text:
1991. évi IV. törvény - a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról
A munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog gyakorlásának elősegítése, a foglalkoztatási feszültségek feloldása, valamint az álláskeresők támogatásának biztosítása érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja: *
2. § * (1) * A foglalkoztatás elősegítése és az álláskeresők támogatása során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani. E rendelkezés nem zárja ki azt, hogy a munkaerőpiacon hátrányos helyzetben levőket többletjogosultságok illessék meg.
(2) * A menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert, továbbá a bevándorolt vagy letelepedett jogállású, valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyeket az e törvény és végrehajtási szabályai által tartalmazott jogokat és kötelezettségeket illetően a magyar állampolgárral azonos jogok és kötelezettségek illetik meg és terhelik. Törvény, valamint kormányrendelet e szabálytól a külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy (a továbbiakban: a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy) tekintetében eltérő szabályokat állapíthat meg.
(3) * Azt a harmadik országból származó munkavállalót, aki a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott összevont kérelmezési eljárás alapján kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkezik és Magyarországon legalább hat hónapig munkaviszonyban állt, az álláskeresőként való nyilvántartásba vétel, valamint az álláskeresők ellátása tekintetében az e törvény és végrehajtási szabályai által meghatározott jogokat és kötelezettségeket illetően a magyar állampolgárral azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.
3. § (1) * A törvényben meghatározott célok megvalósulását állami foglalkoztatási szerv segíti elő.
(4) * Az állami foglalkoztatási szerv tevékenységét humánszolgáltatásként, a munkanélküliség lélektani és társadalmi összefüggéseinek figyelembevételével végzi.
(5) * Az állami foglalkoztatási szerv a tevékenysége során együttműködik az EGT tagállamainak foglalkoztatási szolgálataival, valamint az Európai Koordinációs Hivatallal.
4. § (1) * Minden munkavállalásra jogosultnak és munkaadónak joga van az állami foglalkoztatási szerv e törvényben, valamint a felhatalmazás alapján kiadott jogszabályban meghatározott szolgáltatásának ingyenes igénybevételéhez.
(2) * Az állami foglalkoztatási szerv a hozzáforduló munkavállalót, valamint munkaadót jogairól és kötelezettségeiről tájékoztatja, igényének érvényesítéséhez segítséget nyújt.
5. § (1) * A foglalkoztatási feszültségek megszüntetésére, kezelésére és feloldására, valamint a munkanélküliség megelőzésére, csökkentésére és hátrányos következményeinek enyhítésére a III. fejezetben, valamint más jogszabályokban meghatározott munkaerő-piaci szolgáltatásokat, foglalkoztatást elősegítő támogatásokat, a közfoglalkoztatás szervezését, illetve egyéb eszközöket kell alkalmazni.
6. § (1) * Az állami foglalkoztatási szerven kívül munkaközvetítést (a továbbiakban: magán-munkaközvetítés) az folytathat, aki megfelel az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban előírt feltételeknek. Aki magán-munkaközvetítői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát az illetékes állami foglalkoztatási szervnél bejelenteni. A bejelentésben - ha a bejelentő egyéni vállalkozó - meg kell jelölni a bejelentő természetes személyazonosító adatait. A bejelentés alapján az illetékes állami foglalkoztatási szerv a tevékenység végzésére jogosultakról nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a bejelentő természetes személyazonosító adatait.
(2) * Külföldi munkavállalásra vonatkozó munkaközvetítő tevékenység csak a fogadó ország jogszabályainak megfelelő munkavállalásra irányulhat.
(3) * Az, aki magán-munkaközvetítő tevékenységet folytat, a munkát kereső személytől - kivéve, ha a (4) bekezdésben meghatározott jogszabály eltérően nem rendelkezik - díjat, költséget nem igényelhet.
(4) * A magán-munkaközvetítő tevékenység folytatásának, valamint az (1) bekezdés szerinti bejelentés megtételének feltételeit és részletes szabályait a Kormány rendeletben határozza meg. Ennek során
b) * vagyoni biztosíték meglétét írhatja elő.
(5) * A magán munkaközvetítő tevékenység hatósági ellenőrzését ellátó szerv, valamint a munkaadók és a munkavállalók érdek-képviseleti szervei az ellenőrzés céljainak meghatározásában és tapasztalatainak értékelésében együttműködnek.
7. § * (1) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott harmadik országbeli állampolgár (a továbbiakban: harmadik országbeli állampolgár) Magyarország területén - a 2. § (2) bekezdésében, valamint a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel -
(2) * Az engedélyezési kötelezettség alá tartozó foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges szerződés - a (10) bekezdésben foglalt kivétellel - csak az (1) bekezdésben meghatározott engedély beszerzését követően köthető meg.
c) * azokat a foglalkoztatási ágazatokat, amelyekben végzett tevékenységet szezonális munkának kell tekinteni - a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsban folytatott konzultációt követően -
(5) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy foglalkoztatása tekintetében nemzetközi szerződésben vagy európai közösségi jogi aktusban foglaltak szerint a 2. § (2) bekezdésében meghatározott egyenlő bánásmód követelményétől eltérő szabályokat állapítson meg. *
a) a Magyarországon egyidejűleg összesen, valamint az egyes állami foglalkoztatási szervek illetékességi területén, továbbá az egyes foglalkozásokban foglalkoztatható harmadik országbeli állampolgárok - ideértve az (1) bekezdésben meghatározott engedély alapján foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítő harmadik országbeli állampolgárokat is - legmagasabb számát, *
(7) * A foglalkoztató és a harmadik országbeli munkavállaló az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott engedély alapján történő munkavállalás céljából - a (8a) bekezdésben foglaltak kivételével - előzetes megállapodást köt foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésére. A megállapodás - a (7a) bekezdésben foglalt kivétellel - legfeljebb kétéves, határozott időtartamú foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésére szólhat. A megállapodás kötelező érvényű állásajánlatnak minősül. Ha az engedély kiállításra kerül a harmadik országbeli állampolgár részére, a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt - a (9) bekezdésben foglalt kivétellel - az előzetes megállapodásban foglalt feltételeknek megfelelően, valamint az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott engedély időtartamának megfelelő időtartammal kell létrehozniuk. A felek ettől eltérő megállapodása érvénytelen.
(7a) * A megállapodás
f) * az 58. § (7) bekezdésében meghatározott szezonális munka esetében tizenkét hónapon belül legfeljebb hat hónapos
b) * a harmadik országbeli állampolgárnak az a) pont szerinti tevékenység ellátásához szükséges szakmai képesítése, EU Kék Kártyával történő foglalkoztatás esetén felsőfokú szakmai képesítése megnevezését,
d) * a foglalkoztatásra irányuló jogviszony megjelölését,
e) * a foglalkoztatásra irányuló jogviszony várható kezdő és befejező időpontját,
f) * a foglalkoztatás helyének megjelölését, valamint
g) * ha a foglalkoztatásra várhatóan nem az általános teljes napi munkaidőben kerül sor, a részmunkaidős foglalkoztatás munkaidejét.
(8a) * A foglalkoztató és a harmadik országbeli állampolgár nem köt előzetes megállapodást, ha harmadik országbeli állampolgár magyarországi foglalkoztatására
(10) * A foglalkoztató és a harmadik országbeli állampolgár munkavállaló - ha az ugyanazon foglalkoztatóval korábban létesített foglalkoztatásra irányuló jogviszony feltételei (munkakör, munkavégzés helye) az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott, korábban kiadott engedélyben foglaltakhoz képest nem változtak, előzetes megállapodás és az idegenrendészeti hatóság által a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás birtokában megállapodhat a harmadik országbeli állampolgárnak az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott engedély lejártát követő, az (1) bekezdés a) pontja szerinti tartózkodási engedély kiadására irányuló, összevont kérelmezési eljárás idejére szóló továbbfoglalkoztatásában.
8. § (1) * Az Országgyűlés szabályozza a munkanélküliség megelőzését, illetőleg csökkentését szolgáló foglalkoztatási eszközöket, az álláskeresőket megillető juttatásokat, valamint ezek finanszírozásának módját.
(2) * A Kormány döntéseinek előkészítése, valamint végrehajtása során figyelembe veszi azok foglalkoztatáspolitikai összefüggéseit és következményeit. Ennek megfelelően feladatainak ellátása során
(4) A helyi önkormányzat a külön törvényben meghatározott foglalkoztatási feladatainak ellátása során *
a) * külön jogszabályban meghatározott közfoglalkoztatást szervez,
b) * figyelemmel kíséri a helyi foglalkoztatási viszonyok alakulását,
c) * döntéseinek előkészítése, valamint végrehajtása során figyelembe veszi azok foglalkoztatáspolitikai következményeit,
e) * az állami foglalkoztatási szerv működési feltételeihez és fejlesztéséhez támogatást nyújt.
(6) * A munkaadó:
b) * segíti az állami foglalkoztatási szerv munkáját, ennek keretében munkaerőigényéről és annak megszűnéséről folyamatosan, de legkésőbb a betöltés esedékességekor tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet,
c) * szociális hozzájárulási adó fizetésével hozzájárul az álláskeresők ellátásához.
(7) * A munkavállaló
b) * együttműködik az állami foglalkoztatási szervvel, valamint a munkaadóval, mérlegeli a felajánlott átképzési, foglalkoztatási lehetőségeket, együttműködik új munkahely felkutatásában,
c) * álláskeresők támogatásának biztosítására járulékot fizet.
FOGLALKOZTATÁSI ÉRDEKEGYEZTETÉS
Országos Érdekegyeztető Tanács *
MUNKAERŐPIACI SZOLGÁLTATÁSOK ÉS FOGLALKOZTATÁST ELŐSEGÍTŐ TÁMOGATÁSOK *
Munkaerő-piaci szolgáltatások *
13/A. § * (1) Az állami foglalkoztatási szerv a munkahelykeresést, a munkához, valamint a megfelelő munkaerőhöz jutást, továbbá a munkahely megtartást munkaerőpiaci szolgáltatásokkal is elősegíti.
(2) * A munkaerő-piaci szolgáltatást az állami foglalkoztatási szerv közvetlenül, illetve a nyilvántartásba vett munkaerőpiaci-szolgáltatást nyújtó szervezeteken keresztül nyújtja.
(2a) * A (2) bekezdésben meghatározott nyilvántartással összefüggő eljárásért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(3) * Az állami foglalkoztatási szerv az (1) bekezdésben meghatározott célokat az egyéni cselekvési tervvel is elősegíti.
(4) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg
a) a munkaerő-piaci szolgáltatásokat nyújtó szervezetek és az általuk nyújtott szolgáltatások nyilvántartásának, valamint a nyilvántartott szervezetek ellenőrzésének szabályait,
b) * a munkaerő-piaci szolgáltatásokat, - ideértve az egyes munkaadói és munkavállalói csoportok számára nyújtható speciális szolgáltatásokat is -,
c) a munkaerő-piaci szolgáltatások tartalmát, csoportosítását és a szolgáltatások szakmai követelményeit,
d) az egyéni cselekvési tervre vonatkozó részletes szabályokat, *
e) a szolgáltatások igénybevételének, valamint e bekezdés a) pontjában meghatározott szervezetek részére történő támogatás nyújtásának feltételeit, valamint
f) * a szolgáltatások igénybevételének időtartama alatt a keresetpótló juttatás nyújtásának, valamint a szolgáltatás igénybevételének biztosítása érdekében, a szolgáltatás időtartama alatt az arra rászoruló, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti hozzátartozó gondozásával, ápolásával, továbbá gyermek (ideértve az örökbefogadott és a nevelt gyermek) felügyeletével kapcsolatban felmerült indokolt kiadás megtérítésének feltételeit és szabályait,
g) * az állami foglalkoztatási szerv szolgáltatásait igénybe vevő vagy kérő, álláskeresőként nem nyilvántartott személyek nyilvántartásának szabályait,
h) * - az adópolitikáért felelős miniszter egyetértésével - az a) pontban meghatározott nyilvántartással összefüggő eljárásért járó igazgatási szolgáltatási díj mértékét, a díj megfizetésével, beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával kapcsolatos szabályokat,
i) * az a) pontban meghatározott eljárás során a szakértő igénybevételének - a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben nem szabályozott - szabályait.
(5) * A munkaerő-piaci programot és munkaerő-piaci szolgáltatást nyújtók szakmai támogatása a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által alapított közhasznú szervezet kedvezményezett részére továbbadási kötelezettséggel átadott szakmai támogatás nyújtásával is megvalósulhat. A szakmai támogatás továbbadásáról a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által alapított közhasznú szervezet a munkaerő-piaci programot és a munkaerő-piaci szolgáltatást nyújtóval szerződést köt. A szerződésben meg kell határozni a kedvezményezettet jogszabály, támogatói okirat, támogatási szerződés alapján terhelő kötelezettségek megtartását biztosító feltételeket.
14. § * (1) * Támogatható az állami foglalkoztatási szerv által felajánlott, vagy elfogadott képzése annak a személynek,
a) * aki álláskereső,
b) * aki 25. életévét - felsőfokú végzettségű személy esetén a 30. életévét - nem töltötte be, és a tanulói, hallgatói jogviszonya megszűnését követően álláskeresési járadékra és álláskeresési segélyre nem szerzett jogosultságot, *
c) * aki gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermeknevelési támogatásban, illetőleg terhességi-gyermekágyi segélyben, csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban vagy ápolási díjban részesül,
d) * aki rehabilitációs ellátásban részesül,
e) * akinek munkaviszonya várhatóan egy éven belül megszűnik, és ezt a munkaadó a munkavállalóval és az állami foglalkoztatási szervvel előzetesen írásban közölte, vagy
f) * aki közfoglalkoztatásban vesz részt, és a képzésben való részvételt vállalja, továbbá
g) * aki munkaviszonyban áll és rendszeres foglalkoztatása képzés nélkül nem biztosítható.
(2) * Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott személyek képzése akkor támogatható, ha a képzés időtartama hetente nem haladja meg a harminc órát, és
a) * a gyermekgondozást segítő ellátásban, illetve gyermekgondozási díjban részesülő személy képzése a gyermek fél éves korának betöltését követően kezdődik meg, valamint
b) * a gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási díjban, gyermeknevelési támogatásban részesülő személy kereső tevékenységet nem folytat.
(4) * Képzési támogatásként
b) * az (1) bekezdés c)-d) pontjában meghatározott személy, valamint a foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult álláskereső részére az általános iskolai végzettség megszerzéséhez, vagy a szakképzés megkezdéséhez, a külön jogszabályban meghatározott bemeneti kompetenciák megszerzéséhez szükséges képzésben történő részvételhez a képzéssel kapcsolatos költségek megtérítése;
c) * a képzésben történő részvétel lehetőségének biztosítása érdekében, a képzés időtartama alatt az arra rászoruló, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti hozzátartozó ápolásával, gondozásával, valamint a gyermek felügyeletével kapcsolatban felmerült indokolt kiadás megtérítése
(5) * A keresetkiegészítés a képzést megelőzően elért átlagkereset és a képzés alatt elért kereset különbözetéig terjedhet.
(6) * A keresetpótló juttatás összege nem lehet alacsonyabb a megállapításakor hatályos közfoglalkoztatási bér 60 százalékánál, és nem haladhatja meg a megállapításakor hatályos közfoglalkoztatási bér összegét.
(9) * Nem folyósítható keresetpótló juttatás azokra a napokra, amelyeken a képzésben résztvevő személy neki felróható okból óralátogatási kötelezettségének nem tett eleget. Ebben az esetben a keresetpótló juttatást - erről szóló külön határozat nélkül - a mulasztás napjára járó keresetpótló juttatás összegével csökkentett összegben kell folyósítani.
(11) * A képzéssel kapcsolatos költségek részben vagy teljes mértékben megtéríthetők.
14/A. § * (1) Az állami foglalkoztatási szerv a - külön jogszabály szerint érvényes munkaerőigénnyel rendelkező - munkaadóval, a munkaadó erre irányuló kérelme esetén megállapodást köt arra vonatkozóan, hogy
16. § * (1) A munkaadó részére külön jogszabályban meghatározott hátrányos helyzetű személy munkaviszony keretében történő foglalkoztatásához a munkabér és járuléka legfeljebb ötven százalékának, megváltozott munkaképességű személy esetében legfeljebb hatvan százalékának megfelelő összegű támogatás nyújtható, ha a munkaadó
b) * a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző tizenkét hónapban a munkavállaló munkaviszonyát a működési körében felmerülő okból felmondással nem szüntette meg, és
(2) * Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás legfeljebb egyévi időtartamra, súlyosan hátrányos helyzetű személy foglalkoztatásához legfeljebb kétévi időtartamra nyújtható.
(3) * Ha a munkaadó szociális szövetkezet, a támogatás mértéke a munkabér és járuléka legfeljebb 70 százalékáig terjedhet, feltéve, hogy a munkaadó vállalja a hátrányos helyzetű személy továbbfoglalkoztatását legalább a támogatás folyósítási időtartama 50 százalékának megfelelő időtartamra.
(4) * A (3) bekezdésben meghatározott támogatás esetén a támogatás és a továbbfoglalkoztatás együttes időtartama legfeljebb egy év, súlyosan hátrányos helyzetű személy foglalkoztatása esetén legfeljebb két év lehet.
Az álláskeresők vállalkozóvá válását elősegítő támogatás *
17. § * Támogatás nyújtható annak az álláskeresőnek, valamint rehabilitációs ellátásban részesülő személynek, aki munkaviszonyon kívüli tevékenységgel gondoskodik önmaga foglalkoztatásáról, ideértve azt is, aki vállalkozást indít, vagy vállalkozáshoz csatlakozik.
18. § * Támogatás nyújtható új munkahelyek teremtéséhez, a meglévő munkahelyek megtartásához, a foglalkoztatási szerkezetátalakítás elősegítéséhez, valamint a munkaerő szakmastruktúrájának korszerűsítéséhez fűződő foglalkoztatáspolitikai célok elérése érdekében.
18/A. § * (1) *
19/B. § * (1) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap előre meghatározott, összetett célok érdekében biztosíthatja olyan programok megvalósításának pénzügyi fedezetét, amelyek térségi foglalkoztatási célok megvalósítására, munkaerő-piaci folyamatok befolyásolására, valamint a munkaerő-piacon hátrányos helyzetben lévő rétegek foglalkoztatásának elősegítésére irányulnak.
(2) * Az (1) bekezdésben meghatározott programok keretében a munkaerő-piaci szolgáltatások és foglalkoztatást elősegítő támogatások egyidejűleg és egymásra épülve is nyújthatók. A programokon aktívan részt vevő álláskereső számára a különböző jogcímeken megállapítható támogatás, támogatások helyett egységes támogatás állapítható meg. Ha a program által elérni kívánt cél megvalósítása érdekében indokolt, a foglalkoztatást elősegítő támogatásokra vonatkozó szabályoktól - a 20. § (4) bekezdése szerinti jogszabályban meghatározott feltételekkel és módon - a támogatást nyújtó szerv eltekinthet.
(3) * Munkaerőpiaci program keretében a munkaadó részére a munkaviszonyban foglalkoztatott személy munkabére és járulékai legfeljebb száz százalékának megfelelő összegű támogatás nyújtható.
(4) * Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg a (2) bekezdésben foglalt egységes támogatás megállapításának feltételeit.
Egyes általánostól eltérő foglalkoztatási formák támogatása *
19/C. § * Támogatás nyújtható a részmunkaidős, valamint olyan foglalkoztatáshoz, amelynek során a munkavégzés a foglalkoztató székhelyéhez, telephelyéhez nem tartozó helyen, számítástechnikai eszköz felhasználásával történik.
20. § * (1) * A 13/A. § (2) bekezdésében, a 14-16. §-ban, a 17-19/C. §-ban, valamint a 22. §-ban meghatározott támogatások a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészéből nyújthatók.
(3) * A 14. §-ban, a 16-18. §-okban, a 19/B-19/C. §-okban meghatározott támogatások, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott szolgáltatások és támogatások európai uniós forrásból megvalósuló program keretében, az állami foglalkoztatási szerv közreműködésével megvalósításra kerülő munkaerő-piaci programokban is nyújthatók.
(4) * Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg a 14-18. §-ban, valamint a 19/B-19/C. §-ban meghatározott támogatások további feltételeit, odaítélésének, megszüntetésének és visszakövetelésének részletes szabályait. A miniszter a 25 év alatti fiatalok, az 50. életévüket betöltött, valamint a roma származású személyek munkaerőpiaci helyzetének javítása, foglalkoztatásának elősegítése érdekében e törvényben foglaltaknál kedvezőbb szabályokat állapíthat meg.
b) a 14/A. §-ban meghatározott megállapodás esetén a kötelezően nyújtandó képzési támogatás szabályait.
(6) * Ha a foglalkoztatást elősegítő támogatás mértékének meghatározása - jogszabály alapján - a foglalkoztatott munkabérének alapulvételével történik, a támogatást - annak teljes időtartama alatt - a megállapításkor figyelembe vett munkabér alapulvételével kell folyósítani. Ha a támogatás folyósítása alatt emelkedik a kötelező legkisebb munkabér, akkor az azt követő időszakra az állami foglalkoztatási szerv - a munkaadó kérelmére - a támogatás összegét a kötelező legkisebb munkabér emelkedésének arányában megnövelheti, de a támogatás százalékos mértéke nem emelkedhet.
21. § * (1) Az e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott, foglalkoztatást elősegítő támogatások nyújtása esetén a támogatásban részesülővel hatósági szerződést kell kötni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott hatósági szerződés tartalmazza:
a) * a szerződést kötő közigazgatási hatóság nevét, székhelyét, az ügy számát,
b) * a támogatásban részesülő természetes személy esetében a nevét, lakó-, tartózkodási- vagy szálláshelyét, anyja nevét, nem magyar állampolgár esetében állampolgárságát, az érvényes úti okmány számát is,
c) * a támogatásban részesülő szervezet esetében a megnevezését (székhelyét, telephelyét), adószámát a képviseletre jogosult személy megnevezését, valamint a szervezet pénzforgalmi számlaszámát és a számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató megnevezését,
d) * a közigazgatási hatóság által nyújtott támogatás formáját, mértékét, folyósításának időtartamát, módját, a folyósítás egyéb feltételeit,
e) az EK-szerződés 87-88. §-a szerint állami támogatásnak minősülő támogatás nyújtása esetén
ea) a támogatás kategóriájának megnevezését, a támogatás tartalmát,
eb) a támogatásban részesülő tájékoztatását arról, hogy a csekély összegű, de minimális támogatásként nyújtott támogatásokkal kapcsolatos iratokat 10 évig meg kell őrizni, és a támogatást nyújtó ilyen irányú felhívása esetén köteles azokat bemutatni,
f) a támogatás nyújtásának alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések megjelölését,
g) * a szerződésszegésnek minősülő magatartásokat és azok jogkövetkezményeit,
h) a jogszabály által meghatározott, valamint a felek által szükségesnek tartott jognyilatkozatokat,
i) a szerződéssel kapcsolatban felmerülő vitás kérdésekben közigazgatási perben eljáró bíróság megnevezését.
(2a) * Az e törvény, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott foglalkoztatást elősegítő támogatásról szóló hatósági szerződés alapján támogatásban részesülő munkaadó helyébe jogutódja léphet feltéve, ha a jogutód egyoldalú írásbeli nyilatkozatban vállalja a támogatás jogszabályban, valamint a hatósági szerződésben meghatározott feltételeinek teljesítését.
(3) Ha a támogatásban részesülő a hatósági szerződésben foglaltakat megszegi, a támogatás további folyósítását meg kell szüntetni, és a támogatásban részesülő köteles a támogatást a (4) bekezdésben foglaltak szerint visszafizetni.
(4) * Ha a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból nyújtott támogatást a (3) bekezdésben foglaltak alapján vissza kell követelni, a támogatást a kötelezettségszegés napjától a visszakövetelésről rendelkező határozat meghozatalának napjáig a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvénynek a késedelmi pótlék mértékére vonatkozó rendelkezése szerint kiszámított késedelmi pótlékkal növelt összegben kell visszafizetni. Amennyiben a kötelezett visszafizetési kötelezettségének a visszakövetelésről rendelkező határozatban megjelölt határidőig nem tesz eleget, e határidő elmulasztásának napjától a befizetés napjáig a támogatás összegének alapulvételével kiszámított késedelmi pótlékot is köteles fizetni.
(5) * A támogatások tekintetében az állami foglalkoztatási szerv vezetője - erre irányuló kérelem esetén - különös méltánylást érdemlő esetben eltekinthet a késedelmi pótlék felszámításától, illetve dönthet a már felszámított késedelmi pótlék részben vagy egészben történő elengedéséről, továbbá - a munkaadónak nem minősülő természetes személy részére nyújtott támogatás esetén - a visszakövetelt támogatás visszafizetésének részben vagy egészben történő elengedéséről.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott méltányosság szempontjából, természetes személy esetében figyelembe vehető különösen kedvezőtlen szociális helyzete, valamint az, hogy a támogatás visszafizetése a kötelezett és a háztartásában élők megélhetését súlyosan veszélyeztetné.
(7) * Aki foglalkoztatást elősegítő támogatásban részesül, köteles a támogatást megállapító hatóságnak haladéktalanul bejelenteni, ha a támogatást megalapozó körülményeiben változás következik be.
A LÉTSZÁMLEÉPÍTÉSEK HÁTRÁNYOS KÖVETKEZMÉNYEINEK ENYHÍTÉSÉT CÉLZÓ TÁMOGATÁSOK SZABÁLYAI *
22. § * A munkaadó részére támogatás nyújtható az általa végrehajtandó csoportos létszámleépítésnek a munkavállaló számára hátrányos következményeit enyhítő intézkedések megtételéhez.
ÁLLÁSKERESŐK ELLÁTÁSA *
24. § * Az álláskereső részére - az e törvényben meghatározott feltételek szerint - álláskeresési ellátásként álláskeresési járadék, nyugdíj előtti álláskeresési segély, valamint költségtérítés jár.
Álláskeresési járadék *
25. § * (1) Álláskeresési járadék illeti meg azt, aki
b) * az álláskeresővé válását megelőző három éven belül legalább 360 nap - a 27. § (1) bekezdésében meghatározott - jogosultsági idővel rendelkezik,
d) * munkát akar vállalni, de önálló álláskeresése nem vezetett eredményre, és számára az állami foglalkoztatási szerv sem tud megfelelő munkahelyet felajánlani.
(4) * Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott jogosultsági idő időtartamába nem számítható be a fizetés nélküli szabadság harminc napot meghaladó időtartama, kivéve, ha annak igénybevételére
a) * háromévesnél - ha a munkavállaló a gyermek gondozása céljából gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozást segítő ellátásban részesül, tizennégy évesnél - fiatalabb gyermek gondozása, vagy tizenkét évesnél fiatalabb beteg gyermek otthoni ápolása [a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 128. § és 130. §], valamint
b) * közeli hozzátartozó ápolása [Mt. 131. § (1) és (2) bekezdése], továbbá
d) * önkéntes tartalékos katonai tényleges szolgálatteljesítés
(5) * Az álláskereső részére a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő, rövid időtartamú munkalehetőség felajánlható.
(6) * Az álláskeresési járadék folyósításának időtartama alatt folytatott alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony időtartama az álláskeresési járadék folyósítási idejének kimerítését vagy megszüntetését követően megállapított álláskeresési járadék esetében nem vehető figyelembe jogosultsági időként.
Álláskeresési járadék mértéke *
26. § * (1) * Az álláskeresési járadék összegét a kérelem benyújtását megelőző, vagy - ha az álláskeresőként való nyilvántartásba vételre későbbi időpontban kerül sor - az álláskeresőnek az álláskeresővé válását megelőző négy naptári negyedévben az ezen időszakkal érintett jogviszonyokban elért, a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 19. §-ának (3) bekezdésében meghatározott munkaerő-piaci járulék alapja (a továbbiakban: járulékalap) havi átlagos összegének alapulvételével kell kiszámítani. A havi átlagos összeg kiszámítása során ezen időszak alatt elért járulékalap összegét osztani kell azoknak a hónapoknak a számával, amelyekben az álláskeresőnek volt járulékalapot képező jövedelme. Ha az álláskereső adott hónapban nem az egész hónapra vonatkozóan rendelkezik járulékalappal, akkor a hónapot a havi átlagos összeg kiszámítása során töredékhónapként kell figyelembe venni.
(5) * Az álláskeresési járadék napi összege a (4) bekezdés alapján meghatározott járadékalap 60 százaléka, legfeljebb a jogosultság kezdő napján hatályos kötelező legkisebb munkabér napi összegének megfelelő összeg.
(7) * A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló rendeletek hatálya alá tartozó személyek esetében az Európai Gazdasági Térség másik tagállamában szerzett bért, szakmai jövedelmet vagy átlagkeresetet az (1) bekezdésben meghatározott járulékalapként kell figyelembe venni.
(8) * A 27. § (12) bekezdésében meghatározott ideiglenes ellátás összege a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos kötelező legkisebb munkabér 60 százaléka.
Álláskeresési járadék folyósításának időtartama *
27. § * (1) * Az álláskeresési járadék folyósításának időtartamát (a továbbiakban: folyósítási idő) - az (5) bekezdésben foglaltak, valamint a 25. § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével - annak az időtartamnak az alapulvételével kell megállapítani, amely alatt az álláskereső az álláskeresővé válást megelőző három év alatt munkaviszonyban, közfoglalkoztatási jogviszonyban töltött, vagy egyéni, illetőleg társas vállalkozói tevékenységet folytatott, feltéve ez utóbbi esetben, hogy vállalkozói tevékenysége alatt járulékfizetési kötelezettségének eleget tett (a továbbiakban együtt: jogosultsági idő). A jogosultsági idő tartamába nem számítható be az az időtartam, amely alatt az álláskereső álláskeresési járadékban vagy vállalkozói járadékban részesült. Az előbbiekben meghatározott hároméves időtartam meghosszabbodik a következő időtartamokkal vagy azok egy részével, ha ezen időtartamok alatt munkaviszony, közfoglalkoztatási jogviszony nem állt fenn, vagy az álláskereső jogosultsági időnek minősülő vállalkozói tevékenységet nem folytatott:
d) * a terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj, a gyermekgondozási díj, a gyermekgondozási segély, gyermekgondozást segítő ellátás folyósítása,
e) a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai, a rehabilitációs járadék, a rokkantsági és a baleseti rokkantsági nyugdíj, a rendszeres szociális járadék, az átmeneti járadék, a bányászok egészségkárosodási járadéka folyósításának,
f) az előzetes letartóztatás, valamint a szabadságvesztés- és az elzárásbüntetés,
g) az ápolási díj és a gyermeknevelési támogatás folyósítása,
h) a nappali tagozaton történő tanulmányok folytatásának
(2) * Az álláskeresési járadék folyósítási idejének számítása során tíz nap jogosultsági idő egy nap járadék-folyósítási időnek felel meg. Ha a kiszámítás során töredéknap keletkezik, a kerekítés szabályait kell alkalmazni.
(3) * Az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 90 nap.
(4) * Az álláskeresési járadék folyósításának kezdő napja az álláskeresőnek az állami foglalkoztatási szervnél történő jelentkezésének napja. Ha az álláskereső a személyes adatait - az állami foglalkoztatási szerv részére - a személyes jelentkezését megelőzően - elektronikus levél útján küldte meg, az álláskeresési járadék folyósításának kezdő napja az adatoknak az állami foglalkoztatási szervhez történő megérkezésének a napja.
(5) * A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony abban az esetben minősül az (1) bekezdés szerinti jogosultsági időnek, ha annak időtartama alatt a nevelőszülő álláskeresési ellátásban nem részesül.
(5a) * Az (1) bekezdés szerinti jogosultsági időnek minősül a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti önkéntes tartalékos katona (a továbbiakban önkéntes tartalékos katona) tényleges szolgálatteljesítésének időtartama abban az esetben is, ha az önkéntes tartalékos katona ezen időtartam alatt nem áll munkaviszonyban.
(6) * A folyósítási idő számítása szempontjából a jogosultsági idő csak egyszer vehető figyelembe. Ha az álláskereső az álláskeresési járadék folyósításának számára meghatározott időtartamát teljes mértékben nem vette igénybe, az ismételt folyósításnál a járadékfolyósítás időtartamának alapját képező jogosultsági időt a tényleges járadékfolyósítási időtartamnak megfelelően csökkenteni kell. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló rendeletek hatálya alá tartozó személy által, az Európai Gazdasági Térség másik tagállamában igénybevett munkanélküli ellátás tekintetében is.
(8) * Ha az álláskeresési járadékban részesülő személy a járadék folyósítási idejének kimerítését megelőzően határozatlan időtartamú, legalább napi négy óra munkaidejű munkaviszonyt létesít, kérelmére a folyósítási időből még fennmaradó időtartamra járó juttatás összegének a (9) bekezdésben meghatározott mértékét egy összegben ki kell fizetni. A kifizetés további feltétele, hogy az álláskeresési járadékban részesült személy a járadék megszüntetésétől a kifizetés napjáig folyamatosan munkaviszonyban álljon. A munkaviszony fennállását a munkaadó igazolja. A kérelmet az álláskeresési járadék folyósítási idejének lejártát követő 30 napon belül kell benyújtani, a juttatást a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül kell kifizetni.
(9) * A (8) bekezdésben meghatározott egy összegben kifizetendő juttatás mértéke a még hátralévő időtartamra járó juttatás összegének 80 százaléka.
(9a) * Ha az álláskeresési járadékban részesülő személy az álláskeresési járadék folyósítási idejének kimerítését megelőzően nem a lakó- vagy tartózkodási helyén létesít a (8) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő munkaviszonyt, a (9) bekezdésben meghatározott mértékű juttatást a részére - kérelmére - egy összegben a kereső tevékenységre vonatkozó bejelentési kötelezettség teljesítését követő legközelebbi számfejtés alkalmával kell kifizetni.
(10) * A (8) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók, ha az álláskereső az álláskeresési járadék folyósítása alatt ugyanazzal a munkaadóval létesít munkaviszonyt, amellyel az álláskeresési járadék megállapítását megelőzően utoljára munkaviszonyban állt.
(11) * Ha az álláskereső részére az állami foglalkoztatási szerv a (8) bekezdésben meghatározott összeget kifizette, úgy kell tekinteni, hogy az álláskereső az álláskeresési járadék folyósítási idejét kimerítette.
(12) * Ha az állami foglalkoztatási szerv a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló rendeletek hatálya alá tartozó álláskereső részére ideiglenes ellátást állapít meg, az ellátás addig folyósítható, amíg az - álláskeresési járadék vagy álláskeresési segély megállapításához szükséges - az Európai Gazdasági Térség másik tagállamában szerzett jogosultsági időre, valamint szakmai jövedelemre, bérre vagy átlagkeresetre, valamint az igénybe vett munkanélküli ellátásra vonatkozó bizonyíték rendelkezésre nem áll. Az ideiglenes ellátás folyósításának időtartama nem haladhatja meg a 60 napot.
Az álláskeresési járadék folyósításának megszűnése, megszüntetése és szünetelése *
28. § * (1) Megszűnik az álláskeresési járadék folyósítása, ha az álláskereső
a) kéri, a kérelemben megjelölt időponttól,
b) megváltozott munkaképességű személyek ellátására válik jogosulttá, a jogosultság kezdő napjától,
c) oktatási intézmény nappali tagozatán folytat tanulmányokat, a tanulói, hallgatói jogviszony kezdő napjától,
d) meghalt, a halál bekövetkezését követő naptól,
e) az álláskeresési járadék folyósítási idejét kimerítette, a folyósítási idő utolsó napját követő naptól,
f) olyan képzési lehetőséget fogad el, amelynek során a mindenkori kötelező legkisebb munkabér összegét elérő rendszeres támogatásban részesül, a támogatás folyósításának kezdő napjától,
g) kereső tevékenységet folytat - kivéve a (2) bekezdésben, a 29. § (1) bekezdés d) pontjában foglaltakat, valamint az 58. § (5) bekezdés n) pontjában foglalt alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony keretében folytatott kereső tevékenységet - a kereső tevékenység kezdő napjától.
(2) Meg kell szüntetni az álláskeresési járadék folyósítását, ha
a) az álláskeresőt törlik a nyilvántartásból, a nyilvántartásból való törlés napjától,
b) az álláskereső kereső tevékenységet folytat, és a 36. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségét elmulasztotta, a kereső tevékenység kezdő napjától, ha ez nem állapítható meg, a kereső tevékenység megállapításának napjától.
(3) Ha az álláskeresési járadék folyósításának megszüntetése a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott ok miatt történik, az álláskereső részére álláskeresési járadék csak a folyósítás megszüntetésének kezdő napjától számított 90 nap elteltével folyósítható még akkor is, ha a jogosultsághoz szükséges feltételekkel rendelkezik.
29. § * (1) * Szünetel az álláskeresési járadék folyósítása, ha az álláskereső
a) * terhességi-gyermekágyi segélyre, csecsemőgondozási díjra, gyermekgondozási díjra vagy gyermekgondozási segélyre, gyermekgondozást segítő ellátásra való jogosultságának megállapítását jelenti be, terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj és gyermekgondozási díj esetén a jogosultság megállapítását követő naptól, gyermekgondozási segély, gyermekgondozást segítő ellátás esetén a jogosultság megállapításának napjától,
b) előzetes letartóztatásban van, szabadságvesztés, elzárás büntetését tölti, kivéve, ha a szabadságvesztés-büntetést pénzbüntetés átváltoztatása miatt állapították meg, a büntetés megkezdésének napjától,
c) a 25. § (5) bekezdésében meghatározott közfoglalkoztatás alatt, a közfoglalkoztatási jogviszony kezdő napjától,
d) * rövid időtartamú, legfeljebb 120 napig tartó kereső tevékenységet folytat - az 58. § (5) bekezdés n) pontjában meghatározott alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony kivételével, feltéve, hogy bejelentési kötelezettségének eleget tett - a kereső tevékenységet megalapozó jogviszony kezdő napjától,
e) * a 14. § (6) bekezdésében meghatározott keresetpótló juttatásban részesül, a keresetpótló juttatás kezdőnapjától, vagy olyan képzésben vesz részt, amelynek keretében felzárkózást elősegítő megélhetési támogatásban részesül, a felzárkózást elősegítő megélhetési támogatás folyósítása alatt,
(2) * Ha az álláskeresési járadék folyósítása szünetelésének oka megszűnik, és fennállnak a 25. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek, az álláskeresési járadékot a megállapító határozatban meghatározott feltételekkel tovább kell folyósítani.
Nyugdíj előtti álláskeresési segély *
30. § * (1) Az álláskereső kérelmére nyugdíj előtti álláskeresési segélyt (a továbbiakban: álláskeresési segély) kell megállapítani, ha
a) * rendelkezik a 25. § (1) bekezdésének d) pontjában, meghatározott feltételekkel, és
b) * a kérelem benyújtásának időpontjában a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséhez legfeljebb öt év hiányzik, és legalább 45 napon át álláskeresési járadékban részesült és az álláskeresési járadék folyósítási időtartamát kimerítette, vagy a folyósítási időtartam kimerítését megelőzően az álláskeresési járadék folyósítását az állami foglalkoztatási szerv - kereső tevékenység miatt - megszüntette és az álláskereső álláskeresési járadékra ismételten nem szerzett jogosultságot,
c) * az álláskeresési járadék folyósításának kimerítését, vagy a b) pontban meghatározott megszüntetését követően három éven belül betöltötte a b) pontban meghatározott életkort, és
d) * rendelkezik az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel, és
e) * korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban és átmeneti bányászjáradékban nem részesül.
(2) * Az álláskeresési segély összegét a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos kötelező legkisebb munkabér összege 40 százalékának alapulvételével kell megállapítani. Ha a 26. § (1)-(3) bekezdésében meghatározott járadékalap az előbbi összegnél alacsonyabb volt, az álláskeresési segély összegét a járadékalap alapulvételével kell megállapítani. Az egy napra járó álláskeresési segély összege az előzőekben foglaltak szerint meghatározott segélyalap harmincad része.
(3) * Az álláskeresési segély az álláskereső öregségi nyugdíj, megváltozott munkaképességű személyek ellátása jogosultságának megszerzéséig terjedő időtartamra folyósítható.
(4) * Az álláskeresési segély folyósításának kezdő napja az álláskeresési segély iránti kérelem benyújtásának napja. Ha az álláskereső a személyes adatait - az állami foglalkoztatási szerv részére - a személyes jelentkezését megelőzően - elektronikus levél útján küldte meg, az álláskeresési segély folyósításának kezdő napja az adatoknak az állami foglalkoztatási szervhez történő megérkezésének a napja.
(5) * Megszűnik az álláskeresési segély folyósítása a 28. § (1) bekezdés a)-f) pontjában meghatározott esetben. Meg kell szüntetni az álláskeresési segély folyósítását a 28. § (2) bekezdésében meghatározott esetben.
(6) * Az álláskeresési segély folyósítására a 28. § (3) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(7) * Szünetel az álláskeresési segély folyósítása
a) a 29. § (1) bekezdésében meghatározott esetben,
b) a keresőtevékenység időtartamára, függetlenül az időtartam mértékétől,
c) 90 napra, ha az álláskereső a 36. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettséget elmulasztotta,
d) ha az álláskereső az álláskeresési segély folyósításának szünetelése alatt folytatott keresőtevékenység eredményeként álláskeresési járadékra szerzett jogosultságot.
(8) A (7) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben az álláskeresési járadék folyósítási idejének kimerítését követően az álláskeresési segélyt kell tovább folyósítani.
32. § * Az álláskereső részére járó álláskeresési járadék, álláskeresési segély megállapításával, valamint a munkahelykereséssel kapcsolatos (ideértve a lakóhelyétől az állami foglalkoztatási szervhez történő oda- és visszautazást, valamint az állami foglalkoztatási szerv által kezdeményezett foglalkozás-egészségügyi szakvélemény beszerzéséhez szükséges utazást is), a tömegközlekedési eszköz igénybevételével felmerült indokolt helyközi utazási költséget meg kell téríteni. Jogszabály az álláskereső részére az e §-ban felsorolt okokból felmerült, indokolt helyi utazási költségek megtérítéséről is rendelkezhet.
33. § * A közfoglalkoztatott részére a tömegközlekedési eszköz igénybevételével felmerült indokolt helyközi utazási költséget - ideértve a lakóhelyétől az állami foglalkoztatási szervhez illetve a foglalkoztatóhoz történő oda- és visszautazást - meg kell téríteni, ha számára az állami foglalkoztatási szerv az 54. § (13) bekezdése szerint munkát ajánl fel. Jogszabály az e §-ban felsorolt okokból felmerült, indokolt helyi utazási költségek megtérítéséről is rendelkezhet.
Az ellátásokra vonatkozó közös rendelkezések *
36. § * (1) * Az e törvény alapján ellátásban részesülő személy a jogosultság feltételeit érintő lényeges tények és körülmények megváltozásáról a tudomásszerzéstől számított 15 napon belül köteles értesíteni az ellátást megállapító szervet. E kötelezettségének elektronikus levél útján is eleget tehet.
(2) * Az állami foglalkoztatási szerv az ügyfél kérelmére a kérelem benyújtásától számított 8 napon belül igazolást ad ki
(3) * A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló közösségi rendeletek hatálya alá tartozó álláskereső legalább huszonegy nappal a távozást megelőzően köteles bejelenteni az állami foglalkoztatási szervnek, ha munkakeresés céljából az Európai Gazdasági Térség másik tagállamába kíván távozni.
36/A. § * (1) A munkaadó - az alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony esetét kivéve - a munkaviszony megszűnése, illetve megszüntetése esetén, az utolsó munkában töltött napon köteles a munkanélküli igazolólapot a munkavállalónak átadni.
(2) A munkaadó - ha a nevelőszülő a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony fennállása alatt álláskeresési járadék iránt kérelmet nyújt be - a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyról igazolólapot állít ki, és azt a nevelőszülőnek átadja.
36/B. § * (1) Az állami adóhatóság az ellátásra való jogosultság igazolása céljából kérelemre igazolást ad ki az egyéni és társas vállalkozó, valamint a Tbj. 56/A. §-a szerinti járulékfizetés esetén a külföldi vállalkozás által foglalkoztatott természetes személy részére a munkaerő-piaci járulék alapjáról és a járulék befizetéséről, megjelölve a járulékfizetési kötelezettség alól mentes időszakokat is.
(2) * A 30. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feltétel teljesülését az állami foglalkoztatási szerv megkeresésére a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv igazolja. Az igazolás kiadásához a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv egyeztetési eljárást nem folytat le.
37. § (1) * Az, aki ellátást jogalap nélkül vett fel, köteles azt visszafizetni, ha erre a felvételtől számított hat hónapon belül írásban kötelezték.
(3) * Ha az álláskeresési ellátásban részesülő személy mezőgazdasági őstermelőként folytat kereső tevékenységet, köteles az adóévben felvett álláskeresési ellátást visszafizetni. *
(4) * Az, aki az álláskereső halálát követően a álláskeresési ellátást jogalap nélkül vette fel, köteles azt visszafizetni. *
(5) * Az ellátás tekintetében az állami foglalkoztatási szerv vezetője - erre irányuló kérelem esetén - különös méltánylást érdemlő esetben dönthet a jogalap nélkül felvett és visszakövetelt álláskeresési ellátás visszafizetésének részben vagy egészben történő elengedéséről.
(6) * Ha a bíróság jogerősen megállapította, hogy a munkaadó a munkavállaló munkaviszonyát jogellenesen szüntette meg, a munkaadó köteles a bíróság határozatának jogerőre emelkedéséig az érintett részére kifizetett álláskeresési ellátás és annak járulékai összegét a Nemzeti Foglalkoztatási Alap szolidaritási alaprészébe befizetni. A bíróság a jogerős határozatot az állami foglalkoztatási szervnek megküldi, amely ennek alapján határoz. *
(7) * Az (5) bekezdésben meghatározott méltányosság szempontjából a 21. § (6) bekezdésében foglaltakat kell figyelembe venni.
(8) * Az álláskeresési járadék, nyugdíj előtti álláskeresési segély, valamint az álláskeresési segély visszakövetelése esetén késedelmi pótlék nem számítható fel.
A MUNKANÉLKÜLI ELLÁTÁSOK ÉS A FOGLALKOZTATÁST ELŐSEGÍTŐ TÁMOGATÁSOK FEDEZETE *
Nemzeti Foglalkoztatási Alap *
39. § * (1) * A Munkaerőpiaci Alap, mint elkülönített állami pénzalap elnevezése Nemzeti Foglalkoztatási Alapra módosul.
(2) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap célja a foglalkoztatáshoz, a munkanélküliséghez, a képzési rendszer fejlesztéséhez kapcsolódó pénzeszközök összevonásával, egységes kezelésével *
a) * az álláskeresők ellátásának biztosítása,
b) * a foglalkoztatás elősegítése, a munkahelyteremtés, a munkahelymegőrzés, a munkaerő alkalmazkodásának és az álláskeresők munkához jutásának támogatása,
d) * a képzési rendszer fejlesztésének támogatása,
f) * hozzájárulás a korengedményes nyugdíj helyébe lépő korhatár előtti ellátás kifizetésének részbeni finanszírozásához, *
g) * az egyes alaprészekből finanszírozott ellátások, támogatások működtetésével kapcsolatos kiadások fedezetének biztosítása, valamint
i) * az Európai Foglalkoztatási Szolgálat működési és fejlesztési kiadásainak finanszírozásához történő hozzájárulás.
(3) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alapon belül - a pénzeszközök felhasználásának célja szerint - a következő alaprészeket kell elkülöníteni:
a) * szolidaritási alaprészt az álláskeresési járadék, a nyugdíj előtti álláskeresési segély, az álláskeresési segély, a munkanélküli járadék, a nyugdíj előtti munkanélküli segély, a költségtérítés (31. §), valamint ezek juttatásával kapcsolatos postaköltség finanszírozására;
c) * foglalkoztatási alaprészt, a foglalkoztatást elősegítő támogatások, a nem az állami foglalkoztatási szerv által nyújtott munkaerőpiaci szolgáltatások nyújtására, az állami foglalkoztatási szerv által pályaválasztás elősegítése érdekében szervezett munkaerőpiaci információkat nyújtó rendezvény kiadásaira, az állami foglalkoztatási szerv által szervezett munkaerőpiaci információkat nyújtó állásbörze kiadásaira, valamint keresetpótló juttatással kapcsolatos postaköltség finanszírozására;
d) * bérgarancia alaprészt, a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvényben meghatározott támogatás, valamint annak folyósításával kapcsolatos postaköltség finanszírozására;
e) * a képzési alaprészt, a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben, valamint a felnőttképzésről szóló törvényben meghatározott feladatok, támogatási programok finanszírozására;
(4) * Az egyes alaprészek terhére elszámolhatók a Nemzeti Foglalkoztatási Alap beszámolóját megalapozó informatikai szolgáltatás és könyvvizsgálati ellenőrzés díja arányosan, az alaprészből finanszírozott ellátások, támogatások igénybevételének hirdetésével, közzétételével és ellenőrzésével kapcsolatos kiadások, szakértői díjak, valamint az alaprészek pénzeszközei visszakövetelésével, behajtásával kapcsolatban felmerülő díjak és költségek, elszámolható továbbá az alaprészből finanszírozott ellátásokkal, támogatásokkal kapcsolatos nyilvántartás működtetéséhez szükséges informatikai fejlesztések költsége.
(5) * A (6) bekezdés kivételével a Nemzeti Foglalkoztatási Alap külön előirányzataiból finanszírozott támogatások igénybevételének hirdetésével, közzétételével kapcsolatos kiadások, szakértői díjak, valamint a pénzeszközök visszakövetelésével, behajtásával kapcsolatban felmerülő díjak és költségek az adott előirányzatból elszámolhatók.
(6) * A (12) bekezdés d) pontjában meghatározott előirányzatból elszámolhatóak a támogatások nyújtásával, ellenőrzésével kapcsolatos kiadások, szakértői díjak, valamint a pénzeszközök visszakövetelésével, behajtásával kapcsolatban felmerülő díjak és költségek, a közfoglalkoztatási kiállítások rendezésével kapcsolatos kiadások, a közfoglalkoztatással összefüggő kutatások költségei, továbbá a támogatásokkal kapcsolatos nyilvántartás működtetéséhez szükséges informatikai fejlesztések költségei.
(8) * Az állami foglalkoztatási szervek közreműködésével, uniós források bevonásával megvalósuló programok, támogatások, valamint járulékátvállalás tekintetében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap mint központi programok kedvezményezettje finanszírozza az előbbiekben említett intézkedések végrehajtása érdekében teljesített kifizetéseket.
(9) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap bevételét képező járulék, szociális hozzájárulási adó költségvetési törvényben meghatározott hányada, illetőleg hozzájárulás beszedése érdekében igénybe vett szolgáltatás díja a Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak azt az alaprészét terheli, amelynek kiadásai finanszírozása érdekében a járulék és szociális hozzájárulási adó fizetése történik.
(10) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap alaprészeinek központi pénzügyi kerete által finanszírozott program esetében a programhoz közvetlenül kapcsolódó igazolt költségek az érintett keret terhére elszámolhatók, illetve abból megtéríthetők.
(11) * Az elkülönített alaprészek bevételeit és kiadásait az éves költségvetési törvény címenként, illetve alcímenként tartalmazza.
(12) * A Nemzeti Foglakoztatási Alap költségvetésében külön előirányzat tartalmazza: *
c) * a Társadalmi Megújulás Operatív Program társfinanszírozásra szolgáló pénzeszközöket,
d) * a külön jogszabályban meghatározott közfoglalkoztatás támogatására fordítható pénzeszközöket,
g) * a kincstár által terhelt, a számlavezetéssel kapcsolatos működési kiadásokat, valamint a megszűnt jogcímekhez kapcsolódó kifizetéseket,
j) * uniós forrás terhére - előleg bevonásával - megvalósuló operatív programok finanszírozására szolgáló pénzeszközöket,
k) * az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap elő- és társfinanszírozására szolgáló pénzeszközöket.
(13) * A (12) bekezdés b) pontjában meghatározott előirányzatból elszámolhatók az 57/D. §-ban meghatározott adatbázishoz és az előfinanszírozással megvalósuló programokban a résztvevők nyilvántartásához, valamint a programokban nyújtott támogatások felhasználásának nyomon követéséhez szükséges informatikai költségek, továbbá a programok megvalósítását szolgáló módszertani fejlesztés költségei.
39/A. § * (1) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alappal - a képzési alaprész kivételével - a miniszter rendelkezik. A miniszter rendelkezési jogát a 39. § (12) bekezdés d) pontjában meghatározott előirányzat tekintetében a (2) bekezdés szerint a közfoglalkoztatásért felelős miniszterrel megosztva gyakorolja. A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprésze feletti rendelkezési jogra, valamint a képzési alaprész felhasználására vonatkozó szabályokat a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvény határozza meg.
(2) * A 39. § (12) bekezdés d) pontjában meghatározott előirányzat fő felhasználási céljait - kormányrendeletben foglaltak alapulvételével - a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter és a közfoglalkoztatásért felelős miniszter együttesen határozza meg. Országos közfoglalkoztatási program indítására és az azzal kapcsolatos egyedi kötelezettségvállalásra a közfoglalkoztatásért felelős miniszter jogosult.
(8) * A miniszter a Nemzeti Foglalkoztatási Alap év végi egyenlegének megóvása érdekében dönthet *
a) * a keletkezett többletbevételek felhasználásának mértékéről,
c) * a Nemzeti Foglalkoztatási Alap 39. § (3) bekezdésének c) és e) pontjában meghatározott alaprészek tekintetében a kiadások csökkentéséről.
(9) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap pénzeszközeinek felhasználásáról e törvény, valamint külön jogszabály szerint a miniszter, valamint az állami foglalkoztatási szervek gondoskodnak.
(10) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap bevételi és kiadási előirányzatát és annak alaprészek közötti megosztását az Országgyűlés címenként és alcímenként a költségvetési törvényben hagyja jóvá. Az alaprészen belüli további jogcímeket a miniszter állapítja meg.
(11) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alapot - ha az egyes alaprészek tekintetében törvény eltérően nem rendelkezik - a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) kezeli.
(12) * A minisztérium az (1) bekezdésben meghatározott tevékenysége keretében ellátja az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 6/B. §-ában meghatározott feladatokat, továbbá
(13) * Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap kezelésének és felhasználásának részletes szabályait rendeletben határozza meg. *
39/B. § * (1) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap egyes alaprészeinek pénzeszközei a miniszter döntése szerint egymás közt átcsoportosíthatók, feltéve, ha erre az eredeti előirányzatokon felül képződő többletbevételek fedezetet biztosítanak, vagy az egyes alaprészek tényleges kiadásainak az előirányzatoktól való elmaradása várhatóan fedezetet nyújt.
(5) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprésze terhére tárgyéven túli fizetési kötelezettség a miniszter által meghatározott mértékig vállalható, amely nem haladhatja meg a tárgyévi eredeti, előirányzat-módosítás esetén a módosított kiadási előirányzat 40 százalékát.
(6) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap közfoglalkoztatási támogatások előirányzata terhére tárgyéven túli fizetési kötelezettség a miniszter által meghatározott mértékig vállalható, amely nem haladhatja meg a tárgyévi eredeti, előirányzat-módosítás esetén a módosított kiadási előirányzat 40%-át.
(7) * A (6) bekezdésben meghatározott 40%-os mérték alól a közfoglalkoztatásért felelős miniszter kezdeményezésére - figyelemmel a közfoglalkoztatási programok kezdési időpontjára és tartamára - a Kormány egyedi felmentést adhat.
39/C. § * (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap bevétele: *
a) * az egészségbiztosítási- és munkaerőpiaci járulékból a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot a Tbj. szerint megillető rész;
b) * a szociális hozzájárulási adónak a költségvetési törvényben meghatározott százaléka;
e) * a szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben meghatározott szakképzési hozzájárulás;
f) * a központi költségvetési támogatás;
g) * Az állami foglalkoztatási szervek közreműködésével, uniós források bevonásával megvalósuló programok, támogatások, valamint járulékátvállalás végrehajtása érdekében befolyó bevételek;
i) * egyéb bevételek: a Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára teljesített visszafizetés, a hatósági eljárás alapján befolyt bevétel, késedelmi pótlék, kamatbevétel, a Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára teljesített önkéntes befizetés, támogatás, valamint a működésével összefüggő bevétel;
j) * uniós forrás terhére megvalósuló operatív program finanszírozására szolgáló előleg;
k) * az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaptól az 1927/2006 EK rendelet alapján társfinanszírozás címen befolyó bevétel.
(2) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alapba teljesített visszafizetések azt az alaprészt növelik, amelyből a támogatást, illetőleg az ellátást folyósították.
(3) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alapba önkéntes befizetések is teljesíthetők, amelyek közérdekű kötelezettségvállalásnak minősülnek.
(4) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára fennálló követelések a követelést nyilvántartó szervek döntése alapján behajthatatlannak minősíthetők. E szervek a behajthatatlan követeléseket törlik a nyilvántartásaikból.
(5) * A (4) bekezdés alkalmazásában az a követelés behajthatatlan
g) * amelyet az állami foglalkoztatási szerv a közösségi jog alapján migráns ellátásként kifizetett és az ellátás megtérítése érdekében tett intézkedés az érintett tagállam illetékes intézménye felé nem vezetett eredményre.
(6) * A (4)-(5) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell a 39. § (3) bekezdésében meghatározott alaprészekkel szemben a Nemzeti Foglalkoztatási Alap létrejöttét megelőzően keletkezett követelésekre is.
39/D. § * (1) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap rendelkezésére álló pénzeszközök tárgyév végi záró állománya nem lehet kevesebb a tárgyévi költségvetési támogatással fedezett kiadások nélkül számított kiadási főösszeg eredeti előirányzatának 25/365 részénél (a továbbiakban: likviditási tartalék).
(2) * Amennyiben a Nemzeti Foglalkoztatási Alap záróállománya nem éri el az (1) bekezdésben meghatározott minimális szintet, úgy ennek eléréséhez fel kell tölteni a likviditási tartalékot.
(4) * Amennyiben a tárgyévet megelőző év végén a Nemzeti Foglalkoztatási Alap megállapított záró állománya a likviditási tartalék szintjét meghaladta, úgy az e szint fölötti rész tárgyévi felhasználásáról a miniszter az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével dönt az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel.
(5) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap előfinanszírozásával, uniós forrás terhére megvalósuló program finanszírozása érdekében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap záró állományában jelentkező, tárgyévben fel nem használt pénzeszköz - a miniszternek az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével meghozott döntése alapján - a tárgyévet követően felhasználható.
A Nemzeti Foglalkoztatási Alap egyes alaprészei felhasználására vonatkozó sajátos szabályok *
40. § * (1) A foglalkoztatási alaprész központi keretre és az állami foglalkoztatási szervek által felhasználható (decentralizált) keretre osztható fel.
(2) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészének központi kerete felhasználható
a) * központi foglalkoztatási, képzési és munkaerőpiaci integrációs programok, kutatások és a foglalkoztatási, munkaügyi szakkiadvány kiadásának támogatására;
c) * a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által alapított, közfeladatot ellátó közhasznú szervezet részére - foglalkoztatási és képzési célú támogatás, valamint munkaerő-piaci szolgáltatás nyújtása érdekében - támogatás nyújtására;
g) * a szociális szövetkezet tagjának tagi munkavégzés keretében történő személyes közreműködése után fizetendő egészségügyi szolgáltatási járulékra.
(3) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap közfoglalkoztatási támogatások előirányzata központi és decentralizált keretre osztható fel. A közfoglalkoztatási támogatások előirányzata terhére megvalósuló programokkal összefüggésben legfeljebb a tárgyévi eredeti előirányzat, előirányzat-módosítás esetén a módosított kiadási előirányzat 0,3%-ának megfelelő mértékben számolható el működtetéssel kapcsolatos kiadás.
(4) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból finanszírozható további, törvényben nem szabályozott támogatásokat rendeletben állapítson meg. *
(5) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg az állami foglalkoztatási szerv által, európai uniós források felhasználásával nyújtható foglalkoztatást elősegítő támogatásokat. *
41. § * (1) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészének forrása a szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben előírt szakképzési hozzájárulás, valamint az alaprész javára teljesített visszafizetések, önkéntes befizetések, támogatások, továbbá működésével összefüggő bevételek.
(2) * Az állami foglalkoztatási szervek közreműködésével, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap bevonásával megvalósuló programok tekintetében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap a támogatásokat elő- és társfinanszírozza. Az előfinanszírozott összeget terheli az Európai Globalizációs Alap által meg nem térített kiadás.
(3) * Az állami foglalkoztatási szervek közreműködésével, uniós források bevonásával megvalósuló programok, támogatások, valamint járulékátvállalás tekintetében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap mint központi programok kedvezményezettje a támogatásokat előfinanszírozza, amelyet az Európai Unió az intézkedések végrehajtásáról szóló elszámolás elfogadását követően megtérít. Az Európai Unió felé elszámolt, de az Európai Unió által meg nem térített összegek közötti különbözet a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot terheli.
41/A-42/B. § *
43/B. § *
43/C. § *
43/D. § *
46-46/B. § *
47. § * (1) A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben jelölje ki az állami foglalkoztatási szervet. Az állami foglalkoztatási szervek feladataira, egymás közötti kapcsolatára vonatkozó szabályokat a Kormány rendeletben határozza meg. *
(2) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a járási hivatal mint állami foglalkoztatási szerv - általános szabályoktól eltérő - illetékességi területét rendeletben állapítsa meg. *
(3) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Foglalkoztatási és Közfoglalkoztatási Adatbázis vezetésére, az abban nyilvántartásba veendő adatok szolgáltatására és a nyilvántartásból történő adatigénylés rendjére vonatkozó részletes eljárási szabályokat rendeletben állapítsa meg. *
(4) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg az állami foglalkoztatási szerv által álláskeresőként nyilvántartott személyek létszáma megállapítására, valamint közzétételének módjára vonatkozó részletes szabályokat.
(5) * Felhatalmazás kap a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, hogy a 36/A. § szerinti igazolólap kiállítására, valamint annak tartalmára vonatkozó szabályokat rendeletben állapítsa meg.
48. § * Annak a személynek az esetében, akinek a települési önkormányzat közfoglalkoztatást ajánlott fel, a foglalkozás-egészségügyi vizsgálat térítési díját az állami foglalkoztatási szerv téríti meg - a 39. § (12) bekezdés d) pontjában meghatározott előirányzatból - a vizsgálatot végző szerv részére.
53. § * (1)-(2) *
54. § (1) * Az e törvény, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott foglalkoztatást elősegítő támogatás iránti kérelem az állami foglalkoztatási szerv honlapjáról letölthető formanyomtatványon, valamennyi előírt mellékletet becsatolva elektronikus formában is benyújtható. Az állami foglalkoztatási szerv a kérelmet és annak mellékleteit azok megváltoztathatatlanságát biztosító zárt informatikai rendszerben tárolja.
(2) * A 40. § (2) bekezdésének a) pontja, továbbá a pályázat alapján nyújtható foglalkoztatást elősegítő támogatások esetében a pályázati felhívásban az elbírálásra nyitva álló határidő legfeljebb két hónapban állapítható meg. Ha e törvény, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott támogatásban természetes személy részesül, a hatósági szerződést csak személyesen kötheti meg.
(3) * Ha az állami foglalkoztatási szerv nem e törvény vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály, hanem más jogszabály alapján nyújt a foglalkoztatás elősegítése érdekében támogatást, a támogatással kapcsolatos ügyben az eljárására e törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, kivéve, ha a támogatásról szóló jogszabály ettől eltérően rendelkezik.
(4) * A közösségi jogszabályok szerinti migráns munkavállaló álláskeresési ellátásával, vállalkozói járadékával kapcsolatos ügyben az érdemi határozatot negyvenöt napon belül kell meghozni. *
(5) * Az e törvény, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály által szabályozott
a) * kérelemre indult közigazgatási eljárásban az ismert ügyfelet az eljárás megindításáról nem kell értesíteni,
b) * hivatalból folytatott közigazgatási eljárásban az ügyfélnek az eljáró hatóság felhívására közölnie kell az érdemi döntéshez szükséges adatokat, valamint a természetes személyazonosító adatait.
(6) * Az e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági ügyben a végrehajtás foganatosításáról az önkéntes teljesítés elmaradásának megállapításától számított tizenöt napon belül kell dönteni.
(7) * Az e törvényben meghatározott nyilvántartásokat magyar nyelven kell vezetni. Az e törvényben meghatározott szerv a hatósági bizonyítványt magyar nyelven állítja ki.
(8) * A külföldiek magyarországi foglalkoztatására vonatkozó szabályok megtartásának ellenőrzésére és az ennek alapján indult eljárásra a munkaügyi ellenőrzésről szóló törvény eljárási szabályait kell alkalmazni.
(9) * Az 58. § (5) bekezdése d) pontjának 5. alpontjában meghatározott együttműködési kötelezettség keretében - a (10)-(10c) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével - az ügyfél *
b) az állami foglalkoztatási szervnél az általa meghatározott időpontban, de legalább háromhavonta jelentkezik, és
c) * az 58. § (5) bekezdés d) pontjának 1-4. alpontjaiban bekövetkezett változást - annak bekövetkezésétől számított 15 napon belül - bejelenti az állami foglalkoztatási szervnek, és
e) * az állami foglalkoztatási szerv által felajánlott munkaerő-piaci szolgáltatást, valamint az állami foglalkoztatási szerv által támogatott képzési lehetőséget elfogadja, illetőleg igénybe veszi,
f) * részt vesz a megfelelő munkahelyhez jutást elősegítő munkaerő-piaci programban,
g) * a megfelelő munkahelyre szóló állásajánlatot elfogadja.
(9a) * Az álláskereső a (9) bekezdés b) pontjában meghatározott jelentkezési kötelezettségének elektronikus levél útján is eleget tehet.
(9b) * A cselekvőképtelen vagy a munkaviszonnyal összefüggő ügycsoportban, cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy az együttműködési kötelezettségét törvényes képviselője útján teljesíti.
(10) * Az álláskeresési járadékra vagy nyugdíj előtti álláskeresési segélyre jogosult vagy abban részesülő álláskereső az 58. § (5) bekezdés d) pontjának 5. alpontjában meghatározott együttműködési kötelezettség keretében a 25. § (2) bekezdésében meghatározott megfelelő munkahelyet köteles elfogadni.
(10a) * A 25. életévét betöltött olyan álláskereső esetében, aki sem álláskeresési járadékra, sem nyugdíj előtti álláskeresési segélyre nem jogosult, és nem vesz részt munkaerő-piaci programban vagy nem részesül munkaerő-piaci szolgáltatásban a 25. § (2) bekezdésében foglaltakon kívül a munkahely abban az esetben is megfelelő, ha a foglalkoztatás közfoglalkoztatási jogviszonyban történik.
(10b) * A közfoglalkoztatási jogviszony keretében történő foglalkoztatás esetében a munkahely - a 25. § (2) bekezdés d) pontjában foglaltakon kívül - akkor is megfelelő, ha a munkavégzés helye és a közfoglalkoztatott lakóhelye között naponta történő oda- és visszautazás ideje tömegközlekedési eszközzel
b) * a négy órát meghaladja, és a munkavégzés helyétől számított 20 km-es távolságon belül a népegészségügyi feladatokat ellátó szerv által kiadott engedélynek megfelelő térítésmentes elhelyezésről, tisztálkodási és étkezési lehetőségről
(10c) * Ha a közfoglalkoztatási jogviszony keretében történő foglalkoztatás esetében a napi pihenő idő eltöltésére a lakóhelytől különböző településen kerül sor, az álláskereső csak abban az esetben köteles a felajánlott munkahelyet elfogadni, ha az családi körülményeire (különösen kiskorú gyermek gondozása, közeli hozzátartozó ápolása stb.) tekintettel hátrányos következményekkel nem jár. Ebben a kérdésben a lakóhelye szerinti települési önkormányzat jegyzőjének nyilatkozata az irányadó.
(11) * Az állami foglalkoztatási szerv álláskeresőként - a (12) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével - kérelmére azt a személyt veszi nyilvántartásba, aki
b) kötelezettséget vállal arra, hogy az állami foglalkoztatási szervvel a (9) és (10) bekezdés szerint
(12) * Az állami foglalkoztatási szerv a gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozást segítő ellátásban részesülő személyt - kérelmére - a (11) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén, akkor veszi álláskeresőként nyilvántartásba, ha annak folyósítása alatt, a családok támogatásáról szóló törvény szerint keresőtevékenységet folytathat.
(13) * A közfoglalkoztatott a közfoglalkoztatás időtartama alatt köteles elfogadni az állami foglalkoztatási szerv által részére felajánlott, 25. § (2) bekezdése szerinti megfelelő munkahelyet, valamint a részére felajánlott, 14. § (1) bekezdése szerinti képzést.
(14) * Az állami foglalkoztatási szerv - külön jogszabályban meghatározott időponttól - törli az álláskeresők nyilvántartásából az álláskeresőt, ha
d) * jelentkezési kötelezettségének személyesen vagy elektronikus levél útján nem tesz eleget, vagy
e) * a (9) bekezdés c) és e)-g) pontjában, valamint a (10) bekezdésben foglalt együttműködési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy
h) * külön törvény szerint az aktív korúak ellátására jogosult, de egészségkárosodottnak minősül, ezért a külön törvényben meghatározott együttműködési kötelezettség nem terheli.
(14a) * Az álláskereső aktív munkahelykereső tevékenysége és álláskeresőként való nyilvántartása - a (18) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével - szünetel, ha az álláskereső
a) * az állami foglalkoztatási szerv által támogatott képzésben vesz részt,
b) * rövid, 120 napot meg nem haladó időtartamú keresőtevékenységet (kivéve az egyszerűsített foglalkoztatást) folytat,
d) * terhességi-gyermekágyi segélyre, csecsemőgondozási díjra, gyermekgondozási díjra vagy gyermekgondozási segélyre, gyermekgondozást segítő ellátásra való jogosultságának megállapítását jelenti be, terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj és gyermekgondozási díj esetén a jogosultság megállapítását követő naptól, gyermekgondozási segély, gyermekgondozást segítő ellátás esetén a jogosultság megállapításának napjától,
(14b) * Az álláskereső (9) bekezdés c) pontja szerinti bejelentési kötelezettsége a (14a) bekezdés szerinti szünetelés időtartama alatt is fennáll.
(15) * Az állami foglalkoztatási szerv hatósági ellenőrzési tevékenységére a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény hatósági ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy az állami foglalkoztatási szerv a személyazonosság megállapítására alkalmas okmány felmutatására szólíthatja fel azt az ügyfelet, akinek személyazonosságát meg kell állapítania.
(16) * A nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó személyre e törvény rendelkezéseit az egyezmény szabályai szerint kell alkalmazni.
(17) * Az állami foglalkoztatási szerv a (14) bekezdés h) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén - kérelmére - nem törli az álláskeresők nyilvántartásából azt az ügyfelet, aki vállalja, hogy az állami foglalkoztatási szervvel a (9) bekezdésben foglaltak szerint együttműködik.
(18) * Az álláskereső aktív munkahelykereső tevékenysége a gyermekgondozási segélyre, gyermekgondozást segítő ellátásra és gyermekgondozási díjra való jogosultságának bejelentése esetén akkor szünetel, ha annak folyósítása alatt a családok támogatásáról szóló törvény és a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény szerint nem folytathat keresőtevékenységet, vagy keresőtevékenységet folytathat, de kéri az aktív munkahelykereső tevékenységének és álláskeresőként való nyilvántartásának szünetelését.
54/A. § * (1) * Az álláskeresési ellátást, vállalkozói járadékot, valamint foglalkoztatást elősegítő támogatást megállapító, illetve folyósító szerv az e törvényen, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályon alapuló igényét öt év alatt érvényesítheti. Ha a követelésre alapot adó magatartás bűncselekmény, a követelés öt éven túl sem évül el mindaddig, amíg a büntethetőség el nem évül.
(5) * Az elévülést megszakítja
(5a) * Az elévülés megszakításától vagy az elévülést megszakító eljárás jogerős befejezésétől az elévülési idő újból kezdődik. Ha az elévülést megszakító eljárás során végrehajtható határozatot hoztak, az elévülést csak a végrehajtási cselekmények szakítják meg.
54/B. § * (1) Az álláskeresőként történő nyilvántartásba vétellel kapcsolatos eljárásban - ideértve a nyilvántartásba vétel szünetelését is - az állami foglalkoztatási szerv abban az esetben dönt határozattal, ha az ügyfélnek az álláskeresőként történő nyilvántartásba vétellel kapcsolatos kérelmét érdemben elutasítja, vagy az ügyfelet az 54. § (14) bekezdés d) és e) pontja alapján törli az álláskeresők nyilvántartásából.
55. § * (1) * Ha a támogatás pénzügyi fedezetéül a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészének, valamint a közfoglalkoztatási támogatások előirányzatának
a) * központi kerete szolgál, a miniszter vagy az állami foglalkoztatási szerv,
56. § (1) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára fennálló tartozás adók módjára behajtandó köztartozás.
(2) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap pénzeszközeinek hatékony felhasználására, valamint az azokból történő téves kifizetések elkerülése érdekében, ha a tényállás tisztázott,
a) * az álláskeresési járadék és álláskeresési segély iránti kérelemnek helyt adó, *
b) * az álláskeresési járadék és nyugdíj előtti álláskeresési segély folyósítását szüneteltető, valamint megszüntető, továbbá *
c) a foglalkoztatást elősegítő támogatás folyósítását megszüntető
határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható.
(3) * Az e törvényben és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott ügyekben mérlegelési jogkörben hozott határozat ellen kérelem alapján - a kijavítás kivételével - akkor van helye fellebbezésnek, ha a kérelem elutasítására a jogszabályban meghatározott feltételek hiánya miatt került sor, vagy a határozatot hozó szerv a mérlegelési jogkör gyakorlására irányadó jogszabályban meghatározott szabályokat megsértette.
56/A. § * (1) * Rendbírságot köteles fizetni
a) * az a munkaadó, munkavállaló, egyéb szerv, illetőleg személy, aki e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján hozott jogszabályban, az Mt. 74. §-ában és 215. § (1) bekezdésében, továbbá közigazgatási határozatban, hatósági szerződésben meghatározott bejelentési [kivéve a 8. § (6) bekezdés b) pontjában, valamint a 36. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettséget], nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettségének nem vagy nem az előírt módon tesz eleget, vagy valótlan adatot szolgáltat;
b) * az, aki a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény 2. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, valamint a munkavállalók felé fennálló munkabértartozással összefüggésben az állami foglalkozatási szerv részére a valóságnak nem megfelelő adatot szolgáltat.
(2) * A rendbírság összege 5000 forinttól 500 000 forintig terjedhet. Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a rendbírságot munkavállalónként kell kiszabni.
57. § * Az állami foglalkoztatási szerv határozata - ide nem értve az 56. § (3) bekezdése szerinti határozatot - bíróság által megváltoztatható. Az 56. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a bíróság a jogsértő határozatot hatályon kívül helyezi, és a hatóságot új eljárás lefolytatására utasítja.
Adatvédelmi rendelkezések *
57/A. § * (1) * A miniszter, az állami foglalkoztatási szerv és a munkaügyi hatóság az álláskeresési ellátással, a foglalkoztatást elősegítő támogatásokkal, a munkaerőpiaci szolgáltatásokkal, továbbá a külföldiek magyarországi foglalkoztatásával kapcsolatos tevékenysége, valamint hatósági ellenőrzése során, valamint a munkaügyi adatszolgáltatásra kötelezett munkaadó e tevékenységével összefüggésben a külön jogszabályban meghatározott TAJ-számot alkalmazhatja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek a jogszabályban meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben a következő adatok nyilvántartására jogosultak: *
b) * állampolgárság, bevándorolt, letelepedett, menekült vagy oltalmazott jogállás, a menekültügyi hatóságnál a menekültként, oltalmazottként, vagy menedékesként történő elismerésre irányuló kérelem benyújtásának, vagy a harmadik országbeli állampolgár kijelölt helyen való tartózkodása elrendelésének ténye,
c) * lakcím (lakóhely, tartózkodási hely) és értesítési cím,
e) * az álláskeresési ellátás, a foglalkoztatást elősegítő támogatás, valamint a munkaerő-piaci szolgáltatás megállapításához és igénybevételéhez és nyújtásához szükséges e törvényben és más törvényben meghatározott adatok,
h) * a megváltozott munkaképességgel kapcsolatos adatok,
i) * munkáltató adatai (név, cím, székhely, telephely, gazdálkodási forma, adószám, TB nyilvántartási szám, TAJ szám, KSH szám),
j) * az arra vonatkozó adatok, hogy az álláskereső korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e,
k) * a nemzetiséghez való tartozásra vonatkozó adatok,
l) * az állami foglalkoztatási szerv által végzett munkaközvetítői tevékenység végzéséhez, valamint a munkaerő-piaci szolgáltatások igénybevételéhez a munkavállalással kapcsolatos személyes és szakmai kompetenciákra, körülményekre és a munkáltató munkaerő-tervezésére vonatkozó adatok,
m) * a cselekvőképtelen vagy cselekvőképességében a munkaviszonnyal összefüggő ügycsoportban részlegesen korlátozott személy törvényes képviselőjének természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét és értesítési címét.
(2a) * Az állami foglalkoztatási szerv által vezetett nyilvántartás az álláskeresők nyilvántartásba vételéhez, az álláskeresési ellátás megállapításához és igénybevételéhez szükséges, e törvényben meghatározott adatok tekintetében - a természetes személyazonosító és a lakcím-azonosító adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
a) * a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és az egészségbiztosítási szerv az ellátás megállapítása, folyósítása, ellenőrzése céljából a TAJ szám alkalmazásával az a)-c), e) és g) pontjai,
b) * a szociális igazgatás szerve az aktív korúak ellátása megállapítási és folyósítási feltételei fennállásának megállapítása céljából a TAJ szám alkalmazásával az a)-c) és e) pontjai,
c) * a központi és területi idegenrendészeti hatóság a külföldiek beutazásához és tartózkodásához kapcsolódó, törvényben meghatározott feladataik ellátása céljából az a)-d) és f)-h) pontjai,
d) * az állami adóhatóság az adókötelezettség ellenőrzése, valamint a munkaerő-piaci járulék bevallásának és befizetésének ellenőrzése céljából az a), c), d), e) és g) pontjai
e) * a rehabilitációs hatóság a megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak megállapítása, ellenőrzése céljából a TAJ alkalmazásával az a), valamint c)-i) pontjai
(4) * A rehabilitációs hatóság a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény alapján rehabilitációs ellátásban vagy rehabilitációs járadékban részesülő személyek számára történő rehabilitációs szolgáltatások biztosítása céljából e személyeknek az (1) bekezdés alapján kezelt, a (2) bekezdés a)-d) és f) pontjában meghatározott adatait közvetlen hozzáféréssel átveheti.
(5) * Az (1) bekezdésben megjelölt szervek más szerv és természetes személy részére adatot csak jogszabályban meghatározott módon szolgáltathatnak.
(6) * A (3) bekezdés alapján adatigénylésre jogosult szervek felé az állami foglalkoztatási szerv kapcsolati kódot képezhet, a nyilvántartásában szereplő személyekre vonatkozó adatszolgáltatás igénylése, teljesítése, valamint az adatszolgáltatást kérő nyilvántartásának karbantartása céljából.
(7) * A kapcsolati kód tartalmát és képzési szabályait az állami foglalkoztatási szerv határozza meg. A kapcsolati kódot az adatkezelés céljának teljesülése után az állami foglalkoztatási szerv és az adatkérő nyilvántartásából törölni kell.
(8) * A (2) bekezdés szerinti adatok statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai célú felhasználásra - személyazonosításra alkalmatlan módon átadhatók.
(8a) * A (2) bekezdés szerinti adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére - a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben - statisztikai célra térítésmentesen át kell adni és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
(9) * Az (1) bekezdésben meghatározott szervek kötelesek adatvédelmi szabályzatot kiadni.
(10) * Az e törvény szerinti eljárások során az uniós rendeletek szerinti hozzáférési pontot működtető egészségügyért felelős miniszter az uniós rendeletek szerinti célból, az ahhoz szükséges mértékben és ideig kezeli az elektronikus adatcserével érintett, az (1) bekezdés szerinti szervek által e törvény szerint kezelt személyes és különleges adatokat.
(11) * Az állami foglalkoztatási szerv - a (2) bekezdés a)-c) pontja szerinti adatok és a TAJ megküldésével - hivatalból értesíti a nyugdíjfolyósító szervet, ha korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő személynek állapít meg vagy szüntet meg álláskeresési járadékot.
Foglalkoztatási és Közfoglalkoztatási Adatbázis *
57/B. § * (1) * Az állami foglalkoztatási szerv, a rehabilitációs hatóság az Szt. szerint foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult személyekről, a rehabilitációs ellátásban részesülő személyekről, valamint a közfoglalkoztatásban résztvevő személyekről a munkaerő-piaci helyzetük javítása, a közfoglalkoztatásban való részvételük biztosítása, a közfoglalkoztatás megszervezése, a közfoglalkoztatás feltételeinek biztosítása, a közfoglalkoztatásért felelős miniszter, az állami foglakoztatási szerv, a rehabilitációs hatóság, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal) ezzel összefüggő feladatai eredményes ellátásának elősegítése, továbbá a szociális ellátásokra való jogosultságot megállapító törvényben meghatározott jogosultsági feltételek fennállásának ellenőrzése céljából elektronikus nyilvántartást vezet (a továbbiakban: adatbázis).
(2) Az állami foglalkoztatási szerv az adatbázissal kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.
(3) Az adatbázis tartalmazza
1. * a foglalkoztatást helyettesítő támogatásra nem egészségkárosodottként jogosult személyek tekintetében *
a) * az alábbi adatokat:
af) a foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult személy iskolai végzettsége, szakképesítése,
b) a munkaügyi hatóság által a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8. § (4)-(5) bekezdése alapján az állami foglalkoztatási szervnek átadott, és az adatbázisban nyilvántartott személyekre vonatkozó adatokat,
c) a munkaerőpiaci helyzetükkel összefüggő, következő adatokat:
ca) munkaerőpiaci képzésben történő részvétel,
cb) munkaerőpiaci programban történő részvétel,
cc) bértámogatással létesített munkaviszony keretében történő foglalkoztatás,
cd) közfoglalkoztatásban való részvétel,
ce) munkaviszony - támogatás nélkül történő - létesítése,
cf) állami foglalkoztatási szerv szolgáltatásainak igénybevétele,
cg) egyszerűsített foglalkoztatásban történő részvétel,
db) a nyilvántartásból történő törlés, illetve a nyilvántartás szünetelésének időpontja és indoka;
ab) a közfoglalkoztatott természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét, tartózkodási helyét, állampolgárságát (hontalan státuszát), bevándorolt, letelepedett vagy menekült, oltalmazott, menedékes, befogadotti, szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező státuszát, valamint önkéntes adatszolgáltatás alapján telefonszámát, e-mail címét,
ac) legmagasabb iskolai végzettségét, szakképzettségét,
ad) foglalkozás-egészségügyi alkalmassága mértékét, és ez alapján esetleg kizárt munkakört,
ae) eddig betöltött munkaköreit,
af) * az állami foglalkoztatási szervvel történő együttműködésére vonatkozó adatokat,
ag) a (4) bekezdés alapján megállapított prioritási szintjét,
ah) * a rehabilitációs ellátásban részesülő személy által betölthető munkakörök leírását (FEOR kód),
ba) a közfoglalkoztatás jellegét, azaz hogy
1. tényleges közfoglalkoztatott-e
2. képzésben vesz-e részt
3. * foglakoztatást helyettesítő támogatásban részesül-e
4. * rehabilitációs ellátásban részesül-e,
b) a munka jellegét, statisztikai kódját (FEOR kód), leírását,
j) a kifizető szerv azonosítóját, megnevezését, elérhetőségét.
(4) A (3) bekezdés 2. pont ag) alpontja szerinti prioritási szint körében vizsgálandó szempontok:
1. Hátrányos helyzetű munkavállaló, aki
a) az előző 6 hónapban nem állt munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban, vagy
b) nem szerzett középfokú végzettséget vagy szakképesítést (ISCED 3), vagy
c) 50 éven felüli személy, vagy
d) egy vagy több eltartottal egyedül élő felnőtt, vagy
e) valamely tagállam olyan ágazatában vagy szakmájában dolgozik, amelyben 25%-kal nagyobb a nemi egyensúlyhiány, mint e tagállam valamennyi gazdasági ágazatára jellemző átlagos egyensúlyhiány, és ezen alulreprezentált nemi csoportba tartozik, vagy
f) * egy tagállam nemzetiséghez tartozik, és akinek szakmai, nyelvi képzésének vagy szakmai tapasztalatának megerősítésére van szüksége ahhoz, hogy javuljanak munkába állási esélyei egy biztos munkahelyen;
2. Súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló, aki legalább 24 hónapja munkanélküli;
3. Fogyatékkal élő munkavállaló, aki
a) a nemzeti jog szerint fogyatékosnak elismert, vagy
b) elismerten fizikai, elmebeli vagy pszichológiai károsodásban szenved;
4. * Megváltozott munkaképességű munkavállaló, aki
(5) A (3) bekezdés adatait a (6) bekezdésben megjelölt adatok kivételével az állami foglalkoztatási szerv rögzíti az adatbázisban.
(6) * A (3) bekezdés 1. pont aa)-ae) alpontja szerinti adatokat az Szt. 18/B. § szerinti nyilvántartást vezető hatóság továbbítja az adatbázisba. A (3) bekezdés 3. pont g) alpontja szerinti adatokat a települési önkormányzat jegyzője rögzítheti.
(7) A (4) bekezdés 1. pont d) és f) alpontjában és 3. pontjában szereplő adatok a közfoglalkoztatott, illetve korlátozottan cselekvőképes személy esetén törvényes képviselője írásbeli kérésére, önkéntes adatszolgáltatása alapján vehetők fel az adatbázisba.
(8) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy (3) bekezdés 3. pont g) alpontja szerint az adatbázisba felvételre kerülő adatok körét rendeletben állapítsa meg. *
(9) * Az adatbázis a menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként történő elismerés iránti kérelmet benyújtó (a továbbiakban együtt: elismerést kérő) közfoglalkoztatott, valamint az idegenrendészeti hatóság döntése alapján kijelölt tartózkodási helyen élő harmadik országbeli állampolgár közfoglalkoztatott esetében a közfoglalkoztatott természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét, tartózkodási helyét, szálláshelyét, továbbá a (3) bekezdés 2. a) pont aa), ac) és ad) alpontjában, valamint a (3) bekezdés 2. b) pont bb)-bf) alpontjában meghatározott adatokat tartalmazza.
(10) * Az elismerést kérő adatait az állami foglalkoztatási szerv a menekültügyi hatóság elismerésre irányuló kérelmet elutasító döntés jogerőre emelkedéséről szóló értesítése alapján az adatbázisból haladéktalanul törli, kivéve, ha az idegenrendészeti hatóság a harmadik országbeli állampolgár kijelölt helyen való tartózkodását rendelte el.
57/C. § * (1) * Az állami foglalkoztatási szerv az 57/B. § (1) bekezdésében meghatározott célok teljesülése érdekében folyamatos elektronikus adatkapcsolat keretében biztosítja
a) * a települési önkormányzat jegyzője számára az 57/B. § (6) bekezdésében meghatározott adatrögzítéshez és a járási hivatal számára a (3) bekezdésben meghatározott adatbetekintéshez,
szükséges hozzáférést.
(2) * A közfoglalkoztatásért felelős miniszter az adatkezelő tevékenysége feletti felügyelet gyakorlása és a közfoglalkoztatás szervezésével kapcsolatos feladatai eredményes ellátása érdekében az 57/B. § (3) bekezdésének 2-3. pontjaiban és a (9) bekezdésében meghatározott adatokba betekinthet.
(3) * A járási hivatal a szociális juttatásokra való jogosultság feltételeinek megállapításához szükséges ellenőrzési feladatai érdekében az adatbázisnak az 57/B. § (3) bekezdés 1. pont b), ca)-ce), cg) és d) alpontjában, valamint a 2. pont ab) és af) alpontjában szereplő adataiba tekinthet be.
(3a) * A rehabilitációs hatóság a megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak megállapítása, ellenőrzése és a rehabilitációs szolgáltatások nyújtása céljából az 57/B. § (3) bekezdés 1. pont a) pont aa) és ac)-af) alpontjában, 1. pont b) és c) pontjában, valamint 2. és 3. pontjában szereplő adatokat közvetlen hozzáféréssel átveheti.
(5) A közfoglalkoztatott bérének a központi költségvetés által finanszírozott része folyósítása feltételeinek ellenőrzése érdekében a Magyar Államkincstár az adatbázisnak az 57/B. § (3) bekezdés 2. pont ab), ba), bb), bd) és bf) alpontjában, továbbá a 3. pont a) alpontjában szereplő adataiba tekinthet be.
(6) Az adatbázisban rögzített adatok személyazonosításra alkalmatlan módon statisztikai célra felhasználhatóak és statisztikai célú felhasználásra átadhatóak.
(7) * Az adatbázisban rögzített adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére - a Stt. 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben - statisztikai célra térítésmentesen át kell adni és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
Az Európai Szociális Alap által finanszírozott intézkedésekben résztvevő személyek adatbázisa *
57/D. § * (1) Az állami foglalkoztatási szerv az Európai Szociális Alap által finanszírozott intézkedésekben résztvevőkről az egyéni szintű nyomonkövetés, valamint a támogatások felhasználása ellenőrizhetőségének biztosítása érdekében elektronikus nyilvántartást vezet.
(2) Az adatbázis tartalmazza a résztvevők alábbi adatait, amelyet a kedvezményezettek szolgáltatnak:
b) állampolgárság, illetőleg bevándorolt, letelepedett vagy menekült státusza,
c) belföldi lakó-, illetve tartózkodási helye,
d) iskolai végzettsége, szakképesítése,
e) annak ténye, hogy 3 évnél fiatalabb kisgyermeket nevel-e saját háztartásában,
f) Társadalombiztosítási Azonosító Jele (TAJ szám),
g) * intézkedésbe történő belépésekor a munkaerő-piaci, társadalmi helyzetével összefüggő következő adatokat:
ga) intézkedésbe történő belépés dátuma,
gb) munkaerő-piaci státusza,
gc) annak ténye, hogy megváltozott munkaképességűnek minősül-e,
gd) annak ténye, hogy a gc) ponton belül fogyatékkal élőnek minősül-e,
ge) a résztvevő önkéntes nyilatkozata alapján, nemzetiségének megjelölése,
gf) annak ténye, hogy tartós munkanélkülinek minősül-e,
gg) annak ténye, hogy egyéb, a támogatásnyújtásnál figyelembe vett szempontból hátrányos helyzetűnek minősül-e,
gh) annak ténye, hogy 18 éven aluli gyermeket nevel-e saját háztartásában,
gi) annak ténye, hogy egyetlen felnőttből álló háztartásban él-e,
gj) annak ténye, hogy munkanélküli háztartásban él-e,
gk) annak ténye, hogy hajléktalan-e,
ha) intézkedésből történő kilépés dátuma,
hb) a résztvevő munkaerő-piaci státusza,
hc) annak ténye, hogy álláskeresési tevékenységet folytat-e,
hd) annak ténye, hogy oktatásban vagy szakképzésben részt vesz-e,
he) annak ténye, hogy az intézkedés keretében képzettséget szerzett-e,
hf) milyen szolgáltatásban, illetve támogatásban részesült a program keretében.
(3) A (2) bekezdés alapján nyilvántartásba vett adatokba a foglalkoztatáspolitika koordinációjával, a foglalkoztatási és képzési célú programok kidolgozásával, a hazai és nemzetközi források felhasználásával megvalósuló fejlesztési programok kezdeményezésével és megvalósításával összefüggő feladatai ellátása érdekében a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, nemzetközi források felhasználásával megvalósuló fejlesztési programok kezdeményezésével és megvalósításával összefüggő feladatai ellátása érdekében a gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter, valamint az uniós támogatások felhasználásának ellenőrzését végző szerv tekinthet be.
(4) Az adatbázisban rögzített adatok statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai célú felhasználásra - személyazonosításra alkalmatlan módon - átadhatók.
(4a) * Az adatbázisban rögzített adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére - a Stt. 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben - statisztikai célra, térítésmentesen át kell adni és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
(5) A (2) bekezdés szerinti adatok az Európai Szociális Alapnak a 2014-2020 közötti európai uniós költségvetési időszakban rendelkezésre álló forrásaira vonatkozó elszámolhatósági időszak lezárását követő öt évig kezelhetők.
(6) * Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott adatbázissal kapcsolatos fejlesztéseket a miniszter kezdeményezheti.
57/E. § *
Fogalommeghatározások és záró rendelkezések *
58. § (1) * Ez a törvény 1991. március hó 1. napján lép hatályba.
(3) * E törvénynek az egyes migrációs tárgyú és ezekkel összefüggésben más törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIX. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a hatálybalépést követően megindult ügyekben kell alkalmazni.
a) * munkaviszony: a magyar jog hatálya alá tartozó munkaviszony, közszolgálati jogviszony, állami szolgálati jogviszony, kormányzati szolgálati jogviszony, közalkalmazotti jogviszony, bírói és igazságügyi szolgálati, valamint ügyészségi szolgálati viszony, a közfoglalkoztatási jogviszony, a biztosított bedolgozói és az - 1994. június 1-jét megelőzően létesített - ezzel egy tekintet alá eső bedolgozói jogviszony, a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony, a szövetkezeti tag munkaviszony jellegű munkavégzésre irányuló jogviszonya - ide nem értve az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagját, a közérdekű nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagját és a szociális szövetkezet tagi munkavégzésre irányuló jogviszonyban munkát végző tagját -, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti hivatásos szolgálati jogviszony, valamint a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti hivatásos és szerződéses állományú katonák szolgálati viszonya,
b) munkavállaló: az, aki az a) pontban meghatározott munkaviszonyban áll,
c) * munkaadó: az a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint természetes személy, aki munkavállalót foglalkoztat, illetve foglalkoztatni kíván,
d) * álláskereső: az a személy, aki
3. * öregségi nyugdíjra nem jogosult, rehabilitációs járadékban, valamint a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaiban nem részesül és
4. * az alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kivételével munkaviszonyban nem áll, és egyéb keresőtevékenységet sem folytat, és
e) * kereső tevékenység: - az 1-5. pontban foglaltak figyelembevételével - minden olyan munkavégzés, amelyért díjazás jár, továbbá kereső tevékenységet folytatónak kell tekinteni azt a személyt is, aki külön törvény szerint egyéni vállalkozónak minősül, valamint aki gazdasági társaság tevékenységében személyes közreműködés vagy mellékszolgáltatás keretében történő munkavégzés útján vesz részt, illetve aki a társaság vezető tisztségviselője vagy a társasági szerződésben közreműködési/munkavégzési kötelezettsége/joga fel van tüntetve.
4. * Nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban álló nevelőszülő e törvény alkalmazása szempontjából nem tekinthető keresőtevékenységet folytató személynek, ha nevelőszülői jogviszonya mellett más keresőtevékenységet nem végez.
5. * A szociális szövetkezet tagja által a szövetkezetben végzett személyes közreműködés akkor minősül keresőtevékenységnek, ha a személyes közreműködés ellenértékeként megszerzett bevétel meghaladja havonta a minimálbér összegét.
f) * magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás: a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 2. § p) pontja szerinti munkavállalás,
g) * kötelező legkisebb munkabér, minimálbér: a jogszabályban meghatározott kötelező legkisebb havi munkabér legmagasabb mértéke,
h) * öregségi nyugdíjkorhatár: a személyre irányadó öregségi nyugdíjkorhatár,
i) * öregségi nyugdíjra jogosult személy: aki
ia) az öregségi nyugdíjkorhatárt elérte és az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel rendelkezik, vagy
ib) az öregségi nyugdíjkorhatár betöltése előtt öregségi nyugdíjban részesül, vagy
ic) * a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi nyugdíjsegélyben (nyugdíjban), egyházi jogi személytől egyházi, felekezeti nyugdíjban, öregségi járadékban vagy növelt összegű öregségi járadékban részesül,
j) * munkaközvetítő tevékenység: olyan szolgáltatás, amelynek célja a munkát keresők és a munkát kínálók találkozásának elősegítése,
k) * pályakezdő álláskereső: a 25. életévét - felsőfokú végzettségű személy esetén 30. életévét - be nem töltött, a munkaviszony létesítéséhez szükséges feltételekkel rendelkező, az állami foglalkoztatási szerv által nyilvántartott álláskereső, feltéve, ha álláskeresési járadékra a tanulmányainak befejezését követően nem szerzett jogosultságot. Nem tekinthető pályakezdő álláskeresőnek, aki *
1. * terhességi-gyermekágyi segélyben, csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban részesül,
3. sor- vagy tartalékos katonai szolgálatot, továbbá polgári szolgálatot teljesít,
l) * rövid időtartamú munka: olyan, az állami foglalkoztatási szerv által felajánlott, vagy az álláskereső által megtalált munka, amelynek időtartama összefüggően a 120 napot nem haladja meg,
m) * megváltozott munkaképességű személy: aki testi vagy szellemi fogyatékos, vagy akinek az orvosi rehabilitációt követően munkavállalási és munkahely-megtartási esélyei testi vagy szellemi károsodása miatt csökkennek,
n) * alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony: az adórendszeren kívüli háztartási munka, az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény által szabályozott alkalmi munka, valamint idénymunka,
o) * közhasznú tevékenység: az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény szerinti közhasznú tevékenység,
p) * háztartás: az Szt. 4. §-a (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott személyek,
q) * jövedelem: az Szt. 4. §-a (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott jövedelem,
r) * egyedülálló: az a személy, aki hajadon, nőtlen, özvegy, elvált, házastársától külön él és nincs élettársa,
s) * egyéni vállalkozó: a Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének e) pontja szerint biztosított, a Tbj. 4. §-ának b) pontjában meghatározott személy,
t) * társas vállalkozó: a Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének f) pontja szerint biztosított, a Tbj. 4. §-ának d) pontjában meghatározott személy,
u) * elektronikus levél: az egyedi levelezési címek között levelezőprogram segítségével küldhető és fogadható adategyüttes,
v) * harmadik országból származó munkavállaló: az a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott harmadik országbeli állampolgár, aki a magyar idegenrendészeti hatóságok által összevont engedélyként kiállított tartózkodási engedély birtokában jogszerűen tartózkodik Magyarország területén, és foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében munkát vállalhat,
w) * kedvezményezett: az a támogatást igénylő, aki 2014-2020 közötti programozási időszakban az Európai Szociális Alapból támogatásban részesül,
x) * munkanélküli háztartás: az a háztartás, amelynek egyik tagja sem foglalkoztatott.
(6) * A törvény alkalmazásában a
a) * a munkavállaló felmondásán, a köztisztviselő, a kormánytisztviselő, az állami tisztviselő, a közalkalmazott, valamint a Magyar Honvédség és a fegyveres testületek hivatásos állományú tagjának lemondását, továbbá a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állománya tagjának lemondását, azonnali hatályú lemondását;
b) * munkaviszonynak a munkáltató részéről azonnali hatályú felmondással történő megszüntetésén a közszolgálati és a kormányzati szolgálati jogviszony hivatalvesztéssel, az állami szolgálati jogviszony az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény 9. § (2) bekezdésében foglalt azonnali hatállyal történő megszüntetéssel, a közalkalmazotti jogviszony elbocsátással, a hivatásos és szerződéses állományú katonák szolgálati viszonyának lefokozás fenyítés kiszabásával, büntetőeljárás keretében lefokozással, a szolgálati viszony keretében betöltött munkakör ellátásához szükséges tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás vagy közügyektől eltiltás alkalmazásával, valamint az állomány tagjának a szolgálatra méltatlanná válásával kapcsolatos felmentésével, valamint a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti hivatásos szolgálati jogviszonynak a Hszt. 80. § (1) bekezdés f) vagy g) pontjában, (2) bekezdés h) pontjában vagy 86. § (2) bekezdés b) vagy d) pontjában meghatározott okból történő felmentésével,
c) * a munkaviszonynak a munkaadó részéről felmondással történő megszüntetésén a közszolgálati, a kormányzati szolgálati és az állami szolgálati, továbbá a közalkalmazotti jogviszonynak felmentéssel történő megszüntetését is érteni kell,
d) * munkaviszony létesítéséhez szükséges feltételekkel az a személy rendelkezik, aki az Mt. alapján munkaviszonyt létesíthet.
(7) * E törvény alkalmazásában szezonális munka olyan tevékenység, amely a naptári év bizonyos szakaszához kötődik, az adott évszak feltételeihez kapcsolódó, ismétlődő esemény, vagy események sorozata miatt, amikor az általában zajló műveletek esetében jóval több munkaerőre van szükség.
(8) * Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg *
a) * - az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben - az álláskeresési járadék összege kiszámításának, ennek keretében a 26. § (1) bekezdésében meghatározott járulékalap havi átlagos összege meghatározásának, valamint az álláskeresési járadék és álláskeresési segély folyósításának,
b) * az álláskeresőként való nyilvántartásba vétel, valamint a nyilvántartásból való törlés részletes feltételeinek, *
c) az EGT tagállamaiban történő munkahelykereséssel kapcsolatos költségtérítés feltételeinek és odaítélésének,
d) * a rendbírság kiszabásának, megfizetésének és kezelésének,
e) * az e törvényben meghatározott nyilvántartások vezetésének,
f) * a gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a kedvezményezett által az adatbázisba történő adatrögzítés eljárásának, az adatszolgáltatás technikai feltételeit, továbbá az ellenőrzés szakmai tartalmát,
g) * a munkaadó munkaerőigénye bejelentése módjának és formájának
(9) * Ahol e törvény
a) * gyermekgondozási díjat, gyermekgondozási segélyt, gyermekgondozást segítő ellátást, terhességi-gyermekágyi segélyt, csecsemőgondozási díjat, gyermeknevelési támogatást, ápolási díjat, öregségi nyugdíjat, rokkantsági, valamint baleseti rokkantsági nyugdíjat, rendszeres szociális járadékot, átmeneti járadékot, megváltozott munkaképességű személyek ellátásait, továbbá bányászok egészségkárosodási járadékát,
b) munkaviszonyt
említ, azon az Európai Unióhoz történő csatlakozást követően az EGT tagállamaiban hatályos jogszabályok szerinti megfelelő ellátásokat és jogviszonyokat is érteni kell.
(10) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az e törvény szerinti magán-munkaközvetítési tevékenység folytatásának részletes feltételeit, a tevékenység bejelentésének és az e tevékenységet folytatók nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a magán-munkaközvetítői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket rendeletben szabályozza.
59. § * (1) E törvény rendelkezéseit az Európai Gazdasági Térség tagállamai tekintetében az Európai Közösségben migráns munkavállalókról, önálló vállalkozókról, diákokról, nyugdíjasokról és magukat önerőből eltartókról, valamint családtagjaikról szóló közösségi jogszabályok szerint kell alkalmazni.
(2) * E törvénynek az álláskeresési járadék összegének kiszámítására vonatkozó, valamint az álláskeresési járadékra, valamint álláskeresési segélyre való jogosultsági időt meghatározó rendelkezéseit az Európai Gazdasági Térség tagállamai tekintetében az Európai Közösségek migráns munkavállalóinak, önálló vállalkozóinak, valamint ezek családtagjainak szociális biztonsága tárgykörében elfogadott közösségi rendeletek hatálya alá tartozó személyekre és ellátásokra e közösségi rendeletek szabályai szerint kell alkalmazni. *
(3) * E törvény alkalmazásában az Európai Gazdasági Térség tagállamának kell tekinteni az Európai Unió tagállamát és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államot, valamint azt az államot, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez.
(4) * E törvénynek
a) az álláskeresőként való nyilvántartásba vétel feltételeire,
b) * az álláskeresési ellátásra
vonatkozó rendelkezéseit az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes, az Európai Közösséggel és tagállamaival nemzetközi szerződést kötött állam állampolgárára, a nemzetközi szerződésben foglaltak szerint kell alkalmazni.
59/A. § * 2011. január 1. előtt a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprész terhére megkötött támogatási szerződésekből eredő követelések, illetve az alaprészt terhelő kötelezettségek a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet „Megváltozott munkaképességűek foglalkoztatásával összefüggő bértámogatás” nevű fejezeti kezelésű előirányzatot illetik meg, illetve terhelik.
59/B. § * (1) Ahol jogszabály munkanélkülit említ, azon álláskeresőt kell érteni.
(2) Ahol jogszabály
(3) * A 2005. november 1-jét megelőzően megállapított, és ebben az időpontban folyósított munkanélküli ellátást a 2005. október 31-én hatályos szabályok szerint tovább kell folyósítani azzal, hogy az ellátás folyósítása során a 2005. november 1-jétől az állami foglalkoztatási szervvel való együttműködésre az álláskeresővel kötött álláskeresési megállapodásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(4) Annak részére, akinek munkanélküli járadékra, nyugdíj előtti munkanélküli segélyre, álláskeresést ösztönző juttatásra való jogosultsága 2005. november 1-jét megelőzően keletkezik, és ezen ellátásokra való kérelmét legkésőbb 2005. október 31-én benyújtja, ezen ellátásokat a 2005. október 31-én hatályos szabályok szerint kell megállapítani.
(5) Annak részére, akinek a munkanélküli járadék, nyugdíj előtti munkanélküli segély, álláskeresését ösztönző juttatás folyósítása 2005. november 1-jén vagy ezt követően szünetel, a szünetelésre okot adó körülmény megszűnését követően az ellátását a 2005. október 31-én hatályos szabályok szerint kell tovább folyósítani.
59/C. § * (1) * A 2011. augusztus 31-én folyósított, illetve szünetelő álláskeresési járadékot és álláskeresési segélyt a megállapítása idején hatályos szabályok szerint kell tovább folyósítani. Az álláskeresési járadék - a folyósítási idő lejártát megelőzően létesített munkaviszony miatt - egy összegben történő kifizetésére az álláskeresési járadék megállapítása idején hatályos szabályokat kell alkalmazni.
(2) A 25. § (1) bekezdés b) pont és a 26. § (5) bekezdés rendelkezéseit, a 27. § (1) bekezdésének bevezető szövegrészét, a 27. § (2) és (3) bekezdése és a 30. § rendelkezéseit a 2011. szeptember 1-jét követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni. A hatályba lépést megelőzően, álláskeresési járadék, valamint álláskeresési segély megállapítása iránt benyújtott kérelmeket a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos szabályok szerint kell elbírálni.
(3) * A 2011. december hónapra vonatkozóan kifizetett ellátások után a Tbj. 2011. december 31-én hatályos 22. §-a alapján fizetendő társadalombiztosítási járulékot a szolidaritási alaprészből kell megfizetni.
59/D. § * (1) A Foglalkoztatási és Szociális Adatbázisban a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény hatályba lépése napján lévő adatállomány tekintetében jogutód az állami foglalkoztatási szerv. Az adatállományból történő adatszolgáltatásra az 57/A. § (3) bekezdés rendelkezései alkalmazhatók.
(2) A Foglalkoztatási és Szociális Adatbázist az állami foglalkoztatási szerv 2012. április 30-ig működteti.
(3) A települési önkormányzat jegyzője az általa 2011. december 31-éig megállapított jogosultságokat 2012. április 30-ig rögzíti az adatbázisban.
59/E. § * E törvénynek a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági eljárásban is alkalmazni kell.
59/F. § * E törvénynek az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló 2017. évi LIV. törvénnyel megállapított 27. § (5a) bekezdését a 2017. július 1-jén vagy azt követően álláskeresővé vált személyek vonatkozásában kell alkalmazni azzal, hogy esetükben a 2017. július 1-jét megelőzően önkéntes tartalékosként teljesített, tényleges katonai szolgálat jogosultsági időnek minősül.
60. § * (1) * Ez a törvény
e) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i, 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
f) * a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló 2014. április 16-i 2014/54/EU parlamenti és tanácsi irányelvnek,
g) * a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014. február 26-ai 2014/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk (2) bekezdésének,
h) * a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014. május 15-ei 2014/66/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
a) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
b) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
c) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL. L.352.2013.12.24.9.o.),
c) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL. L.187.2014.6.26.1.o.)
Kihirdetve: 1991. II. 23. A 2005. évi LXX. törvény 19. § (5) bekezdése alapján a „munkanélküli ellátás(ok)” kifejezés alatt az „álláskeresők támogatása” kifejezést is érteni kell. Ugyane törvény 19. § (7) bekezdése alapján a „a munkanélküli járadék” kifejezésen „álláskeresési járadék, álláskeresési segély” kifejezést is érteni kell.
Módosította: 2005. évi LXX. törvény 19. § (6), 2011. évi CXCI. törvény 53. § a).
Az első mondat szövegét megállapította: 2003. évi CXXV. törvény 39. §. Hatályos: 2004. I. 27-től.
Módosította: 2002. évi LIII. törvény 1. §, 2005. évi LXX. törvény 19. § (6).
Megállapította: 2007. évi I. törvény 96. § (1). Módosította: 2009. évi CXXXIV. törvény 22. § (5).
Beiktatta: 2013. évi XCIII. törvény 3. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3).
Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 68. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CV. törvény 129. § (1) b). Hatálytalan: 2011. VIII. 1-től.
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 2. §. Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3), 2011. évi CXCI. törvény 54. § a).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (1). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 3. § a).
Megállapította: 2014. évi XXX. törvény 4. §. Hatályos: 2014. VIII. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 19. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi CXXVI. törvény 54. § (5) c).
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 3. § (2). Hatályos: 2003. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 4. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XXXIX. törvény 1. § (1). Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi XXXIX. törvény 1. § (2). Hatályos: 2016. IX. 30-tól.
Lásd: 445/2013. (XI. 28.) Korm. rendelet.
Lásd: 19/2015. (VII. 3.) NGM rendelet.
Megállapította: 2016. évi XXXIX. törvény 1. § (3). Hatályos: 2016. IX. 30-tól.
Beiktatta: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (3). Hatályos: 2014. I. 2-től.
Beiktatta: 2016. évi XXXIX. törvény 1. § (4). Hatályos: 2016. IX. 30-tól.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (4). Hatályos: 2014. I. 2-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 182. § (1) 1.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 164. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 164. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi XXXIX. törvény 1. § (5). Hatályos: 2016. IX. 30-tól.
Beiktatta: 2016. évi XXXIX. törvény 1. § (6). Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Módosította: 2005. évi LXX. törvény 19. § (4), 2016. évi LXXIX. törvény 4. § a).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (5). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 1998. évi LXXXVI. törvény 77. § (2) a). Hatálytalan: 1999. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 18. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CLXXI. törvény 96. §. Hatályos: 2011. I. 1-től. Lásd: 2010. évi CLXXI. törvény 112. § (9).
Jelölését módosította: 1995. évi LII. törvény 2. § (2).
Beiktatta: 2008. évi CVII. törvény 18. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3). Jelölését módosította: 2008. évi CVII. törvény 18. § (2).
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLXXI. törvény 105. § a). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Számozását módosította: 2008. évi CVII. törvény 18. § (3).
Megállapította: 1996. évi CVII. törvény 1. § (4). Módosította: 2000. évi LXXXIX. törvény 16. §, 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3), 2010. évi CXLVIII. törvény 37. § (1), 2014. évi XCIX. törvény 182. § (1) 2.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 43. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 1993. évi XCVI. törvény 77. § a). Számozását módosította: 2008. évi CVII. törvény 18. § (3). Korábban (7) bekezdés már szerepelt.
Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 3. § b).
Módosította: 2005. évi LXX. törvény 19. § (6).
Hatályon kívül helyezte: 1995. évi LII. törvény 19. § (2). Hatálytalan: 1995. VII. 1-től.
Megállapította: 2002. évi XLVII. törvény 1. §. Hatályos: 2002. XII. 10-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi XCIII. törvény 13. § d). Hatálytalan: 2011. VII. 22-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi XCIII. törvény 13. § d). Hatálytalan: 2011. VII. 22-től. A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 2. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CV. törvény 129. § (1) b). Hatálytalan: 2011. VIII. 1-től.
Megállapította: 1999. évi CXXII. törvény 4. §. Hatályos: 2000. II. 1-től.
Beiktatta: 1999. évi CXXII. törvény 4. §. Hatályos: 2000. II. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (6). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 182. § (1) 3.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 165. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 182. § (1) 4.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 165. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Lásd: 32/2016. (IX. 8.) NGM rendelet.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 165. § (3). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XVI. törvény 261. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 165. § (4). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XVI. törvény 261. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 1996. évi CVII. törvény 8. §. Hatályos: 1997. I. 1-től.
Módosította: 2005. évi LXX. törvény 19. § (4).
Beiktatta: 2001. évi XXIV. törvény 2. § (1). Módosította: 2010. évi XXXIX. törvény 41. § (5).
Lásd: 2005. évi LXX. törvény 19. § (7).
Beiktatta: 2001. évi XXIV. törvény 2. § (1). Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 1., 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § a).
Beiktatta: 2007. évi LXXXIV. törvény 20. § (1). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § c).
Jelölését módosította: 2001. évi XXIV. törvény 2. § (1), 2007. évi LXXXIV. törvény 20. § (1). Módosítva: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3) alapján.
Jelölését módosította: 2001. évi XXIV. törvény 2. § (1), 2007. évi LXXXIV. törvény 20. § (1). Módosította: 2010. évi CLXXI. törvény 104. § a).
Jelölését módosította: 2001. évi XXIV. törvény 2. § (1), 2007. évi LXXXIV. törvény 20. § (1).
Beiktatta: 2001. évi XXIV. törvény 2. § (2). Módosította: 2012. évi CCXVI. törvény 11. § a).
Megállapította: 2014. évi XVI. törvény 261. § (3). Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § b).
Megállapította: 2014. évi XVI. törvény 261. § (3). Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § a).
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CVI. törvény 57. § (2) a).
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 166. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Számozását módosította: 2001. évi XXIV. törvény 2. § (2).
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 44. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2005. évi CV. törvény 16. § (5). Hatálytalan: 2005. XI. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi LXXV. törvény 23. § b). Hatálytalan: 2010. VIII. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 44. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § b). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Számozását módosította: 2002. évi LIII. törvény 6. § (2).
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 20. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től. A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLXXI. törvény 105. § b). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 21. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.
Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) b).
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 167. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 136. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 167. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLXXI. törvény 105. § c). A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (29) a). Hatálytalan: 2013. XII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLXXI. törvény 105. § d). A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (29) b). Hatálytalan: 2013. XII. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CLXXI. törvény 104. § c). Hatályos 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 20. § (3). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § c).
Megállapította: 2001. évi XXIV. törvény 3. §. Hatályos: 2002. I. 1-től.
Megállapította: 1997. évi CXX. törvény 7. §. A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (29) c). Hatálytalan: 2013. XII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi CLII. törvény 15. § (3) a). Hatálytalan: 2010. IV. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (20). A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § c). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § c). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
A korábbi megelőző alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Beiktatta: 1999. évi CXXII. törvény 6. §. Hatályos: 2000. II. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Módosította: 2005. évi LXX. törvény 19. § (4), 2016. évi LXXIX. törvény 3. § c).
Beiktatta: 2006. évi CXIII. törvény 10. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 27. § (5).
Megállapította: 2001. évi XXIV. törvény 5. §. Módosította: 2002. évi XLVII. törvény 56. § (2) a), 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3). Számozását módosította: 2006. évi CXIII. törvény 10. §. Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 37. § (3), 2012. évi LXXVI. törvény 20. § 1., 2014. évi XXXV. törvény 5. §.
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 7. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.
Megállapította: 1995. évi CXXIV. törvény 6. §. Hatályos: 1996. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (8). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § d). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (9). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (10). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 24. §. Számozását módosította: 2009. évi CXXXIV. törvény 6. § (2). Módosította: 2011. évi XCIII. törvény 13. § d).
Beiktatta: 1997. évi CXX. törvény 9. § (3). Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3). Számozását módosította: 2009. évi CXXXIV. törvény 6. § (2).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 40. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től.
Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §.
Módosította: 2009. évi LVI. törvény 21. §.
Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 71. §.
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 25. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 168. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §, 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) c). Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (11). Módosította: 2016. évi CIV. törvény 6. § (1) a).
Megállapította: 1997. évi CXX. törvény 11. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Megállapította: 1997. évi CXX. törvény 11. §. Módosította: 2000. évi LXXXIX. törvény 16. §, 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2008. évi CVII. törvény 52. § (1) c). Hatálytalan: 2009. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 1997. évi LI. törvény 27. § (7). Hatálytalan: 1997. VII. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § d). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 5. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től. Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § e).
Megállapította: 2005. évi LXX. törvény 5. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 6. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től. Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § f).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CCXVI. törvény 12. § a). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLXXI. törvény 105. § e). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § h).
Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) c), 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § a).
Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) d).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (3). Hatálytalan: 2012. VII. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 46. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 26. §. Módosította: 2010. évi CLXXI. törvény 104. § d), 2011. évi CXCI. törvény 54. § e).
Beiktatta: 2010. évi LXXV. törvény 17. § (2). Hatályos: 2010. VIII. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXX. törvény 6. §. Az ellátások megállapításához, illetve összegük módosításához lásd: 2008. évi IV. törvény 1. § (1) f).
Megállapította: 2009. évi CXXXIV. törvény 7. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Lásd: 2009. évi CXXXIV. törvény 22. § (8).
Megállapította: 2010. évi CLXXI. törvény 99. §. Hatályos: 2011. I. 1-től. Lásd: 2010. évi CLXXI. törvény 112. § (9).
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 7. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § f). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2010. évi XXXIX. törvény 36. § (2). Hatályos: 2010. III. 31-től.
Megállapította: 2005. évi LXX. törvény 7. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 169. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § c).
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 8. § (2). Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 1. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 169. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi LIV. törvény 1. §. Hatályos: 2017. VII. 1-től.
Megállapította: 2010. évi XXXIX. törvény 36. § (3). Hatályos: 2010. III. 31-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CCXVI. törvény 12. § b). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 27. § (1). Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (3).
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 8. § (3). Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Beiktatta: 2010. évi CLXXI. törvény 100. §. Hatályos: 2011. I. 1-től. Lásd: 2010. évi CLXXI. törvény 112. § (9).
Beiktatta: 2009. évi CXXXIV. törvény 8. §. Módosította: 2015. évi CXI. törvény 45. § a).
Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3). Számozását módosította: 2009. évi CXXXIV. törvény 8. §. Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 4. § b).
Beiktatta: 2010. évi XXXIX. törvény 36. § (4). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § j).
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 2. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXX. törvény 8. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Lásd még: 2005. évi LXX. törvény 19. § (13).
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 2., 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § d).
Módosította: 2015. évi CXI. törvény 45. § b).
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 170. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2010. évi CLXXI. törvény 105. § h).
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 9. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (28) b).
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 4. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLXVII. törvény 28. § a).
Beiktatta: 2011. évi CLXVII. törvény 25. §. Módosította: 2016. évi CLXIV. törvény 2. §.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 4. § (2). Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 3.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § m).
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 4. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 4. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2012. évi CCXVI. törvény 11. § b).
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 4. § (5). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § i). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 10. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 1. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2005. évi LXX. törvény 19. § (2). Hatálytalan: 2005. XI. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 1995. évi CXXIV. törvény 30. § (3). Hatálytalan: 1996. VII. 1-től.
Megállapítva: 2010. évi XXXIX. törvény 41. § (5) alapján. Hatályos: 2010. III. 31-től.
Megállapította: 1999. évi CXXII. törvény 16. §. Hatályos: 2000. II. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 55. § (2).
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 5. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 5. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2010. évi XXXIX. törvény 36. § (6). Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (3).
Megállapította: 2015. évi VI. törvény 2. § (1). Hatályos: 2015. IV. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 171. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi VI. törvény 2. § (4) a).
Megállapította: 1995. évi LII. törvény 13. § (1). Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §.
Beiktatta: 1999. évi CXXII. törvény 17. §. Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) f).
Lásd: 2005. évi CV. törvény 16. § (8).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 44. § (1). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Módosította: 2005. évi CV. törvény 16. § (7), 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) g).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (13). Módosította: 2016. évi CIV. törvény 6. § (1) a).
Beiktatta: 1995. évi LII. törvény 13. § (2). Módosította: 1996. évi CVII. törvény 37. § (1) h), 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3), 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a). Számozását módosította: 2005. évi LXXXIII. törvény 44. § (1). Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) h).
Lásd: 2005. évi CV. törvény 16. § (9).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 44. § (2). Hatályos: 2005. XI. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 12. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Lásd: 2005. évi LXX. törvény 19. § (5).
Beiktatta: 1995. évi CXXIV. törvény 8. §. Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 1995. évi CXXIV. törvény 8. §. Hatályos: 1996. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 1996. évi CVII. törvény 18. § (1). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Módosította: 2001. évi LI. törvény 19. § (1).
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § n).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (14). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Megállapította: 2001. évi LI. törvény 19. § (2). Hatályos: 2001. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (20). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 1999. évi CIX. törvény 20. § (1). Módosította: 2011. évi CLXVII. törvény 28. § b).
Lásd: 2009. évi CXXIX. törvény 17. §, 2010. évi XCVIII. törvény 19. §, 2011. évi CXXXIII. törvény 12. §.
Jelölését módosította: 1999. évi CIX. törvény 20. § (1).
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2003. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) d).
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 49. § (1). Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 53. § o). Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (29) d).
Megállapította: 2017. évi LXXII. törvény 1. §. Hatályos: 2017. VI. 17-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 172. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXIV. törvény 1. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 50. § (7)-(8).
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXVII. törvény 195. § a). Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (2). Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a). Módosította: 2012. évi CCXVI. törvény 11. § c).
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 2. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2006. évi CXIII. törvény 14. § (5). Számozását módosította: 2008. évi CVII. törvény 30. § (1). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 49. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 1998. évi LXXXVI. törvény 9. § (3). Számozását módosította: 2008. évi CVII. törvény 30. § (1). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Számozását módosította: 2008. évi CVII. törvény 30. § (1). Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 30. § (2). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (20). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Számozását módosította: 2008. évi CVII. törvény 30. § (1). Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 30. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 182. § (2) 1. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (17). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (5). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 25. §. Hatálytalan: 2016. VI. 18-tól.
Megállapította: 2016. évi LXVII. törvény 22. §. Hatályos: 2016. VI. 18-tól.
Beiktatta: 2009. évi XXXVIII. törvény 11. § (12). Hatályos: 2009. VI. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXXXIV. törvény 10. § (4). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 172. § (3). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 1996. évi CVII. törvény 19. §. Hatályos: 1997. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (4). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (5). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2008. évi CVII. törvény 52. § (1) c). Hatálytalan: 2009. I. 1-től.
Beiktatta: 2005. évi LXX. törvény 12. § (2). Módosította: 2011. évi XCIII. törvény 13. § d).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 15. § (3). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Módosítva: 2006. évi CXIV. törvény 50. § (10) c) alapján.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a), 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) f).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 15. § (4). Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 37. § (4), 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 15. § (4). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 6. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXVI. törvény 6. §. Módosította: 2016. évi CXLV. törvény 5. § a).
Beiktatta: 2012. évi CCXVI. törvény 6. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Lásd: 18/2013. (VI. 11.) NGM rendelet.
Megállapította: 1996. évi CVII. törvény 20. §. Hatályos: 1997. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (10). Módosította: 2011. évi XCIII. törvény 13. § d), 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Hatályon kívül helyezte: 2003. évi LXXXVI. törvény 22. § (4) b). Hatálytalan: 2004. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi XCIII. törvény 12. § (7). Hatályos: 2011. VII. 22-től. Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2016. évi LXVII. törvény 23. §. Hatályos: 2016. VI. 18-tól.
Beiktatta: 2013. évi CCXVIII. törvény 2. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 1995. évi CXXIV. törvény 11. §. Hatályos: 1996. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 7. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 49. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXVII. törvény 195. § b). Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2001. évi LI. törvény 19. § (12). Jelölését módosította: 2004. évi CI. törvény 248. §.
Jelölését módosította: 2004. évi CI. törvény 248. §.
Beiktatta: 2006. évi CXIII. törvény 17. § (1). Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 27. § (5).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 45. §. Jelölését módosította: 2006. évi CXIII. törvény 17. § (1). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) g), 84. § 2.
Beiktatta: 2009. évi XXXVIII. törvény 11. § (13). Hatályos: 2009. VI. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXXXIV. törvény 11. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) b).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 17. § (2). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 22. § (2). Hatályos: 2003. I. 1-től.
Beiktatta: 2008. évi CVII. törvény 31. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 22. § (3). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Hatályon kívül helyezte: 2002. évi LIII. törvény 53. § (1). Hatálytalan: 2003. I. 1-től.
Beiktatta: 2005. évi CLIII. törvény 87. § (2). Hatályos: 2006. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (12). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 32. §. Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 37. § (5), 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 1. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (13). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (13). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a), 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (29) e).
Módosította: 2016. évi CXLV. törvény 5. § b).
Megállapította: 2014. évi XVI. törvény 261. § (4). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 1. § (2). Hatályos: 2013. V. 3-tól.
Megállapította: 2016. évi LXVII. törvény 24. §. Hatályos: 2016. VI. 18-tól.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) c).
Lásd: 69/2012. (IV. 6.) Korm. rendelet, 103/2013. (IV. 5.) Korm. rendelet 1-10. §, 328/2015. (XI. 10.) Korm. rendelet, 23/2017. (II. 3.) Korm. rendelet.
Lásd: 50/2017. (III. 20.) Korm. rendelet.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a), h).
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (29) f). Hatálytalan: 2013. XII. 1-től.
Beiktatta: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (14). Hatályos: 2011. I. 1-től.
A korábbi fejezetcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § k). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (20). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
A korábbi alcímekkel együtt hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXVII. törvény 195. § f). Hatálytalan: 2010. I. 1-től. Lásd: 2009. évi LXXVII. törvény 225. § (4).
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXVII. törvény 195. § g). Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
A korábbi alcímekkel együtt hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXVII. törvény 195. § h). Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 19. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. A korábbi megelőző fejezet- és alcímet hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Lásd: 291/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet, 315/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet, 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet, 320/2014. (XII. 13.) Korm. rendelet.
Megállapította: 2015. évi VI. törvény 2. § (2). Hatályos: 2015. IV. 1-től.
Lásd: 67/2015. (III. 30.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2008. évi CVII. törvény 35. §. Módosította: 2011. évi CVI. törvény 56. § (1).
Lásd: 73/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet, 169/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2009. évi CXXXIV. törvény 16. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi VI. törvény 2. § (3). Hatályos: 2015. IV. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (6). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § l). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 1999. évi CXXII. törvény 54. § (2). Hatálytalan: 2000. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi CLXXXVI. törvény 9. § a). Hatálytalan: 2016. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi CIV. törvény 6. § (2) a). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXX. törvény 15. §. Hatályos: 2006. I. 1-től. A korábbi megelőző alcímet hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3).
Hatályon kívül helyezte: 1996. évi CVII. törvény 37. § (1). Hatálytalan: 1997. I. 1-től.
A címet megállapította: 2001. évi LXXVIII. törvény 5. § (1). Hatályos: 2002. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi CLXXXVI. törvény 7. §. Hatályos: 2016. I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 47. § (1). Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §, 2010. évi CLIII. törvény 7. § (19), 2015. évi CLXXXVI. törvény 8. § a).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 47. § (2). Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 47. § (2). Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (3), 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) k), 2015. évi CLXXXVI. törvény 8. § b).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 47. § (2). Hatályos: 2005. XI. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 19. § (3). Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (3), 2015. évi CLXXXVI. törvény 9. § b).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 20. § (1). Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 27. § (5).
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 14. § (1). Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi CXXXIV. törvény 22. § (3). Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § p).
Beiktatta: 2008. évi CVII. törvény 37. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Jelölését módosította: 2008. évi CVII. törvény 37. § (2).
Beiktatta: 2012. évi CCXVI. törvény 8. § (1). Módosította: 2015. évi CLXXXVI. törvény 9. § c).
Beiktatta: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (20). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 14. § (2). Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 173. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CVI. törvény 14. § (2). Módosította: 2012. évi CCXVI. törvény 11. § d).
Módosította: 2015. évi VI. törvény 2. § (4) b), 2016. évi CIV. törvény 6. § (1) b).
Beiktatta: 2011. évi CVI. törvény 14. § (2). Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 173. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 173. § (3). Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § a).
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 3. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Számozását módosította és szövegét megállapította: 2009. évi CXXXIV. törvény 18. § (1), (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 8. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 4.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 182. § (2) 2. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 5.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 173. § (5). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 2. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól. Módosította: 2016. évi CIV. törvény 6. § (2) b).
Módosította: 2015. évi CXI. törvény 45. § c).
Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § d).
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 173. § (6). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2006. évi CXIII. törvény 20. § (2). Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §. Számozását módosította: 2009. évi CXXXIV. törvény 18. § (1).
Beiktatta: 1997. évi CXX. törvény 27. § (3). Számozását módosította: 2009. évi CXXXIV. törvény 18. § (1).
Beiktatta: 2008. évi CVII. törvény 37. § (6). Számozását módosította: 2009. évi CXXXIV. törvény 18. § (1). Módosította: 2010. évi CLXXI. törvény 104. § g), 2015. évi CXI. törvény 45. § d).
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 173. § (7). Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § e).
Beiktatta: 1997. évi CXX. törvény 28. §. Hatályos: 1998. I. 1-től. Ezt megelőzően keletkezett igények tekintetében is alkalmazni kell.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 48. §. Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) l).
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 136. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 136. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXVI. törvény 9. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 21. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 27. § (5).
Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (16). Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 37. § (10).
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 21. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 28. §. Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a), 2016. évi CXXVII. törvény 7. §.
Megállapította: 1995. évi LII. törvény 16. § (1). Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §, 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Módosította: 2010. évi XXXIX. törvény 41. § (5).
Módosította: 2010. évi XXXIX. törvény 41. § (5), 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) m).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 22. §. Módosította: 2016. évi CIV. törvény 6. § (1) c).
Beiktatta: 1995. évi LII. törvény 17. §. Hatályos: 1995. VII. 1-től.
Megállapította: 2001. évi LXXVIII. törvény 4. § (1). Hatályos: 2001. XII. 22-től. Ezt követően elrendelt felszámolási eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 50. §. Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §, 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (1) n), 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (28) c).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (21). Módosította: 2015. évi VI. törvény 2. § (4) d).
Megállapította: 2009. évi CXXXIV. törvény 19. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 2. Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (8) a).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 24. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 27. § (5).
Beiktatta: 1997. évi LI. törvény 24. § (2). Hatályos: 1997. VII. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 25. § (1). Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 37. § (11), 2011. évi CXCI. törvény 53. § q).
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 25. § (2). Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 27. § (5).
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 38. §. Módosította: 2009. évi LVI. törvény 20. §.
Megállapította: 2015. évi CXXVII. törvény 1. §. Hatályos: 2015. VIII. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (22). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 174. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2006. évi CXIII. törvény 25. § (3). Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 27. § (5).
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 29. §. Jelölését módosította: 2006. évi CXIII. törvény 25. § (3).
Beiktatta: 2011. évi CLXVII. törvény 26. § (1). Módosította: 2016. évi CLXIV. törvény 2. §.
Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 1. § (3). Hatályos: 2013. V. 3-tól.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 174. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (23). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 3. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Módosítva: 2008. évi CVII. törvény 52. § (2) ba) alapján.
Beiktatta: 2005. évi LXX. törvény 16. §. Hatályos: 2005. VII. 13-tól.
Megállapította: 2003. évi XCIV. törvény 1. § (2). Jelölését módosította: 2005. évi LXX. törvény 16. §. Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3), 2009. évi LXXVII. törvény 178. § f).
Beiktatta: 2012. évi CXVIII. törvény 56. §. Hatályos: 2012. VII. 26-tól.
Megállapította: 2013. évi CCXXV. törvény 13. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Számozását módosította: 1997. évi CXX. törvény 30. §.
Megállapította: 2002. évi XLVII. törvény 11. § (3). Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3).
Megállapította: 2002. évi XLVII. törvény 11. § (4). Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3).
Beiktatta: 2017. évi XLIV. törvény 3. § (1). Hatályos: 2017. VI. 2-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 174. § (3). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLXVII. törvény 26. § (2). Módosította: 2016. évi CLXIV. törvény 2. §.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 182. § (2) 3. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 15. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 175. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CVI. törvény 57. § (2) b).
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 7.
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 5. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi VI. törvény 2. § (4) e).
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 51. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CVI. törvény 57. § (2) c).
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 51. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLXXIX. törvény 186. §.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 51. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLVIII. törvény 12. §. Hatályos: 2014. VII. 1-től.
Lásd: 169/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2015. évi CXXVII. törvény 2. §. Hatályos: 2015. VIII. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 16. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.
Megállapította: 2013. évi CLVIII. törvény 13. §. Hatályos: 2014. VII. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 8.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi CIV. törvény 6. § (2) c). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi CXXVII. törvény 3. §.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 9.
Megállapította: 2012. évi CXVIII. törvény 57. §. Hatályos: 2012. VII. 26-tól.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi CIV. törvény 6. § (2) d). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi XLIV. törvény 3. § (2). Hatályos: 2017. VI. 2-től.
Beiktatta: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (24). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (24). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XVI. törvény 261. § (5). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2017. évi XLIV. törvény 3. § (3). Hatályos: 2017. VI. 2-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 177. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi LXI. törvény 238. § (1). Hatálytalan: 2007. I. 1-től. Lásd: 2006. évi CXXXI. törvény 207. §.
A címet beiktatta: 2001. évi LXXVIII. törvény 5. § (1). Hatályos: 2002. I. 1-től.
A korábbi második és harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 1996. évi CVII. törvény 37. § (1). Hatálytalan: 1997. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XXXIX. törvény 2. § (1). Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 1. §. Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 178. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXIII. törvény 26. §. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2007. évi I. törvény 127. § (2) b). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2009. évi CXXXIV. törvény 22. § (3). Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 10. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 178. § (3). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 10. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 178. § (4). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CV. törvény 2. § (1). Hatályos: 2011. VIII. 1-től.
Beiktatta: 1995. évi LII. törvény 18. § (3). Hatályos: 1995. VII. 1-től.
Beiktatta: 1996. évi LIX. törvény 10. § (2). Módosította: 2011. évi CLXVII. törvény 29. § b).
Megállapította: 2011. évi CLXVII. törvény 27. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 31. §.
Megállapította: 1997. évi CXX. törvény 31. §. Módosította: 2001. évi XXIV. törvény 19. § (1), 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (28) d).
Beiktatta: 1996. évi CVII. törvény 36. § (2). Módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3).
Módosította: 2005. évi LXX. törvény 19. § (4). Lásd: 2005. évi LXX. törvény 19. § (7). Módosította: 2016. évi CXLV. törvény 5. § c).
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 181. § 10., 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § a), 2016. évi CXLV. törvény 6. § b).
Beiktatta: 1996. évi CVII. törvény 36. § (2). Módosította: 2005. évi LXX. törvény 19. § (4), 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3), 2015. évi CXI. törvény 45. § e).
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 179. §. Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 54. § n).
Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (17). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 1999. évi CXXII. törvény 24. §. Módosította: 2011. évi CLXXV. törvény 87. §.
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 30. § (3). Módosította: 2008. évi CVII. törvény 52. § (2) bb).
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 30. § (3). Végre nem hajtható módosítására lásd: 2008. évi CVII. törvény 52. § (2) bb).
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 30. § (3). Hatályos: 2003. I. 1-től.
Beiktatta: 2004. évi CI. törvény 251. § (2). Hatályos: 2005. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXVI. törvény 10. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 182. § (2) 4. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi XCIII. törvény 6. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (25). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XVI. törvény 261. § (6). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 1992. évi LXXX. törvény 78. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXIV. törvény 4. § (2). Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (26). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XXXIX. törvény 2. § (2). Hatályos: 2016. IX. 30-tól.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 30. § (5). Hatályos: 2003. I. 1-től.
A felvezető szövegrészt módosította: 2006. évi CXIII. törvény 27. § (3).
Megállapította: 2010. évi XXXIX. törvény 36. § (7). Hatályos: 2010. III. 31-től.
Megállapította: 2005. évi LXX. törvény 18. §. Módosította: 2010. évi CLXXI. törvény 105. § i).
Lásd: 18/2005. (X. 18.) FMM rendelet, 2/2011. (I. 14.) NGM rendelet.
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 29. § (7). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 1. § (27). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 178. § (5). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § o). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 30. § (6). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napjától.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 53. § u), 2014. évi XCIX. törvény 181. § 11., 2015. évi CCXXIII. törvény 60. § f).
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 19. § (4). Hatályos: 2009. X. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 54. § p). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2001. évi LXXVIII. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napjától.
Megállapította: 2007. évi I. törvény 96. § (4). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
Megállapította: 2009. évi CXXXIV. törvény 21. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 24. § (2). Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Beiktatta: 2010. évi CLIII. törvény 7. § (18). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi LXXVI. törvény 19. §. Hatályos: 2012. VI. 27-től.
Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 3. § d).
Beiktatta: 2011. évi CVI. törvény 17. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 52. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 52. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 180. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi LIV. törvény 2. §. Hatályos: 2017. VII. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi I. törvény 96. § (5). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
Megállapította: 2010. évi XXXIX. törvény 36. § (8). Hatályos: 2010. III. 31-től.
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 7. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 179. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi XXXIX. törvény 3. §. Hatályos: 2016. IX. 30-tól.
Megállapította: 2017. évi XLIV. törvény 3. § (4). Hatályos: 2017. VI. 2-től.
Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 4. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 68
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 2
§ 7
§ 8
§ 9
§ 10
§ 11