A Kormány az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény 4. § a)–d) pontjában,
a 17. § tekintetében az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (4) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Eljáró állami szervek kijelölése
1. §1 (1) A Kormány az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény (a továbbiakban: Tv.)
a) 1. §-ában meghatározott közérdekű szolgáltató kijelölésére vonatkozó hatósági eljárás lefolytatására, valamint
b) 2. §-ában meghatározott szükségellátás megszervezésével és elvégzésével kapcsolatos feladatok ellátására
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét (a továbbiakban: katasztrófavédelmi szerv) jelöli ki.
(2)2 A hulladékgazdálkodási közszolgáltatás ideiglenes ellátására (a továbbiakban: ideiglenes ellátás) a Tv. alapján kijelölhető szolgáltató a honlapján folyamatosan közzéteszi a következő adatokat:
a) a minősítési engedélykérelem benyújtásának tényét,
b) a minősítési engedély lényeges tartalmi elemeit (különösen: név, székhely, cégjegyzékszám, KÜJ, KTJ, az engedély időbeli hatálya, a szolgáltatással érintett települések megnevezése, a hulladék fajtája, jellege, mennyisége),
c) a környezetvédelmi hatóság általi minősítését,
d) a hulladékszállítására alkalmas eszközök számát és kapacitását.
(3) A (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás valóságtartalmát a katasztrófavédelmi szerv ellenőrzi.
(4)3 A környezetvédelmi feladatkörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: országos környezetvédelmi hatóság) a katasztrófavédelmi szervet folyamatosan, heti rendszerességgel elektronikus úton tájékoztatja
a) a hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező közszolgáltatókról,
b) a hulladékgazdálkodási engedély iránti kérelmet benyújtó szolgáltatókról,
c) azokról a településekről, amelyekre minősítés iránti kérelem nem lett előterjesztve közszolgáltatás tárgyában,
d) a minősítési engedéllyel rendelkező közszolgáltatók listájáról, és
e) a minősítési engedély iránti kérelmet benyújtó közszolgáltatók listájáról.
(5)4 A katasztrófavédelmi szerv a 2013. évi CXXXIV. törvény 1. § (2) bekezdés szerinti értesítést követően haladéktalanul megkeresi az NHKV Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt.-t (a továbbiakban: Koordináló szerv), amely a megkeresést követő 8 napon belül javaslatot tesz a kijelölendő közérdekű szolgáltató személyére, az ideiglenes ellátás keretében végzendő hulladékgazdálkodási tevékenység megnevezésére, a tevékenység végzésének gyakoriságára és minimális műszaki tartalmára, valamint a kötelezően igénybe veendő hulladékkezelő létesítmény megnevezésére.
2. §5 A hulladékgazdálkodási közszolgáltatás ideiglenes ellátását (a továbbiakban: ideiglenes ellátás) és a szükségellátást megelőzően a településen hulladékgazdálkodási közszolgáltatást végző gazdálkodó szervezet a folyamatos ellátás biztosítása érdekében – a személyes adatok kivételével – az ideiglenes ellátáshoz vagy a szükségellátáshoz kapcsolódó, hulladékszállításhoz és hulladékkezelésre történő átadáshoz szükséges adatokat a katasztrófavédelmi szerv és a Koordináló szerv részére annak felhívására haladéktalanul átadja.
2. Az ideiglenes ellátás
3. § (1)6 A katasztrófavédelmi szerv az ideiglenes ellátásra a Koordináló szerv 1. § (5) bekezdése szerinti javaslatában szereplő szolgáltatót jelöli ki. A kijelölő döntés nem lehet ellentétes a Tv. 1. § (3), (6) és (9) bekezdésében foglaltakkal.
(2) Az ideiglenes ellátásra kijelölő döntés tartalmazza:
a) a kijelölt közérdekű szolgáltató azonosító adatait (név, cím, KÜJ- és KTJ-azonosítók, statisztikai számjel),
b)7 a Koordináló szerv javaslatának megfelelően az ideiglenes ellátás keretében végzendő hulladékgazdálkodási tevékenység megnevezését, a tevékenység végzésének gyakoriságát és minimális műszaki tartalmát, valamint a kötelezően igénybe veendő hulladékkezelő létesítmény megnevezését,
c) az ideiglenes ellátás körébe tartozó hulladékfajtát, típusát, jellegét, mennyiségét és összetételét,
d) az ideiglenes ellátással érintett település megnevezését,
e) az ideiglenes ellátás megkezdésének időpontját és az ideiglenes ellátás időtartamát,
f) az alkalmazandó biztonsági követelményeket, valamint
g) az ideiglenes ellátással érintett területen kívüli területre vonatkozó hatályos hulladékgazdálkodási engedély számát.
(3) A katasztrófavédelmi szerv az ideiglenes ellátásra történő kijelöléssel összefüggésben dönthet szállítóeszköz rendelkezésre bocsátásának elrendeléséről és közfoglalkoztatottak bevonásáról is. A szállítóeszköz rendelkezésre bocsátására való kötelezés esetén a katasztrófavédelmi gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség kártalanítási szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(4) Az ideiglenes ellátás kijelölése tárgyában hozott döntést közölni kell
a) az ideiglenes ellátásra kijelölt közérdekű szolgáltatóval,
b) az érintett települési önkormányzattal,
c) az ideiglenes ellátást megelőzően a településen hulladékgazdálkodási közszolgáltatást végző gazdálkodó szervezettel,
d)8 a Koordináló szervvel,
e)–f)9
g)10
(5)11 Az ideiglenes ellátás kijelölése tárgyában hozott döntésről értesíteni kell
a) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalt (a továbbiakban: MEKH),
b) az illetékes környezetvédelmi hatóságot,
c)12 országos környezetvédelmi hatóságot, valamint
d)13 a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási és szolgáltatási díj megállapításáért felelős minisztert.
3/A. §14 Az ideiglenes ellátásra történő kijelölés időtartama a kijelölés meghosszabbítása esetén sem haladhatja meg a három évet, kivéve, ha a települési önkormányzat a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 33–34. §-a szerinti szerződéskötési kötelezettségét továbbra sem teljesíti, és a hulladék elszállítása a településen nem biztosított.
4. § (1)15 Az ideiglenes ellátás ingatlanhasználó által fizetendő díjánál figyelembe kell venni a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 91. §-ában a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj mértékének 2013. július 1-je után történő meghatározására vonatkozó szabályokat.
(2) A kijelölést követően az ideiglenes ellátással érintett települési önkormányzat haladéktalanul megállapodik a kijelölt közérdekű szolgáltatóval az ideiglenes ellátással érintett földrajzi terület kiterjedéséről, az ellátás útvonaláról és időpontjáról.
(3) Az ideiglenes ellátást a kijelölő döntésben meghatározott időpontban meg kell kezdeni, a megállapodás megkötésének időpontjától függetlenül.
(4) A települési önkormányzat az ideiglenes ellátás megkezdéséről, annak időtartamáról és időpontjáról, az ideiglenes ellátás díjáról és megfizetésének módjáról a helyben szokásos módon, továbbá, ha azzal rendelkezik, a honlapján való közzététellel értesíti a lakosságot.
5. § (1)16 A települési hulladék ideiglenes ellátás körében történő gyűjtésére és elszállítására a közszolgáltató hulladékgazdálkodási tevékenységéről és a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás végzésének feltételeiről szóló kormányrendeletet, valamint az egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól szóló kormányrendeletet azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ideiglenes ellátásra kijelölt közérdekű szolgáltató minősül közszolgáltatónak.
(2) A hulladékokkal kapcsolatos nyilvántartási kötelezettség teljesítéséről – a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló kormányrendeletben meghatározott módon és tartalommal – az ideiglenes ellátás végzése során a kijelölt közérdekű szolgáltató gondoskodik.
3. A szükségellátás
6. § (1) A szükségellátás körébe a következő hulladék átvétele, elszállítása és hulladékkezelésre történő átadása tartozik:
a) az ingatlanhasználó által az ingatlanon gyűjtött települési vegyes hulladék,
b) az ingatlanhasználó által az ingatlanon elkülönítetten gyűjtött települési hulladék közül a biohulladék, ha a szükségellátás bevezetését megelőző hulladékgazdálkodási közszolgáltatás vagy ideiglenes ellátás magában foglalta az elkülönített biohulladék elszállítását,
c) a háztartási hulladékhoz hasonló hulladék részét képező elkülönítetten gyűjtött hulladék, ha a gazdálkodó szervezet a hulladék kezeléséről a szükségellátás bevezetését megelőzően hulladékgazdálkodási közszolgáltatás vagy ideiglenes ellátás igénybevétele útján gondoskodott,
d) a közterületen elhagyott települési vegyes hulladék.
(2) A katasztrófavédelmi szerv szükségellátás körében folytatott tevékenysége hulladékgazdálkodási engedélyhez nem kötött tevékenység.
7. § (1) A katasztrófavédelmi szerv vezetője az egészségügyi államigazgatási szervnek a Tv. 2. §-a szerinti döntését követően a katasztrófavédelmi gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség (a továbbiakban: szolgáltatás) elrendelésével haladéktalanul intézkedik a hulladék elszállításának megszervezéséről és elvégzéséről.
(2) A szolgáltatást a szolgáltatás teljesítésének helye szerint illetékes katasztrófavédelmi szerv az illetékességi területén kívül eső székhellyel, telephellyel rendelkező kötelezett esetében is elrendelheti.
(3) A szolgáltatást a szolgáltatást elrendelő döntésben megállapított helyen és időpontban, vagy a döntés közlésekor – a szolgáltatás alá vont szállítóeszköz birtokba adásával – haladéktalanul teljesíteni kell.
(4) A szolgáltatás teljesítésére a szállítóeszköz tulajdonosa, birtokosa, illetve a szállítóeszközzel valamely jogviszony alapján rendelkezni jogosult személy (a továbbiakban: kötelezett) kötelezhető.
(5) A szolgáltatás teljesítése során a kötelezettnek a szállítóeszköz üzemeltetéséhez kezelőt kell biztosítania. Ennek hiányában a kezelést közfoglalkoztatott végzi, vagy a kezelő kijelölése ideiglenes polgári védelmi szolgálat elrendelésével történik.
(6) A szállítóeszköz a rendeltetése szerint használható, amelyet a hatályos forgalomba helyezési és forgalomban tartási szabályoknak megfelelő, üzemképes, üzemanyaggal feltöltött állapotban kell biztosítani.
(7) A szolgáltatás időben történő teljesítésének biztosítása érdekében a szállítóeszköz készenlétben tartása rendelhető el. Ebben az esetben a szolgáltatás tényleges teljesítését külön döntésben kell elrendelni.
(8) Ha a kötelezett a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás ellátására a települési önkormányzattal szerződést köt, akkor a szolgáltatást elrendelő döntést a katasztrófavédelmi szerv visszavonja.
(9)17 A katasztrófavédelmi szerv az (1)–(7) bekezdés szerint foganatosított intézkedéseiről haladéktalanul tájékoztatja a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási és szolgáltatási díj megállapításáért felelős minisztert.
8. § (1) A katasztrófavédelmi szerv a szükségellátás keretében történő hulladék elszállításának rendjét – a hulladékszállítás megszervezését követően haladéktalanul – a honlapján és az érintett településen közérdekű közleményben teszi közzé.
(2) A (1) bekezdés szerinti közlemény tartalmazza:
a) a szükségellátás kezdő időpontját és várható megszüntetésének idejét,
b) a hulladék elszállításának rendszeres időpontjait,
c) az ingatlanhasználó által használható gyűjtőedény meghatározását (hulladékgyűjtő zsák vagy gyűjtőedényzet),
d) a környezet veszélyeztetését, szennyezését, valamint a hulladék kiszóródását kizáró egyéb alkalmazandó eljárásokat.
9. § (1) Az ingatlanhasználó a hulladékot – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – hulladékgyűjtő zsákban vagy a katasztrófavédelmi szerv ilyen irányú döntése esetén zárható gyűjtőedényzetben köteles gyűjteni.
(2) Az elkülönítetten gyűjtött biohulladékot a szükségellátást megelőző vagy az ideiglenes ellátás során megállapított módon kell gyűjteni.
(3) Az ingatlanhasználó a hulladékgyűjtő zsákot és a gyűjtőedényzetet az ingatlanon belül köteles tartani, azt közterületen tartósan csak közterület-használati engedély birtokában helyezheti el. Nem tekinthető tartós közterület használatnak a hulladékgyűjtő zsák vagy gyűjtőedényzet ürítési célból történő közterületre helyezése.
(4) Az ingatlanhasználó gondoskodik arról, hogy a települési hulladék átadása biztonságosan, a környezet veszélyeztetését, szennyezését, károsítását, valamint a hulladék kiszóródását kizáró módon történjen.
10. § (1) Ha a hulladék átvételekor, elszállításakor a hulladék a hulladékgyűjtő zsákból vagy a gyűjtőedényzetből kiesik, kiszóródik, a hulladék felszedéséről és elszállításáról, valamint a terület megtisztításáról a katasztrófavédelmi szerv gondoskodik.
(2) A katasztrófavédelmi szerv a hulladék elszállításához szükséges szállítóeszközt, konténert vagy gyűjtőedényt a közterületen a hulladék átvételéig helyezheti el, azt követően haladéktalanul elviszi vagy elszállítja.
(3) A hulladék szállítója – nyilvántartási kötelezettsége teljesítéseként – a hulladékszállítmányra vonatkozó fuvarokmányokat a szállítás megkezdésének időrendje szerint rendezve öt évig köteles megőrizni és a környezetvédelmi hatóság ellenőrzése során a hatóság képviselőjének átadni.
11. § A szükségellátás körébe tartozó hulladék – a hulladéklerakással, valamint a hulladéklerakóval kapcsolatos egyes szabályokról és feltételekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott kivétellel – hulladéklerakón akkor rakható le, ha a hulladék olyan fizikai, termikus, kémiai vagy biológiai előkezelési műveleten ment keresztül, amellyel a hulladék mennyisége vagy környezetre gyakorolt hatása csökken. Ha az elszállításra kerülő elkülönítetten gyűjtött hulladék hasznosítható összetevőt tartalmaz, a hulladék kezelését megelőzően gondoskodni kell a hasznosítható hulladék-összetevők szétválogatásáról.
4. A díjfizetés és az elszámolás
12. §18 (1) A szükségellátás költségét a katasztrófavédelmi szerv állapítja meg.
(2) A szükségellátás költségeinek meghatározásánál érvényesíteni lehet:
a) a szolgáltatás igénybevétele miatt fizetendő kártalanítás összegét,
b) a hulladék szállításának és kezelésének költségét,
c) a hulladék gyűjtéséhez szükséges fogyóeszközök biztosításának, valamint a biztonságos munkavégzéséhez szükséges eszközök költségét.
13. §19 A Koordináló szerv a szükségellátás időtartamára vonatkozóan befolyt közszolgáltatási díjból a felmerülő számlázási és díjbeszedési költség együttes összegét meghaladó részt az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott előirányzat javára tizenöt napon belül továbbutalja.
13/A. §20 (1)21 Az ingatlanhasználó a 4. § (1) bekezdés szerinti díjfizetési kötelezettségét a Koordináló szerv részére teljesíti. Az ideiglenes ellátás díjáról a Koordináló szerv utólag, negyedévente állít ki számlát legalább tizenöt napos fizetési határidővel. A számlázott időszak csak akkor lehet negyedévnél rövidebb, ha azt az ideiglenes ellátás megszűnése indokolja.
(2) A Koordináló szerv a szolgáltatás 3. § (2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerinti műszaki tartalmának megfelelően, a Koordináló szerv által fizetendő hulladékgazdálkodási szolgáltatási díjról szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: szolgáltatási díjrendelet) foglaltak alapján kiszámolja a szolgáltatás díjat, melyet az 1. § (5) bekezdése szerinti javaslat megküldésével egyidejűleg megküld a MEKH részére.
(3) A (2) bekezdés szerinti szolgáltatási díjban – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – az ideiglenes ellátás teljes közvetlen költsége megtérítésre kerül, az állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátására létrehozott szervezet kijelöléséről, feladatköréről, az adatkezelés módjáról, valamint az adatszolgáltatási kötelezettségek részletes szabályairól szóló kormányrendeletben (a továbbiakban: kijelölési rendelet) és a szolgáltatási díjrendeletben foglaltaknak megfelelően.
(4) A szolgáltatási díj mértékét csökkenteni kell a 3. § (3) bekezdése és a 15. § (5) bekezdés a) pontja alapján kifizetésre kerülő kártalanítási összeggel.
(5) Az (1) bekezdés szerinti, ideiglenes ellátás ingatlanhasználó által fizetendő díjának számlázásához, valamint a (2)–(4) bekezdés szerinti szolgáltatási díj megállapításához szükséges adatszolgáltatás rendjére a Tv. 3. § (1a) bekezdése és a kijelölési rendeletnek a közszolgáltató adatszolgáltatására vonatkozói szabályai az irányadók.
14. §22 (1)23 Az ideiglenes ellátás ingatlanhasználó által fizetett díja a Tv. 1. § (3) bekezdésének való megfelelését, valamint e díjból a Koordináló szerv részéről nem fedezhető többletköltségei indokoltságát és azok elszámolását a (7)–(10) bekezdés szerint a MEKH ellenőrzi.
(2)24 A Koordináló szerv a fejezeti kezelésű előirányzat kezelőjétől (a továbbiakban: előirányzat kezelője) a szolgáltatási díj és az ideiglenes ellátás ingatlanhasználó részére kiszámlázott díja közötti negatív különbözet, valamint a Koordináló szerv – az ellátás rendszerének működtetésével összefüggő – igazolt többletköltségei megtérítését kérheti. Ha a kijelölés időtartama a 12 hónapot meghaladja, az indokolt többletköltségek finanszírozására a (8) bekezdés szerinti támogatási szerződés alapján, legfeljebb 12 havonta kerülhet sor. Az indokolt többletköltség alapján a támogatás utófinanszírozásként, 90%-a előlegként igényelhető. Az előleg nyújtását követően fennmaradó 10% támogatás vagy az elfogadott elszámolt többletköltség előleggel nem fedezett része a (9) bekezdés szerinti beszámoló elfogadását követően utólag folyósítható.
(4)26 A Koordináló szerv a (2) és (3) bekezdés szerinti – részletesen és teljes körűen alátámasztott – igényét a MEKH útján terjeszti elő az előirányzat kezelőjéhez, az ideiglenes ellátásra kijelölő döntés jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül.
(5) A MEKH meghatározza, és a honlapján közzéteszi az ellenőrzéshez szükséges kötelezően benyújtandó adatok tartalmát és formáját, továbbá a benyújtott adatok valóságtartalmát ellenőrizheti.
(6) A MEKH az (1) bekezdésben meghatározott feladatának ellátásához tájékoztatást, adatot kérhet a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervétől és a települési önkormányzattól.
(7) A MEKH a (4) bekezdés szerinti igény beérkezését követő harminc napon belül
a) ellenőrzi annak indokoltságát, valamint a (2) és (3) bekezdésnek való megfelelőségét, továbbá
b) – a (12) bekezdésben meghatározott kivétellel – az egy évre vonatkozóan indokolt többletköltség alapján javaslatot tesz a támogatás összegére az előirányzat kezelőjének.
(8)27 Az előirányzat kezelője a Koordináló szervvel – a (12) bekezdésben meghatározott kivétellel – legfeljebb 12 hónapos időtartamra köt támogatási szerződést és a vonatkozó indokolt többletköltség 90%-át két egyenlő részletben előlegként folyósítja a Koordináló szerv részére a támogatási szerződés aláírását követően, valamint legkésőbb a támogatási szerződésben rögzített finanszírozási időszak második felének első napjától.
(9)28 Az előlegként nyújtott támogatás elszámolásáról a Koordináló szerv a támogatás teljes összegére vonatkozóan a MEKH által meghatározott formában szakmai és pénzügyi beszámolót készít, amelyet a támogatási szerződés lejártát követő tizenötödik napig a MEKH útján terjeszt elő az előirányzat kezelőjéhez.
(10) A MEKH a (9) bekezdés szerinti beszámoló beérkezését követő harminc napon belül
a) ellenőrzi a beszámoló megalapozottságát,
b) tájékoztatja az előirányzat kezelőjét az elfogadottan elszámolt többletköltség előleggel nem fedezett részének támogatásként történő kifizetésére vonatkozóan, megadva az elfogadottan elszámolt, illetve a megalapozatlanul igénybe vett támogatás összegét, és javaslatot tesz a visszafizetendő összegre,
c) az elszámolás hiányossága miatt a fennmaradó támogatás folyósítását nem javasolja.
(11) Az előirányzat kezelője a beszámoló elfogadása esetén
a) dönt – az előlegként kifizetett támogatás összegére tekintettel – a MEKH által elfogadott elszámolt többletköltség előleggel nem fedezett részének támogatásként történő kifizetéséről, ideértve a (14) bekezdésben meghatározott esetet is, vagy a megalapozatlanul igénybe vett támogatás összegének a kijelölt közérdekű szolgáltató általi visszafizetéséről,
b) gondoskodik a MEKH által elfogadott elszámolt többletköltség előleggel nem fedezett részének támogatásként történő kifizetéséről.
(12) Ha az ideiglenes ellátásra kijelölés időtartama a 12 hónapot nem éri el,
a) a (7) bekezdés szerinti eljárásban a MEKH a kijelölés időtartamára tesz javaslatot az indokolt többletköltség alapján a támogatás összegére az előirányzat kezelőjének,
b)29 a (8) bekezdés szerinti eljárásban az előirányzat kezelője a Koordináló szervvel a kijelölés időtartamára köt támogatási szerződést és a vonatkozó indokolt többletköltség 90%-át előlegként, – amennyiben az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet lehetővé teszi – egy részletben folyósítja a Koordináló szerv részére.
(13) Ha az ideiglenes ellátásra kijelölés időtartama a 12 hónapot meghaladja, de a 12 hónapot meghaladó időtartam nem éri el az újabb 12 hónapot (a továbbiakban: tört év), a tört évre a (12) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(14)30 Ha a (9) bekezdés szerinti beszámoló alapján megállapítható, hogy a MEKH által elfogadott elszámolt többletköltség meghaladja a (8) bekezdés szerinti támogatási szerződésben meghatározott támogatás összegét, a Koordináló szerv kérelmére és a MEKH javaslatára az előirányzat kezelője a különbözetet – a (8) bekezdés szerinti támogatási szerződés módosítását vagy a kijelölt közérdekű szolgáltatóval történő új támogatási szerződés kötését követően – támogatásként folyósítja a (8) bekezdésben foglalt határidőben a Koordináló szerv részére.
14/A. §31 (1)32
(2) Ha az indokolt többletköltségek mértékében változás következik be, az ennek finanszírozására vonatkozó igényt a MEKH a 14. § (9) bekezdése szerinti beszámoló vizsgálata során bírálja el. Az igény érvényesítésére a 14. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
14/B. §33 (1)34 A 14. § (2) bekezdése szerinti költségvetési támogatás mértékét az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: 2012/21/EU bizottsági határozat) 5. cikke szerint – a Koordináló szerv nyilatkozata alapján – állapítja meg az előirányzat kezelője.
(2)35 Ha a Koordináló szerv a 2012/21/EU bizottsági határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban részesül, köteles a támogató által meghatározott határidőben a túlkompenzációt visszafizetni.
(3)36 A Koordináló szerv a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből az (1) bekezdésben meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
15. § (1)37 Az előirányzat kezelője előfinanszírozás keretében finanszírozza meg a szükségellátáshoz szükséges indokolt költségeket. A legfeljebb 60 napos folyamatos szükségellátás költségeinek előfinanszírozása a 30 napos ellátáshoz szükséges részletekben történik.
(2) Az előfinanszírozott költségek elszámolására a szükségellátás befejezését követő 30 napon belül kerül sor.
(5) A kártalanítás összegét
a) az ideiglenes ellátás során rendelkezésre bocsátott szállítóeszköz után a katasztrófavédelmi szerv határozata alapján az előirányzat kezelője,
b) a szükségellátás során rendelkezésre bocsátott szállítóeszköz után az előfinanszírozás terhére a katasztrófavédelmi szerv
17. §40 A katasztrófavédelmi szerv az egyes kormányrendeleteknek a kormányzati szerkezetátalakítással összefüggő módosításáról szóló 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet hatálybelépését41 megelőző időszakra vonatkozó, a 3. § (1) és (3) bekezdésében és a 7. § (1)–(7) bekezdésében szabályozott döntéseiről az egyes kormányrendeleteknek a kormányzati szerkezetátalakítással összefüggő módosításáról szóló 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet hatálybelépését követő 30 napon belül tájékoztatja a 3. § (4) bekezdés g) pontjában és a 7. § (9) bekezdésében meghatározott személyt.
18. §42 (1) E rendeletnek a nem rendszeres hulladékszállítás szabályairól és az ennek során eljáró állami szervek kijelöléséről szóló 292/2013. (VII. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló 180/2015. (VII. 8.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 1.) megállapított 3/A. §-át a Mód. Kr. 1. hatálybalépésekor43 folyamatban lévő ideiglenes ellátásra irányuló kijelölési eljárás során is alkalmazni kell.
(2) Ha a Mód. Kr. 1. hatálybalépését44 megelőzően került sor az ideiglenes ellátásra irányuló kijelölő döntés meghozatalára, a kijelölés időtartamának lejártakor, illetve a kijelölés meghosszabbításának lejártakor a Mód. Kr. 1. által megállapított 3/A. §-t megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a kijelölés teljes időtartama a Mód. Kr. 1. által megállapított 3/A. §-ban foglalt időtartamot nem haladhatja meg.
(3) Ha a Mód. Kr. 1. hatálybalépését45 megelőzően került sor az ideiglenes ellátásra irányuló kijelölő döntés meghozatalára, azonban az igény benyújtására még nem került sor, a Mód. Kr. 1. által megállapított 14. §-t, 14/A. §-t és 14/B. §-t alkalmazni kell, és a közérdekű szolgáltató a Mód. Kr. 1. által megállapított 14. § (2) bekezdés szerinti igényét a Mód. Kr. 1. hatálybalépésétől számított tizenöt napon belül terjesztheti elő a MEKH-nak.
18/A. §46 (1) E rendeletnek az egyes kormányrendeleteknek a nem rendszeres hulladékszállítás szabályaival összefüggő módosításáról szóló 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 2.) megállapított 13/A. §-át – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2017. január 1-jét követően végzett ideiglenes ellátással összefüggő számlázás, díjbeszedés és szolgáltatási díj kifizetés során kell alkalmazni.
(2) A 2016. évre vonatkozó többletköltség igényekre e rendelet 2016. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Azon ideiglenes ellátásoknál, ahol a kijelölés 3/A. § szerinti hároméves időtartama legkésőbb 2017. január 31-én lejár, a díjmegállapítást, a számlázást, a többletköltségek igénylését és elszámolását a kijelölt közérdekű szolgáltató végzi, és tevékenységére e rendelet 2016. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) A kijelölt közérdekű szolgáltató a (2) és (3) bekezdésben foglalt többletköltség igényét 2017. április 30-ig igényelheti a MEKH útján. E határidő elmulasztása jogvesztő.
18/B. §47 E rendeletnek a nem rendszeres hulladékszállítás szabályairól és az ennek során eljáró állami szervek kijelöléséről szóló 292/2013. (VII. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló 249/2018. (XII. 17.) Korm. rendelettel megállapított 2. §-át, 12. §-át és 13. §-át a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
19. §48 (1) Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
1 Az 1. § az 505/2013. (XII. 29.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 1. § (2) bekezdése a 368/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 Az 1. § (4) bekezdése a 368/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 238. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 1. § (5) bekezdését a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
5 A 2. § a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § b) pontja, a 249/2018. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
6 A 3. § (1) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 3. § (2) bekezdés b) pontja a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 3. § (4) bekezdés d) pontja a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 3. § (4) bekezdés e)–f) pontját a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 8. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
10 A 3. § (4) bekezdés g) pontját a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 745. § (2) bekezdése iktatta be, a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 8. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
11 A 3. § (5) bekezdését a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdése iktatta be.
12 A 3. § (5) bekezdés c) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 238. § b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 3. § (5) bekezdés d) pontja a 132/2018. (VII. 23.) Korm. rendelet 8. §-a szerint módosított szöveg.
14 A 3/A. §-t a 180/2015. (VII. 8.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
15 A 4. § (1) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
16 Az 5. § (1) bekezdése a 246/2014. (IX. 29.) Korm. rendelet 31. §-ával megállapított szöveg.
17 A 7. § (9) bekezdését a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 746. §-a iktatta be, szövege a 132/2018. (VII. 23.) Korm. rendelet 8. §-a szerint módosított szöveg.
18 A 12. § a 249/2018. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
19 A 13. § a 249/2018. (XII. 17.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
20 A 13/A. §-t a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
21 A 13/A. § (1) bekezdése a 105/2018. (VI. 15.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
22 A 14. § a 180/2015. (VII. 8.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
23 A 14. § (1) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 14. § (2) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
25 A 14. § (3) bekezdését a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 8. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 14. § (4) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 14. § (8) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § e) és f) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 14. § (9) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 14. § (12) bekezdés b) pontja a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § e) és f) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 14. § (14) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 14/A. §-t a 180/2015. (VII. 8.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
32 A 14/A. § (1) bekezdését a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 8. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
33 A 14/B. §-t a 180/2015. (VII. 8.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
34 A 14/B. § (1) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 14/B. § (2) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § f) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 14/B. § (3) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § f) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 15. § (1) bekezdése a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 7. § g) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 15. § (3) bekezdését az 505/2013. (XII. 29.) Korm. rendelet 5. §-a hatályon kívül helyezte.
39 A 15. § (4) bekezdését a 249/2018. (XII. 17.) Korm. rendelet 5. §-a hatályon kívül helyezte.
40 A 17. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 747. §-a iktatta be.
41 A hatálybalépés időpontja 2014. szeptember 5.
42 A 18. §-t a 180/2015. (VII. 8.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
43 A hatálybalépés időpontja 2015. július 16.
44 A hatálybalépés időpontja 2015. július 16.
45 A hatálybalépés időpontja 2015. július 16.
46 A 18/A. §-t a 330/2016. (XI. 4.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
47 A 18/B. §-t a 249/2018. (XII. 17.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
48 A 19. §-t a 180/2015. (VII. 8.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.


text:
III/02956/2012
. III/02956/2012
Első irat érkezett: 05/21/2012
Az ügy tárgya: a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. tv. 61.§ (1) bekezdésével összefüggő bírói indítvány
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 06/15/2012
Az indítványozó bíró - az előtte folymatban lévő eljárás felfüggesztése mellett - a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 2011. május 31-ig hatályos, az Alkotmánybíróság 8/2011. (II. 18.) AB határozatával megsemmisített 61. § (1) bekezdése konkrét ügyben történő alkalmazhatóságának kizárását kezdeményezte.
A bíróság indítványában hivatkozott a 8/2011. (II. 18.) AB határozatra, mely megállapította, hogy a Ktjt. 61. § (1) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt 2011. február 18-i hatállyal megsemmisítette..
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 61. § (1) bekezdés
A határozat száma: 3083/2013. (III. 27.) AB határozat
ABH oldalszáma: 2013/1595
Az ABH 2013 tárgymutatója: alkalmazási tilalom bírói kezdeményezések esetén; alkotmányvédelem; egyenlőség mint bíróság előtti egyenlőség; jogállamiság, formális jogállamiság; jogbiztonság; törvényes bíróhoz való jog (törvényes bírótól elvonás tilalma)
2013.02.18 15:00:00 2. öttagú tanács
Az Alkotmánybíróság tanácsa folyamatban lévő ügyben alkalmazandó alkotmányellenes jogszabály alkalmazási tilalmának megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában – Dr. Stumpf István alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény alkotmányellenesnek minősített és 2011. február 18. napjával megsemmisített 61. § (1) bekezdésének a Fővárosi Törvényszék előtt 59.Mf.633.602/2011. számú ügyben való alkalmazásának kizárására irányuló indítványt elutasítja.
[1]	Az Országgyűlés 2010. június 21-i ülésnapján fogadta el a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvényt (a továbbiakban: Ktjt.). A jogalkotó a Ktjt.-ben a köztisztviselők jogállásáról szóló törvényi szabályozás hatálya alá tartozó egyes munkáltatóknál foglalkoztatottak közszolgálati jogviszonyát kormánytisztviselői jogviszonnyá alakította át. A Ktjt. kihirdetéskori 61. § (1) bekezdése szerint a határozatlan idejű munkaviszonyt a munkáltató rendes felmondással indokolás nélkül megszüntetheti.
[2]	Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok alapján a 8/2011. (II. 18.) AB határozatával (a továbbiakban: Abh.1.) – egyéb rendelkezések mellett – megállapította, hogy a Ktjt. 61. § (1) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt 2011. február 18-i hatállyal megsemmisítette.
[3]	Az Abh.1. IV.7. pontjában kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a Ktjt. 61. § (1) bekezdése sérti az Alkotmányról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 70/A. (1) bekezdésében szabályozott jogegyenlőség követelményét, a hátrányos megkülönböztetés tilalmába ütközik.
[4]	A határozat meghozatalakor hatályban volt, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: régi Abtv.) 42. §-a alapján az Alkotmánybíróság által megsemmisített jogszabályi rendelkezés főszabályként a határozat közzétételét követő napon vesztette hatályát. Az Alkotmánybíróság a Ktjt. 61. § (1) bekezdését ex nunc hatállyal semmisítette meg.
[5]	Az indítványra okot adó konkrét perben a felperes vitatja a munkáltató alperes azon intézkedését, hogy 2010 júliusában a Ktjt. 61. § (1) bekezdése alapján a felperes munkaviszonyát rendes felmondással indokolás nélkül megszüntette. A perben a felperes annak megállapítását kérte, hogy a munkaviszonya megszüntetése jogellenes volt, továbbá emiatt átalány-kártérítésre is igényt tart a volt munkáltatójától.
[6]	Az indítványozó Fővárosi Törvényszék az előtte 59.Mf.633.602/2011. szám alatt folyamatban lévő per tárgyalását felfüggesztette. Egyidejűleg kezdeményezte az Alkotmánybíróság eljárását annak megállapítása céljából, hogy a Ktjt. 61. § (1) bekezdése – annak alkotmányellenességére tekintettel – a perben nem alkalmazható. A bíróság indítványában hivatkozott a 2012. január hó 1. napján hatályba lépett, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. §-ára, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 155/B. § (1) bekezdésére, a régi Abtv. 42. § (1) bekezdésére és 43. § (1) bekezdésére, valamint az Abh.1.-re és a 35/2011. (V. 6.) AB határozatra.
[7]	1. Alaptörvény érintett rendelkezései:
“24. cikk (2) Az Alkotmánybíróság
[8]	2. A régi Abtv. – 2011. december 31-ig hatályban volt – szabálya:
“38. § (1) A bíró – a bírósági eljárás felfüggesztése mellett – az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezi, ha az előtte folyamatban levő ügy elbírálása során olyan jogszabályt vagy közjogi szervezetszabályozó eszközt kell alkalmazni, amelynek alkotmányellenességét észleli.
“43. § (1) Azt a jogszabályt vagy a közjogi szervezetszabályozó eszközt, amelyet az Alkotmánybíróság a határozatában megsemmisít, az erről szóló határozatnak a hivatalos lapban való közzétételét követő naptól nem lehet alkalmazni.
[9]	3. Az Abtv. hatályos szabálya:
“25. § Ha a bírónak az előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmazni, amelynek alaptörvény-ellenességét észleli, vagy alaptörvény-ellenességét az Alkotmánybíróság már megállapította, – a bírósági eljárás felfüggesztése mellett – az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja alapján az Alkotmánybíróságnál kezdeményezi a jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítását, illetve az alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazásának kizárását.”
[11]	1. Az Abh.1. meghozatala után Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések) 31. cikk (3) bekezdése hatályon kívül helyezte az Alkotmányt, 2012. január 1. napján pedig hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény).
[12]	Az Alaptörvény hatályba lépése miatt az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett azt, hogy az Abh.1.-ben – az Alkotmányban biztosított jogokra tekintettel – tett megállapítások alkotmányossági szempontból mennyiben felelnek meg az Alaptörvény rendelkezéseinek. Abban az esetben, ha az Alkotmányban szabályozott valamely alapelvet vagy alapjogot változatlan szöveggel vagy tartalmilag azonosan szabályoz az Alaptörvény is, és az egyéb körülményekben sem következett be olyan alapvető változás, mely az adott alapjog korábbitól eltérő tartalmú értelmezését indokolná, az Alkotmánybíróság fenntartja az adott alapjog tartalmával kapcsolatos gyakorlatát.
[13]	Az Alkotmánybíróság az Abh.1.-ben a Ktjt. 61. § (1) bekezdése alkotmányellenességének alapjaként a jogegyenlőség elve és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértését állapította meg.
[14]	Ezeket – az Alkotmányhoz hasonlóan – az Alaptörvény XV. cikke is elismeri és védi. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság a Ktjt. 61 § (1) bekezdése alkotmányellenességét az Alkotmány olyan rendelkezésének [70/A. §] sérelme miatt állapította meg, mely az Alaptörvényben is szabályozásra került, a Ktjt. 61. § (1) bekezdésének az Abtv. 25. §-a szerinti alaptörvény-ellenesség vizsgálata szükségtelen. Az Alkotmánybíróság az alaptörvény-ellenesség tekintetében a jelen határozat alapjaként elfogadja az Abh.1.-ben a Ktjt. 61. § (1) bekezdése alkotmányellenessége tárgyában tett megállapításokat.
[15]	2. Az Alkotmánybíróság 35/2011. (V. 6.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh.2.) értelmezte a régi Abtv. 43. § (1)–(2), illetve (4) bekezdéseit. Korábbi gyakorlatát megváltoztatva az alábbi megállapításokat tette: az Alkotmánybíróság gyakorlata a jog kiszámítható működését tartja szem előtt. Ugyanakkor megállapította azt is, hogy a testület alkotmányvédelmi feladatának egyik lényeges célja az, hogy alkotmányellenes norma ne érvényesülhessen a jogrendben. A bíró az Alkotmány 50. § (1) bekezdése szerinti alkotmányos kötelezettségét akkor tudja maradéktalanul teljesíteni, ha az alkotmányos jog alkalmazásával, értelmezésével dönt az elé tárt jogvitákban. A két döntéshozó bírói szerv közötti kapcsolatot tehát az alkalmazandó jog alkotmányosságának garantálása teremti meg, eszköze pedig a régi Abtv. 38. § (1) bekezdése szerinti bírói kezdeményezés. A jogvitában döntést hozó bíró tehát az alkotmányos jogszabály alkalmazása révén tesz eleget Alkotmányból folyó kötelezettségének, az Alkotmánybíróság pedig akkor, ha érdemben bírál el minden elé tárt bírói kezdeményezést. Ezek eredményeként állhat elő az a helyzet, hogy a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alapján keletkezett jogviszonyok hasonló elbírálást nyerhetnek a bíróság előtt (ABH, 2011, 205, 217.).
[16]	Az Abh.2.-ben – ahogyan azt a 76/2011. (X. 28.) AB határozat (ABH 2011, 392, 396.) tartalmazza – a jogbiztonság elvének érvényesítése érdekében, az Alkotmánybíróság egyéni alkotmányvédelemben fennálló alkotmányos kötelezettsége, valamint a bíróság előtti egyenlőség alkotmányos eljárási elve alapján az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy hatásköri szabályai megadják a lehetőséget a bírói kezdeményezések esetében az alkotmányellenes jogszabály alkalmazási tilalmának általános, minden folyamatban lévő perre kiterjedő kizárására, illetve arra is, hogy korábban megállapított alkotmányellenesség esetén az alkalmazási tilalomról önállóan döntsön.
[17]	Az Abh.2. ugyan lehetőséget adott arra, hogy az alkotmányellenességet megállapító határozat meghozatalát követően kizárólag alkalmazási tilalom kimondását kezdeményezzék a bíróságok, de csak abban az esetben, ha a korábbi határozat bírói kezdeményezés alapján állapított meg alkotmányellenességet és rendelt el a bírói kezdeményezésekkel érintett konkrét ügyekben alkalmazási tilalmat.
[18]	Az Abh.2. értelmében a jogállamiságot és a törvény előtti egyenlőséget sértette az, hogy a határozat meghozatalát követően benyújtott bírói kezdeményezésekkel érintett ügyekben még az alkotmányellenes jogszabály alapján kellett volna dönteni, míg a többi, a határozattal érintett ügyben már nem.
[19]	Az Abh.2. kimondta, hogy “az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlatától eltérve, arra a következtetésre jutott, hogy bírói kezdeményezésen alapuló konkrét normakontroll eljárásban az alkotmányos jog érvényre juttatásához – adott körülmények között – fontosabb érdek fűződik, mint a csupán formális értelemben vett jogállamiság elvének követéséhez. Olyan esetben tehát, amikor a konkrét peres eljárásban a bíró alkotmányos kötelezettségeinek eleget téve az alkalmazandó jog alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezi, az Alkotmánybíróság által megállapított alkotmányellenesség hatálya főszabály szerint kiterjed minden, az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló üggyel megegyező ténybeli és jogi alapból származó folyamatban lévő peres eljárásra is. […] Emellett meg kell adni a lehetőségét annak is, hogy a konkrét normakontroll eljárásban megállapított alkotmányellenes norma általános alkalmazási tilalom kimondása hiányában se érvényesülhessen a folyamatban lévő, azonos ténybeli alapból származó, ugyanazon jog alapján megítélendő, de az Alkotmánybíróság elé el nem jutott eljárásokban. Ezt indokolja az alkotmányos jog érvényesítésének bírói kötelezettsége, és a peres felek bíróság előtti egyenlőséghez, illetve a törvényes bíróhoz való alapjogainak érvényesíthetősége a jelen határozat IV. pontjában kifejtettek szerint. Ezért az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló üggyel azonos ténybeli és jogi alapból származó peres eljárással párhuzamosan folyamatban lévő perek esetében utólag is biztosítani kell az alkalmazás kizárásának lehetőségét. Mivel a bíró alkotmányos felhatalmazása az alkotmányellenes jog mellőzésére nem terjed ki, ezért lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy csak alkalmazási tilalom kimondására irányuló bírói kezdeményezést is érdemben vizsgálhasson az Alkotmánybíróság.”
[20]	Ezek a megállapítások konkrét normakontrollra és bírói kezdeményezésre vonatkoznak. Az Alkotmánybíróság az Abh.2.-ben nem terjesztette ki az alkalmazási tilalom önálló kezdeményezésének a lehetőségét az olyan esetekre, amikor egy alkotmánybírósági határozat hatályban lévő jogszabályról, absztrakt normakontroll eljárásban született. Az Abh.2. nem bírált el alkotmányjogi panaszt, és nem tette lehetővé azt sem, hogy alkotmányellenességet megállapító határozat meghozatalát követően kizárólag alkalmazási tilalom kimondására irányuló alkotmányjogi panaszt nyújtsanak be.
[21]	3. Az Abtv. 25. §-a szerint, hogy ha a bírónak az előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmaznia, amelynek alaptörvény-ellenességét észleli, vagy alaptörvény-ellenességét az Alkotmánybíróság már megállapította, – a bírósági eljárás felfüggesztése mellett – az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja alapján az Alkotmánybíróságnál kezdeményezze a jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítását, illetve az alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazásának kizárását.
[22]	Az Abtv. 41. § (3) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett jogszabály alaptörvény-ellenességét akkor állapíthatja meg, ha a jogszabályt konkrét esetben még alkalmazni kellene. A 45. § (4) bekezdése felhatalmazza az Alkotmánybíróságot arra, hogy a 45. § (1)–(3) bekezdésben meghatározottaktól eltérően is meghatározza az Alaptörvénnyel ellentétes jogszabály hatályon kívül helyezését, illetve a megsemmisített jogszabály általános vagy egyedi ügyekben történő alkalmazhatatlanságát, ha ezt az Alaptörvény védelme, a jogbiztonság vagy az eljárást kezdeményező különösen fontos érdeke indokolja.
[23]	Az Abtv. lehetővé teszi, hogy bírói kezdeményezés alapján egyedi ügyben a jogszabály alkalmazhatatlanságát mondja ki az Alkotmánybíróság.
[24]	Ezt a szabályt azonban – az Abh.2.-ben kifejtettekre tekintettel – az Abtv. jogkövetkezményre vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni.
[25]	Az Abtv. 45. § (3) bekezdése a jogbiztonságra tekintettel a jogszabály megsemmisítése nem érinti a határozat közzététele napján vagy azt megelőzően létrejött jogviszonyokat, és a belőlük származó jogokat és kötelezettségeket. Az Abtv. 45. § (4) bekezdése ugyanakkor lehetővé teszi, hogy az Alkotmánybíróság ettől eltérően is meghatározhassa az Alaptörvénnyel ellentétes jogszabály hatályon kívül helyezését, illetve a megsemmisített jogszabály általános vagy egyedi ügyekben történő alkalmazhatatlanságát, ha ezt az Alaptörvény védelme, a jogbiztonság vagy az eljárást kezdeményező különösen fontos érdeke indokolja.
[26]	Az Abtv. 25. §-a bírónak, és az előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során teszi lehetővé, hogy olyan jogszabály alkalmazandóságánál, amelynek az alaptörvény-ellenességét az Alkotmánybíróság már megállapította, kezdeményezze az alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazásának kizárását. Az újabb alkalmazási tilalmat akkor lehet elrendelni az Abtv. 45. § (4) bekezdése alapján, ha ez szolgálja a jogbiztonságot és a törvény előtti egyenlőséget, vagyis a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alapján keletkezett jogviszonyok hasonló elbírálását a bíróság előtt.
[27]	4. Az Abh.1. ex nunc hatállyal semmisítette meg a Ktjt. 61. § (1) bekezdését. A határozat konkrét ügyben vagy ügyekben nem rendelt el semmilyen alkalmazási tilalmat; bírói kezdeményezésről vagy alkotmányjogi panaszról nem kellett dönteni. Ezért a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alapján keletkezett jogviszonyok akkor nyerhetnek el hasonló elbírálást a bíróság előtt, ha az Alkotmánybíróság a jelen esetben sem mondja ki a Ktjt. 61. § (1) bekezdése alkalmazhatatlanságát a bírói kezdeményezéssel érintett ügyben. Az Alkotmánybíróság ezzel azonosan döntött a Ktjt. 8. § (1) bekezdésének vizsgálatára irányuló bírói kezdeményezésekről is [34/2012. (VII. 17.) AB határozat.].
[28]	Az Alkotmánybíróság a kifejtettek alapján a Ktjt. 61. § (1) bekezdésének a jelen eljárás tárgyát képező, folyamatban lévő munkaügyi perben való alkalmazásának kizárására irányuló indítványt elutasította.
[29]	Az alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazásának kizárására irányuló bírói kezdeményezés visszautasítását lényegében a többségi végzés indokolásának III. 4. pontja alapozná meg, amelyet nem tudok elfogadni, ezért a visszautasítást sem támogatom.
[30]	A többségi indokolás vitatott része tulajdonképpen három – egymásra utaló – állítást tartalmaz:
1. “Az Abh.1. [8/2011. (II. 18.) AB határozat] ex nunc hatállyal semmisítette meg a Ktjt. 61. § (1) bekezdését. A határozat konkrét ügyben vagy ügyekben nem rendelt el semmilyen alkalmazási tilalmat; bírói kezdeményezésről vagy alkotmányjogi panaszról nem kellett dönteni.”
2. “Ezért a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alapján keletkezett jogviszonyok akkor nyerhetnek el hasonló elbírálást a bíróság előtt, ha az Alkotmánybíróság a jelen esetben sem mondja ki a Ktjt. 61. § (1) bekezdése alkalmazhatatlanságát a bírói kezdeményezéssel érintett ügyben.”
3. “Az Alkotmánybíróság ezzel azonosan döntött a Ktjt. 8. § (1) bekezdésének vizsgálatára irányuló bírói kezdeményezésekről is” [34/2012. (VII. 17.) AB határozat.].
[31]	A fentiek közül az 1. megállapítással egyetértek.
[32]	A 2. mondatban lévő állítás ugyanakkor álláspontom szerint nem következik az 1. állításból: éppen azért, mivel az Abh.1.-ben “bírói kezdeményezésről […] nem kellett dönteni”, a bíróság előtti egyenlőség elvének érvényesítésére (konkrétan arra, hogy a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alapján keletkezett jogviszonyok hasonló elbírálást nyerjenek el a bíróság előtt) nem lehet megalapozottan hivatkozni. Ez az elv akkor lehetne alkalmazandó, ha hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alapján keletkezett jogviszonyt érintően az Alkotmánybíróság már egy másik bírói kezdeményezés kapcsán érdemi döntést hozott volna; ilyen esetben ahhoz a másik, korábbi döntéshez lehetne ezt a döntést igazítani.
[33]	A 3. mondatban szereplő állítást szintén nem tartom ügydöntőnek: egyrészt, a hivatkozott 34/2012. (VII. 17.) AB határozat érvelésével már annak meghozatalakor sem értettem egyet, másrészt – és ez a jelen ügy eldöntése szempontjából lényegesebb – az abban foglalt és a jelen ügybeli jogi helyzet eltérő jellege miatt álláspontom szerint nem is tekinthető relevánsnak:
[34]	A 34/2012. (VII. 17.) AB határozatban a többségi határozat indokolása [III. 4. pont] ugyanis a 1813/B/2010. AB határozatra (ABH 2011, 2395.) hivatkozással úgy foglalt állást, hogy “[a] pro futuro megsemmisítés azonban az alaptörvény-ellenes jogszabály határozott idejű alkalmazás lehetőségével és egyben kötelezettségével jár mindenki számára”, továbbá, hogy “amikor az Alkotmánybíróság […] az alkotmányellenes jogszabály hatályvesztését a jövőben meghatározott időpontban jelöli meg, akkor lényegében maga terjeszti ki az alkotmányellenes jogszabály alkalmazásának időtartamát, amely az ügyben eljáró bíróság számára is irányadó”.
[35]	A hivatkozott határozatban tehát az alkalmazási tilalom kimondására irányuló kezdeményezés visszautasítása a pro futuro megsemmisítésre volt alapozva, a jelen ügyben viszont ex nunc hatállyal megsemmisített rendelkezés alkalmazhatósága a kérdés.
[36]	Álláspontom szerint a többségi indokolás III. 4. pontjában leírt megállapítások helyett a jelen ügyben a döntést a 35/2011. (V. 6.) AB határozatában kiemelt – egyébként a többségi indokolás III. 2. pontjában is hivatkozott – szempontra tekintettel kellene meghozni:
“Az Alkotmánybíróság gyakorlata a jog kiszámítható működését tartja szem előtt. Ugyanakkor megállapította azt is, hogy a testület alkotmányvédelmi feladatának egyik lényeges célja az, hogy alkotmányellenes norma ne érvényesülhessen a jogrendben. […] A jogvitában döntést hozó bíró tehát az alkotmányos jogszabály alkalmazása révén tesz eleget Alkotmányból folyó kötelezettségének, az Alkotmánybíróság pedig akkor, ha érdemben bírál el minden elé tárt bírói kezdeményezést.”
[37]	Arra figyelemmel, hogy a jelen ügy eldöntése a jogszabály alkalmazásának kizárására irányuló bírói kezdeményezések indítványozási lehetőségét az Abtv. 25. §-ához képest – álláspontom szerint indokolatlanul – tovább szűkíti, célszerűnek tartottam volna a fenti érveket az Alkotmánybíróság teljes ülésén is megvitatni.
. 05/21/2012
. 3083/2013. (III. 27.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Gyakori kérdések a mediáció és a válás témakörében - Mediátorpont
A válóper beadása előtt kevesen gondolják végig, hogy a válás miatti pereskedés mennyire hosszan tartó, lelkileg megterhelő és költséges folyamat. A mediációval a konfliktusok gyorsabban és olcsóbban rendezhetők! A mediációs eljárás előtt rengeteg kérdés merül fel az ügyfeleinkben, ez az oldal a gyakori kérdések gyűjteménye.
A mediáció egy modern konfliktuskezelési módszer. A célja a közös megegyezésre való törekedés, a szükségtelen jogi procedúrák elkerülése. Mi azért vagyunk, hogy élhető megoldásokat találjunk – válás esetén is. Mottónk az egyeztetés, az igények összefésülése, nem pedig az uszítás, harag, hangulat szítása. Azért ülünk ott, hogy támogatást és iránymutatást nyújtsunk, nem azért hogy megoldjuk Ön helyett a problémát.
Sokkal kevesebbe, mint a hosszantartó pereskedés! A mediációs alapcsomag a legkedvezőbb áru konstrukciónk, a segítségével belátható időn belül, belátható költségen sikerülhet fenntartható megállapodást kötni. A költségei előre tervezhetőek és minél hamarabb sikerül megállapodni, annál költséghatékonyabb a válás.
Hogy kezdjem el a válásom?
Ha már biztos benne, hogy válni szeretne, akkor első körben el kell dönteni, hogy a peres út helyett a mediációt választják. Ha ez a döntés megszületett, akkor foglaljon időpontot egy előzetes négyszemközti megbeszélésre, ahol a konkrét esetet megbeszéljük és tájékozódhat a folytatás lehetőségeiről, a jogi akadályokról és a válás menetéről.
Válással kapcsolatos gyakori kérdések
A keresetlevél egy írásbeli kérelem, amit az illetékes Bíróságra kell benyújtani a pert índító félnek (felperesnek). Házassági bontóper esetén ebben az iratban kéri a felperes, hogy bontsák fel a házasságát. Ebben a keresetben felperesnek nyilatkoznia kell, hogy a házasság felbontását a házasság megromlására vezető okok feltárásával kéri vagy pedig közös megegyezés alapján válnak a felek. Házasságot kizárólag a Bíróság bonthat fel, tehát azt nem rögzíthetik megállapodásban a felek.
A bíróság milyen kérdésekben határozhat ideiglenes intézkedéssel?
A bíróság a perben ideiglenes intézkedéssel határozhat különösen
a szülő és gyermek közötti kapcsolattartás, és
A házasság felbontása és a házassági vagyonjogi per összevonható?
A házastársak vagyoni viszonyaival összefüggő kereset – a házastársi tartás és a házastársi közös lakás használatának rendezése iránti kereset kivételével – (a továbbiakban: házassági vagyonjogi per) a házassági perrel nem kapcsolható össze.
Szülői felügyelettel kapcsolatos perben hogyan hallgatják meg a kiskorú gyermeket?
Ha a bíróság a perben a kiskorú gyermek mint érdekelt meghallgatásáról dönt, indokolt esetben egyidejűleg a kiskorú részére hivatalból ügygondnokot rendel. A bíróság a kiskorút a felek és a felek képviselői távollétében is meghallgathatja. A bíróság a tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorút a törvényes képviselője útján idézi meg azzal a felhívással, hogy a megjelenéséről gondoskodjék. A tizennegyedik életévét betöltött kiskorú idézéséről akkor is külön értesíti a bíróság a törvényes képviselőt, ha őt is idézte a tárgyalásra.
A bírósági légkör
IdőpontfoglalásGyerektartás
Ki tehet fel kérdéseket a gyermeknek a meghallgatáson?
A jegyzőkönyv felolvasása
A meghallgatás végén, még a kiskorú jelenlétében az írásbeli jegyzőkönyvbe vett vallomást fel kell olvasni, vagy ha a jegyzőkönyv a jegyzőkönyvi tartalmat összefoglaló hangfelvétel útján készül, azt a kiskorú jelenlétében kell rögzíteni. Ennek megtörténtét vagy mellőzését a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni. A felolvasáskor, illetve a rögzítéskor a kiskorú az általa elmondottakat kiigazíthatja vagy kiegészítheti.
Módosítások a jegyzőkönyvben
A jegyzőkönyv – az elnök engedélyével – az ügygondnok, vagy ha a meghallgatás a felek jelenlétében történik, a felek észrevételei alapján is kiegészíthető és módosítható. Az ügygondnok, illetve a felek erre vonatkozó kérelmét – annak elutasítása esetén – a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni. Ha a kiskorú meghallgatására a felek távollétében kerül sor, az elnök a felekkel ismerteti a meghallgatásról készült jegyzőkönyvet.
Gyermekelhelyezés – Mik a gyermektől különélő szülő jogai és kötelezettségei?
A szülők együttműködési kötelezettsége
A gyermekkel együttélő szülő tájékoztatási kötelezettsége
Közösen gyakorolt szülői felügyeleti jogok
A gyermek sorsát érintő lényeges kérdések
Ha a különélő szülők egyes, fent meghatározott, közösen gyakorolt felügyeleti jogosítványok tekintetében nem tudnak megegyezni, erről a gyámhatóság dönt.
A különélő szülő tájékoztatási kötelezettsége
Közvetítés a gyámhatósági eljárásban
Gyermekelhelyezés – mit lehet tudni a kapcsolattartásról?
A gyermekétől különélő szülő – ha a bíróság vagy a gyámhatóság eltérően nem rendelkezik – jogosult és köteles gyermekével kapcsolatot tartani.
Döntés a feljogosításról
akinek szülői felügyeleti joga a gyermek ismeretlen személy által történő örökbefogadásához adott hozzájárulásával vagy azért szűnt meg, mert a szülő a gyermeket – annak érdekében, hogy más nevelje fel, személyazonosságának feltárása nélkül – egészségügyi intézményben, arra kijelölt helyen hagyja, a gyermekért hat héten belül nem jelentkezik, és a gyermek örökbefogadására nem került sor.
Ki dönt ilyen esetekben?
A fenti esetben a szülőnek a gyermekkel való kapcsolattartásra való feljogosításáról a szülői felügyeletet megszüntető bíróság vagy – ha a gyermeket nevelésbe vették – a gyámhatóság dönt.
A kapcsolattartási jog tartalma
A nyaralások és szünetek
A kapcsolattartás joga – ha a bíróság vagy a gyámhatóság a gyermek érdekében eltérően nem rendelkezik – a fenti keretek között kiterjed a gyermek meghatározott időtartamú külföldre vitelére is (pl: nyaralás). A gyermek elvitelével felmerülő kiadások – ha a bíróság vagy a gyámhatóság eltérően nem rendelkezik – a kapcsolattartásra jogosultat terhelik.
A kapcsolattartás rendezése – ki dönti el, hogy legyen?
Ha házassági vagy a szülői felügyelet rendezése iránti per nincs folyamatban, a kapcsolattartásról a szülők megegyezésének hiányában a gyámhatóság dönt. A döntés előtt az érdekelteket és az ítélőképessége birtokában lévő gyermeket meg kell hallgatni.
Miről rendelkezik a határozat?
Ha a kapcsolattartás kérdésében a bíróság döntött, a kapcsolattartás megváltoztatását a határozat jogerőre emelkedésétől számított két éven belül a bíróságtól lehet kérni.
Tájékoztatási kötelezettség; az elmaradt kapcsolattartás pótlása
Felelősség a kapcsolattartás akadályozásáért, szabályainak megszegéséért
Mediációval kapcsolatos gyakori kérdések
Mi a közvetítői eljárás célja?
A mediátor az eljárás során arra összpontosít, hogy kiderítse a vitás felek tényleges érdekeit, céljait, és azok figyelembevételével segíti elő a mindkettőjük számára leggyümölcsözőbb megállapodás létrejöttét. A mediációs eljárás során a felek figyelmét a jövőre, illetőleg a fennálló konfliktus megoldására irányítja, nem enged teret a feleknek múltbeli sérelmeik sorolására, egymás hibáztatására.
IdőpontfoglalásMinden a mediációról
Hogyan indítsam el a folyamatot?
A gyakorlatban az ügyfelek a weboldalon keresztül időpontot foglalnak egy személyes megbeszélésre, ahol részletes tájékoztatást kapnak a mediációról és minden másról, ami az adott vitahelyzet megoldásához szükséges. Sokan először telefonon veszik fel a kapcsolatot a mediátorral. Ebben az esetben is azt kérjük ügyfeleinktől, hogy a weboldalon található időpontfoglalási táblázat segítségével foglaljanak időpontot egy előzetes megbeszélésre, melyről részleteket itt olvashatnak.
IdőpontfoglalásElőzetes megbeszélés
Az időpontfoglalást követően már rögtön találkozom is a házastársammal?
Minden első mediáció előtt, az ügyben érintett valamennyi fél, külön-külön találkozik a mediátorral. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy a mediátor felmérje a megegyezés reális lehetőségét, valamint tisztán lássa a hozzá fordulók célját. Ilyenkor az ügyfelek is nyugodtan feltehetik négyszemközt azokat a kérdéseket, amiket a másik jelenlétében nem tennének fel.
Felkészítés a mediációra
Ez az első találkozás egyben felkészítés is a későbbi mediációra. Minden megegyezés alapja, hogy legyen kellő információnk arról, hogy mibe is készülünk belevágni. Tehát egy felkészült mediátornak nem az a célja, hogy egy ismeretlen helyzetben lökje bele ügyfeleit.
IdőpontfoglalásA válás menete
Kell-e valamilyen okiratot kitölteni a mediáció megkezdése előtt?
A mediációhoz is szükségesek bizonyos okiratok (a mediátort felkérő nyilatkozat, elfogadó nyilatkozat, megbízási szerződés, stb…). Ezeket a mediátor a helyszínen, a közvetítői eljárás előtt előkészíti nekünk és a mediációt megelőzően csak annyi a dolgunk, hogy elolvassuk és ha mindent rendben találunk, akkor aláírjuk.
A közvetítő mikor köteles visszautasítani a felkérést?
ha a felek bármelyikének a házastársa, a bejegyzett élettársa, az egyeneságbeli rokona, az örökbefogadottja, a mostoha- és nevelt gyermeke, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülője, valamint a testvére; továbbá: az élettársa, az egyeneságbeli rokon házastársa, bejegyzett élettársa, a jegyes, a házastárs, a bejegyzett élettárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa, bejegyzett élettársa
ha az őt foglalkoztató jogi személynek valamelyik féllel való viszonyában többségi befolyás áll fenn,
ha a felek bármelyikével munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban, továbbá tagsági viszonyban áll,
ha az ügyben egyébként érdekelt, elfogult.
A közvetítői eljárásban a közvetítő a feleket részletesen meghallgatja, biztosítva, hogy a felek egyenlő elbánásban részesüljenek. Ennek során a felek kifejthetik érdekeik alapján kialakított álláspontjukat és a rendelkezésükre álló iratokat is bemutathatják.
Az első közvetítői megbeszélést követő egyes megbeszéléseken a feleknek – ha másként nem állapodnak meg – személyesen is jelen kell lenniük. A felek megállapodásától függően a közvetítő a közvetítői eljárást a felek együttes jelenlétében vagy külön-külön tartott megbeszélések formájában egyaránt lefolytathatja.
Hogyan lehet szakértőt bevonni az eljárásba?
A szakértői felkérés elfogadása
A szakértő a felkérés kézhezvételétől számított 8 napon belül írásban értesíti a közvetítőt a felkérés elfogadásáról vagy visszautasításáról, és a felkérés elfogadása esetén arról is nyilatkozik, hogy az ügyben érdektelen, illetve nem elfogult. A szakértő a szakértői véleményt a rendelkezésére bocsátott iratok alapján a felkérés kézhezvételétől számított 30 napon belül írásban terjeszti elő.
A határidő a felek egyetértésével egy alkalommal meghosszabbítható. A felek megállapodásától függően a szakértő a közvetítői megbeszélésen személyesen is részt vehet. A szakértő tevékenységéért szakértői díj és költségtérítés jár.
Részt vehet a mediáción az ügyvédem is?
Semmi akadálya. A törvény szerint a feleket meghatalmazás alapján nagykorú, cselekvőképes személy vagy jogi képviselő képviselheti. A feleknek, az első közvetítői megbeszélésen és a megállapodás megkötésekor és aláírásakor személyesen, együttesen meg kell jelenniük.
IdőpontfoglalásVálás ügyvéd nélkül
Más személyek is részt vehetnek az eljárásban?
Minden esetben személyesen kell megjelenni a közvetítői eljárás során?
A közvetítői eljárás megindítása, lefolytatása és befejezése során a személyes megjelenés követelményét nem kell teljesíteni, ha a közvetítői eljárást videokonferencia alkalmazásával folytatják le.
Van-e titoktartási kötelezettsége a mediátornak?
Igen. A közvetítőt titoktartási kötelezettség terheli minden olyan tényt és adatot illetően, amelyről a közvetítői tevékenységével összefüggésben szerzett tudomást. A közvetítő titoktartási kötelezettsége a közvetítői tevékenység megszűnése után is fennáll.
Titoktartás a másik fél irányába
Mi történik, ha megállapodtunk?
A közvetítő a felek együttes jelenlétében megkötött megállapodást a közvetítői eljárás lefolytatására választott nyelven írásba foglalja, és a megállapodást tartalmazó okiratot a feleknek átadja. A megállapodást a közvetítő és az együttesen, személyesen jelen lévő felek aláírásukkal látják el.
IdőpontfoglalásVálási mediáció
Megállapodás írásba foglalása
Miután sikerült minden szükséges kérdésben közös nevezőre jutnunk férjünkkel/feleségünkkel vagy vitapartnerünkkel, a mediátor írásba foglalja az egyezségünket, majd négy (amennyiben 2-nél többen érintettek az ügyben, akkor több) példányban kinyomtatja, mi pedig aláírásunkkal látjuk el azt.
Az iratok benyújtása
A megállapodást, válás esetén a keresetlevéllel együtt, folyamatban lévő peres eljárás esetén pedig csak a megállapodást nyújtjuk be az illetékes bíróságra. A mediátor részletes tájékoztatást ad a válás menetéről, a keresetlevél benyújtásának módjáról, amennyiben szeretnénk, a keresetlevelet is elkészíti nekünk.
A megállapodás ereje – mi a helyzet, ha valaki nem tartja be?
Attól függetlenül, hogy a mediáció során egyezséget kötöttünk, még lehet bírósághoz fordulni azokban a kérdésekben is, amit a megállapodás tartalmaz. A mediáció után indult bírósági eljárásban nem lehet hivatkozni a másik által a mediáció során tett javaslatra vagy elismerő, illetve joglemondó nyilatkozatra.
Fontos tudni, hogy a mediáció során létrejött megállapodás önmagában nem kikényszeríthető, nem végrehajtható. A törvényi szabályozás azért ilyen, mert a törvényhozók úgy gondolták, hogy a mediációt és az ott létrejött megállapodást a felek önként vállalták, emiatt be is fogják tartani, így nincs szükség a törvény általi kikényszeríthetőségre.
Hogyan lesz kikényszeríthető és végrehajtható egy mediációs megállapodás?
✓ Ha a bíróság azt jóváhagyja. (A bíróság által jóváhagyott egyezségnek ugyanaz a hatálya, mint az ítéletnek.)
✓ Közjegyzőtől kérjük az egyezség jóváhagyását.
Utólag jöttünk rá, hogy elírás történt a megállapodásban. Mit csináljunk?
Ha a megállapodásban névcsere, hibás név- vagy számelírás, számítási hiba vagy más hasonló elírás történt, a felek együttes kérelme alapján a közvetítő – a kérelem kézhezvételét követő – 15 napon belül kijavítja a megállapodást.
IdőpontfoglalásDíjak
Hogyan / mikor fejeződik be a közvetítői eljárás?
a felek eltérő megállapodása hiányában a nyilatkozat (melyben a közvetítőt felkérték) aláírásának napjától számított négy hónap elteltével.
Ki viseli a mediáció során felmerülő költségeket?
A közvetítői törvény értelmében: “A fél az eljárásban való részvételével felmerült költségeit (pl. utazás), valamint az általa meghallgatni kért személy költségeit maga viseli.
A közvetítő közvetítői díját és költségeit, továbbá amennyiben szakértő bevonása szükséges, annak díját és költségeit – eltérő megállapodás hiányában – a felek egymás között egyenlő arányban viselik.” A gyakorlatban a felek megállapodnak, hogy ki mennyit visel a költségekből.
IdőpontfoglalásDíjaink
Mennyi ideig őrzi meg a Mediátorpont az üggyel kapcsolatos iratokat? Lehet másolatot kérni?
A közvetítő (a jogi személy nevében eljáró közvetítő esetében a jogi személy) a közvetítői eljárás megindítását igazoló nyilatkozatot, a létrejött megállapodást, vagy az eredménytelenül zárult eljárásról (az ok megjelölésével) készített feljegyzést az eljárás befejezését követő 10 évig köteles megőrizni. A felek költségére – kérelmük alapján – a közvetítő az őrzési idő alatt az iratokról egyszerű másolatot adhat ki.
Mi a közvetítői eljárás jogszabályi háttere?
A mediációs eljárás szabályozását a közvetítői eljárásról szóló 2002. évi LV. Törvény rögzíti. A törvény szövege elérhető itt. A Mediátorpont nagyobb terjedelmű fogalomtárában pedig a különböző szakkifejezésekkel és egyéb vonatkozó jogszabály-részletekkel is megismerkedhet!
IdőpontfoglalásFogalomtár
Bírósági eljárással kapcsolatos gyakori kérdések
Mely peres eljárások kapcsán nem lehet mediátorhoz fordulni?
Külön törvényben szabályozott más közvetítői vagy békéltető eljárás esetén
Apasági és származás megállapítása iránti per
Szülői felügyelet megszüntetésével kapcsolatos per
Házassági bontóperek (házasság felbontásáról kizárólag bíróság dönthet) – kivétel házassági vagyonmegosztás kérdésében, mely esetben lehet mediációs eljárás lefolytatását kérni!
Gondnokság alá helyezési per
Választott bírósági eljárás során
Hogy történik a válóper beadása? Mikor van helye mediációs egyezségnek egy perben?
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény a következőket rögzíti:
A mediáció igénybevétele
“238. § (1) A bíróság a per bármely szakaszában megkísérelheti, hogy a felek a jogvitát vagy a vitás kérdések egy részét egyezséggel rendezzék.
(2)A bíróság – ha annak sikerére esély mutatkozik, különösen, ha a felek bármelyike kéri – tájékoztatja a feleket a közvetítői eljárás lényegéről, igénybevételének lehetőségéről, feltételeiről és ezzel összefüggésben a szünetelés szabályairól. Ha a felek a közvetítői eljárás során megállapodást kötnek, azt a szünetelés időtartamán belül a bírósághoz egyezségként történő jóváhagyás végett benyújthatják. Ebben az esetben a bíróság az eljárást folytatja és a 239. § (1) bekezdése szerint jár el.
A mediációs megállapodás figyelembevétele
239. § (1) Ha az egyezség – ideértve a 238. § (2) bekezdésében meghatározott megállapodást is – megfelel a jogszabályoknak, a bíróság azt végzéssel jóváhagyja, ellenkező esetben a jóváhagyást megtagadja, és az eljárást folytatja.
(2)Az egyezséget jóváhagyó vagy azt megtagadó végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A jóváhagyó végzés elleni fellebbezésnek az egyezség végrehajtására, a megtagadó végzés elleni fellebbezésnek pedig az eljárás folytatására nincs halasztó hatálya.
(3)A bíróság által jóváhagyott egyezségnek ugyanaz a hatálya, mint az ítéletnek.
Mi a teendő, ha már folyamatban van a peres eljárás?
Folyamatban lévő peres eljárás esetén is lehet mediátorhoz fordulni, ám előtte a már perben álló feleknek a Bíróságtól kérnie kell a per szüneteltetését. A Pp. 121.§ (3) bekezdése rögzíti, hogy: „Négy hónap szünetelés elteltével az eljárás megszűnik.” A közvetítői eljárásról szóló törvény úgy rendelkezik, hogy: „A közvetítői eljárás befejeződik a felek eltérő megállapodása hiányában a nyilatkozat aláírásának napjától számított négy hónap elteltével.” A sikeresen egyezséggel zárult mediáció esetén a megállapodás tényét be kell jelenteni az ügyben eljáró bíróságnak.
A közvetítői eljárás megszakítja az elévülést?
Igen. A közvetítői eljárás megindítása az elévülést megszakítja. A közvetítői eljárás megállapodással történő eredményes befejezése után az elévülésre a Ptk.-nak az elévülés megszakítására, a közvetítői eljárás eredménytelensége esetén a Ptk.-nak az elévülés nyugvására vonatkozó rendelkezéseiben foglaltak irányadóak.
Bírósági költségekkel kapcsolatos kérdések
Melyik jogszabály határozza meg a költségeket?
Polgári eljárások esetén a bírósági eljárásban felmerülő perköltségről, viselésükről és a költségkedvezményekről az 2016. évi CXXX. törvény 25. fejezete rendelkezik. A leggyakoribb költség az eljárás megindításakor a keresetlevélen lerovandó eljárási illeték, amelynek mértékéről az 1990. évi XCIII. törvény – Illetékekről szóló törvény – rendelkezik.
IdőpontfoglalásKérdése van? Írjon nekünk!
Jogorvoslati eljárásban
Perköltség azonban nemcsak az eljárási illeték, hanem a peres eljárás során felmerülő további költségek, amelyekről külön jogszabályok rendelkeznek
Vannak olyan eljárások, amelyek illetékmentesek, illetve a felet kérelemre a bíróság költségkedvezményben részesítheti. A költségkedvezmények részletszabályait Pp. 94-95. §-ai és a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet szabályozza. A költségmentesség engedélyezésének alapjául szolgáló körülmények igazolásáról a 2/1968. (I.24.) IM rendelet rendelkezik.
Ha az időpontfoglalás előtt további kérdése lenne az oldalon leírtakon kívül, kérjük, keressen meg minket írásban vagy telefonon. Az előzetes megbeszélés során rengeteg kérdésre választ adunk, a tapasztalataink szerint az ügyfeleink a mediációra már felkészülten tudnak érkezni.
Minél hamarabb elkezdik az eljárást, annál nagyobb az esélye a megegyezésnek, ezért ne halogassa a döntést.
Foglaljon időpontotElérhetőségeink

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Válogatás a Kúria Sajtótitkársága által 2020 első negyedévében közzétett tájékoztatókból | Kártérítési és Biztosítási Jog folyóirat
1. Baleseti kártérítés megfizetése tárgyában hozott döntést a Kúria
Tájékoztató a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.067/2019. számú ügyről.
A felperes 2008. március 26-án teherautó platójának belsejében a targoncának háttal elhelyezkedve dolgozott, amikor a mögötte épp felrakásra kerülő rakomány ráborult, és fejét, hátát megütötte. A megismételt eljárásban keresetében kérte, hogy a bíróság kötelezze az alperest az őt ért balesettel összefüggésben kialakult vagyoni és nem vagyoni kára, mindezek késedelmi kamata megfizetésére. Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte. Az elsőfokú bíróság ítéletével megállapította, hogy az alperest a felperes 2008. március 26-án ért munkabalesetéért 100%-os mértékű kártérítési felelősség terheli. Kötelezte az alperest elmaradt jövedelem, gondozási költség, háztartási és ház körüli kisegítő költség, dologi kár, látogatási költség, közlekedési többletköltség, lakásátalakítási költség, gyógyszerköltség, rezsi és kulturális többletköltség megtérítésére. Nem vagyoni kártérítés címén 4.000.000 forint és annak kamata megfizetésére kötelezte az alperest, egyebekben a keresetet elutasította. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét fellebbezett részében részben megváltoztatta, az alperest háztartási és ház körülő kisegítő költség címén terhelő marasztalás összegét leszállította, ezt meghaladóan a felperes keresetét e jogcím vonatkozásában a járadékigényre kiterjedően elutasította. Egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A felperes felülvizsgálati kérelmében háztartási kisegítő költsége címén az elsőfokú bíróság ítéletében meghatározott összeget, továbbá járadék folyósítását igényelte. Mindkét fokú ítélet hatályon kívül helyezése mellett 8.000.000 forint nem vagyoni kár megfizetését is kérte. Az alperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet „megváltoztatását” és annak megállapítását kérte, hogy a felelősség 33%-os mértékben terheli, ezen belül a helytállási kötelezettség 5% a felperes korábbi természetes kórokú megbetegedésére tekintettel.
A felülvizsgálati kérelmek nem megalapozottak. A felperes felülvizsgálati kérelmében jogszabálysértésként a Pp. 206. §-ban foglaltakat hívta fel. A következetes ítélkezési gyakorlat szerint az esetleges jogszabálysértő ténymegállapításból önmagában nem vonható le következtetés arra, hogy a bíróságok a lefolytatott bizonyítás eredményeként miért és mennyiben jutottak a vonatkozó anyagi jogszabályok nem megfelelő alkalmazásának megállapítására (Mfv.I.10.137/2017/5.). Ebből következően a felperes felülvizsgálati kérelme érdemben nem volt vizsgálható. Az alperes az Mt. 174. § (3) bekezdésére hivatkozással állította, hogy a balesetet a munkavállaló vétkes magatartása idézte elő. A bizonyítás az alperest terhelte, aki ezen állítását nem tudta alátámasztani. A munkáltatói tájékoztató 12. pontja szerint a felperes feladata volt a jármű vezetése mellett esetlegesen a rakodás elvégzése. A Gépkocsivezetők Szolgálati Szabályzatának 7.e. pontja szerint a gépkocsivezető sem a fel-, sem a lerakodást nem végezheti. A platón való pakolás azonban megengedett volt. A munkáltatói tájékoztató 12. pontja szerint felperes feladata volt a platóra felrakott áru azon belüli mozgatása is. Ezt állapította meg az igazságügyi munkavédelmi szakértő véleménye is, amely szerint a rakomány platón történő elhelyezésénél a gépkocsivezetők segédkezni szoktak, ez nem volt tiltott számukra. Munkatárs tanúvallomása megerősítette, hogy a gépkocsivezető feladata volt a platón az áru úgynevezett „kézi békával” való mozgatása, ehhez külön engedélyre nem volt szükség. Mindebből következően arra a megállapításra lehetett jutni, hogy a felperes a platón a baleset idején munkaköri kötelezettségét teljesítette, a tevékenység végzése számára nem tilos, hanem elvárt volt. Az alperes az Mt. 174. § (4) bekezdésének megsértését arra hivatkozva állította, hogy a felperesnek kellett bizonyítani a károsodása munkaviszonyával összefüggésben történt bekövetkezését. A tényállás alapján ez ítéleti bizonyossággal megállapítható volt, és annak alperes általi munkabalesetkénti elismerése is ezt igazolja. Szakértői véleménnyel alátámasztott peradat, hogy a felperes a balesetet megelőzően természetes eredetű degeneratív gerincbetegedésben szenvedett, ez azonban munkavégzésében nem akadályozta, emiatt orvosi ellátást korábban nem kellett igénybe vennie. Nincs helye kármegosztásnak, ha a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a munkavállalónál a természetes kórokú betegség a balesete előtt nem okozott munkaképesség-csökkenést (Mt. 174. § (1) bekezdés; LB MK 30. számú állásfoglalás). Az állandó bírói gyakorlat szerint amennyiben a munkavállaló egészségi állapota, testi fogyatkozása, szervezeti adottsága nem okozott keresetveszteséggel járó munkaképesség-csökkenést, és a munkavállaló keresetvesztesége életének, testi épségének, egészségének a munkaviszonyával összefüggésben történt megsértése folytán következett be, a munkáltató az említett sérelemből származó munkaképesség-csökkenés százalékos mértékétől függetlenül, a teljes kárért felel (MK 30. számú állásfoglalás). A fentiek alapján a Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta a Pp. 275. §-nak (3) bekezdése alapján.
Forrás: https://kuria-birosag.hu/hu/sajto/baleseti-karterites-megfizetese-targyaban-hozott-dontest-kuria
2. Jövedelempótló kártérítési járadék mértékének leszállítása tárgyában hozott döntést a Kúria
A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint megalapozott. A felperes felülvizsgálati kérelmében alappal állította, hogy az életfenntartás céljára adott és már felhasznált járadék ugyan nem követelhető vissza, ez azonban nem jelentheti azt, hogy a járadék összege nem az öregségi nyugdíjkorhatár betöltésétől lenne leszállítható. Az elsőfokú bíróság annak összegszerű megállapítása érdekében, hogy mennyi lett volna az alperes öregségi nyugellátása, ha a keresetveszteségi járadékra való jogosultságát megalapozó egészségkárosodása nem következik be, könyvszakértői véleményt szerzett be. A szakvélemény értelmében „Az alperes elérhető nyugdíjának a számszerűsítéséhez a szakértői vizsgálat az elérhető szolgálati időként a nyugdíj-megállapító határozat mellékletében szereplő, a nyugdíjbiztosító által elismert adatok mellett, figyelembe vette az 1996. 10. 16-tól 2013. 08. 06-ig terjedő időszak napszámait… Ennek alapján a szakértői számításokban figyelembe vett szolgálati idő 14 179 nap, azaz 38 év 309 nap”. A szakvélemény további megállapítása értelmében, „Ha 1996. október 16. napjától 2013. augusztus hó 6. napjáig, tehát az alperes nyugdíjazásának időpontjáig az alperes részére megállapított elérhető átlagkereseteket úgy kell tekinteni, mintha az munkaviszony keretében megszerzett munkajövedelem lenne, és úgy kell tekinteni, mintha az alperes ez után a nyugdíjjárulékot is megfizette volna, akkor 2013. augusztus 6. napján az alperes részére a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 116.126 forint/hó összegű nyugdíjat állapított volna meg”. Az elérhető nyugdíj mértékét az alperes az eljárás során maga sem vitatta, és a bíróság jogerősen már korábban azt is megállapította, hogy 191.160 forint tekintendő „bázis” kártérítési járadékként. Az elsőfokú bíróság fentieket helyesen értékelte, az összegszerűséget illetően azonban tévedett. Az Szja. törvény 1. számú mellékletének 1.1.2. pont a) pontja szerint a nyugdíj adómentes, míg b) pontja értelmében adómentes bevétel a nyugdíjban részesülő magánszemély jövedelempótló kártérítési járadéka, feltéve, hogy a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte.
Forrás: https://kuria-birosag.hu/hu/sajto/jovedelempotlo-karteritesi-jaradek-mertekenek-leszallitasa-targyaban-hozott-dontest-kuria

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság