text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - Alkotmányjogi panasz - atipikus hibrid szerződés - 1963
A hiánypótlásnak a panasszal egységes szerkezetben, eleget teszek a jelen beadványommal.
Részletek az 55 oldalas kiegészített beadványból:
Az adós a végrehajtás megszüntetési iránt pert indított, kérte a Tiszaújvárosi Járásbíráságot, hogy a szüntesse meg a végrehajtást: elsődlegesen, és eshetőlegesen azért mert felek közötti perbeli szerződés nem jött létre.
Az adós szerződési akarata kölcsönnel vegyes hitelszerződés megkötésére irányult, míg a bank kölcsönszerződéssel vegyes befektetési szerződést kötött (atipikus hibrid szerződést), amely utóbbi jogviszony-elem létrehozására az adósnak nem volt szerződési akarata, mert nem is tudott róla.
A bank az aláírt szerződésben annak hibrid befektetési tartalmát, és annak minden következményét szándékosan eltitkolta az adós elől, az általa foganatosítandó szerződés tartalmát illetően megtévesztette, tévedésben tartotta, és ezzel az adósnak kárt okozott, a hibrid-szerződésre vonatkozó európai és magyar jogszabályokat megsértve, és a banknak felróhatóan.
A Miskolci Törvényszék 2013. október 1. napján hozott jogerős ítélete a végrehajtási eljárást megszüntette. A jogerős ítélettel szemben az alperes terjesztett be felülvizsgálati kérelmet, amely felülvizsgálati eljárás jelenleg a Kúria előtt van folyamatban.
Álláspontunk szerint, a Kúria 6/2013 sz. és 2/2014 sz. PJE jogegységi döntése, nem vizsgálta a deviza-nyilvántartású hitel, mint tartós jogviszony létrehozásának, befektetéssel vegyeses hitelszerződésnek szerződési jellegének, és valóságos tartalmának, és teljesülésének, a deviza-nyilvántartású forint-hitel, mint pénzügyi eszköz európai közösségi jogbeli, és hazai jogi beágyazottságának körülményeit.
Keresetünk és alkotmányjogi-panasz indítványunk tényállításai, ezekben a kérdésekben különböznek a Kúria jogegységi döntésének alapjaitól. Ezek során a Kúria jogegységi döntéseinek összefüggésében, megjelöltük álláspontunkat, a deviza alapú hitelekre vonatkozó jogegységi döntések, az Európai jogegységet garantáló jogok, és az Európai Bíróság jogegységet teremtő, és kötelező érvényű döntései tükrében. A fogyasztási szerződés esetén alkalmazandó Európai Uniós jogot és a Luxemburgi Bíróság precedenseiben történő megállapításokat és ítéleti rendelkezéseket a nemzeti bíróságoknak kötelező jogértelmezésként, és eljárási szabályokként kell alkalmazniuk. (csatlakozási Szerződés és a Lisszaboni Szerződés alapján.)
A panasz-indítványunkban előadottak azt a célt szolgálják, hogy az indítvány minden állításának forrását (tanulmány, elemzés oldal és bekezdésszám) megjelöljük. A pénzpiac stabilitásáért felelős MNB hivatalos elemzései, és tanulmányai, a bankszövetség tanulmányai, és felelős személyek megnyilatkozásai 2004. előtt még nem tagadják ennek a pénzügyi terméknek a kockázatait, és mibenlétét: hibridnek nevezik.
A mellékelt bizonyítékok alapján nem mi állítjuk mindezeket, ezért nem feltételezések. Maga a bankrendszer leplezi le önmagát ...
1) A devizahitelek, vagy deviza-nyilvántartású, deviza alapú hiteinek nevezett, a valóságban hibrid-szerződések (forinthitellel vegyes befektetési szerződések) mérhető, és mérhetetlen károkat okoztak a magyar adósoknak (természetes személyeknek, vállalkozásoknak, önkormányzatoknak, és az egész magyar államnak).
2) Ez a károkozás a bankrendszernek (az anyabankjaikkal, és refinanszírozó bankjaikkal karöltve) kifejezett szándéka volt, és nem mulasztások eredménye.
3) Ezek a rejtett derivatívákkal (származtatott innovatív banki ügyletekkel) ellentételezett forint hitelek nem az adósoknak "teremtettek" devizaforrásból kikölcsönözhető forintot, hanem éppen ellenkezőleg, az adósok számának és az adósságok összegének exponenciális növekedésével, exponenciálisan 'növekvő szintetikus devizához, és devizaműveleti lehetőségekhez juttatták a bankrendszert. Ezért kínálták a deviza hitelt minél több adósnak, őket a kölcsönből történő fogyasztásra buzdítva, szándékosan elhallgatva a hibrid látható, és rejtett kettősségét, és eltitkolva a rejtett befektetési jogviszonynak a kockázatait, és a várható következményeit.
4) A valóságban nem történik más, mint az, hogy a bank kockázatos és spekulatív célú pénzpiaci ügyleteket hajt végre, FX-swap és spotügyletek párhuzamos alkalmazásával, az adósokkal kötött hitelszerződés ürügyén, a futamidő alatt és az ügyfél pénzeszközeivel- a saját hasznára. Ezeket a bank "szintetikus forrásteremtésnek" értelmezi, de a valóságban, az adós nevén nyilvántartott forinthitelt, az adós nevén nyilvántartott devizatőke-nyilvántartási eszközzel végzett, derivatív műveletekkel ellentételezte. Ez a beteljesült atipikus jogviszony az, amely a valóságban létrejött, és teljesült, és nem az, amit látszólag a kölcsönügyletet tartalmazó, aláírt hitel-szerződés mutatni szeretne. A valóságos kötelem ről a hitelszerződések, és a bankok is hallgattak.
5) Ennek következtében a "devizahitelek" tervszerű, és a hibridszerződésből származó, de az adósokkal kötött hitelszerződésekből le nem vezethető, mégis azzal szervesen összetartozó befektetéseken keresztül, a bankok felismerhető és kifejezett szándéka, a forint elleni szüntelen spekulációs pozíció felépítése - és a swapokat "refinanszírozó" bankokkal - a derivatívakban érintett devizák árfolyamának gyorsuló mértékű, és biztos drágulásának az előidézése, árfolyamnyereség előállítása volt.
6) Az adósnak, és a banknak erre a hibridre nem volt egybehangzó, és egyező akaratnyilvánítása, mert az adós, a kötelem befektetés-jellegéről, és annak valódi kockázatáról, még formálisan sem tudhatott és a bank szándéka előtte rejtve volt.
7) A bank az adóst, a hibrid szerződés megkötésekor megtévesztette, tévedésben tartotta, és ezzel károkat okozott. A "devizahitel-szerződés" nem hogy érvénytelen, de létre sem jött szerződés. A nyújtott szolgáltatásokat el kell a felek között számolni nominális értéken, és Ptk. szerinti kamatokkal.
8) Az adósok devizatőke számlájával a bank a futamidő alatt folyamatosan, az adós tudta és belegyezése nélkül rendelkezett, ezzel pénzpiaci spekulatív ügyleteket hajtott végre. A bank ezen befektetések költségeit ráterhelte az adósra, míg az ebből származó profitot a bank sajátjának tekinti.
A hibrid olyan pénzügyi termék, amely egyszerre tartalmaz hitel adósi, és befektetői . , kockázatokat az adósra nézve. A bank csak e két adós-kockázat elemzése, erről az adós tájékoztatása mellett nyújthatott volna ilyen hitelt. A pénzügyi termék jogszabályok szerinti értékesítése esetén, a terméknek - a forinthitelekhez képest jelentősebb adóskockázata mellett, csak befektetői pozícióra alkalmas adósok számára nyújthatta volna a hitelt, adhatott volna ennek terhére kölcsönt.
Álláspontunk szerint törvény által csak részlegesen lehetet volna felfüggeszteni a pereket azokra az érvénytelenségi okokra és az érvénytelenségi okokból származó törvényi vagy majdani törvényi következmények megállapításáig, amelyekre egyébként a törvény kiterjed, mint tartalmi elemekre, a részleges érvénytelenségre vonatkozóan. Ebben az esetben a jogalkotó nem okozott volna alkotmányos sérelmet.
Viszont ha a fogyasztó, a jogainak az érvényesítése során egyéb keresetet is előterjeszt - azt, hogy a szerződés nem jött létre, mivel az akarati hibában szenved vagy a szerződés alaki hibában szenved -, amely esetben a részleges érvénytelenség szóba sem jöhet, akkor a felfüggesztés sérti a fogyasztó jogait, azt, hogy az adós bírósághoz fordulhasson egy ilyen szerződéssel szemben. Értelmetlen is felfüggeszteni az eljárást, mert a szerződés létrejöttével és az alaki hibával kapcsolatos megállapítása a bíróságnak az érvénytelenségi okokat megelőzi, és azokat kizárja, azok önállóan nem elbírálhatóak.
Ugyanakkor a törvény abból indul ki, hogy ezek a deviza alapú (nyilvántartású hitelek) nem szenvednek abban az akarati hibában, hogy ezek befektetéssel vegyes hitelszerződések, a kereseti tényállítás szerint. Másrészt a törvény abból is kiindul, hogy ezek a szerződések egyébként semmilyen alaki hibában nem szenvednek. A törvény ezért nem csak eljárásjogilag akadályozza a fogyasztó jogainak érvényesítését, hanem közvetve, az anyagi jogi értelmezését is akadályozza ezzel a per tárgyát képező jogviszonynak.
Ha egy szerződés nem jött létre, vagy orvosolhatatlanul érvénytelen, akkor ahhoz nem fűződhet semmilyen joghatás, azt teljesíteni sem lehet. Ha nem jött létre a szerződés és nincsen érvényes szerződés, akkor nem lehet beszélni teljesítésre irányuló kötelezettségről sem, és nem beszélhetünk szerződés szerinti elszámolásról és felülvizsgált elszámolásról sem.
A törvény támadott rendelkezése új anyagi jogszabályt alkot visszamenőlegesen, a "devizás" szerződések érvénytelenségi iránt indított perekben a szerződések érvénytelensége megállapítása iránti perekre vonatkozóan, a hatályos anyagi jogi szabályoknak az alkalmazását kizárja. A Ptk. 239/A-ban biztosított anyagi jogi szabállyal szemben kizárja, hogy a fogyasztó a szerződés érvénytelenségét anélkül is kérje, hogy a jogkövetkezmények megállapítását is kérné (ellentétben nem "banki" szerződések érvénytelenségének megállapítása iránti perekre vonatkozóan), valamint kizárja a jogkövetkezmények köréből az eredeti állapot helyreállítását (ellentétben nem "banki" szerződések érvénytelensége megállapítása iránti perekhez _kapcsolódó jogkövetkezményekkel szemben).
Sem devizája, sem devizaforrása nem volt a bankoknak. Eszköz oldali ellentételezett szintetikus devizával (banküzem) ellentételezett Ft-hitelekről van szó. Az MNB "szakvéleménye" a devizahitelről az elejétől a végéig félrevezetés és a tartalma hamis. A lényeg elhallgatása, "banküzem", szintetikus deviza, a devizaalapúság egyneműsítése, különféle jogviszonyok, deviza érintettségű hitelek esetén a valóság eltitkolása.
Viszont a jogegységi döntés ezen az MNB aktuálpolitikai kijelentésén alapul, ezen alapul az, hogy a jogviszony tartalma nem is vizsgálható a bíróság számára, még ha állítom sem és erre irányul a kereseti kérelem, ezzel együtt közvetlen jogsérelmet okoz, hogy én ennek a jogviszonynak a tartalmát nem állíthatom és bizonyíthatom, ezért mind eljárásjogi, mind anyagi jogi alkotmánysérelem valósul meg az ilyen tartalmú kereseteknél és ilyen helyzetet hozott létre a jogegységi döntés. Az alkotmánysértés közvetlensége amiatt áll fent, mert a perben kilátástalan a kereseti állítás még annak előterjesztése is, és annak a bizonyítása is.
A 6/2.013 PJE határozat tartalma olyan eljárásjogi és anyagi alkotmánysérelmet tartalmaz, amely olyan helyzetet idéz elő, hogy az akarati hibára vonatkozó állításban a befektetésre vonatkozó állítást, mint valós jogviszony tartalomnak a vizsgálatát a bizonyítékok és bizonyítás mellőzésével kizárja' a bíróságok mérlegelési köréből, mint bizonyítatlan állítást, mivel a jogegységi tanács állítása (volt minden devizahitel mögött deviza) megdönthetetlen bírói állítás. Ilyen megdönthetetlen bírói állítás, amely a bizonyítékok és bizonyítás mellőzésével kizárja a bíróságok mérlegelési köréből a kereseti állítást a jogviszony tartalomra vonatkozóan az súlyosan alkotmánysértő! A bíróság nem alkothat jogot. A 6/2013 PJE határozat túlmegy a jogértelmezés keretein.
A kiegészített beadvány:
http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/892bbcc9c32cc2efc1257de7005d935a/$FILE/IV_1963_2_2014_ind_kieg.002.pdf/IV_1963_2_2014_ind_kieg.pdf
Az eredeti beadvány:
http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/892bbcc9c32cc2efc1257de7005d935a/$FILE/IV_1963_0_2014_inditvany.002.pdf/IV_1963_0_2014_inditvany.pdf

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Teljes találat 1016 látnivalóban
Kapy-kúria - Abaújalpár
Cím: Petőfi Sándor u. 42.
Nevezetes műemlék jellegű épülete a Abaújalpáron a Petőfi utcában álló XIX. századi, klasszicista stílusban épült Kapy-kúria, amely a tipikus mezővárosi kúriák közé tartozik. Forrás: www.koh7.hermuz.hu
Bárczay-kastély - Abaújkér
Cím: 3882 Abaújkér, Rákóczi u. 1.
Bárczay-kastély - Abaújkér. A barokk kastély a 18. század közepén épült. Tervezőjét, építőmesterét a kassai kőművescéh mesterei között kell keresni, éppen úgy, mint az építtető család származási helyén, - a Kassa melletti - Bárca községben korábban épült kastélyoknál. A Bárczayak már a 13. század elejétől több községben birtokosok voltak Abaúj vármegyében, s e kastélyon kívül több más általuk építtetett kastélyt ismerünk. A kastély magántulajdonba került, az új tulajdonos igényesen állíttatta helyre, nem látogatható.
Perczel-kúria - Berzék
Cím: 3575 Berzék, Kossuth L. u. 33.
Link: berzek.mindenkilapja.hu
A XVIII. században épült, majd a XIX. században klasszicista elemekkel bővített Perczel kúria ma is a család birtokában van.
Potoczky-kúria Berzék
Cím: 3575 Berzék, Petőfi S. u. 38.
A Potoczky család leszármazottja Németh Marika operett-primadonna aki a tulajdonában lévő 1823-ban klasszicista stílusban épült udvarházat a községnek adományozta. Jelenleg itt működik a Polgármesteri Hivatal.
Sturmann kastély - Csernely
Cím: 3648 Csernely - Táncsics utca 20
Telefon szám: +36-48 440-011
A műemlék együttes a község központjában a főútvonal mellett található, a főépület mellett istálló és magtár található. A kúriát a Sturman család épitette a XVIII. században. Az eredetileg barokk stilusban megépitett kastély ma felújitva üresen áll.
Bárczay-Patay kúria - Göncruszka
Cím: Göncruszka,
Link: www.goncruszka.net
A Bárczay-Patay kúria, amely a Petőfi és Kazinczy utca torkolatától balra található, 1777-ben épült barokk stílusban. A kúria névadója a korábbi birtokos Bárczay János abaúji főispán, aki 1596-ban házasság révén került Göncruszkára.A később leégett kúriát Patay Etelka építtette újjá a19. században, mely során a kúria klasszicista jegyekkel bővült. A földszintes, háromtraktusos épület ablakkeretei copf stílusúak. A kúriához tartozik még egy közel 1,5 hektáros terület. Az épület 2006-ban lett teljesen felújítva, komfortosítva, parkosítva. Jelenleg Művelődési Házként funkcionál.
Kornis-Kazinczy kúria
Cím: 3894 Göncruszka, Kazinczy u. 28.
Göncruszkán található még az egykori Kornis-Kazinczy kúria. Itt élt férjével Krajnyik József kassai táblabíróval Kazinczy Klára, az író-nyelvújító Kazinczy Ferenc egyik testvére. Maga az író is sokszor megfordult a házban.
Péchy-kúria Kázsmárk
Cím: 3831 Kázsmárk, Hegyalja út 4.
Link: www.pechy-de-pechujfalu.hu
A Péchy-kúria 1802-ben épült, klasszicizáló késő barokk stílusban.
Pallavicini-kastély - Kurityán
Cím: 3732 Kurityán
Link: www.kurityan.hu
Kurityán település központjában található az egykori Pallavicini-kastély. A kastély 1830 körül épült klasszicista stílusban, melyet később eklektikus stílusban átalakítottak. Az épület ma gyermeknevelő otthonként működik.
Volt Bárczay-kastély - Pere
A falu műemlék jellegű épülete a Rákóczi utcában álló Bárczay-kastély, amely 1830 körül épült. Ma a polgármesteri hivatal működik benne.
Csoma-Farkas kúria Rásonysápberencs
Cím: Rásonysápberencs
Link: www.muemlekem.hu/muemlek?id=3052
Rásonysápberencs közepén egy parkban áll a barokk eredetű klasszicista Csoma-Farkas kúria. Az 1800-as években a Csoma családnak van itt nagyobb birtoka, melyet később a családba nősült Farkasfalvi Farkas Géza örökölt.
Cím: 3572 Sajólád, Gyömrőpuszta
Link: www.sajolad.hu
A kastély és környezete jelenlegi állapotában nem látogatható.
Hőnig kastéy - Szalaszend
Cím: Szalaszend,
Link: www.szalaszend.hu
Szalaszenden található a későbarokk stílusban épült, 18. század végén átalakított Hönig kastély. A kastély a 18. század végi átalakításakor nyerte el jelenlegi formáját. A kastélyt a Henkey-Hőnig, majd ezután a Külkey család lakja. Utcai homlokzatában a kosáríves, beüvegezett tornác válik hangsúlyossá. A kastélyban fiókos kolostorboltozatok fedik le a helyiségeket. A kastély ma a falu polgármesteri hivatalaként és művelődési házaként, illetve helyi könyvtárként működik.
Lónyai-kastély Vilmány
Cím: Vilmány
Link: www.vilmany.hu
Lónyai-kastély Vilmány. Az épület reprezentatív környezetben található. A központi épületet, a Kastélyt hatalmas park övezi, mely ízlésesen parkosított. A több mint egy hektáron található épület és kiszolgáló helyiségei valamint melléképületei jelenleg magántulajdonban van.
Romantikus kúria Zsujtán
A kis falunkat Zsujtát a 18. században kisnemesek lakták, több gyönyörű kúria árulkodik róla. Az egyik legszebb (legarányosabb) épületet 1883-ban Dr. Nagymáthé István, köz- és váltóügyvéd építette a családjának. A ház udvarán áll a település XII. századból százmazó református temploma. Nem látogatható.
Huszár kastély Bernecebaráti
Bernece és Baráti települések 1521-től mintegy két évszázadig az esztergomi kanonok birtokában voltak, majd az 1700-as években kerültek a Garamszentkeresztről származó Huszár-család tulajdonába, mely időszakról tanúskodik a barokk stílusban épült kastély. Huszár József (született 1739 meghalt 1816) királyi tanácsos volt és az esztergomi érseki birtokból Baráti helységet nyerte adományul. Ettől kezdve a család a Baráti előnevet vette fel. Az államosított kastélyban 1945 után iskolát rendeztek be, majd az új iskola épületének megépítése után gyermekotthon működött benne, jelenleg üresen áll.
Barcza-kastély Pusztazámor
Link: www.pusztazamor.hu
Muslay-kastély Rád
Cím: Rád, Rákóczi utca 1
Rád település nevezetességei között találjuk a műemléki védettség alatt álló Muslay kastélyt.
Muslay-Toperczer-kúria Rád
Cím: Rád,
Muslay-Toperczer-kúria. A földszinten, a téglalap alaprajzú épületben ma könyvtár működik.
Zsille-Kúria - Tápióbicske
Cím: 2764 Tápióbicske, Nagykátai út 7.
Link: www.tapiobicske.hu
Volt Zsille-kúria, késő klasszicista, 1840. Ma egészségház és lakás.
Cím: 2194 Tura, Park út 37.
Telefon szám: +36-30 625 61 39
Kapcsolattartó személy: Tordai Anna
Link: www.turaikastely.hu
Vadászkastély - Valkó
Cím: 2114 Valkó, Külterület
Telefon szám: +36/28/483-123
A Valkói erdőkbe a Vadászkastély nagy látogatottságának örvend a hazai és külföldi vadászok körében.
A megyefai Jeszenszky kastély - Bükkösd
Cím: Bükkösd
Link: www.bukkosd.hu
Az õsi kastélyt 1788-ban Jeszenszky Antal építtette . A kastélyt az õ leszármazottjai , örökösei bírták az államosításig. Az idõk során többször is átépítették, melynek eredményeképpen tovább bõvült. 1790-ben egy tűzvész során a kastélyt Jeszenszky Antal ismét felépíttette. Jelentõs a XIX.sz. elsõ felében Jeszenszky Nepomuki János kastélyfelújítási munkálatai is, melyek során belsõ átalakításokat végeztek, elsõsorban az ÉK-i szárnyban. A 200 éves kastély gazdára vár.
Petrovszky-, később Jeszenszky-kastély - Bükkösd
A műemléki védelem alatt álló, U alakú épületet Baranya megye legelegánsabb homlokzatú barokk kastélyaként tartják számon. Tervezője Fischer von Erlach, Mária Terézia híres építésze volt. A katély magán tulajdonba van.
Fodor-kúria - Drávafok
Cím: 7964 Drávafok,
Link: www.dravafok.hu
Telefon szám: +36-72-329-897
A Fodor-kúria napjainkban az Ormánsági Szabadiskola központja.
Nádassy kastély - ma Boróka Szociális Otthon
Cím: 7681 Helesfa
Link: www.helesfa.hu
A XVIII. században épült a Nádosyak kastélya, amelyet egy 20 holdas park vesz körül. Itt sétálva számos ritkasággal találkozhat az idelátogató, a park természetvédelmi terület. A kastély ma a megyei közgyűlés által fenntartott szociális otthon.
Kajdacsy-kastély Hidas
Cím: 7696 Hidas,
Az egykori birtokos, a Kajdacsy család emeletes klasszicista kastélya 1820 körül épült.
Országh-kastély Magyartelek
Cím: Magyartelek
Országh-kastély - klasszicista stílusban épült. A falu körüli földek egykori tulajdonosának kastélya és a körülötte lévő park szép fáival áll helyi védelem alatt.
Stephaich - Nádasy kúria Görösgalpuszta
Görösgalpuszta a későbbi évek során Stephaics Ferenc és Nádasdy Elek földbirtokosok tulajdonát képezte, e két családnevét viseli Görösgalpuszta területén található a 13. században épült hajdani kúria.
Perczel-kastély - Rózsafa
Cím: 7914 Rózsafa, Bodorfapuszta
A bodorfapusztai Perczel-kastély, amelyet később a XIX. században klasszicista stílusban átépítettek.
Egykori Sauska kastély
Cím: Somberek
Link: www.somberek.hu
Településünk földjeinek legnagyobb része a 18. századtól az 1940-ig a cseh származású Sauska nemesi család tulajdonában volt. Az egykori Sauska kastély, a hozzátartozó szép parkkal, ma időseket gondozó és ellátó Szociális Otthon.
Biedermann kastély - Szentegát
Cím: Szentegát
Link: www.szentegat.hu
Szentegát település középpontjában helyezkedik el a mára már magántulajdonba került Biedermann kastély.
Weinckheim-kúria - Pusztaszőlős
Cím: Pusztaszőlős - Kaszaper
Link: programtippek.hu
Megmentették a lebontástól és a pusztulástól a régi Weinckheim-kúriát, ahol 2004. nyarára 14 férőhelyes szociális otthon létesült.
Károlyi – Berchtold Kastély Árpádhalom
Link: www.arpadhalom.hu
Berchtold Lipótné az 1890-es évek közepén vette kézbe, az árpádhalmi gazdaság irányítását. A kastély 1897–1898 folyamán historizáló, klasszicista és eklektikus stílusban építette, a 23 holdas erdő közepén. Az épület központi része földszintes, oldalszárnya emeletes, udvari traktusán íves kiképzésű, oszlopos, födött terasszal. Az épület ma művelődési ház, iskola és könyvtár.
Károlyi-kastély - Derekegyház
Cím: 6621 Derekegyház, Köztársaság tér 9.
1765-től a település a gróf Károlyi család birtoka lett, akik Egy imopozáns barokk-copf stílusú kastélyt építettek. Jelenleg szociális otthon az épület, amely a hozzátartozó parkkal együtt műemlékvédelmi jelentőségű. A XX.Század elején a báró Weis-Manfréd örökrsök birtoloták a kastélyt, akik 1932-ben manzárd emeletet építettek rá. Jelenleg hasznosítása miatt csak részben látogatható.
Szőgyény-Marich kúria - Csór
Cím: Csór
Link: www.csor.hu
Sokan itt nálunk Csóron csak "kastélyként" ismerik, holott a pontos megnevezése kúria. A jelenleg kétszintes épület építtetője valószínűsíthetően a Marich család lehetett valamikor a XVIII. század második felében.
Zichy Kastély - Sárszentmihály
Telefon szám: +36 22 44 55 49
Link: www.zichykastely.hu
A Zichy grófok 1900 körül építették fel Sárszentmihályon második kastélyukat. 2000-ben boldog Apor Vilmos tiszteletére Dr Takács Nándor székesfehérvári megyés-püspök kápolnát szentelt a parkban. Új tulajdonosa teljesen felújítatta. Látogatás csoportoknak, rendezvények: esküvő, keresztelő, fogadások előzetes bejelentkezéssel.
Zichy kastély és parkja Soponya
Cím: Soponya
Link: www.soponya.gportal.hu
A Zichy család kastélya az 1740-es években épült. A kastélyhoz egy 47 hektáros angolpark tartozik, ami eléggé elhanyagolt állapotban van. Az épületben 1959-1999. között gyermekotthon működött. Jelenleg a Kincstári Vagyoni Igazgatóság befektetőket keres az épületegyüttes hasznosítására. A kastély nem látogatható!
Cím: 7041 Vajta
A Zichy grófok 1650-ben szerezték meg a vajtai uradalmat, ahol - a család egy kisebb méretű, korábban épült kúriája útán építették a kastélyt. Az 1900-as évek elején a Zichy család az öt leggazdagabb nemesi család közé tartozott Magyarországon, több mint harminc magánbirtokkal rendelkezett. Pollack Mihály 1815. évi klasszicista terve alapján Havel Lipót és Schmidt Miksa építette Zichy Aladár gróf megrendelésére 1923-ban a kastélyt, amely később gyermeküdülő lett, majd oktatási intézmény kapott itt helyet. A Calvary Chapel (Golgota Keresztény Gyülekezet) 2000-ben vásárolta meg, hogy a Kelet Európaiak számára is elérhető Biblia iskolát alapítson benne. Elkezdődött a vallási főiskola kialakítása. www.ccbce.com
Szeleczky-kastély - Boconád
Cím: 3368 Boconád, Szabadság tér 14.
Telefon szám: +36-36-584-006
A Szeleczky család barokk kastélya 1760-ban épült fel. Előcsarnokában az építéskor készült, nagyon szép rokokó falképek láthatók ma is. Az épület ma iskola.
Fajzatpusztai kúria - Gyöngyöstarján
Cím: Gyöngyöstarján, Fajzatpuszta
A Fajzatpusztai kúria és a park magántulajdonban van, így történelmi értékeit gazdái óvják és őrzik. A 12 szobából álló épület berendezéseinek többsége a XIX. századból való. A festői szépségű kúriában az 1980-as években forgatták a Vadon című filmet, melynek során szinte minden bútordarabot megmozgattak. A kastélyban lakó tulajdonos elmondása alapján a berendezés ma eredeti állapotában található. Az épületet csodálatos angolpark veszi körül, melyben óriási vadgesztenye-, feketedió-, és nyárfák, valamint csertölgyek és fákká nőtt virginiai borókák találhatók, melyek védetté nyilvánítása ritkaságuk és öregségük miatt feltétlenül indokolt.
Kristály kastély - Hatvan
Cím: 3000 Hatvan, Boldogi út 1.
A kastélyt 1906-ban építette az egyik jelentős hatvani Deutsch család. Később az épület óvodaként működött, a konzervgyár és a cukorgyár művelődési otthona volt.
Mlinkó kastély - Hevesvezekény
Cím: Hevesvezekény
Link: www.hevesvezekeny.hu
A Szalgháry kastélytól mintegy 50 méterre találjuk az egykor postaként, valamint vendéglátóipari egységként működő épületet. Jelenleg lezárva, üresen omladozik.
Csikós–Kovács-kúria - Mónosbél
Cím: Mónosbél, Béke u. 30.
A 19. században kedvelt pihenőhellyé vált Mónosbél, két kúria is épült ide ebben az időszakban.
Brezovay Kastély - Nagyréde
1770 - 1800 között épült klasszicista stílusban.
Fay Kastély - Nagyréde
Földszintes, tornácos, klasszicista épület barokk maggal. Az épület eredeti, a 18. század közepe táján épült magja téglalap alapú, az oldalrizalitok és a tornác a 19. század elején épültek hozzá.
Földváry Kastély - Nagyréde
Magas dombon álló, földszintes, klasszicista kúria-épület a 19. század első feléből. U alakú alaprajzú, később hozzáépített kilépő, négyoszlopos, oromzatos középtornáccal, a déli hosszoldalon hatoszlopos tornáccal.
A kastély építését Ráday Pál középbirtokos, művelt, több nyelven kifogástalanul beszélő nemes kezdte el 1700-ban. Rádayt a Nógrádi rendek 23 évesen választották meg jegyzőjüknek. A nemes 1703-ban Rákóczinak esküdött fel, belső titkára is lett. Az épület egyemeletes klasszicista lakóház, napjainkban szociális otthon. 50 hektáros kertje védett terület, a Bükki Nemzeti Park felügyelete alatt áll. A kastély és kertje engedéllyel látogatható.
Révay-kúria - Szátok
A Dobordali-patak partján áll, a XVII. században építették. Többször átalakították. Falai közt megyei intézmény, a Százszorszép nevet viselő Általános Iskola és Diákotthon működik.
Simonyi-kastély (régi vármegyeháza)
Cím: Szügy, Rákóczi u. 99-103.
A XVIII. század közepétől 1790-ig Szügyben tartotta törvényszékeit a vármegye, tehát ez a falu volt Nógrád megye székhelye. A közgyűlések színhelyéül az egykori Kubinyi-kastély szolgált, ami azonban az idők során elpusztult – egyes vélemények szerint tűzvész rombolta le. Azonban teljes szépségében megmaradt az 1750 táján épített két barokk őrtorony, amely emeletes manzárdtetős épület, és a közöttük lévő oromzatos kapuval hangsúlyozott, lőréses kőkapuzat. Az 1980-as években a helyi közösségi vezetésével feltárták a volt vármegyeháza alapjait, amely ma megtekinthető a mai modern általános iskola épülete előtt.
Cím: 2688 Vanyarc, Madách Imre utca
Link: www.vanyarc.hu
A Dessewffy-Bánffy kúria 1830 körül épült klasszicista stílusban. A kúria ma magántulajdon, nem látogatható.
Cím: Alsóbogát,
Link: www.alsobogat.hu
1853 körül klasszicista stílusban - a jelenlegi állapot szerint - épített, magánkézben lévő műemlékünk, a község legjelentősebb látnivalója és címerének egyik fő eleme, a Festetics - Inkey kastély.
Prinke kastély - Helytörténeti Gyűjtemény Babócsa
Cím: 7516 Berzence, Szabadság tér 17
Festetics-kastély, Berzence A XVIII. században, barokk stílusban épült, műemlék jellegű Festetics-kastély ma szociális betegotthonként működik.
Maár-kastély - Kercseliget
Cím: 7256 Kercseliget,
A Maár kastély műemlék jellegű épület az 1800-as évek elején épült klasszicista stílusban.
Sárközy-kúria Kisasszond
Cím: Kisasszond
Link: www.civertan.hu/legifoto/galery_image.php?id=16592
Sárközy-kúria – A parkkal övezett Sárközy kastély eredetileg barokk stílusban épült, majd a 19. század elején bővítették, s klasszicista stílusban építették át. A megye egyik legszebb helyreállított műemléke ma magántulajdonban van nem látogatható.
Cím: Nágocs, Ady Endre utca 15.
A Zichy család barokk stílusú kastélya 1714-ben épült meg majd az 1830-as években a földbirtokos emeletet építtetett a kúriára, és klasszicista stílusban átalakította. A kastély értéke volt többek között könyvtára is, amely 1945 után elkallódott, sorsa ismeretlen. Maga az épület is több használó kezébe került. Volt itt iskola, tsz-iroda, orvosi rendelő, gyermekotthon, közben az épület külső és belső állaga egyre romlott. forrás és fotó: www.geocaching.hu
Perczel-kastély - Somogybükkösd
Cím: Somogybükkös, Bodorfapuszta
Link: muemlekem.hu/muemlek?id=1902
A falu központjában álló kastély és kúria ad helyet a nemrég felújított Perczel-pincének, a könyvtárnak, teleház– ifjúsági klubnak, az orvosi rendelőnek is.
Tallián kastély Szabás
Cím: Szabás
Link: szabassportegyesulet.5mp.eu
A falunak több birtokosa volt az elmúlt évszázadokban. A legutolsó birtokos a Tallián család, kik közül Tallián János az 1800-as évek derekán felépítette kastélyát, ahol boldog családi életet élt, gyarapította birtokait és fejlesztette gazdaságát. A 20. század elején két téglagyár és egy gőzmalom adott a helybélieknek munkát. A kastélyt a második világháború utáni államosítások után 1955-ig magtárként és terménytárolóként használták. Mára a múltból megmaradt építészeti emlékeket társadalmi és gyógyászati célra hasznosítják.
Egykori Svastics-Kladnigg kastély
Cím: Szentgáloskér
Link: www.xn--kastly-szentgloskr-bsb4moa.hu
Településkép szempontjából meghatározó védett épületről van szó, a kastély Somogy megye magas eszmei értékű épülete. A Szentgáloskéri Svastics-Kladnigg Kastélyt még néhány éve önkormányzati feladatok ellátására használták és szövetkezeti irodaközpontként funkcionált. Hasonlóan a Mernyei Kastélyhoz, mostani állapotában nem hasznosítható, felújításra szorul. Jelenleg üresen áll, balesetveszélyes, és lepusztulófélben van. A kastélyépületet növényféleségekben gazdag kastélypark öleli körbe, valamint a közvetlen környezetében található több épület, melyek egy része balesetveszélyes.
Komoróczi kúria - Hodász
Cím: 4334 Hodász,
Link: www.hodasz.hu
Komoróczi kúria (Kisnemesi kúria) Lakóépület, valószínűleg XVIII. századi kisnemesi kúria, udvarház,. Homlokzatai részben megőrizték az egykori barokk elemeket. Erősen átépítve.
Kende-kúria - Nagyar
Cím: 4922 Nagyar , Petőfi u. 1.
Telefon szám: +36-44 364-122
A három oldalról oszlopos tornáccal körülvett Kende Zsigmond-féle kúria klasszicista stílusban épült a XIX. század első felében. Mára felújították.
Cím: 7193 Regöly-Majsapuszta
Telefon szám: +36-74/502-046
Az Eszterházy család egykori kastélya, amely a Regöllyel egybeépült Majsapusztán áll, ma rehabilitációs intézet
Csapó-kastély
Cím: Tengelic , Középtengelic
Link: hantos.uw.hu
Csapó Dániel 1819-20-ban építteti fel a kastélyát, aminek terveit Pollack Mihály készítette el. Csapó pesti üzleti és kereskedelmi kapcsolatai révén kerül kapcsolatba a nagy mesterrel, aki például lovakat is vásárolt Tengelicről. Ez a szerény méretű épület lesz Tolna az első klasszicista világi épülete, és így mintát is szolgáltat majd a később épülő kúriáknak.
Cím: Felsőtengelic
Felsőtengelic lehetett egykoron a Gindly család egyik első központja. A XVIII. században épült kis barokk kastélyt a XIX. század elején klasszicista stílusban átépítették. A Gindly család XIX. század végi kihalása után a Benyovszky családé lett a kastély. A kastély parkja védett, számos növénykülönlegesség és ritka madárfaj megtalálható benne. Ma alkotóház.
Gindy-Benyovszky-kúria
Cím: 7054 Alsótengelic,
Késõ klasszicista stílusban épült 1840 körül, ma Szakosított Idõsek Otthona.
Minnich-kastély
Cím: 9511 Kemenesmihályfa,
A kastélyban először általános iskolát, majd később óvodát és napköziotthont helyeztek el, jelenleg is ezt a célt szolgálja. A kastélyparkban több vadgesztenyefa és egy kolorádófenyő még látható.
Vidos-kúria (ősi Vidos-kastély)
Magántulajdonban van, nem látogatható.
Volt Széchenyi kastély - Peresznye
Peresznyén a volt Széchenyi kastély 1727-ben épült barokk stílusban, átalakítása eklektikus stílusban 1880-ban történt. Jelenleg szociális otthonként működik.
Bertha kúria - Rábahídvég
Cím: 9777 Rábahídvég,
Stirling-villa - Velem
Cím: 9726 Velem, Rákóczi út 96.
A Stirling-villában helyezték el a miniszterelnökséget, őrizték a koronát 1944. december 29. és 1945. március 19. között. (Emlékhelye megtekinthető) 1944. december 24-én pedig itt tartották az utolsó országgyűlést. Foto: www.naturpark.hu
Bezerédy-kastély Kisgörbő
Cím: Kisgörbő
Kisgörbő nevezetessége a XVIII. század második felében emelt földszintes épület a Bezerédy kúria. Magántulajdonban van, nem látogatható.
Teleki kastély - Pölöske. A Széchenyi család tulajdonába került az egész terület a török hódoltság után. A vár köveiből építették a 18. században a földszintes egyszerű falusi barokk kastélyt, és két hatalmas emeletes lekontyolt tetőzettel a magtárakat, továbbá az útszéli kis kápolnát és a volt hatalmas kancaistállót. Széchenyinek nem volt fiúgyermeke, ezért leánya férje, Teleki gróf vette át a birtokot és a vár környékének rétjeit. A hadsereg lovait itt nevelték. A kastély épületét jelenleg az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet Fajtakísérleti Állomás használja.
Pálffy kúria - Pölöskefő
Cím: 8773 Pölöskefő, Ady u. 18.
Telefon szám: +36-93 391101
A település egyik legjelentősebb épülete a Pálffy-kúria, ami jelenleg faluházként működik.
Dőry-kastély - Jobaháza
Cím: Jobaháza
Link: www.jobahaza.hu
Jobaháza látnivalója a volt Dőry-kastély, amely most szociális otthon.
Széchenyi vadászkastély
Érintetlen természeti környezetben a Rába folyó partján található az egykor Széchenyi vadászkastély, amely a századforduló magyarországi kastélyépítészetének egyik gyöngyszeme. Nem látogatható!
Rimanóczy kastély - Zsira
Cím: 9476 Zsira
Telefon szám: +36-99-543-200
Link: www.efozsira.hu
Gyülevizen a Rimanóczy-család emlékét őrzi az 1739-ben épült barokk stílusú kastély. Az épület kialakítása méltóságteljes eleganciát és fegyelmet sugároz. Környezete, termei Szabó István filmjében is látható. A kastélyban jelenlej a Fogyatékosok zsirai Otthona működik. Előzetes bejelentés alapján megtekinthető e szép épületegyüttes.
Egykori Préposti kastély - Tépe
Cím: Tépa, Bajcsy Zs. u. 18
Link: www.tepe.hu
Tépén a Bajcsy Zs.u. 18.sz. alatt találjuk a nagyváradi káptalan egykori Préposti kastélyát, műemléki épület. A klasszicista stílusú műemlék épületet 1820-ban fejezték be. A karcsú torony bádogfedésű sisakzáródása barokk stíluselemeket visel. A kastélyban ma 80 férőhelyes térségi feladatokat ellátó, felnőtt fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthona működik. Az épület teljes külső felújítása 2008. évben befejeződött.
Orczy-kastély - Újszász
Cím: 5052 Újszász, Abonyi u. 1.
A Szolnokról Jászberénybe vezető műúton, az újszászi Zagyva-híd előtt már messziről feltűnik a ma Szociális Otthonként használt műemlék kastély hatalmas épülete, a hozzá csatlakozó parkerdővel. Keletkezése az Orczy családhoz köthető, akik 1721-től birtokolták Újszász pusztát. A Kastély Otthon a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Pszichiátriai és Szenvedélybetegek Otthona és Rehabilitációs Intézménye, nem látogatható.
Egykori Zichy-kis kastély
Cím: 8112 Zichyújfalu, Kastélypark
Egykori Zichy-kis kastély ma Polgármestei hivatal. Nem látogatható.
Zichy-kastély Zákányfalu
Cím: 8853 Zákányfalu, Szabadság u. 92.
A Zichy-kastélyt a Zichy család az 1835-ben épült udvarházból 1911-14 között kastéllyá alakíttatta. Az eklektikus úrilak 1945-től iskolaként működik, a kastélypark több növényritkasággal és hársfasorával szerez élményt az idelátogatóknak.

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria


text:
HITELES MOZGALOM - Kérdéseink és a kapott válaszok - IM válasz a Trócsányi levélre
IM válasz a Trócsányi levélre
Iktatószám: ll-L48/10/2016
Ügyintézö: Krupla József
Melléklet:……
Dr. Trócsányi László miniszter úrnak címzett - más kormányzati és bírósági szerveknek is megküldött - levelére, megtisztelő bizalmát megköszönve, - a Tárca szakfőosztályának szakmai álláspontja alapján - a következő választ adjuk:
„Elöljáróban felhívjuk a figyelmet arra, hogy az Igazságügyi Minisztériumnak a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény értelmében nincs lehetősége konkrét ügyben állásfoglalás, valamint jogértelmezés adására. Az Alkotmánybíróság 60/1992. (XI. 17.) AB határozatában foglaltakra figyelemmel a jogalkalmazás funkcióját nem vehetik át jogalkalmazó hatáskörrel nem rendelkező szervek, a jogállamiság egyik alkotóelemének: a hatalmi ágak elválasztása elvének megfelelően kizárt továbbá az is, hogy e szervek, köztük az Igazságügyi Minisztérium - például informális jogértelmezések útján - befolyásolják a jogalkalmazás gyakorlatát.
Az Alaptörvény kifejezetten kimondja a C) cikk (1) bekezdésében, hogy ,,[a] magyar állam működése a hatalom megosztásának elvén alapszik". Az Alkotmánybíróság az elmúlt időszakban egyebek között éppen a megkereső által kifogásolt 2/2014. Polgári jogegységi határozat kapcsán fejtette ki álláspontját a hatalmi ágak elválasztásának a kérdésében [11/2015. (V. 14.) AB határozat, 26-27. pontok]. E határozatában az Alkotmánybíróság egyebek mellett rögzítette, hogy ,,[a] »jogot« végül is a bíróságok saját értelmezésük szerint állapítják meg. [ ... ] A csak a törvényeknek való alávetettség nemcsak a másik két hatalmi ág befolyását zárja ki tehát az ítélkezésre, hanem - az Alkotmány határai és követelményei között maradó - független, folyamatos és rendszerképző törvényértelmezés és jogalkalmazás révén is biztosítja a bírói függetlenséget."
Az Alaptörvény 25. cikkének (3) bekezdése alapján a Kúria biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 24. § (1) bekezdésének c) pontja értelmében a Kúria által meghozott jogegységi határozat kötelező a bíróságokra. A törvény által a jogegységi eljárás indítványozására feljogosított személyek között (lásd különösen a 32-44. §-t) az igazságügyi miniszter nem szerepel.
A Kúria jogegységi határozatainak felülvizsgálatára az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 37. §-a értelmében az Alkotmánybíróságnak van hatásköre; erre az Igazságügyi Miniszternek nincs, és a hatalmi ágak elválasztása elvéből következő en nem is lehet jogosultsága.
Az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 267. cikke szerint az uniós joganyag értelmezésére pedig az Európai Unió Bíróságának van hatásköre.
A fent írtakból következően az Igazságügyi Miniszternek nincs jogi lehetősége arra, hogy állást foglaljon abban a kérdésben, hogy a hivatkozott PJE határozat, illetve az ítélkezési gyakorlat összeegyeztethető-e az Európai Unió jogával.
Ezzel együtt meg kívánjuk jegyezni, hogy a már hivatkozott 11/2015. (V. 14.) AB határozatában az Alkotmánybíróság elutasította a Kúria 2/2014. Polgári jogegységi határozata rendelkező részének l. pontja és az ahhoz kapcsolódó indokolás III/l. pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezéseket. Az elutasító határozatban az Alkotmánybíróság kifejezetten utalt arra, hogy a vitatott polgári jogi jogegységi határozat összhangban van a közösségi joggal. Az Alkotmánybíróság ugyanis azt állapította meg; ,,[a]z a tény, hogy a jogegységi határozat a bíróság részére a bizonyítás lehetőségeit tágítja, a bizonyítékok szélesebb körét vonja be a bírói mérlegelésbe, nem tekinthető jogalkotásnak, és nem ellentétes a Ptk. 1 209/ A. §-ával sem. Valójában tehát a "világosság" és "érthetőség" fogalmakat értelmezi a PJE határozat akképp, hogy kimondja: ezek tartalmát az is befolyásolja, hogy a pénzügyi intézmény milyen tájékoztatást adott a szerződés egyes kérdéseiről. A PJE határozat nem alkotott a magánjogban érvényesülő általános jogelvekhez képest új normát, hanem a polgári jogi alapelvekkel és követelményekkel, valamint a közösségi joggal összhangban azt juttatja kifejezésre, hogy egy szerződéses rendelkezés (tisztességessége) akkor is vizsgálható, ha az a kikötés - a szerződéskötéskor fennálló körülmények széles körének mérlegelése eredményeképpen - a másik szerződő fél számára nem volt világos, vagy nem volt érthető." [11/2015. (V. 14.) AB határozat 49. pont]
A megkereséssel összefüggésben fontos továbbá felhívni a figyelmet arra, hogy a 2008/48/EK irányelv 2. cikke a jelzáloghiteleket a tárgyi hatály alóli kivételek között nevesíti, és az irányelvet átültető magyar jogszabály, a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvénynek a hitelszerződés megkötését megelőző tájékoztatásra vonatkozó rendelkezései sem terjednek ki a jelzáloghitelekre. A C-449/13. sz. ügyben az Európai Bíróság által hozott ítélet megfogalmazása pedig egyértelmű a tekintetben, hogy a döntés csak a 2008/48 irányelv 5. és 8. cikkére vonatkozik. Az irányelvben tételesen előírt szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségre és nem általában véve a fogyasztói tájékoztatásra nézve fogalmazott meg megállapításokat. A C-449/13. sz. ügyre való hivatkozás, a 2/2014 PJE határozat ezzel való összevetése emellett azért is vitatható, mert a jogegységi határozat meghozatala alapjául nem a 2008/48/EK irányelv, hanem egy másik, nevezetesen a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK tanácsi irányelv szolgált.
A megkereső által felhívott, a 2008/48/EK irányelvhez kapcsolódó C-449/13. sz. ügyben az Európai Bíróság egyébként azt állapította meg, hogy "az irányelv nem tartalmaz a hitelezőket terhelő kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos bizonyítási teherre, illetve a bizonyítás módjaira vonatkozó szabályokat" (22. pont), tehát e kérdés tagállami hatáskörben van. Továbbá, az Európai Bíróság megerősítette, hogy „vonatkozó uniós szabályozás hiányában a tagállamok eljárási autonómiájának elve alapján ez utóbbiak belső jogrendjének feladata meghatározni a jogalanyok uniós jogból eredő jogai védelmének biztosítását célzó jogorvoslati eljárás szabályait, azzal a feltétellel mindazonáltal, hogy e szabályok nem lehetnek kevésbé kedvezők, mint a hasonló belső jogi helyzeteket szabályozó rendelkezések (az egyenértékűség elve), és az uniós jogrend által biztosított jogok gyakorlását nem tehetik gyakorlatilag lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé (a tényleges érvényesülés elve)" (23. pont).
Ezzel összefüggésben - annak ismételt hangsúlyozása mellett, hogy a PJE határozat a 93/13/EK irányelven és nem a fenti döntés alapját képező 2008/48/EK irányelven alapul - szükségesnek tartjuk felhívni a figyelmet arra, hogy a 2/2014. PJE határozat 1. pontjához fűzött indokolás értelmében a bizonyítási teher elsődlegesen a hitelezőt terheli. A pénzügyi intézménynek kell ugyanis először azt bizonyítania, hogy a fogyasztó tájékoztatása megtörtént oly módon, hogy a fogyasztó a jogszabály által előírt tájékoztatást megkapta, a kockázat feltáró nyilatkozatot aláírta. Ha a hitelező bizonyítani tudja, hogy a tájékoztatás ennek megfelelően megtörtént, akkor - az ellenkező bizonyításáig - úgy kell értékelni, hogy az árfolyamkockázat korlátozás nélkül őt terhelő volta a fogyasztó számára világos és érthető volt, illetve annak kellett lennie. Csak abban az esetben, ha a hitelező általi bizonyítás ellenére az az álláspontja, hogy a hitelező által adott tájékoztatás nem megfelelő (téves, félreérthető, nem egyértelmű), kell a fogyasztónak - a nem megfelelő tájékoztatás tényét és azt, hogy ennek következtében a szerződés árfolyamkockázatra vonatkozó rendelkezése számára nem volt világos és érthető, - bizonyítania.
Az Igazságügyi Tárca feladatkörébe tartozó 93/ 13/EK irányelv harmonizációja - ahogyan arra részben a megkeresés is utal - a fogyasztóval kötött szerződésben tisztességtelennek minősülő feltételekről szóló 18/1995 (II. 5.) Korm. rend., majd a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013 . évi V. törvény 6:104. §-a révén megvalósult. Ahogyan azt fentebb kifejtettük, az Igazságügy Miniszter a Kúria jogegységi határozatainak felülvizsgálatára, azok uniós joggal való összhangjának megítélésére nem jogosult. A közösségi jog értelmezése kizárólag az Európai Unió Bíróságának monopóliuma, e jogértelmező tevékenység keretében az Unió Bírósága megvizsgálhatja azt, hogy a tagállam i szabályozás az uniós joggal összeegyeztethető-e. Mindezen körülményekre tekintettel nem áll módunkban a megkeresés nyomán intézkedni."
Kérjük a válasz szíves elfogadását.
1 a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
Postacím: 1357 Budapest, Pf. 2. Telefon: (+36 1) 795 6411, (+36 1) 795 5163 Fax: (+36 1) 795 0359 E-mail: lakossag@im.gov.hu
Trócsányi László miniszter úrnak, illetve az Igazságügyi Minisztériumnak az alábbi levelet írtuk:
https://hitelesmozgalom.eoldal.hu/cikkek/kerdeseink-es-a-kapott-valaszok/kinek-kell-bizonyitani--level-trocsanyi-miniszternek.html

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Pf. 2


text:
Handó Tünde emberei juttatták a Sukoró-pert Szegedre - B1 BLOGCSALÁD
Mészáros Lőrinc azt mondja, nem Orbán Viktornak,...
Orwel leleplezte Orbán háborús stratégiáját
Harangozó Attila, Fazekas Sándor és Mikó Gergely keze is benne volt abban, hogy a Sukoró-ügy a Szegedi Ítélőtáblán kössön ki.
Handó Tünde és a Szegedi Ítélőtábla. Az elnök jobbján Dr. Hegedüs István, a Hunvald-ügy volt, és a BKV-ügy lehetséges bírája, balján Harangozó Attila elnök, aki nem harap a gazda kezébe
A Hunvald-ügyben, a Hagyó-perben és a Sukoró-ügyben az a közös, hogy addig-addig helyezgették át őket az országban, míg mindegyikben a Szegedi Ítélőtábla lett az illetékes. Nem véletlen azonban, hogy a Fidesz elszámoltatási programjának ékkövei pont a “kenyéradó gazdás” Harangozó Attila ítélőtáblájára kerültek.
Korábban már mi is írtunk arról, hogy a Szegedi Ítélőtábla elnöke, Harangozó Attila saját bíróságára kérte az OBH-tól a Sukoró-pert. Handó pedig örömmel adta neki az ügyeket, hiszen Harangozó nyíltan kiáll a bíróságok kormányhoz való lojalitása mellett, Hangoztatva, hogy a “kenyéradó gazdának” nem lehet ellentmondani.
A koncepciós perek szegedre kerülése egy soklépcsős folyamat volt, ami már 2010-ben megkezdődött.
1. lépcső - Handó lehetővé teszi a peráthelyezést
A Fidesz hatalomra jutásakor saját delegáltjaival töltötte fel az Alkotmánybíróságot. Kilenc évre bebetonozták Polt Pétert a legfőbb ügyészi pozícióba, és létrehozták az egyszemélyes vezetésű Országos Bírói Hivatalt (OBH), amelynek élére Handó Tündét, Szájer József fideszes EP-képviselő feleségét ültették.
Még szinte meg sem száradt Handó kinevezésén a tinta, amikor lehetővé tette az ügyek más bíróságra való áthelyezését.
2. lépcső - Fazekas indítványozza a politikailag kényes ügyek áthelyezését
A két hete beiktatott elnökasszony 2012. január 5-én kinevezte a Fővárosi Törvényszék elnökévé Fazekas Sándort. Fazekas pedig jól tudta a feladatát: már január 17-én élt az új jogszabályok adta lehetőségével, és indítványozta, hogy a politikailag kényes ügyeket helyezzék át a a fővárostól - ha kell, eljárásrend és jogorvoslat nélkül.
A peráthelyezésekkel csak az volt a gond, hogy mindenkinek joga van a törvényes - tehát nem kijelölt, nem elfogult - bírósághoz. A Fidesz parlament ennek ellenére három különböző módszerrel is megpróbálta törvénybe, majd az Alaptörvénybe csempészni az ügyáthelyezés jogsértő jogát.
Végül a Velencei Bizottság és nemzetközi fórumok nyomása kellett ahhoz, hogy a peráthelyezés lehetőségét végleg kivegyék az Alaptörvényből. Az AB visszamenőleg megsemmisítette a hatályon kívül helyezett passzusokat.
3. lépcső - Mikó megállapítja a Fővárosi Törvényszék illetékességének hiányát
Amikor az AB végérvényesen kimondta a peráthelyezések jogtalanságát, a Kecskeméti Bíróság végre visszaadta a BKV-ügyet a fővárosnak, oda ahova az eredetileg is tartozott. Ám a jogi horrortörténet második felvonása még csak ekkor kezdődött. A Fővárosi Törvényszék ugyanis szintén megállapította saját illetékességének hiányát. Az erről szóló végzést Mikó Gergely szignálta. Talán nem meglepő előzmény, hogy Mikót is Fazekas és Handó segítette a pozíciójába.
A Fővárosi Törvényszék büntetőkollégiumának vezetői posztjára ketten pályáztak: a törvényszéken tanácselnökként dolgozó Vaskuti András és az akkor a Budapesti II-III. Kerületi Bíróság elnökeként tevékenykedő Mikó Gergely. Az összbírói értekezlet 359-264 arányban Vaskutit javasolta, ám a törvényszék elnöke, Fazekas Sándor Mikó kinevezését támogatta, amellyel Handó Tünde is egyetértett.
Az történt tehát, hogy Handó Tünde kinevezte Fazekast. Fazekas segítségével pedig (a kollégium és az összbírói értekezlet döntésével szembemenve) kinevezték Mikót.
Amikor Mikó aláírta a végzést, a főnökei és a hatalom akaratának megfelelve olyan döntést hozott, amit egyedül nem hozhatott volna meg. Persze valójában nem egyedül hozott döntést: Handó Tünde álláspontja volt számára a sorvezető.
4. lépcső - Nesze semmi, fogd meg jól: a Kúria döntése
Ezt követően elkezdődött egy jogi pingpongmérkőzés az áthelyezett ügyeket első fokon tárgyaló bíróságok, a Fővárosi Törvényszék, a Fővárosi Ítélőtábla és a Kúria között. Végül csak a 2014-es választások után, a harmadik Orbán-kormány megalakulásával egyidőben hozta meg a Kúria a végső döntést: a perek ott maradtak, ahova áthelyezték őket.
A BKV-per esetében az áthelyezés után nyilvánvaló volt, hogy bármi is történik az első fokon Kecskeméten, Szeged lesz a másodfok. Sukoró kapcsán azonban más volt a helyzet. Az Országgyűlés, az Országos Bírósági Hivatal kezdeményezésére 2013. júniusában fogadta el azt a törvényt, amely alapján a Szolnoki Törvényszék másodfoka a Szegedhez került.
Az áthelyezések kapcsán a bíróságok leterheltségére hivatkoztak. A számok azonban más mutatnak. Ennek fényében csak egy cél lehetett, hogy a Sukoró-per is Szeged kössön ki.
https://b1.blog.hu/api/trackback/id/tr2511826521
István Tamasi 2016.10.22. 13:23:45
Minden normális országban egy, a sukoróihoz hasonló méretű, annyi új munkahelyet létesítő beruházáshoz az állam ingyen adja /az egyébként nem használt gazos/ területet
Lívia Fenyves 2016.10.22. 20:57:57
Egyértelmű, hogy ez koncepciós per!!
Kukac Plömpi 2016.10.23. 02:18:47
Ha ezer évig vajtköpülnek sem tudnak hozzányúlni, mert bűntelen! Nevetséges bűnözők, akik anno még a székkarfákat is bérelték akarnak belekötni?
Vársteiner 2016.10.23. 12:29:16
"Az áthelyezések kapcsán a bíróságok leterheltségére hivatkoztak. A számok azonban más mutatnak. "
paragrafus 2016.10.23. 12:45:35
Sukoró és Győr: Gyurcsány az audis földekről kérdezi Orbánt
2011.05.4 05:57
“Utasította a kormány a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőt?” címmel kérdést intézett a miniszterelnökhöz Gyurcsány Ferenc a győri Audi-beruházással kapcsolatban.
A volt kormányfő hivatkozik egy tavaly év végi interjúra, amelyben a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) korábbi igazgatója azt mondta: a mostani kormány írásban adott utasítást az MNV-nek, hogy az Audi által kiszemelt földeket adja a német cég tulajdonába. Gyurcsány Ferenc az Audi Hungária Motor Kft. vezetőivel folytatott tárgyalások részleteire kíváncsi, valamint arra, adtak-e a társaságnak állami földterületeket.
A nol.hu közölt interjút december 31-én interjút a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő volt igazgatójával. Tátrai Miklós azt mondta: “Amíg a sukorói esetben a miniszterelnök szóban kérte fel a vagyonkezelőt a csere – lehetőségek szerinti – lebonyolítására, addig idén nyáron a jelenlegi kormány már írásos utasítást adott az MNV-nek, hogy az Audi által kiszemelt földeket adja a német cég tulajdonába. S ez az árat is tartalmazta”.
www.vg.hu/vallalatok/ipar/gyurcsany-az-audi-tamogatassal-szorongatna-meg-orbant-347773
paragrafus 2016.10.23. 12:49:51
És itt van Gyurcsány parlamenti kérdése is:
www.parlament.hu/irom39/03041/03041.pdf
Szóval alapos a gyanú arra, hogy Orbán gyakorlatilag egyedül döntött arról, hogy az Audi megkaphassa az általa kiszemelt földeket, míg Gyurcsány esetében az állami vagyon felett a tulajdonosi jogokat gyakorló Magyar Nemzeti Vagyonkezelőt és annak vezetőit még mindig bíróság előtt támadják. És míg Sukoró esetében nem jött létre a telekcsere, mégis bűncselekményekkel vádolják az MNV volt vezetőit, addig az Audi esetében a cég megkapta az általa kiszemelt földeket. Ami esetében még csak csere sem volt.
paragrafus 2016.10.23. 12:55:40
2012. augusztus. 24. 06:30 2013. január. 21. 11:44
Igazi kincset érhetnek ma már a győri ipari parknál lévő földek, legalábbis az a részük, amelyeket tavaly ősszel még szántóföldként vásárolt fel akkori tulajdonosaiktól Borkai Zsolt polgármester közeli ismerőse, Rákosfalvy Zoltán.
Persze ez annak tükrében nem meglepő, hogy Borkai Zsolt polgármester hangoztatta, a város érdeke, hogy az Audi Győrben építse fel a logisztikai központját. Azonban az már kérdéseket vet fel, hogy ha az önkormányzatnak ez volt a szándéka, akkor miért nézte tétlenül, hogy a kiszemelt ingatlan nagy részét Rákosfalvyék szerezzék meg. Miért nem vásárolta fel az önkormányzat a területeket, vagy sajátította ki, egyedül hasznot húzva a leendő logisztikai központból?
hvg.hu/itthon/20120823_Fideszkozeli_ugyved_csapott_le_az_Audifol
(Mindezek ismeretének tükrében tessék megítélni a sukorói-ügyet)
paragrafus 2016.10.23. 13:03:44
Ami pedig annak a jogi szabályozását illeti, amelyben lehetővé tették az ügyáthelyezéseket, súlyosan alkotmányellenes, mert sérti
— a törvényes bíróhoz való jogelvet,
— a jogbiztonság alkotmányos alapjogát;
— a kiszámíthatóság alkotmányos alapjogát;
— a hatalommal való visszaélés alkotmányos tilalmát;
— a rendeltetésszerű joggyakorlás elvét;
— a hátrányos megkülönböztetés tilalmát;
— a tisztességes bírósági eljáráshoz való alkotmányos jogot
— a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogot
— az állam nemzetközi kötelezettségeit; melyek – többek között – azon emberi jogok tiszteletben tartásán alapulnak, amelyeket ez az intézmény gyakorlatilag minden állampolgárral szemben nagyon durván a sárba tapos.
És ezt illett volna felismernie mindegyik bírónak. Különösen, hogy az Alkotmány is kötelező mindenkire nézve. A bíróságokra is és a bírókra is.
Arról nem is beszélve, hogy a jogforrások hierarchiáját is alkalmazniuk kellett volna, amely - többek között - kimondja, hogy a jogszabályokat fontossági sorrendben kell alkalmazni. Vagyis az Alkotmány megelőzi a törvényeket.
Vársteiner 2016.10.26. 11:25:20
Na, mi van öreg? zavar támadt az erőben?
444.hu/2016/10/26/masodfokon-felmentettek-az-mnv-zrt-volt-vezetoit-a-sukoro-ugyben

matches: Bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság