text:
4/2003. számú PJE határozat
Címlap > 4/2003. számú PJE határozat
4/2003. Polgári jogegységi határozat*
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának jogegységi tanácsa a Legfelsőbb Bíróság elnöke által indítványozott jogegységi eljárásban meghozta a következő
A keresetlevél benyújtására a jogszabályban megállapított határidő számítására - amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik - a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 105. § (4) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók.
A Legfelsőbb Bíróság elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény (Bszi.) 31. § (1) bekezdés a) pontjában írt jogkörében a Bszi. 29. § (1) bekezdés a) pontja alapján jogegységi eljárás lefolytatására és annak eredményeként jogegységi határozat meghozatalára tett indítványt.
Az indítvány szerint a jogegységi tanács határozatának meghozatalát az indokolja [Bszi. 32. § (1) bekezdés], hogy a bírósági eljárást megindító keresetlevél vagy kérelem benyújtására irányadó határidők jellegére, következésképpen számításukra vonatkozóan nincs egységes bírósági gyakorlat. Megállapítható ugyanis, hogy a bírósági határozatokban eltérő értelmezést kap az anyagi jogszabályban meghatározott, az ún. anyagi jogi határidő fogalma, az igazolás és a határidők számításának módja.
A legfőbb ügyész álláspontja szerint a keresetindítási határidő természete szempontjából nem annak van jelentősége, hogy az időbeli határt anyagi vagy eljárásjogi jogszabály rendeli. A keresetindítási határidő szorosan kapcsolódik az érvényesített igényhez, s ezért anyagi jogi természetű.
1. A Pp. 330. § (1) bekezdés szerint közigazgatási perben a keresetlevelet az első fokú közigazgatási határozatot hozó szervnél vagy az illetékes bíróságnál a felülvizsgálni kért határozat közlésétől számított harminc napon belül kell benyújtani. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 72. § (1) bekezdés szerint az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik - az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.
Az első fokú közigazgatási szerv a keresetlevelet - az ügy irataival együtt - nyolc napon belül köteles a bírósághoz továbbítani. A Pp. 330. § (4) bekezdés úgy rendelkezik, hogy ha a fél a keresetlevél benyújtására megállapított határidőt elmulasztotta, igazolással élhet (106-110. §). A közigazgatási szerv a hozzá elkésetten benyújtott keresetlevelet nem utasíthatja el, hanem köteles azt a bírósághoz továbbítani abban az esetben is, ha a fél igazolási kérelmet nem terjesztett elő.
A sajtóhelyreigazítási eljárásban a Pp. 343. § (3) bekezdés szerint a keresetet a közlési kötelezettség utolsó napjától számított tizenöt nap alatt kell megindítani. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak (106-110. §) van helye.
2. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvénynek (Mt.) a 2003. évi XX. törvény 28. §-ával módosított 202. §-a és a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (Ktv.) 59. §-a értelmében a keresetlevelet az intézkedés közlésétől számított harminc napon belül lehet előterjeszteni, és a keresetlevél beadására megállapított határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a bírósághoz intézett keresetlevelet legkésőbb a határidő utolsó napján postára adták. Ha a fél a keresetlevél beadására megállapított határidőt elmulasztja, igazolással élhet.
3. A társasházról szóló 1997. évi CLVII. törvény 32. § (1) bekezdés szerint, ha a közgyűlés határozata jogszabály vagy az alapító okirat, illetőleg a szervezeti-működési szabályzat rendelkezését sérti, vagy a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, bármely tulajdonostárs keresettel kérheti a bíróságtól a határozat érvénytelenségének megállapítását a határozat meghozatalától számitott hatvan napon belül. A határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
4. A Polgári Törvénykönyv hatálybaléptetéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr. (Ptké.) 28. § (2) bekezdés szerint a birtokvédelem körében a jegyző határozatát sérelmesnek tartó fél az ellenérdekű fél ellen a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül indíthat keresetet. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye; az igazolás felől a bíróság dönt.
5. A gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV. törvény (Gt.) 47. § (3) bekezdés két határidőt tartalmaz: a keresetindításra a jogsértő társasági határozatról való tudomásszerzéstől számított 30 nap áll rendelkezésre; ugyanakkor a határozat meghozatalától számított 90 napot jogvesztő határidőnek tekinti, függetlenül attól, hogy közölték-e a határozatot, vagy arról tudomást szerzett-e perlésre jogosult. A 49. § (3) bekezdés a perindítást elhatározó társasági határozat meghozatalától számított 15 napos jogvesztő határidőt állapít meg a tag kizárására irányuló per megindítására.
6. A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény 13. § (2) bekezdés 30 napos keresetindítási határidőt ír elő, jogvesztés terhe mellett. Az új szövetkezetekről szóló 2000. évi CXLI. törvény 15. § (2) bekezdés is 30 napos jogvesztő határidőt tartalmaz a szövetkezet, illetőleg annak szervei (testületei) által hozott határozat felülvizsgálata iránti keresetindításra.
7. A választottbíráskodásról szóló 1994. évi LXXI. törvény 55. § (1) és (3) bekezdés alapján a fél, továbbá az, akire az ítélet rendelkezést tartalmaz, a választottbíróság ítéletének részére történt kézbesítésétől számított hatvan napon belül keresettel az ítélet érvénytelenítését kérheti a bíróságtól; e határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
8. A bírósági nemperes eljárásokban is sokféle eljárásindítási határidő található.
A cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény 51. § (2) bekezdés szerint a cégbíróság törvényességi felügyeleti eljárását az arra okot adó körülményről való tudomásszerzéstől számított 30 napon belül lehet kezdeményezni. Az eljárásra okot adó körülmény bekövetkezésétől számított 1 év eltelte után törvényességi felügyeleti eljárásnak nincs helye. E határidő elmulasztása miatt igazolással nem lehet élni.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 82. § (1) és (3) bekezdés alapján az eljáró versenytanácsnak az eljárás során hozott határozata elleni külön jogorvoslati kérelmet a határozat közlésétől számított nyolc napon belül; az Mt. 23. § (4) bekezdés és az Mt. 54. § alapján a szakszervezeti kifogással, az üzemi tanács (közalkalmazotti tanács) választásával kapcsolatos kérelmet az egyeztetés eredménytelenségétől számított öt napon belül; a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény 9. § (1) bekezdés alapján a rendezvény megtartását megtiltó határozat bírósági felülvizsgálatára irányuló kérelmet a határozat kézhezvételétől számított három napon belül lehet a bírósághoz benyújtani.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 78. § (1) bekezdés alapján a választási bizottság panaszt elutasító és egyéb döntése elleni kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a sérelmezett döntés meghozatalától számított három napon belül megérkezzen; a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény 39. § (2) bekezdés alapján a menekültügyi eljárás általános szabályai szerint hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül kell kérni.
A határidők számítására mind az eljárási jog, mind pedig az anyagi jogi törvények tartalmaztak és tartalmaznak rendelkezéseket.
1. Magyarország magánjogi törvénykönyvének jogszabállyá nem vált, de a bírósági gyakorlatban széles körben hivatkozott és követett 1928. évi javaslata (Mtj.) a kötelmi jogról szóló III. résznek a kötelem tartalma elnevezésű II. címében helyezte el a határidők szabályait (I. fejezet, 1093-1101. §). Az 1101. § szerint, ha "a törvény valamely -jognak bírói úton érvényesítésére záros határidőt rendel, ebbe nem számítható be az az idő, amely alatt a jogszolgáltatás szünetel, vagy a jognak bírói úton érvényesítése fel van függesztve. A záros határidőkre egyébkét, hacsak a törvény mást nem rendel, nem állanak az elévülés nyugvására és félbeszakadására vonatkozó szabályok. A záros határidőket hivatalból kell figyelembe venni."
A polgári perrendtartásról szóló 1911. évi I. törvény 447-451. §-ai rendelkeztek a mulasztásról, a határidőkről és a mulasztás igazolásáról. A 447. § kimondta, hogy a határidő el van mulasztva, ha a fél azon belül a perbeli cselekményt nem teljesíti. A 451. § szerint, ha a fél vagy képviselője "záros határidőt önhibáján kívül mulasztott el, a mulasztás következményei igazolással orvosolhatók. Záros határidőnek csak a törvényben ilyenül megjelölt határidő tekintetik."
2. Hatályos jogszabályaink a záros határidő fogalmát nem ismerik. A Pp. 104. § (1) és 105. § (1) bekezdéséből azonban az következik, hogy a törvényben meghatározott jogérvényesítési határidők ma is praeclusiv jellegűek: meg-hosszabbíthatatlanok, és az elmulasztott cselekmény többé hatályosan nem teljesíthető.
2.1. A Pp. az első rész VII. fejezetében foglalkozik a határidőkkel, a mulasztással és a mulasztás igazolásával.
A Pp. 103. § szerint:
(1) A határidőket napok, hónapok vagy évek szerint kell számítani.
A Pp. 105. § (4) bekezdés értelmében a perbeli határidő elmulasztásnak következményeit nem lehet alkalmazni, ha a bírósághoz érkezett beadványt legkésőbb a határidő utolsó napján ajánlott küldeményként postára adták.
Az igazolási kérelem előterjesztésének, elbírálásának szabályait a 107-110. §-ok tartalmazzák.
2.2. A Ptké. a határidők számításáról a következők sze-rint rendelkezik:
3. § (1) A napokban megállapított határidőbe a kezdő napot nem kell beszámítani.
(2) A hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon jár le, amely elnevezésénél vagy számánál fogva megfelel a kezdő napnak; ha ilyen nap a hónap utolsó napján nincs, a határidő a hónap utolsó napján jár le.
4. § (1) Ha a felek a határidőt meghosszabbítják, az új határidőt kétség esetén az eredeti határidő elteltét követő naptól kell számítani.
(2) A határozott naphoz kötött jogszerzés a nap kezdetén következik be.
(3) A határidő elmulasztásának vagy a késedelemnek a jogkövetkezményei csak a határidő utolsó napjának elteltével állnak be.
2.3. A Mt. 12. § és a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) 13. § értelmében a határidők számítására a következő rendelkezések vonatkoznak:
Napon - ha munkaviszonyra vagy a szolgálati viszonyra vonatkozó szabály eltérően nem rendelkezik - naptári napot kell érteni.
A napokban megállapított határidőbe nem számít be az a nap, amelyen a határidő megkezdésére okot adó intézkedés (pl. kézbesítés) történt.
A hetekben megállapított határidő azon a napon jár le, amely elnevezésénél fogva a kezdő napnak megfelel. Hónapokban vagy években megállapított határidő (időtartam) lejártának napja az a nap, amely számánál fogva a kezdő napnak megfelel. Ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napja.
A Mt. 12. § (5) bekezdés szerint az e törvényben meghatározott határidő elmulasztása akkor menthető ki, ha e törvény ezt kifejezetten megengedi.
A határidőkkel foglalkozó újabb jogirodalmi álláspontokban uralkodónak tűnik az a nézet, hogy a keresetindítási, nemperes eljárás indítási határidők - akár eljárási, akár anyagi jogi jogszabály határozza meg ezeket - egyaránt lehetnek anyagi jogi és eljárási jogi jellegűek.
A jellegadó tulajdonság egyes vélemények szerint az, hogy a határidő-mulasztás igazolással orvosolható-e vagy sem, bár bizonytalanság mutatkozik abban, hogy azért van-e igazolási lehetőség, mert eljárásjogi a határidő, vagy az igazolási lehetőség teszi a határidőt eljárási jogivá. (Kengyel Miklós: Magyar polgári eljárásjog, Osiris, Budapest, 2000., 182. és 226-227. oldal, ugyanettől a szerzőtől: A Polgári perrendtartás magyarázata, KJK, Budapest, 1999., 551-552. oldal.)
Más felfogás szerint a kérelem beadására nyitvaálló határidőt esetenként és aszerint kell minősíteni, hogy a bírósági eljárás kezdeményezése hol helyezkedik el az igényérvényesítés folyamatában. Amennyiben egy, már folyamatban levő jogérvényesítésről van szó, amelynek - szinte jogorvoslati - eleme a bírósági eljárás kezdeményezése, a kérelem beadására nyitvaálló határidő eljárásjogi. Amennyiben az igényérvényesítés első lépése a kérelem benyújtása, az erre biztosított határidő anyagi jogi. (Németh János: A bírósági nemperes eljárások magyarázata, KJK-KERSZÖV, Budapest, 2002., 126-127. oldal.)
1. Az Alkotmány 57. § (1) bekezdés értelmében a Magyar Köztársaságban mindenkinek alapvető joga van ahhoz, hogy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
Az Alkotmánynak ez a rendelkezése - az Alkotmánybíróság az 59/1993. (XI. 29.) AB határozatában kifejtettek szerint -, az eljárási garanciákon túl a bírósághoz fordulás jogát foglalja magában. Az alapvető jogból következően az államra az a kötelezettség hárul, hogy-egyebek között - a polgári jogi jogok és kötelezettségek (a polgári joginak tekintett jogviták) elbírálására bírói utat biztosítson. Ez a rendelkezés azonban - az Alkotmány 8. § (2) bekezdésre figyelemmel - nem jelent korlátozhatatlan alanyi jogot a perindításra.
A Pp. 2. § (1) bekezdés szerint a bíróságnak az a feladata, hogy - összhangban az 1. §-ban foglaltakkal - a feleknek a jogviták elbírálásához, a perek tisztességes lefolytatásához és ésszerű időn belül történő befejezéséhez való jogát érvényesítse. A 3. § (1) bekezdés kimondja, hogy a bíróság a polgári ügyek körében felmerült jogvitát erre irányuló kérelem esetén bírálja el.
Ezek az alapvető jogok és elvek értelemszerűen érvényesülnek a bírósági útra tartozó nemperes eljárásokra is.
Az Alkotmánybíróság idézett határozata rámutat: az eleve sikerre nem vezető eljárások "kibontatkozását" a polgári eljárásjogban szabályozott ún. perakadályok korlátozzák. A Pp. 130. § (1) bekezdésében szabályozott esetekben arról van szó, hogy meghatározott félnek meghatározott bíróság előtt a konkrét ügyben hiányzik a keresetindítási joga - akár azért, mert ilyen nem is volt, akár azért, mert még nincs, illetve már elveszett -, vagy hiányzik valamilyen más, szükségszerű és tételesen meghatározott előfeltétel. Ezekben az esetekben a bíróság a kereset teljesíthetőségének konkrét eljárásjogi és anyagi jogi előfeltételeiről, az érvényesíthetőség elvi lehetősége felől dönt.
A keresetindítás határidőhöz kötése a bírósághoz fordulás alapjogának alkotmányos korlátozása, amelyet az Alkotmánybíróság összefüggésbe hozott a jogállamhoz tartozó jogbiztonság [Alkotmány 2. § (1) bekezdés] érvényesülése követelményével is (185/B/1991/3. AB).
2. A kereset az alanyi (anyagi) jog bírósági érvényesítésének eszköze. A kereset tárgya az érvényesíteni kívánt jog (jogviszony), a kereset tartalma a bíróság döntésére vonatkozó határozott kérelem. A keresetlevél a keresetet [Pp. 121. § (1) bekezdés c) és e) pont] és a per megindításához szükséges más adatokat [Pp. 121. § (1) bekezdés a), b) és d) pont] tartalmazó beadvány.
A jogszabályban megállapított keresetindítási határidő-nem a bírósági eljárás része, hanem, mint az érvényesíthetőség létszakába jutott igény idővetülete, az alanyi (anyagi) joghoz, jogviszonyhoz kötődik, és mint ilyen, szükségképpen anyagi jogi természetű. E határidő jellege nem függ attól, hogy a határidőt milyen típusú (anyagi jogi vagy eljárásjogi) jogszabály rendeli, illetőleg hogy annak elmulasztásához milyen jogkövetkezményt fűz. A keresetindítási anyagi jogi határidők jogi természete nem különbözik a más típusú (pl. teljesítési stb.) anyagi jogi határidőktől. Erre mutat számítási módjuk azonossága is.
A keresetlevélnek a bírósághoz történő benyújtása nem perbeli cselekmény.
A bírósági út (per vagy nemperes eljárás) az igényérvényesítés önálló szakasza. Nem eljárásjogi értelemben a bírósági eljárás természeténél fogva jogorvoslati jellegű. A keresetindítási (nemperes eljárás indítási) határidők között ezért a bírósági eljárást megelőző jogi tények (eljárások) szerint elvi alapon nem lehet különbséget tenni.
Hatályos jogunkban az anyagi jogi határidő számítására vonatkozó rendelkezések (fenti IV/2. pont) értelmében a határidő elmulasztásának vagy a késedelemnek a jogkövetkezményei a határidő utolsó napjának elteltével állnak be azzal, hogy ha a határidő utolsó napja munkaszüneti nap, a határidő a következő munkanapon jár le. A bírósághoz intézett beadványok előterjesztésére megállapított határidő azonban már a hivatali idő végével lejár [Pp. 103. § (5) bekezdés]. A keresetlevélnek a határidő utolsó napján a munkaidő végéig a bírósághoz meg kell érkeznie. Az anyagi jogi határidőre a Pp. 105. § (4) bekezdés - a 105. § (1) bekezdéséből következően csak a perbeli cselekményekre irányadó - szabálya nem alkalmazható, ezért a keresetindítás határidejét a fél - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - elmulasztja akkor is, ha a keresetlevél a határidő utolsó napján ajánlott küldeményként postára adja.
A bírói úton nem érvényesíthető követelések egy része (a Ptk. 204. §-ban leírt esetkör) "eredetileg" (vagyis keletkezésétől fogva) sem érvényesíthető bírói (a Ptk. megfogalmazásában; bírósági) úton, másik részük azonban bírói úton érvényesíthető, de az időmúlásra tekintettel a törvény az igényérvényesítést többé nem engedi meg. Az időmúlásnak kétféle hatása van: a jogvesztés és az elévülés.
A jogvesztés súlyos következménye csak a jogszabály kifejezett rendelkezése alapján állhat be. Erre a Legfelsőbb Bíróság több határozatban is rámutatott (pl. PfV.I.22.629/1993/4.), létezik azonban olyan bírói felfogás is, amely szerint az anyagi jogi határidő elmulasztása - ellenkező rendelkezés hiányában - jogvesztéssel jár. A jogegységi tanács ez utóbbi állásponttal nem ért egyet.
Az időmúlás a követelés elévülésére vezet, az elévült követelést bírósági úton érvényesíteni nem lehet [Ptk. 325. § (1) bekezdés]. E rendelkezés azonban nem létesít perakadályt, mivel a Pp. 130. § (1) bekezdés f) pont értelmében az elévülés nem vezethet a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítására.
A jogvesztéssel nem járó anyagi jogi határidő elévülési jellegű (pl. Gf.II.31.567/1994., Ppk.II.32.073/1995/2-I., Gf.IV.30.010/1996/2., Gf.VIII.32.060/2000/3.). Ebből következik, hogy amennyiben a jogszabály a keresetindításra úgy ír elő határidőt, hogy elmulasztásához nem fűzi a jogvesztés következményét, a mulasztás kimenthető.
Ha a jogszabály a keresetindítási határidő elmulasztásának kimentésére az igazolást írja elő, a Pp. 107.-110. § rendelkezéseit kell alkalmazni. Ez a határidő anyagi jogi jellegén nem változtat.
Amennyiben a jogszabály a mulasztás kimentésére nem az elévülés kimentésénél szigorúbb feltételekkel előterjeszthető igazolást írja elő, a határidő elévülését a bíróság hivatalból nem állapíthatja meg; a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának nincs helye. Az alperes elévülési kifogása esetén az elévülés számítására a Ptk. 326-327. §-okban írt szabályokat kell alkalmazni, s ha az elévülési kifogás alapos, a határidő elmulasztásának következményeit az ügy érdemében hozott ítéletben kell levonni.
A keresetlevél megvizsgálására előírt határidőben [Pp. 124. § (1) bekezdés] a bíróság a Pp. 130. § (1) bekezdés h) pontja alapján a keresetlevél idézés kibocsátása nélkül elutasítja, ha megállapítható, hogy külön jogszabály a keresetindításra határidőt állapít meg, ezt a felperes elmulasztja, és igazolási kérelmet sem terjeszt elő, vagy azt a bíróság elutasítja.
A Pp.-nek ezt a rendelkezését alkalmazza az állandóan követett bírósági gyakorlat mind a jogvesztő keresetindítási határidő elmulasztása esetén, mind pedig abban az esetkörben, amelyben a jogszabály a mulasztás következményeinek kimentésére az igazolást írja elő, de a mulasztó fél igazolási kérelmet nem terjeszt elő, vagy azt a bíróság elutasítja, illetőleg annak nem ad helyt.
3. Az előzőekben kifejtettek érvényesülésének alapja a nemperes eljárásokban a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) hatálybaléptetése folytán szükséges rendelkezések tárgyában kiadott 105/1952. (XII. 28.) MT rendelet 13. § (3) bekezdés, amely szerint amennyiben az egyes nemperes eljárásokra vonatkozó jogszabályok másként nem rendelkeznek vagy az eljárás jellegéből más nem következik, a nemperes eljárásokban is a Pp. szabályait kell megfelelően alkalmazni.
A Legfelsőbb Bíróság PK 13. számú polgári kollégiumi állásfoglalásának III. pontja kimondja, hogy a sajtóhelyreigazítási per megindítására előírt tizenöt napos perindítási határidő elmulasztásának következményeit nem lehet alkalmazni, ha a keresetlevelet legkésőbb a határidő utolsó napján postára adták.
A III. pont indokolása szerint-a törvényben megengedett igazolás mellett - e határidő számításánál is a Pp. szabályai érvényesülnek, mert ez következik a Pp. 343. § (2) bekezdéséből, amely a sajtóhelyreigazítási perekben - a XXI. fejezetben foglalt eltérésekkel - alkalmazni rendeli a Pp. I-XIV. fejezetének rendelkezéseit, következésképpen a 105. § (4) bekezdését is.
A Pp. 105. § a fél elmulasztott perbeli cselekménye következményeit szabályozza. Az előzőekben kifejtettek értelmében azonban a keresetlevélnek a bírósághoz történő benyújtása nem perbeli cselekmény.
A keresetindítási határidő sajtóhelyreigazítási perben is anyagi jogi határidő, számításánál a Pp. 105. § (4) bekezdés nem vehető figyelembe.
A Bszi. 105. § értelmében az e törvény hatálybalépését megelőzően hozott kollégiumi állásfoglalások az eltérő iránymutatást tartalmazó jogegységi határozat meghozatalától nem alkalmazhatók.
A kifejtettek szerint a jogegységi határozat a PK 13. számú kollégiumi állásfoglalás III. pontjában foglaltaktól eltérő iránymutatást tartalmaz, ezért a jogegységi tanács úgy rendelkezett, hogy a kollégiumi állásfoglalás e pontja a jogegységi határozatnak - a Bszi. 32. § (4) bekezdés alapján a Magyar Közlönyben történő - közzétételétől nem alkalmazható.
Dr. Solt Pál s. k.,

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
AB: „Jogalkotás” miatt megsemmisített jogegységi határozat - Szakma - Jogászvilág
2017. 07. 21. 9:00
Cimkék: Alkotmánybíróság, Kúria jogegységi döntés, jogalkalmazás, jogalkotási jelleg
Az Alkotmánybíróság pro futuro hatállyal megsemmisítette a tizenkettedik életévét be nem töltött személy sérelmére elkövetett szexuális erőszak értelmezéséről szóló 2/2016. Büntető jogegységi határozatot (BJE). A döntéshez Pokol Béla párhuzamos indokolást, Czine Ágnes, Hörcherné Marosi Ildikó, Salamon László, Stumpf István, Szabó Marcel és Szalay Péter különvéleményt csatoltak.
A Szolnoki Törvényszék és a Fővárosi Törvényszék bírái fordultak az Alkotmánybírósághoz (AB), mivel szerintük a tizenkettedik életévét be nem töltött személy sérelmére elkövetett szexuális erőszak értelmezéséről szóló 2/2016. Büntető jogegységi határozat (BJE) ellentétes az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdésével és 25. cikkének (3) bekezdésével, továbbá sérti a XXVIII. cikk (4) bekezdését is.
Az első indítványozó előtt folyamatban lévő büntetőügyben a megyei főügyészség tizenkettedik életévét be nem töltött, hozzátartozó sérelmére elkövetett szexuális erőszak bűntette miatt emelt vádat. A vádirat szerint a vádlott 2014 folyamán, közelebbről meg nem határozható időpontban, szexuális célzattal közeledett sógornője (házastársának testvére), a tizenkettedik életévét be nem töltött sértett felé. A vádlott az egymás lakóhelyén való vendégeskedés, illetve az utcán való találkozások során dicsérte a sértett testalkatát, nőiességét és a 2014 februárja és 2015 márciusa közötti időszakban minimálisan három alkalommal átölelte a sértettet, a ruházaton keresztül megfogdosta a melleit, és alsóneműjébe nyúlva megkísérelte nemi szervét megsimogatni, ami azonban a sértett védekezése miatt elmaradt.
A második indítványozó előtt folyamatban lévő ügyben a Fővárosi Főügyészség tizenkettedik életévét be nem töltött, az elkövető felügyelete alatt álló személy sérelmére folytatólagosan elkövetett szexuális erőszak bűntette és egyéb bűncselekmények, így gyermekpornográfia bűntette miatt emelt vádat.
Az indítványozók szerint a BJE a büntető törvénykönyv (Btk.) 197. § (2) bekezdés dogmatikai karakterét nem tisztázta, azt minősített esetnek tekintve, de egyértelműen ezt sem kimondva, arra az eredményre jut, hogy öt évtől tizenöt évig terjedő szabadságvesztéssel fenyegetett a tizenkét éven aluli sértett hozzátartozója akkor is, ha a szexuális cselekményt kényszerítés nélkül, a sértett beleegyezésével követi el, és akkor is, ha a cselekményt a sértett erőszak, vagy kvalifikált fenyegetés útján történő kényszerítésével valósítja meg. Az indítványozók szerint a Kúria minősítési bizonytalanságát már önmagában az is mutatja, hogy a BJE rendelkező része generálisan az (1) bekezdésbe ütközőnek minősíti a cselekményt, holott annak két fordulata [az a) és b) pont] egyébként fogalmilag kizárja egymást.
A második indítványozó hibásnak tartotta a Kúriának a BJE-ben foglalt történeti értelmezését is, amelynek során a Btk. 197. §-át az „elődbűncselekményekkel”, a büntető törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (régi Btk.) 197. és 198. §-aival veti össze, azonban figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a régi Btk. 197. § (3) bekezdésében írt minősített eset kizárólag akkor volt alkalmazható, ha a tizenkét éven aluli gyermeket erőszakkal, vagy kvalifikált fenyegetéssel kényszerítették közösülésre, vagy fajtalanságra.
Az indítványozók szerint ugyan a BJE az Alaptörvény 28. cikkére hivatkozik, valójában nem az abból következő objektív teleologikus értelmezést alkalmazza, hanem a jogalkotó feltehető, vélelmezett szándékára hivatkozik, vagyis szubjektív teleologikus értelmezési módszerrel kívánja igazolni álláspontját.
Mindezek alapján az indítványozók álláspontja szerint a BJE valójában nem értelmezte a normát, hanem az elkövető hátrányára a világos és egyértelmű normaszöveggel ellentétesen terjesztette ki a Btk. 197. § (3) bekezdés b) pontjának és (4) bekezdés a) pont második fordulatának az alkalmazási körét, azaz felelősséget súlyosító normát alkotott, holott nem merül fel olyan jogértelmezési kérdés, amelyet a szövegtől elrugaszkodva, teleologikus módszerrel kellene megoldani.
Az AB szerint a támadott büntető-jogegységi határozattal a Kúria átvette a törvényhozó hatalom jogkörét
Az Alkotmánybíróság a hatalommegosztás elvének és a bírói hatalmi ág önálló jogszabály-értelmező tevékenységének összefüggésével számos korábbi határozatában foglalkozott. Ennek során rámutatott arra, hogy a „bírói jogalkotás”, amíg az kizárólag a jogszabályok értelmezésén alapul (amíg a bírói-ítélkezési hatalom nem veszi át alapvetően és közvetlenül a jogalkotás funkcióját), nem kerül ellentétbe a hatalommegosztás elvével.
A Kúriát az Alaptörvény 25. cikk (3) bekezdése felhatalmazza a bírósági jogalkalmazás egységességének biztosítására és a bíróságokra nézve kötelező jogegységi határozat meghozatalára. A jogegységi határozatra irányadó eljárást a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) 25.-44. §-ai állapítják meg. Az Alaptörvény és a Bszi. felhívott rendelkezéseiből az is következik, hogy az arra jogosult indítványa alapján eljárva a Kúria alkotmányos jogköre annak eldöntése, hogy a Bszi. 32. § (1) bekezdés a) vagy b) pontjában foglaltak alapján helye van-e jogegységi eljárásnak, ahogyan értelemszerűen a Kúria el nem vonható hatáskörébe tartozik az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében szükséges elvi kérdés mikénti eldöntése. A jogegységi határozat – a bíróságokra nézve általánosan kötelező erejéből fakadó normatív jellege ellenére is –, bírói döntés. A bírói döntés előtt azonban – ahogyan forrásából, a bírói hatalomból eredően következik – korlát áll, a törvényeknek való alávetettség.
Az Alkotmánybíróság elsőként az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolás és szexuális zaklatás elleni védelméről szóló Egyezménynek (Lanzarote Egyezmény) és az Európai Parlament és a Tanács 2011/93/EU Irányelvnek a BJE által – a törvényhez fűzött indokoláson keresztül – hivatkozott rendelkezéseit tekintette át.
A Lanzarote Egyezményt Magyarország 2010. november 29-én írta alá és bár kihirdetésére 2015. július 2-án a 2015. évi XCII. törvénnyel került sor, megállapítható, hogy az egyezmény rendelkezéseit a törvényhozó a Btk. megalkotásakor figyelembe vette. A Lanzarote Egyezménynek a Btk. indokolásában hivatkozott 18. cikke 1. bekezdésének b) pontja a következőket tartalmazza:
„Mindegyik Fél megteszi a szükséges jogalkotási vagy más intézkedéseket az alábbi szándékos magatartás büntethetősége céljából: […] b. szexuális cselekmény folytatása gyermekkel
- a gyermek különösen veszélyeztetett helyzetével történő visszaéléssel, nevezetesen a testi vagy szellemi fogyatékossága vagy függőségi helyzete miatt.”
A Lanzarote Egyezmény 3. cikkének a) pontja alapján „gyermek” alatt a tizennyolcadik éven aluli személy értendő, míg a 18. cikk 2. bekezdése a felekre bízza azon életkor meghatározását, amely alatt tilos egy gyermekkel szexuális cselekményt folytatni. A Btk. szabályai a tizennyolcadik (meghatározott esetekben a tizenkettedik, illetve a tizennegyedik) életévét be nem töltött passzív alanyok tekintetében – az elkövetői életkort is figyelembe véve – koherensen szabályozza és rendeli büntetni a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális cselekményeket.
Mivel a BJE rendelkező része a tizenkettedik életévét be nem töltött sértett sérelmére elkövetett cselekményekre vonatkozó szabályozást tartalmaz, ezért az Alkotmánybíróság az irányelv felhívott rendelkezéseit erre tekintettel vizsgálta. Ennek során azt állapította meg, hogy a Btk. 197. §-ában szabályozott szexuális erőszak bűncselekmény alap- és minősített eseteihez rendelt büntetési tétel felső határa – tizenkettedik életévét be nem töltött sértett esetén – tíz, illetve tizenöt év, ezért a Btk. szabályozása figyelembe vette az irányelv felhívott rendelkezéseiben a beleegyezési korhatárt be nem töltött személyek sérelmére elkövetett bűncselekményekhez rendelt minimum-előírásokat.
A BJE a Btk. 197. § (1) és (2) bekezdésének értelmezése során a következőket állapította meg: „Azaz a jogalkotó a (2) bekezdésben nem egy önálló tényállásnak tekintendő, az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő magatartást határoz meg, hanem az (1) bekezdésben meghatározott szexuális erőszakot kiterjeszti arra az esetre is, amikor a tizenkettedik életévét be nem töltött sértett sérelmére valósul meg a szexuális cselekmény, függetlenül attól, hogy arra az elkövető kényszerítette-e a sértettet, azonban annál súlyosabb büntetési tétellel fenyegetve.” Az Alkotmánybíróság álláspontja – az idézett megállapítással szemben – azonban az, hogy a szexuális erőszak bűntette megvalósulhat a Btk. 197. § (1) bekezdés a) pontja szerint erőszakkal, illetve kvalifikált fenyegetéssel, vagy b) más védekezésre vagy akaratnyilvánításra képtelen állapotának felhasználásával, továbbá a (2) bekezdésben foglaltak alapján – kizárólag a tizenkettedik életévét be nem töltött személy esetén – már önmagában a szexuális cselekmény végzésével (végeztetésével). A szexuális erőszak minősített eseteit megállapító (3) és (4) bekezdés – részben közvetlen hivatkozással, részben utaló szabállyal – csak az (1) bekezdésben meghatározott fordulatokra hivatkozik, így a (2) bekezdés szerinti tettesi alapcselekménynek a kontextuális értelmezés szabályainak megtartása mellett – a törvény szövegéből következően nincs minősített esete. Annak megállapítása pedig, hogy a konkrét esetben megvalósult-e az erőszak, illetve a kvalifikált fenyegetés, mindenkor az ügyben eljáró bíróság mérlegelését igényli.
Az Alkotmánybíróság megvizsgálta a BJE indokolásának a történeti, rendszertani, szerkezeti és kontextuális jogértelmezését is. Ennek során arra a megállapításra jutott, hogy a BJE által hivatkozott jogalkotói célt az indokolásban felhívott egyik értelmezési mód sem támasztotta alá. Márpedig abban az esetben, ha a teleologikus értelmezést az adott jogág normáinak értelmezése során elfogadott egyetlen más interpretációs módszerrel sem lehet igazolni, úgy a jogegység biztosítására irányuló jogalkalmazói döntés szinte szükségképpen átveszi a jogalkotó jogkörét.
Jelen esetben az AB arra a következtetésre jutott, hogy a BJE átvette a törvényhozó hatalom jogkörét akkor, amikor a Btk. 197. § (2) bekezdésben szabályozott, kényszerítés nélkül elkövetett cselekményt is a kényszerítés, azaz a Btk. 197. § (1) bekezdés [a) pontjának] hatálya alá vonta annak érdekében, hogy egy meghatározott minősítő körülmény (a hozzátartozója, vagy nevelése, felügyelete, gondozása, gyógykezelése, illetve egyéb módon a hatalma vagy befolyása alatt álló sértett sérelmére történő elkövetés) fennállása esetén a cselekményt a bíróságok minősített esetként értékeljék.
Az AB ugyanakkor megjegyezte azt is, hogy az a jogalkotói megoldás, amely nem engedett minősítő körülményt kapcsolni az egyébként számos lehetséges elkövetési magatartást magában foglaló (2) bekezdés szerinti alapesethez, nyilvánvalóan szűkíti a jogalkalmazói mérlegelés lehetőségét. Ezért a BJE alkotmánybírósági megsemmisítésére is figyelemmel az Országgyűlésnek nyílik lehetősége majd arra, hogy a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális cselekményt önállóan kiemelje a jelenlegi keretek közül és külön törvényi tényállásban szabályozza. Ez esetben az alap-, és minősített esetek büntetési tételkereteit a törvényhozó az ítélkezési szempontokat is figyelembe véve, a jelenleginél arányosabban határozhatja meg. Mindez értelemszerűen nem zárja ki azt sem, hogy a jogalkotó – figyelembe véve a BJE 2017. október 31-ével történt megsemmisítését is – a Btk. módosítása során a BJE által választott megoldásból induljon ki.
Az ügy előadó alkotmánybírája Juhász Imre volt.
AB: a bűnügyi költség mérlegelésének is vannak alkotmányos keretei »

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság


text:
Külföld, 2019.04.18
A kijevi közigazgatási bíróság helyt adott Ihor Kolomojszkij ukrán oligarcha keresetének és törvénytelennek minősítette csütörtökön a Privatbank államosításáról az ukrán kormány és a jegybank által hozott döntést.
A bíróság a honlapján közzétett információ szerint - amelyből az Ukrajinszka Pravda hírportál idézett - úgy ítélte meg, hogy megsértette a hatályos törvényeket az az eljárás, amellyel kivonták a piaci szereplők közül és államosították a pénzintézetet. A bíróság rámutatott arra, hogy nem volt kellően megalapozott a bank fizetésképtelenségének bizonyítottsága, amivel a pénzintézet államosításának szükségességét indokolták.
"Ily módon a bíróság a Privatbank államosítási eljárását indokolatlannak ítélte, és úgy vélte, hogy az eljárás az akkor hatályos jogszabályok számos megsértésével valósult meg, ami jogellenes állami beavatkozást eredményezett a bank részvényesei és a felperes tulajdonjogát megsértve, ami ellentétes a nemzeti jogszabályok követelményeivel, beleértve az ukrán alkotmányt, valamint a nemzetközi szabványok rendelkezéseivel" - indokolta a bíróság közleményében határozatát.
A pénzügyminisztérium sajtószolgálatán keresztül kiadott közleményében jelezte, hogy meg fogják fellebbezni az ítéletet.
Ukrajna legnagyobb lakossági pénzintézetét, a Privatbank államosításáról a jegybank javaslatára 2016 decemberében hozott döntést a kormány. A Privatbank részvényeinek 41,66 százaléka az ország akkori második leggazdagabb üzletemberének, Ihor Kolomojszkijnak a tulajdonában voltak az államosításról hozott döntéskor, 33,25 százalékuk pedig a harmadik helyre rangsorolt oligarcha, Hennagyij Boholjubové volt.
Az állam több mint 155 milliárd hrivnyát, azaz mintegy 1623 milliárd forintot költött a bank feltőkésítésére az államosítás után.
Tavaly szeptemberben ugyancsak a kijevi közigazgatási bíróság még elutasítva a pénzintézet egy kliensének keresetét úgy határozott, hogy jogszerű volt a Privatbank fizetésképtelenné minősítése - emlékeztetett az Ukrajinszka Pravda.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
ASZF - Laroba Hotel Alsóörs
Címlap > Kiegészítő oldalak > ASZF
- A Wellness Hotel Laroba szálláshelyfoglalást kizárólag személyesen, vagy a jelen Általános Üzleti Feltételekben megjelölt e-mail, vagy online foglalási rendszer útján fogad el.
- Foglalások és ajánlatkérések esetén a szálloda 24 órán belül küldi válasz levelét, ahol mellékletként csatolva szerepel az ajánlat vagy a foglalás visszaigazolást.
- Telefonon keresztüli információ szolgáltatásában készséggel állunk rendelkezésre, továbbá név, telefonszám és e-mail cím megadásával igény esetén részletes szolgáltatásainkat, árat is tartalmazó ajánlatot készítünk.
- Ajánlatkérések esetében a szobákat opciósan kizárólag külön kérésre, a foglaltságot figyelembe véve, a Szolgáltató által meghatározott időpontig tudjuk tartan. A Szolgáltató a kiajánlott szálláshelyet értékesítheti más Vendég részére, a foglalások, megrendelések beérkezési sorrendjét vesszük figyelembe.
- Online foglalási rendszereken keresztül leadott foglalások után, a rendszer automatikus visszaigazolást küld, azonban a foglalás kizárólag a Szolgáltató által írásban megküldött visszaigazolásával érvényes, a visszaigazolást kérjük, szíveskedjen kinyomtatni és magával hozni.
- Módosítás és/vagy kiegészítéshez is írásban történő megerősítés szükséges.
A szóbeli telefonos módosítások, kiegészítések megvalósulásáért a szálloda felelősséget nem vállal.
- A foglalás visszaigazolás után a személyes adatok: név, pontos cím, telefonszám, e-mail cím megadása szükséges.
- A Szolgáltató a foglalás teljes időtartamára meghatározott szállásdíj összegére jogosult, abban az esetben, amennyiben a Vendég a foglalásában meghatározott időpontnál korábban szeretné a már elfoglalt szálláshelyet elhagyni.
- A foglalás időtartamának a helyszínen történő meghosszabbításához a szálloda hozzájárulása szükséges, mely esetben a Szolgáltató a már teljesített szolgáltatások díjának megtérítését is kérheti.
- A Szolgáltató szabadon dönthet, hogy a szállás ellenértékét érkezéskor, itt tartózkodás alatt vagy a távozás napján kéri kiegyenlíteni.
- Az 1 éjszakás tartózkodások, és a helyszíni fizetéses foglalások esetében minden esetben a szállás-szolgáltatások rendezése az érkezés napján történik.
- A foglalás benyújtásával a szállást foglaló Vendég elismeri, hogy a foglalási és lemondási feltételeket átolvasta, és azokat elfogadta!
A szálláshelyet érkezés napján 14:00 órától lehet elfoglalni és a távozás napján 11:00 óráig állnak a Vendégek rendelkezésére, kivéve a főszezonban / 2017.07.01-től 2017. 08.27-ig / , a távozás ideje 10::00. A lefoglalt szálláshelyet az érkezés napján 18 óráig tartjuk fenn, ezután a szálloda jogosult annak értékesítésére, így amennyiben az érkezés 18 óra után várható, abban az esetben, kérjük, a recepciót telefonon vagy e-mailen keresztül értesíteni. A szálloda foglaltság függvényében, a recepció előre történő értesítése mellett, térítés ellenében biztosítja a korai érkezés, illetve a késői elutazás lehetőségét 1.000.-Ft / óra áron.
- A szálloda napi szobaárai (Rack Rate), aktuális ajánlatai, egyéb szolgáltatások árlistái a www.wellnesshotellaroba.hu holnapon olvashatóak.
- A Vendég a szolgáltatások listájáról/árairól tájékoztatást kaphat a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtt a szálloda recepcióján, vagy az adott részlegen.
- Csomagajánlataink árai tájékoztató jellegűek a szálloda kapacitásától függően korlátozott számban állnak rendelkezésre. Az árak a foglaltság függvényében változhatnak.
- A honlapon megjelenített árak minden esetben tartalmazzák a törvényben meghatározott általános forgalmi adót, azonban nem tartalmazzák az idegenforgalmi adót, melynek mértéke 2017 évben 500.- Ft / fő / éj 18.évét betöltött Vendégeink részére.
- A Szolgáltató rendelkezhet olyan egyedi ajánlattal, mely más kedvezménnyel nem vonható össze, ezen ajánlatok esetében a Szolgáltató kötelessége e feltételt az ajánlat alatt feltüntetni.
- A szálloda több különböző szobatípussal rendelkezik, melyeknek felára szobatípus/ éj megjelöléssel kerül kiszámításra.
Árlistái a www.hotellaroba.hu holnapon olvashatóak.
- Pótágy, babaágy elhelyezésére egyes szobatípusokban van lehetőség, így ezen igényt előzetesen, a foglalással egy időben egyeztetni szükséges a szállodával.
Amennyiben 1 felnőttel több gyermek foglal, az egyik gyermek foglalása
teljes áron kerül kiszámításra.
Hatóságilag kötelező oltásokkal rendelkeznie kell, és ezeket a gazdának
bizonyítani kell tudnia.
- Ne legyen agresszív se emberekkel, se más kutyákkal szemben.
Kérjük, jelezze a dolgozók felé ha kutya van a szobában.
- A házi állatok rendet sértő magatartásáért és az általuk okozott kárért a gazdájuk felel.
- A szálloda területén, és annak környékén a háziállatok csak a megengedett területeken tartózkodhatnak.
- A szálloda nem garantálja, hogy minden foltot eltávolít, és nem felel a ruhákban maradt személyes tárgyakért, amik károsodást szenvedhetnek.
- Továbbá nem vállalunk felelősséget azokért a ruhákért, amelyek eresztik a színüket, összemennek egy normál mosás során. Minden esetben kérjük, hogy előre tudassa, ha ügyelnünk kell a külön fokozott figyelmet igénylő darabokra, hogy elkerüljük a károkozást.
- A ruhát / ruhákat átnyújtó személy, vendég felelős azon ruhákért,amelyek felirata szerint: "csak kézzel mosható" vagy "csak szárazon tisztítható" stb. , és a szálloda nem felel e címkék ellenőrzéséért sem. Kérjük, ellenőrizze ruháit, mielőtt a szálloda mosatási szolgáltatásait igénybe veszi.
- A megrendelt szállás, szolgáltatások ellenértéke a helyszínen készpénzzel, bankkártyával, átutalással, vagy egyéb a szálloda weboldalán megtalálható fizetései módokkal (pl.: OTP, MKB és K&H Széchenyi Pihenőkártya stb.) egyenlíthető ki.
- 1 éjszaka vagy 3 éjszakánál hosszabb, foglalóval nem megerősített szobafoglalás esetén a szállásdíjat kérjük, szíveskedjenek a szálloda recepcióján érkezéskor kiegyenlíteni.
- Igény esetén masszázs, egyéb wellness szolgáltatásaink összegét, valamint éttermi vagy wellness bár fogyasztásokat szobaszámra terheljük, és az elutazás napján összesítjük.
- Átutalásos fizetési mód választása esetén a megrendelt szállás, szolgáltatások ellenértékét az érkezés előtt kérjük a szálloda bankszámlára átutalni, úgy hogy az átutalt összeg a bankszámlánkon a vendég érkezését megelőzően jóváírásra kerüljön. Banki átutalás esetén az átutalással felmerülő bankköltsége, illetékek az átutalást indító bankszámlát terheli.
- Ajándékutalvány vásárlása esetén a szállásdíjat, valamint az igényelt szolgáltatások összegét kérjük előre átutalni, az idegenforgalmi adó azonban kizárólag a helyszínen készpénzzel vagy bankkártyával egyenlíthető ki.
- A szállásdíj és a szálloda minden szolgáltatása fizethető Euro-val.
A foglaló fizetésének határidejéről a Szolgáltató szabadon dönthet, így egyes esetekben rövidítheti, vagy hosszabbíthatja azt. Az átutaláshoz szükséges bankszámlaszámot, vagy a postacímet, a befizetés határidejét a Szolgáltató a foglalás visszaigazolásban közli. Ezen időszakokban a foglaló beérkezését követően válik a foglalás véglegessé.
Érkezés 2 napon belüli lemondás vagy meg nem érkezés esetén a foglalás 100 % - a kiszámlázásra kerül
A szolgáltatás igénybe vételének kezdőidőpontját megelőzően legalább 2 órával történő lemondás esetén az igénybe venni tervezett szolgáltatás díjának 50 %-a, míg ennél rövidebb idő esetén történő lemondás (ideértve azt az esetet is, ha a vendég nem jelenik meg) az igénybe venni tervezett szolgáltatás díjának 100 %-a kerül felszámításra a vendéggel szemben kötbér jogcímén.
- A Vendég nem rendeltetésszerűen használja a szálloda létesítményeit (étterem, wellness részleg stb.), valamint a szobát.
- A Vendég a szálláshely biztonságával, rendjével, annak alkalmazottaival kifogásolhatóan, durván viselkedik, alkoholos befolyásoltság alatt áll, sértő, vagy más elfogadhatatlan viselkedést tanúsít.
- Előleg/foglaló fizetés a visszaigazolásban meghatározott időpontig történő elmulasztása.
- A szálloda létesítményeit nem vehetik igénybe fertőzőbetegek, akiknek nyílt sebük van, továbbá ittas-, kábítószer vagy bódító hatású gyógyszerek hatása alatt állók.
- Egyszeri alkalommal térítésmentes telefonálási lehetőség az adott napon.
- Térítésmentes transzfer biztosítása a Vendégnek a Szolgáltató által felajánlott helyettesítő szálláshelyig.
- Amennyiben a Szolgáltató e kötelezettségeinek eleget tesz, utólagos kártérítési igénnyel a vendég nem élhet.
- A Vendég a Szolgáltató által nyújtott szolgáltatások teljesítésével kapcsolatban panasszal élhet a szálláshelyen való tartózkodás időtartama alatt. A Szolgáltató az itt tartózkodás alatt a hozzá írásban igazoltan eljuttatott panasz kezelésére vállal kötelezettséget. A Vendég panasztételi joga a szálláshelyről történt elutazását követően megszűnik
- A Vendég köteles a foglalás visszaigazolásban feltüntetett szállásdíjat, valamint az itt tartózkodás alatt igénybevett szolgáltatások, éttermi fogyasztás ellenértékét a távozás napjáig kiegyenlíteni.
- A Vendég gondoskodik arról, hogy 14 év alatti gyermek csak felnőtt felügyelete mellett tartózkodjon a Szolgáltató szállodájában.
- A Vendég saját ételt-italt nem hozhat be a szálloda halljába, közösségi tereibe, szobáiba, éttermébe, rendezvénytermeibe, továbbá a wellness részlegre.
- A szállodai és a wellness házirend megtalálható a www. wellnesshotellaroba.hu oldalon, ezen felül minden szállodai szobában nyomtatott formában.
- A foglalás visszaigazolásban szereplő szállás és egyéb szolgáltatásokat teljesíti.
- A Vendég írásos panaszának kivizsgálása és a probléma kezeléséhez szükséges lépések megteszi, azokat írásban rögzíti.
- A Szolgáltató kijelölhet olyan helyeket a szállodában, ahová Vendég nem léphet be, e helyeken történt esetleges kárért, sérülésért a Szolgáltató felelősséget nem vállal.
- A Szolgáltató mindent megtesz annak érdekében, hogy a weboldalon közölt minden információ a valóságnak megfeleljen. Ennek ellenére a Szolgáltató felelősséget nem vállal a honlapon nyújtott információkért, fenntartja a jogot, hogy értesítés nélkül bármikor megváltoztassa vagy a közölt információkat megszüntesse. A Szolgáltató nem vállal felelősséget a weboldalon előforduló pontatlanságért, vagy hiányosságért.
- A Szolgáltató nem vállal felelősséget olyan, harmadik fél által létrehozott, tárolt, hozzáférhetővé tett, vagy közölt tartalmakért, amelyekhez a Szolgáltató weboldala kapcsolódik, vagy amelyekre a weboldal hivatkozik.
- A szálloda kamerával védett, nem őrzött parkolóval rendelkezik, így a gépjárműben hagyott tárgyakért felelősséget a Szolgáltató nem vállal.
- A szálloda szobáiban széfek kerültek elhelyezésre. A Szolgáltató a széfben elhelyezett értéktárgyért felelősséget nem vállal! Továbbá a wellness, étterem, közösségi tereken őrizetlenül hagyott értéktárgyakért sem vállalja felelősséget a szálloda.
- A szálloda és létesítményei területén történő sérülések, rosszullétek,
halál beállta esetén a szálloda dolgozói és vezetősége a tőle elvárható segítségnyújtás / elsősegély, orvos- és vagy mentő hívás /mértékéig felelős.
- A Szolgáltató honlapján található minden hang, képi, valamint szöveges tartalom szerzői jogi védelem alatt áll.
- A honlap tartalom egészének, vagy részeinek felhasználásához a Szolgáltató írásos engedélye szükséges.
- A weboldal teljes tartalma a Szolgáltató tulajdona, illetve rendelkezése alatt áll.
- Hangos, más vendégeket zavaró magatartás sem a szobákban, sem a közösségi helyiségekben nem végezhető.
- A szállodásban (ideértve a be nem épített tereket is) dohányozni csak az erre kijelölt helyen lehet.
- Az épületből bármely tárgyat, különösen csikket kidobni, vagy folyadékot kiönteni tilos.
- Az épület közüzemi vezetékeihez hozzányúlni tilos.
- Erkélyen, teraszon és az ablakokban csak a városképet nem rontó, azzal összhangban lévő tárgyak helyezhetők el. Veszélyes vagy gyúlékony anyag és bármilyen, oda nem illő anyag a szobákban nem tárolható.
- Közlekedési utak, folyosók még ideiglenesen sem zárhatók el, ott semmilyen anyag, eszköz nem tárolható, a közlekedés semmilyen eszközzel nem akadályozható. Ennek figyelmen kívül hagyása esetén a vagyontárgyakat a szállodának felelős őrzésbe kell vennie és a vendég költségére az akadály megszüntetése érdekében el kell szállítania.
- Az udvar közlekedésre szolgáló részén labda játékot folytatni, ill. görkorcsolyázni vagy gördeszkázni tilos.
- A gyermekek rendet sértő magatartásáért és az általuk okozott kárért - a Ptk. rendelkezése szerint - gondozójuk felel.
A rongálások helyreállítására fordított összeget, mint kárt a kár okozójának meg kell térítenie.
- A csapok nyitva felejtéséből, gépek helytelen használatából, meghibásodásából stb. eredő beázás és hasonló természetű károk helyreállítási költségei a károkozót terheli.
- Gépkocsival vagy motorral szükségtelenül zajt okozni, azt túráztatni, ajtaját csapkodni nem szabad. Zajos javítási munka, olajcsere, stb. a parkolóban nem végezhető.
1. Meg kell ismerniük és meg kell tartaniuk a használatukban lévő épületek, gépek, berendezések, eszközök, anyagok használatára és működtetésére vonatkozó tűzmegelőzési szabályokat,
2. Kötelesek gondoskodni az előző pontban felsoroltaknak - különös tekintettel az elektromos berendezésekre, az elektromos hálózatra és a gázüzemű készülékekre - az ismétlődő tűzvédelmi felülvizsgálatáról, karbantartásáról és biztosítani a tűzvédelmi ellenőrzés lehetőségét.
3. Meg kell ismerniük a tűzesetek és a műszaki mentést igénylő balesetek, káresetek, továbbá a tűz oltásával és a műszaki mentéssel kapcsolatos kötelezettségeiket.
4. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a nevelésük, felügyeletük alatt álló személyek, gyerekek is megszerezzék az első pontban foglalt tűzvédelmi ismereteket és tevékenységük során ne okozzanak tűzet vagy közvetlen tűzveszélyt.
5. Aki tüzet, vagy annak közvetlen veszélyét észleli illetve arról tudomást szerez, köteles a tűzoltóságnak jelezni a 112 -es telefonszámon még akkor is, ha a tűzet már eloltották vagy magától megszűnt az égés.
- a tűz pontos helye (utca, házszám),
- mi ég, mi van még veszélyeztetve,
- emberi élet van-e veszélyben
- a bejelentő neve, a jelzésre használt távbeszélő készülék hívószáma
1. A szobában, ill. a szálloda egyéb területén keletkezett tűz esetén, végre kell hajtani a tűz jelzését, meg kell szervezni a lakók riasztását, menekülését, mentését.
2. Riadalom, pánik elkerülése érdekében higgadtságra, nyugalomra és határozottságra kell törekedni.
3. A tüzet jelezni kell a 112-es telefonszámon a tűzoltóságnak és a rendőrségnek, ill. szükség esetén a mentőknek, s részükre minden fontos információt megadni.
4. A tűz oltását mindig az égő anyag tulajdonságainak, a tűz keletkezési helyének, méretének és terjedési sebességének figyelembevételével, a rendelkezésre álló erre alkalmas estközök, anyagok gyors számba vételéveI célszerű elkezdeni.
5. Sikertelen oltás esetén, vagy a tűz által érintett helyiséget elhagyva gondoskodni kell a nyílászárók lehetőség szerinti becsukásáról.
- éghető folyadékok tüze vízzeI általában nem, de letakarással elfojtással jól oltható,
- kisebb méretű szilárd éghető anyagok égésénél is alkalmazható a letakarás, majd esetleg a nedves
- környezetbe / kádba, mosogatóba, stb./ helyezés.
- letakarásra, elfojtásra minél vastagabb, alacsony műszáltartalmú anyagokat célszerű használni /pokróc,
- pléd, stb./
- elektromos berendezés tűzének oltását csak áramtalanítás, hálózati csatlakozás megszüntetése után
- szabad elkezdeni.
- szilárd éghető anyagok tüzét a rendelkezésre áll vízforrásból /vízcsap, szódásüveg, stb. / nyert vízzeI
- kezdjük oltani.
- a tűzoltó készülék használata előtt mindig olvassuk el a rajta lévő kezelési és használati útmutatót.
1. az emeleti szintről a közlekedő lépcsőn keresztül hagyjuk el az épületet,
2. a beszűrődő füstöt, hőt a meglévő ablakok megnyitásával lehet kivezetni,
3. biztosítsunk elsőbbséget és nyújtsunk segítséget gyermekeknek, gyermekes anyáknak, öregeknek, betegeknek, mozgáskorlátozottaknak a meneküléshez.
4. orrunkra a füstgázok ellen szorítsunk nedves ruhát, mélyen meghajolva meneküljünk,
5. a lakás elhagyása esetén - lehetőleg - gondoskodni kell a gáz-, víz, elektromos áram főkapcsolójának az elzárásáról,
6. minden tulajdonosnak legyen menekülési terve, amit minden családtag ismer, pl. fürdőszoba - ahol a füst útját zárjuk el vizes törölközőkkel,
7. soha ne menjünk vissza égő házba,
8. a tűzoltóság kiérkező egységei részére biztosítani kell az épület megközelítését, a lakóház környezetében lévő csapok és vízvételi helyek hozzáférhetőségét.
9. a lakók informálják a kiérkező tűzoltókat a veszélyhelyzet körülményeiről, az esetleges bent tartózkodók hollétéről, koráról, (gyerek, beteg, idős személy), vízvételi helyekről, közművek nyitó-záró szerelvényeinek helyéről.
A K.Catering Szolgáltató és Vendéglátó Korlátolt Felelősségű Társaság (8226 Alsóörs, Füredi u. 42., cégjegyzékszám: 19 09 503112, adószám: 11522779-2-19) (a továbbiakban: adatkezelő) alá veti magát a következő tájékoztatónak.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 20. § (1) kimondja, hogy az érintettel (jelen esetben a vagyonvédelmi kamerák érintettjeivel) az adatkezelés megkezdése előtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező.
A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény 28. § (2) d.) pontja alapján tájékoztatni kell az érintettet
az elektronikai vagyonvédelmi rendszer által folytatott megfigyelés, valamint a rendszer által rögzített, személyes adatokat tartalmazó kép- és hangfelvétel készítésének, tárolásának céljáról,
a felvétel tárolásának helyéről,
a tárolás időtartamáról,
a rendszert alkalmazó (üzemeltető) személyéről,
továbbá az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénynek az érintettek jogaira és érvényesítésük rendjére vonatkozó rendelkezéseiről.
Jelen adatkezelési tájékoztató adatkezelő magánterületén az Szvtv. 30. § (3) pontjának megfelelve megvalósuló kamerás megfigyelés tekintetében hatályos.
A tájékoztató folyamatosan elérhető nyomtatott formában a 8226 Alsóörs, Füredi u. 42. szám alatt.
Az adatkezelés nyilvántartási száma: NAIH-59625/2012.
adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált
eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja;
1, Személyes adat kezelhető akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése
Különleges adat az Info tv. 6. §-ban meghatározott esetekben, valamint akkor kezelhető, ha
b) az Info tv. 3. § 3. pont a) alpontjában foglalt adatok esetében az törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés végrehajtásához szükséges, vagy azt az Alaptörvényben biztosított alapvető jog érvényesítése, továbbá a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése érdekében vagy honvédelmi érdekből törvény elrendeli, vagy azInfo tv. 3. § 3. pont b) alpontjában foglalt adatok esetében törvény közérdeken alapuló célból elrendeli.
2, Ha az érintett cselekvőképtelensége folytán vagy más elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, akkor a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint a személyek életét, testi épségét vagy javait fenyegető közvetlen veszély elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben a hozzájárulás akadályainak fennállása alatt az érintett személyes adatai kezelhetőek.
3, A 16. életévét betöltött kiskorú érintett hozzájárulását tartalmazó jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása nem szükséges.
4, Ha a hozzájáruláson alapuló adatkezelés célja az adatkezelővel írásban kötött szerződés végrehajtása, a szerződésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet a személyes adatok kezelése az érintettnek ismernie kell, így különösen a kezelendő adatok meghatározását, az adatkezelés időtartamát, a felhasználás célját, az adatok továbbításának tényét, címzettjeit, adatfeldolgozó igénybevételének tényét. A szerződésnek félreérthetetlen módon tartalmaznia kell, hogy az érintett aláírásával hozzájárul adatainak a szerződésben meghatározottak szerinti kezeléséhez.
5, Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában
1, Személyes adat kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezelhető. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie az adatkezelés céljának, az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek és törvényesnek kell lennie.
2, Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas. A személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezelhető.
Infotv. 4.§ [3]-[4]: A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. Az érintettel akkor helyreállítható a kapcsolat, ha az adatkezelő rendelkezik azokkal a technikai feltételekkel, amelyek a helyreállításhoz szükségesek.
Az Mt. 11. §-a az alábbi rendelkezést tartalmazza:
munkavállaló köteles a munkáltató irányítása szerint munkát végezni.
Az Mt. 42. § (2) bekezdés a) pontja értelmében a munkaszerződés alapján a
Az Mt. 46. § (1) bekezdés d) pontja úgy rendelkezik, hogy a munkáltató legkésőbb a munkaviszony kezdetétől számított tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a munkavállalót a munkakörbe tartozó feladatokról.
Az Mt. 52. § (1) bekezdése kimondja, hogy a munkavállaló köteles
b) munkaideje alatt – munkavégzés céljából, munkára képes állapotban – a munkáltatórendelkezésére állni,
A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény (Szvtv.)30. §(1)szerint a vagyonőr az elektronikus megfigyelőrendszer működése útján kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvételt a kötelezettségeit meghatározó szerződés keretei között, a szerződésből fakadó kötelezettségei teljesítése céljából, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti adatvédelmi jogok érvényesítése mellett, illetve e törvényben meghatározott korlátozó rendelkezések betartásával készíthet, illetve kezelhet. E tevékenysége során vagyonőrzési feladatokat ellátó személy adatkezelőnek minősül.
Az Szvtv. 30. § (2) bekezdése kimondja, hogy a vagyonőr elektronikus megfigyelőrendszert kizárólag magánterületen, illetve a magánterületnek a közönség számára nyilvános részén alkalmazhat, ha ehhez a természetes személy kifejezetten hozzájárul. A hozzájárulás ráutaló magatartással is megadható. Ráutaló magatartás különösen, ha az ott tartózkodó természetes személy a magánterület közönség számára nyilvános részén a 28. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően elhelyezett ismertetés ellenére a területre bemegy, kivéve, ha a körülményekből egyértelműen más következik.
Nem alkalmazható elektronikus megfigyelőrendszer olyan helyen, ahol a megfigyelés az emberi méltóságot sértheti, így különösen öltözőben, próbafülkében, mosdóban, illemhelyen, kórházi szobában és szociális intézmény lakóhelyiségében. (3)
A vagyonőr a távfelügyeleti rendszer, adat- és informatikai védelemre irányuló biztonságtechnikai rendszer működése körében adatot a kötelezettségeit meghatározó szerződés keretei között, a szerződésből fakadó kötelezettségei teljesítése céljából, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti adatvédelmi jogok érvényesítése mellett, illetve e törvényben meghatározott korlátozó rendelkezések betartásával rögzíthet, illetve használhat fel. Ezen adatok kezelésére egyebekben a 31. §-ban foglaltak irányadók. E tevékenysége során vagyonőrzési feladatokat ellátó személy adatkezelőnek minősül. (4)
Az Szvtv. 31. §(1)bekezdése rögzíti, hogy az elektronikus megfigyelőrendszernek kép-, hang-, vagy kép- és hangrögzítést is lehetővé tevő formája az emberi élet, testi épség, személyi szabadság védelme, (…), az üzleti, fizetési, (…), valamint vagyonvédelem érdekében alkalmazható, ha a megbízás teljesítése során fennálló körülmények valószínűsítik, hogy a jogsértések észlelése, az elkövető tettenérése, illetve e jogsértő cselekmények megelőzése, azok bizonyítása más módszerrel nem érhető el, továbbá e technikai eszközök alkalmazása elengedhetetlenül szükséges mértékű, és az információs önrendelkezési jog aránytalan korlátozásával nem jár.
A rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvételt felhasználás hiányában legfeljebb a rögzítéstől számított három munkanap elteltével meg kell semmisíteni, illetve törölni kell. (2)
A jogszabály deklarálja, hogy a (2)-(4) bekezdés szerinti felhasználásnak az minősül, ha a rögzített kép-, hang-, vagy kép- és hangfelvételt, valamint más személyes adatot bírósági vagy más hatósági eljárásban bizonyítékként felhasználják.
Az, akinek jogát vagy jogos érdekét a kép-, hang-, vagy a kép- és hangfelvétel, illetve más személyes adatának rögzítése érinti, (…) a kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvétel, illetve más személyes adat rögzítésétől számított három munkanapon, harminc, illetve hatvan napon belül jogának vagy jogos érdekének igazolásával kérheti, hogy az adatot annak kezelője ne semmisítse meg, illetve ne törölje.
Bíróság vagy más hatóság megkeresésére a rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvételt, valamint más személyes adatot a bíróságnak vagy a hatóságnak haladéktalanul meg kell küldeni.
Amennyiben megkeresésre attól számított harminc napon belül, hogy a megsemmisítés mellőzését kérték, nem kerül sor, a rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvételt, valamint más személyes adatot meg kell semmisíteni, illetve törölni kell, kivéve, ha a (3) vagy a (4) bekezdésben foglalt határidő még nem járt le.
5, A személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés, az adatok megváltoztatása és jogosulatlan nyilvánosságra-hozatala, vagy felhasználása megakadályozása érdekében az adatkezelő gondoskodik:
6, A fentiek alapján szolgáltató biztosítja, hogy az általa kezelt adat
7, Adatkezelő és annak tárhely-szolgáltatójának informatikai rendszere véd többek között
Az érintett kérelmezheti az adatkezelőnél, hogy az adjon tájékoztatását személyes adatai kezeléséről, kérheti személyes adatainak helyesbítését, valamint kérheti személyes adatainak - a kötelező adatkezelés kivételével - törlését vagy zárolását
1, Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről.
3, Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 25 napon belül, közérthető formában, az érintett erre irányuló kérelmére írásban megadni a tájékoztatást.A tájékoztatás ingyenes.
4, Érintett kérelmére adatkezelő tájékoztatást ad az általa kezelt adatokról, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az esetleges adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. adatkezelő a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 25 napon belül írásban, közérthető formában adja meg a tájékoztatást. A tájékoztatás ingyenes.
6, Törlés helyett adatkezelő zárolja a személyes adatot, ha az érintett ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló információk alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené aérintett jogos érdekeit. A zárolt személyes adat kizárólag addig kezelhető, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta.
7, Adatkezelő törli a személyes adatot, ha kezelése jogellenes, érintett kéri, a kezelt adat hiányos vagy téves - és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható - feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki, az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt, azt a bíróság vagy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elrendelte.
1, Érintett tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, ha
adatkezelő a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 nap alatt megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja. Ha az adatkezelő az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést - beleértve a
2, további adatfelvételt és adattovábbítást is - megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében.
3, Amennyiben az érintett adatkezelőnek a meghozott döntésével nem ért egyet, az ellen - annak közlésétől számított 30 napon belül - bírósághoz fordulhat. A bíróság soron kívül jár el.
2, A per elbírálása a törvényszék hatáskörébe tartozik. A per - az érintett választása szerint - az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti törvényszék előtt is megindítható.
6, A bíróság elrendelheti ítéletének - az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő - nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett védett jogai megkövetelik.
15.500 Ft - tól Romantikus Wellness Csomag Szökjön el a világ elől és bújjon el szeremével romantikus well... Részletek

matches:
§ 3
§ 3
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
1 V E R S E N Y T A N Á C S Vj /2009. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa a Berke & Molnár Ügyvédi Iroda (Budapest) által képviselt Magyar Posta Életbiztosító Zárkörően Mőködı Részvénytársaság (Budapest) eljárás alá vont ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indult eljárásban tárgyalás tartását követıen meghozta az alábbi határozatot. A versenytanács megállapítja, hogy az eljárás alá vont 2007 márciusa és augusztus 31. között a PostaHozamİr Plusz termékének biztonságosságával és a termék ajánlott befektetési idıtartamával kapcsolatosan a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást tanúsított. A versenytanács kötelezi az eljárás alá vont vállalkozást (azaz ötmillió) forint versenyfelügyeleti bírság megfizetésére, melyet a határozat kézhezvételétıl számított 30 napon belül a Gazdasági Versenyhivatal számú bírságbevételi számlájára köteles befizetni. A határozat felülvizsgálata a kézhezvételtıl számított 30 napon belül a Fıvárosi Bíróságnak címzett, de a Gazdasági Versenyhivatalnál benyújtandó keresettel kérhetı. Indokolás I. Az eljárás megindítása 1. A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH) március 4-én a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló - többször módosított évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 67. (1) bekezdésének és a 70. (1) bekezdésének együttes alkalmazása alapján versenyfelügyeleti eljárást indított a Magyar Posta Életbiztosító Zárkörően Mőködı Részvénytársaság (a továbbiakban: Posta Életbiztosító, vagy Zrt., illetve eljárás alá vont, vagy eljárás alá vont vállalkozás) ellen. A GVH észlelte, hogy a Zrt. PostaHozamİr Plusz termékének biztonságosságával kapcsolatosan megtévesztésre alkalmas állításokat közölt, mely magatartás valószínősíthetıen megsértette a Tpvt. III. fejezetének rendelkezéseit. A vizsgálat kiterjedt a PostaHozamİr Plusz termékkel kapcsolatos teljes tájékoztatási gyakorlatra, azaz a termék értékesítésének megkezdésétıl augusztus 31-éig valamennyi, az eljárás alá vont által közzétett, elérhetıvé tett, illetve a fogyasztók részére megküldött közlésre. (Vj-32/2009.) 1054 BUDAPEST, ALKOTMÁNY U. 5. TELEFON: FAX:2 II. Az eljárás alá vont 2. A Posta Életbiztosító május 10-én kezdte mőködését. A Zrt. többségi tulajdonosa a Talanx Aktiengesellschaft (30659 Hannover, Riethorst 2, Németország) 66,9 %-os részesedéssel. A teljes részvénycsomag többi része a Magyar Posta Zártkörő Részvénytársaság (1540 Budapest, Krisztina krt. 6-8.) tulajdonában van. A Posta Életbiztosító tevékenysége során szorosan együttmőködik a Magyar Posta Biztosító Zrt.- vel. A 2002-ben piacra lépett eljárás alá vont értékesítési hálózatként a postahivatalok és a mobilposták (a továbbiakban: postahivatalok) hálózatát használja fel. A Posta Életbiztosító biztosítási tevékenységét a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: PSZÁF) II/563/2002. számú határozatában engedélyezte. A Posta Életbiztosító évi éves beszámolója alapján a társaság 2008-ban több mint 32 ezer életbiztosítást kötött. E szerzıdések 21,023 millió Ft bruttó bevételt eredményeztek. Az eljárás alá vont több terméket, illetve szolgáltatást kínál a piacon, így egyebek mellett a PostaHozamİr és a PostaHozamİr Plusz termékeket is. A Magyar Biztosítók Szövetsége által közzétett adatok szerint az eljárás alá vont díjbevétele a évben mintegy 14,7 milliárd Ft volt. 3. A Vj-14/2008. számú versenyfelügyeleti eljárásban a Versenytanács megállapította, hogy a Magyar Posta Életbiztosító Zrt. a PostaHozamİr elnevezéső terméke kapcsán a 2003., a és a évben alkalmazott szórólapokkal, a 2003., a 2005., a évben és a év elsı felében, a 2007 novemberében és a 2008 januárjától alkalmazott plakátokkal, a 2003-tól alkalmazott wobbler-ekkel és a Magyar Hírlap címő napilapban a október 1. elıtti idıszakra vonatkozóan közzétett tájékoztatásokkal a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást tanúsított. III. A vizsgált magatartás A Posta Életbiztosító tájékoztatási gyakorlata 4. A Posta Életbiztosító a postahivatalokban 2007 márciusától értékesítette a PostaHozamİr Plusz terméket. Kezdetben a vevık három (Profit, Bonus és Global) eszközalap közül választhattak, amit 2008 áprilisától a Bázis eszközalappal egészített ki a Zrt. A termék értékesítését az eljárás alá vont vállalkozás 2009 januárjától felfüggesztette (Vj-32/3/ számú melléklet, és Vj-32/7/2009.). 5. A termék értékesítésének elımozdítását különféle tájékoztatások (szórólap, plakát, internetes anyag, ügyféltájékoztató) segítették 2007 márciusa és 2008 nyara között. Az eljárás alá vont nyilatkozata szerint 2008 nyarán a szórólapok, plakátok elfogytak, utórendelésre nem került sor. (Vj-32/2/2009.) 6. A Profit eszközalapot a 2007 márciusától, illetve júliusától használt szórólapokon, az interneten, az ügyfélttájékoztatókon megjelent tájékoztatás azoknak ajánlotta, akik a biztonságot tartják a legfontosabbnak, nem vállalják a deviza- és részvénypiacok hullámzása által elıidézett ingadozásokat. A 2007 márciusától használt tájékoztatási anyagok az alapot alacsony kockázatú befektetésnek nevezték. 7. Az eszközalapba való befektetést rövid távra, azaz már 1-2 évre ajánlotta az eljárás alá vont. 8. A Bonus eszközalapot azoknak ajánlotta az eljárás alá vont, akik biztonságos befektetést keresnek, ugyanakkor szeretnék kihasználni a hazai részvénypiac egy-egy kiemelkedıen kecsegtetı befektetési lehetıségét is. 9. A 2007 júliusában megjelent szórólap már mérsékelt kockázatú befektetésként jellemezte az alapot. 2. oldal GVH VERSENYTANÁCS3 10. A rendelkezésre álló felkészítı iratokból megállapíthatóan a postahivatalokban adott szóbeli tájékoztatások alkalmával is a fentieknek megfelelı tájékoztatás hangzott el. (Vj- 32/3/2009.) A Posta Életbiztosító befektetési gyakorlata 11. A PostaHozamİr Plusz elnevezéső termék egyszeri díjas befektetési egységhez kötött életbiztosítás. 12. A Vj-32/3/2009. számú irat szerint a Profit és a Bonus eszközalapok egy részvényalap jegyeit is tartalmazták. IV. Az eljárás alá vont álláspontja 13. Az eljárás alá vont az eljárás során többször kifejtette álláspontját (Vj-32/2/2009., Vj- 32/3/2009., Vj-32/4/2009., Vj-32/13/2009., Vj-32/14/2009., Vj-32/15/2009.). 14. Elıadta, mind a szórólap, mind az ügyféltájékoztató egyértelmően rögzítette az eszközalapok összetételét, illetve az alapkezelés fı irányát (az ügyféltájékoztató szerint az alapkezelı a piaci viszonyok függvényében a kockázatok minimalizálására törekszik). Ezek a tájékoztatások a fogyasztó rendelkezésére álltak az eladáshelyen. 15. A vizsgált terméket a postahivataloknak csak egy szők körében forgalmazták. Az értékesítést képzett postai alkalmazottak végezték. 16. A postai alkalmazottak részére összeállított oktatási anyagokból is az tőnik ki, az oktatási anyagokban is felhívta a postai értékesítı munkatársak figyelmét arra, hogy a hozam és a választott eszközalap kockázata között összefüggés van. Felhívta az értékesítı munkatársak figyelmét arra is, a felelısségük többek között abban is rejlik, hogy láttassák meg az ügyféllel, általában a magasabb hozam elérését ígérı befektetési formák egyben nagyobb kockázatot is jelentenek. Sem az oktatási, sem a tájékoztató anyagokban nem ígért a biztosító tıke- és hozamgaranciát és több helyen is írt a befektetési kockázatról. 17. Az online értékesítés úgy lett kialakítva, hogy az kizárja a kockázatmentes termék értékesítését. 18. Álláspontja szerint a 2007-es információk függvényében a tájékoztatás összességében megfelelı volt, az akkori helyzetnek megfelelıen a legjobb tudása szerint állította össze az elsı kommunikációs anyagokat. Normál piaci környezetben a kötvényalapok alacsony kockázatú befektetésnek számítanak. A pénzpiaci válság ilyen szintő elmélyülésére nem lehetett számítani. 19. Az ügyféltájékoztató, illetve szóbeli tájékoztatás az eladáshelyen azonnal rendelkezésre állt. Azok pedig vitathatatlanul alapos és teljes, megtévesztésre nem alkalmas tájékoztatást jelentettek. 20. Ügyfeleit az ajánlat elfogadásáról szóló ún. 30 napos levélben (tájékoztató levél a szerzıdés létrejöttérıl) tájékoztatta arról is, hogy amennyiben a befektetéseiken nem ér el hozamot a biztosító, akkor hogyan alakulnak a befektetéseik. Felhívta a figyelmet arra is, hogy a befektetési egységekhez kötött életbiztosítások esetén a befektetett egységek értékének változásából eredı kockázatot a biztosítás szerzıdıje viseli. Tájékoztatta továbbá a szerzıdıket a 30 napos felmondási jogukról is. A szerzıdık egy része élt is a felmondási jogával. Ezekben az esetekben a biztosító a szerzıdést törölte kezdettıl, és az adminisztrációs költségek levonása mellett a befizetett egyszeri díjat visszautalta a szerzıdınek. A levélben három különbözı hozam mellett mutatta be a biztosító az eszközalap várható alakulását, abból is kiderült, hogy 0 %-os hozam mellett a befektetés értéke csökkenhet. 21. Amikor érzékelte a pénzpiaci helyzet rosszabbodását, két hírlevelet küldött ki az éves egyenlegértesítıkkel az ügyfeleknek a befektetések piaci környezetérıl, és a kedvezıtlen 3. oldal GVH VERSENYTANÁCS4 idıszakban lehetséges célszerő magatartásról. Az elsıt 2008 áprilisában (a részvénypiacra fókuszálva), a másodikat 2008 novemberében (a kötvénypiac változására fókuszálva). 22. Reagálva a pénzpiaci változásokra, novemberben elhatározta, hogy felfüggeszti a Hozamİr Plusz termék értékesítését. Ezt egyeztette értékesítési partnerével, a Magyar Posta Zrt.-vel. Formálisan december 2-i ülésén hozott döntést az értékesítés felfüggesztésérıl. 23. Valótlan közlést nem adott. Az eladáshelyen (postán) elérhetı volt a teljes írásos tájékoztató is. Mind a szórólapon, mind a befektetési politikában az eszközalapok csoportosításánál a biztosító tájékoztatta az ügyfeleket az eszközalapok kockázati besorolásáról és a portfolió összetételérıl. Az eljárás alá vont nyilatkozata értelmében sehol sem állította, hogy a befektetés kockázatmentes, így megtévesztésre sem volt alkalmas a tájékoztatója. 24. Kiemelte, a racionálisan eljáró fogyasztó értelemszerően nem önmagában egy szóbeli tájékoztatás vagy szórólap alapján tájékozódik és hoz ügyleti döntést, hanem elvárható, hogy az eladási helyen szintén elérhetı bıvebb ismertetı áttekintése alapján hozzon pénzügyi természető, illetve befektetési döntést. Megítélése szerint ez a tudatossági mérce irányadó a jelen ügyben is, és ezt alkalmazva, az eladáshelyi tájékoztatások összességének tartalmát alapul véve, a vizsgált termékrıl szóló tájékoztatás nem lehetett alkalmas az ésszerően eljáró fogyasztó megtévesztésére. 25. Vitatta, hogy az alap biztonságosságát a részvénytartalom önmagában befolyásolná. Ezt alátámasztandó adatokat nyújtott be, ami álláspontja szerint igazolja, hogy nem önmagában a részvénytartalom, hanem valójában a biztonságos állampapírok eredményeztek hozamvesztést. A kismértékő részvénytartalom eleve kizárja a részvénypiacokra esetleg jellemzı ingadozás megjelenését az alapok hozamában. 26. Nem értett egyet azzal, hogy a termék forgalma jelentıs lett volna, különösen érzékeny csoportot érintett volna magatartása, illetve vitatta a korábbi marasztalás esetleges jogkövetkezményeit. 27. Aláhúzta, hogy a teljes tájékoztatási folyamatot kell alapul venni, ami alapján nem állapítható meg jogsértés. V. Jogi háttér 28. A Tpvt. 8. (1) bekezdése szerint tilos a gazdasági versenyben a fogyasztókat megtéveszteni. Ugyanezen szakasz (2) bekezdésének a) pontja értelmében a fogyasztók megtévesztésének minısül, ha az áru ára, lényeges tulajdonsága - így különösen összetétele, használata, az egészségre és a környezetre gyakorolt hatása, valamint kezelése, továbbá az áru eredete, származási helye, beszerzési forrása vagy módja - tekintetében valótlan tényt vagy valós tényt megtévesztésre alkalmas módon állítanak, az árut megtévesztésre alkalmas árujelzıvel látják el, vagy az áru lényeges tulajdonságairól bármilyen más, megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak. 29. A Tpvt. 9. -a szerint a használt kifejezéseknek a mindennapi életben, illetıleg a szakmában elfogadott általános jelentése az irányadó annak megállapításánál, hogy a tájékoztatás a fogyasztók megtévesztésére alkalmas-e. 30. A Tpvt. 77. (1) bekezdés d) pontja értelmében az eljáró versenytanács határozatában megállapíthatja a magatartás törvénybe ütközését. 31. A Tpvt. 78. (1) bekezdése szerint az eljáró versenytanács bírságot szabhat ki azzal szemben, aki a Tpvt. rendelkezéseit megsérti. A bírság összege legfeljebb a vállalkozás, illetve annak - a határozatban azonosított - vállalkozáscsoportnak a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelızı üzleti évben elért nettó árbevételének tíz százaléka lehet, amelynek a bírsággal sújtott vállalkozás a tagja. A (3) bekezdés szerint a bírság összegét az eset összes körülményeire - így különösen a jogsérelem súlyára, a jogsértı 4. oldal GVH VERSENYTANÁCS5 állapot idıtartamára, a jogsértéssel elért elınyre, a jogsértı felek piaci helyzetére, a magatartás felróhatóságára, az eljárást segítı együttmőködı magatartására, a törvénybe ütközı magatartás ismételt tanúsítására - tekintettel kell meghatározni. A jogsérelem súlyát különösen a gazdasági verseny veszélyeztetettségének foka, a fogyasztói érdekek sérelmének köre, kiterjedtsége alapozhatja meg. 32. A Tpvt. 88/A. -a értelmében a GVH-nak a közérdek érvényesítésére irányuló hatásköre nem zárja ki a törvény III. fejezetében, a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolásának tilalma megsértésére alapított polgári jogi igények közvetlen bíróság elıtti érvényesítését. A Tpvt. 88/B. (6) bekezdésének második mondata szerint a polgári jogi igény érvényesítése tárgyában indult eljárás során a bíróság a GVH keresettel nem támadott határozatának, illetve a GVH határozatát felülvizsgáló bíróság határozatának a törvénysértést vagy annak hiányát megállapító részéhez kötve van. VI. A versenytanács döntése 33. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az eljárás alá vont a fogyasztóknak szóló tájékoztatásaiban egyebek mellett azt állította, hogy - a Profit eszközalapba való befektetés biztonságos, mert nem tartalmaz részvényt, - a Bonus eszközalapba való befektetés biztonságos, az csak egy-egy kiemelkedıen kecsegtetı hazai részvényt tartalmaz, - a Profit eszközalapba való befektetés már rövid távon, azaz 1-2 évre ajánlott. 34. A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy - a Profit eszközalap 0-40 % között tartalmazhatott részvényt és a valóságban tartalmazta is egy részvényalap jegyeit, - a Bonus eszközalap 0-60 % között tartalmazhatott részvényt és a valóságban tartalmazta is egy részvényalap jegyeit. 35. A Tpvt. rendelkezései szerint a fogyasztók megtévesztésének minısül, ha az eljárás alá vont az áru lényeges tulajdonságáról megtévesztésre alkalmas tájékoztatást ad. 36. Az eljárás alá vont vállalkozás egy pénzügyi befektetést akart a tájékoztatás révén kelendıvé tenni. 37. Köztudott, hogy egy befektetés esetén a magasabb hozam magasabb kockázattal párosul: minél nagyobb hozamot ígér egy befektetés, annál nagyobb a befektetés kockázata. A részvényekbe való befektetés általában kockázatosnak tekinthetı. Éppen ezért a befektetés (befektetési jegy), mint termék lényeges tulajdonsága az, hogy annak milyen az összetétele, az tartalmaz-e részvényt vagy sem, egy-egy adott részvényt tartalmaz-e és milyen idıtávú a befektetés. Minél rövidebb idejő a részvényekbe történı befektetés, az annál inkább kockázatos. A kockázat a befektetés (befektetési jegy), mint termék lényeges tulajdonsága. 38. A versenytanács a jelen eljárásban azonban nem a vizsgált termékek kockázatosságára vonatkozó kijelentéseket értékelte önmagában. A versenytanács úgy látja, hogy a kockázattal kapcsolatos kijelentések (a fogyasztók oldalán is) mindig szubjektív értékítéletet is hordoznak, ezért a pénzüket befektetni szándékozóknak ezt figyelembe kell venniük. 39. Valójában a versenytanács azt a szubjektív értékítéletek által nyilvánvalóan nem torzított kérdést vizsgálta, hogy a tájékoztatásokban szereplı állítások három vonatkozásban valósak-e vagy sem, illetve megtévesztésre alkalmasak-e: a) A Profit eszközalapban a közreadott tájékoztatástól eltérıen volt-e részvény? Megállapítható, hogy a szóban forgó alap az ígérttel ellentétben tartalmazta egy 5. oldal GVH VERSENYTANÁCS6 részvényalap jegyeit, így a tájékoztatással ellentétben nyilvánvalóan nem igaz az, hogy az nem tartalmaz részvényt és így részvénykockázatot. b) A Profit eszközalap rövid távú vonzó (kockázatmentes) befektetésnek minısül-e? Megállapítható, hogy az eljárás alá vont abban részvényeket is elhelyezett, ami alapján az rövid távú befektetésként kockázatosnak tekinthetı (a kockázatmentesnek tekintett és nevezett államkötvényekhez képest mindenképp). Így az eljárás alá vont az alap biztonságosságát, illetve hozamát a valóságosnál kedvezıbben tüntette fel. c) A Bonus eszközalap egy-egy kiemelt hazai részvényt tartalmaz-e? Megállapítató, hogy a szóban forgó alap egy részvényalap jegyeit tartalmazta és nem egy-egy kiemelkedıen kecsegtetı hazai részvényt. (A részvényalap összetételére az eljárás alá vontnak a versenytanács tudomása szerint nincs, nem volt ráhatása.) 40. A versenytanács szerint a fogyasztói döntés torzítására alkalmas lehet, ha a tájékoztatásban az áru lényeges tulajdonságáról közöltekkel ellentétes tény tapasztalható. 41. A versenytanács felhívja a figyelmet arra, hogy a távoktatási anyag maga is alacsony kockázat melletti kamatozásról beszél. Ugyanakkor nyilvánvaló, hogy a szóban forgó eszközalapok egyike sem kamatozó (változó vagy fix kamatozású) befektetés. 42. A versenytanács szerint az eljárás alá vont a 2007 márciusa és augusztus 31. közötti idıszakban a PostaHozamİr Plusz termékének biztonságosságával és a termék ajánlott befektetési idıtartamával kapcsolatosan közreadott tájékoztatásaival [figyelemmel a Tpvt. 8. (2) bekezdés a) pontjában foglaltakra] a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást tanúsított, sértve ezzel a Tpvt. 8. (1) bekezdésében foglalt rendelkezést. 43. A versenytanács a jogsértés Tpvt. 77. (1) bekezdés d) pontja alapján történı megállapítása mellett, a Tpvt a alapján bírság kiszabását is indokoltnak tartotta az eljárás alá vonttal szemben, melynek nagyságát (azaz ötmillió) forintban határozta meg. 44. A bírság nagyságának meghatározásakor a versenytanács a Tpvt ában nevesített szempontok együttes mérlegelése során súlyosbító körülményként vette figyelembe, hogy a Zrt. még visszafogott tájékoztatási gyakorlatával is viszonylag sok vevıt ért el és viszonylag jelentıs forgalmat bonyolított le a vizsgált termékkel, információra érzékeny termékkel kapcsolatos tájékoztatással kapcsolatban került sor jogsértés megállapítására, ami miatt a felróhatóság súlyosabban esik latba, és az eljárás alá volt már marasztalva a Tpvt. III. fejezete miatt. A versenytanács enyhítı körülménynek tekintette azt, hogy pénzügyi befektetések során a fogyasztók részérıl általában nem a tájékoztatás után közvetlenül történik a befektetés eszközlése, így elvben van mód további információ beszerzésére, a fogyasztók a reklámokkal jellemzıen a postahivatalokon belül találkozhattak, ahol a biztosítási szerzıdés megkötésére irányadó jogszabályi elıírások révén a fogyasztók a szerzıdés megkötését megelızıen a postahivatalokban további tájékoztatásban részesülhettek, továbbá az eljárás alá vont utólagos tájékoztatás keretében részben igyekezett ügyfelei figyelmét felhívni a befektetési kockázatokra és a követendı magatartásra, valamint a fogyasztók élhettek a 30 napos felmondási határidı adta lehetıséggel. 45. Mindezek alapján a versenytanács a rendelkezı részben foglaltak szerint döntött. VII. Egyéb kérdések 46. A GVH hatásköre a Tpvt án alapul, mely rendelkezés értelmében a GVH kizárólagos hatáskörrel rendelkezik minden olyan versenyfelügyeleti ügyben, amely nem tartozik bíróság (86. ) hatáskörébe. 47. A GVH illetékessége a Tpvt án alapul, mely rendelkezés szerint a GVH illetékessége az ország egész területére kiterjed. 6. oldal GVH VERSENYTANÁCS7 48. A bírságot a fentiekben maghatározottak szerint kell megfizetni, függetlenül attól, hogy a határozattal szemben keresetet terjesztenek-e elı. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) ának (1) bekezdése szerint a keresetlevél benyújtásának a döntés végrehajtására nincs halasztó hatálya, az ügyfél azonban a keresetlevélben a döntés végrehajtásának felfüggesztését kérheti. A végrehajtást a kérelem elbírálásáig a Versenytanács nem foganatosíthatja. 49. A Ket a (1) bekezdésének a) pontja szerint a pénzfizetési kötelezettségének határidıre eleget nem tevı késedelmi pótlékot köteles fizetni. A (3) bekezdés szerint a késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás idıpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. Ennek ellentételezéseként a Tpvt ának (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha az eljáró versenytanács határozata jogszabályt sértett és ennek következtében az ügyfélnek igénye keletkezik a bírság visszatérítésére, a visszatérítendı összeg után a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeres összegének megfelelı kamatot is meg kell téríteni. 50. A bírságnak a Gazdasági Versenyhivatal számú bírságbevételi számla javára történı befizetéskor a közlemény rovatban feltüntetendı az eljárás alá vont neve és a versenyfelügyeleti eljárás száma (Vj-32/2009.), valamint a befizetés jogcíme (versenyfelügyeleti bírság). 51. A határozat elleni jogorvoslati jogot a Tpvt ának (1) bekezdése biztosítja. Budapest, január 13. dr. Dobos Gergely sk. versenytanácstag dr. Szakadát László sk. versenytanácstag dr. Zavodnyik József sk. versenytanácstag 7. oldal GVH VERSENYTANÁCS Hasonló dokumentumok
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-78/2008/8. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Apáthy Endre kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: INFORM MÉDIA Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. POP Print Online és Piac Kft.
F o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a Ügyszám: Vj-008/2008. A Gazdasági Versenyhivatal a QUAESTOR Utazásszervezı Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/152/2008/152. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a - dr. Bardon István, továbbá dr. Gaudi-Nagy Tamás ügyvédek és dr. D. T. által képviselt Nemzetközi CoD Rák-Információs Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5 472-8864 472-8860
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/048-005/2011. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. Pap Gergely ügyvéd (Pap és Társai Ügyvédi Iroda) által képviselt Konzulinveszt Tanácsadó Zrt. (Budapest) kérelmezı Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN
Fıvárosi Bíróság 7. K. 31: 898/2008/3. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Fıvárosi Bíróság a Club Karaván International Szolgáltató és Tanácsadó Kft. (Budapest) felperesnek az alperes ellen versenyügyben Részletesebben f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-33/2009/6. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Samsung Electronics Co., Ltd. és Samsung Elektro-Mechanical Co., Ltd. kérelmezık összefonódás engedélyezése iránti kérelmére Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-162/2008/043. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a JYSK Kereskedelmi Kft. Budapest és a JYSK Holding A/S Dánia ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása, Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/012-017/2011. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. S. A. ügyvéd (Sátori és Lutter Ügyvédi Iroda) által képviselt Lidl Magyarország Kereskedelmi Bt. (Budapest) ellen Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/144-049/2009. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. D. M. jogi és szabályozási igazgató és dr. Sz. R. jogi szakterület vezetı által képviselt UPC Magyarország Telekommunikációs Részletesebben A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról l szóló. gyakorlatában
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-4978/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az ERSTE Bank Hungary Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-56/2005/5. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Villas Austria GmbH (Ausztria) kérelmező összefonódás engedélyezése iránti Részletesebben 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/047-004/2012. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda (Budapest) által képviselt Budapest Fıváros Önkormányzata (Budapest) kérelmezı Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860. Vj 133/2004/12 Ikt.sz.: /2004
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/031-57/2011. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Darabos János ügyvezetı által képviselt Aqua Plastech Ipari, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (Hajdúsámson), a Darabos Részletesebben Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-204/2007/26. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Xerox Magyarország Kft. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás ellen a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Részletesebben h a t á r o z a t o t I n d o k o l á s I. A kérelmezett összefonódás
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/003/2008/242. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Oppenheim Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. Fejes Gábor ügyvéd) által képviselt Gyır-Sopron-Ebenfurti Vasút Zártkörően Részletesebben s z o l g á l t a t á s i i r o d a
s z o l g á l t a t á s i i r o d a Ügyszám: Vj-162/2006/006. A Gazdasági Versenyhivatal a Dr. Kézdi Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. K. A.) által képviselt Fıvárosi Közterületi Parkolási Társulás eljárás Részletesebben h a t á r o z a t o t
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/55/2015. Iktatószám: Vj/55-18/2015. Betekinthető! A Gazdasági Versenyhivatal Részletesebben VERSENYTANÁCS. végzést.
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/102-011/2011. Nyilvános változat! A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Szecskay Ügyvédi Iroda által képviselt Calberson GE. (Villeneuve-la-Garenne CEDEX, Franciaország) Részletesebben F O G Y A S Z T Ó V É D E L M I I R O D A
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/126-028/2010. A Gazdasági Versenyhivatal a dr. P. J. jogtanácsos által képviselt Vodafone Magyarország Mobil Távközlési Zrt. (Budapest) ellen fogyasztókkal szembeni tisztességtelen Részletesebben A Gazdasági Versenyhivatal az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf. 211 Telefon: (06-1) 472-8900 Fax: (06-1) 472-8905 Szervezeti egység: Antitröszt Iroda Ügyszám: Vj/67/2014. Ügyiratszám: Vj/67-59/2014 A Gazdasági Részletesebben í t é l e t : Kötelezi a bíróság felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000.-Ft (azaz Harmincezer forint) perköltséget.
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/046-175/2009. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. Lenkei Gábor Béla ügyvezetı (Budapest) által vezetett és az 1000. számú Ügyvédi Iroda (Budapest ügyintézı: dr. Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-139-044/2009. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. G. Sz. J. ügyvéd (Dr. Giró Szász és Társa Ügyvédi Iroda) által képviselt Lyoness Hungary Kft. (Budapest) és Lyoness Részletesebben h a t á r o z a t o t
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/019-081/2010. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. M. I. ügyvéd (Berke és Molnár Ügyvédi Iroda) és R. I. ügyvezetı által képviselt Biztosítás.hu Biztosítási Alkusz Részletesebben Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FH-II-FB-8/2012. számú, fogyasztóvédelmi bírság kiszabását és intézkedést tartalmazó határozata a
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FH-II-FB-8/2012. számú, fogyasztóvédelmi bírság kiszabását és intézkedést tartalmazó határozata a TITÁN GROUP ALKUSZ Független Biztosításközvetítő Kft. számára. Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-97/2008/4. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa az AEGON Magyarország Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár (Budapest) kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S. határozatot
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-75/2007/21 Ikt.sz: Vj-75/2007/19. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a British Airways Plc. (Waterside Harmondsworth) eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
VERSENYTANÁCS Vj-66/2007/14. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Sanoma Budapest Kiadói Zrt. Budapest eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók megtévesztése miatt indított eljárás során, tárgyaláson Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/032-026/2011. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Simonyi András ügyvezetı igazgató által képviselt baumax Magyarország Zrt. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás Részletesebben Általános rendelkezések
ERGO TGR Befektetési egységekhez kötött Életbiztosítás Különös Feltételei (alapbiztosítás) 1. sz. melléklet Kondíciós lista az ERGO Thébé és ERGO Io befektetési egységekhez kötött életbiztosításhoz Általános Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/055-42/2012. Nyilvános változat A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. H. K. ügyvéd által képviselt Europapier International AG (Hinterbrühl, Ausztria) kérelmezı összefonódás Részletesebben 205/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-52/2008/33. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Plus Élelmiszer Diszkont Kft. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indított eljárásban Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/044-069/2010. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a F. I. által képviselt Ferencz Istvánné egyéni vállalkozó (Budapest) ellen fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/011-027/2011. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. K. A. jogi igazgató által képviselt Auchan Magyarország Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (Budapest) eljárás alá Részletesebben P É N Z Ü G Y I S Z O L G Á L T A T Á S O K I R O D Á J A
f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a Ügyszám: Vj-158/2007. A Gazdasági Versenyhivatal a K. Ügyvédi Iroda által képviselt Folax Hitel Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Pf. 211
Pf. 211
bíróság