text:
A futballklubok képzési kártérítést kérhetnek az általuk képzett fiatal játékosokért - Az Európíi Bíróság ítéletet hozott | hírek | Jogi Fórum
A futballklubok képzési kártérítést kérhetnek az általuk képzett fiatal játékosokért - Az Európíi Bíróság ítéletet hozott
2010.03.16. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
Az Európai Bíróság C‑325/08. számú ügyben hozott ítélete szerint futballklubok képzési kártérítést kérhetnek az általuk képzett fiatal játékosokért, ha ezek a játékosok az első hivatásos játékosi szerződésüket valamely másik tagállam klubjával kívánják megkötni.
A C‑325/08. sz. ügyben hozott ítélet - Olympique Lyonnais SASP kontra Olivier Bernard és Newcastle United FC
A futballklubok képzési kártérítést kérhetnek az általuk képzett fiatal játékosokért, ha ezek a játékosok az első hivatásos játékosi szerződésüket valamely másik tagállam klubjával kívánják megkötni.
E kártérítés összegét a klubok által viselt azon költségek figyelembevételével kell meghatározni, amelyeket azok mind a jövőbeli hivatalos játékosoknak, mind pedig azoknak a képzésére fordítanak, akik végül mégsem válnak hivatásos labdarúgóvá.
A charte du football professionnel de la Fédération française de football (a francia labdarúgó szövetség hivatásos labdarúgó chartája; a továbbiakban: charta)1 tartalmazza a futballjátékosok munkaviszonyára alkalmazandó szabályokat Franciaországban. A charta szerint utánpótlás‑játékosok (joueurs „espoir”) azok a 16–22 éves játékosok, akik valamely hivatásos klubnál tanulójátékosokként, határozott idejű szerződés alapján állnak alkalmazásban. A charta az utánpótlás‑játékosokat arra kötelezi, hogy a képzésük végén – ha a képző klub őket arra felszólítja – az első hivatásos játékosi szerződésüket ezzel a klubbal kössék meg.
1997‑ben Olivier Bernard az Olympique Lyonnais‑val három idényre szóló utánpótlásjátékosi‑szerződést kötött. Ezen szerződés lejáratának időpontja előtt az Olympique Lyonnais egyéves időtartamra hivatásos játékosi szerződés megkötésére tett ajánlatot számára. Olivier Bernard megtagadta az említett szerződés megkötését, és hivatásos játékosi szerződést kötött a Newcastle United FC nevű angol futballklubbal.
Az Olympique Lyonnais ezt követően bírósági eljárást indított annak érdekében, hogy Olivier Bernard-t és a Newcastle United FC‑t egyetemlegesen kötelezzék 53 357,16 euró megfizetésére kártérítés címén, amely összeg megegyezik azzal a díjazással, amelyet ez a játékos egy év alatt akkor kapott volna, ha az Olympique Lyonnais ajánlata szerinti szerződést megköti2.
Az ügyben végső fokon eljáró Cour de cassation azt kérdezi a Bíróságtól, hogy a munkavállalók szabad mozgásának elve nem tiltja‑e meg, hogy a képző klubok az utánpótlás‑játékosaikat megakadályozzák abban, vagy visszatartsák attól, hogy valamely másik tagállam futballklubjával hivatásos játékosi szerződést kössenek, amennyiben az ilyen szerződés megkötése kártérítés fizetésére való kötelezést vonhat maga után.
A Bíróság először is kifejti, hogy Olivier Bernard munkaviszonya gazdasági tevékenységnek minősül, ezért az uniós jog hatálya alá tartozik. A Bíróság ehhez hasonlóan megállapítja, hogy a charta kollektív szerződés jelleggel rendelkezik, amely a keresőtevékenység kollektív szabályozására irányul, ezért az szintén az uniós jog hatálya alá tartozik.
A Bíróság megállapítja továbbá, hogy a vizsgált szabályozás, amely szerint az utánpótlás‑játékos a képzési időszakának végén az első hivatásos játékosi szerződését – kártérítés terhe mellett – az őt képző klubbal köteles megkötni, visszatarthatja ezt a játékost a szabad mozgáshoz való jogának gyakorlásától. Következésképpen ez a szabályozás a munkavállalók szabad mozgása korlátozásának minősül.
A Bíróság azonban a Bosman‑ügyben hozott ítéletben3 már megállapította, hogy tekintettel a sporttevékenységeknek – különösen a futballnak – az Unión belüli számottevő társadalmi jelentőségére, el kell ismerni a fiatal játékosok felvételének és képzésének ösztönzéséből álló célkitűzések jogszerűségét.
Annak megvizsgálása érdekében, hogy az e játékosok szabad mozgáshoz való jogát korlátozó rendszer alkalmas‑e az említett cél megvalósításának biztosítására, és nem lép‑e túl az annak megvalósításához szükséges mértéken, figyelembe kell venni általában a sport és különösen a futball sajátos jellemzőit, valamint az utóbbiak társadalmi és nevelési funkcióit.
A Bíróság szerint a futballklubokra a tehetségek felkutatása és a fiatal játékosok képzésének biztosítása vonatkozásában ösztönzően hat a képzési kártérítésre való jogosultság lehetősége.
A Bíróság ebben a vonatkozásban kifejti, hogy főszabály szerint a fiatal játékosok felvételének és képzésének ösztönzése mint cél igazolhatja azt a rendszert, amely képzési kártérítés fizetését írja elő abban az esetben, ha a fiatal játékos a képzése végén az őt képző klubtól különböző klubbal köt hivatásos játékosi szerződést. Az ilyen rendszernek azonban ténylegesen alkalmasnak kell lennie az említett cél elérésére, és e célra tekintettel arányosnak kell lennie, figyelembe véve a klubok által viselt azon költségeket, amelyeket azok mind a jövőbeli hivatalos játékosoknak, mind pedig azoknak a képzésére fordítanak, akik végül mégsem válnak hivatásos labdarúgóvá.
Ebből következően a munkavállalók szabad mozgásának elvével nem ellentétes az a rendszer, amely a fiatal játékosok felvételének és képzésének ösztönzése mint cél megvalósítása érdekében biztosítja a képző klub kártalanítását abban az esetben, ha a fiatal játékos a képzési időszaka végén másik tagállam klubjával köt hivatásos játékosi szerződést, feltéve hogy ez a rendszer alkalmas az említett cél megvalósítására, és nem lép túl az e cél megvalósításához szükséges mértéken.
Az alapügyben szereplő francia szabályozást illetően a Bíróság rámutat, hogy az alapján a képző klub számára nem a képzési kártérítést kell megfizetni, hanem azt a kártérítést, amelyre az érintett játékos a szerződéses kötelezettségei megsértése miatt köteles, és amelynek összege független a képző klub részéről ténylegesen felmerült költségektől. Ugyanis, a kártérítést nem a képző klub részéről felmerült képzési költségek, hanem az e klub által elszenvedett teljes kár alapján számították. Így a Bíróság megállapítja, hogy a francia szabályozás túllépett azon a mértéken, amely a fiatal játékosok felvételének és képzésének ösztönzéséhez, valamint e tevékenységek finanszírozásához szükséges.
1A chartának az alapügy tényállása időpontjában hatályos szövege.
2Ebben az időben a charta nem tartalmazott a képző klubot megillető kártérítésre vonatkozó szabályozást arra az esetre, ha a játékos a képzés végén megtagadta a hivatásos játékosi szerződés kötését ezzel a klubbal. Ilyen esetben azonban a képző klub a code du travail français (francia munka törvénykönyve) alapján a chartából eredő szerződéses kötelezettségek megszüntetése miatt keresetet nyújthat be az utánpótlás‑játékos ellen annak érdekében, hogy az említett játékost arra kötelezzék, hogy a klub számára kártérítést fizessen.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A NAMASZ hírei
A NAMASZ tagjait meghívták a szalki naturisták...
Időpont: 2007. szeptember 15.
A 17. NaTúra után a kirándulók autós konvoja indult a szalki bányatavakhoz. Ott már vártak bennünket a helyiek és az NBBK tagjai is.
A bátrak az erős szél ellenére is úsztak a tóban, míg a többiek inkább a forró gulyáslevest ízlelgették. Miközben értékes naturista eszmecsere is zajlott a háttérben...
A NAMASZ egyesület vagy társadalmi szervezetek szövetsége?
Az MNE Naturista Hírek 2007. júliusi számában a szövetségről szóló írásában történt téves információkra való tekintettel helyreigazítást kért az MNE-től a NAMASZ az alábbiak szerint:
A civil egyesülések jogi kereteit az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény határozza meg, amely 2 § (4) bekezdésében és 13. §-ában utal a társadalmi szervezetek szövetségére mint lehetséges szervezeti formára. A törvény rendelkezéseinek megfelelően a hatálya alatt létrehozott társadalmi szervezet (egyesület, klub, stb.) tagjainak jogi formája nem kötött, természetes személyek és egyéb, szervezeti jogalanyok is tagok lehetnek, feltétel azonban, hogy a bejegyzéshez legyen meg a tíz alapító tag.
A társadalmi szervezetek jogszabályi szabályozása hiányos, a Legfelsőbb Bíróság azonban jogszabály értelmezési jogkörénél fogva rendezhette a kérdést, amik Közigazgatási Kollégiuma KK 1. sz. állásfoglalásában meg is tett. Ez V. pontjában elvi jelentőséggel az alábbit mondja ki:
A társadalmi szervezetek szövetsége csak akkor vehető nyilvántartásba, ha legalább két  már nyilvántartásba vett  társadalmi szervezet alapítja meg a szövetséget.
A részletes indokolásban a Legfelsőbb Bíróság kifejti, hogy a törvény szóhasználata alapján egyértelmű, hogy társadalmi szervezetek szövetségét csak társadalmi szervezetek alkothatnak, azonban két bejegyzett társadalmi szervezet már elegendő a létrehozásához.
Az állásfoglalás arra is kitér, hogy a köznyelvi szóhasználatban a szövetség kifejezés egybeforrt az egyesület tel mint fogalommal, így annak használata nem csak társadalmi szervezetek szövetsége esetén megengedett. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy tetszőleges egyesület használhatja nevében a szövetség szót, ez azonban még nem jelent megkülönböztetést az általános szabályok szerint működő szervezetekhez képest, társadalmi szervezetek szövetsége jogcímen azonban csak olyan szervezet hozható létre, amelynek tagjai kizárólag társadalmi szervezetek  belőlük azonban kettő is elég az alapításhoz és a működéshez. (Tag alatt minden esetben a rendes, tehát választó-választható tagokat értjük, az egyéb, korlátozott jogosultságokkal felruházott tagság, mint például a pártoló vagy tiszteletbeli tagok összessége kívül esik a törvény szabályozási keretein.)
A NAMASZ 2006 ban jött létre, és bejegyzését az illetékes Pest Megyei Bíróság (amely nem keverendő össze a szervezetileg alatta működő cégbírósággal)  mivel az egyesülési jogról szóló törvény és a Legfelsőbb Bíróság feltételeinek megfelelt  végrehajtotta. A követett joggyakorlat alapján az egyesülési jogról szóló törvény hatálya alatt létrehozott szervezeteket nevezik egyesület nek, ami az egységesen értelmezett megkülönböztethetőséget szolgálja. A NAMASZ azonban az egyesületi  azaz az egyesülési jogról szóló törvény feltételeinek történő megfelelést jelző  formán belül társadalmi szervezetek szövetsége megkötéssel alakult és működik, a bíróság által nyilvántartásba vett alapszabálya tartalmazza a Naturisták Magyarországi Szövetsége elnevezést, hivatalos iratain magát így tüntetheti fel, azaz a szigorúbb jogi/szakmai szóhasználat szerint is szövetség. Ennek megfelelően alakulásakor tíz alapító tagra nem volt szükség, soha nem is állt, jogilag nem állhatott fenn olyan állapot, amikor tíz  vagy a tagszervezetek mellett akár csak egyetlen  természetes személy tagja lett volna.
Mivel a NAMASZ nem sportegyesület, ezért a Sportról szóló 2004. évi I. törvény rendelkezései  köztük a sportszövetségekre vonatkozó szabályok  rá nem vonatkoznak, összevetése bármilyen sportegyesülettel vagy sportcélú szövetséggel jogilag megalapozatlan.
A törvény rendelkezései és a Legfelsőbb Bíróság állásfoglalása alapján természetesen más társadalmi szervezetek is használhatják a szövetség megkülönböztetést, feltéve, hogy azt a bíróság által jóváhagyott irataik tartalmazzák. A magyar és a nemzetközi joggyakorlat szerint azonban azok a szervezetek kezelendőek ténylegesen szövetség ként (angolul: federation), amelyek szervezetileg független, önálló, jogalanyisággal rendelkező szervezetekből állnak, tevékenységük a tagszervezetek működésének összehangolása, nem pedig azzal azonos szintű aktivitás.
a NAMASZ elnöke
Csatolva: a Pest Megyei Bíróság végzése
A 35. Alpok-Adria Nemzetközi Sporttalálkozó
2007. június 6-10. Medulin, Kazela kemping
A sportvetélkedőn részt vett magyarok sikeresen szerepeltek több sportágban is, a FENHU részéről 6 naturistánk 5 serleget és 11 oklevelet kapott, bár ez inkább a SZIKI egyesület kiváló sportolóinak a sikere, hisz mi NaVKE-sek csak 1 fővel képviseltük magunkat itt. Gratula minden sakkozónak (1-2. helyezés), kötélhúzónak (2. helyezés), röplabdásnak (3. helyezés) és asztaliteniszezőnek (3. helyezés).
A jövő évi találkozóra már most készülhettek, s 2007 május végén találkozzunk újra az Adrián!
Az idei eseményen részt vett a NAMASZ elnöke és főtitkára, s amint megtudták az alábbi jó hírt az INF vezetőségétől, telefonon értesítették a NaVKE elnökét, aki az alábbi levelet írta a NatúrListára:
"A Naturisták Magyarországi Szövetsége (röviden a NAMASZ), melynek a NaVKE alapító tagja, mostantól a Nemzetközi Naturista Szövetség, azaz az INF hivatalos magyarországi képviselője, és ebből kifolyólag a NAMASZ tagszervezetei az egyéni INF-tagsági lehetőség (INF bélyegek) hivatalos disztributorai.
Részletesebb infó a témában néhány nap múlva várható."
Az eseményről a NAMASZ honlapján is olvashatsz.
A NAMASZ tagszervezetei által 2007-ben szervezett magyarországi naturista programokat alább olvashatjátok:
(Zárójelben a programot szervező egyesület neve.)
Naturista pótszilveszter, vízi sportnap - úszóversenyek, vízi vetélkedők, szauna (MALÉV uszoda) (NaVKE)
Naturista uszoda, szauna (Kispesti uszoda) (NaVKE)
1. Naturista borkostoló a szigetmonostori Naturista Parkban (NaVKE)
Kirándulás Tata környékén. Túrák, városlátogatások. Szálláson naturista szauna (NaVKE)
március 29-április 1.
Utazás 2007: 30. Nemzetközi Idegenforgalmi Kiállítás (Hungexpo Budapesti Vásárközpont) (NaVKE- NBBKE- SZIKI)
Naturista uszoda, szauna (Malév uszoda) (NaVKE)
Naturista Fórum: nyilvános beszélgetés a magyarországi naturizmusról (Buda Business Center) (NaVKE)
Föld napi nagytakarítás a Velencei tó naturista strandján, Gárdonyban (NaVKE)
Közgyűlés, borkostoló, falunap a kempingben (NBBKE)
Kemping nyitóbuli (SZIKI)
2. NaVKE majális a Szigetmonostoron a Naturista Parkban. Szombat este 2. Naturista Borkostoló (NaVKE)
Lankadó Extázis. Az L1 Táncművek előadása naturista közönségnek a Bakelit Art centerben. (NaVKE)
8. Naturista víziTúra a Bodrog-ártéren (NaVKE)
Gyermeknap (SZIKI)
16. Na-Túra (NaVKE)
Esti naturista fürdőzés a túrkevei élmény- és termálfürdőben (NaVKE)
Művésztábor (SZIKI)
9. Naturista viziTúra a Bodrogon (NaVKE)
Kemping nyitóbuli. A faluban búcsú (NBBKE)
Táborozás a Sziksósfürdői naturista kempingben a 8. Fiatal Naturisták Találkozója (FNT) program keretében (NaVKE)
Holland Barátainkat Fogadó Buli (SZIKI)
XIX. Nemzetközi Naturista Sporttalálkozó és MCCC találkozó (SZIKI)
20 éves a balatonberényi naturista kemping: évfordulós rendezvények (NBBKE)
10. Naturista vízitúra (NaVKE)
Egyesületi találkozó és NaturLista találkozó Délegyházán (NaVKE)
Nemzetközi sportnap. Kemping záróbuli. (NBBKE)
17. Na-Túra (esőnap: szeptember 15) (NaVKE)
Kemping záróbuli (SZIKI)
Naturista uszoda - úszóversenyek, vízi játékok, vetélkedők, szauna, a NaVKE 7. születésnapja (Kispesti uszoda) (NaVKE)
Naturista uszoda, szauna, csúszdázás, élményfürdőzés, mikulásünnepség gyerekeknek a debreceni Aquaticumban) (NaVKE)
2007. évi, 35. Jubileumi Alpok-Adria Nemzetközi Naturista Sporttalálkozót a horvátországi Medulinban, a Kazela Kempingben 2007. június 7-10-e között tartja a Nemzetközi Naturista Szövetség (INF).
A fenti naturista programokon minden naturistát szeretettel várunk!
Érdeklődni a NAMASZ -nál, a Naturisták Magyarországi Szövetségénél:
info@namasz.hu vagy 20-313-9170
Legközelebb március 29-április 1. között találkozhatsz velünk, a NAMASZ tagjaival, személyesen a 30. Nemzetközi Idegenforgalmi Kiállításon (Utazás 2007) a Hungexpo Budapesti Vásárközpontban.
A 13/G stand a miénk a B pavilonban..

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Nincs semmi veszve, az Uniós jogot hazánkban is alkalmazni kell! Hitelek.
MÉGSEM OLYAN EGYÉRTELMŰ A KÚRIA DÖNTÉSE! Add tovább, oszd meg!
Az uniós jogot hazánkban is alkalmazni kell!
"..a Bíróság kifejtette, hogy a nemzeti igazgatási szerveknek és a tagállami bíráknak kötelességük, hogy hatáskörükben teljes mértékben alkalmazzák az uniós jogot, és védelmezzék az állampolgárokat e jog alapján megillető jogokat.."
NCK bevezető gondolat: Az alább olvasható ügyvédi értékelés alapján úgy tűnik, hogy a 51/17 EU Bírósági Ítéletre született sajátságos Magyar Kúria értelmezést egyszerűen le akarják nyomni a torkunkon.
Valószínű, hogy úgy gondolják: fogadjuk el, hogy „a Kúria megmondta..ez van és kész”. Annak ellenére is le akarják velünk nyeletni ezt a békát, hogy számtalan jogász, ügyvéd, politikus és szakember egységesen a „deviza”-károsultak számára kimondottan kedvezőnek ítélte az Európai Bíróság 51/17 ítéletét.
Sőt! Ne feledjük! Maga a Kúria, is az ítélet megjelenése után szinte azonnal 20.-án egy közleményt tett ki a honlapjára, melyben leírja: „…az ítéletből az mindenesetre már most megállapítható, hogy az árfolyamkockázat viselésére vonatkozó szerződési feltételek tisztességtelensége .. érdemben vizsgálható, tekintet nélkül az ezt követően született forintosítási és más devizahiteles törvényekben foglalt rendelkezésekre.
Az ítéletből az is egyértelműen következik: az ügy összes körülményeinek vizsgálatával, az adott ügyben eljáró bíróságnak kell megállapítania, hogy a fogyasztó megfelelő időben és tartalommal kapott-e tájékoztatást az árfolyamkockázat viselésére vonatkozó szerződési feltétel gazdasági következményeiről…” (oldal alján olvasható a közlemény)
Miután az Európai Bíróság ítélete megjelent, értékelte azt többek között Dr. Budaházi János ügyvéd, Vezér-Szörényi László pénzügyi szakember, Dr. Varga-Damm Andrea jogász, politikus, Dr. Ravasz László volt bíró, Dr. Madari Tibor ügyvéd, Barabás Gyula szakértő, Z. Kárpát Dániel politikus és még számtalan szakember. Az általuk elhangzott értékelések egy irányba mutattak, kivétel nélkül a károsultak számára kedvező ítéletként értékelték az Európai Bíróság ítéletét.
FONTOS! Dr. Székely Edit Hajnalka pedig már a Kúria döntése után kialakult helyzetre reagál:
Dr. Székely Edit Hajnalka – Az Európai Unió Bírósága az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) igazságszolgáltatási szerve. Két igazságszolgáltatási fóruma van: a Bíróság és a Törvényszék.
Ezek legfontosabb feladata az Unió jogi aktusai jogszerűségének vizsgálata, illetve az Unió joga egységes értelmezésének és alkalmazásának biztosítása.
A MAGYAR BÍRÓSÁG ÉS A KÚRIA SEM KIVÉTEL EZ ALÓL, ÉS SEHOL NINCS LEÍRVA HOGY A KÖZÖSSÉGI JOGOT A KÚRIA GYAKORLATÁVAL ÖSSZHANGBAN KELL ÉRTELMEZNI, AZ VAN LEÍRVA,- ÉS EZT EGY ÉRETTSÉGIVEL RENDELKEZŐ SZEMÉLY IS KÉPES ÉRTELMEZNI, – HOGY A KÚRIA ÖSSZES DEVIZÁS ÜGYBEN HOZOTT JOGEGYSÉGI HATÁROZATA KUKÁBA VALÓ !
MERT !!!!!! Az Európai Unió Bírósága legfontosabb feladata az Unió jogi aktusai jogszerűségének vizsgálata, illetve az Unió joga egységes értelmezésének és alkalmazásának biztosítása.
EZ AZT JELENTI HOGY AZ UNIOS JOGGAL ELLENTÉTES KÚRIAI FÖRMEDVÉNYEK ALKALMAZÁSÁTÓL A NEMZETI BÍRÓNAK EL KELL TEKINTENIE.
A MAGYAR KÚRIA NEM JOGOSULT EGY EURÓPAI BÍRÓSÁGI ÍTÉLETNEK MÁS ÉRTELMEZÉST ADNI !!! – Dr. Székely Edit Hajnalka.
Add tovább alkalmazni C-51/17 Dr. Székely Edit Hajnalka Európai Bíróság Jogértelmezés Oszd meg Uniós jogot
VEGYÉTEK KI A PÉNZETEKET A BANKBÓL.
VEGYÉTEK KI A PÉNZETEKET A BANKBÓL. [good_old_share] Az alábbi videóhoz nincs nagyon mit hozzáfűzni. Nem is tesszük. Nézzétek: A Facebook...
DEVIZAHITELES ÜGY - DÖNTÖTT A KÚRIA. [good_old_share] Megerősítik a magyar joggyakorlatot az uniós bíróság ítéletei. Az Európai Unió Bírósága (EUB)...

matches: KÚRIA Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság BÍRÓSÁG KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA Bíróság bíróság


text:
Tájékoztató Országos Katasztrófariasztási Gyakorlatról
Öt közlemény hangzik majd el reggeltõl az esti órákig: 12 alkalommal teszik közzé a közszolgálati, illetve a csatlakozott kereskedelmi és közösségi médiaszolgáltatók (rádiók és televíziók) a számukra meghatározott idõn belül.
Az országos polgári védelmi mozgósítási gyakorlat keretében mozgósítják a polgári védelmi kötelezettség alapján létrehozott gyorsreagálású szervezeteket A mozgósított erõk egy része mûködésbe hozza a lakossági riasztó eszközöket, a másik része felkészítésben részesül.
Tekintettel arra, hogy a gyakorlat során fiktív katasztrófahelyzet beállítása zajlik, így Magyarországon tényleges óvintézkedések bevezetésére nem kerül sor, ugyanakkor a gyakorlásba bevont egészségügyi szervek támogatásával a mozgósított polgári védelmi szervezetek állománya, valamint a 18 – 60 év közötti lakosság tényleges, önkéntes véradása zajlik majd az Országos Vérellátó Szolgálat közremûködésével.
A gyakorlat napján Baranya megyében az alábbi helyeken lehet vért adni:
Siklós Mûvelõdési Központ 7800 Kossuth Lajos tér 15. (15-18h)
Mohács Véradó Állomás Mohács, Véradó utca (17-19h)
Pécsi Tûzoltóság Pécs, Engel J.u.1 (8-12h)
Szigetvári Tûzoltóság Szigetvár, József A. u. 87. (14-18h)
Komló Véradó Állomás Komló, Majális tér 1. (7-11h)
A gyakorlatról további információk a www.katasztrofavedelem.hu weboldalon találhatók.
2012. évi Bursa Hungarica Felsõoktatási Önkormányzati Ösztöndíjpályázat
Az "A" és "B" típusú pályázati kiírás, valamint az ehhez kapcsolódó pályázati kiírás innen letölthetõ.
Az pályázathoz kapcsolódó tájékoztatásért Csonka Edit kolleginához lehet fordulni (73-542-020 ). A pályázatok beadásának határideje: 2011. november 14.
,bursa_palyazatikiiras2011A.doc;;Pályázati kiírás "A",bursa_palyazatikiiras2011B.doc;;Pályázati kiírás "B",bursa_palyazatiurlap2011A.doc;;Pályázati ûrlap "A",bursa_palyazatiurlap2011B.doc;;Pályázati ûrlap "B"
Tájékoztató ebzárlat és legeltetési tilalom elrendelésérõl
A fenti idõszakban az ebeket megkötve vagy zárva kell tartani és csak pórázon szabad közterületre vinni, valamint a község egész területén tilos bármilyen fajú állat legeltetése is.
Magyar-német nyugdíjtanácsadó nap
A tanácsadás helyszíne és címe: Baranya megyei Kormányhivatal Nyugdíjbiztosítási Igazgatósága
Ort: Rentenversicherungsdirektion des Regierungsamtes Komitat Baranya
06-1-323-65-60
vom 19.09- bis 05.10.2011
Tájékoztatás súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeirõl
A változások értelmében a támogatás felhasználása a - korábban jelzett lízing szerzõdés kötelezõ megkötése helyett - finanszírozó szervezettel kötött kölcsönszerzõdés keretében történik. A szerzõdésben a finanszírozás részeként megjelenik a R. szerinti támogatás összege (900.000 Ft illetve 600.000 Ft.) A támogatás felhasználásának kizárólagos módja a kölcsönszerzõdés megkötése, abban az esetben is, ha a jogosult magasabb kezdõrészlettel, illetve a teljes vételárral rendelkezik. A jogosult kezdõ részletét ( saját tõke ) a finanszírozó szervezet betétként kezeli – amennyiben azt a jogosult igényli – s amelynek terhére történik a kölcsön törlesztõ részletének havonkénti levonása oly módon , hogy az a támogatott számára felmerülõ költségek csökkenését eredményezze.
A személygépjármûvek rendelkezésére bocsátása a finanszírozó és a jogosultak között megkötött kölcsönszerzõdés keretében történik, a tulajdon-átszállás tényére figyelemmel a támogatott gépkocsira vonatkozóan 3 éves elidegenítési tilalom kerül bejegyzésre.
Bõvül a súlyos mozgáskorlátozott személyek szállítását vállalók köre. Az Mr. lehetõvé teszi -ellenszolgáltatás nélkül- hogy a súlyos mozgáskorlátozottat olyan magánszemély is vállalhassa, aki az önkéntes tevékenységrõl szóló törvény hatálya alá tartozik. Az önkéntes közérdekû tevékenységet végzõ személyeknek a fogadó szervezettel kötött önkéntes szerzõdését ebben az esetben csatolni kell a kérelemhez. Így a jogosítvánnyal nem rendelkezõ mozgássérültek is igénybe tudják venni a támogatást, akiknek családtagjai valamilyen okból a szállításukat annak ellenére nem tudják vállalni, hogy egyébként van érvényes jogosítványuk, illetve akiknek nincs olyan közeli hozzátartozójuk, aki szállítaná õket.
A kölcsönszerzõdés kizárólag a súlyos mozgáskorlátozott személlyel köthetõ, illetve az utalvány az Õ nevére állítható ki. azaz a szállítást vállaló személy a támogatás jogosultja nem lehet.
A felhasználás rendszerének változása miatt a kérelmek benyújtásának határideje 2011. október 15-ére változott.
forrás: Baranya Megyei Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatal
A 2009. évi CXXXIX. törvény alapján Magyarország területén a 2011. október 1-jén 0 órakor fennálló állapot alapulvételével
NÉPSZÁMLÁLÁST
kell tartani, amelynek sikeres végrehajtásához kérjük az Önök együttmûködését.
Az adatfelvételre
2011. október 1-je és október 31-e között
a településen található lakásokban, lakott üdülõkben, lakott egyéb lakóegységekben és a közösségi szálláshelyeken kerül sor. A népszámlálás során kérdõívet kell kitölteni a lakóhelyrõl és mindenkirõl, aki ott életvitelszerûen él. Az adatszolgáltató a népszámlálási kérdõívet kitöltheti önállóan interneten vagy papíron, valamint a számlálóbiztosnak válaszolva. Az internetes és a papír alapú önkitöltésre 2011. október 1. és 2011. október 16. között van lehetõség.
Az adatszolgáltatás név nélkül történik és a válaszadás kötelezõ, kivéve a nemzetiségre, az anyanyelvre, a vallásra, a tartós betegségre és a fogyatékosságra vonatkozó kérdéseket. A kitöltött kérdõívek adatai csak statisztikai célra használhatók.
A számlálóbiztosok egyedi, névre szóló, a személyi igazolvánnyal együtt érvényes igazolvánnyal rendelkeznek, hivatalos személynek kell tekinteni õket.
Kérjük, hogy akik adatszolgáltatási kötelezettségüknek a fent meghatározott idõszak alatt nem tettek eleget, azok 2011. november 1. és 8. között jelentkezzenek népszámlálási összeírás céljából Bürüs, Gyöngyösmellék, Kétújfalu, Szörény, Várad, Zádor községi Önkormányzatok Körjegyzõségénél (7975 Kétújfalu, József Attila utca 34.).
A népszámlálás sikere mindannyiunk közös érdeke.
Együttmûködésüket köszönjük.
Hõségriasztás III. fok
A hõhullám lakosságra gyakorolt egészségkárosító hatásainak megelõzésére vonatkozó közegészségügyi tanácsok innen letölthetõek.
,uv_tanacsok.pdf;;Közegészségügyi tanácsok a napsugárzás káros hatásainak megelõzésére,hohullam_tanacsok.pdf;;Közegészségügyi tanácsok a hõhullámok hatásainak enyhítésére,fuggelek.doc;;Függelés a hõségriasztási tervhez
Nemzeti Erõforrás Minisztérium Szociális Lakossági és Tájékoztatási Osztály tájékoztatója a gyermekek után járó ellátásokról
gyerekek2011.doc;;Tájékoztató a gyermekek után járó ellátásokról 2011
Az ülnököket a bíróság illetékességi területén lakóhellyel és választójoggal rendelkezõ magyar állampolgárok, a bíróság illetékességi területén mûködõ helyi önkormányzatok és a társadalmi szervezetek - kivéve a pártokat - jelölik.
A fiatalkorúak büntetõ ügyeiben eljáró bíróság pedagógus ülnökeit a bíróság illetékességi területén mûködõ alapfokú és középfokú nevelési-oktatási intézmények tantestületei jelölik.
A munkaügyi bíróság ülnökeit pedig elsõsorban a munkavállalók és munkaadók érdek-képviseleti szervei jelölik.
Jelöltté válhat és ülnöknek megválasztható az a büntetlen elõéletû, választójoggal rendelkezõ magyar állampolgár, aki a 30. életévét betöltötte, de a 70. életévét még nem érte el.
A jelölt a jelölés elfogadásáról írásban nyilatkozik. A jelöléshez tehát csatolni kell azt az elfogadó nyilatkozatot, amely tartalmazza, hogy van-e választójoga és volt-e büntetve. Tartalmazza továbbá: a jelölt nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, iskolai végzettségét, szakképzettségét, foglalkozását, munkahelye nevét és címét, havi átlagkeresetét, valamint az aláírását.
A korábbiakhoz képest új szabály, hogy a jelöltnek a jelölés elfogadását követõen haladéktalanul, az ülnökké történõ megválasztására jogosult testület részére hatósági bizonyítvánnyal igazolnia kell büntetlen elõéletét. A hatósági bizonyítvány kiadására irányuló eljárás díja 3100 Ft, a kérelem nyomtatványt, továbbá a befizetésre szolgáló csekket a postahivatalokban lehet megvásárolni 150 Ft-os áron. (Ha a jelölt az igazolási kötelezettségét elmulasztja, ülnökké megválasztani nem lehet). A bizonyítvány ügyintézési határideje 8-10 nap!
A Baranya Megyei Önkormányzat Közgyûlése által választandó ülnökök jelölésének határideje:
2011. március 21. (hétfõ)
A jelölésrõl és a jelölés elfogadásáról szóló nyomtatványnak, továbbá a büntetlen elõéletet igazoló hatósági bizonyítványnak eddig az idõpontig kell beérkeznie az alábbi címre:
Postacím: 7602 Pécs, Pf.: 121.
Kizárólag a teljes körûen, pontosan és olvashatóan kitöltött, szabályszerûen aláírt nyomtatványok fogadhatók el!
Az ülnökök választása:
A választó szervek: a települési és a megyei önkormányzatok, valamint a települési és a területi kisebbségi önkormányzatok képviselõ-testületei.
· A helyi bíróság ülnökeit a bíróság székhelye szerint illetékes települési, illetõleg települési kisebbségi önkormányzat képviselõ-testülete választja meg.
· A megyei bíróság ülnökeit a megyei, megyei jogú városi közgyûlés és a területi kisebbségi önkormányzatok képviselõ-testületei választják meg.
· A munkaügyi bíróság ülnökeit a megyei, megyei jogú városi közgyûlés és a területi kisebbségi önkormányzatok képviselõ-testületei választják meg.
A Baranya Megyei Önkormányzat Közgyûlése, mint választó szerv esetében az ülnökök megválasztására – várhatóan – a Közgyûlés április 21-i ülésén kerül sor.
Az ülnökök megbízatásuk idõtartama alatt nem lehetnek tagjai pártnak és politikai tevékenységet nem folytathatnak (Alkotmány 50. § (3) bekezdés). Az országgyûlési képviselõi megbízatás, az önkormányzati képviselõtestületi tagság politikai tevékenységnek tekintendõ. Nem politikai tevékenység a munkavállalói - szakmai, érdekvédelmi - szervezetben való részvétel.
Az ülnököt az igazságszolgáltatásban való részvétellel összefüggõ cselekménye tekintetében az országgyûlési képviselõk jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 4. §-ában meghatározott tartalommal mentelmi jog illeti meg.
Az ülnököt a bíróság elnöke hívja be és osztja be az ítélkezõ tanácsba. E tisztsége gyakorlásának idejére az ülnököt a Bjt. 128. § rendelkezései szerint átlagkereset, illetõleg tiszteletdíj illeti meg, amelyet a bíróságok költségvetésükbõl térítenek meg.
Joga az ülnöknek, hogy a behívásáról legalább egy hónappal korábban értesüljön, illetve, hogy kérésére, fontos okból a bíróság elnöke elhalaszthassa a mûködése megkezdésének idõpontját.
Az ítélkezõ tanácshoz beosztott ülnök joga, hogy a tárgyalandó ügyek tény- és joganyagát megismerhesse, arról õt az ítélkezõ tanács elnöke tájékoztassa.
Az ítélet meghozatalát megelõzõ zárt tanácskozással kapcsolatos tanácskozási titok megõrzése az ülnök számára is kötelezõ. Ez vonatkozik a szolgálati, illetve államtitokra is.
A bírósági ülnök alapvetõ kötelezettsége - csakúgy, mint a hivatásos bírónak -, hogy a Magyar Köztársasághoz, annak Alkotmányához hû legyen, lelkiismeretesen járjon el, és mindenkor tanúsítson a tisztségéhez méltó magatartást.
Szállítási értesítõ kommunális szilárd hulladék elszállításáról
január 12, 26
február 09, 23
március 09, 23
április 06, 20
május 04, 18
június 01, 15, 29
július 13, 27
augusztus 10, 24
szeptember 07, 21
október 05, 19
Kormányablakok listája
A kormányablakoknál huszonkilenc ügyet lehet intézni, például a vállalkozással kapcsolatos adatváltozás bejelentését, vállalkozások megszûnését, gyes és anyasági támogatás igénylését, valamint ügyfélkaput lehet nyitni. A kormányhivatalokba integrált szakigazgatási szerveknél - többek között a munkaügyi központnál, a földhivatalnál, az ÁNTSZ-nél - továbbra is mûködnek az ügyfélszolgálatok.
A hétköznap reggel 8-tól este 8-ig nyitva tartó kormányablakok munkatársai teljes körû tájékoztatást adnak arról, hogy hol, milyen ügyfélszolgálattal kell felvenni a kapcsolatot, milyen okmányokra van szükség az ügyintézéshez, és segítenek a nyomtatványok kitöltésében is.
Az új ügyfélszolgálati irodák 2013-ig fokozatosan átveszik az okmányirodák feladatait, és ugyancsak 2013. január elsejével szeretnék újra létrehozni a hagyományos járási rendszert, és a leendõ járási székhelyeken is kormányablakokat nyitnak.
A kormányhivatalok ügyfélszolgálati irodái huszonkilenc helyszínen kezdték meg mûködésüket; a megyeszékhelyeken egy-egy, a fõvárosban négy kormányablak nyílt, és további hét megyei jogú városban - Érden, Cegléden, Vácon, Hódmezõvásárhelyen, Sopronban, Nagykanizsán és Dunaújvárosban - fordulhatnak az irodákhoz az állampolgárok. ,
A kormányablakok listája:
Csongrád: 6800 Hódmezõvásárhely Kossuth tér 1.
Fejér: 2400 Dunaújváros Vasmû út 39.
Gyõr-Moson-Sopron: 9021 Gyõr, Árpád u 32.
Gyõr-Moson-Sopron: 9400 Sopron, Új utca 26.
Nógrád: 3100 Salgótarján, Zemlinszky Rezsõ út 9.
Szabolcs-Szatmár-Bereg: 4400 Nyíregyháza Hõsök tere 3.
Zala: 8800 Nagykanizsa Fõ u. 24.
Tájékoztatás ÁNTSZ névváltoztatásról
Jelenleg csak átutalással lehet az ügyfeleknek az igazgatási szolgáltatási díjakat fizetni, csekken, vagy készpénzzel történõ befizetésre egyelõre nincs mód.
forrás: Beck Tamásné közegészségügyi felügyelõ
Design by eSDi Eddigi látogatók száma: 89010 kozoshivatal.hu © 2013

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


(5)8 Az átmeneti ellátásra irányuló kijelölés az új kéményseprő-ipari közszolgáltatási szerződés megkötéséig, de legfeljebb kilenc hónapos időtartamra történhet. A kijelölés ezt követően háromhavonként, legfeljebb egyéves időtartammal meghosszabbítható.
3/B. §9 (1) A 3/A. § (2) bekezdése szerinti hatósági döntéshez szükséges, a tüzelőberendezésekre és égéstermék-elvezetőkre vonatkozó műszaki adatokat, valamint az érintett ingatlanok címeit az ellátásért felelős települési önkormányzat és a kéményseprő-ipari közszolgáltatást korábban biztosító közszolgáltató az állami szerv kérésére haladéktalanul szolgáltatja.
3/C. §10 (1) Ha a közérdekű szolgáltató kijelöléséig vagy a kéményseprő-ipari közszolgáltatás helyreállásáig élet- és vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető helyzet alakul ki, ennek elhárítása polgári védelmi feladatok körében is történhet.
3/D. §11 (1) Ha az állami szerv a 3/A. § (2) bekezdése szerinti hatósági eljárás keretében nem tud kijelölni közérdekű közszolgáltatót, akkor a kijelölésig gondoskodik az esedékes sormunkában ellátandó feladatok, valamint a megrendelt kötelező műszaki vizsgálatok elvégzéséről.
3/E. §12 (1) A közérdekű szolgáltatónál az átmeneti ellátás során, az állami szervnél a 3/D. § (1) bekezdésében meghatározott feladat ellátása során felmerült, a közszolgáltatási díjból meg nem térülő, indokolt költségeket az állam fedezi.
a) vonatkozó részletes szabályokat;13
b) a díjfizetés és az érintettek közötti elszámolás szabályait;14
c) a közérdekű szolgáltató kijelölésére irányuló hatósági eljárás lefolytatására jogosult állami szerv kijelölését;15
d) a települési hulladék szükségellátás keretében történő elszállításának megszervezéséért felelős állami szerv kijelölését.16
4/A. §17 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza a kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátásának kiesése esetére
6–9. §18
8 A 3/A. § (5) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 428. §-ával megállapított szöveg.
9 A 3/B. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
10 A 3/C. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
11 A 3/D. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
12 A 3/E. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 35. §-a iktatta be.
17 A 4/A. §-t a 2013: CCXXVII. törvény 36. §-a iktatta be.
18 A 6–9. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
17/2003. (VI. 24.) IM rendelet - PDF
Download "17/2003. (VI. 24.) IM rendelet"
1 A jogszabály mai napon hatályos állapota 17/2003. (VI. 24.) IM rendelet a Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről, valamint ehhez kapcsolódóan egyes igazságügyminiszteri rendeletek módosításáról A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Bvtvr.) ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az igazságügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 157/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet 16. -ának (2) bekezdésére - a belügyminiszterrel, az egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel, a honvédelmi miniszterrel és a pénzügyminiszterrel egyetértésben - a következőket rendelem el: I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. A rendelet hatálya az Igazságügyi Hivatal pártfogó felügyelői feladatokat ellátó szervezeti egységeire terjed ki. II. Fejezet A PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI VÉLEMÉNY ÉS A KÖRNYEZETTANULMÁNY ELKÉSZÍTÉSE A pártfogó felügyelői vélemény elkészítésének általános szabályai 2. Ha az ügyész vagy a bíróság, illetve a büntetés-végrehajtási bíró (a továbbiakban a bíróság és a büntetés-végrehajtási bíró együtt: bíróság) pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendeli el, annak elkészítésére a terhelt lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes megyei (fővárosi) igazságügyi hivatal Pártfogó Felügyelői Szolgálatát (a továbbiakban: megyei hivatal) rendeli ki, azt a megyei hivatal igazgatója által kijelölt pártfogó felügyelő készíti el. 3. (1) A pártfogó felügyelői vélemény I. része az ügyre és a terheltre vonatkozó adatokat tartalmazza. (2) Az ügyre vonatkozóan a pártfogó felügyelői vélemény rögzíti a) a vélemény beszerzését elrendelő hatóságot, székhelyét, ügyszámát, az elrendelés idejét, a vélemény elkészítésének határidejét, b) a büntetőeljárás jellegét, c) a cselekmény Btk. szerinti minősítését, d) az elkövetés időpontját, e) az illetékes megyei hivatalt, annak címét, az érkeztetés időpontját, f) a véleményben közreműködő megyei hivatalt, g) a véleményt készítő pártfogó felügyelő nevét, h) a beszerzett okiratokat, igazolásokat, egyéb mellékleteket. (3) A terheltre vonatkozóan a pártfogó felügyelői vélemény rögzíti a) a személyi adatait (név, születési hely, idő, anyja neve, lakcíme, illetve tartózkodási helye), b) a családi állapotát, c) a munkaviszony (az iskolarendszerű tanulói jogviszony) adatait (munkáltató, illetve tanintézmény megnevezése, telephelye, illetve címe, a terhelt beosztása, munkaköre, illetve tancsoportja), d) a szakképzettségét, foglalkozását, e) az egészségi állapotát, f) az esetleges káros szenvedélyeit,
2 g) a jövedelmi, vagyoni viszonyait. 4. (1) A pártfogó felügyelői vélemény II. része a vizsgálati eljárást és módszert tartalmazza. (2) A pártfogó felügyelő által alkalmazandó vizsgálati eljárás és módszer különösen a) a terhelt vagy más személyek személyes meghallgatása, b) az ügy iratainak tanulmányozása, c) felvilágosítás-, illetve adat- vagy iratkérés 1. a sértettől, tanúktól, az eljárásba bevont más személyektől, 2. nyomozó hatóságtól, ügyésztől, bíróságtól, valamint 3. más állami és helyi önkormányzati szervtől, hatóságtól, köztestülettől, gazdálkodó szervezettől, alapítványtól, közalapítványtól, társadalmi szervezettől, d) a lakóhely (tartózkodási hely) megtekintése. (3) A pártfogó felügyelői véleményt elkészítő pártfogó felügyelő a terhelt lakóhelyének (tartózkodási helyének) megtekintését, az ügy iratainak tanulmányozását, a terhelt meghallgatását nem mellőzheti. 5. (1) A pártfogó felügyelői vélemény III. része a terhelt személyiségére, életviszonyaira és életvitelére - így különösen családi körülményeire, baráti és kisközösségi kapcsolataira, egészségi állapotára, esetleges káros szenvedélyeire, lakhatási körülményeire, iskolai végzettségére, szaktudására, munkahelyére, ennek hiányában a foglalkoztatására vagy tanulmányai folytatására, szabadidő-eltöltési szokásaira, jövedelmi, vagyoni viszonyaira - a cselekmény elkövetésekor jellemző és az azóta bekövetkezett változások adataira vonatkozó szakmai ténymegállapításokat tartalmazza. (2) A szakmai ténymegállapítások körében a pártfogó felügyelő bemutatja különösen a) a feltárt tények, körülmények és a bűncselekmény elkövetése között fennálló kapcsolatot, b) a terhelt adottságainak megfelelő munkalehetőségeket, c) a terhelt egészségügyi, illetve szociális intézményi ellátásának lehetőségeit, d) a személyiség és az életviszony hátrányos, kriminológiai veszélyeket hordozó elemeiben pozitív változást várhatóan előidéző javaslatait. 6. A pártfogó felügyelői vélemény IV. része a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését elrendelő ügyész vagy bíróság által feltett kérdésekre adott válaszokat tartalmazza. Ennek során a pártfogó felügyelő különösen a) javaslatot tesz a terhelttel szemben egyedi magatartási szabály vagy kötelezettség elrendelésére, b) bemutatja, hogy a terhelt a kilátásba helyezett magatartási szabályok vagy kötelezettségek teljesítését vállalja-e és képes-e teljesíteni, c) leírja, hogy a terhelt hajlandó-e részben vagy egészben megtéríteni a sértettnek a bűncselekménnyel okozott kárt, illetve más módon gondoskodna-e a sértettnek adandó jóvátételről, d) tájékoztat, hogy a sértett hozzájárul-e a részére adandó jóvátételhez, e) bemutatja, hogy a terhelt vállalja-e és képes-e meghatározott célra anyagi juttatást teljesíteni, vagy a köz számára munkát végezni (a köz számára teljesített jóvátétel), f) javaslatot tesz a terhelt pszichiátriai, alkohol- vagy kábítószer-függőséget gyógyító, illetve más egészségügyi kezelésben, ellátáson vagy szolgáltatáson való részvételére, g) javaslatot tesz a terhelt életvezetési tanácsadó, illetve más felvilágosító programon való részvételére. A közérdekű munkával kapcsolatos pártfogó felügyelői vélemény elkészítése 7. Ha az ügyész a közérdekű munka büntetés alkalmazására vonatkozó indítványa, a bíróság az ilyen büntetés alkalmazása, illetve a büntetés-végrehajtási bíró a közérdekű munka helyszínének (új helyszínének) kijelölése előtt pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendeli el, a pártfogó felügyelő a szakmai ténymegállapítások körében a terhelt adottságainak, elsősorban egészségi állapotának, szakképzettségének (szaktudásának) megfelelő munkalehetőségeket és a terhelt munkáltatását vállaló intézményt (intézményeket) vagy gazdálkodó szervet (szerveket) mutatja be. Ennek során a pártfogó felügyelő bemutatja a terhelt munkára való alkalmasságát, és olyan munkalehetőségre tesz javaslatot, amely alkalmas arra, hogy a társadalommal szembeni jóvátételt megvalósítsa. Fiatalkorúval kapcsolatos környezettanulmány és pártfogó felügyelői vélemény elkészítésének külön szabálya 8. (1) Ha a nyomozó hatóság, az ügyész vagy a bíróság környezettanulmány beszerzését rendeli el, azt a terhelt lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes megyei hivatal pártfogó felügyelője készíti el.
3 (2) A környezettanulmányban a pártfogó felügyelő a terhelt életviszonyaira és életvitelére meghatározó módon jellemző tényeket és körülményeket - így különösen az 5. (1) bekezdésében felsoroltakat - írja le. (3) Ha a terhelt lakóhelyének (tartózkodási helyének) megtekintése akadályba ütközik, illetve a környezettanulmány elkészítéséhez meghallgatandó személy az együttműködést megtagadja, a környezettanulmányban erre is ki kell térni. A környezettanulmány elkészítésének esetleges egyéb módszereit a környezettanulmányban le kell írni. 9. (1) Fiatalkorú ügyében a környezettanulmány és a pártfogó felügyelői vélemény elkészítésekor a fiatalkorúval együtt élő szülőt, ennek hiányában a gyámot, illetve a gondozót is meg kell hallgatni. (2) A környezettanulmány és a pártfogó felügyelői vélemény elkészítéséhez a pártfogó felügyelő szükség szerint tájékozódik a fiatalkorú a) családjánál, törvényes képviselőjénél, b) lakóhelye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálatnál, a területi gyermekvédelmi szakszolgálatnál a fiatalkorú jelenlegi, esetleges korábbi gondozásának, gyermekvédelmi gondoskodásban részesítésének tapasztalatairól. III. Fejezet A KÖZÉRDEKŰ MUNKA VÉGREHAJTÁSÁNAK SZERVEZÉSE ÉS ELLENŐRZÉSE A közérdekű munka végrehajtásának általános szabályai 10. (1) A büntetés-végrehajtási bíró a közérdekű munkára ítélésről szóló értesítőlapot és egyéb iratokat azzal küldi meg a közérdekű munka végrehajtásának helye szerint illetékes megyei hivatalnak, hogy a kijelölt pártfogó felügyelő a közérdekű munka végrehajtására szolgáló munkahely kijelölése előtti pártfogó felügyelői véleményt harminc napon belül készítse el. (2) A pártfogó felügyelő az (1) bekezdés szerinti pártfogó felügyelői véleményhez csatolja a munkahely nyilatkozatát, valamint az elítéltnek a személyes adatai továbbításához szükséges hozzájáruló nyilatkozatát. (3) Ha a munkahely harminc napon belül nem küld értesítést a közérdekű munka végrehajtásának megkezdéséről, ennek okáról a pártfogó felügyelő tájékozódik. 11. (1) A pártfogó felügyelő az iratborítón feljegyzi: a) a bíróság ügydöntő határozata és a büntetés-végrehajtási bíró határozata adatait, b) a közérdekű munka megkezdésének és befejezésének napját. (2) A pártfogó felügyelő az elítéltről nyilvántartó lapot állít ki, és azt megküldi a munkahelynek. (3) A pártfogó felügyelő a nyilvántartó lapra feljegyzi: a) az elítélt személyi adatait (név, anyja neve, születési hely, idő, lakó-, illetve tartózkodási hely), b) a büntetés-végrehajtási bíró által kijelölt munkahelyet, c) a büntetésre vonatkozó adatokat. d) (4) (5) Ha a büntetés-végrehajtási bíró a közérdekű munka végrehajtását félbeszakította, a pártfogó felügyelő az erre vonatkozó adatokat az iratborítón feljegyzi. (6) A pártfogó felügyelő intézkedést kezdeményez az ügyésznél, ha a közérdekű munka végrehajtása során a végrehajtást gátló körülményeket, gyakorlatot vagy jogszabálysértést észlel. (7) A pártfogó felügyelő a közérdekű munka végrehajtásának befejezéséről értesíti az első fokon eljárt bíróságot, az ügyészt és a büntetés-végrehajtási bírót. 12. (1) Ha az elítélt a jogerősen kiszabott közérdekű munka büntetésének letöltését azért nem kezdte meg, illetve a közérdekű munka végrehajtására szóló felhívás a részére azért nem volt kézbesíthető, mert a kézbesítő jelentése szerint az elítélt a felhívást a kézbesítés kétszeri megkísérlése után sem vette át, illetőleg a megjelölt címen ismeretlen, vagy onnan ismeretlen helyre távozott, a pártfogó felügyelő e körülményt jelzi az illetékes büntetés-végrehajtási bírónak. (2) Ha az elfogatóparancs kiadásának megszűnési okát a pártfogó felügyelő észleli, indítványozza a büntetés-végrehajtási bírónál az elfogatóparancs visszavonását. 13. (1) (2) A közérdekű munka végrehajtásának ellenőrzésében, a közérdekű munkával kapcsolatos pártfogói felügyelői vélemény, környezettanulmány és jelentés előkészítésében a pártfogó felügyelő irányítása mellett a pártfogó felügyelői asszisztens közreműködhet.
4 A közérdekű munka végrehajtásának ellenőrzése 14. (1) A pártfogó felügyelő a munkahelyen a közérdekű munka végrehajtásának megkezdésétől számított harminc napon belül, azt követően szükség szerint helyszíni ellenőrzést tart. (2) A helyszíni ellenőrzés során a pártfogó felügyelő különösen a következőket vizsgálja: a) a munkahely eleget tesz-e a közérdekű munka végrehajtása során reá háruló feladatoknak, pontosan vezeti-e a nyilvántartó lapot, b) a közérdekű munka végrehajtása megkezdésének tényleges időpontját, c) az elítélt valamennyi olyan napon dolgozott-e, amelyet munkában töltött időnek jelöltek meg, d) az elítéltet nem részesítették-e olyan munkaidő-kedvezményben, amely nem illeti meg, e) a munkahely biztosítja-e az elítéltet megillető jogokat. (3) A pártfogó felügyelő a helyszíni ellenőrzés során az elítéltet lehetőség szerint személyesen is meghallgatja. (4) Az ellenőrzésről a pártfogó felügyelő két példányban jegyzőkönyvet készít, amelyben az észlelt hibák megszüntetésére határidőt jelöl meg; a jegyzőkönyv egy példányát a munkahelynek adja át. (5) A pártfogó felügyelő ellenőrzi, hogy a megjelölt határidőre az észlelt hibákat megszüntették-e. Ha ezeket nem szüntették meg, erről értesíti az ügyészt. 15. (1) A közérdekű munka végrehajtására új munkahely kijelölésének indítványozását a pártfogó felügyelő is javasolhatja az ügyésznek. (2) A közérdekű munka szabadságvesztésre történő átváltoztatása iránt a pártfogó felügyelő az ügyésznek tesz jelentést. (3) A közérdekű munka végrehajthatósága megszűnésének megállapítását a büntetés-végrehajtási bírónak a pártfogó felügyelő javasolhatja. A közérdekű munka végrehajtásának félbeszakítása 16. (1) A pártfogó felügyelő az ügy iratait megküldi a büntetés-végrehajtási bírónak, ha az elítélt a) a közérdekű munka végrehajtásának félbeszakítását kéri, b) gyermekgondozási segélyben vagy gyermekgondozási díjban részesül, illetőleg c) d) az elítéltet más ügyben végrehajtandó szabadságvesztésre ítélték. (2) A pártfogó felügyelő beszerzi az elbíráláshoz szükséges iratokat, és az (1) bekezdés a) pontja esetében véleményt nyilvánít. Eljárás új munkahely kijelölése esetén 17. (1) Az új munkahely kijelölése kérdésében a büntetés-végrehajtási bíró rendelkezése alapján a pártfogó felügyelő akkor is pártfogó felügyelői véleményt készít, ha az új munkahely kijelölését a munkahely vagy az elítélt kéri. (2) Ha az új munkahely kijelölése folytán a közérdekű munka végrehajtásának ellenőrzésére más megyei hivatal illetékes, az ügy iratait a 10. -ban foglaltak teljesítésére és a közérdekű munka végrehajtásának ellenőrzésére az addig eljáró megyei hivatal ahhoz a megyei hivatalhoz teszi át, amelynek illetékességi területén az új munkahely működik. A közérdekű munka szabadságvesztésre átváltoztatása 18. (1) Ha a munkahely arról értesíti a pártfogó felügyelőt, illetve a pártfogó felügyelő azt észleli, hogy az elítélt a munkakötelezettségének nem tesz eleget, e körülményt a pártfogó felügyelő jelzi az illetékes megyei főügyészségnek. Ennek során a feltárt adatok és körülmények alapján jelentést, erre vonatkozó kirendelés esetén pártfogó felügyelői véleményt készít, továbbá beszerzi a szükséges iratokat. (2) A pártfogó felügyelő az összefoglaló jelentését megküldi az illetékes megyei főügyészségnek [Bvtvr. 11/A. (1) bekezdés], a jelentéséhez csatolja a szükséges iratokat, és az átváltoztatás kezdeményezéséről a munkahelyet értesíti. A közérdekű munka végrehajthatóságának megszűnése
5 19. (1) A pártfogó felügyelő az iratokat a közérdekű munka végrehajthatósága megszűnésének megállapítása végett megküldi a büntetés-végrehajtási bírónak, ha a) a munkahely arról értesíti, hogy az elítélt egészségi állapotában olyan tartós változás következett be, amely a közérdekű munka végrehajtását nem teszi lehetővé, vagy erről hivatalból tudomást szerez, b) a hadkiegészítő parancsnokság arról értesíti, hogy a sorkatonai szolgálatra bevonult elítélt a katonai szolgálatot teljesítette, c) arról értesül, hogy az elítélt legalább egyévi időre gyermekgondozási segélyben, illetve gyermekgondozási díjban részesül. (2) A pártfogó felügyelő beszerzi a határozat meghozatalához szükséges iratokat. IV. Fejezet A PÁRTFOGÓ FELÜGYELET VÉGREHAJTÁSA A pártfogó felügyelet végrehajtásának általános szabályai 20. (1) A pártfogó felügyelő a pártfogó felügyeletet a) vádemelés elhalasztása esetén az ügyész, b) próbára bocsátás, felfüggesztett szabadságvesztés kiszabása esetén a bíróság, c) feltételes szabadságra bocsátás és javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátás esetén a büntetésvégrehajtási bíró határozata alapján látja el. (2) A pártfogó felügyelet a) vádemelés elhalasztása esetén az ügyész által meghatározott időtartamig, b) próbára bocsátás esetén a bíróság próbára bocsátást elrendelő határozatának jogerőre emelkedésétől a határozatában meghatározott időtartamig, c) felfüggesztett szabadságvesztés esetén a bíróság határozatának jogerőre emelkedésétől a próbaidő leteltéig, d) feltételes szabadságra bocsátás esetén a szabadulás napjától a büntetés hátralévő részének utolsó napjáig, de legalább egy évig, életfogytig tartó szabadságvesztés esetén tizenöt évig, e) javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátás esetén az elbocsátás napjától a javítóintézeti nevelés hátralévő részének utolsó napjáig, de legalább egy évig és legfeljebb a pártfogolt tizenkilencedik életévének betöltéséig tart. (3) A pártfogó felügyelet időtartamába annak kezdő napja - a vádemelés elhalasztása esetén megállapított pártfogó felügyelet kivételével - beszámít. (4) A pártfogó felügyeletet a pártfogolt lakóhelye szerint illetékes megyei hivatal pártfogó felügyelője hajtja végre. (5) Ha a pártfogolt tartósan nem a lakóhelyén tartózkodik, valamint, ha az ügyész, illetve a bíróság magatartási szabályként tartózkodási helyéül nem a lakóhelyét állapítja meg, a pártfogó felügyeletet a tartózkodási hely szerint illetékes megyei hivatal pártfogó felügyelője hajtja végre. 21. A pártfogó felügyelet végrehajtása során a pártfogó felügyelő feladata különösen a) segítség nyújtása a pártfogolt számára a társadalomba való beilleszkedéshez, a bűnismétlés elkerüléséhez, b) annak ellenőrzése és rendszeres figyelemmel kísérése, hogy a pártfogolt betartja-e az előírt magatartási szabályokat, illetve milyen magatartást tanúsít a munkahelyén vagy az oktatási intézményben, illetve a lakóhelyén. Életkörülményeiről és életviteléről a pártfogó felügyelő a pártfogoltat beszámoltatja, c) indokolt esetben a pártfogolt segélyben részesítése. 22. A 21. a) pontjában foglalt segítség nyújtása körében a pártfogó felügyelő tanácsot ad a pártfogolt iskolai, munkahelyi, egészségi, szociális és egyéb problémái megoldásához, az ehhez szükséges támogatások igénybevételéhez, valamint szükség esetén személyesen eljár a pártfogolt érdekében. 23. (1) A pártfogó felügyelő a pártfogó felügyeletet egyéni pártfogó felügyelői terv alapján hajtja végre. A pártfogó felügyelet végrehajtását követően a pártfogó felügyelő a tervben foglaltak megvalósulásáról rövid összegzést készít. (2) A pártfogó felügyelői terv tartalmazza a bűncselekmény elkövetéséhez vezető okok, a bűnismétlés vonatkozásában fennálló, a terheltet veszélyeztető körülmények megnevezését, valamint a megszüntetésükhöz szükséges teendőket, így különösen
6 a) a pártfogolt kötelezettségeit, b) a pártfogó felügyelő feladatait, c) azoknak az intézményeknek, személyeknek a megnevezését, akiknek a segítségét a terv megvalósításához célszerű igénybe venni. 24. (1) A pártfogó felügyelet végrehajtása során a pártfogó felügyelő, valamint a rendőrség egymást tájékoztatva, együttműködve jár el. (2) Ha a pártfogó felügyelet ellátása a pártfogolt vagy a környezete magatartása miatt akadályba ütközik, a pártfogó felügyelő igénybe veheti a rendőrség segítségét. (3) Ha a pártfogolt a magatartási szabályokat megszegi és emiatt vele szemben további intézkedésnek lehet helye [Btk. 48. (4) bekezdés, 73. (1)-(2) bekezdés, 91. (1) bekezdés c) pont], a pártfogó felügyelő az illetékes ügyészt, a rendőrség a pártfogó felügyelőt tájékoztatja. 25. (1) A pártfogó felügyelő a 20. (2) bekezdésének a)-c) pontjában felsorolt esetekben az ügyész, illetve a bíróság határozatának kézhezvétele után haladéktalanul értesíti a pártfogoltat a pártfogó felügyeletet elrendelő határozatról, a pártfogó felügyelet kezdő időpontjáról, a pártfogó felügyelő személyéről és elérhetőségéről, és felhívja az értesítetteket, hogy a megjelölt időpontban és helyen keressék fel. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt időpontot, legkésőbb a határozat kézhezvételétől számított tizenötödik napra kell kitűzni. (3) A pártfogó felügyelő a pártfogoltat tájékoztatja, a) a pártfogó felügyelet céljáról, a pártfogó felügyelő szerepéről, b) a Bvtvr ának a), b) és d) pontjaiban meghatározott magatartási szabályokról, c) az ügyész, illetve a bíróság által megállapított magatartási szabályokról, d) a magatartási szabályok megszegésének következményeiről, e) a kötelező jelentkezések időpontjáról, illetve azokról az időpontokról, amikor a pártfogolt szükség esetén felkeresheti a pártfogó felügyelőt. (4) A (3) bekezdés szerinti tájékoztatásról jegyzőkönyvet kell készíteni és annak egy példányát a pártfogolt részére kell átadni. (5) A pártfogó felügyeletet elrendelő határozatról, a pártfogó felügyelet kezdő időpontjáról, a pártfogó felügyelő személyéről, illetve a pártfogolt tájékoztatásának megtörténtéről a pártfogó felügyelő értesíti a pártfogolt lakóhelye (tartózkodási helye) szerinti rendőrkapitányságot. (6) A pártfogó felügyelő személyéről és a pártfogolt tájékoztatásának megtörténtéről a pártfogó felügyeletet elrendelő ügyészt, illetve bíróságot is tájékoztatni kell. (7) A pártfogó felügyelő a pártfogolt tájékoztatását követő harminc napon belül készíti el a 23. szerinti pártfogó felügyelői tervet. 26. A pártfogó felügyelő a 20. (2) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott esetekben a büntetés-végrehajtási bíró határozatáról szóló értesítés, illetve a büntetés-végrehajtási intézet, a javítóintézet megkeresése alapján haladéktalanul intézkedik a pártfogó felügyelet előkészítéséről. 27. (1) A pártfogó felügyelő rendszeres ellenőrzései, tapasztalatai alapján a pártfogolt magatartásáról, körülményeinek alakulásáról - jogszabályban meghatározott jelentési, kezdeményezési kötelezettségei teljesítésén kívül - szükség szerint tájékoztatja az ügyészt, a bíróságot és a javítóintézetet. (2) A pártfogó felügyelő tájékoztatja a pártfogolt lakóhelye (tartózkodási helye) szerinti rendőrkapitányságot, az ügyészt, illetve a bíróságot - ideiglenes elbocsátás esetén a javítóintézetet - arról is, ha a pártfogó felügyelet letelt, és az alatt a pártfogolt kifogástalan magatartást tanúsított, vagy egyéb okból megszűnt a pártfogó felügyelet. 28. (1) A pártfogó felügyelő a 27. (1) bekezdésében írt tájékoztatáson kívül javaslatot tesz a) az illetékes ügyésznek 1. az ügyész által megállapított magatartási szabályok megváltoztatására, 2. vádemelésre, ha a pártfogolt a vádemelés elhalasztása során a pártfogó felügyelet magatartási szabályait súlyosan megszegi, 3. szabadságvesztés végrehajtása elrendelésének indítványozására, ha a felfüggesztett szabadságvesztésre ítélt a magatartási szabályokat súlyosan megszegi, 4. ha a próbára bocsátott a magatartási szabályokat megszegi, a próbára bocsátás időtartama meghosszabbításának, illetve, ha súlyosan megszegi, javítóintézeti nevelés elrendelésének vagy büntetés kiszabásának indítványozására, 5. ha a feltételes szabadságra bocsátott a magatartási szabályokat megszegi, a feltételes szabadság megszüntetésének indítványozására, 6. ha a javítóintézetből ideiglenesen elbocsátott a magatartási szabályokat megszegi, az ideiglenes elbocsátás megszüntetésének indítványozására; b) az illetékes büntetés-végrehajtási bírónak 1. a feltételes szabadság mellett elrendelt pártfogó felügyelet megszüntetésére, valamint
7 2. az a) 1. és 2. pontban megjelölt eset kivételével, valamennyi esetben a bíróság által megállapított magatartási szabályok megváltoztatására. (2) A javaslatban a részletes indokolás mellett meg kell jelölni a bizonyítékokat, az eljáró bíróságot (ügyészséget), határozatának számát és keltét, a pártfogó felügyelet - határozat szerinti - kezdetének és megszűnésének időpontját. A rendelkezésre álló bizonyítékokat csatolni kell a javaslathoz. 29. (1)-(2) (3) Ha a pártfogó felügyelet alatt álló katona szolgálati viszonya megszűnt, az állományilletékes parancsnok értesítése alapján a pártfogó felügyeletet a továbbiakban a pártfogó felügyelő hajtja végre. 30. A munkáltató a pártfogó felügyelő megkeresésére haladéktalanul értesíti a pártfogó felügyelőt, ha a pártfogolt a meghatározott munkahelyen nem áll munkaviszonyban [Bvtvr. 96. b) pont]. 31. A pártfogó felügyelő - a pártfogolt kérelmére, a rendőrség indítványára, illetve hivatalból - javaslatot tehet a pártfogó felügyelet tartama vagy az előírt magatartási szabályok megváltoztatására [Bvtvr ]. A pártfogó felügyelő a magatartási szabályokról véleményt kérhet a rendőrségtől is. A felnőttkorúak pártfogó felügyelete végrehajtásának külön szabálya 32. A fiatalkorúak pártfogó felügyelete végrehajtásának külön szabályai 33. A megyei hivatal fiatalkorúakkal foglalkozó pártfogó felügyelője látja el a pártfogó felügyeletét a Btk a értelmében pártfogó felügyelet alatt álló a) fiatalkorúnak, b) olyan személynek, aki a pártfogó felügyelet tartama alatt tölti be a 18. életévét, c) olyan személynek, aki fiatalkorúként elkövetett bűncselekmény miatt pártfogó felügyelettel együtt járó felfüggesztett szabadságvesztésre ítélése, próbára bocsátása, javítóintézetből ideiglenes elbocsátása, illetve a vele szemben alkalmazott vádemelés elhalasztás időpontjában a 18. életévét betöltötte, d) azon felnőtt korúnak, aki a b) vagy a c) pontban foglaltak miatt is - más ügyben - pártfogó felügyelet alatt áll. 34. (1) A pártfogó felügyelő feladatai ellátása során együttműködik a pártfogolt lakóhelye (tartózkodási helye) szerinti gyermekjóléti szolgálattal és a megyei gyámhivatal gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátorával. Ennek keretében a pártfogó felügyelő a) a pártfogó felügyelet kezdetekor tájékozódik a pártfogolt esetleges korábbi gondozásának, védelembe, illetve nevelésbe vételének tapasztalatairól, b) a gyermekjóléti szolgálat vagy a gyámhatóság meghívására részt vesz az esetmegbeszéléseken, illetve pártfogoltja ügyében esetmegbeszélés tartását kezdeményezi, c) kezdeményezheti, hogy a gyermekjóléti szolgálat vagy a gyámhatóság javasolja a helyi önkormányzatnak olyan új ellátások bevezetését, amelyek speciális képzésekkel, foglalkoztatási lehetőségekkel, hasznos szabadidő programokkal segítik a pártfogolt fiatalkorúak iskolai hátrányainak leküzdését, szakképzettségének megszerzését, munkafoglalkoztatását és szabadidejének hasznos eltöltését, d) szakmai javaslatot készít a c) pontban jelzett új ellátási formák kialakítására. (2) A pártfogó felügyelő gyermekvédelmi intézkedést kezdeményez a fiatalkorú pártfogoltja érdekében a gyámhatóságnál, ha az a pártfogolt fiatalkorú környezetében kialakult súlyos veszélyeztető helyzete megszüntetése vagy egyéb ok miatt szükségesnek látszik. 35. (1) A 25. (1) bekezdésében meghatározott esetben a pártfogó felügyelő a fiatalkorú pártfogolt törvényes képviselőjét is tájékoztatja. (2) A 25. (4) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet a fiatalkorú pártfogolt törvényes képviselője részére kell átadni. A törvényes képviselő esetleges távolmaradása az eljárásnak nem akadálya, a jegyzőkönyvet azonban részére meg kell küldeni. (3) A 25. (5) bekezdése szerinti esetekben a pártfogó felügyelő a fiatalkorú pártfogolt törvényes képviselőjének lakóhelye szerinti, a gyermekvédelmi gondoskodás keretébe tartozó utógondozás esetén a fiatalkorú pártfogolt lakóhelye (tartózkodási helye) szerinti gyermekjóléti szolgálatot és a gyámhatóságot is értesíti. 36. A Bvtvr ának b) pontja szerinti munkavégzési kötelezettség nem vonatkozik arra a pártfogoltra, aki nevelési-oktatási intézmény nappali tagozatának tanulója, vagy foglalkoztatást elősegítő képzésben vesz részt, és az eltartása családon belül vagy otthont nyújtó ellátás keretében biztosított. 37.
8 38. Fiatalkorú esetében külön magatartási szabályt a büntetés-végrehajtási bíró részére a pártfogó felügyelő is javasolhat. V. Fejezet AZ UTÓGONDOZÁS 39. (1) A büntetés-végrehajtási intézetben büntetésüket töltő elítéltek látogatása, illetve a javítóintézeti nevelés alatt állókkal való találkozás a büntetés-végrehajtási intézet (javítóintézet) székhelye szerint illetékes megyei hivatal kijelölt pártfogó felügyelőjének a feladata (a továbbiakban: börtönpártfogolás). Az elítélt szabadulása után a lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes megyei hivatal végzi az utógondozást. (2) A börtönpártfogolás célja, hogy a büntetés-végrehajtási intézetből szabadlábra helyezés várható időpontja előtt legalább hat hónappal, a javítóintézetből ideiglenes elbocsátás várható időpontja előtt legalább kettő hónappal elkezdődjön a) az elítélt tájékoztatása az esetleg elveszett iratai pótlásának, ha szükséges, egészségügyi, szociális intézményi ellátásának vagy elhelyezésének, munkavégzési, illetve tanulmányok folytatásának, letelepedésének, szállásának vagy lakhatásának, tanácsadó vagy felvilágosító programokon való részvétele lehetőségeiről és szabályairól, b) az elítélt családjának, gondozójának a felkészítése az elítélt lehetőség szerinti visszafogadására. 40. A pártfogó felügyelő intézkedésének eredményéről, erre vonatkozó megkeresés esetén a volt, vagy leendő munkáltatóról - még az elítélt szabadulása előtt - tájékoztatja a büntetés-végrehajtási intézetet. 41. (1) A pártfogó felügyelő akkor is segítséget nyújt az elítéltnek, ha azt az elítélt a szabadulás után kéri. (2) A szabaduló személyt az önkormányzat illetékes hivatali szerve - külön jogszabály szerint - szociális segélyben vagy kölcsönben részesítheti. (3) Az önkormányzatok, az egyházak, a munkáltatók, a karitatív és más civil szervezetek az utógondozásban közreműködhetnek, ennek során velük a Központi Igazságügyi Hivatal és a megyei hivatal együttműködési megállapodást vagy szerződést köthet. (4) Az Igazságügyi Hivatal - a 39. (2) bekezdés a) pontjában meghatározott célok megvalósítása érdekében, nem vállalkozási tevékenység keretében - a szabadulók ideiglenes elhelyezésére, programok szervezésére pártfogó felügyelői szállásokat, valamint foglalkoztatókat működtethet. VI. Fejezet MÓDOSULÓ IGAZSÁGÜGYMINISZTERI RENDELETEK Az igazságügyi dolgozók igazolványáról szóló 6/1991. (IV. 19.) IM rendelet módosítása A 6/1991. (IV. 19.) IM rendelet az e rendelet melléklete szerinti 3. számú melléklettel egészül ki. Az igazságügyi szerveknél adományozható miniszteri elismerésekről szóló 8/1992. (IV. 4.) IM rendelet módosítása
9 Az Igazságügyi Minisztérium és az igazságügyminiszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervek fontos és bizalmas munkaköreinek megállapításáról és a nemzetbiztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 12/2000. (VII. 11.) IM rendeletet módosítása 50. VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 51. (1) Ez a rendelet július 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg a) a pártfogó felügyelet végrehajtásának és az elítéltek utógondozásának részletes szabályairól szóló 7/1979. (VI. 29.) IM rendelet (R.), b) az R. módosításáról szóló 16/1989. (XII. 22.) IM rendelet, c) a bírósági igazolványokról szóló 15/1999. (XI. 10.) IM rendelet 12. -a (2) bekezdésének első mondatából a hivatásos pártfogónak, második mondatából a hivatásos pártfogó szövegrész, d) a 8/1992. (IV. 4.) IM rendelet módosításáról szóló 19/2002. (XII. 12.) IM rendelet 1. -a, 3. -a és 7. -ának (1) bekezdése hatályát veszti. (2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. Melléklet a 17/2003. (VI. 24.) IM rendelethez
Nyíregyháza, 2013. február 20. TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 4 I.1. Ügyrend hatálya 4 I.2. A szakigazgatási szerv jogállása 4 I.3. A szakigazgatási szerv alapadata 4 II. AZ IGAZSÁGÜGYI SZOLGÁLAT