text:
Ez a rész a szlovén szakbíróságok szervezetéről ad tájékoztatást.
Munkaügyi bíróságok és az Elsőfokú Szociális Bíróság
A jogszabályok rendelkezései szerint a munkaügyi bíróságok rendelkeznek joghatósággal az egyéni és kollektív munkaügyi viták eldöntésére, és a szociális bíróságok rendelkeznek hatáskörrel a szociális vitákban.
Első fokon a munkaügyi bíróságok és az elsőfokú szociális bíróság határoz. A Munkaügyi és Szociális Bíróság (Višje delolovno in socialno sodišče) dönt a munkaügyi bíróságok és az elsőfokú szociális bíróság határozatai elleni fellebbezésekről, míg a Munkaügyi és Szociális Bíróság határozataival szembeni fellebbezéseket és azok felülvizsgálatát a Szlovén Köztársaság Legfelsőbb Bírósága tárgyalja.
A munkaügyi bíróság hatásköre az alábbi egyedi munkaügyi jogviták eldöntésére terjed ki:
a munkaviszony megkötése, fennállása, időtartama és megszűnése;
a munkavállalók és a munkáltatók, illetve jogutódaik közötti munkaviszonyból eredő jogok, kötelezettségek és kötelezettségek;
a munkavállalók és az ügyfelek közötti jogviszonyokkal kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre vonatkozóan a munkavállalók és az ügyfelek közötti szerződés alapján szerződtetnek;
a munkaadók és a pályázók között a munkaerő-felvételi eljárásokkal kapcsolatban;
az ipari tulajdonból eredő jogok és kötelezettségek tekintetében a munkavállaló és a munkáltató között a munkaviszony alapján megállapított jogok és kötelezettségek tekintetében;
a 15 év alatti gyermekek, gyakornokok, tanulók és diákok elítélése,
a munkáltatók és a diákok, illetve diákok közötti személyzeti ösztöndíjak;
a próbaidő önkéntes teljesítése;
a jogszabályban meghatározottak szerint.
A munkaügyi bíróság szintén joghatósággal rendelkezik annak eldöntésére, hogy egy biztosítótársaság alperesi társalperesként jár-e el egy olyan kártérítési jogvitában, amely felett a munkaügyi bíróság illetékes.
A munkaügyi bíróság joghatósággal rendelkezik az alábbi kollektív munkaügyi jogviták eldöntésére:
a kollektív szerződésben részes felek között, illetve a megállapodásban részt vevő felek és egy harmadik fél között, kollektív szerződés érvényességére és végrehajtására vonatkozóan;
amely a kollektív tárgyalások lefolytatására vonatkozó hatáskört illeti;
ami a kollektív szerződéseknek a jogszabályokkal való egyezését, a kollektív szerződések kölcsönös egyezését és az általános jogi aktusoknak a munkáltató általi, a jog és a kollektív szerződések közötti egyezését illeti;
sztrájk és egyéb ipari tevékenység jogszerűsége;
a munkavállalók irányításban való részvételéről;
a munkakapcsolatok terén a szakszervezetek hatáskörére vonatkozóan;
a szakszervezetek reprezentativitására vonatkozó határozatokkal kapcsolatban;
A szociális bíróság hatáskörébe tartozik, hogy a következő szociális jogvitákról döntsön:
1. a nyugdíj- és fogyatékossági biztosítás területén:
o a kötelező nyugdíj- és rokkantsági biztosítási rendszerhez való jog,
o a kötelező kiegészítő nyugdíjrendszerhez való jog és az onnan való kilépés joga,
a kötelező nyugdíj- és rokkantsági nyugdíjjárulékok, valamint a kötelező kiegészítő nyugdíjbiztosítás tekintetében;
olyan pozíciók meghatározása vagy megszüntetése, amelyek esetében kötelező kiegészítő nyugdíjbiztosításba való felvétel;
önkéntes alapon be kell vonni a kötelező nyugdíj- és fogyatékossági biztosítási rendszerbe, és meg kell fizetni az ehhez a biztosításhoz való hozzájárulást;
a biztosítási idő elismerését és felvásárlását illetően;
az állami nyugdíjhoz való jogról;
a hivatalos nyilvántartással kapcsolatban;
2. az egészségbiztosítás területén:
a kötelező egészségbiztosításra való jogot és az abból származó jogokat, valamint az e biztosításhoz való hozzájárulás fizetését illetően;
3 A munkanélküliségi és foglalkoztatási biztosítás területén:
a kötelező munkanélküliségi biztosítás joga és a kötelező munkanélküliségi biztosítás, valamint az e biztosítékhoz való hozzájárulás kifizetése,
a kötelező munkanélküliségi biztosításba való önkéntes beillesztés és az e biztosításhoz való hozzájárulás kifizetése tekintetében;
ösztöndíjakkal kapcsolatban, amelynek során a vagyonleltár döntő jelentőségű, és a tehetséges kutatók ösztöndíja;
a garanciák és támogatott kamatlábak alapján végzett tanulmányokhoz nyújtott kölcsönök tekintetében, amelyek esetében a vagyonleltár döntő jelentőségű;
4. a szülői védelem és a családi ellátások területén:
a szülői felügyeleti joghoz és a biztosításhoz való hozzájárulásra, valamint az ilyen biztosításhoz való hozzájárulásokra vonatkozóan,
a családi ellátásokra vonatkozó jogok tekintetében;
5. a szociális juttatások területén:
a szociális biztonsági ellátások tekintetében;
ami a különböző fejezetek alatti szociális juttatásokhoz való jogot illeti, ha a cél az igénylő szociális biztonsági helyzetének rendezése, és ha egy eszközleltár döntő fontosságú az ilyen ellátáshoz való jog elismerésében.
A fent említett területeken a szociális bíróság is rendelkezik joghatósággal az alábbi szociális ügyekben:
a szabálytalanul megszerzett pénzeszközök visszaszolgáltatása;
olyan károk ellentételezése, amelyeket egy tisztviselő vagy egy hatóság okozott a biztosítottnak vagy a szociális védelemben részesülő személynek, vagy a biztosított intézmény által egy biztosítási viszonnyal kapcsolatban vagy a társadalombiztosítási jogok gyakorlása tekintetében okozott kár.
A szociális ügyekben a törvényben meghatározottak szerint a szociális bíróság is joghatósággal rendelkezik.
A Szlovén Köztársaságban az alábbi elsőfokú bíróságok járnak el:
Celje székhelyű Celje munkaügyi bíróság, amely Celje igazságszolgáltatási területének területe felett rendelkezik joghatósággal;
Koperi székhelye Koper városában, Koper és Nova Gorica területén joghatósággal;
A ljubljanai székhelyű Munkaügyi és Szociális Bíróság, amely a Kranj, Krško, Ljubljana és Novo mesto közigazgatási kerületeinek munkaügyi vitáin, valamint a Szlovén Köztársaság területén felmerülő társadalmi viták eldöntéséért rendelkezik joghatósággal;
Maribor székhelyű Maribor Munkaügyi Bíróság, amely a Maribor, a Murska Sobota, a Ptuj és a Slovensj Gradec bírósági kerületeinek területe felett rendelkezik joghatósággal.
Az elsőfokú bíróságok a bíróság székhelyén döntenek a munkaügyi vitákról, kivéve, ha meghatározásra kerül, hogy külső szervezeti egységekben kell dönteniük.
Munkaügyi és szociális ügyekben az Elsőfokú Bíróságot fel kell szólítani egy tanácsban, amely egy tanácselnökként eljáró bíróból és a zsűri két tagjából áll, akiket az egyik tagnak a munkavállaló (k) listájáról kell megválasztani, a második pedig a munkaadók vagy intézmények jelöltjeinek listájáról.
Az egyesbíró dönt a követelésekre vonatkozó egyedi munkavégzésről és szociális vitáról, feltéve, hogy a vitatott tétel értéke nem haladja meg a 40,000 EUR-t. Bizonyos fontos kérdéseket egyesbíró határoz meg a vita tárgyát képező tárgy értékétől függetlenül, például a munkaszerződés felfüggesztésével, a próbamunkával, a túlórákkal, pihenő- és pihenőidőről, valamint a munkából való egyéb hiányzásokkal kapcsolatos egyedi munkaügyi viták, a rendkívüli körülmények miatt elvégzendő munka kötelezettsége, fegyelmi szankciók, a munkából történő ideiglenes felfüggesztés, a fegyelmi eljárás megindítása és az ideiglenes áthelyezés miatt; szociális viták a részvételi pótlékhoz való jogról, rokkantsági támogatásra való jogosultság a fizikai károsodásért és a gyógyfürdői kezeléshez való jogról.
Munkaügyi és Szociális Bíróság
A munkaügyi és szociális bíróság dönt a munkaügyi bíróságok és az elsőfokú szociális bíróság határozatai ellen. A Szlovén Köztársaság Legfelsőbb Bírósága dönt a másodfokú munkaügyi és szociális bíróság határozatai elleni fellebbezésekről és azok felülvizsgálatáról.
A Munkaügyi és Szociális Bíróság székhelye Ljubljanában található.
A Munkaügyi és Szociális Bíróság három bíróból álló tanácsban határoz.
A közigazgatási jogvitában a Szlovén Köztársaság Közigazgatási Bírósága rendelkezik joghatósággal, a közigazgatási vitarendezési törvényben meghatározott módszereknek és eljárásoknak megfelelően.
A közigazgatási jogvitákban az egyének és a szervezetek jogainak és előnyeinek bírói védelmét az állami szervek, helyi közösségi szervek és a törvény alapján kiadott nyilvános engedélyek jogosultjai biztosítják.
A közigazgatási vitában a Bíróság:
a felperes jogi helyzetét érintő jogerős közigazgatási aktusok jogszerűségére vonatkozó szabály;
az egyének emberi jogait és alapvető szabadságait érintő egyes jogi aktusok és intézkedések jogszerűségének megállapítása, kivéve, ha a megfelelő eljárás eltérő formáját biztosították;
az állami hatóságok jogi aktusainak jogszerűségére vonatkozó szabály, amelyet egyedi viszonyra vonatkozó szabály formájában adtak ki
az állam és a helyi hatóságok közötti, a helyi hatóságok és a közigazgatási szervek közötti viták, feltéve, hogy a törvény így rendelkezik, vagy az alkotmány vagy a jog által előírt egyéb jogi védelem hiányában,
amennyiben jogszabály írja elő, az egyéb jogi aktusok jogszerűségéről határoz.
A közigazgatási jogvitában a Szlovén Köztársaság Közigazgatási Bírósága első fokon határoz. A Szlovén Köztársaság Legfelsőbb Bírósága azonban egy közigazgatási jogvitában bírálja el az elsőfokú határozat elleni panaszt vagy annak felülvizsgálatát.
A Szlovén Köztársaság Közigazgatási Bíróságának főirodája Ljubljanában található.
A közigazgatási bíróság székhelye akövetkező:
a Celje elsőfokú bíróság által érintett területért felelős Celje;
a Koper Felsőbíróság által lefedett területek Nova Gorica-osztálya;
a Maribor tartományi legfelsőbb bíróság hatáskörébe tartozó Maribor megye.
A közigazgatási bíróság három bíróból álló tanácsban határoz, kivéve azokat a törvényben meghatározott eseteket, amelyekben egyetlen bíró szabályai vannak.
A Legfelsőbb Bíróság úgy határoz, hogy egyesbíró, három bíróból álló tanácsban jár el az eljárás megszüntetése, a közigazgatási bíróság és a Törvényszék közötti hatásköri összeütközés esetén, vagy három bíróból álló tanácsban, a közigazgatási bíróság és a Legfelsőbb Bíróság között egy öt bíróból álló tanácsban.
További információk a szlovén bíróságokról a Szlovén Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának hivatalos honlapján találhatók.
Utolsó frissítés: 03/10/2019

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A jogászok között csak „BH”-nak nevezett kiadványról túlzás nélkül állítható, hogy nélkülözhetetlen minden gyakorló jogász számára, hiszen a Legfelsőbb Bíróság / Kúria által hozott legfontosabb, válogatott határozatokat teszi közzé, külön-külön fejezetekben foglalkozva a büntetőjog, a polgári jog, a gazdasági jog, a munkajog és a közigazgatási jog területén hozott döntésekkel.
Hónap összes	december	november	október	szeptember	augusztus	július	június	május	április	március	február	január
BH 1998.9.443 I. A kölcsönszerződés is a felek akaratnyilvánításával és nem a kölcsönösszeg átadásával jön létre [Ptk. 205. § (1) bek., 523. § (1) bek.]. II. A kölcsönszerződés lényeges tartalmi eleme a kölcsön összegének meghatározása. Ennek hiányában a kölcsönszerződés létrejötte nem állapítható meg [Ptk. 523. § (1) bek.]. III. Lényeges eljárási szabályt sért a felszámoló, ha az általa vitathatónak ítélt hitelezői igényt - az érdekelttel való egyeztetést követően - elbírálás végett a felszámolást elrendelő bíróságnak nem küldi meg [1991. évi IL. tv. 46. § (4) bek.].
BH 1998.9.442 I. A bíróság által gazdasági társaság terhére jogerősen megállapított tisztességtelen versenycselekmény a szembenálló versenytársak kártérítési igényeinek jogalapját megfelelően bizonyítja [1990. évi LXXXVI. tv. 3. § (1)-(2) bek., Ptk. 339. § (1) bek., 359. § (1) bek., Pp. 206. § (1) bek.]. II. A jogtanácsosi igazolvány megfelelően tanúsítja a jogtanácsosnak a bíróságok előtti eljárási jogosultságát, ezért a vele jogviszonyban álló féltől külön meghatalmazásra - a képviselet ellátásához - nincsen szükség [Pp. 49. § (1) és (3) bek., 67. § (1) bek. i) pont, 73. § (1)-(2) bek.].
BH 1998.9.441 A váltójogviszonyokban az ún. közbenjárás jogi természete, feltételei és alkalmazásának jogkövetkezményei [Ptk. 329. § (3) bek., 1/1965. (I. 24.) IM r. 13. § (2) bek., 14. § (2) bek., 16. § (1) bek., 20. § (1) bek., 44. § (3) bek., 55. § (2)-(4) bek., 59. § (1) és (3) bek., 62. § (1) bek.].
BH 1998.9.440 Az ún. garanciavállalási szerződés (atipikus szerződés) és a készfizető kezesi szerződés elhatárolási szempontjai [Ptk. 272. § (1) bek., 273. § (1) bek., 276. § (1) bek., 1998. évi CXLVI. tv. 38. § (1) bek., 109/1997. (XII. 30.) PM r. 14. § (1) bek., 48/1997. (XII. 31.) PM r. 1. § (1) bek., 3. § (1) bek.].
BH 1998.9.439 I. A társaságba való beolvadással nem új gazdasági társaság jön létre, hanem az "átvevő" gazdasági társaság társasági szerződése módosul [1988. évi VI. tv. (Gt.) 331. § (2) bek., 360. § (2) bek. e) pont és (4) bek.]. II. Beolvadás esetén az egyesülésről szóló megállapodást nem kell a két gazdasági társaság minden tagjának aláírnia, ennek hiánya a megállapodás érvényességét nem érinti [Gt. 261. § (1) bek.].
BH 1998.9.438 I. Ha a korlátolt felelősségű társaság tagjai között olyan kiskorúak is vannak, akik felett a szülői felügyeletet a társaság más tagjai látják el, a közöttük lehetséges érdekellentétnek a gyámhatóság útján való tisztázása nélkül a cégbejegyzési kérelem nem teljesíthető [1952. évi IV. tv. 70. §, 71. § (2) bek., 79. § (1)-(2) bek., 82. § (1) bek., 86. § (3) bek., 87. § (1)-(2) bek., Ptk. 225. § (1) és (4) bek., Ptké. 43. § (1) bek.]. II. A társasági szerződésben egyedileg megjelölt ingóságok (gépek, berendezések stb.) azonosítási számának, jelének feltüntetése azoknál indokolt, amelyekről valamely hatóság egyébként nyilvántartást vezet. Ezek feltüntetésének hiánya azonban nem idézi elő a társasági szerződés semmisségét [1988. évi VI. tv. (Gt.) 19. § (2) bek., 21. § (1) bek. d) pont, 22. § (2) bek., 161. § (3) bek.]. III. A társasági szerződésben meg kell határozni azt a legmagasabb összeget is, amelynek befizetésére a tag kötelezhető [Gt. 168. § (1) bek.].
BH 1998.9.437 Értékpapír egyenértékének megállapításánál követendő eljárás [Vht. 9. §, 179. § (3)bek., Pp. 177. § (1) bek.].
BH 1998.9.436 I. Nem jogszabálysértő a perújítási eljárásban annak a tanúbizonyításnak a mellőzése, amely nem eredményezhetne a perújító félre nézve kedvezőbb határozatot [Pp. 163. § (1) bek., 260. § (1) bek. a) pont]. II. A perújítási eljárásban hozott jogerős ítélet felülvizsgálata az alapperbeli ítéletre nem terjedhet ki [Pp. 270. § (1) bek.].
BH 1998.9.435 I. A közbenső ítélet e jellege kizárja, hogy a bíróság a konkrét követelés összege (mennyisége) tekintetében akár részben is rendelkezzen. Nincs tehát eljárásjogi lehetőség arra, hogy az öröklési szerződést megszüntető közbenső ítéletben a bíróság a jogviszony felszámolása körébe tartozó marasztaló vagy kötelező rendelkezést hozzon [Pp. 213. § (3) bek.]. II. Az a körülmény, hogy a jogvita végleges lezárásáig az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés fennmarad, az elszámolás kérdésében való függő jogi helyzet következménye (1972. évi 31. tvr 2. §). III. Közbenső ítéletben perköltség felől döntés nem hozható (Pp. 77. §).
BH 1998.9.434 Távközlési díj megállapításával kapcsolatos jogvitában a bizonyítási teher megoszlása [1992. évi LXXII. tv. 9. § (3) bek., 12. § (4) és (5) bek.].
BH 1998.9.433 A megelőlegezett tartásdíj folyósításának a feltételei mindaddig fennállnak, amíg a közvetlenül az általános iskolai tanulmányok befejezését követően megkezdett, de a gyermek évvesztes volta miatt a nagykorúságának a tartamára szükségképpen átnyúló középiskolai tanulmányait a gyermek be nem fejezi [Csjt. 69/E. §, 4/1987. (VI. 24.) IM r. (Csjtr.) II. 19-25. §-ai].
BH 1998.9.432 A különvagyoni ingatlant terhelő kölcsön egyösszegű kifizetésével a tulajdonost jogszabálynál fogva megillető kedvezmény nem közös vagyon [Csjt. 27. § (1) bek., 31. § (2) bek., 45/1989. (XII. 23.) PM r.].
BH 1998.9.431 A Magyar Biztosítók Szövetségének mentesülése ismeretlen üzembentartó által okozott kár esetén [58/1991. (IV. 13.) Korm. r. 2. § b) pont, 9.§ (1) bek., 10. § (3) bek.].
BH 1998.9.430 A bérlő elhelyezése feltétel bekövetkezéséig tartó lakásbérleti szerződés esetén [1993. évi LXXVIII. tv. (Ltv.) 67. § (2) bek., 1/1971. (II. 8.) Korm. r. 45. § (4) bek., 118. §, 123. § (1) bek., 1/1971. (II. 8.) ÉVM r. 90. § (1)-(2) bek.].
BH 1998.9.429 A bérleti díj iránti perben a bíróság a bérbeadó szavatossági kötelezettségeit csak akkor vizsgálja, ha a bérlő a hibás teljesítésre alapozottan szavatossági kifogással élt [Ptk. 424. § (1) bek., Pp. 221. § (1) bek.].

matches: Bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2011. január 01. szombat, 18:04 | Írta: Administrator | | |
Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA
/1/ Az egyesület megnevezése: FÉNYSZARUIAK BARÁTI EGYESÜLETE
/2/ Az Egyesület rövidített neve: FÉBE
/3/ Az egyesület székhelye: Jászfényszaru
címe: 5126 Jászfényszaru, Szent Istvánút 1.
/4/ Az egyesület internetes honlapja: www.febe.hu
/5/ Az egyesület hatóköre: területi
/6/ Az egyesület jogi személy.
/1/ A város múltjának, jelenének, jövőjének, sorsának figyelemmel kisérése, fejlődéséhez segítségnyújtás.
/2/ Rendszeres kapcsolat kiépítése a Jászfényszaruból elszármazottak és helyben lakók között.
/3/ Településünk emlékanyagának további összegyűjtése, rendezése, bemutatása a jelenleg és jövőben élők számára, hogy az segítse a szülőföldhöz való ragaszkodást. A lokálpatriotizmus szellemének erősítése.
/4/ Az egyesület közhasznú szervezetként működik, tevékenységével hozzá kíván járulni a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez, közvetlenül vagy közvetve közfeladat teljesítését szolgálja, közérdekből, haszonszerzési cél nélkül a jogszabályokban meghatározott követelményeknek és feltételeknek megfelelve.
Az egyesület elsődleges célja: A város kulturális életének gazdagítása, a hagyományok ápolása, a kulturális örökség megóvása, bővítése, Jászfényszaru két (Heves és Pest) megyével határos, így tevékenysége e megyék egyes szomszédos településeire kisugárzással bír.
Szórakoztató helyi szabadidős programokat, önköltséges színházi előadásokra látogatást szervez.
Huszárbandériumi jász hagyományokat ápolja, az egyesületen belül önszerveződő közösségeket működtet. A településhez kötődő kulturális értékekhez kapcsolódó évfordulókat számon tartja, megünnepli. A kulturális értékek megmentésében, felújításában közreműködik. A településhez kötődő helytörténeti kiadványokat jelentet meg.
Céljai elérése érdekében az alábbi közfeladatokhoz kapcsolódó tevékenységeket folytatja közvetlenül vagy közvetve:
- kulturális tevékenység ezen belül közösségi kulturális hagyományok, értékek ápolása, művészeti értékek létrehozásának és megőrzésének elősegítése, támogatása, kulturális szolgáltatások (a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreirőlszóló 1991. évi XX. tv. 121. § a)-b) pontja, Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. tv. 13. § (1) bek. 7. pont)
- helyi közművelődési tevékenység támogatása, a kulturális örökség helyi védelme (Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. tv. 23. § (4) bek. 13. pont, a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. tv 5 § (1) bek.)
- a helyi önkormányzat a feladatai körében támogatja az egyesületen belül működő önszerveződő közösségeinek a tevékenységét, együttműködik a közösségekkel (Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. tv. 6. § a)-b) pontja)
Az Egyesület tevékenységi körei:
/5/ Az egyesület közhasznú és más szolgáltatásai bárki által igénybe vehetőek.
/6/ Az egyesület a közhasznú céljai megvalósítása előmozdítása érdekében azokat nem veszélyeztetve vállalkozási tevékenységet kiegészítő jelleggel is folytathat.
A kiegészítő jellegű gazdasági-vállalkozási tevékenység az egyesület alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyeztetheti, és ennek eredményét tagjai között nem osztja fel, hanem a jelen alapszabályban meghatározott cél szerinti közhasznú tevékenységre fordítja.
/7/ Az egyesület közvetlen politikaitevékenységet nem folytat szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt.
/1/ Találkozók, közös látogatások szervezése a tájékozódás és tájékoztatás eszközeinek felhasználásával.
/2/ Jászfényszaru eseményeiről széles körű tájékoztatás a helyi és országos lapban, valamint
/1/ A FÉBE tagja az, aki születése, nevelődése, munkavégzése, személyes barátsága, stb. révén kötődik Jászfényszaruhoz, és aki elfogadja az Egyesület Alapszabályát és belépési nyilatkozatban vállalja, hogy tevékenyen részt vesz az Egyesület munkájában, támogatja annak célkitűzéseit, és a tagdíjat megfizeti.
/2/Tiszteletbeli tagi cím adományozható annak, aki nem tagja az egyesületnek, de közéleti, társadalmi tevékenységével az egyesület céljainak megvalósításában kiemelkedő, vagy nagy értékű munkát végzett. Ebben a kérdésbenaz elnökség javaslatára a közgyűlés határoz nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel.
/3/ Örökös tagi cím adományozható annak az egyesületi tagnak, aki közéleti, társadalmi tevékenységével az egyesület céljainak megvalósításában kiemelkedő, vagy nagy értékű munkát végzett. Örökös egyesületi tagi cím adományozásáról az elnökség javaslatára a közgyűlés határoz egyszerű szótöbbséggel.
/4/ A tiszteletbeli és örökös tagi cím adományozásának részletes szabályait az Egyesület külön szabályzata tartalmazza.
/5/ Nem lehet tag az, aki szándékos bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztésre ítéltek és a büntetés hatálya alatt áll.
/6/ Tagsági viszony a belépési nyilatkozat kitöltésével, aláírásával, a FÉBE Elnökének címezve az Egyesület székhelyére történő eljuttatásával, az Elnökség döntését követően jön létre. A tagfelvétel korlátozásmentes. A tagfelvételről a belépési nyilatkozat beérkezését követő elnökségi ülésen az Elnökség nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel határoz. Az Elnökség a tagfelvétel tárgyában hozott határozatot a meghozatalától számított 5 napon belül írásban, személyesen vagy ajánlott tértivevényes levél útján közli az érintettel.
/7/ A tagfelvétel elutasítása ellen az elutasító határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül lehet írásban fellebbezni a Közgyűléshez. A Közgyűlés a tagfelvételt elutasító határozat felülvizsgálata tárgyában a fellebbezés benyújtását követő soron következő közgyűlésen nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel dönt.
/8/ A tagsági jogviszony megszűnésénekesetei: a kilépés, törlés, kizárás, elhalálozás
/9/A tag kilépési szándékát, illetve döntését az egyesület elnökének írásban kötelesindokolás nélkülbejelenteni.
A bejelentés megtételével tagsági viszonya minden további jogcselekmény nélkül a bejelentés
napjával megszűnik.A kilépett tag a befizetett éves tagdíjat nem követelheti vissza.
/10/ Azt a tagot aki több mint két évi tagdíjhátralékban van, az elnökség törli a tagok sorából. Törlésre csak akkor kerülhet sor, ha a tag tagdíjfizetési kötelezettségének legalább két éven át nem tesz eleget, és tartozását a törlés lehetőségére vonatkozó tájékoztatást, valamint megfelelő határidő tűzését is tartalmazó írásbeli felszólításra sem rendezi.
/11/Az elnökség határozattal kizárhatja azt a tagot, aki
- jogszabály-, alapszabály-sértő vagy az egyesület céljával összeegyeztethetetlen magatartást tanúsít, valamintaz egyesülethez méltatlan magatartásával súlyosan sérti vagy veszélyezteti a FÉBE céljainak megvalósítását;
- a FÉBE jó hírnevét sértő tevékenységet vagy magatartást folytat;
- önként vállalt kötelezettségét nem teljesíti és ezzel az egyesületnek kárt okoz;
- a FÉBE elnökének felhatalmazása nélkül az egyesület képviseletében eljár vagy jognyilatkozatot tesz.
- az Alapszabály rendelkezéseit, a Közgyűlés vagy az Elnökség határozatait az erre irányuló hozzá intézett felhívás ellenére sem tartja be,
- tagsági viszonya létesítését követően elkövetett szándékos bűncselekmény miatt a bíróság jogerősen elítéli
/12/ A kizárásról az Elnökség határoz nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel. A kizárásról döntő elnökségi ülésről az érintett tagot az ülés napját megelőző 15 napon belül ajánlott tértivevényes levél útján, vagy más bizonyítható módon értesíteni kell, az értesítésben fel kell hívni, hogy amennyiben személyesen nem jelenik meg, úgy védekezését, kifogását az ülés napjáig írásban az Elnökséghez címezve az Egyesület székhelyére eljuttathatja.
/13/A tag kizárásáról rendelkező határozatot indokolással kell ellátni, az indokolásnak tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást.Az elnökség a kizárásról szóló határozatát írásban közli az érintett taggal, aki ellene a kézhezvételtől számított 15 napon belül a közgyűléshez címzett, de az elnökséghez benyújtott fellebbezéssel élhet. A fellebbezésnek halasztó hatálya van. Az Elnökség a fellebbezést a soron következőKözgyűlés elé terjeszti. A Közgyűlés nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza meg a döntését.
A tagsági viszony megszűnésének időpontja a Közgyűlés döntésének napja.Amennyiben a közgyűlés az elnökség kizáró határozatát helybenhagyja, úgy annak felülvizsgálata iránt a tag a kézhezvételétől számított 30 napon belül keresetet nyújthat be az illetékes bírósághoz.
/14/ Az Elnökség határozattal törli a tagsági nyilvántartásból a kilépett, elhalálozott, a tagdíjfizetési kötelezettségét elmulasztó tagot, valamint a kizárt tagot.
A tag, örökös tag jogai
A tagsági jogok forgalomképtelenek és nem örökölhetők. A tagok személyére vonatkozó adatok nem nyilvánosak.
/1/ A FÉBE rendezvényein egyenlő joggal részt vehet, azon véleményét javaslatát szóban, vagy írásban közölheti.
/2/ Megbízatást vállalhat, tisztségre megválasztható, amennyiben nem esik jogszabályban meghatározott korlátozások hatálya alá.
/3/ Neki tetsző alkotó csoportban / helytörténeti-néprajzi, kulturális, városszépítő, gazdasági, egészségügyi, közrendészeti stb. / tevékenykedhet.
/4/ Az egyesület munkáját anyagi juttatásokkal, felajánlásokkal segíti. Ezeket az elnöknél, vagy titkárnál lehet megtenni. A juttatások nem követelhetők vissza.
/5/ Az elnökség elé terjeszthet minden olyan javaslatot, mely az egyesület hatáskörébe tartozik. Ezek
elbírálásáról joga van tájékoztatást kapni.
/6/ Az Egyesület szervei által hozott jog- vagy alapszabály-sértő határozat megsemmisítése iránt a határozat tudomására jutásától számított 30 napos jogvesztő határidőn belül pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben –a tag kérelmére- a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A per a törvényszék hatáskörébe tartozik.
/7/ Szavazati joggal rendelkezik.
/8/ A Közgyűlést össze kell hívni, ha a tagok 1/3-a az ok és a cél megjelölésével írásban kezdeményezi az elnöknél
/9/ Javasolhatja új tag felvételét
/10/ Javaslatot tehet az elnök, alelnök, titkár, titkárhelyettes, pénztáros örökös, tiszteletbeli egyesületi tag személyére
Tiszteletbelitag jogai:
a. tanácskozási joggal részt vehet a Közgyűlésen
javaslattételi, véleményezési jog illeti meg az Egyesület működésével kapcsolatban
részt vehet az Egyesület rendezvényein
érintettsége esetén az Egyesület valamely szerve által hozott jog- vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránt a tiszteletbeli tag a határozat tudomására jutástól számított 30 napos jogvesztő határidőn belül pert indíthat.
A tag, örökös tag kötelességei
/1/ Vegyen részt a közgyűlésen, annak közösségi döntéseit tartsa be, vállalt feladatát becsülettel végezze.
/2/ Az egyesület programjának összeállítását és megvalósítását szóban, vagy írásban segítse, anyagilag
támogassa. Az évente fizetendő tagdíjat a közgyűlés állapítja meg
/3/ Óvja és gyarapítsa a közösségi vagyont és közértékeket, ennek környezetében is szerezzen érvényt.
/4/Amennyiben a tag e-mail címmel rendelkezik, köteles az e-mailes elérhetőségét, illetve annak megváltozását - a változást követő 8 napon belül - az Egyesület elnökségének bejelenteni.
/5/ Az egyesület tagja nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását és az egyesület tevékenységét.
Tiszteletbeli tag kötelezettsége:
az Alapszabály rá vonatkozó rendelkezéseinek betartása
/1/ A FÉBE szervei: a/ közgyűlés
b/ elnökség
c/ ellenőrző bizottság
/1/ Az egyesület legfőbb szerve a közgyűlés, a tagok összességét jelenti,amelynek minden kérdésben döntési joga van. A közgyűlés nyilvános, de az elnökség, vagy bármely tag indítványára a közgyűlés elrendelheti egyes napirendek zárt ülésen való tárgyalását,amelyek személyiségi jogokat vagy a törvény által nyilvánossággal szemben védelmezett adatokat érintenek.
/2/ A közgyűlés akkor határozatképes, ha a szabályszerű összehívása mellett a rendes tagok több
mint fele jelen van. A határozatképességet minden határozat meghozatala előtt vizsgálni kell. A közgyűlést fő szabály szerint az egyesület székhelyére kell összehívni, azonban az elnökség javaslata alapján eseti jelleggel a székhelytől eltérő, más közgyűlés megtartására alkalmas helyszínre is összehívható.A határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlést az elnök az eredeti napirendi kérdésekben, az eredeti helyszínen, az eredeti közgyűlés napjára a határozatképtelen ülést követő későbbi időpontra hívja össze, amely közgyűlés a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes. A megismételt közgyűlés időpontját, a megjelentek számára tekintet nélküli határozatképességére történő figyelmeztetéssel már az eredeti meghívóban közölni kell.
/3/ A közgyűlést az elnökség hívja össze évenként legalábbegyszer, legkésőbb minden év május 31-ig. A meghívó az egyesület megnevezését, székhelyét, a közgyűlés helyét, időpontját, a közgyűlés határozatképességére történő utalást, határozatképtelenség esetére a megismételt közgyűlés időpontját, valamint a napirendi pontokat tartalmazza.A meghívót a napirendek feltüntetésével legalább 15 nappal előbb kell a tagokhoz eljuttatni. A meghívó elküldésének módjai: postai levél, fax vagy e-mail.A közgyűlést össze kell hívni akkor is, ha azt a bíróság elrendeli vagy a tagok egyharmada - az ok és cél megjelölésével - indítványozza.
Az elnökség köteles a közgyűlést összehívni, ha
- az egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi
- az egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni
- az egyesület céljainak elérése veszélybe került.
A fentebb megjelölt esetekben az elnökség által összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az egyesület megszüntetéséről dönteni.
/4/ A közgyűlési meghívó kézbesítésétől számított 8 napon belül a tagok és az egyesület szervei a közgyűlést összehívó elnökségtől a napirend kiegészítését kérhetik, a kiegészítés indokolásával. A napirend kiegészítésének tárgyában a közgyűlést összehívó elnökség 3 napon belül jogosult dönteni. Ha a napirend kiegészítése iránti kérelemről a közgyűlést összehívó elnökség nem dönt vagy azt elutasítja, a közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában.
/5/ A közgyűlést az elnök illetve akadályoztatása esetén az alelnök, vagy a közgyűlés által nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel eseti jelleggel megválasztott levezető elnök irányítja, a jegyzőkönyv vezetéséről a titkár gondoskodik. Esetenként két hitelesítőt kell választani, akik nem lehetnek az elnökség tagjai. A közgyűlésről felvett jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a közgyűlés helyét, idejét, a napirendi pontokat, a közgyűlésen lezajlott fontosabb eseményeket, nyilatkozatokat, határozati javaslatokat, az azokra leadott szavazatok, ellenszavazatok, a szavazástól tartózkodók számát, és az elfogadott határozat szövegét. A jegyzőkönyv kötelező mellékletét képezi a közgyűlésen készült jelenléti ív.
A Közgyűlés határozatait a közgyűlésen kell kihirdetni szóban, valamint írásbana Közgyűlési Határozatok Könyvében kell nyilvántartani.A közgyűlés határozatait a rendelkező rész, a dátum, a sorszám, az azt támogatók, ellenzők és tartózkodók számának feltüntetésével kell jegyzőkönyvbe foglalni. A közgyűlés határozatait azokkal, akikre a határozat rendelkezést tartalmaz, vagy bármilyen más módon érintettek, személyesen, vagy ajánlott, tértivevényes levélbenkülön is közölni kell. A Közgyűlési Határozatok Könyvét az Egyesület székhelyén kell tartani, abba bármely tag betekinthet, arról a személyiségi jogok sérelme nélkül másolatot készíthet, vagy térítés ellenében fénymásolatot kérhet.
/6/ A közgyűlés döntéseit az alapszabály eltérő rendelkezése hiányában - az egyesület szerveinek, illetve a tisztségviselők megválasztását is - nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Minden tag egy szavazattal rendelkezik.Az alapszabály módosításához a jelen lévő tagok ¾-es szótöbbséggel hozott határozata szükséges. Az egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges.
/7/A legfőbbszerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, a
jelen Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás.
/8/ A közgyűlés hatásköre:
a/ az alapszabálytjóváhagyja és módosítja,
b/ öt évremegválasztja az elnökséget és tisztségviselőit és az ellenőrző bizottságot. Ezeket vissza-
hívhatja,
c/ megtárgyalja és elfogadja az elnökség beszámolóját, munkatervét,
d/ az egyesület éves költségvetésének megállapítása,
e/ évente meghatározza a tagdíjat.
f/ döntés hitelfelvétel kérdésében.
g/ az egyesület, megszűnésének, egyesülésének és szétválásánakkimondása.
h/ az éves egyesületi tevékenységről, gazdálkodásról szóló beszámoló, - ezen belül az elnökségnek
a egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentése-, aközhasznúsági mellékletés a zárszámadás
elfogadása.
i/ oklevelet, emléktárgyat alapíthat a kiváló teljesítmények elismerésére.
j/ dönt az elnökség javaslatára: tiszteletbeli vagy örökös tagi kitüntetések ügyében.
k/ ellenőrző bizottság jelentésének elfogadása
l/ olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével vagy ezek hozzátartozójával köt,
m/ a jelenlegi és a korábbi egyesületi tagok, vezető tisztségviselők, és az ellenőrző bizottsági tagok vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés
n/ az ellenőrző bizottság tagjainak megválasztása és díjazásuk megállapítása
o/ a végelszámoló kijelölése
p/ döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket a jogszabály hatáskörébe utal.
/1/ Az elnökség az egyesület 5 évre választott általános hatáskörű végrehajtó és ügyintéző szerve,
amely gondoskodik az alapszabály rendelkezéseinek, a közgyűlési határozatok végrehajtásáról, szervezi és irányítja az egyesület működését, gazdálkodási és vállalkozási tevékenységet.
Az elnökség tevékenységéért a közgyűlésnek tartozik felelősséggel.
Az elnökség tagjai kötelesek a közgyűlésen részt venni, a közgyűlésen az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre válaszolni, az egyesület tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni.
/2/ Az elnökség a közgyűlés által nyílt szavazással, egyszerűszótöbbséggel választott 9 tagú testület.
Tagjai: az egyesület elnöke, alelnöke, titkára, titkárhelyettese, pénztárosa és 4 elnökségi tag.
/3/ Az elnökség szükség szerint, de évente legalább két alkalommal ülésezik. Üléseit az elnök és titkár írásbeli meghívóval legalább 8 nappal előbb hívja össze, amelyben közölni kell az ülés helyét, idejét és a napirendi pontokat. Az üléseire tanácskozási joggal meg kell hívni az ellenőrző bizottság elnökét. Az elnökség ülései nyilvánosak, de ki lehet zárni a nyilvánosságot az ülés azon részeire, amelyek személyiségi jogokat, vagy a törvény által nyilvánossággal szemben védelmezett adatokat érintenek.
/4/ Az ülés határozatképes, ha azon az elnökségi tagok több mint a fele jelen van.
/5/ Az üléseket az elnök, akadályoztatása esetén az alelnök vezeti.
/6/Az elnökség határozatait a jelenlévőkegyszerű szótöbbséggel, hozza, nyílt szavazással. Szavazategyenlőség esetén az elnök, - távollétében az alelnök - szavazata dönt.Az elnökség üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet az elnök, a jegyzőkönyv-vezető, az ülés elején megválasztott hitelesítő elnökségi tag ír alá. A jegyzőkönyv az ülés helyét, idejét, napirendjét, határozati javaslatok szövegét, a leadott szavazatok számát, arányát, a szavazás eredményét.
/7/ A döntéshozatalban nem vehet részt az a tag, aki vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján kötelezettség illetve felelősség alól mentesül, vagy bármilyen más előnyben részesül, illetveaki a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt.
/8/ A határozatokat - azok rendelkező részének sorszámának, dátumának, a támogatók és ellenzők, valamint tartózkodók számának feltüntetésével jegyzőkönyvben kell rögzíteni, amelyet
az elnökség tagjainak és az ellenőrző bizottság elnökének meg kell küldeni.Az elnökség határozatait az Elnökségi Határozatok Könyvében kell nyilvántartani. A nyilvántartás tartalmazza a döntés számát, tartalmát, időpontját, a döntést támogatók és ellenzők számarányát. Az Elnök köteles az Elnökségi határozatok könyvét naprakészen vezetni. Az elnökség határozatait az érintettekkel személyesen vagy ajánlott tértivevényes levélben is közölni kell.
/9/Az elnökség hatásköre:
a/ a közgyűlés előkészítése, napirendi pontjainak meghatározása, a közgyűlésösszehívása,
meghívó elküldése, közgyűléslebonyolítása, a tagság és egyesület szerveinek értesítése
b/ rendezvények szervezése: szakelőadás, vitaülés, kiállítás, városszépítő akció, táj- és
c/ pénzügyi gazdálkodás tervezése, elszámolása,
d/ tagok felvétele, kizárásatörlése, és a tagság nyilvántartása
e/ egy-egy adott célra alakult csoport vezetőjének megbízása,
f/ más szervekben az egyesület képviseletéről gondoskodik,
g/ törődik a tagok tájékoztatásával, valamint az egyesület népszerűsítésével,
h/ a városi önkormányzat számára javaslati jogával él,
i/előkészíti és a közgyűlés elé terjeszti: az egyesületi célok megvalósításának éves tervét, a
költségvetést, az egyesület éves tevékenységéről valamint gazdálkodásáról szóló beszámolót
továbbá a közhasznúsági mellékletet
j/ dönt pályázat kiírásában és elbírálásában,
k/ jóváhagyja a közhasznú feladatokhoz kapcsolódó írásbeli szerződéseket,
m/ a vállalkozások indítása és anyagi kötelezettségvállalás,
n/ az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala
o/ egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása
p/ az egyesületi tisztségviselők megválasztásának előkészítése
q/ az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése
r/ az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése
s/ az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálat és annak bekövetkezte esetén a Ptk-ban előírt intézkedések megtétele
t/ döntés minden számottevő ügyben.
/10/. Az elnökségi tagsági viszony megszűnésének esetei:
határozott idő lejártával
elhalálozással
cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával
jogszabályban vagy alapszabályban meghatározott kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkezésével
Az elnökség valamely tagja tisztségének megszűnése esetén az elnökségi tagság megszűnését követő soron következő közgyűlésen az egyesület tagjai közül új elnökségi tagot kell választani.
/1/ Az ellenőrző bizottság törvényességi és célszerűségi szempontból ellenőrzi az egyesület működését és gazdálkodását, így különösen: az alapszabály, illetve más belső szabályzat szerinti tevékenységét, a közgyűlés határozatainak végrehajtását, a költségfelhasználást,
- az Egyesület tisztségviselőitől felvilágosítást kérhet az Egyesületet érintő valamennyi üggyel kapcsolatban
- betekinthet és - szükség esetén szakértő bevonásával - megvizsgálhatja az Egyesület könyveit és iratait
- vizsgálja és véleményezi az Egyesület pénz- és vagyonkezelésének szabályszerűségét
- társadalmi szervezetek gazdálkodására vonatkozó jogszabályok és egyéb kötelező előírások betartásának ellenőrzése
- bizonylati fegyelem betartásának ellenőrzése
- tagdíj befizetések ellenőrzése
- évenként vizsgálja az Egyesület gazdálkodásának szabályszerűségét
- a számviteli törvény szerinti beszámolóról és az adózott eredmény felhasználásáról csak az ellenőrző bizottság írásbeli jelentése birtokában hozhat döntést a legfőbb szerv
- ha a megítélése szerint az Egyesület szervei által hozott döntések, a tisztségviselők tevékenysége jogszabályba, Alapszabályba, közgyűlés által elfogadott határozatba ütközik, vagy egyébként az Egyesület érdekeit sérti, összehívja a közgyűlés rendkívüli ülését és javaslatot tesz annak napirendjére.
Az ellenőrző bizottság végzett munkájáról évente beszámol a közgyűlésnek.
/2/ Az ellenőrző bizottság 3 tagját és közülük annak elnökét a közgyűlés nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel 5 éves időtartamra választja meg. Nem lehet az ellenőrző bizottság tagja, elnöke
)az elnökség tagja, elnöke
b.) a közhasznú szervezettel e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik,
/3/ Az ellenőrző bizottság üléseit szükség szerint,de évente legalább egy alkalommal az éves közgyűlés előtttartja, ügyrendjét, tagjai közötti munkamegosztást maga állapítja meg. Minden kérdésben egyszerűszótöbbséggel, nyílt szavazással hozott határozattal dönt.
/4/ Az ellenőrző bizottság határozatképes, ha mindhárom tagja jelen van.
/5/ Az ellenőrző bizottság üléseit a bizottság elnöke hívja össze, a közgyűlés összehívására vonatkozó szabályok szerint. Az ellenőrző bizottság üléseit az ellenőrző bizottság elnöke vezeti.
/6/ Az ellenőrző bizottság köteles az elnökséget tájékoztatni és a közgyűlés összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy az egyesület működése során olyan jogszabálysértés vagy az egyesület érdekeit súlyosan sértő esemény/mulasztás történt, amelynek megszüntetése, vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az elnökség vagy a közgyűlés döntését teszi szükségessé vagy a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. Ha az ellenőrző bizottság indítványára az elnökség illetve a közgyűlés összehívására 90napon belül nem kerül sor, úgy az összehívásra az ellenőrző bizottság is jogosult., amennyiben az elnökség, illetve közgyűlés a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, úgy az ellenőrző bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervezetet.
/7/ Az ellenőrző bizottság üléseiről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az ülés helyét, idejét, a napirendi pontokat, a felszólalásokat, hozzászólásokat, határozati javaslatokat, a leadott szavazatok számát, arányát, a szavazás eredményét. A jegyzőkönyvet minden tag aláírásával hitelesíti. A jegyzőkönyv egy példányát az ülés napját követő 30 napon belül az ellenőrző bizottsági tagoknak és az elnökségnek írásban meg kell küldeni.
/8/ A bizottság elnöke az elnökség ülésein tanácskozási joggal vesz részt. A számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadásáról döntő közgyűlésen az ellenőrző bizottság elnökének részvétele kötelező.
/9/ Az ellenőrző bizottsági viszony
jogszabályban vagy alapszabályban meghatározott kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkezésével szűnik meg.
Csoportosulások
/1/ Az egyesületben önkéntesség alapján jöhetnek létre csoportok:
a/ a lakóhely közelsége,
b/ nagyobb családok, közeli rokonság alapján,
c/ érdeklődési körökben: helytörténeti, környezetvédelmi, múzeumi, művelődési kör stb.
/2/ E csoportok maguk választják ki szóvivőjüket, akit az elnökség felkér e feladatra és kölcsönös
kapcsolatot tart vele.
/3/ A csoportok, körök munkáját egyeztetni kell.
/4/ Az egyesületben működő csoportok tevékenységét elsősorban a titkár és titkárhelyetteskiséri
A tisztségviselők feladatai
/1/Az elnök:
- képviseli az egyesületet bíróságok, hatóságok és harmadik személyek előtt,
- az egyesület testületi határozatainak megfelelően irányítja - az alelnök és a titkár
bevonásával - az egyesület munkáját,
- a költségvetés szerint irányítja az egyesület munkáját,
- összehívja a közgyűlést, az elnökséget, és gondoskodik arról, hogy az ellássa feladatát,
- ellenőrzi az alapszabály betartását és a testületek határozatainak végrehajtását,
- kijelölt tisztségviselővel együtt utalványozási és munkáltatói jogot gyakorol,
- köteles beszámolni az elnökségnek az - előző ülés óta - eltelt időszak egyesületi és
abban saját tevékenységéről,
- gondoskodik a jelen alapszabály szerinti közzétételi kötelezettség teljesítéséről,
- gondoskodik a testületi ülések jegyzőkönyveinek elkészítéséről.
/2/ Az alelnök:
- az elnökség által meghatározott módon közreműködik az egyesület tevékenységének
irányításával,
- az elnök akadályoztatása esetén általános képviseleti jogkörrel, önállóan jogosult az egyesület
képviseletére
/3/ A titkár:
- segíti az elnököt feladatainak ellátásában,
- végzi az egyesület szervezési teendőit, segíti a csoportok munkáját,
- előkészíti az elnökségi üléseket, gondoskodik a határozatok végrehajtásáról,
- végzi az egyesület igazgatási, szervezési teendőit, irányítja az ügykezelést és a
levelezést.
- az elnök akadályoztatása esetén általános képviseleti jogkörrel, önállóan jogosult az egyesület képviseletére
/4/ A titkárhelyettes:
- segíti a titkárt feladatainak ellátásában,
- nyilvántartást vezet a tagokról.
/5/ A pénztáros:
- ellenőrzi a jóváhagyott költségvetés betartását,
- nyilvántartást vezet a tagok tagdíjbefizetéséről,
- figyelemmel kíséri a pályázati pénzeszközök felhasználását.
/1/ Egyesület vezető tisztségviselője az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. A vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni.
/2/ Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült.
/3/ Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet.
/4/ A közgyűlés, valamint az elnökség határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján
a Közgyűlés kimondja megszűnését
az arra jogosult szerv megszünteti
a tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt
/5/ A közhasznú szervezet megszűnését követő 3 évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt – annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig-
/6/ A vezető tisztségviselő illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt.
/7/ Nem lehet az ellenőrző bizottság elnöke, tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy,
/1/ Az egyesület képviseletére az elnök önállóan jogosult. Az elnök akadályoztatása esetén az egyesület képviseletét az alelnök vagy a titkár önállóan jogosult ellátni. Az elnök, az alelnök és a titkár képviseleti jogosultságának terjedelme általános.
/2/ A FÉBE nevében az aláírási jogot az elnök - az elnök akadályoztatása esetén az alelnök vagy a titkár - akként gyakorolja, hogy az egyesület előírt, előnyomott vagy nyomtatott neve fölé saját nevét önállóan írja alá.
/3/ Bankszámla feletti rendelkezéshez az elnök az elnök akadályoztatása esetén az alelnök, vagy a titkár mellett a titkárhelyettes vagy a pénztáros együttes aláírása szükséges.
/2/Az egyesület a tartozásaiért saját vagyonával felel.
A tagok a tagdíj megfizetésén túl az Egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek.
/3/Az egyesület tagjai és tisztségviselői az egyesület érdekében végzett tevékenységükért díjazásban nem részesíthetők, de igényt tarthatnak a végzett tevékenységükkel kapcsolatos igazolt költségeik megtérítésére.
/4/ Az egyesület bevételei:
b) költségvetési támogatás
- a pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás;
- az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a Kohéziós Alapból származó, a
költségvetésből juttatott támogatás;
- az Európai Unió költségvetéséből vagy más államtól, nemzetközi szervezettől származó
támogatás;
- a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összege
c) köz-, illetve magánadományok
g) pályázati támogatások
h) egyéb források.
/5/Az Egyesület költségei, ráfordításai:
a) alapcél szerinti tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek;
b) kiegészítő gazdasági vállalkozási tevékenységhez (szolgáltatás nyújtásához) közvetlenül kapcsolódó költségek;
d) az a)-c) pontok alá nem tartozó egyéb költség
/6/ Az Egyesület bevételeit a Civil tv. 19. § (1) bek. a-g pontjai szerinti részletezésben, költségeit, ráfordításait, kiadásait pedig a 19. § (2) bek. szerinti részletezésben elkülönítetten, a számviteli előírások szerint tartja nyilván.
/7/ A számviteli beszámoló kötelező részei:
a. mérleg
Az elnökség legkésőbb minden év május 15. napjáig az ellenőrző bizottság írásbeli határozatával együtt előkészíti az egyesület éves beszámolóját és a közhasznúsági mellékletet, és megküldi a közgyűlés részére. A közgyűlés az éves beszámoló elfogadására vonatkozó döntést egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza meg.
/8/ Az Egyesület köteles a Közgyűlés által elfogadott beszámolóját, valamint annak közhasznúsági mellékletét az adott üzleti év mérlegforduló napját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és saját honlapján közzétenni. A saját honlapon történő közzététellel biztosítani kell a közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közléséig.
/1/ Az egyesület csak egyesülettel egyesülhet és csak egyesületekre válhat szét.
/2/ Az egyesület jogutód nélkül megszűnik, ha
c) megvalósította célját vagy a céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy
feltéve mindegyik esetben, hogy a FÉBE vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság a nyilvántartásból törli.
/3/ Az egyesület jogutód nélkül történő megszűnése esetén – ha az egyesület nem fizetésképtelen, és e törvény eltérő rendelkezést nem tartalmaz- végelszámolás lefolytatásának van helye. Az egyesület végelszámolására a Civil tv. rendelkezései szerint kerül sor. Ha bírósági határozat folytán kell a végelszámolást lefolytatni, továbbá ha a végelszámolást egyszerűsített törlési eljárás előzte meg, a végelszámolás kényszer-végelszámolásként kerül a Civil tv. rendelkezései szerint lefolytatásra.
Egyszerűsített törlési eljárásnak van helye egyesület esetében, ha
- a bíróság az ügyész keresete alapján megszünteti [Ptk. 3:48. § (1) bekezdés d) pontja],
- a bíróság az ügyész keresete alapján megállapítja, hogy az egyesület megszűnt [Ptk. 3:48. § (1) bekezdés a), b) pontja és 3:84. § a) és b) pontja],
/4/ Az egyszerűsített törlései eljárásra a Civil tv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az egyesület csődeljárására és felszámolási eljárására - törvény eltérő rendelkezései hiányában - a Cstvt-t a Civil tv. 10. §-ában meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
/5/ Az egyesület jogutód nélkülimegszűnése esetén az egyesület vagyona a „Jászfényszaruért” Alapítványtilleti meg.
/6/Az egyesület jogutóddal történő megszűnésére (egyesülésére, szétválására) a Civil tv. II/A. fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni.
/7/ Az egyesület jogutód nélküli megszűnése után a vezető tisztségviselőkkel szemben e minőségükben az egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt –a jogerős bírósági törléstől számított egy éven belül- az egyesület törlésének időpontjában tagsági jogviszonyban álló tag vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszűnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy ha lett volna, át kellett volna adni.
/8/ Az egyesület megszűnését megelőző két évben a vezető tisztségviselők az egyesület megszűnésétől számított két évig egyetemlegesen kötelesek helytállni az egyesület hitelezőivel szemben mindazon tartozásokért, amelyeket az egyesület vagyona vagy a vagyoni hozzájárulást nem szolgáltató egyesületi tagoknak a jogi személy általános szabályai szerinti helytállási kötelezettsége nem fedezett.
/1/ Az egyesület nyilvántartásaiba és működésével kapcsolatos, nyilvánosirataiba a tagok, a törvényességi ellenőrzést gyakorló ügyészség, a hatóságok képviselői, továbbá az elnökség előzetes engedélyével azon személyek tekinthetnek be, akik ehhez fűződő érdeküket igazolták. A kérelmező az Elnökkel történő előzetesen egyeztetett időpontban, az egyesület székhelyén a fentebb megjelölt iratokba betekinthet.
/2/ A cél szerinti juttatások, a beszámoló és a közhasznúsági mellékletbárki által megismerhetők, azokról az érintett költségére másolat készíthető.
/3/ Az Egyesület működéséről folyamatosan, de évente legalább egy alkalommal tájékoztatja a nyilvánosságot a honlapján. Az Egyesület a közgyűlésen hozott döntéseinek nyilvánosságát úgy biztosítja, hogy a határozatokat - a személyiségi jogok védelmére vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartása mellett - a honlapján vagy az egyesület székhelyén lévő hirdetőtáblán a határozat meghozatalától számított 15 napra közzéteszi.
/4/ Az Egyesület által nyújtott szolgáltatások igénybevétele módjára vonatkozó információkat az érdeklődők számára a saját honlapján (www.febe.hu) történő közzététellel biztosítja.
/5/Az egyesület közhasznú működése felett a törvényességi ellenőrzésta rá irányadó szabályok szerint az Ügyészség gyakorolja.
/6/ Az egyesület javára adománygyűjtő tevékenység is folytatható. Az egyesület nevében vagy javára történő adománygyűjtés nem járhat az adományozók illetve más személyek zavarásával, a személyhez fűződő jogok és az emberi méltóság sérelmével. Az egyesület nevében vagy javára történő adománygyűjtés csak a civil szervezet írásbeli meghatalmazása alapján végezhető. Az egyesület részére juttatott adományokat az adományozó nyilvántartásába beállított könyv szerinti, ennek hiányában a szokásos piaci áron kell nyilvántartásba venni.
/7/ Az egyesület működésére a jelen alapszabályban nem érintett és esetlegesen felmerülő kérdésekre nézve az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV tv. (Civil tv., az adománygyűjtésről és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet, a Ptk. valamint azegyesületekre és a közhasznú civil szervezetekre vonatkozó egyéb jogszabályok előírásai az irányadóak annak keretei között a közgyűlés bármely kérdésben határozatot hozhat.
/8/ Az Egyesület Alapszabályának módosítását a Közgyűlés 2016. május 28. napján megtartott ülésén KGY.II./4./2016.05.28./ számú határozatával fogadta el.
Alulírott Dr. Mészáros Mátyás Zoltán ügyvéd, mint a Fényszaruiak Baráti Egyesületének meghatalmazott jogi képviselője igazolom, hogy a létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a létesítő okirat módosítások alapján hatályos tartalmának.
Kelt: Jászfényszaru, 2016. május 28. napján
Tóth Tibor sk. Bognár Ágnes sk.
Rusainé Babucs Edit sk. Zsámboki László sk.
Jászfényszarun, 2016. május 28. napján
Dr. Mészáros Mátyás Zoltán sk. ügyvéd
Módosítás: (2016. június 23. csütörtök, 15:37)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 59/2015. számú határozatát helybenhagyja. - PDF
Download "KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 59/2015. számú határozatát helybenhagyja."
1 KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 59/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt indított nemperes eljárásban, az alulírott napon meghozta az alábbi v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 59/2015. számú határozatát helybenhagyja. Kötelezi a kérelmezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra (tízezer) forint eljárási illetéket. A végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye. I n d o k o l á s I. 1. A népszavazási kezdeményezés szervezője március 13-án 24 támogató választópolgár adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a Nemzeti Választási Bizottsághoz a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 3. (1) bekezdése szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: Egyetért-e Ön azzal, hogy a nyilvános vagyonnyilatkozat tételére kötelezett személyek ingatlanszerzése csak akkor kerüljön bejegyzésre a földhivatali nyilvántartásban, ha az érintett igazolja az ingatlanszerzésre vonatkozó adatok közzétételét? 1.1. A Nemzeti Választási Bizottság a kérdés hitelesítését megtagadta. A Nemzeti Választási Bizottság az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésbe foglalt személyes adatok védelméhez való jog alkotmányi tartalmának alkotmánybírósági határozatok alapján történő kibontását követően arra a következtetésre jutott, hogy a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett személyekkel az ingatlanszerzés során szerződéses jogviszonyba kerülő harmadik személyek személyes adatainak közzététele ütközik az alapjogkorlátozás alkotmányosságát leíró az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésben foglaltakba. Ezért az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján a kérdésben nem lehet népszavazást
2 2 tartani Az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdése a tulajdonhoz való jogot garantálja. A Nemzeti Választási Bizottság szerint a szervező által benyújtott kérdésben megtartott érvényes és eredményes népszavazás a jogalkotót olyan jogszabály megalkotására kötelezné, mely egy ingatlan adásvétele kapcsán a nyilvános vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettel szerződést kötő harmadik fél tulajdonjogának lényeges és jelentős korlátozására irányulna. Az adásvétel során keletkezett tulajdonjogi igény egy jövőbeli feltétel bekövetkezéséhez lenne kötve. A Nemzeti Választási Bizottság szerint a kérdés az alapjogi érintettségére való tekintettel az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdés és I. cikk (3) bekezdés alapján az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja szerinti tiltott tárgykörbe tartozik A szervező által benyújtott kérdés a nyilvános vagyonnyilatkozat tételére kötelezett ingatlanszerzésére vonatkozó adatok közzétételével kapcsolatban kezdeményez jogszabályalkotást, másrészről a nyilvános vagyonnyilatkozat tételére kötelezett személy számára ezen közzététel igazolását is elő kívánja írni. A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a szervező által benyújtott kérdés valójában két kérdést foglal magában, melyek külön-külön is megválaszolhatók lennének, a feltenni kívánt kérdés így nem felel meg az Nsztv. 9. (1) bekezdésben meghatározott választópolgári egyértelműség követelményének. Az Nsztv. 9. (1) bekezdésének a feltenni kívánt kérdés azért sem felel meg, mert az abban szereplő az ingatlanszerzésre vonatkozó adatok kifejezés jelentéstartalma sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem világos. A kérdés megfogalmazásából ugyanis egyértelműen nem derül ki, hogy a szervező az ingatlanszerzésre vonatkozó adatok közül pontosan melyek közzétételének nyilvánosságát szeretné elérni a népszavazás útján, az ingatlanszerzésre vonatkozó adatok közzétételét pontosan milyen formában és hol kellene megtenni, a közzététel az adatok mely körére terjedne ki, illetve ezek közzétételét a földhivatal számára pontosan milyen formában kellene igazolni az érintetteknek. 2. A szervező a Nemzeti Választási Bizottság 59/2015. számú határozatának a felülvizsgálatát kérte A szervező szerint a kérdésből nem következik, hogy az ingatlan tulajdonjogát átruházó harmadik személy személyes adatait közzé kellene tenni, mivel erre való utalást, olyan követelményt, amelyből ez kényszerítően következne, a kérdés nem tartalmaz. A kérdésből csak az következik, hogy a nyilvános vagyonnyilatkozat tételére kötelezett azon adatát kell nyilvánosságra hozni, hogy ingatlan tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződést kötött. Így a kérdésből nem következik sem a személyes adatok védelméhez való jog, sem a tulajdonjog korlátozása A 2.1. pontban foglaltaktól függetlenül a szervező szerint
3 3 az eladó tulajdonjogának aránytalan korlátozását a kérdés nem eredményezi, hiszen az ingatlan-nyilvántartás léte, illetve a bejegyzés a tulajdonjog megszerzésének feltétele, azaz a tulajdonszerzőnek a törvényi feltételeket teljesíteni kell. Az ingatlan-nyilvántartás közhitelességéből és ezen adatok nyilvánosságból következik, hogy az eladó és a vevő személyes adatai a nyilvánosság számára megismerhetők. A szervező példaként a földforgalmi törvény (a évi CXXII. törvény) 21. (2) bekezdését hívja fel, amely szerint a földre vonatkozó adásvételi szerződéseket az eladó és a vevő nevével és lakcímével együtt kell nyilvánosságra hozni. A korrupció elleni küzdelem legalább annyira fontos, mint a birtokszerkezet kialakítása A szervező számos alkotmánybírósági határozatot idézett, amely azt támasztja alá, hogy önmagában nem eredményezi a választópolgári egyértelműség sérelmét az, ha a kérdés több tagmondatból áll. Jelen esetben a kérdés egyes elemei tartalmi kapcsolatban állnak egymással, így az egyértelműség követelményének megfelel. A jogalkotói egyértelműséggel összefüggésben kifejtette, hogy a jogalkotói kötelezettség a következőkre irányul: közzé kell tenni a nyilvános vagyonnyilatkozat tételére kötelezett azt a személyes adatát, hogy egy ingatlan tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződést kötött. Amit a Nemzeti Választási Bizottság hiányol a kérdésből, az a népszavazást követő végrehajtási eljárásra tartozik. II. A népszavazásra feltenni szándékozott kérdés két rendszert, a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget, illetve az ingatlannyilvántartást érinti, a két rendszer összekapcsolására irányul. Elsőként az állapítható meg, hogy a feltenni szándékozott kérdés nem valamennyi vagyonnyilatkozat tételére kötelezett személyre, hanem csak a nyilvános vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre vonatkozik, azaz a kérdés nem terjed ki a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló évi CLII. törvény (a továbbiakban: Vnytv.) 2. a) pontjába foglalt közszolgálatban álló személy fogalmára. A nyilvános vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség az alkotmányos szervek működéséhez kapcsolódik, az azokat vezető, a szervek munkáját ellátó személyekre vonatkozik. Így az Országgyűlésről szóló évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ogytv.) 90. -a az Országgyűlési képviselőket érinti, az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 11. -a az alkotmánybírák vagyonnyilatkozatáról szól, az Állami Számvevőszékről évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ásztv.) 19. -a az Állami Számvevőszék elnöke és alelnöke nyilvános vagyonnyilatkozatáról, míg pl. a Magyar Nemzeti Bankról szóló évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: MNB tv.) a az MNB elnöke, alelnökei és a Monetáris Tanács egyes tagjai, valamint a felügyelőbizottság tagjai vagyonnyilatkozat-tételi
4 4 kötelezettségéről szól. A nyilvános vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre vonatkozó szabályozás közös elemének tekinthető, hogy az említett közjogi tisztséget viselőknek évente kell vagyonnyilatkozatot tenni, ennek elmulasztása esetén a tisztségből eredő jogokat a közjogi tisztséget viselő személyek nem gyakorolhatják, javadalmazásban nem részesülhetnek. Tehát a vagyoni helyzet feltárásának elmulasztása az adott tisztséget érintőn nyer megfogalmazást. A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség alkotmányos értékhez, a közélet tisztaságának a biztosításához és a korrupció megelőzéséhez kapcsolódik, a kötelezettség nem, vagy nem megfelelő teljesítése a közéleti pozíció oldaláról nyer szankcionálást (tisztségét nem gyakorolhatja, javadalmazásban nem részesülhet). A népszavazásra feltenni kívánt kérdés a jogkövetkezményt nem a közéleti pozíció oldaláról ragadja meg, hanem egy másik rendszer, az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés oldaláról. Ez utóbbi az ingatlanszerzéshez, egy magánjogi jogügylethez kapcsolódik. Az Ogytv. 90. (1) bekezdése szerint: A képviselő a megbízatása keletkezését követő harminc napon belül, majd azt követően minden évben január 31-ig, valamint a megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül vagyonnyilatkozatot tesz az 1. melléklet szerinti formában. Az Abtv. 11. (1) bekezdése értelmében: Az Alkotmánybíróság tagja a megválasztását követő harminc napon belül, majd ezt követően minden évben január 31-ig, valamint a megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz. Az Ásztv. 19. (1) bekezdése alapján: Az Állami Számvevőszék elnöke és alelnöke az országgyűlési képviselőkre vonatkozó szabályok szerint a megválasztásakor, majd azt követően évente; az Állami Számvevőszék vezetői és számvevői a köztisztviselőkre vonatkozó szabályok szerint a kinevezésükkor, majd azt követően a vezetők évente, a számvevők kétévente vagyonnyilatkozatot tesznek. A vezetők és a számvevők vagyonnyilatkozata nem nyilvános. Az MNB tv (1) bekezdése kimondja, hogy az MNB elnöke, alelnökei és a Monetáris Tanács 9. (4) bekezdés c) pontjában meghatározott tagjai, valamint a felügyelőbizottság tagjai az országgyűlési képviselőkkel azonos módon, azonos tartalommal és gyakorisággal tesznek vagyonnyilatkozatot stb. Megállapítható, hogy a nyilvános vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett személyek évente mindenki számára megismerhető nagyon részletes vagyonnyilatkozatot tesznek, amelyben az adott évben történő ingatlanszerzésnek is szerepelnie kell (a szerzés jogcímével és idejével együtt). Tehát az ingatlanszerzést illetően a közélet tisztaságának biztosítására és a korrupció megelőzésének érdekében a jogrendszer intézményes megoldást garantál. Amennyiben a feltenni kívánt kérdésnek az a célja, hogy a nyilvános vagyonnyilatkozatra kötelezett ingatlanszerzése nyilvánosságra kerüljön, úgy e célnak van adekvát eszköze a jogrendszerben. A
5 5 feltenni kívánt kérdés az érintett (aki valószínűsíthető, hogy a vagyonnyilatkozat tételére köteles) személy részére egyfajta igazolási kötelezettséget ír elő a földhivatal felé. A Kúria megítélése szerint nem egyértelmű, hogy ez az igazolási kötelezettség mire vonatkozik. Ugyanis a nyilvános vagyonnyilatkozat mindenkinek rendelkezésére áll, azt mindenkinek módjában áll megtekintetni. E vonatkozásban az igazolási kötelezettség nem értelmezhető. Mivel a nyilvános vagyonnyilatkozat-tételre évente sor kell, hogy kerüljön (közfeladatokat ellátó más személyek esetén hosszabb időszakban, három évente, öt évente kell vagyonnyilatkozatot tenni, de e személyi körre a kérdés nem vonatkozik), így nem világos, hogy ha a nyilvános vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett ingatlant szerez, akkor az adott éven belül kell újabb vagyonnyilatkozatot tenni, vagy a tulajdonszerzés ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének korlátozásával járó módon meg kell várni a következő évi vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget. Az ingatlannyilvántartási bejegyzésnek így elmosódnak a korlátai. Az Nsztv. 9. (1) bekezdése az alkotmánybírósági gyakorlatból [lásd: 51/2001. (XI. 29.) AB határozatot, ABH , 396.] emelte át azt a követelményt, hogy a népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Jelen esetben a fentiek alapján a kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményébe ütközik, az adott kérdésben az Nsztv. 9. (1) bekezdése alapján nem lehet népszavazást tartani. A felülvizsgálati kérelem hivatkozik az Alkotmánybíróság azon megállapítására, hogy az Országgyűlés feladata a népszavazási kérdés és a hatályos jogrend fogalmi készletének összehangolása is. Ha egy népszavazási kérdés alapján alkotmányos és alkotmányellenes tartalmú jogszabály is alkotható, a jogalkotó köteles tartózkodni alkotmányellenes jogszabály megalkotásától. [15/2003. (IV. 18.) AB határozat, ABH 2003 I., 208, 213.] A Kúria álláspontja szerint a feltenni kívánt kérdés az igazolási kötelezettség nem megfelelően értelmezhető voltán túlmenően számos alapjog (személyes adatok védelme, tulajdonhoz való jog, magánszféra védelme) érintő korlátozás lehetőségét is felveti. A vagyonnyilatkozat és az ingatlan-nyilvántartás összekapcsolása két eltérő szabályozási koncepció mentén kialakult jogintézmény összekapcsolását is jelenti, amely e rendszerek működésében adott esetben diszfunkciót is okozhat. Mivel alapjogokat érintő, garanciális törvényekről van szó, mind a vagyonnyilatkozat, mind az ingatlan-nyilvántartás esetén, ezért e rendszerekben keletkezett diszfunkció épp az elérni kívánt célt: a közélet tisztaságának biztosítását akadályozná (azon túlmenően, hogy az elérni kívánt célhoz alkalmatlan eszköz a földhivatali bejegyzés feltételhez kötése, hisz pl. a külföldi ingatlanszerzés eleve kívül esik a népszavazásra feltenni kívánt kérdés által meghatározottakon).
6 6 3. A fenti indokok alapján a Kúria megállapította, hogy a felülvizsgálati kérelem nem megalapozott. Mivel a Kúria megállapította, hogy a feltenni szándékozott kérdés az Nsztv. 9. (1) bekezdésébe foglalt követelménynek nem felel meg, ezért a felülvizsgálati kérelemben felvetett további problémákat már nem vizsgálta. Minderre tekintettel a Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 59/2015. számú határozatát az Nsztv. 30. (1) bekezdése alapján helybenhagyta. Az illetékről való rendelkezés az illetékekről szóló módosított évi XCIII. törvény 43. (7) bekezdésének megfelelő alkalmazásán alapul. A Kúria e végzéséről az Nsztv. 30. (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben nyolc napon belül közleményt tesz közzé. A jogorvoslatot az Nsztv. 30. (1) bekezdése zárja ki. Budapest, június 24. Dr. Kalas Tibor sk. a tanács elnöke; Dr. Balogh Zsolt sk. előadó bíró; Dr. Hörcherné Dr. Marosi Ildikó sk. bíró A kiadmány hiteléül: tisztviselő

matches: Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
IV/01405/2017
. IV/01405/2017
Első irat érkezett: 06/30/2017
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (közérdekű adat kiadása)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Fővárosi Törvényszék 65.P.21.146/2015/8. számú ítélete, a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.189/2016/3. számú ítélete és a Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
Az indítványozó közérdekű adatok kiadására irányuló kérelmet nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az alkotmánybírák teljes ülésről való távolmaradásával kapcsolatosan.
A Fővárosi Törvényszék mint elsőfokú bíróság - a hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásban meghozott - ítéletével elutasította az indítványozó keresetét. Megállapította, hogy az Alkotmánybíróság az alkotmánybírák távollétének okáról nyilvántartást nem vezet, ilyen kötelezettsége nincs, és a kialakult bírói gyakorlatra tekintettel nem kötelezhető ilyen adatgyűjtésre és adatösszesítésre. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az indítványozó szerint az ítéletek sértik az emberi méltósághoz való jogát, a tisztességes eljáráshoz való jogát, és a közérdekű adatok megismeréséhez való jogát. Nézete szerint a tulajdonhoz való jogát sérti, hogy a bíróságok kötelezeték őt a - köztisztviselői jogviszonyban foglalkoztatott - alperesi jogtanácsos díjának megfizetésére..
Fővárosi Törvényszék 65.P.21.146/2015/8. számú ítélete
Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.189/2016/3. számú ítélete
Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélete
IV_1405_0_2017_indítvány_anionim.pdf
A határozat száma: 3126/2018. (IV. 9.) AB végzés
Az ABH 2018 tárgymutatója: bizonyítékok felülmérlegelése; közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog
3126_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője útján (Dr. Galambos Károly Ügyvédi Iroda, 1054 Budapest, Alkotmány utca 4., I/105.) alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján benyújtott alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügy lényege szerint az indítványozó közérdekű adatigényléssel fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben – egyebek mellett – arról kért tájékoztatást, hogy egyes alkotmánybírók milyen okból nem vettek részt az Alkotmánybíróság teljes ülése által 2011. szeptember 1-je és 2012. június 30-a között meghozott döntésekben, és hogy távollétüket előzetesen engedélyezte-e az Alkotmánybíróság elnöke vagy az alkotmánybíró a távollétéről maga döntött. Az Alkotmánybíróság válasza szerint az Alkotmánybíróság Hivatala az alkotmánybírók távollétének okáról nem vezet nyilvántartást, mindazonáltal a levél kitért arra, hogy a kérdéses időszakban három megnevezett alkotmánybíró hosszabb betegség miatt nem vett részt a teljes üléseken. Egyebekben kifejtette a válaszlevél, hogy az Alkotmánybíróság Hivatalának nem áll rendelkezésére arra vonatkozó adat, hogy a távollétet előzetesen engedélyezte-e az Alkotmánybíróság elnöke. Az Alkotmánybíróság a bírósági eljárásban később arra is hivatkozott, hogy az esetleges távollétet az alkotmánybírók bejelentik ugyan, de az Alkotmánybíróság elnöke azt külön nem engedélyezi.
[3]	Az adatigénylő keresetét a bíróság jogerősen elutasította, a Kúria azonban a döntést hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróságot új eljárás lefolytatására utasította. A felülvizsgálati jogkörben meghozott végzés szerint az új eljárásban az Alkotmánybíróság főtitkárának tanúként történő meghallgatása útján kell tisztázni, hogy a kérelmezett rendelkezik-e az adat-megismerési igény teljesítéséhez szükséges adatokkal. A hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásban az elsőfokú bíróság a keresetet ismét elutasította, az ítéletet a másodfokú bíróság – részben eltérő indokok alapján – helyben hagyta, a Kúria pedig a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
[4]	A bíróságok két kérdést vizsgáltak: elsődlegesen, hogy az igényelt adatok közérdekű (közérdekből nyilvános) adatoknak minősülnek-e, másodlagosan pedig, hogy a kérelmezett szerv ténylegesen kezeli-e a kért adatokat. Az első kérdésre az elsőfokú bíróság nemlegesen válaszolt, a másodfokú bíróságnak a Kúria által hatályában fenntartott döntése szerint azonban közérdekből nyilvános adatok kiadására irányult az adatigénylés. A második kérdést illetően a Kúria felülvizsgálati jogkörben hozott Pfv.IV.21.963/2016/6. ítélete úgy fogalmazott, hogy „a felperes által igényelt adattal, amely az alkotmánybírók teljes ülésről való távolmaradásának okára vonatkozott, az alperes nem rendelkezik. A hiányzás okának az alperes által vezetett egyes nyilvántartásokból való kigyűjtése, amennyiben az a nyilvántartásokból megállapítható, olyan új adat előállítását igényelné, amelyre az adatkezelő […] nem köteles. Arra sem kötelezhető az adatkezelő, hogy a rendelkezésére álló nyilvántartások összevetésével és a logika szabályainak alkalmazásával állapítsa meg a hiányzások feltételezhető okait” (lásd a Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélete, Indokolás [9]). Az adatigénylés teljesítésének megtagadását tehát a Kúria azért tartotta jogszerűnek, mert arra a következtetésre jutott, hogy az Alkotmánybíróság a kért adatokat nem kezeli, és az adatigénylés új adat előállítására vonatkozott.
[5]	2. Az indítványozó a Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélete ellen alkotmányjogi panaszt nyújtott be, amelyben a döntést a Fővárosi Törvényszék 65.P.21.146/2015/8. számú elsőfokú és a Fővárosi Ítélőtábla
8.Pf.20.189/2016/3. számú másodfokú ítéletére is kiterjedő hatállyal kérte megsemmisíteni. Kérelmét az Alaptörvény I. cikkének, II. cikkének, VI. cikk (2) bekezdésének, XIII. cikk (1) bekezdésének, valamint XXVIII. cikk (1) bekezdésének a sérelmével indokolta.
[6]	A panaszos úgy véli, hogy a keresetét jogszabálysértő módon utasították el. Egyrészt arra hivatkozik, hogy a bíróság a Kúria Pfv.21.676/2014/4. sorszámú, hatályon kívül helyező végzésében foglaltak ellenére nem tekintette az alkotmánybírók teljes ülésről való hiányzásának az okát közérdekből nyilvános személyes adatnak. Másrészt pedig kifejti az indítványozó, hogy bár szerinte a perben bizonyítást nyert, hogy az Alkotmánybíróság a kért adatokat kezeli, a bíróság mégsem kötelezte ezek kiadására. Mindez – hangzik az érvelés – az ő „semmibe vételét, lebecsülését” jelenti, amely az Alaptörvény II. cikkének (emberi méltósághoz való jog) sérelmét valósítja meg. Az említett okok miatt jogszabálysértő döntés az indítványozó álláspontja szerint az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének (tisztességes bírósági eljáráshoz való jog) sérelmét is okozta.
[7]	Az indítványozó szerint továbbá a lefolytatott bizonyítási eljárás igazolta, hogy az Alkotmánybíróság „rendelkezett azokkal a nyilvántartásokkal, kimutatásokkal, egyéb adattartalmat képviselő okiratokkal, amelyből a felperes által igényelt adatok – kizárásos alapon, a logika törvényszerűségei alapján – származtathatók és megadhatók”, ezért a keresetet elutasító bírósági döntés az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdését (a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog) is sérti.
[8]	Végezetül pedig az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdésébe (tulajdonhoz való jog) ütközik az indítványozó szerint, hogy olyan perköltség megfizetésére kötelezték, amely „az alperesnél ténylegesen nem merült fel”, és amelynek a megítélésére nem is volt jogalap, mivel az alperes jogtanácsosa mint köztisztviselő járt el, ezért külön jogtanácsosi díjra nem volt jogosult. A jogalap nélkül megítélt fizetési kötelezettség pedig sérti a tulajdonhoz való jogot – szól az érvelés.
[9]	3. Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. 56. §-a alapján mindenekelőtt azt kellett megvizsgálnia, hogy az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság törvényi feltételeinek eleget tesz-e.
[10]	Az indítványozó a Kúria ítéletét 2017. április 24-én vette át, alkotmányjogi panaszát 2017. június 7-én – tehát az Abtv. 30. § (1) bekezdésében meghatározott hatvan napos határidőben – adta postára, és ebben az ügy érdemében hozott, rendes jogorvoslattal nem támadható ítéletet támadja. A kérelmező alkotmányjogi panasz benyújtására indítványozói jogosultsággal rendelkezik, és mivel a támadott kúriai ítélettel lezárt perben felperes volt, érintettsége is fennáll.
[11]	Az alkotmányjogi panasz benyújtásának törvényi feltétele (Abtv. 27. § a) pont), hogy a panaszos Alaptörvényben biztosított jog sérelmére hivatkozzon. Az indítvány e feltételnek csak részben tesz eleget, ugyanis a következetes alkotmánybírósági gyakorlat értelmében az Alaptörvény I. cikke önmagában nem tartalmaz Alaptörvényben biztosított jogot: e cikk az alapvető jogok védelmének állami kötelezettségét írja elő, valamint az alapvető jogok korlátozásának mércéjét határozza meg {lásd pl. 3193/2017. (VII. 21.) AB határozat, Indokolás [14]; 3246/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [8], 3276/2017. (X. 19.) AB végzés, Indokolás [13]}.
[12]	4. Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az – egyéb törvényi feltételeknek megfelelő – alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. A feltételek meglétének a vizsgálata az Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörébe tartozik.
[13]	Az indítványozó a támadott bírói ítélet érdemét érintően az emberi méltósághoz való jog, a közérdekű adatok megismeréséhez való jog és a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog sérelmére két vonatkozásban hivatkozott: elsődlegesen az igényelt adat jogi minősítését kifogásolta, azt, hogy a bíróság nem minősítette közérdekből nyilvános adatnak az alkotmánybírók távollétének okára vonatkozó információkat. Másodlagosan pedig azt sérelmezte, hogy a bíróság megalapozatlanul állapította meg az adatkezelés hiányát. Mindezek mellett az indítványozó a perköltség megállapításával kapcsolatban a tulajdonhoz való jog sérelmét állította.
[14]	4.1. Az indítványozó elsődleges hivatkozását illetően az Alkotmánybíróság a másodfokú bírósági ítéletnek a Kúria által is idézett és meg nem változtatott indokolására utal, amely a panaszos állításával ellentétben éppen azt állapította meg, hogy az alkotmánybírók teljes ülésről való távolmaradásának az oka, illetve a távolmaradás engedélyezésének szükségessége vagy szükségtelen volta az alkotmánybírónak a közfeladat ellátásával összefüggő személyes adata, amely az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 26. § (2) bekezdése alapján közérdekből nyilvános adat (lásd Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.189/2016/3. sz. ítélet, 4. oldal; Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélet, Indokolás [4]). A bíróságok tehát az indítványozóval egyezően ítélték meg a szóban forgó kérdést, ebből következően az indítványozó alapjogsérelemre történő hivatkozása ebben a vonatkozásban érdemi vizsgálat alapjául nyilvánvalóan nem szolgálhat.
[15]	4.2. Az indítványozó másodlagos hivatkozásának a középpontjában az áll, hogy az eljáró bíróságok a bizonyítékok alapján helytelenül következtettek arra a tényre, hogy a kérelmezett szerv a kért adatokat nem kezeli, a támadott döntés ezért jogszabálysértő, ami egyben az Alaptörvény sérelmét is jelenti.
[16]	Mindenekelőtt emlékeztetni szükséges arra, hogy az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerveként jár el, és a bírói döntések vonatkozásában kizárólag alkotmányossági szempontú vizsgálatra van lehetősége. „Önmagukban […] a rendes bíróságok által elkövetett vélt vagy valós jogszabálysértések nem adhatnak alapot alkotmányjogi panasznak. Egyébként az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna” {3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]; lásd még a legutóbbi gyakorlatból pl. 3276/2017. (X. 19.) AB végzés, Indokolás [21]}. Az Alkotmánybíróság ennek megfelelően a bírói döntések felülvizsgálata során az Alaptörvényben és az elfogadott nemzetközi emberi jogi egyezményekben elismert alapjogi követelményrendszer tényleges érvényesülését garantálja, és következetes gyakorlata szerint nem vizsgálja, hogy a bírói döntés indokolásában megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e ezeket a bizonyítékokat és érveket, illetve a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás, valamint az abból levont következtetés megalapozott-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy bíróságok jogértelmezése helyesen illeszkedik-e a jogági dogmatika általánosan elfogadott szabályaihoz {vö: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4], legutóbb lásd 3267/2017. (X. 19.) AB végzés, Indokolás [13]}.
[17]	A tisztességes bírósági eljáráshoz való jog sérelmére az indítványozó kizárólag abban az összefüggésben hivatkozott, hogy a bíróságok szerinte helytelenül értékelték a bizonyítékokat és érveket, döntésük pedig ezért jogszabálysértő. Az idézett alkotmánybírósági gyakorlat alapján a panasz érdemi vizsgálatára ez a hivatkozás – mivel nem alkotmányossági szempontú kifogást tartalmaz – nem szolgáltat kellő alapot. Az Alkotmánybíróság fenntartja korábbi ügyekben kifejtett álláspontját, amely szerint „[a]z, hogy az indítványozó a konkrét ügyében – a jogorvoslat ellenére – pervesztes lett, azaz a jogerős határozatot hozó bíróság nem osztotta (jogi) álláspontját egy konkrét kérdésben, nem teszi az eljárást tisztességtelenné, emiatt nem válik az eljárás és a döntés önkényessé sem [...]” {3327/2014. (XII. 10.) AB végzés, Indokolás [15]; lásd még 3069/2017. (IV. 4.) AB végzés, Indokolás [10]}.
[18]	Ezzel összhangban megállapítható, hogy önmagában az, hogy az indítványozó nem ért egyet az ügyében hozott bírósági döntéssel, az emberi méltósághoz való jogának a sérelmét sem alapozhatja meg. Az Alaptörvény II. cikk bekezdésében garantált emberi méltósághoz való jog nem a szubjektíve sérelmesnek vagy tévesnek, adott esetben jogszabálysértőnek tartott döntéseket zárja ki, hanem „az Alkotmánybíróság értelmezésében az emberi státusz abszolút védelmét biztosítja” {3187/2017. (VII. 14.) AB végzés, Indokolás [12], 3225/2017. (IX. 25.) AB végzés, Indokolás [18]}. A támadott bírósági ítélet azt vizsgálta és állapította meg, hogy a kérelmezett szerv jogszerűen tagadta meg az indítványozó közérdekű adatigénylésének a teljesítését, és e döntésben nem volt tetten érhető az indítványozó emberi méltósághoz fűződő elidegeníthetetlen jogának a megkérdőjelezése {lásd hasonlóan: 3323/2017. (XI. 30.) AB végzés, Indokolás [15]–[16]}.
[19]	A közérdekű adatok megismeréséhez való jog sérelmére történő indítványozói hivatkozással összefüggésben az Alkotmánybíróság utal arra, hogy a bíróság a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján arra a következtetésre jutott, hogy az „igényelt adattal az alperes meg nem cáfolt előadása szerint nem rendelkezik” (lásd a Kúria Pfv.IV.21.963/2016/6. számú ítélete, Indokolás [10]), adat-előállításra pedig nem köteles.
[20]	„Az Alkotmánybíróság a bíróságok ítéleteit […] akkor bírálhatja felül, ha azok az Alaptörvény megszabta értelmezési tartományt megsértik, és ezáltal a bírói döntés alaptörvény-ellenes lesz” {3119/2015. (VII. 2.) AB végzés, Indokolás [22]; 3031/2016. (II. 23.) AB végzés, Indokolás [19]; 16/2016. (X. 20.) AB határozat, Indokolás [16]; 17/2016. (X. 20.) AB határozat, Indokolás [25]}, azonban „tartózkodik a bíróság által megállapított tényállás, a bizonyítékok bírói értékelésének és mérlegelésének felülvizsgálatától” {3240/2014. (IX. 22.) AB végzés, Indokolás [18]}. Ebből következően alapvetően „nem vizsgálhatja felül […] annak a kérdésnek az alapügyben eljáró bíróság általi eldöntését, hogy a közfeladatot ellátó szerv ténylegesen kezeli-e az adatigény tárgyát képező adatot” {lásd 3252/2016. (XII. 6.) AB határozat, Indokolás [37]}. Ennek megfelelően a kifejezetten az adatkezelés tekintetében a tényállás felülvizsgálatára irányuló indítvány befogadását és érdemi vizsgálatát az Alkotmánybíróság nem tartotta indokoltnak.
[21]	4.3. Végezetül a perköltség megállapításával kapcsolatos indítványozói kifogást érintően az Alkotmánybíróság ismét emlékeztet arra, hogy különbséget kell tenni a polgári jogi és az alkotmányos tulajdonvédelem között, a kettő nem azonos: „az alkotmányos tulajdonvédelem köre és módja nem szükségképpen követi a polgári jogi fogalmakat és nem azonosítható az absztrakt polgári jogi tulajdon védelmével”. Továbbá „nem vonható az alkotmányos tulajdonvédelem alá minden olyan ügy, melyben az indítványozó állítása szerint jogsértő bírósági határozatok eredményeként pervesztes lett, és ezért vagyonvesztést szenvedett el […]”. Az alkotmányjogi panasz a tulajdonjog sérelmén keresztül nem lehet eszköze a bíróságok által az indítványozó szerint elkövetett, alkotmányossági kérdést fel nem vető, egyszerű törvénysértések orvoslásának {lásd legutóbb: 3120/2017. (V. 30.) AB határozat, Indokolás [40]}. Az Alkotmánybíróság az idézett döntések figyelembe vételével jelen ügyben sem talált olyan kérdést, amelyet a perköltség megállapításával összefüggésben alkotmányossági vizsgálat alá vethetett volna.
[22]	5. A kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság a vizsgált ügyben nem talált olyan körülményt, amelyet az Alaptörvény felhívott rendelkezéseivel összefüggésben érdemi alkotmányossági vizsgálatot igénylő, alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként vagy a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességként lehetne értékelni. Az alkotmányjogi panasz a támadott bírósági ítélet törvényességi és nem alkotmányossági vizsgálatára irányul.
[23]	Mivel az alkotmányjogi panasz részben nem tett eleget az Abtv. 27. § a) pontjába foglalt feltételnek, illetve a befogadhatóság Abtv. 29. §-ában előírt feltételének, az Alkotmánybíróság azt az Abtv. 56. § (1)–(3) bekezdése alapján eljárva az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontjai alapján visszautasította.
. 06/30/2017
. constitutional complaint against the judgement No. Pfv.IV.21.963/2016/6 of the Curia (disclosure of data of public interest)
. 3126/2018. (IV. 9.)

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
Pintér Sándor: A legfontosabb a korrupciós lehetőségek megelőzése | Magyar Nemzet	Pintér Sándor: A legfontosabb a korrupciós lehetőségek megelőzése | Magyar Nemzet
A cikk emailben történő elküldéséhez kattintson ide, vagy másolja le és küldje el ezt a linket: https://magyarnemzet.hu/belfold/pinter-sandor-a-legfontosabb-a-korrupcios-lehetosegek-megelozese-7558175/
2019. december 4. szerda 15:35 2019. 12. 04. 15:59
Pintér Sándor: A legfontosabb a korrupciós lehetőségek megelőzése
A korrupció elleni összehangolt, hatékony állami fellépésről szóló nyilatkozatot 2011. november 18-án írta alá a közigazgatási és igazságügyi miniszter, az Állami Számvevőszék elnöke, a Legfelsőbb Bíróság elnöke és a legfőbb ügyész. Erkölcsi kötelezettséget vállaltak az általuk vezetett állami szervek korrupcióval szembeni ellenállóképességének erősítésére, a korrupcióellenes eszköztár fejlesztésére. Az összefogáshoz 2012-ben csatlakozott az Országos Bírósági Hivatal, majd 2014-ben a Belügyminisztérium, 2016-ban pedig a Közbeszerzési Hatóság és a Magyar Nemzeti Bank.
Pintér Sándor belügyminiszter a rendezvényen arról beszélt, a tárca nemcsak az általa irányított szervezetek korrupcióellenes küzdelmében vesz részt, hanem a teljes közigazgatás tisztaságáért felel, ennek jegyében vették át a korrupcióellenes tevékenység irányítását a kormányon belül 2014-ben. Mint mondta, a korrupció olyan, mint a rákos megbetegedés, amely belülről támadja a szervezetet és „nem ad neki kegyelmet”, előbb-utóbb felőrli.
Úgy vélte, a legfontosabb a korrupciós lehetőségek megelőzése, ami az e-közigazgatás fejlesztését igényli, hogy az ügyfél és az ügyintéző ne kerüljön személyes kapcsolatba, így zárva ki a kísértés lehetőségét. Mint mondta, először a gyorshajtás esetében valósították meg ezt a fajta ügyintézést, majd az online pénztárgépek, az e-számla és az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer bevezetése következett, ami lehetővé tette az üzleti élet megtisztulását is. Szólt arról is, hogy az eredmények már látszanak, Magyarországon rendkívül alacsony az áfarés, a számított és befizetett adó közti különbség mindössze 9 százalék, amíg más európai államokban ez akár 32-34 százalék is lehet.
Kónya István, a Kúria elnökhelyettese házigazdaként arról beszélt: a korrupció elkerülésének és az integritás megőrzésének legfontosabb garanciája a bírói függetlenség. Mint mondta, a Kúria minden évben számos, a hétköznapi értelemben korrupciósnak ítélt bűncselekményben hoz ítéletet, példaként említve, hogy egy önkormányzati ingatlan áron aluli eladása ügyében kimondták: az önkormányzati képviselő gazdálkodás során kifejtett képviselői tevékenysége megalapozhatja a büntetőjogi felelősség vizsgálatát, ha leadott szavazatával olyan döntés meghozatalához járul hozzá, amely valamely bűncselekmény törvényi tényállásának ismérveit valósítja meg.
Az elnökhelyettes szerint a Kúria kellő szigorral érvényesíti az állam büntetőigényét, a társadalom rend és átláthatóság iránti elvárásait, a büntető igazságszolgáltatás pedig a sértettek mellett áll. Jelezte: a Kúria idén megújította a középtávú intézményi stratégiáját, amelyben továbbra is kiemelt helyet kap az átláthatóság, a hatékonyság, illetve a bírói hivatásrend által elfogadott erkölcsi értékek, a Kúria elkötelezett a korrupciónak ellenálló szervezeti kultúra fenntartása és az integritásszemlélet megerősítése mellett – fogalmazott.
Répássy Árpád, az OBH elnökhelyettese kiemelte: a szervezet elkötelezett az integritás erősítése iránt. Hangsúlyozta, március óta működik az OBH által kifejlesztett önálló Bírósági Fizetési Portál, amelynek célja a bírósági eljárásokhoz kapcsolódó elektronikus fizetési megoldások szélesebb körű biztosítása, a befizetések ellenőrzésének megkönnyítése. Répássy Árpád elmondta azt is, az igazságszolgáltatásban dolgozók integritástudatossága kimagasló, az integritáskultúra magas szinten elterjedt a szervezetben. Kiemelte: a bírák integritással kapcsolatos tudatossága évről évre erősödik, az ítélkezésben a törvényesség, a pártatlanság, a tisztesség és a diszkrimináció-mentesség mint alapvető értékek maradéktalanul érvényesültek ebben az évben is.
Lajtár István, a legfőbb ügyész közjogi helyettese felidézte, az új büntetőeljárási törvény hatályba lépésével a hivatali korrupciós bűncselekmények nyomozása kizárólagos ügyészségi hatáskörbe került, így még hangsúlyosabbá vált a Központi Nyomozó Főügyészség korrupcióelleni küzdelemben játszott szerepe. Szólt az Európai Unió Csalás Elleni Hivatalával (OLAF) fennálló együttműködésről, és elmondta, minden olyan esetben, amikor az OLAF igazságügyi ajánlással vagy jelzéssel fordult a Legfőbb Ügyészséghez, elrendelték a nyomozást, ha pedig már folyamatban volt, akkor az OLAF ajánlását a nyomozás irataihoz csatolták.
Az OLAF 2018-as jelentése szerint a magyar ügyészség az uniós átlagot lényegesen meghaladó mértékben, az OLAF által kezdeményezett ügyek 45 százalékában emelt vádat 2012 és 2018 között – emelte ki. Mint mondta, az OLAF magyar ügyészséghez eljuttatott igazságügyi ajánlásainak a száma folyamatosan csökken: 2015-ben és 2016-ban még 10-10 ajánlás érkezett, 2017-ben már csak 6, 2018-ban 4, míg 2019-ben eddig még egy sem. Az OLAF egyre gyakrabban olyan ügyben tesz igazságügyi ajánlást, amelyben már folyik Magyarországon nyomozás – jegyezte meg. Lajtár István szavai szerint az ügyészség kifejezetten aktív szereplője az Európai Unió igazságügyi együttműködésének (Eurojust), Magyarország tavaly kezdeményező tagállamként 117 ügynek, míg megkeresett tagállamként 109 ügynek volt részese, és az ország első helyen áll a tagállamok között a kiemelt bűncselekményeket érintő információátadásban.
Domokos László számvevőszéki elnök üdvözölte a célzott és összehangolt intézkedéseket a korrupció ellen. Közölte, hogy az ÁSZ idén több mint ezer szervezetnél ellenőrizte a korrupció elleni védettséget, és különösen magas korrupciós kockázatokat állapított meg az egészségügyben. Kiemelte a pártok gazdálkodását is, hangsúlyozva, hogy az adófizetőktől és a támogatóktól kapott pénzekkel szabályszerűen, elszámoltathatóan és átláthatóan kell gazdálkodni. Az ÁSZ elnöke a korrupció elleni fellépés hatékony eszközének látja a digitalizációt, ezért sürgette annak széles körű alkalmazását az adó- és hatósági ügyintézésben. A korrupció megelőzésének rendszere ugyanakkor kiépült, és ezt a gazdaság növekedése is igazolja – tette hozzá. Domokos László megjegyezte, hogy a korrupcióval terhelt államokban a magyarországival épp ellenkező folyamatok indulnak el, vagyis csökken a termelékenység és visszaesnek a beruházások. Előadásában az ÁSZ vezetője kifogásolta a nemzetközi korrupciós rangsorokat, mivel azok – tette hozzá – nem felelnek meg a mérésekkel szemben támasztott tudományos követelményeknek. Kiemelte ezek közül a Transparency International Corruption Perception Indexet, és megalapozott eredményre vezető mérési módszertant sürgetett a kifogásolt eljárások helyett.
Megbízható számítási megoldást szorgalmazott a KH elnöke is, mivel úgy látja, hogy a tagállamok közbeszerzési piacainak összehasonlítása hiányos adatbázison alapul, így nem megbízható. Rigó Csaba Balázs úgy látja, hogy a magyar közbeszerzési rendszerben a bírságolási rendszer következetes, ezért visszatartó erővel bír. Véleménye szerint ennek is köszönhető, hogy a közbeszerzési eljárások résztvevői egyre inkább jogszerűségre törekednek. A KH Európában egyedülálló módon, hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja a megkötött közbeszerzési szerződések teljesítését és módosítását, az integritást pedig a saját szervezeti változásaiban is érvényesíti – tette hozzá. A hivatal vezetője a verseny erősítése és az átláthatóság javítása érdekében továbbra is a nem nyilvánosan, vagyis a hirdetmény nélkül induló tárgyalásos eljárások jelentős visszaszorítását nevezte a KH egyik fő céljának.
Az MNB alelnöke kifejezte a jegybank elkötelezettségét az integritásalapú szervezeti kultúra folyamatos fejlesztése iránt. Kandrács Csaba hozzátette, hogy az MNB továbbra is olyan megelőző eszközökkel él, amelyek akadályozzák a normasértést, a korrupciót, hatósági eljárásai pedig már tavaly áttértek a követhetőbb és biztonságosabb elektronikus ügyintézésre. A jegybank felügyeleti területének alapelve szerint minden munkafolyamat elkülönülő ügyintézési folyamatokon és vezetői ellenőrzési pontokon megy keresztül – közölte. Az integritást – mint fogalmazott – a jegybank a képzési tevékenységében, valamint a belső szabályrendszer fejlesztése során is figyelembe veszi. Kandrács Csaba tájékoztatása szerint az OECD Vesztegetés Elleni Munkacsoportja sem fogalmazott meg ajánlást, miután az év elején megvizsgálta az MNB tevékenységét.
Címkék: korrupcióellenes fellépéskorrupciós lehetőségekkúriaOBHpintér sándor
A kormányfő koszorúzással egybekötött megemlékezésen vesz részt a nemzeti összetartozás napjához kötődően.

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria