text:
EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT T Á R S A S Á G I S Z E R Z Ő D É S - PDF
Download "EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT T Á R S A S Á G I S Z E R Z Ő D É S"
1 EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT T Á R S A S Á G I S Z E R Z Ő D É S Hajdúsági Hulladékgazdálkodási Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (4220 Hajdúböszörmény, Radnóti u. 1.)
2 2 T Á R S A S Á G I S Z E R Z Ő D É S I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. Jelen egységes szerkezetbe foglalt társasági szerződés a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.), valamint a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) alapján magába foglalja az alulírott társaság társasági szerződésének a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szabályait. A fentiekre tekintettel a társaság a továbbiakban is határozatlan ideig működik a tagok üzletszerű közös gazdasági tevékenységének előmozdítása, továbbá a vonatkozó jogszabályok és a tisztességes üzleti verseny keretei között az alábbi feltételek mellett. A társaság jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, mely a cégneve alatt jogképes, jogokat szerezhet, és kötelezettségeket vállalhat, így különösen tulajdont szerezhet, szerződést köthet, pert indíthat és perelhető. A társaság a Ptk. hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről évi CLXXVII. törvény 9. (2) bek-e, 12. (1) bek-e alapján a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködéséről döntött. Erre figyelemmel a társaság a módosítás keltétől (a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontja) alkalmazza a Ptk. rendelkezéseit. II. A TÁRSASÁG CÉGNEVE. Hajdúsági Hulladékgazdálkodási Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság III. A TÁRSASÁG RÖVIDÍTETT CÉGNEVE. Hajdúsági Hulladékgazdálkodási Nonprofit Kft IV. A TÁRSASÁG SZÉKHELYE, TELEPHELYE. Székhely: 4220 Hajdúböszörmény, Radnóti u. 1. Telephely: 4220 Hajdúböszörmény, 01329/4 hrsz. V. A TÁRSASÁG TAGJAINAK ADATAI. A társaság alapítói: Hajdúböszörmény Város Önkormányzata (4220 Hajdúböszörmény, Bocskai tér 1. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Kiss Attila polgármester), Balmazújváros Város Önkormányzata (4060 Balmazújváros, Kossuth tér 1. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Dr. Veres Margit polgármester),
3 3 Bocskaikert Község Önkormányzata (4271 Bocskaikert, Poroszlay u. 20. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Szőllős Sándor polgármester), Folyás Község Önkormányzata (4095 Folyás, Kossuth u. 13. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Magyar Sándor polgármester), Görbeháza Község Önkormányzata (4075 Görbeháza, Böszörményi u. 39. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Giricz Béla Lászlóné polgármester), Hajdúdorog Város Önkormányzata (4087 Hajdúdorog, Tokaji u. 4. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Csige Tamás polgármester), Hajdúhadház Város Önkormányzata (4242 Hajdúhadház, Bocskai tér 1. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Csáfordi Dénes polgármester), Hajdúnánás Város Önkormányzata (4081 Hajdúnánás, Köztársaság tér 1. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Szólláth Tibor Zoltán polgármester), Hortobágy Község Önkormányzata (4071 Hortobágy, Czinege János u. 1. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Vincze Andrásné polgármester), Polgár Város Önkormányzata (4090 Polgár, Barankovics tér 5. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Tóth József polgármester), Téglás Város Önkormányzata (4243 Téglás, Kossuth u. 61. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Czibere Béla polgármester), Tiszagyulaháza Község Önkormányzata (4097 Tiszagyulaháza, Kossuth u. 73. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Mikó Zoltán polgármester), Újszentmargita Község Önkormányzata (4065 Újszentmargita, Rákóczi u sz., KSH törzsszám: , képviseli: Csetneki Csaba polgármester) Újtikos Község Önkormányzata (4096 Újtikos, Arany János u. 12. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Takács József polgármester), Hajdúböszörményi Városgazdálkodási Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (4221. Hajdúböszörmény, Radnóti u. 1., cégjegyzékszám: , képviseli: Gulya Mátyás ügyvezető). A társaságba belépő tag: Hajdúsámson Város Önkormányzata (4251 Hajdúsámson, Szabadság tér 5. sz., KSH törzsszám: , képviseli: Antal Szabolcs polgármester), VI. A TÁRSASÁG TEVÉKENYSÉGI KÖREI. 1.) A társaság által folytatni kívánt közhasznú tevékenység: A tag önkormányzatok területén a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás ellátása. A társaság által folytatott közhasznú tevékenység az alapító önkormányzat közfeladatának ellátásához kapcsolódik, mely közfeladat teljesítését a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló évi CLXXXIX. törvény 13. (1) bekezdés 19. pontja írja elő (19. hulladékgazdálkodás) A társaság szolgáltatásaiban tagján kívül bármely rászoruló részesülhet. A társaság a gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, a közhasznú célok megvalósítását nem veszélyeztetve végzi. A társaság közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 2.) A társaság főtevékenysége:
4 Nem veszélyes hulladék gyűjtése A társaság egyéb tevékenységei: Nem veszélyes hulladék kezelése, ártalmatlanítása M.n.s. egyéb szárazföldi személyszállítás Egyéb speciális szaképítés m.n.s Vízi létesítmény építése Talajmintavétel, próbafúrás Bontás Építési terület előkészítése Egyéb gép, tárgyi eszköz kölcsönzése M.n.s e szakmai, tudományos, műszaki tevékenység Mérnöki tevékenység, műszaki tanácsadás Szennyeződésmentesítés, egyéb hulladékkezelés Szennyvíz gyűjtése, kezelése Egyéb takarítás Hulladék újrahasznosítása Veszélyes hulladék gyűjtése Veszélyes hulladék kezelése, ártalmatlanítása A társaság a fenti feltüntetett tevékenységeken túl is bármely olyan gazdasági tevékenységet folytathat, amit törvény nem tilt vagy nem korlátoz. 3) Ha jogszabály valamely gazdasági tevékenység gyakorlását hatósági engedélyhez köti, a társaság e tevékenységet a jogerős hatósági engedély alapján kezdheti meg. 4) Jogszabály által képesítéshez kötött tevékenységet a gazdasági társaság akkor végezhet, ha az e tevékenységben személyes közreműködést vállaló tagja, vagy a társasággal munkavégzésre irányuló polgári jogi vagy munkajogi jogviszonyban álló legalább egy személy a képesítési követelménynek megfelel. VII. A TÁRSASÁG VAGYONI VISZONYAI. 1) A társaság törzstőkéje Ft, azaz Hárommillió-egyszázezer forint. 2) A tagok törzsbetétje, szavazati joguk mértéke: Hajdúböszörmény Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Négyszázhúszezer forint, 209 szavazat, Balmazújváros Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Kettőszáznegyvenezer forint, 119 szavazat, Hajdúdorog Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Egyszázhúszezer forint, 60 szavazat, Hajdúhadház Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Egyszázhetvenezer forint, 85 szavazat, Hajdúnánás Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Kettőszáznegyvenezer forint, 119 szavazat, Polgár Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Egyszáztízezer forint, 55 szavazat, Hajdúböszörményi Városgazdálkodási Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság - törzsbetétje ,- Ft, azaz Egymillió-négyszázkilencvenezer forint, 249 szavazat,
5 5 Hajdúsámson Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Egyszázezer forint, 50 szavazat, 1. sz. közös tulajdonú üzletrész: Bocskaikert Község Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Harmincezer forint, Téglás Város Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Nyolcvanezer forint, A közös tulajdonú üzletrész képviselője: Téglás Város Önkormányzata, 55 szavazat, 2. sz. közös tulajdonú üzletrész: Folyás Község Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Tízezer forint, Görbeháza Község Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Harmincezer forint, Hortobágy Község Önkormányzata - tözsbetétje ,- Ft, azaz Húszezer forint, Tiszagyulaháza Község Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Tízezer forint, Újszentmargita Község Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Húszezer forint, Újtikos Község Önkormányzata - törzsbetétje ,- Ft, azaz Tízezer forint, A közös tulajdonú üzletrész képviselője: Görbeháza Község Önkormányzata, 49 szavazat, 3) A társaság tagjai a törzsbetétjük 100 %-át a jelen egységes szerkezetbe foglalt társasági szerződés aláírását megelőzően befizették, illetve szolgáltatták a társaság részére. 4) Ha a tag a társasági szerződésben, vagy annak módosítása során vállalt vagyoni hozzájárulását határidőben nem szolgáltatja, a társaság ügyvezetője harmincnapos határidő kitűzésével felhívja a teljesítésre. A felhívásban utalni kell arra, hogy a teljesítés elmulasztása a tagsági jogviszony megszűnését eredményezi. A harmincnapos határidő eredménytelen eltelte esetében a tagsági jogviszony a határidő lejártát követő napon megszűnik. Erről a társaság ügyvezetője a tagot írásban köteles értesíteni. Az a tag, akinek tagsági jogviszonya a fentiekben foglaltakra tekintettel szűnt meg, a vagyoni hozzájárulás teljesítésének elmulasztása miatt a társaságnak okozott kárért a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség szabályai szerint felel. 5) A társaság az esetleges veszteségek fedezetére pótbefizetési kötelezettséget nem írhat elő. 6) A tagok mellékszolgáltatás teljesítésére nem kötelesek. VIII. A TÁRSASÁG ÉS A TAGOK KÖZÖTTI JOGVISZONY. 1 A törzsbetét a tag vagyoni hozzájárulása. Az üzletrész a törzsbetéthez kapcsolódó tagsági jogok és kötelezettségek összessége. Az üzletrész a társaság nyilvántartásba vételével keletkezik. Azonos mértékű üzletrészhez azonos tagsági jogok fűződnek, kivéve a szavazati jogokat, melyek a VII. fejezet 2. pontjában foglaltak szerint kerülnek meghatározásra. Kivételt képez továbbá a Társasághoz az alapítást követően csatlakozott Hajdúsámson Város Önkormányzatának üzletrésze, melyhez a jelen létesítő okiratban meghatározott jogosultságok és kötelezettségek tartoznak. 2 Minden tagnak egy törzsbetéte lehet.
6 6 3 Egy üzletrésznek több tulajdonosa is lehet. Ezek a személyek a társasággal szemben egy tagnak számítanak; jogaikat csak közös képviselőjük útján gyakorolhatják, és a tagot terhelő kötelezettségekért egyetemlegesen kötelesek helytállni. A közös képviselőt a jogosultak maguk közül választják meg a tulajdoni hányaduk szerinti szavazati jog gyakorlásával. A közös képviselőnek a jogosultak személyében és tulajdoni hányadában beállt valamennyi változást be kell jelentenie a társaságnak. A képviselő személyének megváltozását az új közös képviselőnek kell bejelentenie. Tekintettel arra, hogy a társaságot az alapító önkormányzatok a térségi hulladéklerakó működtetése céljából alapítják, ezért szükséges és indokolt a szoros együttműködés. A társaság működése során a közös tulajdonú üzletrész önkormányzati tulajdonosai részére is meg kell küldeni az önálló üzletrész tulajdonosok részére küldött iratokat, a taggyűlésen a közös tulajdonú üzletrész képviselője is jogosult részt venni, észrevételeket, indítványokat tenni, s jogosult a társaság irataiba is betekinteni, az ügyvezetőtől felvilágosítást kérni. 4 Az üzletrészt kívülálló személyre a pénzszolgáltatás ellenében történő átruházás, az öröklés és az átalakulás (egyesülés, szétválás) kivételével átruházni nem lehet. Az üzletrészt kívülálló személyre akkor lehet átruházni, ha a tag a törzsbetétét teljes mértékben szolgáltatta, kivéve, ha az átruházásra azért kerül sor, mert a vagyoni hozzájárulás, illetve a pótbefizetés (ha a társasági szerződést ezt lehetővé teszi) teljesítésének elmulasztása vagy kizárás miatt a tag tagsági viszonya megszűnt. Az üzletrész a társaság önkormányzati tagjaira szabadon átruházható. Amennyiben a tag nem önkormányzati tagnak kívánja az üzletrészét pénzszolgáltatás ellenében átruházni, úgy az önkormányzati tagokat az üzletrészre elővásárlási jog illeti meg, melyet egymás közt az üzletrészeik arányában gyakorolhatnak. 5 Az üzletrészt pénzszolgáltatás ellenében kívülálló személyre csak akkor lehet átruházni, ha ehhez a taggyűlés előzetesen és kifejezetten hozzájárult. Az átruházási szándékot a tervezett jogügylet megkötését megelőző 30 nappal köteles az átruházni szándékozó tag a társaság ügyvezetőjének írásban bejelenteni. A taggyűlés megtagadhatja a hozzájárulást, amennyiben a tag az üzletrészét a taggyűlés által nem kívánt személy (pl. konkurens, aki a társaság céljának elérését veszélyeztetheti, stb.) részére kívánja átruházni, ennek hiányában a taggyűlés a hozzájárulást megadja. Amennyiben a taggyűlés az átruházáshoz nem járul hozzá, úgy a társaság, a társaság önkormányzat tagjai (egymás közt az üzletrészeik arányában), a társaság nem önkormányzat tagja ebben a sorrendben kötelesek az átruházni kívánó tagtól az üzletrészét megvásárolni, mely esetben a vételár megegyezik az üzletrész névértékével (törzsbetét összegével). 6 A tag üzletrészének bírósági végrehajtási eljárás során történő értékesítésénél a többi tagot, a társaságot vagy a taggyűlés által kijelölt személyt ebben a sorrendben az üzletrészre a bírósági végrehajtási árverésen gyakorolható - elővásárlási jog illeti meg. Ennek során az elővásárlási jog gyakorlására a 4-5 pontbeli rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell. A társaságot megillető elővásárlási jogot a taggyűlés gyakorolja. 7 Az elővásárlási jog átruházása semmis. Az elővásárlási jog megsértésével kötött szerződés hatálytalanságának megállapítására pert csak a szerződéskötéstől számított egyéves jogvesztő határidőn belül lehet indítani.
7 7 8 Az üzletrész átruházása esetén az átruházónak a tagsági jogviszonyból eredő jogai és kötelezettségei az üzletrész megszerzőjére szállnak át. Az üzletrész átruházásához írásbeli szerződést kell kötni. Az üzletrész átruházása a társasági szerződés módosítását nem igényli. Az üzletrész átruházása folytán bekövetkezett tagváltozás a társasággal szemben annak bejelentéstől hatályos; az üzletrész új jogosultját a társasággal szemben a nyilvántartásba vételtől függetlenül a bejelentéstől illetik meg a tagsági jogviszonyból eredő jogosultságok, és terhelik a tagsággal járó kötelezettségek. 9 A tulajdonosváltozást és annak időpontját a tagjegyzékbe való bejegyzés végett az üzletrész megszerzője - nyolc napon belül - köteles bejelenteni a társaságnak. A bejelentést közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban kell megtenni, és mellékelni kell hozzá az üzletrész-átruházási szerződést. A bejelentésben nyilatkozni kell a megszerzés tényén kívül arról is, hogy az üzletrész megszerzője a társasági szerződés rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek ismeri el. 10 A tag halála esetén örököse, a jogi személy tag átalakulása, egyesülése, szétválása vagy jogszabály alapján az üzletrésze tekintetében bekövetkezett jogutódlása esetén a jogutód - az örökösi minőség vagy a jogutódlás igazolása mellett - kérheti az ügyvezetőtől a tagjegyzékbe való bejegyzését. Az ügyvezető megtagadhatja az örökös vagy a jogutód bejegyzését, ha bármely tag az üzletrész magához váltásáról az örökös vagy a jogutód bejegyzési kérelmének hatályossá válásától számított harminc napos, jogvesztő határidőn belül nyilatkozik, és az üzletrész forgalmi értékét az örökösnek vagy a jogutódnak kifizeti. A társasági szerződés a fentiekhez kapcsolódóan az alábbi feltételeket írja elő. Az érintett tagok akkor gyakorolhatják ezen megváltási jogot, ha a nyilatkozatukban vállalják, hogy legfeljebb 1 éven belül megfizetik az üzletrész forgalmi értékét. A forgalmi értéket a társaság könyvvizsgálója állapítja meg. Amennyiben több tag is élni kíván ezen jogával, úgy ezen jogukat a társaság önkormányzat tagjai (egymás közt az üzletrészeik egymáshoz viszonyított mértéke szerint, arányosan), a társaság nem önkormányzat tagja ebben a sorrendben - illeti meg. 11 Ha a jogi személy tag jogutód nélkül úgy szűnik meg, hogy üzletrészének sem a törlését megelőző, sem az üzletrészre kiterjedően lefolytatott vagyonrendezési eljárás alapján nincs új jogosultja, a társaság az üzletrész bevonásáról vagy az üzletrész tagok közötti - törzsbetéteik arányában történő - felosztásáról köteles dönteni. Ha a tag az üzletrészét házastársi közös vagyonból szerezte, a bíróság a házassági vagyonjogi perben a nem tag házastárs kérelmére, a Ptk és a társasági szerződés üzletrészátruházásra vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával juttathat társasági üzletrészt vagy üzletrészhányadot; ebben az esetben az üzletrész másokat megelőző megszerzésére irányuló jog, valamint a törzsbetét teljes mértékben történő szolgáltatására vonatkozó feltétel nem érvényesül. A fenti bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell abban az esetben is, ha a házastársi közös vagyon megosztásáról a házastársak az üzletrész vonatkozásában megállapodtak. 12 Az üzletrész a) átruházás;
8 8 b) a jogi személy tag szétválása folytán az üzletrésze tekintetében bekövetkezett jogutódlás; c) öröklés; d) a házastársi közös vagyon megosztása; e) új jogosult hiányában a tag jogutód nélküli megszűnése esetén osztható fel. Az üzletrész felosztásához a taggyűlés hozzájárulása szükséges. 13 Törölve. 14 Törölve. 15 Törölve. 16 Törölve. 17 A társaság saját üzletrészét átruházással a taggyűlés határozata alapján szerezheti meg. A társaság a saját üzletrészét ellenérték fejében a törzstőkén felüli vagyona terhére szerezheti meg. A társaság saját üzletrészét nem szerezheti meg ellenérték fejében, ha osztalék fizetéséről sem határozhatna. A saját üzletrészért nyújtandó ellenérték fedezetének megállapításával összefüggésben a beszámolóban és a közbenső mérlegben foglaltakat a mérleg fordulónapját követő hat hónapon belül lehet figyelembe venni. A társaság azokat az üzletrészeket szerezheti meg, amelyek esetén a törzsbetétet teljes mértékben szolgáltatták. A társaság saját üzletrészeinek alapjául szolgáló törzsbetétek összege nem haladhatja meg a törzstőke ötven százalékát. 18 A társaság saját üzletrésze alapján tagsági jogokat nem gyakorolhat, ezen üzletrészt a határozatképesség megállapításánál figyelmen kívül kell hagyni. A társaságot a saját üzletrész után osztalék nem illeti meg. A társaság által ellenérték fejében megszerzett üzletrészt a vásárlástól számított egy éven belül a társaság köteles elidegeníteni, a tagoknak törzsbetéteik arányában térítés nélkül átadni vagy a törzstőke-leszállítás szabályainak alkalmazásával bevonni. 19 Az üzletrész bevonása a taggyűlés döntése, amelynek következtében az üzletrészben foglalt tagsági jogok és kötelezettségek összessége, és az üzletrész jogosultjának tagsági viszonya megszűnik. Üzletrész bevonása esetén az üzletrész alapjául szolgáló törzsbetét összegével a törzstőkét le kell szállítani. 20 Ha a tagot a bíróság kizárja a társaságból, vagy a tag tagsági viszonya a vagyoni hozzájárulás vagy a pótbefizetés teljesítésének (ha a társasági szerződést ezt lehetővé teszi) elmaradása miatt szűnt meg, a volt tag üzletrészét értékesíteni kell. Az értékesítés feltételeiről és módjáról a volt tagnak és a társaságnak a tagsági viszony megszűnésétől számított tizenöt napon belül kell megállapodnia. A megállapodásban meg kell határozni az értékesítés határidejét, ami nem lehet hosszabb három hónapnál, továbbá a minimális eladási árat, amelynek el kell érnie a volt tag által nem teljesített vagyoni hozzájárulás vagy pótbefizetés (ha a társasági szerződést ezt lehetővé teszi) összegét. Ha a határidőn belül nem jön létre megállapodás, vagy a megállapodás szerinti határidőben nem történik meg az értékesítés, az üzletrészt a társaság a megállapodásra vagy az értékesítésre
9 9 nyitva álló határidő lejártát követő negyvenöt napon belül nyilvános árverésen köteles értékesíteni. A társaság jogosult az értékesítés lebonyolítása érdekében az értékesítéshez szükséges intézkedések és nyilatkozatok megtételére. 21 Ha az üzletrész értékesítésére árverés útján kerül sor, a társaság az árverés napját legalább nyolc nappal megelőzően köteles az árverésről hirdetményt közzétenni. A hirdetménynek tartalmaznia kell a) a társaság nevét és székhelyét; b) az árverés helyét és idejét; c) az értékesítendő üzletrész lényeges adatait; d) a kikiáltási árat; és e) a vételár megfizetésének határidejét és módját. A kikiáltási ár nem lehet alacsonyabb, mint a társaságnak a volt taggal szemben a törzsbetét vagy pótbefizetés teljesítésének elmulasztása miatti követelése. 22 Az árverést közjegyző jelenlétében kell lebonyolítani, aki az árverésről készült jegyzőkönyvet közokiratba foglalja. Az árverésen a volt tagon kívül bárki tehet ajánlatot az üzletrész megvásárlására. Az ajánlat szerinti vételárnak a kikiáltási árat el kell érnie. A legmagasabb árajánlatot tevő személy ajánlati kötöttsége addig tart, amíg - az üzletrészre vonatkozó elővásárlási jogokra is tekintettel - az elfogadást rendes körülmények között várhatta. A legmagasabb árajánlat alapján a társaság tagjai, a társaság és a társaság által kijelölt harmadik személy az üzletrész kívülálló személyre történő átruházására vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával elővásárlási jogot gyakorolhatnak. Ha a jogosultak nem élnek e jogukkal, az árverésen tett legmagasabb árajánlatot kell elfogadni. Az üzletrész árverésen való értékesítése esetén a vevő a vételárat a társaságnak fizeti meg és a volt taggal a társaság számol el. A vételárból a társaság igényt tarthat a volt tag által nem teljesített vagyoni hozzájárulás vagy pótbefizetés (ha a társasági szerződést ezt lehetővé teszi) összegére. Ha a vételár ezt az összeget meghaladja, a többletből a társaság az értékesítés költségeinek megfelelő összegre jogosult; a vételár ezt meghaladó része a volt tagot illeti meg. Ha a befolyt vételár - az előző bekezdésben foglaltak figyelembevételével - az értékesítés költségeire nem nyújt fedezetet, a vételárból meg nem térülő költségeket a volt tag köteles a társaság részére megtéríteni. Ha az árverésen senki nem tett legalább a kikiáltási árnak megfelelő ajánlatot, az árverést meghiúsultnak kell tekinteni. A tag kizárásának vagy tagsági viszonya megszűnésének időpontjától számított hat hónapon belül az üzletrészt tetszőleges alkalommal ismételten árverésre lehet bocsátani. Bármelyik sikertelen árverést követő harminc napon belül a társaság az üzletrészt bevonhatja.
10 10 Ha a tag kizárásának vagy tagsági viszonya megszűnésének időpontjától számított hat hónapon belül a volt tag üzletrészét nem értékesítették, a társaság köteles bevonni az üzletrészt. Az üzletrész bevonása esetén a volt tag a társaság saját tőkéjéből ráeső részre az üzletrész értékesítéséből befolyt vételár elszámolására irányadó szabályok szerint tarthat igényt. 23 A társaság tagja a társaságnak az érintett tag ellen indított keresete alapján bírósági határozattal a társaságból kizárható, ha a társaságban való maradása a társaság céljainak elérését nagymértékben veszélyeztetné. Kizárási per kétszemélyes társaságnál nem indítható. Nem zárható ki a társaságból az a tag, aki a legfőbb szerv ülésén a szavazatok legalább háromnegyedével rendelkezik. Kizárás esetén a tag tagsági jogviszonya megszűnik. A tag kizárása iránti kereset megindításához a társaság legfőbb szervének az összes tag legalább háromnegyedes szótöbbségével meghozott, a kizárás okát megjelölő határozata szükséges. Az érintett tag ebben a kérdésben nem szavazhat. Az előző bekezdés szerinti határozaton alapuló keresetet a legfőbb szerv határozatának meghozatalától számított tizenöt napos jogvesztő határidőn belül kell megindítani. A bíróság az érintett tag tagsági jogait - kérelemre - a bíróság jogerős döntéséig felfüggesztheti, ha a tagsági jogok gyakorlása a társaság súlyos érdeksérelmével járna. A felfüggesztés a tag nyereségre vonatkozó igényét nem érinti. A felfüggesztés ideje alatt keletkezett kötelezettség a felfüggesztés hatálya alatt álló tagot a tagok egymás közötti viszonyában akkor sem terheli, ha a társaság tartozásaiért harmadik személlyel szemben köteles helytállni. A tagsági jog felfüggesztésének időtartama alatt a létesítő okirat nem módosítható, más tag kizárása nem kezdeményezhető és nem hozható döntés a társaság átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról, valamint jogutód nélküli megszűnéséről. 24 Ha a társaság tagja - közvetlenül vagy közvetve - a szavazatok legalább háromnegyedével rendelkezik, ezen minősített többség megszerzésétől számított tizenöt napon belül köteles ezt bejegyzés és közzététel végett a nyilvántartó bíróságnak bejelenteni. 25 A minősített többség megszerzésének közzétételétől számított hatvannapos jogvesztő határidőn belül a társaság bármely tagja kérheti, hogy a minősített többséggel rendelkező tag társasági részesedését vegye meg. Vételi kötelezettségének a minősített többséggel rendelkező tag a kérelem benyújtásakor fennálló piaci értéken, de legalább a társaság saját tőkéjéből a felajánlott részesedésre jutó résznek megfelelő értéken köteles eleget tenni. 26 Ha a társaság jogutód nélkül megszűnik, a ki nem elégített követelésekért a hitelező keresete alapján a minősített többséggel rendelkezett tag köteles helytállni, feltéve, hogy a jogutód nélküli megszűnésre a minősített többséggel rendelkezett tag hátrányos üzletpolitikája miatt került sor. Ez a rendelkezés végelszámolással történő megszűnés esetén nem alkalmazható. IX. A TÁRSASÁG SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE.
11 11 1 A társaság legfőbb szerve a taggyűlés, melynek tevékenységében minden tag jogosult részt venni. A taggyűlések nyilvánosak. 2 A taggyűlés feladata elsősorban a társaság alapvető, stratégiai ügyeiben való döntés. A taggyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) a számviteli törvény szerinti beszámoló jóváhagyása; melyről a felügyelő bizottság írásbeli jelentésének megismerése nélkül nem határozhat a taggyűlést; b) törölve; c) törölve; d) elővásárlási jog gyakorlása a társaság által; e) az elővásárlásra jogosult személy kijelölése; f) az üzletrész kívülálló személyre történő átruházásánál a beleegyezés megadása; g) eredménytelen árverés esetén döntés az üzletrészről; h) üzletrész felosztásához való hozzájárulás és az üzletrész bevonásának elrendelése; i) a tag kizárásának kezdeményezéséről való határozat; j) az ügyvezető megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; k) a felügyelőbizottság tagjainak megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; l) a könyvvizsgáló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; m) olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet a társaság saját tagjával, ügyvezetőjével vagy azok hozzátartozójával köt; n) a tagok, az ügyvezetők, a felügyelőbizottsági tagok (amennyiben a társaságnál működik), illetve a könyvvizsgáló (amennyiben a társaságnál működik) elleni követelések, kártérítési igények érvényesítése; o) a társaság beszámolójának, ügyvezetésének, gazdálkodásának könyvvizsgáló által történő megvizsgálásának elrendelése; p) az elismert vállalatcsoport létrehozásának előkészítéséről és az uralmi szerződés tervezetének tartalmáról való döntés, az uralmi szerződés tervezetének jóváhagyása; q) a társaság jogutód nélküli megszűnésének, átalakulásának elhatározása; r) a társasági szerződés módosítása; s) a törzstőke felemelésének és leszállításának elhatározása; t) Törölve; u) törzstőkeemelés során az elsőbbségi jog gyakorlására jogosultak kijelölése; v) Törölve; w) Törölve; x)a társaság részletes üzleti tervének elfogadása, melynek részét képzi a társaság által nyújtott szolgáltatások ellenértékeként a háztartások által fizetendő díjak mértéke is, y) mindazon ügyek, amelyeket törvény vagy a társasági szerződés a taggyűlés kizárólagos hatáskörébe utal. z) a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékos működéséről szóló évi CXXII és más jogszabályok keretei között Szabályzatot alkot a vezető tisztségviselők, felügyelőbizottsági tagok, valamint az Mt.188. (1) bek. vagy az Mt. 188/A. (1) bekezdés hatálya alá eső munkavállalók javadalmazása, valamint a jogviszony megszűnése esetére biztosított juttatások, módjának, mértékének elveiről, annak rendszeréről. zs) a közhasznúsági melléklet elfogadása; a befektetési szabályzat elfogadása; zsb) bármilyen, Ft összeget meghaladó jogügylet megkötése; 3 A taggyűlést - ha törvény vagy a társasági szerződés másként nem rendelkezik - az ügyvezető hívja össze. A taggyűlést évente legalább egyszer össze kell hívni.
12 12 A társaság azon tagja vagy tagjai, akik együttesen a szavazati jogok legalább öt százalékával rendelkeznek, a társaság legfőbb szervének összehívását vagy a legfőbb szerv ülés tartása nélküli döntéshozatalát - az ok és cél megjelölésével - bármikor kérhetik. Ha az ügyvezetés az indítványban foglaltaknak nyolc napon belül nem intézkedik a taggyűlés ülésének a lehető legkorábbi időpontra történő összehívása érdekében, illetve nem kezdeményezi az ülés tartása nélküli döntéshozatalt, az ülést az indítványozók kérelmére a nyilvántartó bíróság hívja össze, vagy a nyilvántartó bíróság felhatalmazza az indítványozókat az ülés összehívására, illetve az ülés tartása nélküli döntéshozatal lebonyolítására. A várható költségeket az indítványozók kötelesek megelőlegezni. A taggyűlés a kisebbség kérelmére összehívott taggyűlésen vagy az ülés tartása nélküli döntéshozatal során dönt arról, hogy a költségeket az indítványozók vagy a társaság viselie. Az ügyvezető késedelem nélkül köteles összehívni a taggyűlést vagy annak ülés tartása nélküli döntéshozatalát kezdeményezni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha tudomására jut, hogy a) a társaság saját tőkéje veszteség folytán a törzstőke felére csökkent; b) a társaság saját tőkéje a törzstőke Ptk-ban meghatározott minimális összege alá csökkent; c) a társaságot fizetésképtelenség fenyegeti vagy fizetéseit megszüntette; vagy d) ha vagyona tartozásait nem fedezi. Az előző bekezdésben megjelölt esetekben a tagoknak határozniuk kell pótbefizetés előírásáról (ha a társasági szerződést ezt lehetővé teszi), a törzstőke mértékét elérő saját tőke más módon való biztosításáról vagy a törzstőke leszállításáról; mindezek hiányában a társaság átalakulását, egyesülését, szétválását vagy jogutód nélküli megszüntetését kell elhatározni. A taggyűlés ezzel kapcsolatos határozatait három hónapon belül végre kell hajtani. Ha a taggyűlés befejezését követő három hónapon belül az összehívására okot adó, a 3. pont negyedik bekezdés a) pontja szerinti körülmény változatlanul fennáll, a törzstőkét le kell szállítani. 4 A taggyűlést - a társasági szerződés eltérő rendelkezése hiányában - a társaság székhelyére vagy telephelyére (amennyiben rendelkezik ilyennel a társaság) kell összehívni, ettől eltérni csak a tagok egyszerű szótöbbséggel hozott előzetes hozzájárulásával lehet. 5 A taggyűlésre a tagokat az ügyvezető meghívó küldésével hívja össze. A meghívónak tartalmaznia kell a) a társaság nevét és székhelyét; b) a taggyűlés idejének és helyszínének megjelölését; c) a taggyűlés napirendjét. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. A meghívók elküldése és a taggyűlés napja között legalább tizenöt napnak kell eltelnie. 6 Ha a tag a napirend kiegészítésére a napirend részletezettségére vonatkozó szabályoknak megfelelő javaslatot tesz, az általa megjelölt kérdést napirendre tűzöttnek kell tekinteni, ha javaslatát a taggyűlés előtt legalább három nappal közli a tagokkal és az ügyvezetővel.
13 13 7 Ha a taggyűlést nem szabályszerűen hívták össze, a taggyűlést akkor lehet megtartani, ha a taggyűlésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul a taggyűlés megtartásához. 8 A taggyűlésen a tagot erre meghatalmazott személy is képviselheti. Nem lehet meghatalmazott az ügyvezető, illetve cégvezető (amennyiben ilyen tisztség a társaságnál betöltésre kerül), a felügyelőbizottság tagja, valamint a könyvvizsgáló. A meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. 9 A taggyűlés akkor határozatképes, ha azon a szavazatok legalább 75 %-a képviselve van. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. 10 Ha a taggyűlés nem volt határozatképes, az emiatt - az eredeti taggyűlés meghívójában megjelölt feltételekkel összehívott - megismételt taggyűlés akkor határozatképes, ha azon a szavazatok legalább 50 %-a képviselve van, s ha a megismételt taggyűlést azt az eredeti időpontot legalább három és legfeljebb tizenöt nappal követő időpontra hívják össze. Egyebekben a megismételt taggyűlésre a taggyűlés szabályai írányadók. 11 A taggyűlésen a szabályszerűen közölt napirenden szereplő kérdésben hozható határozat, kivéve, ha valamennyi részvételre jogosult jelen van és a napirenden nem szereplő kérdés megtárgyalásához egyhangúlag hozzájárul. 12 Ha egy tag valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a társaság terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a társaságnak nem tagja; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. 13 A tagokat a társasági szerződés VII. fejezet 2. pontjában rögzített mértékű szavazat illeti meg. 14 A taggyűlés határozatait - ha törvény vagy a társasági szerződés eltérően nem rendelkezik - a jelen lévő tagok szavazatainak legalább 62,5 %-os többségével hozza meg, kivéve a IX. fejezet 2) pontjának q), r), s), t), u), v), w) pontjait, melyek esetében a taggyűlés határozatait a jelen lévő tagok szavazatainak legalább 75 %-os többségével hozza meg, 15 Törölve. 16 A taggyűlésről az ügyvezető jegyzőkönyvet készít. A jegyzőkönyv tartalmazza a taggyűlés helyét és idejét, a jelenlévőket és az általuk képviselt szavazati jog mértékét, továbbá a taggyűlésen lezajlott fontosabb eseményeket, nyilatkozatokat és a határozatokat az azokra leadott szavazatok és ellenszavazatok számát, illetve a szavazástól tartózkodókat vagy az abban részt nem vevőket.
14 14 A jegyzőkönyvet az ügyvezető és egy - a taggyűlésen jelenlevő, hitelesítőnek megválasztott - tag írja alá. A nonprofit működést érintő, a taggyűlésről készült jegyzőkönyvbe és határozatba bárki betekinthet, és az azokban foglaltakról az ügyvezető által hitelesített másolatot kérhet. 17 A számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadásáról hozandó határozatokat kivéve a tagok taggyűlés tartása nélkül is határozhatnak a taggyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben. A taggyűlés tartása nélkül döntésre bocsátott határozat tervezetét írásban és a döntésre legalább nyolc napot biztosítva kell a tagokkal közölni, akik szavazatukat írásban vagy más, döntésük bizonyítására alkalmas módon kell, hogy megküldjék az ügyvezetés részére. Az ülés tartása nélküli döntéshozatal során a Ptk-nak és a társasági szerződésnek a határozatképességre és szavazásra vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a határozathozatali eljárás akkor eredményes, ha legalább annyi szavazatot megküldenek az ügyvezetés részére, amennyi szavazati jogot képviselő tag jelenléte a határozatképességéhez és a döntéshez szükséges lenne ülés tartása esetén. A szavazásra megszabott határidő utolsó napját követő három napon belül - ha valamennyi tag szavazata ezt megelőzően érkezik meg, akkor az utolsó szavazat beérkezésének napjától számított három napon belül - az ügyvezetés megállapítja a szavazás eredményét, és azt további három napon belül közli a tagokkal. A határozathozatal napja a szavazási határidő utolsó napja, ha valamennyi szavazat korábban beérkezik, akkor az utolsó szavazat beérkezésének napja. Ha bármely tag az ülés megtartását kívánja, a taggyűlést az ügyvezetésnek össze kell hívnia. 18 Az ügyvezető a tagok által hozott határozatokról folyamatos nyilvántartást vezet (határozatok könyve), amelyet a társaság székhelyén vagy telephelyén kell tartani. Az ügyvezetőnek a határozatokat azok meghozatala után haladéktalanul, késedelem nélkül be kell vezetnie a határozatok könyvébe. 19 A jegyzőkönyvbe és a határozatok könyvébe bármelyik tag betekinthet és az azokban foglaltakról az ügyvezető által hitelesített másolatot kérhet. X. A TÁRSASÁG ÜGYVEZETÉSE. 1 A társaság ügyeinek intézését és a társaság törvényes képviseletét az ügyvezetők látják el. 2 A társaság ügyvezetői: a június 16. napjától június 15. napjáig választott Will Csaba (an: Albert Mária, szül: Pécs, január 30.) 4032 Debrecen, Károly Gáspár 39/b. alatti lakos, a május 28. napjától június 15. napjáig választott Kathy Zsigmond (an.: Varga Mária, szül: Debrecen, ) 4220 Hajdúböszörmény, Szilassy János utca 109. alatti lakos.
15 15 3 Ügyvezető az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Az ügyvezető ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni. Nem lehet az ügyvezető az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. Nem lehet ügyvezető az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől. Közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet a társaság ügyvezetője az a személy, aki olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig, a) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adó- és vámtartozását nem egyenlítette ki, b) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, c) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, d) amelynek adószámát az állami adó- és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette, illetőleg törölte. 4 Az ügyvezetői megbízás az érintett személy általi elfogadással jön létre. Az ügyvezető újraválasztható és a taggyűlés által bármikor, indokolási kötelezettség nélkül visszahívható. Az ügyvezető az ezen megbízás elfogadásától számított tizenöt napon belül azokat a társaságokat, ahol már vezető tisztségviselő vagy felügyelőbizottsági tag, írásban tájékoztatni köteles. 5 Az ügyvezető - a nyilvánosan működő részvénytársaság részvénye kivételével - nem szerezhet társasági részesedést, és nem lehet vezető tisztségviselő olyan gazdasági társaságban, amely főtevékenységként ugyanolyan gazdasági tevékenységet folytat, mint az a társaság, amelyben vezető tisztségviselő. Ha az ügyvezető új vezető tisztségviselői megbízást fogad el, a tisztség elfogadásától számított tizenöt napon belül köteles e tényről értesíteni azokat a társaságokat, ahol már vezető tisztségviselő vagy felügyelőbizottsági tag. Az ügyvezető és hozzátartozója - a mindennapi élet szokásos ügyletei kivételével - nem köthet saját nevében vagy saját javára a gazdasági társaság főtevékenysége körébe tartozó szerződéseket. 6 A társaság ügyvezetését az ügyvezető látja el. Ügyvezetésnek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek törvény vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a társaság legfőbb szervének vagy más társasági szervnek a hatáskörébe. Az ügyvezető feladatát képezi különösen:
16 16 a társaság alapításának, a társasági szerződés módosításának, a cégjegyzékbe bejegyzett jogoknak, tényeknek és adatoknak és ezek változásának, valamint törvényben előírt más adatoknak a cégbírósági bejelentése, a társaság tagjairól nyilvántartás (tagjegyzék) vezetése, a változások átvezetése, és a hatályos tagjegyzék cégbírósághoz történő benyújtása, a társaság tevékenységének irányítása, szervezése, a működéshez szükséges technikai és személyi feltételek biztosítása, a társaság célkitűzéseinek, vállalkozási projektjeinek kidolgozása, a társaság pénzügyi-számviteli, adózási, társadalombiztosítási- és egyéb kötelezettségei teljesítéséről, továbbá a szükséges nyilvántartások vezetéséről történő gondoskodás, az éves beszámoló elkészítése illetve elkészíttetése, munkáltatói jogok gyakorlása a társaság munkavállalóival szemben, a társaság képviselete, 7 Az ügyvezető a társaság belső működése körében a társasággal, illetve annak testületeivel, valamint más tisztségviselőivel kapcsolatos feladatait csak személyesen láthatja el, képviseletnek nincs helye. Az ügyvezető ezen megbízatását a társasággal történő megállapodás szerint megbízási jogviszonyban vagy munkaviszonyban is elláthatja. Az ügyvezetők feladatukat együttműködve látják el. E minőségükben csak a jogszabályoknak, a társasági szerződésnek, valamint a társaság legfőbb szerve határozatainak vannak alávetve, és a gazdasági társaság tagjai által nem utasíthatóak. Bármelyik ügyvezető a másik ügyvezető tervezett vagy már megtett intézkedése ellen tiltakozhat. Ebben az esetben a tiltakozást a taggyűlés bírálja el, a taggyűlés döntéséig a tervezett intézkedés nem hajtható végre. A taggyűlés nem vonhatja el az ügyvezetőnek a társaság ügyvezetése körébe tartozó hatáskörét, azonban, bármilyen, Ft összeget meghaladó jogügylet megkötéséhez a felügyelő bizottság előzetes hozzájárulása, illetve bármilyen, Ft összeget meghaladó jogügylet megkötéséhez a taggyűlés előzetes hozzájárulása szükséges; Az ügyvezetők feladataira, működésükre vonatkozóan a taggyűlés ügyrendet fogad el. 8 Az ügyvezető a társaság ügyvezetését az ilyen tisztséget betöltő személyektől általában elvárható gondossággal, a társaság érdekének megfelelően köteles ellátni. Az ügyvezető az ügyvezetési tevékenysége során a társaságnak okozott károkért a szerződésszegéssel okozott kárért való felelősség szabályai szerint felel a társasággal szemben. Ha a taggyűlés az ügyvezető kérésére a beszámoló elfogadásával egyidejűleg az előző üzleti évben kifejtett ügyvezetési tevékenység megfelelőségét megállapító felmentvényt ad, a társaság az ügyvezető ellen akkor léphet fel az ügyvezetési kötelezettségek megsértésére alapozott kártérítési igénnyel, ha a felmentvény megadásának alapjául szolgáló tények vagy adatok valótlanok vagy hiányosak voltak.
17 17 Ha az ügyvezetői jogviszony két egymást követő, beszámolóval foglalkozó ülés között megszűnik, az ügyvezető kérheti, hogy a taggyűlés következő ülésén döntsön a felmentvény kiadásáról. A társaság jogutód nélküli megszűnése után a társaság az ügyvezetőivel szembeni kártérítési igényt - a társaság nyilvántartásból való törlésétől számított egyéves jogvesztő határidőn belül - a törlés időpontjában tagsági jogviszonyban állók érvényesíthetik. A tag a kártérítési igényt a társaság megszűnésekor felosztott vagyonból őt megillető rész arányában érvényesítheti. Ha a társaság jogutód nélkül megszűnik, a hitelezők kielégítetlen követelésük erejéig kártérítési igényt érvényesíthetnek a társaság ügyvezetőivel szemben a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályai szerint, ha az ügyvezető a társaság fizetésképtelenségével fenyegető helyzet beállta után a hitelezői érdekeket nem vette figyelembe. Ez a rendelkezés végelszámolással történő megszűnés esetén nem alkalmazható. 9 A társaság felelős azért a kárért, amelyet az ügyvezető ezen jogkörében eljárva harmadik személynek okozott. 10 Az ügyvezető köteles a társaság üzleti titkait (Ptk. 2:47. ) megőrizni. 11 Az ügyvezető köteles a tagok kérésére a társaság ügyeiről felvilágosítást adni, a társaság üzleti könyveibe és irataiba való betekintést lehetővé tenni. Az ügyvezető köteles a tagok kérésére a társaság ügyeiről felvilágosítást adni, a társaság üzleti könyveibe és irataiba való betekintést lehetővé tenni. A felvilágosítást és az iratbetekintést az ügyvezető a jogosult által tett írásbeli titoktartási nyilatkozat tételéhez kötheti. Az ügyvezető megtagadhatja a felvilágosítást és az iratokba való betekintést, ha ez a társaság üzleti titkát sértené, ha a felvilágosítást kérő a jogát visszaélésszerűen gyakorolja, vagy felhívás ellenére nem tesz titoktartási nyilatkozatot. Ha a felvilágosítást kérő a felvilágosítás megtagadását indokolatlannak tartja, a nyilvántartó bíróságtól kérheti a társaság kötelezését a felvilágosítás megadására. 12 Megszűnik az ügyvezető megbízása a megbízás időtartamának lejártával, visszahívással, törvényben szabályozott kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével, lemondással, ha a tisztségviselő meghal, törvényben meghatározott esetben. az ügyvezető cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával. 13 Az ügyvezető a tisztségéről a társasághoz címzett, a társaság másik az ügyvezetőjéhez vagy a taggyűléshez intézett nyilatkozattal bármikor lemondhat. Ha a társaság működőképessége ezt megkívánja, a lemondás az új ügyvezető megválasztásával, ennek hiányában legkésőbb a bejelentéstől számított hatvanadik napon válik hatályossá. 14 Az ügyvezetőt a taggyűlés újraválaszthatja, illetve bármikor, indokolási kötelezettség nélkül visszahívhatja és új ügyvezetőt választhat.
18 18 15 Ha a társaságnak nem maradt ügyvezetője, a taggyűlés összehívására vagy a taggyűlés tartása nélküli döntéshozatal kezdeményezésére bármelyik tag jogosult. Ha erre a változás bekövetkeztétől számított harminc napon belül nem került sor, a taggyűlést bármelyik tag vagy hitelező kérelmére a nyilvántartó bíróság hívja össze vagy a taggyűlés összehívására, illetve a taggyűlés tartása nélküli döntéshozatal lebonyolítására az ezt kezdeményező tagot jogosítja fel. XI. A TÁRSASÁG KÉPVISELETE, CÉGJEGYZÉSE. 1 A társaságot törvényes képviselőként az ügyvezető képviseli harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok és más hatóságok előtt. 2 Az ügyvezetők ketten együttesen járnak el. A társaságot az ügyvezetők írásban cégjegyzés útján képviselik. 3 Törölve. 4 Az ügyvezetők az ügyek meghatározott csoportjaira nézve a társaság könyvelőjét képviseleti joggal ruházhatják fel. 5 A képviseletre feljogosított munkavállaló képviseleti jogát másra nem ruházhatja át. 6 A cégjegyzési jog a társaság írásbeli képviseletére, a társaság nevében történő aláírásra való jogosultság. Az ügyvezetők cégjegyzési joga a bankszámla feletti rendelkezés tekintetében is együttes. Ha az ügyvezetők az ügyek meghatározott csoportjaira nézve a társaság könyvelőjét képviseleti joggal ruházzák fel, úgy ezen cégjegyzési joggal rendelkező munkavállaló az egyik ügyvezetővel együttesen jegyezheti a céget. 7 A cégjegyzésre jogosultaknak a társaság nevében olyan módon, illetve formában kell aláírniuk, ahogyan azt a hiteles cégaláírási nyilatkozat (közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldány), illetve az ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta tartalmazza. XII. A TÁRSASÁG GAZDÁLKODÁSA. A társaság gazdálkodására, tevékenysége számviteli elszámolására valamint beszámolási kötelezettségére a vonatkozó jogszabályok rendelkezései irányadók. A társaság gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt a létesítő okirat VI. pontjában meghatározott közhasznú tevékenységére fordítja, illetve az a társaság vagyonát gyarapítja. A társaság köteles az éves számviteli beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni. Az állandó könyvvizsgálót a taggyűlésnek a társaság beszámolóját tárgyaló ülésére meg kell hívni. A könyvvizsgáló ezen az ülésen köteles részt venni, de távolmaradása az ülés megtartását nem akadályozza.
19 19 A beszámoló elfogadásáról a taggyűlés dönt, a felügyelő bizottság írásbeli jelentésének megismerését követően. A taggyűlés a beszámolóval együtt jóváhagyja a közhasznúsági mellékletet. A beszámolót a társaság székhelyén, az ügyvezetővel egyeztetett időpontban bárki megtekintheti, illetve abból saját költségére másolatot készíthet. A társaság az éves számviteli beszámolót a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló évi V. törvény 18. (1) (8) bekezdései szerint teszi nyilvánosan közzé és helyezi letétbe. A társaságnak a számviteli törvény szerinti beszámolót elektronikus úton, a kormányzati portál útján kell a céginformációs szolgálat részére megküldeni. A beszámolónak a céginformációs szolgálat részére történő elektronikus megküldésével a társaság letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségének is eleget tesz. A beszámoló közzétételére a céginformációs szolgálat honlapján, napi feltöltéssel kerül sor. A céginformációs szolgálat honlapján a közzététel céljából megküldött beszámoló haladéktalanul és ingyenesen megismerhetővé válik. A beszámoló a céginformációs szolgálat honlapján cégnév vagy cégjegyzékszám megadásával, keresőprogram segítségével is megismerhető. A közhasznúsági mellékletet a beszámolóval azonos módon kell letétbe helyezni és közzétenni. XIII. A TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS MÓDOSÍTÁSA, A TÖRZSTŐKE FELEMELÉSE ÉS LESZÁLLÍTÁSA. 1 A létesítő okirat módosításáról - ha az nem szerződéssel történik - a társaság legfőbb szerve dönt, a módosítást tartalmazó okiratot a tagoknak nem kell aláírniuk. 2 A társasági szerződés módosításához - ha a törvény eltérően nem rendelkezik általában a taggyűlés legalább háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. A társaság cégnevét, székhelyét, telephelyeit és fióktelepeit, valamint a társaság főtevékenységnek nem minősülő tevékenységi köreit - mivel a tagok ezt a társasági szerződésben nem zárták ki - a taggyűlés egyszerű szótöbbséggel is módosíthatja. Valamennyi tag egyhangú határozatára van szükség, ha a módosítás egyes tagok jogait hátrányosan érintené, vagy helyzetét terhesebbé tenné. Az e kérdésben való szavazásnál azok a tagok is szavazhatnak, akik egyébként szavazati joggal nem rendelkeznek. A társasági szerződés módosítását - ha a Ctv. ettől eltérően nem rendelkezik - a változás megtörténtétől számított harminc napon belül kell bejelenteni a cégbíróságnak. 3 Ha valamennyi tag teljes egészében szolgáltatta a törzsbetétjét, a tagok legalább háromnegyedes szótöbbséggel meghozott határozatukkal elhatározhatják a törzstőke újabb vagyoni hozzájárulás szolgáltatásával történő felemelését. A határozatnak tartalmaznia kell a) a törzstőke-emelés mértékét; b) annak meghatározását, hogy milyen összetételű és értékű vagyoni hozzájárulásokkal kell teljesíteni a törzstőke-emelést; c) nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás esetén ennek tárgyát és értékét, továbbá azt, hogy ennek teljesítésére mely személy jogosult;
20 20 d) azoknak a személyeknek a megjelölését, akik a pénzbeli hozzájárulások teljesítésére jogosultak abban az esetben, ha az elsőbbségi joggal rendelkezők nem vállalják a pénzbeli hozzájárulások teljes összegének szolgáltatását, továbbá a kijelölt személyeknek a törzstőke-emelésben való részvételi arányát; és e) a vagyoni hozzájárulások teljesítési idejét. A törzstőke vagyoni hozzájárulások teljesítésével való emelése során a vagyoni hozzájárulások teljesítésének módjára, esedékességére, a késedelem jogkövetkezményeire, a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás értékéért viselt felelősségre vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell. Vagyoni hozzájárulás szolgáltatásával megvalósuló törzstőke-emelés esetén a tagoknak a tőkeemelés elhatározásától számított tizenöt napon belül elsőbbségi joguk van arra, hogy a tőkeemelésben részt vegyenek. Az elsőbbségi jog gyakorlására a tagok törzsbetéteik arányában jogosultak. Ha a tag nem él a megadott határidőn belül elsőbbségi jogával, helyette további tizenöt napon belül a többi tag gyakorolhatja az elsőbbségi jogot. Az elsőbbségi jog gyakorlására a tagok törzsbetéteik arányában jogosultak. Ha a tagok nem éltek elsőbbségi jogukkal, a taggyűlés által kijelölt személyek jogosultak a tőkeemelés során vagyoni hozzájárulás szolgáltatására. Ha a tőkeemelésről szóló határozatban meghatározott mértékű és összetételű vagyoni hozzájárulás szolgáltatására vonatkozó kötelezettségvállalásokat tettek az erre jogosultak, akkor a társaság köteles társasági szerződését a felemelt törzstőkének megfelelően módosítani. Ha ezzel a tagok elsőbbségi joga nem sérül, egy taggyűlésen is lehet dönteni a törzstőke felemeléséről és a társasági szerződés módosításáról. A tőkeemelésben részt vevő új tagoknak közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban kell nyilatkozniuk arról, hogy a társasági szerződés rendelkezéseit magukra nézve kötelezőnek ismerik el. A társaság a tagok legalább háromnegyedes szótöbbséggel meghozott határozatával a törzstőkét a törzstőkén felüli vagyonából akkor emelheti fel, ha a felemelt törzstőke nem haladja meg a társaság saját tőkéjét, és a társaság előző üzleti évre vonatkozó beszámolójának mérlege vagy a tárgyévi közbenső mérlege szerint a társaság rendelkezik olyan törzstőkén felüli vagyonnal, amely törzstőkeemelésre fordítható. A törzstőke felemelésének fedezetét a társaság hat hónapnál nem régebbi fordulónappal készült beszámolója vagy közbenső mérlege alapján kell igazolni. A törzstőkén felüli vagyonból történt törzstőke-emelés a tagok törzsbetéteit a korábbi törzsbetétek arányában növeli. 4 A társaság tőkekivonás, veszteségrendezés vagy a saját tőke más elemeinek növelése céljából, a tagok legalább háromnegyedes többséggel meghozott határozatával elhatározhatja a törzstőke leszállítását. A törzstőke kötelező leszállítása esetén a határozatot a társaság taggyűlése a Ptk-ban meghatározott ok bekövetkeztéről való tudomásszerzéstől számított harminc napon belül köteles meghozni. A határozatban meg kell határozni

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Több technót a rendőrségre! - A TASZ jelenti
Sokszínűség, tudatosság, függetlenség – ezt...
2016. június 6. hétfő, 15:42
rendőrség bíróság tüntetés gyülekezési jog ttp nevetni Részvényes leszek
A Több technót a Parlamentbe! nevű rendezvény nem először került megrendezésre, május 29-én már hatodik alkalommal adtak hangot követeléseiknek a résztvevők. A rendőrség tudomásul vette a rendezvény bejelentését – s bár ezzel sikerült a tüzet eloltania, addigra már megégette magát. A tudomásul vételre ugyanis már azután került sor, hogy a korábban tett bejelentést nem vette komolyan, mire a szervezők a TASZ segítségével bírósághoz fordultak (és új bejelentést tettek). A rendőrség későn kapott észbe: hiába vette tudomásul az új bejelentést, a bírósági eljárás elindult, és hiába kezdett el érvelni, a bíróság ellenük ítélt. Tanulságos történet következik a hányaveti hatósági jogalkalmazásról.
Az eredeti bejelentésre a rendőrség reakciója első ránézésre is meghökkentő: az indoklás teljes hiánya mellett csupán tájékoztatja a bejelentőt arról, hogy a rendezvény nem tartozik a gyülekezési törvény hatálya alá, megtartásához önkormányzati engedélyekre van szükség. A rendőrség álláspontjára így csak következtetni lehetett. Azt valószínűsítettük, hogy a háttérben a törvény azon szabálya áll, miszerint a kulturális rendezvények nem tartoznak a gyülekezési szabadság körébe, és azért a rendőrség a hatásköre hiányának megállapítását szeretné közölni ezzel a határozati formát nem öltő félszeg tájékoztatásban. Utóbb kiderült, hogy valóban erről van szó: a felülvizsgálati kérelemmel szemben előterjesztett ellenkérelmében a rendőrség már kijelentette, hogy kulturális rendezvénynek tekinti a demonstrációt, hivatkozott a gyülekezési törvény megfelelő szakaszára, és bizonyítékokat csatolt álláspontja alátámasztására (újságcikkeket, fényképfelvételeket a korábbi rendezvényekről). Magunk közt szólva, ezzel a rendőrség maga tett nyilvánvalóvá, hogy a bejelentésre adott „tájékoztatás” súlyos tartalmi és formai hiányokban szenvedett.
Tekintettel arra, hogy a rendőrség formailag nem jogszabályszerű – a közigazgatási hatósági eljárási törvénynek megfelelő, hatáskör hiányát megállapító – határozatot hozott, s emiatt a rendőrség vitatta is a felülvizsgálat jogszabályi alapját, először a gyülekezési törvény szerinti háromnapos felülvizsgálat lehetőségét kellett megalapozni. Nem volt nehéz: a 3/2013. (II. 14.) AB határozat lehetővé teszi a gyülekezési jogi ügyekben az érdemi tiltó határozatok mellett a hatáskör hiányát megállapító határozatok gyors bírói felülvizsgálatát is, a Legfelsőbb Bíróság (ma Kúria) 1/2009. KJE számú jogegységi határozata pedig azt, hogy a nem alakszerű formában meghozott közigazgatási döntést a bíróság a tartalma szerinti eljárásban vizsgálja felül. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság Dudás Dóra Virág vezette tanácsa nem is dőlt be a rendőrségnek, a „tájékoztatást” felülvizsgálható végzésként vette figyelembe, és számon kérte az ilyen végzéssel szemben támasztott követelményeket: a döntést megalapozó mérlegelésben szerepet játszó szempontokat és tényeket, valamint a megfelelő jogszabályhelyeket. Azzal is egyetértett a bíróság, hogy mivel a hatáskörhiányt megállapító döntés kapcsán az ügy alapjogi jellege forog kockán, az eljárási követelmények mellett a rendőrségnek az alapjog-korlátozásra vonatkozó szükségességi és arányossági vizsgálatot is le kellett volna folytatnia, s annak eredményéről számot adnia.
Az ügy lényege tehát a következő: helytállóan minősítette-e a rendőrség a Több technót a parlamentbe! címen bejelentett rendezvényt kulturális jellegűnek, vagy azt véleménynyilvánítás célját szolgáló gyülekezésnek kell tekinteni? A bírósági felülvizsgálat kiindulópontját értelemszerűen a bejelentés képezte, a mérleg másik serpenyőjébe pedig a korábbi rendezvényekről készült – a rendőrség által utólag becsatolt és hivatkozott – fényképfelvételek kerültek. A bejelentés kifejezetten megjelölte a véleménynyilvánítás célját és tárgyát, valamint a rendezvény programpontjai körében zenei elemeket és beszédeket felváltva tartalmazott – a fotók azonban csak annyit valószínűsítenek, hogy a korábbi rendezvényeken zene is volt, a résztvevők esetleg táncoltak is, de azt nem bizonyítják, hogy a véleménynyilvánítás hiányzott volna. Márpedig „a jelen bejelentésben foglaltak hitelességének megalapozott megítéléséhez [a bejelentés tartalmának] valódiságát kellene cáfolni alaposan alátámasztott következtetésekkel.” Mivel a rendőrség ezt nem tette meg, még az utólagos bizonyítás sem volt sikeres, a bíróság a rendőrségi döntést hatályon kívül helyezte.
Szó sincs tehát arról, hogy e döntés alapján a jövőben bárki bármilyen rendezvényét eladhatná tüntetésként: csak annyit kellene tennie, hogy a bejelentésbe őszintétlenül beleír egy politikai célt, és onnantól a rendőrségnek kötelessége volna politikai rendezvényként tudomásul vennie és biztosítania. Ellenkezőleg: 1. a rendőrségnek a bejelentés alapján érdemi és alapos vizsgálatot kell lefolytatnia annak eldöntésére is, hogy a bejelentett rendezvény a gyülekezési törvény hatálya alá tartozik-e vagy sem (hiteles-e a bejelentés); 2. ha a rendőrségnek kétségei vannak, két napja van arra, hogy azokat megfogalmazza, és alaposan – tényszerűen – alátámasztott következtetésekkel bástyázza körül; 3. erről a vizsgálatról a meghozott határozatában – tehát nem később – számot kell adnia. Következésképpen a rendőrség továbbra is juthat arra az eredményre, hogy a bejelentett rendezvény összességében nem tekinthető politikai véleménynyilvánításnak, nem tartozik a gyülekezési törvény hatálya alá.
A mérlegelésnek tehát a bejelentés csak a kiindulópontját képezi – ugyanakkor a bíróság a jelen végzésében a vizsgálat egyik legfontosabb szempontját is leszögezte: „Amennyiben [...] egy rendezvény megfelel a Gytv. 2. § (1) bekezdésében foglaltaknak, vagyis olyan békés összejövetel, felvonulás vagy tüntetés, amelyen a résztvevők szabadon kinyilváníthatják véleményüket, úgy az a gyülekezési törvény hatálya alá tartozik akkor is, ha kulturális (pl. zenei és ahhoz hasonló) elemeket is tartalmaz.” Ez a követelmény azért fontos, mert a bejelentésen kívül általában nem áll a túl sok tény a rendőrség rendelkezésére (nem minden tüntetés egy sorozat vagy hagyomány újabb esete). Ekkor pedig okozhat nehézséget annak eldöntése, hogy a nemcsak szónoklatokból, hanem éneket, zenét, táncot, szavalatot, mutatványt, vagy bármilyen művészeti produkciót is magában foglaló programelemekből összeálló rendezvény esetében a bejelentés egyes elemeinek milyen súlyt, jelentőséget kell tulajdonítani. E döntés ráadásul nemcsak elvi jelentőségű, hanem gyakorlati következményei is vannak. A gyülekezési szabadság körébe nem tartozó, de közterületen tartott rendezvények (vallásos szertartások, kulturális és sportrendezvények, családi eseményekkel kapcsolatos rendezvények) engedély- és alkalmasint díjkötelesek, az engedélyről általában az önkormányzat jegyzője dönt nem-rendkívüli eljárásban, és a jogorvoslati eljárás is jóval hosszabb – míg a szabadságjog gyakorlása sokkal kevesebb költséggel terhelt. Már csak ezért sem mindegy, hogy kialakít-e a jogalkalmazás világos elhatárolási szempontokat.
Ha tehát azt gondoltad volna, hogy a Több technót a parlamentbe! csak egy szimpla táncmulatság vagy egy ízetlen tréfa, és a rendőrség jól tette, hogy nem fecsérelte az energiáját ezekre a léha alakokra, akkor tévedtél. A gyülekezési szabadság, a tüntetéshez való jog volt itt a tét, és úgy tűnik, hogy ha csak a rendőrségen múlna, akkor nemcsak a technó hiányozna, hanem a politikai szabadság is.
Photo: Szemerey Bence
https://ataszjelenti.blog.hu/api/trackback/id/tr538784264

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
2/2015. számú közigazgatási elvi határozat | K Ú R I A
2/2015. számú közigazgatási elvi határozat
Az EMVA-ból finanszírozott Natura 2000 területet érintő kompenzációs támogatás iránti kérelem visszavonására az alkalmazásban és hatályában elsőbbséget élvező EK rendeleti szabályokat kell alkalmazni, mivel a tagállami szabály súlyosabb kötelezettségeket ír elő a kérelmező számára [36/2009. FVM r. 4. § (2) bek.; 796/2004. EK. r. 15. Cikk (1), (3) bek., 22. Cikk (1), (3) bek.; 1952. évi III. tv. 221. § (1) bek.].
[1] A felperes 2009. május 13-án nyújtott be egységes kérelem keretében a Natura 2000 gyepterületek kompenzációs támogatása iránti kérelmet az M0WEEM05 számú fizikai blokk 28. sorszámú parcellája vonatkozásában 1 hektár (a továbbiakban: 1. parcella), valamint az F0U3VK07 számú fizikai blokkban található 3. számú parcella (továbbiakban: 2. parcella) 0,33 hektár kiterjedésű területek tekintetében.
[2] Az első fokon eljárt hatóság határozatával a felperes kérelmét elutasította azzal, hogy az 1. parcella esetében a helyszíni szemle eredményeként megállapította a kérelemben feltüntetett jogcímnek nem megfelelő hasznosítást, a 2. parcella esetében pedig a felperes az adategyeztetés alkalmával kérelmét visszavonta. Az első fokon eljárt hatóság a kérelem elutasítását a 796/2004/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: EK rendelet) 15. cikk (3) bekezdésére és az 53. cikk (1) és (2) bekezdésére alapítva, a felperes szándékosan elkövetett szabálytalanságára vezette vissza.
[3] A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes az elsőfokú határozatot 2012. április 2-án kelt határozatával helybenhagyta.
[4] A felperes keresete folytán eljárt Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: Bíróság) 2013. április 23-án kelt ítéletével a felperes keresetének helyt adott és az alperes határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatállyal hatályon kívül helyezte, az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezte.
[5] Az ítélet érvelése szerint az 1. parcella esetében szándékos túligénylés nem volt megállapítható tekintettel arra, hogy a felperes a kérelmét joghatályosan visszavonta. Ebben a körben hivatkozott az EK rendelet 28. preambulum bekezdésére, valamint a 22. cikk (1) és (2) bekezdésében foglaltakra. Utalva az EK rendelet Európai Unió Működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 288. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti jogforrási jellegére megállapította, hogy az EK rendelet 22. cikke írásbeliséget előíró de egyéb alakisági követelményt nem támasztó rendelkezése alapján a felperes joghatályosan vonta vissza kérelmét.
[6] A 2. parcella vonatkozásában a Bíróság arra hivatkozott, hogy az alperes határozata nem tartalmazott tényállást és indokolást a kérelem elutasítására. A felperes a perben okirattal bizonyította, hogy a 2. parcella a MePAR rendszerben is Natura 2000-es támogatható terület és az alperes ez esetben nem igazolt szándékos túligénylést. Ezzel megsértette a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 72. § (2) bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.
[7] A jogerős ítélet ellen az alperes fordult felülvizsgálati kérelemmel a Kúriához.
[8] Felülvizsgálati kérelmében a Bíróság ítéletének hatályon kívül helyezését és a felperes keresetének elutasítását, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra, új határozat hozatalára utasítását kérte. Igényt tartott a felülvizsgálati eljárásban keletkezett költségeinek megtérítésére is.
[9] A felülvizsgálati kérelem jogalapját abban jelölte meg, hogy a Bíróság az 1. parcella kapcsán tévedett akkor, amikor a 36/2009. (IV. 3.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 4. § (2) bekezdését ellentétesnek ítélte az EK rendelet 22. cikk (1) bekezdésével és ezért a tagállami jogszabály félretételével hozott ítéletet.
[10] A 2. parcella esetében arra hivatkozott, hogy a Bíróság ítélete megsértette a Pp. 339. § (1) bekezdését és a 221. § (1) bekezdésébe ütközően állapította meg, hogy a felülvizsgálni kért határozat nem tartalmaz a döntésre vonatkozó indokolást. Az alperes határozatát a 2. parcella vonatkozásában azzal indokolta, hogy a felperes kérelmét visszavonta.
[11] A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.
[12] A Natura 2000 területek kompenzációs támogatása Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapból származó támogatás, amelynek alapja az EK rendelet. Az EUMSZ az Unió jogi aktusaival foglalkozó 2. fejezet, 1. szakasz 288. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében „[a] rendelet általános hatállyal bír. Teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.”
[13] Az Európai Unió Bírósága – korábban az Európai Közösség Bírósága – által úgynevezett „soft law”-ként működő joggyakorlata értelmében a rendeleti szintű uniós jogi aktus a tagállami szabályozáshoz képest elsőbbséget élvez, közvetlenül érvényesül és alkalmazandó a tagállamban. Az EK rendeletből fakadó kötelezettségek és jogok érvényre juttatása végső fokon a tagállami bíró feladata, amelynek egyik lehetséges technikája a konkuráló tagállami jogszabály félre tétele mellett az EK rendelet közvetlen perbeli alkalmazása.
[14] Nem helyálló ezért az alperes felülvizsgálati kérelme 17-18. pontjában leírt okfejtés, amely az Unió egyéb (pl. irányelvi) aktusainak tagállami bírói alkalmazására vonatkozó, szintén az Európai Unió Bírósága által felállított tesztre utal.
[15] Az EK rendelet a támogatási kérelmek visszavonását szabályozó 22. cikk (1) bekezdése értelmében „[a] támogatási kérelmet részben vagy egészben bármikor vissza lehet - írásban – vonni.” Az (1) bekezdés harmadik albekezdése szerint „[a]mennyiben azonban az illetékes hatóság már tájékoztatta a mezőgazdasági termelőt a támogatási kérelemben lévő szabálytalanságokról, vagy értesítette helyszíni ellenőrzési szándékáról, és ez a helyszíni ellenőrzés szabálytalanságokat tár fel, a támogatási kérelemnek a szabálytalanságok által érintett részeit nem lehet visszavonni.” Végül a 22. cikk (2) bekezdése értelmében „[a]z (1) bekezdéssel összhangban történő visszavonást követően a kérelmező ugyanolyan helyzetbe kerül, mint amilyenben a támogatási kérelemnek, vagy a kérelem szóban forgó részének benyújtása előtt volt.
[16] Ehhez képest az R. 4. § (2) bekezdése szerint „[a]z elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség az (1) bekezdésben foglaltakon kívül kiterjed az adatváltozás bejelentésére is a módosítás, pontosítás, visszavonás, és a vis maior kérelem vonatkozásában. (...).”
[17] A két normatív rendelkezés összevetéséből egyértelműen kiderül, hogy az írásbeliség formai követelményén túlmutató ügyfélkapus azonosító rendszer lényeges többletkötelezettséget ró az ügyfélre az írásbeliséget előíró EK rendelethez képest. A két norma közti ellentmondást pedig az alkalmazásában elsődlegességet élvező EK rendelet javára kell feloldani, félre téve az R. rendelkezését.
[18] Ezért helyesen és jogszerűen járt el a Bíróság akkor, amikor a tényállás teljes körű feltárása mellett megállapította, hogy a felperes időben és az EK rendelet követelményeinek eleget téve vonta vissza az 1. parcella tekintetében benyújtott támogatási kérelmét. Az alperes jogsértően állapított meg a felperes terhére szándékos szabálytalanságot. Az EK rendelet 22. cikk (2) bekezdése értelmében a felperest ugyanolyan helyzetbe kell hozni mint amilyenben a támogatási kérelemnek, vagy a kérelem szóban forgó részének benyújtása előtt volt.”
[19] A Kúria 2. parcella tekintetében is jogszerűnek ítélte a Bíróság ítéletét.
[20] A Bíróság ítélete nem ütközik az alperes által megjelölt jogszabályokba.
[21] A Pp. 339. § (1) bekezdése értelmében „[h]a törvény ettől eltérően nem rendelkezik, a bíróság - az ügy érdemére ki nem ható eljárási szabály megsértésének kivételével - a jogszabálysértő közigazgatási határozatot hatályon kívül helyezi, és szükség esetén a közigazgatási határozatot hozó szervet új eljárásra kötelezi.” Az alperes a két földterületet érintő támogatási kérelmet egy határozaton belül bírálta el, és az 1. parcella esetében az alperesi jogsértés kétségkívül megállapítható, ezért bírósági felülvizsgálat eredményeként meghozott hatályon kívül helyező döntés nem vitatható.
[22] Az alperes a Pp. 221. § (1) bekezdését jelölte meg megsértett jogszabályként. Eszerint „[a]z ítélet indokolásában röviden elő kell adni a bíróság által megállapított tényállást az arra vonatkozó bizonyítékok megjelölésével, hivatkozni kell azokra a jogszabályokra, amelyeken a bíróság ítélete alapszik. Meg kell röviden említeni azokat a körülményeket, amelyeket a bíróság a bizonyítékok mérlegelésénél irányadónak vett, végül utalni kell azokra az okokra, amelyek miatt a bíróság valamely tényt nem talált bizonyítottnak, vagy amelyek miatt a felajánlott bizonyítást mellőzte.
[23] A Kúria megítélése szerint a Bíróság ezen kötelezettségének is eleget tett: a Bíróság ítéletében megjelölte azokat a jogszabályokat, amelyekre döntését alapította, és számot adott az által mérlegelt bizonyítékokról.
[24] Így az alperes a megismételt eljárásában meghozott döntését az 1. parcella esetében az EK rendelet 22. cikk (3) bekezdése, a 2. parcella tekintetében pedig a 15. cikk (1) és (3) bekezdésére figyelemmel köteles meghozni azzal, hogy indokokolási kötelezettségének a Ket. 72. §-ában foglaltakat kell szem előtt tartania.
[25] A kifejtettek értelmében a Bíróság ítéletét jogszerűnek ítélve a Pp. 275. § (3) bekezdésére tekintettel hatályában fenntartotta.
(Kúria Kfv.IV.35.403/2013.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság


text:
3/2006. számú KJE határozat | K Ú R I A
3/2006. számú KJE határozat
3/2006. KJE szám
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának közigazgatási jogegységi tanácsa a 2006. március 30. napján megtartott nem nyilvános ülésen az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégium vezetőjének indítványa alapján meghozta a következő
1. A közigazgatási perben a bíróság a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 130. §-ának alkalmazása során a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról rendelkező 2005. évi XVII. törvénnyel módosított Pp. XX. fejezet szabályainak figyelembevételével utasíthatja el.
2. A közigazgatási perekben - jelen jogegységi határozatban foglalt eltérő iránymutatásra tekintettel - a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának 32. számú állásfoglalása a továbbiakban nem alkalmazható.
A Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának vezetője a joggyakorlat továbbfejlesztése, az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében, az alkalmazandó jogszabályok lényeges változására tekintettel a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 47. §-ának (2) bekezdése, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 31. § (1) bekezdés a) pontja és 29. § (1) bekezdés a) pontja alapján, jogegységi határozat hozatalára tett indítványt abban a kérdésben, hogy a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII. törvény (a továbbiakban: módosító törvény) 5-18. §-aival módosított Pp. XX. fejezete alapján indult közigazgatási perben, mely esetekben kerülhet sor a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítására, illetve, hogy e perekben alkalmazható-e a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának 32. számú állásfoglalása.
A jogegységi tanács nem nyilvános ülésén a legfőbb ügyész - képviselője útján - a következő álláspontot fejtette ki:
A módosító törvény indokolása szerint a törvény legfőbb célja a közigazgatási eljárások során hozott határozatok bírósági felülvizsgálatára vonatkozó szabályoknak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseihez történő igazítása, a Ket. hatálybalépése folytán szükséges módosítások törvénybe iktatása, valamint az eddig bírói gyakorlatban kimunkált, azonban törvényi szabályozást igénylő kérdések, jogintézmények eljárási törvénybe történő beépítése volt. Ennek megfelelően a KK. 32. számú állásfoglalásban megfogalmazott iránymutatás tárgyköre - a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti perben a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának esetkörei - is törvényi szabályozást nyert.
A keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának eseteit a Pp. 130. §-a sorolja fel. A Pp-nek a módosító törvény 12. §-ának (2) bekezdésével beiktatott, 2005. november 1-jétől hatályos 332/A. §-a kiemeli azokat a körülményeket, amelyeket a közigazgatási perekben a 130. § alkalmazása során keresetlevél elutasítási oknak kell minősíteni.
Az állásfoglalás I.c) pontja szerint, ha a fellebbezés elkésett és az ezzel kapcsolatos igazolási kérelem az első és másodfokú közigazgatási eljárásban nem vezetett eredményre, a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kell utasítani, mert a közigazgatási eljárásban a jogorvoslati jogosultságot nem merítették ki. Ez az álláspont - a Ket. 67. §-ának (3) bekezdésére is tekintettel - a Ket. 109. §-ának (2) bekezdésével nem áll összhangban.
Az állásfoglalás I. pontjához fűzött indokolás szerint csak az ügy érdemében hozott határozat bírósági felülvizsgálata kérhető. Előfeltétele, hogy a keresettel élő ügyfél a fellebbezés jogát kimerítette. Ezek a megállapítások ellentétesek a Ket. 109. §-ának (2) és (3) bekezdésével, illetve a Pp. új 332/A. §-ának b) pontjával.
Az állásfoglalás II. pontja értelmében az igazolási kérelmet elutasító határozat elleni fellebbezést elbíráló határozat azért nem támadható keresettel, mert nem minősül az ügy érdemében hozott határozatnak. A kifejtett álláspont ellentétes a Ket. 109. §-ának (2) bekezdésével.
Az állásfoglalás III. pontja eljárásjogi szempontból ad módszertani útmutatást a felperes perbeli legitimációjának vizsgálatára. Indokolásában az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 3. § (4) bekezdésében meghatározott ügyfél fogalomra utalás a Ket. hatálybalépésével meghaladottá vált.
A módosító törvény 7. §-ának (1)-(3) bekezdésével megállapított Pp. 327. és 327/A. §-a felsorolja a közigazgatási per indítására jogosultak körét. Ez a kör a Ket. 15. §-ában foglalt ügyfél fogalomnál szélesebb. Jelenlegi ismereteink szerint a rendelkezés alkalmazásával kapcsolatban a jogalkalmazói gyakorlat egységesítésének szükségessége nem merült fel.
Összegezve úgy foglalt állást, hogy
1. A bíróság idézés kibocsátása nélkül - a Pp. 130. §-ának alkalmazása során - a keresetlevelet a közigazgatási perben a módosító törvény 5-18. §-aival módosított Pp. XX. fejezete szabályainak alkalmazásával utasíthatja el.
2. Az 1. pontban meghatározott perekben a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának 32. számú állásfoglalása nem alkalmazható.
A Bszi. 105. §-a szerint a törvény hatálybalépését megelőzően hozott irányelvek, elvi döntések és kollégiumi állásfoglalások az eltérő iránymutatást tartalmazó jogegységi határozat meghozataláig alkalmazhatók. Azon állásfoglalások tekintetében, amelyek az új rendelkezésekre figyelemmel már nem alkalmazhatóak, jogegységi határozatban kell eltérő iránymutatást adni.
A Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiuma a 32. számú kollégiumi állásfoglalását a Pp. XX. fejezetének az 1991. évi XXVI. törvénnyel megállapított rendelkezéseire, valamint az Áe. szabályaira figyelemmel a joggyakorlat egységesítése érdekében alkotta meg.
A módosító törvény 2005. november 1. napjával módosította a Pp. XX. fejezetének korábbi rendelkezéseit.
A Ket. - főszabályként - 2005. november 1. napján lépett hatályba. Rendelkezései nemcsak az Áe. szabályait helyezték hatályon kívül, hanem a Pp. XX. fejezetének egyes rendelkezéseit is módosították.
Miután nemcsak a közigazgatási eljárás során alkalmazásra kerülő eljárási törvény változott meg alapjaiban, hanem a Pp-nek a közigazgatási perek különleges szabályait tartalmazó XX. fejezete is, ezért indokolt a 32. számú kollégiumi állásfoglalásban értelmezett szabályok tekintetében az érintett jogelvek időszerűsítése.
A Pp. 324.§ (1) bekezdése szerint az I-XIV. fejezet rendelkezéseit a közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti perekben a XX. fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. Erre tekintettel a Pp. 130. § (1) bekezdés i) pontjának alkalmazásánál figyelembe kell venni a Pp. módosított 330.§ (1) bekezdés a), b) és c) pontját is.
Ez utóbbi szerint, ha a közigazgatási eljárásban a jogi képviselő olyan meghatalmazást csatolt, amely a per vitelére is vonatkozik, az erre való utalást a keresetlevélnek tartalmaznia kell.
A Pp-nek a módosító törvény 7.§-ával módosított 327.§ (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a perben fél lehet az is, akit a közigazgatási jog szabályai szerint jogok illethetnek és kötelezettségek terhelhetnek, továbbá az a közigazgatási szerv is, amelynek egyébként nincs perbeli jogképessége. A fenti két - az általános szabályoktól eltérő - rendelkezésre figyelemmel kell lenni a Pp. 130.§ (1) bekezdés e) pontjának alkalmazása során.
A jogorvoslati jognak a közigazgatási eljárás során történő kimerítése alapvető feltétele a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti per kezdeményezésének. A Pp-nek a módosító törvény 12.§ (2) bekezdésével beiktatott 332/A.§ a) és b) pontja úgy rendelkezik, hogy nem lehet olyan közigazgatási határozat felülvizsgálata tárgyában közigazgatási pert indítani, amelynek felülvizsgálatát törvény zárja ki, illetve abban a közigazgatási eljárásban, amelyikben egyik fél sem merítette ki a jogorvoslati jogát. Ez utóbbi rendelkezésből egyértelműen következik, hogy a felperesnek nem személy szerint kell a jogorvoslati jogot kimerítenie a közigazgatási eljárás során ahhoz, hogy a jogorvoslat eredményeként hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát kérhesse, elégséges, ha a határozat meghozatalára bármelyik arra jogosult fellebbezése folytán került sor.
A Pp-nek a módosító törvény 5.§ (1) bekezdésével megállapított 327.§ (1) bekezdése szerint a közigazgatási per indítására az jogosult, aki a felülvizsgálandó közigazgatási határozat alapjául szolgáló eljárásban ügyfél volt, vagy az ügyfél jogállása illette meg, akinek jogát vagy jogos érdekét a közigazgatási határozat közvetlenül érinti, vagy aki nemzetközi szerződés alapján környezeti információt kért a közigazgatási szervtől és e kérelmét a közigazgatási szerv figyelmen kívül hagyta, helytelen módon elutasította vagy nem adott kielégítő választ.
A Ket. 15.§ (1) bekezdése szerint ügyfél az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek (amelynek) jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti, akit (amelyet) hatósági ellenőrzés alá vontak, illetve akire (amelyre) nézve - tulajdonát, jogait és vagyontárgyait is ide értve - a hatósági nyilvántartás adatot tartalmaz. Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a létesítménnyel kapcsolatos, illetve a tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásban ügyfél a hatásterületen levő valamennyi ingatlan tulajdonosa és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használója. Törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyfajtákra részletesebb ügyfél fogalmat állapíthat meg. Az ügyfél jogai megilletik az ügy elbírálásában hatóságként (szakhatóságként) részt nem vevő hatóságot is, amelynek feladatkörét az ügy érinti. Meghatározott ügyekben a törvény az ügyfél jogaival ruházhatja fel az érdekvédelmi szervezeteket és azokat a társadalmi szervezeteket, amelyeknek a nyilvántartásba vett tevékenysége valamely alapvető jog védelmére vagy valamilyen közérdek érvényre juttatására irányul.
A felperes törvényi érdekeltségének hiánya általában csak a kereset érdemi vizsgálata során és csak akkor állapítható meg, ha a Ket. 15.§ (1)-(6) bekezdése, illetőleg a Pp. 327.§ (1) bekezdés a)-c) pontja alapján sincs perindítási jogosultsága.
A Ket. nemcsak a közigazgatási szerv érdemi döntésének megtámadását teszi lehetővé a bíróság előtt. A határozat ellen (amely mindig az ügy érdemében hozott döntést tartalmaz) - törvény kizáró rendelkezése hiányában - a keresetlevél benyújtásával közigazgatási per kezdeményezhető - főszabályként -, míg a Ket. 109.§ (2) bekezdésének rendelkezése szerint a közigazgatási végzés ellen bírósági felülvizsgálatnak van helye. A módosító törvény 3.§ (1) bekezdése szerint a kérelem tárgyában a megyei bíróság nemperes eljárásban végzéssel határoz.
E szabály alól kivételt képez a Pp. 324. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltak alapján a Ket. 130. § (4) bekezdésben meghatározott, a hatósági szerződésben foglalt kötelezettség megszegése esetén végrehajtást elrendelő végzés, mellyel szemben a végrehajtásra halasztó hatályú keresettel lehet élni.
A Ket. hatálybalépése, illetőleg a Pp. XX. fejezetének a 32. számú kollégiumi állásfoglalásban érintett, illetőleg alkalmazott rendelkezéseinek alapvető változása indokolta a jogegységi határozat hozatalát, melyre figyelemmel a 32. számú kollégiumi állásfoglalás korábbi rendelkezései a továbbiakban nem alkalmazhatók.
Budapest, 2006. március 30. napján
Bauer Jánosné dr. sk. tanácselnök
dr. Kaszainé dr. Mezey Katalin sk. előadó bíró
dr. Buzinkay Zoltán sk. bíró
dr. Madarász Gabriella sk. bíró

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság