonos” fogalmát.
Tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 10. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra, a Kúria Önkormányzati Tanácsa normakontroll eljárásában nem a módosító, hanem a hatályos módosított, azaz az új rendelkezést magában foglaló (inkorporáló) jogszabály törvényességét vizsgálja. Ezért jelen eljárásban is a vizsgálat tárgyát az Ör. 3. § 4. pontja képezte.
3. Az Ör. 3. § 4. pontja értelmében: „ingatlantulajdonos: az a természetes személy, illetve tulajdonosi közösség, akiknek, amelyeknek tulajdonában, birtokában vagy használatában lévő ingatlanon települési szilárd hulladék keletkezik. A települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatási szerződésből fakadó jogok és kötelezettségek tekintetében a társasház vagy szövetkezeti lakás esetén ingatlantulajdonosnak minősül a társasházi vagy lakásszövetkezeti közösség egyetemlegesen, melyek nevében eljárni és jognyilatkozatokat tenni a közös képviselő vagy a társasház, illetve lakásszövetkezet alapító okirata szerinti szerv, vagy személy jogosult”.
A Hgt. a települési szilárd és folyékony hulladékra vonatkozó külön szabályokat tartalmazó IV. Fejezetében kötelezettséget állapít meg a települési önkormányzatokon és a gazdálkodó szervezeteken túl az „ingatlantulajdonosok” számára. A Hgt. 20. § (1) bekezdése értelmében „[a]z ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles (...)”. A Hgt. 20. § (1) bekezdése tehát - a törvény tárgyi hatályára tekintettel – az ingatlantulajdonos fogalma alá vonja mindazokat, akiknek a tevékenységével, ingatlanban való tartózkodásával kapcsolatosan szilárd vagy folyékony hulladék keletkezhet az ingatlanban.
4. A Lsztv. 10. és 11. §-ai, valamint a Társasházi tv. a tulajdonosi helyzethez köti az ingatlantulajdonos fogalmát, megkülönböztetve a tulajdonostársak és tagok önálló tulajdonát a tulajdonostársak és a lakásszövetkezet közös tulajdonától.
Úgy a Lsztv. mint a Társasházi tv. egyértelművé teszi, hogy a lakásszövetkezet jogi személyként, a társasház tulajdonosi közössége pedig jogi személyiség nélkül, de tulajdonosi közösségként szerezhet kötelezettségeket, amelyekért helytállni tartozik [Társasházi tv. 3. § (1) bekezdés; Lsztv. 46. § (1) bekezdés]. Emellett nem vitatható az sem, hogy a közös tulajdonban álló épületrészekben is keletkezhet olyan hulladék, amelyet a közszolgáltatási szerződés keretében át kell adni a szolgáltatónak és amelyért a társasház közösségként, a lakásszövetkezet pedig jogi személyként díjat köteles fizetni. Önmagában tehát az Ör. azon meghatározása, amely a rendelet személyi hatálya alá tartozóként definiálja az ingatlan tulajdonosa, az ingatlan birtokosa, használója mellett a társasházi tulajdoni közösséget vagy a lakásszövetkezetet, amely mögött a tagok vagyona áll, nem vezet törvénysértésre.
5. Az Ör. 3. § 4. pontja ugyanakkor az „ingatlantulajdonos” fogalmának meghatározása kapcsán a felelősségi viszonyokról is rendelkezik azzal, hogy megállapítja a társasházi és lakásszövetkezeti tulajdonosi közösség egyetemleges felelősségét a közszolgáltatási szerződéssel kapcsolatos – jogok és - kötelezettségek tekintetében.
A személyek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozó Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) 1. § (1) bekezdésének második fordulata értelmében „[a]z e viszonyokat szabályozó más jogszabályokat - ha eltérően nem rendelkeznek - e törvénnyel összhangban, e törvény rendelkezéseire figyelemmel kell értelmezni”. Következésképpen ha az érintett Önkormányzat a közszolgáltatásért fizetendő díj tekintetében „egyetemleges” felelősségről rendelkezik, az ilyen felelősség tartalma és jogkövetkezménye is csak a Ptk.-ban foglaltak szerinti lehet.
A Ptk. 334. § (1) bekezdése értelmében „[h]a többen tartoznak egy szolgáltatással, illetőleg egy szolgáltatást többen követelhetnek, és e szolgáltatás osztható, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában minden kötelezettől csak a ráeső részt lehet követelni, és minden jogosult csak az őt megillető részt követelheti. A kötelezettek, illetőleg a jogosultak részaránya kétség esetében egyenlő”. A (2) bekezdés értelmében „[h]a a szolgáltatás nem osztható, a teljesítés bármelyik kötelezettől vagy valamennyiüktől követelhető (a kötelezettek egyetemlegessége)”.
A Ptk. hivatkozott rendelkezése értelmében több kötelezett esetén kizárt az egyetemleges helytállás megállapítása akkor, ha a kötelezettek szolgáltatása osztható. Díjfizetési kötelezettség esetében a szolgáltatás oszthatósága nem kétséges. A felelősség egyetemlegessége – a Legfelsőbb Bíróság Pfv.VI. 20493/2011. szám alatti, kártérítési felelősség tárgyában meghozott, de az egyetemleges helytállási kötelezettség tekintetében a jelen ügyben is irányadó ítélete szerint – azt jelenti, hogy a kötelezettek bármelyikének teljesítése megszünteti a többi kötelezettel szembeni jogosulti igényt [„Az alperesek egyetemleges marasztalásának az alapja az, hogy ők a Ptk. 337. § (1) bekezdése szerinti egyetemleges kötelezettek, hiszen bármelyikük teljesítése megszünteti a másik kötelezettségét is a felperessel szemben.”, BH2012. 11.]
Díjtartozás – azaz osztható szolgáltatás - megfizetésére irányuló kötelezettség esetében tehát a Ptk.-ba ütközően törvénysértő az Ör. azon rendelkezése, amely a kötelezettség egyetemlegességére alapoz.
6. Megjegyzendő ugyanakkor az is, hogy a Ptk. fentiekben hivatkozott 334. § (1) bekezdése diszpozitív szabály abban az értelmében, hogy jogszabály eltérő rendelkezése esetén több kötelezett felelőssége a főszabálytól eltérően is alakulhat.
A Ptk. 685. § a) pontja szerinti értelmező rendelkezés egyértelművé teszi azt, hogy a Ptk. által szabályozott vagyoni és személyi viszonyok tekintetében mit fogad el jogszabályként: „jogszabály: a törvény, a kormányrendelet, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak keretei között az önkormányzati rendelet; a 28. § (1) bekezdése tekintetében az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter rendelete; a 29. § (3) bekezdése, a 200. § (2) bekezdése, a 209/B. § (6) bekezdése, a 305. § (1) bekezdése, a 434. § (3)-(4) bekezdése, az 523. § (2) bekezdése és az 528. § (3) bekezdése tekintetében valamennyi jogszabály”.
A Hgt. 26. § (5) bekezdés második mondata értelmében „[k]özös tulajdonban álló ingatlan esetében a tulajdonosok felelőssége egyetemleges”. Ezzel szemben a Társasházi tv. 3. § (3) bekezdése kifejezetten kizárja a közösség egészét terhelő kötelezettség esetében a tulajdonostárs egyetemleges felelősségének lehetőségét, amikor úgy rendelkezik, hogy „[A] közösség egészét terhelő kötelezettség teljesítéséért a tulajdonostársak tulajdoni hányaduk - vagy a szervezeti-működési szabályzatban ettől eltérően meghatározott mérték - szerint felelnek az egyszerű (sortartásos) kezesség szabályai szerint”. Emellett a Lsztv. sem tartalmaz arra nézve utalást, hogy a lakásszövetkezet mint tulajdonosi közösséget terhelő kötelezettségért a a tagok egyetemlegesen lennének felelősek.
7. A Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapította, hogy a Hgt., valamint a Társasházi tv. és a Lsztv. az általános-speciális viszonyában állnak egymással díjtartozásért fennálló felelősség tekintetében: a Hgt. 26. § (5) bekezdése – speciális rendelkezések hiányában - nem vonatkoztatható a közös tulajdon különös nemeit jelentő társasházi és lakásszövetkezeti közös tulajdoni formákra, mert a tulajdonostársak felelősségét a két utóbbi törvény speciális rendelkezései határozzák meg. Következésképpen a közös tulajdonban álló ingatlant terhelő közszolgáltatási díj tekintetében a Hgt. alapján fennáll a tulajdonosok egyetemlegessége, ezzel szemben a társasházak tulajdonosi közössége és lakásszövetkezeti tagok esetében nem.
A Bszi. 55. § (2) bekezdés a) pontja értelmében „[h]a az önkormányzati tanács megállapítja, hogy az önkormányzati rendelet vagy annak valamely rendelkezése más jogszabályba ütközik, az önkormányzati rendeletet vagy annak rendelkezését megsemmisíti (...)”. A kifejtettek alapján a Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapította, hogy az Ör. 3. § 4. pontjának második mondata a Társasházi tv.-be és az Lsztv.-be ütközően törvénysértő, ezért azt megsemmisítette. A Kúria Önkormányzati Tanácsa megsemmisítést tartalmazó határozatát a Bszi. 55. § (2) bekezdés b) és c) pontjai alapján teszi közzé. Az Ör. megsemmisített rendelkezése a Bszi. 56. § (2) bekezdése értelmében a közzétételt a Magyar Közlönyben történő közzétételt követő napon veszti hatályát.

matches:
Kúria
Kúria
§ 4
§ 4
Kúria
§ 4
§ 4
Kúria
Kúria
Kúria
§ 4
§ 4
§ 4
Bíróság
Kúria
Kúria
§ 4
Kúria


text:
24/2015. (V. 26.) FM rendelet a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 11. alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva - a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben - a következőket rendelem el:
a) * a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet 20. címébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatokra, valamint a 21. címébe sorolt tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételeket és kiadásokat tartalmazó központi kezelésű előirányzatokra,
b) az előző évekről áthúzódó, az a) pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára,
c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési évben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra és
d) az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési évben jelentkező többletbevételre
1/A. § * A Kvtv. 1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet 20/03/36/00 „Agrármarketing Célelőirányzat” előirányzatából
a) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű,
b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű,
c) a 2014-2020 időszakra vonatkozó, az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásokról készült (2014/C 204/01) bizottsági információ (a továbbiakban: agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások) 1.1.9. pontja szerinti mezőgazdasági termékek termelőinek a minőségrendszerekben való részvételéhez kapcsolódó,
d) az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások 1.1.10.1. pontja szerinti tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységhez kapcsolódó,
e) * az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások 1.1.10.2. pontja szerinti tanácsadási szolgáltatásokhoz kapcsolódó,
f) * az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások 1.3.2. pontja szerinti, a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez kapcsolódó, valamint
g) * az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások 1.1.11. pontja szerinti, a mezőgazdasági ágazatban folytatott együttműködés céljából,
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatás is nyújtható.
1/B. § * A Kvtv. 1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet 20/05/08/00 „Nemzeti agrártámogatások” előirányzata vonatkozásában a támogatási jogcím meghirdetését megelőzően öt munkanappal a pénzügyminiszter előzetes tájékoztatása szükséges a következő felhasználási célok esetében: *
a) * a sertés- és baromfiágazat rendkívüli jövedelempótló támogatása,
b) az időjárási és más előre nem látható körülmények miatt átmenetileg piaci zavarokkal küzdő növénytermesztési ágazatok jövedelempótló támogatása,
c) az egyes speciális helyzetben lévő mezőgazdasági vállalkozások rendkívüli jövedelempótló támogatása.
2. § * Amennyiben a Kvtv. 1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet 20/08/02/00 „Állami erdőgazdasági társaságok szakmai feladatainak támogatása” előirányzata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a támogatás a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikkében foglalt feltételek teljesülése esetén kulturális célú támogatásként nyújtható. E támogatásból megvalósult fejlesztésekből származó bevételeket a kedvezményezett nem fordíthatja gazdasági tevékenységének finanszírozására.
5. § * Ez a rendelet a Kvtv. 1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet 20/08/02/00 „Állami erdőgazdasági társaságok szakmai feladatainak támogatása” előirányzata vonatkozásában az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozatával módosított N 357/2007. számú határozata szerinti kulturális célú támogatást tartalmaz.
1. melléklet a 24/2015. (V. 26.) FM rendelethez *
A fejezeti kezelésű előirányzatok részletes szabályai
XII. Agrárminisztérium 2020. évi költségvetési kiadási előirányzatainak feladatterve *
szám Áht.
sító Cím
név Előirányzat célja Kifizetés-
ben részesülők
köre Támo-
tásának
módja Támoga-
előleg Rendel-
módja Vissza-
határideje Biztosíték Kezelő
szerv Lebonyo-
lító szerv Európai uniós forrásból finan-
támogatás közre-
1 20_Fejezeti kezelésű előirányzatok
2 1_Beruházás
3 343740 21_Szilvásváradi Lovasközpont fejlesztése A Szilvásváradi Lovasközpont fejlesztése. Állami Ménes-
gazdaság Szilvásvárad egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható részletek-
ben, teljesítés-
arányosan történő kifizetéssel - - - - -
5 2_Környezetvédelmi célelőirányzatok
5/a * 368351 01_Szigetközi ökológiai monitoring feladatok támogatása Az 1995. április 19-én a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között létrejött Megállapodás alapján monitoring működtetése a Dunában és a Mosoni-
Dunában a vízpótló fenékküszöb környezeti hatásainak vizsgálata érdekében. 1. civil szervezet
2. gazdasági társaság
3. költség-
vetési szerv egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
2. részle-
tekben, időarányosan történő kifizetéssel - 1. A kedvezmé-
nyezett valamennyi
- jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó,
a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozat,
2. zálogjog,
3. garancia,
4. kezesség, vagy
5. óvadék. - - -
5/b * 368362 02_Hortobágyi Természetvédelmi és génmegőrző Nonprofit Kft. Szakmai feladatainak támogatása A Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Nonprofit Kft. alapító okirata szerinti szakmai feladatainak támogatása. Hortobágyi Természet-
védelmi és Génmegőrző Nonprofit Kft. egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
2. részle- tekben, időarányosan történő kifizetéssel - 1. A kedvezmé-
5/c * 368373 03_Környezet-
védelmi pályázatok támogatása 1. A nemzetközi nyertes környezetvédelmet megcélzó pályázatok támogatása, azon belül is kiemelten az önrész
és a társfinanszírozás biztosítása,
2. az árfolyamkockázatok kezelése,
3. a pályázat lezárását követően az előírt feladatok ellátásának támogatása,
4. a pótlólagosan felmerült költségekhez hozzájárulás nyújtása. 1. civil szervezet
3. helyi önkor-
5. köztestület egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
tekben, időarányosan történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
ményezett valamennyi
5. óvadék. - igény
hető -
5/d * 375584 8_A védett természeti területek védettségi szintje helyreállításának költségei 1. A védettségi szint helyreállítása érdekében szükséges - a védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi XCIII. törvény, valamint a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 12/C. §-a szerinti - feladatok ellátása, elsődlegesen a jogosulti körbe tartozó kártalanítási igények, kisajátítások és területvásárlások, valamint
2. a területek állami tulajdonba vételével összefüggésben felmerülő, az állami tulajdonba vételt jogi és más szakmai szempontok alapján megalapozó, ahhoz szorosan kapcsolódó, járulékos költségek finanszírozása 1. a Kvtv.
1. melléklet XLIV. Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezete
2. költség-
3. nemzeti park igazgató-
4. területi
védelmi hatóságok egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
időarányo-
san történő kifizetéssel - - - - -
6 * 256512 9_Természetvédelmi kártalanítás 1. A természetvédelmi érdekből eseti jelleggel elrendelt hatósági korlátozásokból, illetve a védett állat
kártételéből adódó kártalanítási, továbbá kármegelőzési igények és az azokkal összefüggésben felmerülő
adminisztratív költségek,
2. a védett és védelemre tervezett természeti területek, védett értékek állapotfelméréséhez kapcsolódó adatgyűjtési és adatkezelési költségek,
3. a természetvédelmi kezeléssel kapcsolatos intézkedések megalapozásához és végrehajtásához szükséges költségek és
4. a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 81. § (4) bekezdése szerinti természetvédelmi célok és feladatok finanszírozása. 1. költségvetési szerv,
2. nemzeti park igazgatóságok,
3. nonprofit gazdasági társaság,
4. területi természetvédelmi hatóságok egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
tekben, időará-
nyosan történő kifizetéssel - 1. A kedvezményezett valamennyi - jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozat,
4. kezesség vagy
7 * 281901 10_Természet-
védelmi pályázatok támogatása 1. A nemzetközi nyertes pályázatok támogatása, azon belül kiemelten az önrész és a társfinanszírozás biztosítása,
3. a pályázat lezárása utáni előírt feladatok ellátása, és
4. a pótlólagosan felmerült költségek forrásának biztosítása. 1. költség-
vetési szerv
2. megfelelő minősítésű természet-
2.1. civil szervezet
2.2. köz-
2.3. gazdasági társaság
3. nemzeti park igazgatóság egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
tekben történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
ményezett valamennyi - jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás
benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozat,
5. óvadék. - igénybe
vehető -
10 258890 14_Állami feladatok átvállalása a Nemzeti Környezetvédelmi Program megvalósításában A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény alapján készülő Nemzeti Környezetvédelmi Programban meghatározott aktuális feladatok ellátásában közreműködő, környezet-
vagy természetvédelmi céllal létrejött civil szervezetek szakmai feladatainak, programjainak, tevékenységeinek támogatása. Az előirányzatból beruházási célú támogatás nyújtható. Nemzeti Környezet-
védelmi Programban meghatáro-
zott, aktuális feladatok ellátásában közremű-
ködő, környezet-
vagy természet-
védelmi céllal létrejött civil szervezet. pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
ményezett valamennyi - jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozat,
10/a *
15_Környezeti elemek védelme 1. A környezeti tudatosság növelésével,
2. a jövő generációinak környezeti nevelésével,
3. a környezetkímélő, hulladékszegény technológiák térhódításának elősegítésével és
4. a környezetvédelmi fejlesztési célok,
a prioritások, valamint a stratégiai irányok megvalósításával kapcsolatos feladatok támogatása. 1. civil szervezet
3. egyházi jogi személy
4. gazdasági társaság
5. helyi önkormányzat
6. köztestület
7. költségvetési szerv
8. természetes személy pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható
1. egy összegben vagy
2. részletek-
ben, időará-
nyosan történő kifizetéssel
- 1. A kedvez-
5. óvadék.
12 * 329673 21_Az Országos Levegőterhelés-csökkentési Program végrehajtásával és a levegőminőség javításával kapcsolatos kiadások 1. A környezeti levegő
minőségének fenntartása és javítása, valamint
2. az emberi egészséget és a természeti környezetet veszélyeztető légszennyezettség kialakulásának megelőzése. 1. költség-
2. kutató-
3. gazdasági társaság
4. civil szervezet egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
ben, idő-
arányosan történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
- jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozat,
13/a * 368695 23_Települési stratégiai zajtérképekkel és intézkedési tervekkel kapcsolatos feladatok támogatása A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló 280/2004. (X. 20.) Korm. rendelethez kapcsolódó, stratégiai zajtérképekkel és intézkedési tervekkel kapcsolatos feladatok ellátása. 1. költség-
mányzat egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben vagy
tekben, idő-
14 284990 30_Környezet-
védelemmel kapcsolatos fejlesztések támogatása Az előirányzaton szereplő maradvány - a Visszaforgó Hitelalapokkal kapcsolatban az Európai Bizottság számára fenntartott jogok Magyar Kormány részére történő átadásáról szóló 2175/2007. (X. 4.) Korm. határozat alapján - az Európai Bizottságtól környezetvédelmi célokra kapott, a Budapest Bank Nyrt. által kezelt PHARE Visszaforgó Hitelalap fel nem használt összege. A Hitelalap maradványából kerülnek finanszírozásra az előirányzat terhére 2010. évben meghirdetésre került
1. a „Védett természeti területeken, valamint barlangokban és azok felszíni védőövezetén elhagyott hulladék felszámolása”, és
2. a „Települési szilárd hulladéklerakók rekultivációs feladatainak előkészítése” című pályázatok támogatása. 1. civil szervezet
2. helyi önkor-
mányzat egyedi döntés alapján - 1. egy összegben, vagy
15 * 210621 35_Egyéb szervezetek feladatai A kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet] alapján a miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó nem költségvetési szerv működési, valamint fejlesztési típusú feladatainak finanszírozása. 1. civil szervezet
2. köztestület
4. helyi önkor-
mányzat egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
16 241267 39_Környezetvédelmi és vízügyi célelőirányzat 1. A Környezetvédelmi Alap Célfeladatok (a továbbiakban: KAC) és a Vízügyi Célelőirányzat felhasználását korábban szabályozó jogszabályok alapján vállalt kötelezettségek,
2. a KAC pályázatokkal kapcsolatos irattárazási feladatok, és
3. a korábban támogatásban részesített pályázatok záró-, illetve utóellenőrzési feladataival kapcsolatban felmerülő költségek finanszírozása. 1. gazdasági társaság
3. Magyar Állam-
akban: Kincstár) - - 1. egy összegben, vagy
- jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
16/a * 375784 40_Bükki Csillagda megvalósítása A Bükki Csillagda megvalósításáról szóló 1974/2017. (XII. 19.) Korm. határozat alapján a Bükki Csillagda megvalósításának támogatása. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
időarányosan történő kifizetéssel - - - - -
17 3_Agrár célelőirányzatok
18 271545 1_FAO intézmények finanszírozása 1. A Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) között a FAO Európai és Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Közép- és Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös Szolgáltató Központ felállításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 203/2007. évi (VII. 31.) Korm rendeletben meghatározott feladatok végrehajtása,
2. a FAO ösztöndíjas program megvalósítása,
3. a budapesti FAO irodák bővítése,
4. a projektfinanszírozás keretében
4.1. kapacitásfejlesztés,
4.2. az élelmezés- és élelmiszerbiztonság,
4.3. az állategészségügy, a halászat és akvakultúra,
4.4. az erdőgazdálkodás,
4.5. az organikus mezőgazdaság,
4.6. a fenntartható vidékfejlesztés,
4.7. a vízgazdálkodás, és
4.8. a Millenniumi Fejlesztési Célok elérését szolgáló fejlesztések támogatása. 1. FAO
tekben történő kifizetéssel - - - - -
19 * 004471 2_Agrár-tudásátadás támogatása 1. Az agrár- és környezetügyi közhasznú kutatás+fejlesztés+ innovációs (a továbbiakban: K+F+I) témák finanszírozása,
2. a K+F+I feladatok végrehajtásához szükséges beruházások finanszírozása,
3. a kutatóintézetek és a kutatási feladatokat ellátó gazdálkodó szervezetek működési feltételeinek javítása,
4. a kutatói utánpótlás elősegítése,
5. kutatóintézetek részvételével működő agrár- innovációs operatív csoportok kialakulásának elősegítése,
6. az agrárkutatási tevékenységet érintő információk közzétételének (tudományos lapok, szakmai kiadványok és elektronikus felületek) és ismeretterjesztő rendezvények támogatása,
7. a hazai és nemzetközi agrár- és környezetügyi kutatási és kutatásszervezési feladatok támogatása,
8. a kutatási szervezet továbbfejlesztésére vonatkozó tevékenységek támogatása, és
9. a Tokaji borvidék szőlészeti és borászati kutatási feladatainak céltámogatása. 1. a miniszter vagy a Kormány más tagjának irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv
2. kutatási feladatot ellátó gazdálkodó szervezet egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
tekben, időarányo-
san történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
20 * 278678 4_Határon átnyúló agrár- és vidékfejlesztési feladatok támogatása 1. A Kárpát-medencei agrár- és vidékfejlesztési együttműködésekben részt vevő és a határon átnyúló agrár-
és vidékfejlesztési feladatok megvalósításában közreműködő, a magyar gazdák érdekeit képviselő
szervezetek munkájának, működésének, szakmai programjainak egyedi, és
2. a Kárpát-medencei Falugazdász Programban meghatározott feladatok támogatása. határon túli civil szervezet egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
21 297080 5_Tanyafejlesztési Program 1. A Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás igénybevételének
feltételeiről szóló rendeletben foglalt célterületek és azok alprogramjai, és. 1. a Tanya-
fejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás igénybe-
vételének feltételeiről szóló rendeletben nevesített kedvez-
ményezettek. pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
5. óvadék. - igénybe vehető -
22 * 338540 6_Hungarikumok és a nemzeti értéktár megőrzésének, népszerűsítésének támogatása A magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról szóló 2012. évi XXX. törvényben foglalt, valamint a Hungarikum Bizottság Titkársága által ellátott operatív működéshez szükséges alábbi feladatok támogatása:
1. a nemzeti értékek és hungarikumok nyilvántartása és a bemutatásukat szolgáló honlap működtetése, fejlesztése, karbantartása, adatbázis kezelése és adatok archiválása,
2. szakmai útmutatók készítése,
3. szakmai felkészítő képzések, valamint szakmai tanácsadás és nemzeti érték- hungarikum tájékoztató konferencia-sorozat, tájékoztató kiadványok és rendezvények szervezése,
4. hungarikum és nemzeti értékek marketing kampányának elkészítése, 1. az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civil tv.) hatálya alá tartozó szervezet
5. határon túli szervezet
6. helyi önkormányzat
8. költségvetési szerv
9. szövetkezet
10. természetes személy pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
5. a hungarikumok és nemzeti értékek gyűjtésének, népszerűsítésének, megismertetésének, kutatásának, megőrzésének és gondozásának támogatása,
6. a határon túl fellelhető hungarikumok népszerűsítése és megismertetése érdekében az érintett külföldi államok hatóságaival és szerveivel való kapcsolattartással összefüggésben felmerült és igazolt költségek fedezete, és
7. a lebonyolításban részt vevő költségvetési szervek feladatellátással összefüggésben felmerült és igazolt költségeinek finanszírozása.
23 241601 8_Agrárágazati szakmai civil szervezetek és képviseletek támogatása A mezőgazdaságban tevékenykedők szakmai feladatainak támogatása. Az előirányzatból beruházási célú támogatás nyújtható. 1. Civil tv. hatálya alá tartozó szervezet
2. érdek-
3. szakmai szervezet pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
24 260601 10_Parlagfű elleni közérdekű védekezés végrehajtásának támogatása A Magyarország Parlagfű elleni Rövid és Középtávú Védekezési Akciótervéről szóló 1230/2012. (VII. 6.) Korm. határozatban foglalt célprogramok finanszírozása. 1. a miniszter vagy a Kormány más tagjának irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv
3. civil szervezet
4. a feladatok végre-
hajtásában közre-
működő egyéb gazdálkodó szervezet pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
nyosan történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
25 248712 13_Osztatlan földtulajdon kimérésének költségei 1. A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény, valamint a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló 374/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján a részarány földkiadási eljárás során keletkezett, az ingatlan- nyilvántartásba osztatlan közös tulajdonként bejegyzett tulajdoni hányadok önálló ingatlanná alakításával összefüggésben a fővárosi és megyei kormányhivatalt a megosztási eljárással kapcsolatosan megillető költségtérítés,
2. a földmérési feladatok és jogi szolgáltatói feladatok ellenértékének,
3. a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatos szakmai, illetve kommunikációs feladatok költségének, és
4. a megosztási eljárás földhivatali és földmérési feladatainak egyszerűsítéséhez szükséges szakmai jellegű kiadások finanszírozása. 1. költség-
2. gazdasági társaság egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
27 248701 16_Ágazati gazdasági és hivatásrendi kamarák állami feladatainak támogatása 1. A Magyar Állatorvosi
Kamara esetében:
1.1. a Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint az állatorvosi szolgáltatói tevékenység végzéséről szóló 2012. évi CXXVII. törvényben és
1.2. a miniszter és a Magyar Állatorvosi Kamara között létrejött stratégiai partnerségi megállapodásban,
2. a Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara esetében:
2.1. a Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamaráról szóló 2000. évi LXXXIV. törvény 30. § (3) bekezdésében, és
2.2. a miniszter és a Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara között létrejött stratégiai partnerségi megállapodásban meghatározott feladatok ellátásának biztosítása. 1. Magyar Állatorvosi Kamara
2. Magyar Növényvédő Mérnöki és Növény-
orvosi Kamara egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
28 * 283190 19_Állami génmegőrzési feladatok támogatása A növényi génmegőrzési és az őshonos haszonállatok génerőforrásainak védelmével kapcsolatos tevékenységet folytatók támogatása. 1. költség-
3. felső-
5. civil szervezet
6. termé-
szetes személy pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
29 * 206972 20_Hegyközségek Nemzeti Tanácsa 1. A hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény 33-38. §-ában, valamint a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvényben a hegyközségi szervezetek részére meghatározott, az államtól átvett közfeladatok működési, beruházási és fejlesztési célú, valamint
2. a szakmaközi szervezetek működéséből eredő feladatainak támogatása. Hegy-
községek Nemzeti
Tanácsa egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben vagy
2. részletekben történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
30 355495 21_Pálinka Nemzeti Tanács 1. A pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvényben meghatározott közfeladatok működési, beruházási és fejlesztési célú, és
2. a Pálinka Nemzeti Tanács működéséből eredő feladatainak támogatása. Pálinka Nemzeti Tanács egyedi döntés
alapján indokolt
esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
32 * 270945 25_Nemzetközi szervezetek tagsági díjai és nemzetközi együttműködések 1. A miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek nemzetközi szervezetekben és egyezményekben való részvételével összefüggő tagsági díjainak és hozzájárulásainak és
2. a nemzetközi együttműködésekkel összefüggésben előírt feladatok teljesítésének finanszírozása. 1. nemzetközi szervezet
2. nemzetközi együttműködésben részt vevő
2.2. gazdasági társaság
2.3. költségvetési szerv pályázati úton,
vagy egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
tekben történő kifizetéssel - - - igénybe vehető -
33 346140 31_Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara közfeladatainak támogatása 1. A fővárosi és megyei kormányhivataloktól átvett falugazdász-hálózat működtetésével kapcsolatos kiadások finanszírozása, és
2. a NAK közfeladatainak ellátása. NAK egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható részletekben történő
kifizetéssel - 1. A kedvez-
33/a *
34 * 348151 33_Lovassport és lósport támogatása 1. A lovassport fejlesztésével összefüggő végrehajtási és oktatási feladatok támogatása,
2. a lósport fejlesztésével összefüggő végrehajtási és oktatási feladatok támogatása. Az előirányzatból beruházási célú támogatás nem nyújtható. 1. Civil tv. hatálya alá tartozó, alapszabálya és közzétett pénzügyi beszámolói alapján lósport, lovassport tevékenységet folytató szervezet
2. lósportban versenyző valamely lófajta elismert tenyésztőszervezete
3. költségvetési szervként működő ménesgazdaságok egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
35 359539 35_Állatvédelem támogatása 1. A menhelyek és ebrendészeti telepek korszerűsítésének,
2. az állatmenhelyeken tartott ebek ivartalanításának, és
3. a lakosság állatvédelemmel kapcsolatos tájékoztatásának és tudatformálásának támogatása. 1. Civil tv. hatálya alá tartozó szervezet
vetési szerv pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
36 * 356073 34_Tokaji Borvidéken megvalósuló szakmai feladatok támogatása 1. A Tokaji Borvidék szakmai feladatainak megvalósításához szükséges beruházások és programok,
2. a Tokaji Borvidék Borászati Közösségi Infrastruktúra Programhoz (a továbbiakban: Program)
kapcsolódó épületek létesítésének,
3. a Programot kiszolgáló további infrastrukturális fejlesztések megvalósításának,
4. a Program lebonyolítási költségei fedezésének és
5. a Tokaj oltalom alatt álló eredetmegjelölés védelmében folytatott tevékenység támogatása. 1. Tokaji Szőlő- és Bortermelési Közösségi Infrastruktúra Központ Nonprofit Kft.
2. Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsa egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható részletekben történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
37 333739 36_Agrár-marketing célelőirányzat 1. A közösségi
agrármarketing tevékenység, és
2. ezzel összefüggésben az Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft.-nél (a továbbiakban: AMC Kft.) felmerülő működési kiadások támogatása.
Az előirányzat tartalmazza a kezelésével és működtetésével járó költségeket is. AMC Kft. egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
38 * 361017 37_Herman Ottó Intézet működésének és az általa ellátott közfeladatok támogatása 1. A Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft. (a továbbiakban: Herman Ottó Intézet) működési kiadásainak és
2. az általa ellátandó közfeladatok végrehajtásának támogatása.
Az előirányzat tartalmazza a kezelésével és működtetésével járó költségeket is. Herman Ottó Intézet egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
38/a *
38/b * 372306 39_Zártkerti Program támogatása A zártkert besorolású földrészletek mezőgazdasági hasznosítását segítő, valamint infrastrukturális hátterét biztosító fejlesztések támogatása. 1. gazdasági társaság
3. helyi önkormány-
zatok társulásai
4. költség-
san történő kifizetéssel - 1. A kedvezmé-
38/c * 379539 40_Nemzeti Öntözési Központ támogatása Az öntözési ügynökség működéséhez szükséges költségvetési forrás biztosítása. a miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
38/d * 379795 41_Öntözés-
fejlesztési feladatok támogatása Az öntözés-fejlesztési célú intézkedésekhez forrás
biztosítása. 1. a miniszter vagy a Kormány más tagjának irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek
4 nonprofit szervezet
5. egyéni vállalkozó
6. természetes személy pályázati úton vagy egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
39 * 5_Nemzeti támogatások
40 * 029692 3_Állattenyésztési feladatok A tenyésztésszervezési feladatok támogatása igénybevételének részletes feltételeiről szóló 43/2014. (XII. 29.) FM rendelet alapján
1. a törzskönyvezés,
2. a teljesítményvizsgálat, és
3. a tenyészérték megállapítás támogatása. 1. tenyésztő szervezetek tagjai
2. akik tenyésztő szervezetek tenyésztési programjának végrehaj-
tásában részt vesznek, illetve ahhoz adatot szolgáltatnak egyedi döntés alapján - 1. egy összegben, vagy
5. óvadék. - igénybe vehető
41 * 334740 4_A sertéságazat helyzetét javító stratégiai intézkedések támogatása 1. A tenyésztési, valamint a termelési integrációs programok támogatása,
2. a kutatás-fejlesztési programok kiemelt támogatása,
3. a termékfejlesztés, valamint a termékek eredetigazolásának, minőségbiztosításának és piacra juttatásának támogatása,
4. a tenyésztés és a feldolgozóipar technikai fejlesztése,
5. a kommunikációs és marketingprogramok támogatása,
6. az informatikai fejlesztések támogatása és
7. jogszabályban rögzített feladatok végrehajtásának támogatása. Az előirányzatból beruházási célú támogatás nyújtható. 1. költség-
2. nonprofit szakmai szervezet
4. Civil tv. hatálya alá tartozó szervezet
5. sertéstartó és fel-
dolgozó, valamint egyéb szakmai gazdálkodó szervezet pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
42 * 029713 5_Vadgazdálkodás támogatása 1. Az Országos Vadgazdálkodási Adattár működtetése,
2. az apróvad-gazdálkodás, az élőhely-fejlesztés és élőhely-rekonstrukció, a hagyományos vadászati módok, a vadászati kultúra, valamint a vadgazdálkodási kutatás támogatása és népszerűsítése,
3. az Országos Trófeabíráló Testület felállítása és működtetése,
4. a 2021. évi Vadászati Világkiállítás megrendezésével kapcsolatos feladatok támogatása, és
5. a Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum működtetése. 1. civil szervezet (ideértve a nemzetközi civil szervezeteket is)
3. köztestület
4. nonprofit gazdasági társaság pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
5. óvadék. - -
43 * 6_Nemzeti Erdőprogram
44 284301 3_Er-
tás, erdők a klí-
mavál-
tozás-
ban 1. Az erdőgazdálkodók 2007. évi gazdálkodásának csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló 89/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet, valamint az erdők felújításának csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló 102/2008. (VIII. 8.) FVM rendelet alapján a magántulajdonú erdők felújítási, fenntartási költségeinek,
2. az erdőkkel kapcsolatos adminisztrációs tevékenység, valamint a döntés-előkészítő feladatok végrehajtásának,
3. a fenntartható erdőgazdálkodást, erdőfelújítást szolgáló kutatási témák, és ezek kapcsán az erdészeti szakmai továbbképzések, szakmai és tájékoztató kiadványok, valamint az erdészetpolitikai célok kommunikációjának támogatása, és
4. az elrendelt erdőgazdálkodási tevékenység támogatása. 1. erdő-
gazdálkodói nyilvántartásban szereplő magán-
tulajdonú erdőre nyilvántartott erdő-
2. az erdészeti szak-
személyzeti névjegyzék-
ben szereplő személy
3. a miniszter, vagy a Kormány más tagjának irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható egy összegben történő kifizetéssel - 1. A kedvez-
ményezett valamennyi- jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozat,
5. óvadék. Magyar
Államkincstár igénybe vehető -
45 * 284312 4_Erdészeti környezeti nevelés 1. A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló 25/2004. (III. 3.) FVM rendelet hatályon kívül helyezéséről és az ezzel összefüggő átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló 122/2007. (X. 19.) FVM rendelet alapján a 2004. május 1-jét megelőzően megítélt erdőtelepítések folyamatban lévő munkáinak,
2. az erdőkkel kapcsolatos adminisztrációs tevékenységek, valamint döntés-előkészítő feladatok végrehajtásának,
3. a fenntartható
erdőgazdálkodást, erdőtelepítést szolgáló kutatási témák, és ezek kapcsán az erdészeti szakmai továbbképzések, szakmai és tájékoztató kiadványok, valamint az erdészetpolitikai célok kommunikációjának, és
4. az erdészeti környezeti nevelés támogatása. 1. a miniszter vagy a Kormány más tagjának irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv
2. Civil tv. hatálya alá tartozó szervezet
4. erdőgazdálkodói nyilvántartásban szereplő magántulajdonú erdőre nyilvántartott erdőgazdálkodó
5. feladatok végrehajtását végző külső személy
6. gazdálkodó szervezet egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
nyosan vagy teljesítés-
46 * 250723 7_Fejlesztési típusú támogatások 1. A 2004. május 1-jét megelőzően vállalt agrárberuházások forrásainak finanszírozása és
2. a Kincstár által ellátott feladatok lebonyolításáért, a támogatás folyósításáért, a követelések kezelésért, az analitikus nyilvántartás vezetéséért, továbbá a támogatás jogszerű felhasználásának ellenőrzéséért járó megbízási díj finanszírozása. 1. gazdasági társaság
3. költségvetési szerv egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben vagy
- jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető - fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására
vonatkozó felhatalmazó nyilatkozat,
47 * 250734 8_Nemzeti agrártámogatások 1. Az EMGA-ból finanszírozott egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások (ÁNT), valamint az alábbi támogatások nyújtása:
1.1. az anyakecske, bak és gödölye beállításának csekély összegű támogatása;
1.2. a kecsketej előállításának csekély összegű támogatása;
1.3. az anyajuh, kos és jerke beállításának csekély összegű támogatása;
1.4. a juhtej előállításának csekély összegű támogatása;
1.5. a tejtermelőknek és az egyéb állattenyésztési ágazatok gazdálkodóinak nyújtandó kivételes alkalmazkodási támogatás finanszírozása és
1.6. a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program alapján nyújtható csekély összegű támogatás;
2. a csoportmentességi rendeletek, valamint a csekély összegű támogatás formájában már kihirdetésre került vagy tervezett támogatási konstrukciók és egyéb, az Európai Bizottság részére notifikált és jóváhagyott támogatások:
2.1. az állattenyésztés támogatása,
2.1.1. a sertés állatjóléti támogatások finanszírozása,
2.1.2. a baromfi állatjóléti támogatások finanszírozása,
2.1.3. az anyakoca állatjóléti támogatása,
2.1.4. az étkezési tojást termelő tyúkállományok, valamint a tenyészbaromfifajok állatjóléti támogatása,
2.1.5. az egyes állatbetegségek megelőzésére, leküzdésére és felszámolására irányuló állategészségügyi szolgáltatások támogatása,
2.1.6. az állati hulla eltávolítási és ártalmatlanítási költségének támogatása,
2.1.7. a rendezett piaci kapcsolatok kialakításának támogatása,
2.1.8. a minőségi pontytenyésztési program csekély összegű támogatása,
2.1.9. a nyúltenyésztés csekély összegű támogatása és
2.1.10. a tenyészkos és tenyészbak beállításának csekély összegű támogatása;
2.2. az agrárfinanszírozás támogatása:
2.2.1. a birtokfejlesztési hitelek kamattámogatása,
2.2.2. az éven túli forgóeszközhitelek kamattámogatása,
2.2.3. a családi gazdálkodók hiteleinek kamattámogatása,
2.2.4. a mezőgazdasági üzemek korszerűsítéséhez, fejlesztéséhez nemzeti hatáskörben nyújtott kedvezményes hitel- és lízingdíj-támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló
114/2008. (IX. 5.) FVM rendelet alapján nyújtott beruházási hitelkamat- és lízingdíj-támogatás,
2.2.5. az aszály- és fagykárok alapján felvett hitelek kamattámogatása,
2.2.6. az MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram támogatása,
2.2.7. az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók támogatása,
2.2.8. az MFB Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram támogatása, 1. a miniszter vagy a Kormány más tagjának irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek
4. nonprofit szervezet
szetes személy egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
2.2.9. a mikro-, kis- és középvállalkozások hitelezésének elősegítése érdekében a kezességvállalási díjak költségvetési támogatása és
2.2.10. a TÉSZ forgóeszköz hitelprogram támogatása,
2.2.11. az MFB TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram 2020 támogatása,
2.2.12. az MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram 2020 támogatása,
2.2.13. az MFB Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram 2020 támogatása,
2.2.14. az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukció keretében átmeneti nemzeti támogatás a tej- és sertéságazatban és
2.2.15. a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és az élelmiszeripar beruházási hiteleihez kapcsolódó kamattámogatás;
2.3. egyéb támogatások:
2.3.1. a növényegészségügyi feladatok ellátásának támogatása,
2.3.2. a jégeső-elhárítás támogatása,
2.3.3. a szőlő-gyümölcs ágazatban felhasznált gázolaj jövedéki adójának csekély összegű támogatása,
2.3.4. a mezei őrszolgálatok, valamint a mezőőrök foglalkoztatásának támogatása,
2.3.5. a szőlő aranyszínű sárgaságát okozó betegség elleni védekezés támogatása,
2.3.6. a szárított takarmány csekély összegű támogatása,
2.3.7. a méhészeti járművekre igénybe vehető csekély összegű támogatás,
2.3.8. a mezőgazdasági biztosítási díjhoz nyújtott támogatás,
2.3.9. a fűszerpaprika minőségi árutermelésének csekély összegű támogatása,
2.3.10. a sertés- és baromfiágazat rendkívüli jövedelempótló támogatása,
2.3.11. az időjárási és más előre nem látható körülmények miatt átmenetileg piaci zavarokkal küzdő növénytermesztési ágazatok jövedelempótló támogatása,
2.3.12. az egyes speciális helyzetben lévő mezőgazdasági vállalkozások rendkívüli jövedelempótló támogatása,
2.3.13. a 2017. évi októberi viharban megrongálódott fóliasátrak kárai után jövedelempótló támogatás,
2.3.14. a víziszárnyas-feldolgozókat érintő madárinfluenza miatti veszteségek részleges ellentételezése,
2.3.15. az afrikai sertéspestis miatt a mangalicaágazatot sújtó gazdasági veszteségekkel kapcsolatos jövedelempótló támogatás,
2.3.16. a szárítmány-előállítók által igénybe vehető csekély összegű támogatás,
2.3.17. a méhészeti ágazatban a méhállomány egészségügyi kondíciójának megőrzéséhez igénybe vehető csekély összegű támogatás,
2.3.18. az árutermelő galamb csekély összegű támogatása,
2.3.19. a tenyészbika tenyésztésbe állításának csekély összegű támogatása és
2.3.20. a baromfi-, és sertéságazat részére feldolgozói csekély összegű támogatás,
2.3.21. a komlóültetvény létesítéséhez igénybe vehető mezőgazdasági csekély összegű támogatás.
48 * 343128 9_Állami halgazdálkodási feladatok támogatása A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény (a továbbiakban: Hhvtv.) 63. § (3) bekezdésében részletezett feladatok támogatása 1. a Hhvtv.-ben meghatározott halgazdálkodásra jogosult személy
2. állami erdőgazdasági társaság
3. állami halgazdálkodási társaság
5. halgazdálkodással, horgászturizmusssal kapcsolatos kutatással, oktatással, ismeretterjesztéssel, szaktanácsadással, szakképzéssel vagy művészeti tevékenységgel foglalkozó természetes személy, jogi személy vagy egyéb gazdálkodó szervezet
6. költségvetési szerv pályázati úton, illetve egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
49 * 265978 10_Nemzeti agrárkár-enyhítés A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: 2011. évi CLXVIII. törvény), illetve a kárenyhítési hozzájárulás megfizetésével, valamint a kárenyhítő juttatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 27/2014. (XI. 25.) FM rendelet alapján a termelők és az állam kölcsönös kockázat- és tehervállalásán alapuló támogatási rendszer működtetése. 1. azon gazdálkodók, akik a 2011. évi CLXVIII. törvény 11. § (1) bekezdésében foglalt jogosultsági feltételeket teljesítették
4. ingatlan-nyilvántartási és térképészeti feladatokat ellátó nonprofit gazdasági társaság egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
50 331162 11_Erdei kisvasutak üzemeltetési támogatása Az erdei vasutak üzemeltetésének csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló 95/2012. (VIII. 30.) VM rendelet alapján a közjóléti, rekreációs, turisztikai célú, személyszállításra használt, nem állami üzemeltetésű erdei vasutak kizárólag működési célú támogatása. Beruházási célú támogatás az előirányzatból nem nyújtható. 1. nonprofit gazdasági társaság
2. civil szervezet
vetési szerv pályázati úton indokolt esetben nyújtható egy összegben történő
51 359540 12_Sertések reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájától való mentesítés támogatása A sertésállományoknak a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájától való mentesítéséről szóló 3/2014. (I. 16.) VM rendelet alapján a mentesítés adott telepen történő gyorsítása vagy befejezése. kártalaní-
tásra jogosult szervezet vagy személy egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
51/a * 380573 13_Agrár vállalkozások hitelgarancia rendszerének erősítése Agrár vállalkozások hitelgarancia rendszerének erősítése. Agrár-vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány jogszabály vagy egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben vagy
2. részletekben, idő-
arányosan történő kifizetéssel - 1. A kedvezmé- nyezett valamennyi
52 * 203432 6_Állat, növény- és GMO- kártalanítás 1. Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvényben foglalt feladatok végrehajtásához szükséges források biztosítása:
1.1. a járványos állatbetegségek és növényi zárlati károsítók megelőzésének, felderítésének és felszámolásának érdekében tett hatósági intézkedések igazolt költségének támogatása,
1.2. az állatok hatóság által elrendelt leölése miatt károsult, továbbá a védekezés céljából megsemmisített állati és növényi termékek után a gazdálkodók kártalanítása, a járványügyi intézkedésként megsemmisített termék, anyag, eszköz és tárgy tulajdonosának kártalanítása,
1.3. az állat- és növénykártalanítás vonatkozásában
1.3.1. az állami kártalanítás,
1.3.2. az állami, valamint a közérdekű védekezés,
1.3.3. a járványügyi intézkedés során keletkezett állati vagy növényi eredetű melléktermékek szállításánál és ártalmatlanításánál, valamint a rendkívüli élelmiszerlánc-esemény elhárítása során a hatóságnál felmerülő igazolt költségek finanszírozása és
1.3.4. az egyéb, jogszabályban állami feladatként meghatározott vizsgálatok finanszírozása,
2. a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény 21/A. § (2) bekezdése szerinti juttatás kifizetése és
3. az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2014. október 22-i 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása során az idegenhonos inváziós fajokkal szembeni közérdekű, állami védekezés feladatainak ellátása. 1. ATEV Fehérjefeldolgozó Zrt.
2. Élelmiszerlánc-biztonsági Centrum Nonprofit Kft.
3. fővárosi és megyei kormányhivatalok
4. Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
5. kártalanításra jogosult szervezet, személy egyedi döntés alapján - 1. egy összegben, vagy
tekben történő kifizetéssel - - - igénybe vehető- -
56 8_Állami tulajdonú társaságok szakmai feladatainak támogatása
56/a * 348195 1_Állami ménesbirtokok szakmai feladatainak támogatása 1. Az állami ménesbirtokok
1.1. védett őshonos, jelentős genetikai értéket képviselő lófajtáinak az eredeti állapotukban történő megőrzésének támogatása,
1.2. lótenyésztéssel, lovassporttal, lovaskultúra ápolásával kapcsolatos szakmai feladatainak támogatása,
1.3. szakképzésben való részvételével, valamint a kezelésükben lévő műemlékegyüttesek fenntartásával kapcsolatos szakmai feladatainak támogatása,
1.4. szakmai feladatainak támogatásával összefüggő feladatok ellátásának finanszírozása. költségvetési szervként működő ménesgazdaságok egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
ben történő
kifizetéssel - - - - -
57 347984 2_Állami erdőgazdasági társaságok szakmai feladatainak támogatása Az állami erdőgazdasági társaságok szakmai feladatainak és közjóléti fejlesztései ellátásának támogatása. az állami tulajdonban lévő erdő-
gazdasági társaságok egyedi döntés alapján indokolt esetben nyújtható 1. egy összegben, vagy
58 * 338528 13_Peres ügyek 1. A minisztériummal szembeni peres és nemperes eljárások során egyedi ügyekben keletkező fizetési kötelezettségek finanszírozása,
2. amennyiben a központi költségvetési szerv rendelkezésére álló előirányzat nem biztosít fedezetet a kifizetésre, kivételes esetben a fejezet alá tartozó központi költségvetési szervek peres és nemperes eljárásai során egyedi ügyekben keletkező 50 millió forintot elérő vagy azt meghaladó fizetési kötelezettségek teljesítése. Az előirányzatból a munkaügyi perekkel kapcsolatos illetmény jellegű kifizetések nem finanszírozhatók. 1. jogi személy
2. jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
3. költségve-
tési szerv
4. természetes személy - - 1. egy összegben, vagy
tekben történő kifizetéssel - - - -
59 * 004536 14_Fejezeti általános tartalék Az év közben előre nem látható kiadások fedezete. 1. költségvetési szerv
2. fejezeti kezelésű előirányzat - - előirányzat-átcsoportosítással - - - -
60 258267 17_Nemzeti Vidékfejlesztési Terv Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlegéből finanszírozott kísérő intézkedésekből visszakövetelt támogatások nemzeti részének továbbítása a központi költségvetés felé. - - - 1. egy összegben, vagy
tekben történő kifizetéssel - - - - Kincstár
62 20_Európai uniós fejlesztési programok
63 1_Uniós programok kiegészítő támogatása
64 * 256389 1_Mé-
hésze-
ti Nem-
zeti Prog-
ram A Magyar Méhészeti Nemzeti Program alapján a 2016-2019 közötti végrehajtási időszakban a központi költségvetés, valamint az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének szabályairól szóló
4/2017. (I. 23.) FM rendelet alapján a méhészeti ágazat uniós versenyképességének megtartása, fejlesztése, valamint az ökológiai egyensúly fenntartása. a 118/2013. (XII. 16.) VM rendeletben nevesített kedvez-
ményezettek egyedi döntés alapján - 1. egy összegben, vagy
5. óvadék. - - Kincstár
65 * 241089 2_Igyál tejet prog-
ram Az óvoda- és iskolatej program szabályozásáról szóló 21/2017. (IV. 26.) FM rendelet [a továbbiakban: 21/2017. (IV. 26.) FM rendelet] alapján a köznevelési intézmények tanulóinak tejjel és egyes tejtermékekkel történő ellátása, valamint az ehhez kapcsolódó edukációs tevékenység támogatása. 1. a 21/2017. (IV. 26.) FM rendeletben meghatározott kérelmező
2. köznevelési intézmény
3. népszerűsítés esetén civil szervezet vagy vállalkozás a 21/2017. (IV. 26.) FM rendelet alapján - 1. egy összegben, vagy
66 * 260167 3_E-
gyes speci-
kezések (TÉSZ) támo-
gatása 1. A zöldség-gyümölcs termelői szervezetekről szóló 50/2017. (X. 10.) FM rendelet, valamint
a 2019. évi nemzeti támogatás vonatkozásában a zöldség-gyümölcs termelői szervezetek kiegészítő nemzeti támogatásáról szóló 53/2016. (VII. 21.) FM rendelet alapján
1.1. a zöldség-gyümölcs termelői szervezetek működésének megerősítése és fejlesztése,
1.2. a válságok megelőzésének és kezelésének elősegítése és
2. a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a zöldség-gyümölcs termelői szervezeteket érintően előírt, információs rendszerek kialakítása és adatgyűjtések végrehajtása. 1. zöldség-
gyümölcs termelői csoportok
és termelői szervezetek,
2. infor-
matikai rendszer
létrehozá-
sával, adat-
gyűjtéssel és környezet-
védelmi intézkedést megalapozó tanulmányok elkészítésé-
vel megbízott vállalkozó vagy költségvetési szerv egyedi döntés alapján - 1. egy összegben, vagy
5. óvadék. - - Magyar Államkincstár
67 281101 4_E-
gyes állat-
ségek meg-
előzésé-
nek és felszá-
molá-
sának támo-
gatása Az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 1. állattartók
2. NÉBIH
3. Magyar Juh- és
tenyésztők Szövetsége
4. fővárosi és megyei kormány-
hivatalok egyedi döntés alapján - 1. egy összegben, vagy
2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2015. évi finanszírozásának szabályairól szóló 50/2015. (VIII.17.) FM rendelet alapján
1. az Európai Unió jogi aktusaiban meghatározott állatbetegségek, illetve zoonózisok felszámolását, ellenőrzését, megfigyelését és az ellenük való védekezést segítő programok finanszírozása, és
2. az ezen előirányzat felhasználásával kapcsolatos szabálytalanság miatt az Európai Bizottság által megállapított visszafizetési kötelezettség teljesítése.
68 * 284267 5_Isko-
lagyü-
ram 1. Az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program végrehajtásáról szóló 18/2019. (V. 10.) AM rendelet [a továbbiakban: 18/2019. (V. 10.) AM rendelet] alapján a gyermekek gyümölcs- és zöldségfogyasztása ösztönzésének támogatása és
2. az iskolagyümölcs program értékelésének, valamint kommunikációs feladatainak ellátása. 1. a 18/2019. (V. 10.) AM rendeletben meghatározott kérelmező
2. jogi személy és egyéb gazdálkodó szervezet
3. költségvetési szerv a 18/2019. (V. 10.) AM rendelet alapján - 1. egy összegben, vagy
69 * 286289 6_Nem-
zeti Diver-
zifiká-
ciós Prog-
ram A Nemzeti Diverzifikációs Program keretében megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet alapján a vitatott támogatási döntések miatt indult kártérítési keresetek elbírálása következtében megítélt összegek rendezése. kártérítési keresetet megnyerő ügyfél - - 1. egy összegben, vagy
2. melléklet a 24/2015. (V. 26.) FM rendelethez *
A központi kezelésű előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezések
70 21_Központi kezelésű előirányzatok
71 349295 1_Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások
72 1_Állami erdőgazdasági társaságok tőkeemelése Az állami tulajdonú erdőgazdasági társaságok felett törvényben kijelölt tulajdonosi jogok gyakorlása keretében történő tőkeemelés. állami tulajdonban lévő erdő-
gazdasági társaságok - - 1. egy összegben, vagy
73 * 376862 2_Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos egyéb kiadások 1. Az állami tulajdonú gazdasági társaságok feletti tulajdonosi jogok gyakorlásával összefüggő kötelezettségek, és
2. a Budapest
59. szám alatti
(10497/7 hrsz.) ingatlan állami tulajdonba vételéhez kapcsolódó
Áfa fizetési kötelezettség finanszírozása. 1. állami tulajdonban lévő gazdasági társaság
2. költségvetési szerv - - 1. egy összegben, vagy
2. részletekben történő kifizetéssel - - - - -
74 * 377017 3_Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ tulajdonosi joggyakorlá-
sába tartozó kiadások Nem-
zeti Ag-
rár-
váci-
zó tár-
lése 1. A Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ tulajdonosi joggyakorlásába tartozó állami tulajdonú társaságok részére tulajdonosi jogok gyakorlása keretében történő
1.1. tőke-
1.2. része-
sedés-
vásárlás, és
1.3. pót-
befizetés finanszí-
rozása A Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ tulajdonosi joggyakorlásába tartozó állami tulajdonú társaságok - - 1. egy összegben, vagy
történő kifizetéssel - - Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs központ - -
Módosította: 46/2016. (VII. 13.) FM rendelet 4. § a), 86/2016. (XII. 20.) FM rendelet 3. § a), 5/2018. (VI. 22.) AM rendelet 2. §, 41/2018. (XII. 18.) AM rendelet 2. §, 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 2. § 1., 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 2. § 1.
Beiktatta: 46/2016. (VII. 13.) FM rendelet 2. §. Módosította: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 2. § 2.
Módosította: 86/2016. (XII. 20.) FM rendelet 4. §.
Módosította: 86/2016. (XII. 20.) FM rendelet 3. § b).
Beiktatta: 86/2016. (XII. 20.) FM rendelet 1. §. Hatályos: 2017. III. 15-től.
Módosította: 86/2016. (XII. 20.) FM rendelet 3. § c), 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 2. § a).
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 2. § b).
Megállapította: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 1. §. Módosította: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 2. § 2.
Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2015. V. 28-tól.
Módosította: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 2. § 2.
Megállapította: 86/2016. (XII. 20.) FM rendelet 2. § (2), 2. melléklet. Módosította: 5/2018. (VI. 22.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 1., 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 2. § 2.
Módosította: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 2. § 3.
Hatályon kívül helyezte: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 3. §. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Megállapította: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 1. Hatályos: 2017. XII. 22-től.
Beiktatta: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 2. Hatályos: 2017. XII. 22-től.
Beiktatta: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 3. Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 1.
Beiktatta: 41/2018. (XII. 18.) AM rendelet 1. § (1), 1. melléklet 1. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Módosította: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 4., 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 2., 3., 41/2018. (XII. 18.) AM rendelet 1. § (1), 1. melléklet 2., 3., 4.
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 4.
Hatályon kívül helyezte: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 3. §. Hatálytalan: 2018. X. 2-től.
Beiktatta: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 5. Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 1.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 2.
Beiktatta: 40/2017. (VIII. 11.) FM rendelet 1. §, 1. melléklet 2. Hatályos: 2017. VIII. 12-től.
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 6.
Beiktatta: 41/2018. (XII. 18.) AM rendelet 1. § (1), 1. melléklet 5. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 3.
Módosította: 5/2018. (VI. 22.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 2., 41/2018. (XII. 18.) AM rendelet 1. § (1), 1. melléklet 6., 7.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 4.
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 7.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 5.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 6-11.
Módosította: 5/2018. (VI. 22.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 3., 4., 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 12-14.
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 8., 9.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 1., 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §, 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 15-16.
Beiktatta: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 8. Hatályos: 2017. XII. 22-től.
Beiktatta: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 1. Hatályos: 2019. VII. 27-től.
Beiktatta: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 2. Hatályos: 2019. VII. 27-től.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 2., 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 3., 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 4., 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §, 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 3.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 5., 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §, 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 9., 10., 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 10.
Végre nem hajtható módosítására lásd: 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 17-18.
Megállapította: 5/2018. (VI. 22.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 5. Hatályos: 2018. VI. 25-től.
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 11., 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 4., 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 19.
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 12.
Módosította: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 5.
Beiktatta: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 20. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Módosította: 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 13-15.
Hatályon kívül helyezte: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 3. §. Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 1. §, 1. melléklet 2. Módosította: 40/2017. (VIII. 11.) FM rendelet 1. §, 1. melléklet 3., 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 21-23.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 7., 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §, 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 12.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 8., 10/2017. (III. 10.) FM rendelet 2. §, 25/2018. (X. 1.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 16., 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 2. § 4., 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 24-26.
Hatályon kívül helyezte: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 3. §. Hatálytalan: 2019. VII. 27-től.
Módosította: 62/2017. (XII. 21.) FM rendelet 2. §, 1. melléklet 13.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 27-30.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 86. §, 3. melléklet 9., 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 31.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 32-35.
Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 1. §, 1. melléklet 36-37.
Megállapította: 86/2016. (XII. 20.) FM rendelet 2. § (3), 3. melléklet. Módosította: 67/2019. (XII. 30.) AM rendelet 2. § 3.
Módosította: 36/2019. (VII. 26.) AM rendelet 2. § 5.
Beiktatta: 41/2018. (XII. 18.) AM rendelet 1. § (2), 2. melléklet 1. Hatályos: 2018. XII. 19-től.
Beiktatta: 41/2018. (XII. 18.) AM rendelet 1. § (2), 2. melléklet 2. Hatályos: 2018. XII. 19-től.

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 3
§ 4
§ 3
§ 5


text:
IV/00457/2019
. IV/00457/2019
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján - a Nyíregyházi Járásbíróság 25.P.20.989/2016/68. számú ítélete és a Nyíregyházi Törvényszék 1.Pf.21.370/2018/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó - perbeli felperes - kártérítés és járulékai megfizetését kérte a bíróságtól, mivel a perbeli alperes ügyvéd miatt veszített el egy pert. A bíróság a keresetet elutasította, a másodfokú bíróság az elsőfokú döntést helybenhagyta.
Az indítványozó szerint sérült a tisztességes eljáráshoz való joga, mivel a bíróság elmulasztotta a bizonyítással kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségét, nem akadályozta a perbeli alperes rosszhiszemű pervitelét, túlterjeszkedett a kereseti kérelmen, nem járt el pártatlanul és az indítványozó számára a bírói út csak formálisan volt biztosítva. .
Nyíregyházi Járásbíróság 25.P.20.989/2016/68. számú ítélete
Nyíregyházi Törvényszék 1.Pf.21.370/2018/4. számú ítélete
IV_457_0_2019_indítvány_anonimizált_.pdf
A határozat száma: 3155/2019. (VII. 3.) AB végzés
Az ABH 2019 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); tisztességes eljáráshoz való jog
3155_2019 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Nyíregyházi Törvényszék 1.Pf.21.370/2018/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	Az indítványozó, egyúttal az alapper felperese, és fia, aki az alapperben korábban II. rendű felperesként vett részt, ingatlan adásvételi előszerződést kötöttek egy befektetési kft.-vel (a továbbiakban: Kft.). Ennek eredményeképpen az adásvételi szerződést az indítványozó és fia mint állagvevők, valamint a Kft. jogutódja (a továbbiakban: jogutód Kft.) mint eladó kötötték meg. A birtokbavételi nyilatkozatban a vevők esztétikai kifogásokat támasztottak az ingatlan állapotát illetően. A Kft. felszólítást intézett az indítványozó részére azzal, hogy a vételárból 3 500 985 Ft nem került kiegyenlítésre. Az indítványozó 2005. június 7-én egy „meghatalmazás” elnevezésű okiratban ügyvédet, az alapper alperesét (a továbbiakban: alperes) hatalmazta meg abból a célból, hogy a hibás teljesítés iránti eljárásban képviselje őt. A Kft. később 1 803 372 Ft-ra mérsékelte a vételárhátralék összegét. A jogutód Kft. ennek kiegyenlítését fizetési meghagyásban követelte az indítványozótól, a nem peres eljárás pedig az ellentmondás folytán perré alakult (a továbbiakban: előzményper). Az indítványozó és fia az alperest hatalmazták meg perbeli képviseletük ellátására. A Debreceni Városi Bíróság kötelezte az indítványozót és fiát 1 293 996 Ft, valamint járulékai megfizetésére; a másodfokon eljárt Hajdú-Bihar Megyei Bíróság ezt az ítéletet annyiban változtatta meg, hogy késedelmi kamat megfizetéséről is rendelkezett. E jogerős ítéletet a Legfelsőbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság hatályában fenntartotta.
[3]	A pervesztes indítványozó és fia a per több résztvevőjével szemben kártérítési pereket kezdeményeztek. Közöttük volt az alperes, akitől először felszólítás formájában követeltek 2 220 836 Ft kártérítési összeget arra hivatkozással, hogy az ő ügyvédi munkája miatt veszítették el a pert. Az alperes a felszólító levelet átvette, egyebekben azonban nem reagált rá. Az indítványozó és fia ezt követően terjesztették elő keresetüket. A jogvitát a Nyíregyházi Járásbíróság bírálta el, amely elutasította a keresetet. A per egyik fő kérdése az volt, hogy a felperesek által az alperes részére adott meghatalmazás párosult-e megbízással, ugyanis erre vonatkozóan csak egy „meghatalmazás” elnevezésű okirat állt rendelkezésre, a megbízás és a meghatalmazás pedig két különböző tartalmú jogviszony. A Nyíregyházi Járásbíróság úgy ítélte meg, hogy a meghatalmazás magában foglalta a megbízást is, és a körülményekből kitűnően a meghatalmazók szándéka nemcsak a jognyilatkozatok megtételére, hanem az ügy ellátására is kiterjedt. Ezután a bíróság megállapította, hogy a rendelkezésekre álló bizonyítékok, mindenekelőtt a korábbi tárgyalások jegyzőkönyvei alapján nem állapítható meg, hogy az indítványozó és fia pervesztessége az alperes mulasztása miatt következett volna be, az alperes ugyanis rendszeresen részt vett a tárgyalásokon, észrevételeket tett, kérdéseket tett fel, továbbá már az előzménypert megelőzően is az alperes eljárásának eredményeképpen csökkentette a vételárhátralék összegét a Kft. Emellett arra sem utalnak a bizonyítékok, hogy az indítványozó vagy a fia korábban kifogásolták volna az alperes eljárását. A megbízás nem eredménykötelem, ezért önmagában az eredmény létrejöttének – a konkrét esetben a pernyertességnek – az elmaradása nem alapozza meg az indítványozó követelését.
[4]	Az indítványozó fellebbezett az elsőfokú ítélettel szemben, arra hivatkozással, hogy a járásbíróság jogszabálysértően járt el akkor, amikor rá telepítette annak bizonyításának terhét, hogy nem jött létre a megbízási jogviszony, illetve az alperes nem megfelelően látta el a perbeli képviseletet, és ezzel okozati összefüggésben érte őt kár. A járásbíróság emellett nem tett eleget a bizonyítási kötelezettségének azzal, hogy nem indokolta meg az indítványozó bizonyítási indítványának elutasítását. A Nyíregyházi Törvényszék helybenhagyta az elsőfokú ítéletet. Döntését azzal indokolta, hogy nem történt olyan lényeges eljárási szabálysértés, amely az ügy érdemi elbírálására kihatással volt, és amely miatt szükséges lenne a tárgyalás megismétlése, illetőleg kiegészítése. A törvényszék szerint az elsőfokú bíróság jogszerűen utasította el indítványozó szakértő kirendelése iránti bizonyítási indítványát, mert az az ügy megítélése szempontjából nem releváns kérdésre vonatkozott. Egyebekben az elsőfokú ítéletet annak helyes indokaira tekintettel, az ügyben irányadó, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 254. § (3) bekezdése alapján hagyta helyben.
[5]	2. Az indítványozó az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasszal támadta a Nyíregyházi Törvényszék jogerős ítéletét a Nyíregyházi Járásbíróság ítéletére kiterjedően, és az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdés egyes részjogosítványai alapján kérte azok megsemmisítését. Álláspontja szerint sérült a bírósághoz forduláshoz való joga, mert valójában csak „szenvedője” volt a pereknek. A bíróságok megsértették a bizonyítással kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségüket, mert az indítványozóra rótták annak terhét, hogy a megbízási szerződés tartalmát bizonyítsa, és ezt a tájékoztatást annak ellenére nem változtatták meg, hogy az alperes is elismerte: megbízási szerződést nem kötött az őt meghatalmazó indítványozóval. Az indítványozó a fegyverek egyenlőségének elvére hivatkozással kifogásolta, hogy az alperes képviselője a tárgyaláson adta át az alperes egyes nyilatkozatait, a Nyíregyházi Törvényszék pedig a másodfokú ítéletben nem korrigálta ezt, csak megállapította, hogy a Nyíregyházi Járásbíróság megfelelő határidőt biztosított arra, hogy az indítványozó a tárgyaláson megkapott nyilatkozatokra reagáljon. A Nyíregyházi Járásbíróság túlterjeszkedett a kereseti kérelmen, és megsértette a kérelemhez kötöttség elvét, mert jóllehet az alperes a beadványaiban nem sorolta fel tételesen, hány tárgyaláson jelent meg és milyen beadványokat nyújtott be, a bíróság az elsőfokú ítélet indokolásában tételesen kitért ezekre, továbbá bemutatta az alperesnek a peres eljáráson kívül végzett tevékenységét is. Azt ugyanakkor nem mutatta be, hogy az alperes milyen eredményt ért el mindezekkel. A Nyíregyházi Járásbíróság megsértette a szabad bizonyítás elvét, mert elutasította az indítványozó írásszakértő kirendelésére tett indítványát, amivel el lehetett volna dönteni, hogy az indítványozó hol kereste fel az alperest, továbbá bizonyítást nyerhetett volna az, hogy a meghatalmazást nem az alperes írta alá az ügyvédi iroda részére. A Nyíregyházi Járásbíróság az indítványozó egyéb bizonyítékait is figyelmen kívül hagyta, és ezt a Nyíregyházi Törvényszék sem korrigálta. A bíróságok megsértették továbbá a bírói függetlenség és pártatlanság követelményét is, mert az alapul vett jogszabályokat önkényesen értelmezték. A megbízási szerződés tartalmának bizonyítása a megbízottat terheli, márpedig a jelen ügyben az alperes mint megbízott ezt nem tette meg, a bíróság mégis bizonyítottnak tekintette a megbízás tartalmát. Az indítványozó mindezek mellett sérelmezte azt is, hogy a bíróság nem engedélyezett számára költségmentességet, jóllehet vagyona csak kölcsönből van. Az indítványozó érvelése alátámasztásául hivatkozott az Alkotmánybíróság számos, a tisztességes bírósági eljárással összefüggő határozatára.
[7]	Az Abtv. 29. §-a értelmében az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadható be. Ez a feltétel a jelen ügyben benyújtott panasz vonatkozásában nem teljesült. Az indítvány végső soron nem irányul egyébre, mint a rendes bíróságok ténymegállapításának és jogértelmezésének a megváltoztatására. Az Alkotmánybíróság azonban ettől mindig következetesen tartózkodott. A tényállás megállapítása és a jogszabályok értelmezése ugyanis a bíróságok hatáskörébe tartozó feladat, melyet az Alkotmánybíróság nem vonhat magához, csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki, ellenkező esetben egyfajta „szuperbíróságként”, a meglévők melletti újabb hagyományos jogorvoslati fórumként járna el {ennek az elvnek a korai rögzítéséhez lásd: 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [14]}. Az Alkotmánybíróság feladata nem a tény-, illetőleg jogkérdések felülvizsgálata, hanem az, hogy az Alaptörvényben foglalt garanciákból fakadó minimumot számon kérje a bíróságoktól. Az eljárt bíróságok reagáltak az indítványozó által előadott jogi érvekre és értelmezték a hivatkozott jogforrásokat. A Nyíregyházi Járásbíróság bemutatta, milyen bizonyítékok és indokok alapján látta úgy, hogy a meghatalmazáshoz megbízás is kapcsolódott – amelynek érvényességéhez nem szükséges az írásbeliség –, és megindokolta azt is, miért nem látta indokoltnak, hogy helyt adjon az indítványozó bizonyítási indítványainak. Az, hogy a bíróság – a régi Pp. 206. § (1) bekezdésére figyelemmel – az előzményper tárgyalási jegyzőkönyveire támaszkodva válaszolta meg az alapper központi kérdését, vagyis azt, elkövetett-e az alperes olyan jogellenes magatartást (mulasztást), amely az indítványozó kárát eredményezte, nem vet fel a panasz befogadását indokoló alkotmányossági aggályt. A Nyíregyházi Törvényszék pedig az elsőfokú ítéletet annak indokaival egyetértve, a törvénynek megfelelően, a régi Pp. 254. § (3) bekezdése alapján hagyta helyben. Az indítvány nem mutat rá olyan alkotmányjogilag értékelhető körülményre, ami a hivatkozott alapvető jog sérelmét valószínűsítené. Annak ténye, hogy az indítványozóra nézve kedvezőtlen eredmény született, önmagában nem vet fel alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vagy a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet.
[8]	4. Tekintettel arra, hogy az indítvány nem vetett fel alapvető jelentőségű alkotmányjogi kérdést, illetve nem mutatott rá a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességre, Alkotmánybíróság az indítványt – az Abtv. 56. § (3) bekezdésére figyelemmel – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
[9]	5. Az indítványozó kérte, hogy az Alkotmánybíróság a jogerős ítélet végrehajtását az alkotmányjogi panasz eljárásának befejezéséig függessze fel. Az Alkotmánybíróság kivételesen, az Abtv. 61. § (1) bekezdésében foglalt körülmények fennállása esetén hívhatja fel a bíróságot a kifogásolt döntés végrehajtásának felfüggesztésére, jelen ügyben azonban a visszautasításra tekintettel erről nem kellett rendelkeznie.
. Constitutional complaint against the judgement No. 1.Pf.21.370/2018/4 of the Nyíregyháza Regional Court (damages)
. 3155/2019. (VII. 3.)

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tájékoztató munkaviszony jogellenes megszüntetése és jogkövetkezményei tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson kívül elbírált Mfv.I.10.418/2017. számú ügyről | K Ú R I A
Tájékoztató munkaviszony jogellenes megszüntetése és jogkövetkezményei tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson kívül elbírált Mfv.I.10.418/2017. számú ügyről
A munkatárssal szemben tanúsított tiszteletlen, sértő, megalázó magatartás tanúsítása, vagy bántó kijelentés az együttműködési kötelezettség megsértését jelenti, és a jogviszony megszüntetés jogszerű indoka lehet akkor is, ha mindezt a munkavállaló a munkaközi szünetben teszi [Mt. 6. §, 52. § (1) bekezdés, 66. §].
A felperes 2008. március 1-jétől állt az alperes alkalmazásában minőségellenőr munkakörben. Az alperes a munkaviszonyát 2015. március 16-án kelt intézkedésével szüntette meg az Mt. 65. §-ának (1) bekezdésére alapítottan. A felmondás indokolása szerint a felperes az etikai üzletszabályzatnak nem megfelelő módon, tiszteletlenül viselkedett és kommunikált a munkatársaival vezetője figyelmeztetésének ellenére. A felperes a keresetében a munkáltatói intézkedés jogellenességének megállapítását, és az ahhoz fűződő jogkövetkezmények alkalmazását kérte. Az alperes a kereset elutasítását kérte. Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetet elutasította. A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A felperes felülvizsgálati kérelme elsődlegesen a jogerős ítélet hatályon kívül helyezése mellett a jogszabályoknak megfelelő új határozat meghozatalára irányult. Másodlagosan a jogerős ítélet elsőfokú ítéletre kiterjedő hatályon kívül helyezését kérte. Az alperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős ítélet hatályában való fenntartására irányult.
A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott. A bíróság a bizonyítási eljárás során beszerzett bizonyítékok bizonyító erejét a maguk összességében értékeli és a per összes releváns körülményére figyelemmel – meggyőződése szerint – bírálja el, mérlegeli, hogy az egyes bizonyítékok közötti ellentétet miként oldja fel [bizonyítékok szabad mérlegelésének elve, Pp. 206. § (1) bekezdés]. Az eljáró bíróságok a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján helytállóan fejtették ki, hogy a felperes részéről a munkatársakat kölcsönösen megillető tisztelet, és a munkatárs emberi méltóságát figyelembe vevő törvényi kötelezettség megsértése történt, amikor a munkatársát mások előtt szidalmazta, megjelenésére vonatkozóan durva kijelentéseket tett. Ebből a szempontból közömbös volt, hogy mindezt a munkavégzés közben, vagy pihenőidőben tette. A felperes alaptalanul hivatkozott arra, hogy a munkáltató által sérelmezett magatartást kizárólag egy tanú állította, mivel a munkatárs előadását többen is alátámasztották tanúvallomásaikkal. A fentiekből következően az alperes jogszerűen szüntette meg a felperes jogviszonyát az általa állított, és a perben bizonyított okból (Mt. 66. §). A felperes a felülvizsgálati kérelmében az Mt. 12. §-ában szabályozott, az egyenlő bánásmód követelményét sértő alperesi magatartást is állított. Az elsőfokú eljárásban az Mt. 12. §-ának megsértését a felperes konkrétan nem állította, e körben bizonyítás nem folyt, a fellebbezésben hivatkozott a munkavállaló először ezen előírás megsértésére. A védett tulajdonságot azonban nem jelölte meg. Ezért a másodfokú bíróság a diszkrimináció tilalmának értékelésével nem foglalkozott, és így az a felülvizsgálati eljárásnak sem lehetett tárgya. A Pp. 221. § megsértését állító felperesi előadás alaptalan. A kifejtettekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. §-ának (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.
Budapest, 2018. július 12.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Súlyos sérüléssel járó, majd halálos kimenetelűvé vált baleset kapcsán hozott határozatot a Kúria | K Ú R I A
Súlyos sérüléssel járó, majd halálos kimenetelűvé vált baleset kapcsán hozott határozatot a Kúria
Tájékoztató a Kúria 2019. május 20. napján tárgyaláson kívül elbírált, Kfv.X.37.504/2019. számú ügyben hozott határozatról.
A Kp. 157. § (5) bekezdés alkalmazásában közigazgatási ügyek alatt nem a Kp. hanem a Pp. rendelkezései szerinti közigazgatási ügynek minősülő ügyeket kell érteni.
Az alperes a felperesi munkáltató munkavállalójának a 2016. december 29-én bekövetkezett súlyos sérüléssel járó, majd halálos kimenetelűvé vált balesetét vizsgálta. Megállapította, hogy a munkáltató mulasztásaival 1 fő munkavállaló egészségét, testi épségét súlyosan és közvetlenül veszélyeztette, a munkavállaló halálos kimenetelű balesetet szenvedett, ezért a Fejér Megyei Kormányhivatal Székesfehérvári Járási Hivatala a felperest munkavédelmi bírsággal sújtotta, mely határozatot a Nemzetgazdasági Miniszter a másodfokú határozatával helybenhagyott.
A felperes a másodfokú hatóság határozatának hatályon kívül helyezését és szükség esetén az alperes új eljárásra kötelezését kérte a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz benyújtott keresetében.
A Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az „ügyet” megküldte a Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak a Közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (Kp.) 157. § (5) bekezdése és 13. § (4) bekezdése alkalmazásával, mert úgy ítélte meg, hogy a per nem minősül a Kp. 13. § (4) bekezdése szerinti pernek, ezért annak elbírálása a Kp. 13. § (1) bekezdése és (3) bekezdés h) pontja alapján a Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékességébe tartozik. A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az illetékességének hiányát állapította meg és elrendelte a keresetlevélnek a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság részére való megküldését azzal, hogy a keresetlevél 2017. augusztus 23-án érkezett a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz, ahol a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII.1.) IM rendelet (BÜSZ) 29. § d) pontja alapján „M” jelzéssel munkaügyi perként került iktatásra. A Kp. 2018. január 1. napján lépett hatályba, az ezen a napon vagy ezt követő napon érkezett keresetek esetében kell a Kp. szabályait alkalmazni. A közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti munkaügyi pereket nem lehet visszamenőlegesen közigazgatási perré átminősíteni. A Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság szintén megállapította a hatásköre hiányát és az eljáró bíróság kijelölésére az ügy iratait felterjesztette a Kúriára.
A Kúria a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságot jelölte ki eljáró bíróságként a következő indokolással: A Kp. 157. § (1) bekezdése a Kp. hatályba lépéséről szóló általános rendelkezés, amelynek értelmében ezt a törvényt a 2018. január 1. napján vagy ezt követően előterjesztett keresetlevél alapján indult eljárásban kell alkalmazni. A felperes keresetlevele 2017. augusztus 23. napján érkezett a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságra, ezért a Kp. rendelkezéseit nem lehet alkalmazni a jogvita elbírálása során. A Kp. 157. § rendelkezései a Kp. Átmeneti rendelkezések címszó alatt helyezkednek el, amely arra enged következtetni, hogy a közigazgatási ügyekben alkalmazandó átmeneti szabályokat tartalmazza. Azt, hogy mi minősül közigazgatási ügynek, nem a BÜSZ alapján kell elbírálni, hanem a Pp. (2017. augusztus 23. napján hatályos) rendelkezései alapján. A Kp. 157. § (5) bekezdés alkalmazásában közigazgatási ügyek alatt nem a Kp. hanem a Pp. rendelkezései szerinti közigazgatási ügynek minősülő ügyeket kell érteni. A Pp. XXIII. fejezete 349. § (4) bekezdése értelmében a munkaügyi és a munkavédelmi ellenőrzés keretében hozott pl. a munkavédelmi bírságot kiszabó közigazgatási határozat a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik. A közigazgatási perekre vonatkozó szabályokat a Pp. XX. fejezete tartalmazza, amelyeket a közigazgatási határozatok felülvizsgálata során alkalmazni kell.

matches: Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Kúria bíróság