text:
⭐POLGÁRI KOLLÉGIUM. A Bírósági Határozatok című folyóiratban évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM. A Bírósági Határozatok című folyóiratban évben megjelent határozatok
Download "POLGÁRI KOLLÉGIUM. A Bírósági Határozatok című folyóiratban 2004. évben megjelent határozatok"
1 POLGÁRI KOLLÉGIUM Polgári Szakág A Bírósági Határozatok című folyóiratban évben megjelent határozatok 1. BH 2004/4/142. I. A szerződés valamely lényeges tartalmi elemében való megállapodás hiánya a szerződés létre nem jöttének, és nem semmisségének megállapítására ad alapot [Ptk (2) bek., 205. (1) és (2) bek., 240. (2) bek.]. II. Az évi IL. tv. 40. (1) bekezdése a fedezetelvonó szerződés speciálisan szabályozott esetét határozza meg. Az e körbe tartozó szerződések érvényesek ugyan, de a gazdálkodó szervezet hitelezőivel szemben hatálytalannak minősülnek [1991. évi IL. tv. (Cstv.) 40. (1) bek.; Ptk (1) bek.]. III. Az évi IL. tv. 40. (1) bekezdésében szabályozott 90 napos keresetindítási határidő elévülési jellegű anyagi jogi határidő, melynek számítására az anyagi jog rendelkezései az irányadók, ezért a keresetlevélnek a lejárat napjáig a bíróságra meg kell érkeznie. Elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs, meghosszabbodását az elévülés nyugvása eredményezheti [1991. évi IL. tv. (Cstv.) 40. (1) és (4) bek.; Ptk (2) bek., 328. (1) bek., 329. (1) bek.; Ptké. 3. (1) bek.]. IV. A fedezetelvonó szerződés hatálytalanságának megállapítása iránt indított per is követelés biztosítása iránti pernek tekinthető, ezért a pertárgy értékének meghatározására a Pp. 24. (2) bekezdés f) pontja irányadó [Pp. 24. (2) bek. f) pont]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2003. sz.) 2. BH 2004/4/148. A társadalmi szervezet igényelheti a működtetési céljaira használt ingatlan tulajdonjogának átadását. Ennek elmaradása esetén keresettel kérheti az igény jogszerűségének megállapítását. [1997. évi CXLII. tv. 2. ; évi CVII. tv. 2., 8. (2) bek., 9. ; Pp ] (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003. sz.) 3. BH 2004/5/179. A megbízási jogviszony lényeges tartalmi eleme a megbízó korlátlan rendelkezési joga. A Ptk. 4. (1) bekezdés által előírt jóhiszemű joggyakorlás követelményével ellentétes, ha a jogutód terhére határozott időre szóló, a felmondás jogát jelentős mértékben korlátozó kötelezettségvállalás történik. A megbízó felmondási jogának aránytalan mértékű korlátozása tartalmilag a felmondási jog gyakorlását kizárja, ezért a jogszabály megkerülésére irányul és ennek következtében semmis [Ptk. 4. (1) bek., 200. (1) és (2) bek., 483. (1) és (4) bek.; évi XI. tv. 24. (2) és (3) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003. sz.) 4. BH 2004/6/236. A joglemondó nyilatkozatot kiterjesztően értelmezni nem lehet, megállapítására kivételesen sor kerülhet akkor is, ha az ráutaló magatartással történt és a körülmények alapján kétségtelen a lemondás szándéka. Önmagában azonban valamely jog érvényesítésének a hiányából nem lehet a joglemondásra következtetni [Ptk (3) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf /2003/6. sz.) 5. BH 2004/6/238. I. Lopáskár, mint biztosítási esemény megállapítása abban az esetben, ha az elkövetők a gépjárművet koccanásos balesetet imitálva tulajdonítják el. II. Casco biztosítási szerződés általános szerződési feltételei közül a megfelelő lezárás követelményének alakulása a jármű elrablása esetén [Ptk (1) bek., 536. (1) bek., 548. ]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/4. sz.) 6. BH 2004/6/242. Tárgyalás elmulasztás miatti igazolási kérelemnek való helyt adás esetén az elmulasztott határnapon tartott tárgyalást a szükséges keretben meg kell ismételni. A korábban meghozott ítélet hatályban tartása, illetve hatályon kívül helyezése kérdésében való döntést a megismételt tárgyalás alapján hozott ítéletnek kell tartalmaznia [Pp (4) bek., 212. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 2. Pf /2004/4. sz.) 7. BH 2004/7/273. Nincs helye sajtó-helyreigazításnak, ha a sajtószerv valamely büntető-, polgári-, közigazgatási eljárás befejezése előtt a valóságnak megfelelően tájékoztat az eljárásban megállapított tényről [Ptk. 79. (1) bek.; Pp (2) bek., 343. (1) bek.].2 (Fővárosi Ítélőtábla 2. Pf /2003. sz.) 8. BH 2004/7/276. Büntetőeljárás során lefoglalt, az érdekelt őrizetében hagyott tárgy esetében az állagmegóvás kötelezettsége az érdekeltet terheli. Ha a dolog fenntartása végett szükséges: a használatot meg kell engedni. Jogellenesen jár el a hatóság, ha az állagmegóvást előírja, de lehetséges módjától elzárja az érdekeltet [Ptk ; évi I. tv (2) bek; 117/1984. BM IM PM Legf. Ü. együttes utasítás 5. (2) bekezdés a) és b) pont, 22. ]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2003. sz.) 9. BH 2004/6/279. I. A fuvarozási és szállítmányozási szerződés írásba-foglalási kötelezettség hiányában, a feleknek a lényeges kérdésekben való szóbeli megállapodása alapján is létrejön. A szerződés minősítése során figyelemmel kell lenni az ügyletkötés körülményeire, továbbá arra, hogy gazdálkodó szervezetek között a szavaknak az üzleti életben elfogadott és szokásos jelentést kell tulajdonítani. II. A szállítmányozó a közvetett szállítmányozók kiválasztásánál úgy köteles eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Ennek során meg kell győződnie arról, hogy azok a szállítmányozási megbízás illetve a fuvarfeladat teljesítésére képesek-e, a kötelezettségeiket szerződésszerűen teljesítő szállítmányozó illetve fuvarozó hírében állnak-e [Ptk (1) bek., 488. (1) bek., 514. (1) bek., 515. (1) bek., 520. (2) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3. sz.) 10. BH 2004/9/359. A bánatpénz elsődlegesen a szerződéstől való elállás esetére köthető ki, de nincs akadálya annak, hogy a felek más kötelezettség teljesítésére vonatkozóan hasonló rendeltetésű pénzösszeg megfizetéséről állapodjanak meg. Ha a bánatpénz elvesztésére vonatkozó feltételek nem következtek be, a letett összeg visszajár. A felek által újabb feltételek mellett utóbb folytatott szerződéskötési tárgyalásokhoz nem kapcsolható az eredetileg más feltételekre vonatkozó bánatpénz fizetési kötelezettség [Ptk (1) bek., 205. (1) és (2) bek., 211. (1) bek., 213. (1) bek., 320. (1) és (2) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003. sz.). 11. BH 2004/9/369. A külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló az évi 25. tvr.-rel kihirdetett New York-i Egyezmény alkalmazása során a kereskedelmi jogviszony fogalmát a hatályos Ptk. 7. (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban kell értelmezni [1962. évi 25. tvr.; évi LXXI. tv. 64. d) pont, 65. ; Ptk. 7. (2) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pf /2004. sz.). Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban évben megjelent határozatok 1. ÍH 2004/1/23. I. Közös tulajdonban álló ingatlan részilletőségére kötött csereszerződés esetén a tulajdonostársat elővásárlási jog nem illeti meg. II. A bizonyítás elmulasztásához vagy sikertelenségéhez fűződő törvényi jogkövetkezmény alkalmazásának előfeltétele, hogy a bíróság előzetesen tájékoztassa a felet a bizonyításra szoruló tényekről, a bizonyítási teherről, illetve a bizonyítás sikertelenségének következményeiről. [Ptk (2) bek., 373. (1) bek., 378. ; Pp. 3. (3) bek., 141. (2) és (6) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003. sz.) 2. ÍH 2004/1/25. Nem érvénytelen az adásvételi szerződés önmagában azon ok miatt, hogy egy hitelszerződés biztosítékául szolgál. Megalapozhatja azonban az érvénytelenséget az, ha a hitelező az ingatlant nem reális, nem értékarányos áron szerzi meg. [Ptk (5) bek., 201. (2) bek., 202. ] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003. sz.) 3. ÍH 2004/1/28. Jogellenes a rendőri igazoltatást követő, személyazonosság megállapítása céljából történt előállítás, ha nem teszik lehetővé a személyazonosság más, egyszerűbb módon való tisztázását. Az intézkedés megválasztásánál érvényesülni kell annak a követelménynek, hogy az eredményesség biztosítása mellett az a legkisebb korlátozással, károkozással járjon. [Ptk ; évi XXXIV. tv. 15., 29., 33. ; 3/1995. (III. 1.) BM rend. 37. (1) és (2) bekezdés] (Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf /2003. sz.) 4. ÍH 2004/1/30.3 Az érvényesíteni kívánt jog keresetlevélben való feltüntetésének kötelezettsége nem jelenti egyben azt is, hogy a bíróság a döntését kizárólag a fél által megjelölt tételes jogszabályokra alapíthatja. [Pp (1) bek. c) pont; évi 31. tvr. 30. (1) bek. c) pont] (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003. sz.) 5. ÍH 2004/1/31. A költségmentesség engedélyezéséhez szükséges feltételek szabályozásának hiányában a jogi személy részére költségmentesség nem engedélyezhető [6/1986. (VI. 26.) IM rend.; 2/1968. (I. 24.) IM rend.]. (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pf /2004. sz.) 6. ÍH 2004/2/55. A bíróság ügyviteli mulasztása miatt kiadott és foganatosított elfogatóparancs teljesítésével, valamint az előzetes fogva tartással összefüggő személyiségi jogsértés miatti nem vagyoni kártérítési igény meghatározásánál irányadó szempontok. [Ptk. 339., 349. (1) és (3) bek., 76., 78. ] (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2003/2.) 7. ÍH 2004/2/56. A névviselési jog sérelme bejegyzett cégnév használatával is megvalósulhat, annak bekövetkezése nem lehet időben korábbi, mint a cégnévnek a cégnyilvántartásba történt bejegyzése. A cégnév használatával összefüggő személyhez fűződő jog megsértésére alapított igény vizsgálata és annak elbírálása nem a cégbíróság, hanem a peres eljárásra hatáskörrel rendelkező bíróság feladata. [Ptk. 77. (1) és (3) bek.; évi LVII. tv. (Tpvt.) 6. ; évi CXLV. törvény (Ctv.) 15. (1) (2) és (8) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 8. Pf /2003/3.) 8. ÍH 2004/2/57. Önmagában az a körülmény, miszerint egy magatartás bűncselekményt valósít meg a büntető jogszabályok által meghatározott eltérő jogkövetkezmények miatt nem eredményezi az ugyanezen magatartás útján létrejött szerződés érvénytelenségét, mert azt kizárólag a polgári jog szabályai szerint releváns tények válthatják ki. [Ptk (2) bek., 217. (1) bek., 218. (1) bek., 219. (1) bek., 223. (1) bek., 537. (1) bek.; évi CXLIV. tv. (Gt.) 39. (1) bek., 40. (3) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3.) 9. ÍH 2004/2/61. I. Az állami költségvetés terhére nyújtott lakásépítési támogatás jogosulatlan igénybevételével megvalósult károkozásnál az állam igényérvényesítése során a szerződésen kívüli kártérítési felelősség szabályai érvényesülnek. II. A polgármesteri hivatal ügyintézőjének államigazgatási jogkörben kifejtett tevékenysége keretében elkövetett magatartásáért nem az önkormányzatot, hanem a polgármesteri hivatalt terheli kártérítési felelősség. [Ptk (1) bek., 348. (1) bek., 349. (1) bek., 344. (1) és (3) bek., 36. (1) bek.; 106/1988. (XII. 26.) MT rend.] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2004/4. ) 10. ÍH 2004/2/64. Lényeges eljárási szabálysértésnek minősül a keresetlevél részbeni egyes alperesekkel szemben illetve egyes kereseti követelések tekintetében történő idézés kibocsátása nélküli elutasítása. A keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítására akkor kerülhet sor, ha a Pp (1) bekezdésében foglalt valamely feltétel a keresetlevél egészére fennáll. [Pp (1) bek., 121. ] (Fővárosi Ítélőtábla 1. Pf /2004/2.) 11. ÍH 2004/2/66. Az ügyvédi költségek felőli határozathozatal során a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendeletet, csak a jogszabály hatálybalépését szeptember 1. napját követően indult ügyekben lehet alkalmazni. [32/2003. (VIII. 22.) IM rend.; 8/2002. (III. 30.) IM rend.] (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003/3.) 12. ÍH 2004/3/95. A perköltség-biztosítékra vonatkozó Pp ának (1) bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezést Magyarországnak az Európai Unióhoz való csatlakozására tekintettel az EK-Szerződéssel összhangban kell értelmezni. A közösségi jogban meghatározott egyenlő elbánás elve tiltja, hogy egy tagállam megkövetelje egy másik tagállamban bejegyzett társaságtól perköltség-biztosíték letételét, ha egyébként hasonló igényt az érintett tagállam területén bejegyzett jogi személyekkel szemben nem támaszt [Pp. 85. (5) bek., 89. (1) bek.; EK-Szerződés 12. cikk]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2004/1.) 13. ÍH 2004/3/96. I. A jogértelmezési tévedésre alapított államigazgatási jogkörben okozott kárigény elbírálásánál a konkrét jogértelmezést, annak jellegét, szükségességét kell vizsgálni. Amennyiben a jogszabályi rendelkezés egyértelmű,4 mérlegelésre lehetőséget nem nyújt, a tartalmával ellentétes vagy azt szűkítő értelmezés kirívóan súlyos jogalkalmazási tévedésnek minősül, ezért felróható. II. Az anya önrendelkezési joga körébe tartozik a terhesség-megszakítás tekintetében a döntés meghozatala. Ennek kizárása személyhez fűződő jogsértést valósít meg azáltal, hogy sérül az emberi méltósághoz és a magánélethez való személyiségi jog. [Ptk. 75. (1) bek., 76., 84. (1) bek., 349. (1) bek., 355. (4) bek.; évi LXXIX. tvv. 5., 7. ; 60/1992. (XI. 17.) AB határozat] (Fővárosi Ítélőtábla 2. Pf /2004/5. sz.) 14. ÍH 2004/3/97. I. A megbízási szerződés esetében akkor is jár a megbízottnak a megbízási díj, ha a felek megállapodása arról nem tesz említést, de nincs olyan körülmény, ami miatt azt lehet feltételezni, hogy a megbízott ingyenesen vállalkozott az ügy ellátására. A visszterhesség vélelme kivételesen és csak akkor nem érvényesül, ha a felek közötti viszony vagy az ügy jellege az ellenszolgáltatás nélküli kötelezettségvállalást támasztja alá. II. A kérelemhez kötöttség nem jelent egyben jogcímhez kötöttséget, ezért önmagában a jogcím téves megjelölése miatt a kereset nem utasítható el. [Pp. 3. (1) és (2) bek.; Ptk (1) bek., 474. (1) bek., 478. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3. sz.) 15. ÍH 2004/3/100. Kívülálló jóhiszemű harmadik személy érdekeinek, és a forgalom biztonságának védelme azt indokolja, hogy a cégnyilvántartásból ki nem tűnő változásra a változással érintett cég alappal ne hivatkozhasson. A közhiteles nyilvántartásban feltüntetett körülmények megváltozása csak akkor hatályos harmadik személyek irányában, ha e változást a nyilvántartásba bevezették. [1969. évi IX. tv. 13. (1) bek. és (2) bek. a) b) pont; Ptk. 29. (3) és (4) bek., 221., 237. (2) bek.; évi VI. tv. (régi Gt.) 197. (1) bek., 199. (1) bek.,; évi CXLIV. tv. (új Gt.) 156. ; évi 23. tvr. (Ctvr.) 2. (1), (2), (4) és (5) bek., 8. (1) bek. c) pont.; évi CXLV. tv. (Ctv.) 17. (3) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 8. Pf /2003/4.) 16. ÍH 2004/3/101. A perfeljegyzés feltételei nem állnak fenn a fedezetelvonó szerződés miatti perindítás esetén. A Ptk (1) bekezdésére alapított keresetnek való helytadás során az ítéleti rendelkezés ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett adatokat nem érint, ezért nem minősül ingatlan tulajdonjogát érintő pernek az eljárás. [1997. évi CXLI. tv. 64. (1) bek. b) pont; Ptk (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003/7. sz.) 17. ÍH 2004/3/102. A perindítás tényének ingatlan-nyilvántartásban történő feljegyzése iránti kérelem elbírálásánál csak a bejegyzés törvényi feltételének fennállása képezheti vizsgálat tárgyát. Az ügy érdemére, a kereseti követelés minősítésére vonatkozó hivatkozás nem vehető figyelembe. [1997. évi CXLI. tv. 64. (1) bek. b) pont] (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003/3. sz.) 18. ÍH 2004/4/133. Az önkormányzat valamint a polgármesteri hivatal egymástól elkülönült, önálló polgári jogi jogalanyisággal rendelkező szervezetek, az egyik által kötött szerződés a másikat nem kötelezi. [Ptk. 28. (3) bek., 36. (1) bek.; évi LXV. tv. (Ötv.) 9. (1) bek., évi XXXVIII. tv. (Áht.) 66. ] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003. sz.) 19. ÍH 2004/4/137. A személyes gyógyszertár működtetési jog két elemből áll: a személyi jogból és a működtetési jogból. Ha a gyógyszerész betéti társaság keretében működteti a gyógyszertárat, a személyi jog a gyógyszerészé, a működtetési jog a betéti társaságé, ez esetben a működtetési jog, mint vagyoni értékű jog átruházásáról is csak a betéti társaság dönthet. [Ptk (1) bek., 117. (1) bek., 200. (2) bek.; évi LIV. tv. 2., 10., 15., 19., 36., 40. ] (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pf /2003/4. sz.) 20. ÍH 2004/4/138. I. Az általános szerződési feltételeket alkalmazó félnek komoly és valóságos lehetőséget kell adnia a másik fél számára a szerződés tartalmának befolyásolására, a szerződés előre megszövegezett tartalmától való eltérésre. A felek szerződéskötési tárgyalásai önmagukban nem minősíthetők úgy, hogy a szerződési feltételek kialakításában mindkét szerződő fél részt vett. Nem bizonyítja ezt az a kikötés sem, hogy a másik szerződő fél a szerződési feltételek kialakításában való részvételét a szerződés aláírásával elismeri. II. Az ingatlanközvetítői szerződések nem rendelkeznek a kereskedelmi ügynöki szerződés ismérveivel, ezért e jogügyletekre az önálló kereskedelmi ügynöki szerződésről szóló évi CXVII. törvény rendelkezései nem alkalmazhatók. III. A közvetítő számára egyoldalú és indokolatlan előnyt jelent, ezért tisztességtelen az a kikötés, amely szerint a megbízó akkor is köteles a közvetítői díjat megfizetni, ha a szerződéskötés nem az ő tevékenységének eredménye,5 továbbá az, hogy a közvetítői díj a szerződés megszűnése után meghatározott időtartamra is jár. [Ptk. 209/B., 478. ; évi LXVII. tv. (1) (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2004/2. sz.) 21. ÍH 2004/4/139. A hatályos jogszabály alkalmazásának elmulasztásával megvalósuló jogalkalmazói tévedés a közigazgatási jogkörben okozott kártérítési felelősséget nem alapozza meg, ha az nem tekinthető kirívóan súlyos tévedésnek. Ilyen megítélés alá esik a közigazgatási szerv azon mulasztása, hogy az új jogi szabályozáson alapuló GYES mellett április 15. napját követően a korábbi szabályozási rendszerhez tartozó jövedelempótlékot nem folyósította. [26/1979. (VII. 21.) MT rend. 20. ; Ptk (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 1. Pf /2004/5. sz.) 22. ÍH 2004/4/141. I. Az engedményezéssel a követelés jogcíme nem változik meg. Ha a munkáltató a volt munkavállalójával szemben fennálló, munkaviszonyból eredő követelését másra engedményezi, ez a körülmény a bíróság hatáskörét nem érinti. II. A másodfokú bíróság a hatáskör hiányának fennállása esetén az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezése mellett a pert megszünteti, és egyidejűleg rendelkezik az ügynek a hatáskörrel rendelkező bírósághoz történő áttétele iránt. [Ptk ; Pp a) pont, 158. (2) bek., 251. ] (Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf /2004/4. sz.) A Bírósági Döntések Tára című folyóiratban évben megjelent határozatok 1. BDT 2004/1/1. Árvízvédelemre irányuló közhatalmi tevékenység során okozott kárért fennálló felelősség és szükséghelyzetben okozott kár elhatárolási kérdései [1995. évi LVII. tv. 16. (4) bek. b) pont]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3.) 2. BDT 2004/1/4. Magánszemélyek is megállapodhatnak az ügyleti kamat után kamat fizetésében (kamatos kamatra vonatkozó kikötés). A feleknek azonban kifejezetten meg kell állapodniuk abban, hogy az adós a lejárt kamatok után is további ügyleti kamatot tartozik fizetni [Ptk (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3.) 3. BDT 2004/1/9. Az Országgyűlés nem költségvetési szerv, ezért nem minősül jogi személynek és perbeli jogképességgel sem rendelkezik [1992. évi XXXVIII. tv. (Áht.) 20. (2) bek.; Pp (1) bek. e) pont]. (Fővárosi Ítélőtábla 2. Pf /2003/1.) 4. BDT 2004/2/14. A megbízott a megbízási szerződés alapján nem eredmény elérésére vállal kötelezettséget, de felelősséggel tartozik azért, ha az eredmény az ő szerződésszegésére visszavezethető ok miatt marad el [Ptk (1) bek., 474. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3.) 5. BDT 2004/2/15. Az üzletrész adásvételével kapcsolatban az elővásárlási jog gyakorlására jogosultak körére, a nyilatkozattétel határidejére a Gt. szabályai az irányadók, ugyanakkor az elővásárlási jog tartalmára vonatkozóan alkalmazni kell a Ptk ában foglalt szabályokat, valamint a PK 9. számú állásfoglalás IX. pontját. Ennél fogva az ajánlatot teljes terjedelemben közölni kell a jogosulttal. [Ptk ] (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pf /2003/4.) 6. BDT 2004/2/19. A Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálati határozatával érvénytelenített választott bírósági határozatban megállapított és a jogosultnak ki is fizetett teljes perköltség a Legfelsőbb Bíróság határozatának időpontjától a jogosult birtokában jogcím nélküli. Mivel az újabb eljárásban megítélt perköltség csak a jövőre szólóan és nem visszamenőleg esedékes, a teljes perköltség visszajár, függetlenül a később megítélt perköltség összegétől [Ptk (1) bek.; évi LXXI. tv. 56. (2) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 4. Pf /2003/6.) 7. BDT 2004/3/28. Amennyiben a szállítási szerződés megrendelőjének a szolgáltatáshoz fűződő gazdasági érdeke utóbb megszűnik (pl. privatizáció folytán) a szerződést kártalanítási kötelezettség mellett általános elállási joga gyakorlásával szüntetheti meg. A privatizáció ténye önmagában a privatizált vagyonra korábban kötött szerződés lehetetlenülését nem eredményezi [Ptk (1) és (2) bek., 379., 381. (1) bek.].6 (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/5.) 8. BDT 2004/3/31. Az ideiglenes intézkedést elrendelő végzés a törvény erejénél fogva előzetesen végrehajtható, függetlenül attól, hogy a végzés rendelkező része tartalmazza-e. Az ellene benyújtott fellebbezés nem halasztó hatályú, fellebbezésre tekintet nélkül az ilyen határozat alapján végrehajtásnak van helye. A törvény a másodfokú bíróság tanácselnökének a hatáskörébe utalja a végrehajtás felfüggesztését, ha a bíróság a Pp rendelkezéseinek ellenére nyilvánította előzetesen végrehajthatónak a határozatot. [1994. évi LIII. tv. (Vht.) 13. (1) bek.; Pp (8) bek., 231., 232., 240. (2) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pkf /2003/1.) 9. BDT 2004/3/32. A fellebbezésben új tény állítására, illetve új bizonyíték előadására vagy az elsőfokú bíróság által mellőzött bizonyítás lefolytatásának indítványozására a Pp bekezdésébe foglalt korlátai mellett kerülhet sor, ha az elsőfokú határozat jogszabálysértő voltának alátámasztására irányul, azzal, hogy a Pp (2) bekezdés szerinti perviteli és a (6) bekezdés jogkövetkezményeit alkalmazni kell [Pp (6) bek, 235. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pf /2003/10.) 10. BDT 2004/4/40. A nem vagyoni kártérítés összegének meghatározásánál irányadó szempontok [Ptk (1) bek.; Pp (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3.) 11. BDT 2004/4/41. Magyar állampolgár külföldi tartózkodása alatt a segítségnyújtás, az érdekvédelem a nemzetközi jog keretei között érvényesíthető. Az idegen ország hatóságainak eljárása tekintetében sem a magyar nagykövetség, sem a konzulátus nem rendelkezik hatalmi jogosítvánnyal [Ptk (1) bek.; 152/1994. (XI. 17.) Korm. rend. 11. ]. (Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf /2003/3.) 12. BDT 2004/4/42. A polgári eljárásra vonatkozó Hágai Nemzetközi Egyezmény III. részének perköltség-biztosítékra vonatkozó 17. cikkelye alkalmazásánál a nyelvtani értelmezés mellett az Egyezmény céljából, normarendszeréből és ennek a hatályos magyar jogrendben elfoglalt helyéből kiindulva kell a perköltség-biztosíték alóli mentesülésre jogosultak körét meghatározni. Ehhez képest a helyes értelmezés szerint a külföldi jogi személy felperest is megilleti a perköltség-biztosíték alóli mentesség [1966. évi 8. tvr. 1. ; Ptk. 28. (3) bek.; Pp. 89. (1) bek. a) pont]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2003/3.) 13. BDT 2004/4/43. Ha az adós a pénzforgalmi bankszámláját egyáltalán nem közölte, de a Vht. 6. (3) bekezdésén alapuló eljárás során számos pénzforgalmi bankszámla válik ismertté vagy több pénzforgalmi bankszámlát közöl, de nem jelöli meg, hogy melyiken van kellő fedezet, úgy a jogosult nem köteles az összes pénzforgalmi bankszámlánál a követelés behajtását beszedési megbízással megkísérelni, elegendő azt az adatok alapján sikerrel kecsegtető pénzforgalmi bankszámlákra érvényesíteni [1994. évi LIII. tv. (Vht.) 6. (3) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pkf /2004/2.) 14. BDT 2004/5/49. A tulajdonostársat egy adott jogügylet kapcsán csak egyszer, a vételi ajánlat közlésekor illeti meg az elővásárlási jog. Amennyiben nem él az elővásárlási jogával az megszűnik, és későbbi időpontban sem éled fel [Ptk (2) bek., 319. (1) bek, 373. (1) és (6) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 1. Pf /2003/3.) 15. BDT 2004/5/51. Nincs akadálya annak, hogy a közbeszerzési eljárásban érvénytelen pályázatot benyújtó kérje a másik érvénytelen pályázatot benyújtóval kötött szerződés érvénytelenségének a megállapítását. Ehhez fűződő jogi érdeke abban jelölhető meg, hogy a szerződés semmissé nyilvánítása esetén új pályázatot kell kiírni, amelyen neki is lehetősége nyílik érvényes pályázat benyújtására [1995. évi XL. tv. (Kbt.) (1) bek. b) pont]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/4.) 16. BDT 2004/5/52. A felvásárlási támogatásra benyújtott pályázat elbírálása során közhatalmi jogkörben jár el a döntési jogkör gyakorlója. A pályázati feltételek teljesítése nem jelent jogosultságot a kérelemben megjelölt összegű költségvetési támogatás igénybevételére. Erre vonatkozó alanyi jog hiányában alaptalan az elutasított pályázónak az elmaradt haszon címén támasztott kártérítési igénye a pályázatot elbíráló szerv jogszabálysértésére hivatkozva [273/1997. (XII. 22.) Korm. rend. 11. (3) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2003/2.)7 17. BDT 2004/5/55. A bérbe adott dolog jogi értelemben nem csak annak teljes fizikai megsemmisülése esetén tekinthető elpusztultnak, hanem akkor is, ha olyan jelentős mértékben károsodik, hogy már csak a szokásos karbantartás és felújítás körét lényegesen meghaladó munkával állítható helyre. Az ilyen mértékű károsodás jogi értelemben kimeríti a dolog elpusztulásának a Ptk ának (2) bekezdésében meghatározott fogalmát és ezért kiváltja a bérleti jogviszony megszűnésének a jogkövetkezményét [Ptk (2) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3.) 18. BDT 2004/6/64. Amennyiben a fél valamely magatartásnak a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvénybe ütközését állítja, neki kell bizonyítania azt a hivatkozását, hogy a magatartás nem felel meg a gazdasági életben kialakult szokásos, irányadó gyakorlatnak [Pp (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2003/2. sz.) 19. BDT 2004/6/66. I. A szerződés hatályának megszűntét eredményező bontó feltétel és a visszavásárlási jog elhatárolásának szempontjából annak van jelentősége, hogy a feltétel a felek akaratán kívüli, jövőbeli bizonytalan esemény, míg a visszavásárlási jog az arra jogosult fél akarat-elhatározásán múló joggyakorlás. II. A visszavásárlási jog terhelési és elidegenítési tilalom biztosítékul történő kikötése nélkül nem akadályozza meg az ingatlannal való rendelkezést és annak értékesítését, ezért az ilyen szerződés nem érvénytelen. [Ptk (2) bek., 374. (1) és (4) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/5. sz.) 20. BDT 2004/7 8/73. I. A társadalmi szervezet működésének törvényességi felügyelete során az ügyészség felügyeleti jogköre nem korlátozódik kizárólag arra, hogy a már bejegyzett alapszabályhoz igazodó-e a szervezet működése [1989. évi II. tv. (Et.) 14. (1) bek.]. II. A perben felperesként eljáró ügyészt is tájékoztatni kell a bizonyításra szoruló tényekről, a bizonyítási teherről és a bizonyítás sikertelenségének következményéről. Ennek elmulasztása lényeges eljárási szabálysértést valósít meg [Pp. 3. (3) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 4. Pf /2003/9. sz.) 21. BDT 2004/7 8/75. A jognyilatkozat Ptk a alapján bírói ítélettel történő pótlásának feltétele az, hogy a fél az adott nyilatkozat megtételére vonatkozó kötelezettséget általában valamely szerződéses megállapodásban vállalja. E kötelezettségvállalás hiányában a nyilatkozat bírói ítélettel nem pótolható [Ptk. 5. (3) bek., 117. (3) bek., 205., 295., 579. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003/5. sz.) 22. BDT 2004/7 8/76. I. A lakásépítési kedvezmény pénzügyi feltételeit a költségvetésből az állam biztosítja. A pénzintézet, mint jogszabályon alapuló bizományos állapodik meg az arra jogosultakkal a lakásépítési támogatás folyósításáról. Az állam és a lakásépítési támogatást igénybe vevők között szerződéses jogviszony nincs, az állam a szerződésen kívüli kártérítés szabályai szerint érvényesítheti esetleges igényeit velük szemben [1979. évi II. tv. 8. (1) bek.; 106/1988. (XII. 26.) MT rend. 12. (1) bek.; Ptk (1) bek.]. II. Mind az önkormányzatot, mind a polgármesteri hivatalt csak a saját tevékenységével kapcsolatos magatartásáért terheli helytállási kötelezettség. Amennyiben a jegyző a polgármesteri hivatal közigazgatási jogkörében jár el, az ebből fakadó kötelezettség a polgármesteri hivatalt terheli, annak ellenére, hogy a jegyző az önkormányzattal áll köztisztviselői jogviszonyban [Ptk (1) bek., 349. (1) bek.; évi LXV. tv. (Ötv.) 7. (1) bek., 9. (1) bek., 36. (1) és (2) bek.; évi XXXVIII. tv. (Áht.) 66. ; Ptk. 36. (1) bek.; évi III. tv. 24. ; évi XXIII. tv. 5., 6. ]. (Fővárosi Ítélőtábla 3. Pf /2004/2. sz.) 23. BDT 2004/7 8/77. Ha a peres felek között érvényes szerződés nem jött létre és a szerződés létrehozását a fél közbeszerzési eljárásban nem is kérhette, őt csak a szerződéskötés elmaradásából eredő biztatási károknak a megtérítése illeti meg. Nem tartoznak ebbe a köre az elmaradt szerződés teljesítése esetére várt hasznok [1995. évi XL. tv. (Kbt.) 34. (1) bek., 59. (1) bek., 60. (1) bek.; Ptk. 6., 339. (1) bek., 359. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2003/3. sz.) 24. BDT 2004/7 8/78.8 I. A perindítás hatályának beállta után a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítására nem kerülhet sor, ilyen esetben a per megszüntetésének van helye. Idézés kibocsátása nélkül a keresetlevél csak abban az esetben utasítható el, ha valamennyi alperessel szemben és valamennyi kereseti kérelem tekintetében fennáll ennek előfeltétele. II. Annak megítélése, hogy a felperes igényérvényesítési jogosultsága, tehát kereshetőségi joga az általa megjelölt alperessel szemben fennáll-e, az az ügy érdemére vonatkozó olyan anyagi jogi kérdés, amelynek tárgyában a bíróságnak ítélettel kell határoznia. [Ptk. 8. (1) bek.; Pp (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 1. Pf /2004/2. sz.) 25. BDT 2004/9/86. Nem jogosult a vagyonkezelő saját nevében a bérleti jogviszony felmondására és az ezzel összefüggő keresetindításra, ha az önkormányzat és a vagyonkezelő szerv közötti megbízási szerződés szerint a vagyonkezelő a tulajdonos nevében és helyette gyakorolja a bérbeadói jogokat. A megbízási szerződés nem alapozza meg a vagyonkezelő kereshetőségi jogát a bérleti szerződés felmondásával összefüggő igényérvényesítésre [1993. évi LVIII. tv. (Ltv.) 36. (2) bek; Ptk ]. (Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf /2003/11. sz.) 26. BDT 2004/9/89. Nincs jogi akadálya annak, hogy a kölcsönszerződés biztosítékául a felek adásvételi szerződést kössenek. A kölcsönt biztosító adásvételi szerződés sem jelenthet azonban a szerződő félre aránytalanul terhesebb kötelezettséget a biztosíték alapjául vállalt kötelezettségnél [Ptk (1) bek., 207. (5) bek., 234. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2004/3. sz.) 27. BDT 2004/9/91. A perköltség-biztosítékra vonatkozó Pp ának (1) bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezést Magyarországnak az Európai Unióhoz való csatlakozására tekintettel az EK-Szerződéssel összhangban kell értelmezni. A közösségi jogban meghatározott egyenlő elbánás elve tiltja, hogy egy tagállam megkövetelje egy másik tagállamban bejegyzett társaságtól perköltség-biztosíték letételét, ha egyébként hasonló igényt az érintett tagállam területén bejegyzett jogi személyekkel szemben nem támaszt [Pp. 85. (5) bek., 89. (1) bek.; EK-Szerződés 12. cikk]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2004/1. sz.) 28. BDT 2004/10/95. I. Szerzői mű engedély nélküli felhasználására alapított kereseti követelésekkel szemben a szabad felhasználással védekező alperest terheli annak bizonyítása, hogy a szabad felhasználás körébe esett a felhasználás. II. A mű önkényes széttördelése egyes részeinek eredeti képsorokból kiragadott és egészében más művészi élményt nyújtó módon való bemutatása alkalmas a szerző személyhez fűződő jogának megsértésére. III. A mű jogsértő felhasználásával okozott nem vagyoni hátrányt bizonyítani kell, kivéve, ha bekövetkezése köztudomású. [1999. évi LXXVI. tv. (Szjt.) 16. (1) bek., 33. (1) bek., 34. (1) bek., 94. (2) bek.; Pp ; Ptk. 339., 355. (4) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 8. Pf /2003/5. sz.) 29. BDT 2004/10/101. Hatályos jogszabály alkalmazásának elmulasztásával megvalósult jogalkalmazói tévedés felróhatóságának megítélése. A közigazgatási jogkörben okozott kár iránti igény elbírálásánál a felróhatóság körén kívül esik a közigazgatási szerv azon jogalkalmazói tévedése, hogy elmulasztotta folyósítani április 15. napját követően az új jogi szabályozáson alapuló GYES mellett a korábbi szabályozási rendszerhez tartozó jövedelempótlékot [26/1979. (VII. 21.) MT rend. 20. ; Ptk (1) bek., 349. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2004/2. sz.) 30. BDT 2004/11/114. Az engedményezési szerződés megkötésére írásbeli alak nincs előírva, ezért a szóbeli megállapodással létrejött engedményezés is érvényes. A szóbeli szerződés tartalmának feltárása a bizonyítás körében okozhat nehézséget. Ennek során az utólagos írásbeli megerősítést tartalmazó okirat is bizonyítékul szolgálhat. [Ptk , 339. (1) bek., 349. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 9. Pf /2003/4. sz.) 31. BDT 2004/11/115. I. A kórházi kezelést követően a beteget elbocsátó intézmény, a szállítását megszervező biztosító társaság, valamint a tényleges szállítást végző mentőszolgálat egyetemleges kártérítési felelőssége a betegnek a szállítást követően bekövetkezett halála miatti kárért. II. A betegszállítás is egészségügyi szolgáltatás. A betegszállítótól elvárható, hogy a beteg egészségügyi állapotáról akár az elbocsátó kórháztól, akár a zárójelentés megtekintésével megfelelően tájékozódjon. [Ptk (1) bek.; évi CLIV. tv. (Eütv.) 3. e) pont, 77. (3) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 7. Pf /2003/5. sz.)9 32. BDT 2004/11/116. I. Az okiratszerkesztő ügyvédtől általában nem várható el, hogy a személyi igazolványban a kiállító hatóság egyes bejegyzéseit okiratszakértői szinten elemezze. II. Az eladóként jelentkező személy fizikai megjelenése folytán megmutatkozó életkora, valamint az okiratok alapján megállapítható születési dátuma között mutatkozó, nyilvánvaló és szemmel látható eltérés észlelésének elmulasztása a kellő gondosság hiányaként értékelhető. [Ptk (1) és (2) bek.; évi XI. tv. 3. (2) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2004. sz.) 33. BDT 2004/12/123. I. Nincs akadálya annak, hogy érvényes adásvételi szerződést kössön az eladó olyan dologra, amelynek a szerződéskötés időpontjában még nem tulajdonosa. Az ilyen szerződés nem érvénytelen és nem irányul lehetetlen szolgáltatásra. Az eladónak szerződéses kötelezettsége, hogy a szerződés teljesítéséhez megszerezze a tulajdonjogot. II. Az engedményezés alapjául szolgáló szerződés meghiúsulása esetén az engedményező csak akkor követelheti az engedményestől az engedményezett követelés pénzbeni megtérítését, ha a kötelezett teljesítése folytán a követelés megszűnt. [Ptk. 117., 328. (3) bek., 365., 369. ] (Fővárosi Ítélőtábla 6. Pf /2004/2. sz.) 34. BDT 2004/12/124. A semmis szerződés érvénytelenségére hivatkozás határidő nélküli jellege nem jelenti azt, hogy a jogkövetkezmények levonása is időbeli korlát nélkül lehetséges. Amennyiben az ingatlan harmadik személy részére történt elidegenítése az eredeti állapot természetben való helyreállítását kizárja, az ingatlan forgalmi értékének megfelelő pénzkövetelés kötelmi jellegű igény, ezért csak az elévülési időn belül érvényesíthető [Ptk (1) bek., 324. (1) bek.]. (Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf /2004/6. sz.) 35. BDT 2004/12/129. A községi, városi önkormányzatok működésének alakítása, közigazgatási határaik meghatározása és megváltoztatása önkormányzati hatáskör, amely az érintett önkormányzatok közös döntési jogkörébe tartozik, a települési önkormányzatok képviselő-testületei megállapodásának tárgya. A településrészt átadó és az azt átvevő önkormányzat konszenzusa törvényi felhatalmazás alapján kötött közjogi, közigazgatási megállapodás, amelynek eredményeként földrajzilag megváltozik a települési önkormányzatok működési területe. Az ilyen közigazgatási jogi megállapodás a polgári jog eszközeivel nem kényszeríthető ki, nem támadható, és csak külön jogszabályi rendelkezés alapján vitatható. [Ptk ; évi LXV. tv. (Ötv.) 56. (1) és (2) bek.; évi XLI. tv. 18. (1) bek.] (Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf /2004/4. sz.) Több megjelenítése
POLGÁRI KOLLÉGIUM. Polgári Szakág. A Fővárosi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma által 2010. évben hozott kollégiumi vélemény
POLGÁRI KOLLÉGIUM Polgári Szakág A Fővárosi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma által 2010. évben hozott kollégiumi vélemény Kollégiumi vélemény 1 A rendkívüli munkateljesítmény értékelése a baleseti járadék Részletesebben POLGÁRI KOLLÉGIUM. A Bírósági Határozatok című folyóiratban 2004. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág A Bírósági Határozatok című folyóiratban 2004. évben megjelent határozatok 1. BH 2004/4/153. I. Joghatóság hiánya okából a pert csak akkor lehet megszüntetni, ha a perre Részletesebben Dr. Horváth Ügyvédi Iroda - Dr. Horváth Gábor ügyvéd
BH2010. 278 A felszámolás elrendelése után a bérleti szerződés felmondással való megszüntetése az adós gazdasági tevékenysége ésszerű befejezéséhez kapcsolódik. A felmondás folytán megszűnt bérleti szerződésből Részletesebben 1994. évi LIII. törvény. a bírósági végrehajtásról ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény alkalmazási köre 1. A bíróságok és a jogvitát eldöntő más szervek határozatait, Részletesebben Ütv. 1. (2) bekezdés; Ut. 1 2. Ütv. 2. (1) bekezdés; Ut. 34 54.
ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 2012. évi 12. szám MELLÉKLET 1 Emlékeztetõ az ügyészségrõl szóló 2011. évi CLXIII. törvény (a továbbiakban: Ütv.), továbbá az ügyészség közérdekvédelmi feladatairól szóló 3/2012. (I. Részletesebben SZIGORLATI KÉRDÉSEK POLGÁRI PERJOGBÓL 2010
SZIGORLATI KÉRDÉSEK POLGÁRI PERJOGBÓL 2010 I. félév 1. A polgári eljárás fogalma, forrásai, tárgya, célja, feladatai, a polgári eljárási jogszabály 3 hatálya 2. Az eljárás szakaszai, a polgári igazságszolgáltatás Részletesebben Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2009. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2009. évben megjelent határozatok ÍH 2009/1/29. Betéti társaság társasági szerződése a cég egyedüli törvényes képviselőjeként Részletesebben Építési mûszaki ellenõri szakképzés
Építési mûszaki ellenõri szakképzés JOGI ISMERETEK TERC Sorozatszerkesztõ: Dr. Neszmélyi László okl. építõmérnök Szerzõ: Dr. Csanádi Károly ügyvéd Dr. Csanádi Károly, 2008 Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Részletesebben Az eredmény helye és szerepe a megbízási jogviszonyban
Az eredmény helye és szerepe a megbízási jogviszonyban Bevezetés A gazdaság élénkülése és a piaci viszonyok előtérbe kerülése egyre növekvő kihívást jelent valamennyi szerződéstípus számára. Ezek a folyamatok Részletesebben A biztosítéki célú vételi jog és a biztosítéki engedményezés a felszámolási eljárásban
A biztosítéki célú vételi jog és a biztosítéki engedményezés a felszámolási eljárásban A zálogjog mint biztosíték súlytalanná válása és a biztosítéki célú vételi jog térhódítása jelentős részben annak Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről
Opten Törvénytár Opten Kft. I. 1959. évi IV. törvény 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről A 2010.08.14. és 2010.12.31. között hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ Részletesebben BEVEZETÉS A JOGI ISMERETEKBE
Szlovénia-Magyarország-Horvátország Szomszédsági Program 2004-2006 keretében megvalósult INTERREG III/A Az egyetemi innovációs transzfer potenciál elősegítése a határmenti régiók KKV-i felé Baranya Megyei Részletesebben POLGÁRI JOGI ALAPFOGALMAK
POLGÁRI JOGI ALAPFOGALMAK Dr. Béda László A/1. polgári jog tárgyköre, fogalma, helye és összefüggései a jogrendszerben, elhatárolása I. magánjog (tágabb értelemben vett polgári jog) a jogon belül közjog Részletesebben A/21 A KÖZÖS TULAJDON ÉS SAJÁTOS ALAKZATAI
1. A KÖZÖS TULAJDON FOGALMA A közös tulajdon (tulajdonközösség) olyan jogközösség, amelyben a tulajdonjog ugyanazon a dolgon meghatározott eszmei hányadrészek szerint több személyt illet meg. 139. (1) Részletesebben Igényérvényesítés és biztosítékok az új PTK-ban
Igényérvényesítés és biztosítékok az új PTK-ban Dr. Elek Orsolya Fővárosi Törvényszék Credit Piknik az új PTK árnyékéban, Etyek 2014.06.12. Az új Ptk. szerkezete KÖNYVEK 8 könyvből áll, számunkra az I., Részletesebben Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja. A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata. - összefoglaló vélemény -
Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata - összefoglaló vélemény - Budapest 2012 - 2 - I.A joggyakorlat elemzés előzményei Részletesebben A folyamatos megbízási jogviszony sajátosságai a bírói gyakorlatban
A folyamatos megbízási jogviszony sajátosságai a bírói gyakorlatban I. Ebben a dolgozatban arra teszek kísérletet, hogy áttekintsem a törvény szóhasználata szerint folyamatos, a gyakorlatban elterjedt Részletesebben Jogi Ismeretek I. résztvevő hallgatók számára. Szerkesztette: Talabér János 2003. Jegyzet a szociális asszisztens OKJ képzésben
Jogi Ismeretek I. Jegyzet a szociális asszisztens OKJ képzésben résztvevő hallgatók számára Szerkesztette: Talabér János 2003. Kizárólag oktatási célokra használható 2 1. Jog-és államtudomány ÁLLAMSZERVEZET Részletesebben 1959. évi IV. törvény
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről [Egységes szerkezetben a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel (a továbbiakban Ptké.) és a Ptk. módosításáról Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 31. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. február 26., kedd. Tartalomjegyzék. 2013. évi V. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 2382
OptiJUS Opten Kft. I 2013. évi V. törvény 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 2014.3.15. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ KÖNYV............................................... 1 BEVEZETŐ Részletesebben Az ingatlan, mint szerződéses biztosíték és a követelések ingatlanból történő kielégítésének. állami útja
Az ingatlan, mint szerződéses biztosíték és a követelések ingatlanból történő kielégítésének állami útja I. Az emberi társadalmakban minden időszakban fontos szerepet játszott a föld, az ingatlan. Kezdetben Részletesebben T/4786. számú törvényjavaslat. a Munka Törvénykönyvéről
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/4786. számú törvényjavaslat a Munka Törvénykönyvéről Előadó: Dr. Matolcsy György nemzetgazdasági miniszter Budapest, 2011. október 2011. évi törvény a Munka Törvénykönyvéről Részletesebben 1959. IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről
1 / 151 2011.11.08. 18:03 1959. IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960: 11. és az 1978: 2. törvényerejű rendelettel egységes szerkezetben.) Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről [Egységes szerkezetben a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel (a továbbiakban Ptké.) és a Ptk. módosításáról Részletesebben 1997. évi CXLV. törvény. a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról. A cég
1997. évi CXLV. törvény a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról A törvény célja, hogy korszerű jogi keretek megteremtésével szabályozza a vállalkozások cégalapításának, Részletesebben Polgári Törvénykönyv XLV. fejezet
Polgári Törvénykönyv XLV. fejezet A biztosítás 1. Közös szabályok 536. (1) Biztosítási szerződés alapján a biztosító meghatározott jövőbeni esemény (biztosítási esemény) bekövetkeztétől függően bizonyos Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
1 Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
RomNet - - Nem férnek bele a rettenetes gyerek képbe
Címkék: Kerepes, Franka, Alapítvány
2009 Január 19 Forrás: Ónody-Molnár Dóra - Népszabadság
Két hét különbséggel két egymásnak ellentmondó bírósági döntés született: a Legfelsőbb Bíróság szerint törvényellenes az oktatási intézményekben elkülöníteni a roma gyerekeket, ezért fel kell számolni a törvénysértő állapotot Hajdúhadházán, máshol egy bíró úgy ítélt, nem vonható felelősségre az iskolaigazgató, aki "tévedésből" sérti meg a közoktatási törvényt a diszkriminációval. Utóbbi döntés a kerepesi iskola ügyében született.
Az Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány panaszai és lapunk egy évvel ezelőtti cikke nyomán az Oktatási Hivatal (OH) vizsgálatot indított, majd egymillió forintra büntette a kerepesi iskolát, mert az megsértette az egyenlő bánásmód elvét és a közoktatási törvényt. Ekkora bírságot oktatási intézményre még nem szabtak ki. Kiderült ugyanis, hogy ebben az iskolában megfosztottak tíz gyereket - valamennyien romák - a napi iskolába járás lehetőségétől, így ők csak hetente kétszer mehettek tanulni, és bizonyos tárgyakat, például az informatikát, nem is oktatták számukra. Néhány felsős diákot - a közoktatási törvény által nem ismert - fegyelmi büntetéssel eltávolították addigi osztályaikból. Ők félévenként tehettek osztályozó vizsgát egy teljes tanév anyagából. Így fordulhatott elő, hogy a 2007 januárjában még ötödikes fiú másfél év múlva már ballaghatott a nyolcadikosokkal. Nem nehéz elképzelni, milyen színvonalúak lehettek ezek az osztályozó vizsgák, amelyekről az iskola még csak dokumentációt sem vezetett.
Az OH büntetést kiszabó határozata ellen az iskola fellebbezést nyújtott be, de azt az oktatási miniszter elutasította. Az intézmény azonban a miniszter határozatát bíróságnál kérte felülvizsgálni. Ennek tárgyalása februárban lesz. (Közben az iskolát képviselve az igazgatónő becsületsértésért beperelte Mohácsi Erzsébetet, az Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány vezetőjét, aki az idei tanév nyitóünnepsége kapcsán azt mondta, továbbra is elkülönítenek roma diákokat.)
Az OH bírsággal sújtotta az iskola igazgatónőjét is: ötvenezer forintra büntette tíz gyerek ellen elkövetett szándékos szabálysértés miatt. Czeglédy Beatrixnek megérte fellebbezést benyújtania, ugyanis a Pesti Központi Kerületi Bíróság az eljárást megszüntette ellene.
A másodfokon született végzés a következőkkel indokolta az iskola igazgatónőjének felmentését: "bár az adott közoktatási szabályok megszegése megtörtént, az eljárás alá vont személy felelősséget kizáró ok miatt (téves feltevés) nem büntethető. (...) Az eljárás alá vont személy a szabálysértésnek minősülő cselekményt abban a téves feltevésben követte el, hogy magatartása nem volt jogellenes". A bíróság álláspontja szerint az igazgatónő és a tantestület "okkal hihette azt, hogy döntésével az iskolának, a megfelelő magatartású tanulóknak, de a külön oktatott tanulóknak is jót tesz." A végzéssel kapcsolatban több kérdés is felmerül. Miért csak az eljárás alá vont személy beszámolójára támaszkodott az oktatási ügyekben szakértelemmel nem rendelkező szabálysértési bíróság? Miért nem hallgatta meg az érintett gyerekeket, miért nem rendelt ki szakértőt? Hogy lehet a téves feltevés mentő körülmény, hiszen az iskola igazgatójának munkaköri kötelessége a közoktatási törvény ismerete. A bírói mérlegelés egyszer sem tért ki az iskola felelősségére, "bemondásra" elfogadta, hogy magatartászavaros gyerekekről van szó, miközben korszerű pedagógiai módszerekkel még a problémás, nehéz szociális körülmények között élő gyerekek is bevonhatók a tanuló-oktató munkába.
A bíróság sajtótitkárságáról ezekre a kérdésekre azt a választ kaptuk, hogy a bíró a bizonyítási eljárás során nem csak az igazgatónő személyes vallomására, hanem a rendelkezésre álló okirati bizonyítékokra is támaszkodott. Farkas Lilla, az alapítvány ügyvédje ezzel szemben azt állítja, hogy a bíróság végzését csak az igazgató nyilatkozataira alapozta, és az OH által gyűjtött bizonyítékokat a mérlegelés köréből indokolás nélkül kirekesztette. - Ha a bíróságnak kétségei merültek fel az OH megállapításaival, még inkább érthetetlen, miért nem rendelt ki közoktatási szakértőt az iskolába. Hogy lehet gondatlan az a tanár, aki hetente kétszer enged egyes diákokat iskolába járni, és nem oktat nekik bizonyos tantárgyakat? És változatlanul kérdés, hogy a tíz gyereket érintő ügyben a bíróság miért csak egy esetén foglalkozik a tényekkel? - mondja.
Bakonyi László, az Oktatási Hivatal vezetője sem érti a döntést. - A hivatal ebben a tanévben újra kimegy az iskolába, és ellenőrizni fogja, egy év alatt mit tett a vezetés annak érdekében, hogy felszámolja a törvénysértést.
Amikor fény derült arra, mi is zajlik a kerepesi iskolában, és az OH megbüntette az intézményt, Borovszky Tímea, az Oktatási Minisztérium Esélyegyenlőségi Főigazgatóságának vezetője levélben kereste meg az igazgatónőt, hogy a problémák megoldásához segítséget adhasson. Hosszú idő telt el, mire választ kapott, amelyben elfogadták a felajánlott segítséget. Borovszky hangsúlyozza, egy ilyen súlyos büntetés után nem akarták magára hagyni az iskolát, és ezért három neves oktatási szakértőt kértek fel, akik néhány hónapig együtt dolgoztak a kerepesi tanárokkal. A cél az lett volna, hogy megismertessék velük azokat a bevált pedagógiai módszereket, amelyekkel a nehezebben kezelhető, magatartászavaros, mélyszegénységben élő gyerekeket is be lehet vonni az órai munkába, őket is motiválttá lehet tenni a tanulásban.
- Nem sikerült változást elérni az iskolavezetés hozzáállásában. Az iskola azóta is kihívó lépéseket tesz a visszarendeződésre - foglalja össze tapasztalatait Nyíri András, az egyik szakértő. Szerinte a kudarc egyik fő oka, hogy a válságot kiváltó helyzeteket nem tárták fel, a jogellenes elkülönítésben nem magukat, hanem a gyerekeket tették felelőssé.
Azért, hogy a máshol eredményes módszerek az iskolai munka részévé váljanak, tréningeket, képzéseket tartottak. Közreműködésükkel az olimpiai játékok köré szervezett projekttel zárult a tavalyi tanév. A gyerekek felvonultak, naplókat készítettek, újságokat szerkesztettek, régebbi olimpiákról gyűjtöttek cikkeket, motiváltak és lelkesek voltak.
- Egy talpra állás emlékezetes pillanata lehetett volna. Aztán kiderült, hogy a korábban elkülönítetten oktatott gyerekek közül néhányat nem vontak be a játékba. Pedig az ilyesfajta, úgynevezett projektoktatás célja éppen az, hogy senki se maradjon ki: a gyerekek közösen dolgozhassanak. Amikor rákérdeztünk, miért maradtak ki mégis páran, a tanárok azt válaszolták: "ezt ők úgyse tudnák megcsinálni". Amikor elkezdtük a munkát, a magatartásproblémákkal vádolt gyerekekről azt hittük, kis gengszterek, ön- és közveszélyesek, tönkreteszik a tanórákat. A legfontosabb tapasztalatunk az volt, hogy ezek a diákok nem fértek bele az előzetesen elképzelt "rettenetes gyerek" képbe, és egyáltalán nem voltak kezelhetetlenek. Az óralátogatásokon viszont azt láttuk, hogy bizonyos tanulókat - főleg a kezelhetetlennek titulált roma gyerekeket - eleve úgy szólítják meg: "te erre nem vagy képes" - összegzi élményeit.
- Az integrációs pedagógiai képzés, az "olimpiai projekt" után nem születtek meg azok a vezetői döntések, amelyek a szakmai irányváltáshoz szükségesek - áll a szakértői anyag összefoglalójában. A kudarc másik oka az volt, hogy a fenntartó önkormányzat a szakértők javaslataival és az OH rendelkezéseivel ellentétesen kívánja az iskolát vezetni. Erre a legbeszédesebb bizonyíték a kerepesi képviselő-testület június negyedikén elfogadott határozata. Ebben az áll, hogy létrehoznak egy "túlkoros csoportot", ami a szakmai stáb szerint nem csak pedagógiai tévút, hanem jogszerűtlen is - mondja Nyíri.
De nem csak ez a határozat árulkodik arról, hogy az önkormányzatnak más elképzelései vannak az iskolával kapcsolatban. Franka Tibor polgármester a helyi szociális és gyermekvédelmi rendeletek szigorítását összekötötte az iskolai fegyelemmel: "A gyermekek védelme érdekében javaslom, hogy szeptember 1-jétől a tanuló az első igazolatlan hiányzás után azonnal kapjon az iskola vezetőjétől írásos figyelmeztetést, és amennyiben továbbra is igazolatlan hiányzás történik, az intézmény jelzései alapján a támogatások kerüljenek megvonásra. (...) Ha megszavazzuk az előterjesztett rendelettervezetet, sürgetjük a vonatkozó törvény megváltoztatását is, amellyel, aki figyelemmel kíséri közéletünket tudhatja, hogy a Gyurcsány-kormány és annak illetékes minisztériuma is foglalkozik. A szociális törvény megváltoztatása tehát küszöbön van, rajtunk se múljék".
Az iskola néhány éve új épületszárnnyal gazdagodott, amely pályázati pénzből épült sajátos nevelési igényű gyerekek speciális oktatására. Ebbe a körbe szinte kizárólag romák tartoztak, akiktől azóta megszabadult az iskola. Az új épületrészbe, gyakorlatilag az iskola épületébe, a polgármesteri hivatal költözött. Ezt a lépést Borovszky Tímea és a szakértők is az önkormányzat erődemonstrációjaként értelmezik.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság