text:
2015. évi CXXXIX. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
1. § (1) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 1. §-a a következő (5a) és (5b) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) A szerencsejáték-szervező az e törvény hatálya alá tartozó tevékenysége során a felelős játékszervezés elvének megfelelően köteles eljárni. A felelős játékszervezés elvének megfelelő szervezői tevékenységnek minősül különösen
(5b) Szerencsejátékban - a 16. § szerinti nem folyamatosan szervezett sorsolásos játék kivételével - 18 éven aluli személyek nem vehetnek részt. A szerencsejáték-szervezőnek a játékosok részére a szerencsejátékban való részvétel biztosítása során az e törvényben és külön jogszabályban meghatározottak szerint figyelemfelkeltő módon tájékoztatást kell nyújtania a 18 éven aluli személyek játéktilalmáról, és a felelős játékszervezés elvének megfelelően el kell végeznie az e törvényben és külön jogszabályban előírt vagy az önkéntesen vállalt, a 18 éven aluli személyek játéktilalmának biztosítását szolgáló intézkedéseket.”
(2) Az Szjtv. 1. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Játékkaszinóban és kártyateremben szervezett szerencsejátékban, valamint online kaszinójátékban és távszerencsejátékban nem vehet részt az a személy, akit a bíróság a cselekvőképességét teljesen korlátozó gondnokság alá helyezett, vagy akinek cselekvőképességét a bíróság - játékfüggőség, játékszenvedély miatt - részlegesen, az ezzel kapcsolatos jognyilatkozatait érintő ügycsoportban korlátozta. E követelményt a szerencsejáték-szervező a felelős játékszervezés elvének megfelelően, külön jogszabályban meghatározott módon köteles biztosítani.”
(3) Az Szjtv. 1. §-a a következő (6a)-(6d) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Ha a bíróság a személyt cselekvőképességet teljesen korlátozó vagy játékfüggőség, játékszenvedély miatt az ezzel kapcsolatos jognyilatkozatait érintő ügycsoport tekintetében részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezi, az elsőfokú határozatot hozó bíróság e tényről, valamint a határozat jogerőre emelkedésének időpontjáról a jogerő beálltától - másodfokú eljárás esetén az iratoknak az elsőfokú bírósághoz való érkezésétől - számított 8 napon belül értesíti az állami adóhatóságot.
(6b) Az állami adóhatóság az önkorlátozó, önkizáró intézkedéssel érintett játékosokról, valamint a (6) bekezdés szerinti személyekről a külön jogszabályban meghatározottak szerint nyilvántartást vezet (a továbbiakban: játékosvédelmi nyilvántartás). A nyilvántartás célja az e bekezdés szerinti személyek szerencsejátékban történő részvételének korlátozása.
(6c) A játékosvédelmi nyilvántartásba kizárólag az állami adóhatóság engedélyével rendelkező szerencsejáték-szervezők tekinthetnek be, ideértve az elektronikus úton történő adatlekérdezést is.
(6d) A játékosvédelmi nyilvántartás tartalmazza
a) elkülönítve az önkorlátozó, önkizáró intézkedéssel érintett játékosok, valamint a (6) bekezdés szerinti személyek személyes azonosító adatait (név, anyja neve, személyi igazolványának száma, lakcím),
c) a megszűnés időpontját (az adatkezelés határozott vagy határozatlan időtartamú jellegét).”
2. § Az Szjtv. 2. §-a a következő új (7a) bekezdéssel egészül ki:
„(7a) Szerencsejátékot népszerűsítő reklám kizárólag a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 5. § (1) bekezdésének és 21. §-ának megfelelően tehető közzé Magyarországon. A külön törvényben meghatározott hatóság az e rendelkezések megsértésével közzétett szerencsejáték tárgyú reklám (a továbbiakban: tiltott reklám) esetén a reklámozót, a reklámszolgáltatót, a reklám közzétevőjét és a reklámban szereplő személyt egyetemlegesen a tiltott reklámmal elért vagyoni előny tízszeresének megfelelő, de legalább 1 millió forint összegű bírsággal sújtja. Ha nem állapítható meg a reklámozó, a reklámszolgáltató vagy a reklámban szereplő személy, a külön törvényben meghatározott hatóság a bírságot a reklám közzétevőjével szemben állapítja meg.”
3. § (1) Az Szjtv. 3. § (1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
végezheti.”
(2) Az Szjtv. 3. §-a a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) Online kaszinójáték szervezésére kizárólag a Magyarország területén található játékkaszinó üzemeltetésére szóló koncesszió jogosultja jogosult, amely az online kaszinójáték szervezését a kaszinójáték szervezésére létrehozott koncessziós társaság útján végezheti.”
4. § Az Szjtv. 14. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„d) kaszinójáték, online kaszinójáték,”
5. § Az Szjtv. 29/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„29/C. § Távszerencsejáték a sportfogadás, ha azt kizárólag hírközlő eszköz és rendszer útján szervezik. A fogadási esemény fogalmára a 28/A. § (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Távszerencsejáték keretében szervezett sportfogadás a lóversenyfogadás, valamint a sportrendezvényre fogadás.”
6. § Az Szjtv. 29/I. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A szervező a játékos részére legalább az alábbi önkorlátozó intézkedések igénybevételét biztosítja:
(2a) A szervező a játékos részére a játéktervben és a részvételi szabályzatban meghatározott további önkorlátozó intézkedéseket biztosíthat.”
7. § Az Szjtv. KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK I. fejezete a következő 6. címmel egészül ki:
a) a játékkaszinóban vagy az állami adóhatóság által - eseti vagy állandó jelleggel- engedélyezett más helyen folyó kaszinójátékban hírközlő eszköz vagy rendszer útján történő részvétel,
29/S. § (1) Az online kaszinójáték szervezője a játékosi egyenlegeket egy minden egyéb pénzügyi eszköztől elkülönített magyarországi bankszámlán köteles tartani. Az elkülönített bankszámlán elhelyezett összegnek minden esetben fedeznie kell a játékosi egyenlegek összegét. Ha a játékosi egyenlegek összege meghaladja az elkülönített bankszámlán található összeget, akkor a játékszervező 30 napon belül köteles a különbözet pótlására.
29/U. § Online kaszinó üzemeltetése esetén a 29/H-J. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
29/V. § Kétszázmillió forintot vagy ennek megfelelő összegű devizaösszeget meghaladó nyeremény esetén az online kaszinó szervezője a nyereményt 30 napon belül köteles a játékosi egyenlegen jóváírni.”
8. § (1) Az Szjtv. 37. § 18. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„18. Kaszinójáték: a játékkaszinó játéktervében jóváhagyott bármely olyan szerencsejáték, amelyet kizárólag a játékkaszinóban, az ott jelenlévők részvételével, azonnali tét- és nyereményfizetés mellett szerveznek. Online kaszinó esetében a kaszinójáték a játéktervben jóváhagyott bármely olyan szerencsejáték - ideértve a távszerencsejátékot is - amelyet nyilvántartásba vett játékosok részvételével szerveznek.”
(2) Az Szjtv. 37. § 29. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„29. Játékosi egyenleg: távszerencsejáték és online kaszinó esetén a játékos részére szerencsejátékkal kapcsolatos tétek, nyeremények és egyéb játékügyletek elszámolása és nyilvántartása céljából a távszerencsejáték és online kaszinójáték szervező által vezetett egyenleg.”
(3) Az Szjtv. 37. §-a a következő 32. ponttal egészül ki:
„32. sérülékeny személy: a 18 év alatti személy, az 1. § (6) bekezdés szerinti személy, valamint az egy vagy több szerencsejáték-játékfajtára, vagy több szervezőre kiterjedően önkorlátozó vagy önkizáró intézkedéssel érintett játékos.”
9. § Az Szjtv. 38. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a felelős játékszervezés elvének megfelelő szervezői tevékenységgel kapcsolatban
d) a figyelmeztető és önkorlátozó játékfunkciók,
e) a szerencsejáték káros mentális, pszichikai és szociális hatásainak megelőzésére és csökkentésére szolgáló intézkedések,
f) a játékosvédelmi nyilvántartás, és
g) további önkorlátozó intézkedések bevezetésének, valamint a 29/I. § (2) bekezdésében szabályozott önkorlátozó intézkedések igénybevételének
10. § Az Szjtv.
a) 1. § (3) bekezdés c) pontjában az „(a továbbiakban: játékkaszinó)” szövegrész helyébe az „(a továbbiakban: játékkaszinó és online kaszinó)” szöveg,
b) 3. § (1) bekezdés nyitó szövegében az „A távszerencsejáték-szervezés kivételével” szövegrész helyébe az „A távszerencsejáték-szervezés és online kaszinójáték szervezés kivételével” szöveg,
c) 7/A. § (2) bekezdésében a „jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá” szövegrész helyébe a „jogorvoslatra, valamint a végrehajtás felfüggesztése iránti kérelemre tekintet nélkül végrehajthatóvá” szöveg,
d) 12. § (3) bekezdés b) pontjában az „1. § (6) bekezdésébe” szövegrész helyébe az „1. § (5a)-(6d) bekezdésébe” szöveg,
e) 29/F. § (4) bekezdésében a „sportfogadás játéktípusra szóló” szövegrész helyébe a „3. § (1a) bekezdés a) pontja szerinti szerencsejátékra szóló” szöveg,
f) 35. § (1) bekezdésében az „A játékkaszinó” szövegrész helyébe az „A játékkaszinó és online kaszinó” szöveg,
g) 36/G. § (2) bekezdésében a „90 napra” szövegrész helyébe a „365 napra” szöveg,
h) a 38. § (2) bekezdés i) pontjában az „a távszerencsejáték szervezésének” szövegrész helyébe az „a távszerencsejáték és az online kaszinójáték szervezésének”, valamint az „a távszerencsejátékban való” szövegrész helyébe a „távszerencsejátékban és az online kaszinójátékban való” szöveg
11. § Hatályát veszti az Szjtv.
a) 29/D. §-ában az „a) pontja szerinti” és az „, a 3. § (1a) bekezdés b) pontja szerinti esetben a koncessziós társaságnak” szövegrész,
b) 29/E. § (1) és (2) bekezdése,
c) 29/F. § (1) bekezdésében a „kérelemben több játéktípust is megjelölhet. A” szövegrész,
d) 29/G. § (2) bekezdésében a „3. § (1a) bekezdés a) pontja szerinti esetben a” szövegrész,
e) 29/I. § (1) bekezdés i) pontjában az „az engedélyezett játéktípus vagy játéktípusok megjelölése,” szövegrész,
f) 29/J. § (1) bekezdésében az „az engedélyezett játéktípusok,” szövegrész,
g) 37. § 30. pontjában az „a távszerencsejáték szervezés kivételével” szövegrész,
h) 37. § 31. pontja.
12. § Ez a törvény 2015. október 1-jén lép hatályba.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 18
§ 29
§ 30
§ 31


text:
A jóvátételi munka. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében - PDF
Download "A jóvátételi munka. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében"
1 A A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP MOM Kulturális Központ Vaskuti András
2 2012. C. Pl. szigorúbb szabadságvesztés alsó határának felemelése Pl. új szankciók enyhébb - sportrendezvények látogatásától eltiltás - - elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele 2
3 Kriminál-politika kettős nyomtávon szigor Kiemelkedő tárgyi súlyú Erőszakos többszörös visszaeső Többes halmazat enyhe szankció Csekély tárgyi súlyú Első, alkalmi elkövető Megbánást kifejező elkövető 3
4 Igazságszolgáltatási modellek hagyományos retributív resztoratív helyreállító 4
5 Nils Christie (1977) norvég kriminológus új szemlélettel definiálta a bűncselekményt: a bűncselekmény olyan interperszonális konfliktus, amely zavart, károkat és sérelmet okoz az emberi kapcsolatokban, és ez a konfliktus a bevont érintettek tulajdona. A bűncselekmény tehát nem más, mint az emberek és az emberi kapcsolatok megsértése". 5
6 A klasszikus büntetőjog a jogi tárgyon (általában konkrét személyen, vagy olyan elvont tárgy"-on, mint a közrend, közbiztonság, közegészség) esett sérelmet torolja meg, preventív célokat is érvényre juttatva. A büntető bíróság legfőbb feladata az igazságszolgáltatás. Akkor tölti be funkcióját, ha az eljárás végén érdemi döntést hoz. A bűnösnek kimondott vádlottal szemben szankciót alkalmaz, ellenkező esetben felmenti a vádlottat, vagy megszünteti az eljárást. A Btk a (jelenleg 79. ) ad választ arra, hogy mi célból szab ki büntetést: a büntetés a bűncselekmény elkövetése miatt a törvényben meghatározott joghátrány, célja pedig a társadalom védelme érdekében annak megelőzése, hogy akár az elkövető, akár más bűncselekményt kövessen el". A definíció nem említi az áldozatot, a bűncselekmény sértettjét, illetve a neki nyújtandó elégtételt. A helyreállító igazságszolgáltatásról gondolkodva nem kerülheti el a figyelmünket, hogy az elkövetett cselekményektől az elkövető személyisége is sérül, azaz az elkövető a sértetten és a közösségen kívül saját magának is kárt okozott". A resztoratív büntető igazságszolgáltatásnak ezzel a személyiségtorzulással is kezdenie kell valamit. (Dénes Vera Vaskuti András) 6
7 Az ENSZ X. Kongresszusára (1999) való felkészüléskor meghatározták a resztoratív igazságszolgáltatás célkitűzéseit: Az elkövető társadalomba történő újbóli integrálása Az ismételt bűnelkövetés megelőzése Az elkövető képessége arra, hogy elismerje felelősségét Olyan közösségek létrehozása, amelyek támogatják az elkövetők és áldozatok rehabilitációját 7
8 A jellege Nem a bűncselekmény közvetlen sértettjének (passzív alanyának) okozott sérelem jóvátétele, hanem egy nagyobb közösség részére való hasznos tevékenység ellenszolgáltatás nélkül történő végzése. Célja az, hogy az elkövető a által a közösség felé kifejezze azt, hogy hasznos tagja tud lenni a közösségnek. 8
9 A közösség javára teljesített hasznos munkavégzés a közösség felé irányuló reparációt célozza, ugyanakkor segítheti - főként a fiatalkorúakat - a tervszerű életvitel kialakításában. A végzése nem munkaviszony keretében történik, továbbá szervezett munkavégzésnek sem minősül, mivel a végrehajtás körülményeiben az elítélt és az adott intézmény, szervezet vezetője állapodik meg és az elítélt azt díjazás nélkül, mintegy társadalmi munkaként végzi. 9
10 63. (1) Intézkedések a) a megrovás, b) a próbára bocsátás, c) a, d) a pártfogó felügyelet, e) az elkobzás, f) a vagyonelkobzás, Az intézkedések g) az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele, h) a kényszergyógykezelés, i) a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerinti intézkedések. (2) A megrovás, a próbára bocsátás és a önállóan, büntetés helyett alkalmazható. (3) A pártfogó felügyelet büntetés vagy intézkedés mellett alkalmazható. Kiutasítás mellett nem rendelhető el pártfogó felügyelet. (4) Az elkobzás, a vagyonelkobzás és az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele önállóan, és büntetés vagy intézkedés mellett is alkalmazható. 10
11 milyen bűncselekmény miatt? - bármilyen gondatlan bűncselekmény esetén - bármilyen vétség (2 évnél nem súlyosabban büntetendő szándékos bűncselekmény) esetén - bűntettek közül a 3 évnél nem súlyosabban büntetendők esetén 11
12 Konkrétan pl. Könnyű testi sértés vétsége 164. (2) bekezdés Súlyos testi sértés bűntette 164. (3) bekezdés Könnyű testi sértés minősített esetei 164. (4) bekezdés Foglakozás körében elkövetett veszélyeztetés vétsége 165. (1), (2) bekezdés a) Segítségnyújtás elmulasztása 166. (1), (2) bekezdés Személyi szabadság megsértése bűntette 194. (1) bekezdés Kényszerítés bűntette 195. Zaklatás 222. Rágalmazás vétsége 226. Becsületsértés vétsége 227. Kegyeletsértés vétsége 228. Közlekedés biztonsága elleni bűncselekmény 232. (1), (3) bekezdés Közúti veszélyeztetés bűntette 234. (1) bekezdés Közúti baleset okozásának vétsége 235. (1), (2) bekezdés a) Cserbenhagyás vétsége 239. Garázdaság 339. Lopás 370. Rongálás 371. Csalás
13 visszaeső mikor kizárt? a bűncselekményt bűnszervezetben követte el a szándékos bűncselekményt végrehajtandó szabadságvesztésre ítélése után, a végrehajtás befejezése előtt követte el a szándékos bűncselekményt a szabadságvesztés felfüggesztésének próbaideje alatt követte el 13
14 hol végezhető? elkövető választ állami fenntartású intézménynél önkormányzati fenntartású intézménynél közhasznú jogállású civil szervezetnél egyháznál **** vagy a fentiek részére 14
15 közhasznú jogállású civil szervezetnél (2011. évi CLXXV. törvény) (Közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett, közhasznú tevékenységet végző szervezet, mely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő támogatottsága kimutatható és amely civil szervezet ide nem értve a civil társulást vagy olyan egyéb szervezet, amelyekre vonatkozóan a közhasznú jogállás megszerzését a törvény lehetővé teszi.) egyháznál (2011. évi CCVI. törvény) 15
16 időtartamok Büntetés kiszabásának elhalasztása = 1 év + 1év Munkavégzés óra 16
17 A elvégzése igazolásának határideje ha az elkövető a elvégzését egészségügyi okból nem tudja igazolni, egy alkalommal legfeljebb egy évvel meghosszabbítható. 17
18 nem feltétele az elkövető hozzájárulása pártfogó felügyelet rendelhető el a előírása mellett, ha annak eredményes elteltéhez az elkövető rendszeres figyelemmel kísérése szükséges. a előírása mellett elrendelt pártfogó felügyelet addig tart, amíg a végzésére kötelezett a elvégzését nem igazolja, de legfeljebb egy évig 18
19 Fk elkövető ha a fiatalkorú az ítélet meghozatalakor tizenhatodik életévét már betöltötte pártfogó felügyeletet is el kell rendelni Ha nem igazolja megfelelően, vagy a pártfogó felügyelet szabályait súlyosan megszegi, akkor javítóintézeti nevelés is elrendelhető 19
20 Jóvátételi munka kiszabása tárgyaláson ítélet tárgyalás mellőzésével végzés 20
21 A bűnösséget megállapító ítélet Be (1) A bíróság a vádlottat bűnösnek mondja ki, ha megállapítja, hogy bűncselekményt követett el, és büntethető. (2) A bűnösséget megállapító ítéletben a bíróság a) büntetést szab ki, b) a vádlottat próbára bocsátja, számára jóvátételi munka végzését írja elő, vagy megrovásban részesíti, c) a büntetés kiszabását mellőzi. 21
22 Tárgyalás mellőzése Be (1) A bíróság az ügyész indítványára vagy hivatalból a szabadlábon lévő vádlottal szemben tárgyalás mellőzésével végzésben végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztést, közérdekű munkát, pénzbüntetést, foglalkozástól eltiltást, járművezetéstől eltiltást, kitiltást, a spotrendezvények látogatásától való eltiltást, kiutasítást - katonával szemben lefokozást, szolgálati viszony megszüntetését is -, továbbá intézkedésként jóvátételi munkát, próbára bocsátást, megrovást alkalmaz az ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűncselekmény esetén, ha a) a törvény a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztését, a közérdekű munkát, a pénzbüntetést, a foglalkozástól eltiltást, a járművezetéstől eltiltást, a kitiltást, a sportrendezvények látogatásától való eltiltást, a kiutasítást - katonával szemben a lefokozást, a szolgálati viszony megszüntetését, a rendfokozatban visszavetést és a várakozási idő meghosszabbítását is -, illetve a vagy a próbára bocsátás alkalmazását lehetővé teszi, 22
23 ítélet X. Y. vádlott bűnös garázdaság vétségében [Btk (1)] Ezért a bíróság 50 (ötven) óra végzésére kötelezi. A elvégzését az ítélet jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül a bíróságnál megfelelően igazolni kell. A bíróság a elvégzésének igazolásáig, de legfeljebb egy évre elrendeli a vádlott pártfogó felügyeletét. Ha a vádlott a elvégzését nem igazolja, vagy a pártfogó felügyelet szabályait súlyosan megszegi, a bíróság büntetést szab ki. A bíróság elkobozza a Z. Törvényszék Gazdasági Hivatalánál Bj. számon bevételezett tárgyat. Rendelkezés a polgári jogi igényről. A vádlott köteles az államnak az eddig felmerült bűnügyi költséget megfizetni **** (fellebbezés az általános szabályok szerint) 23
24 végzés X. Y. vádlottat garázdaság vétsége [Btk (1)] miatt 50 (ötven) óra jóvátételi munkára végzésére kötelezi. A elvégzését az ítélet jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül a bíróságnál megfelelően igazolni kell. A bíróság a elvégzésének igazolásáig, de legfeljebb egy évre elrendeli a vádlott pártfogó felügyeletét. Ha a vádlott a elvégzését nem igazolja, vagy a pártfogó felügyelet szabályait súlyosan megszegi, a bíróság büntetést szab ki. A bíróság elkobozza a Z. Törvényszék Gazdasági Hivatalánál Bj. számon bevételezett tárgyat. Rendelkezés a polgári jogi igényről. A vádlott köteles az államnak az eddig felmerült bűnügyi költséget megfizetni **** (fellebbezés az általános szabályok szerint) 24
25 Befejezés Jogerő után nyilvántartásba kell tenni egy évre - egy év eredményesen telik el (büntethetőséget megszüntető ok) - egy éven belül hosszabbítás lehetséges - egy év eredménytelenül telik el, büntetés kiszabás 25
26 A pártfogó felügyelet 69. (1) Pártfogó felügyelet rendelhető el a) a vádemelés elhalasztásának tartamára, b) a feltételes szabadság tartamára, c) a próbára bocsátás próbaidejére, d) a előírása mellett, e) a szabadságvesztés felfüggesztésének próbaidejére, ha annak eredményes elteltéhez az elkövető rendszeres figyelemmel kísérése szükséges. (2) A előírása mellett elrendelt pártfogó felügyelet addig tart, amíg a végzésére kötelezett a elvégzését nem igazolja, de legfeljebb egy évig. (2) Fiatalkorúval szemben a végzés előírása mellett pártfogó felügyeletet is el kell rendelni. 26
27 Pártfogó felügyelő szerepe Bv. tvr. 82/A. (5) A pártfogó felügyelői szolgálat szükség esetén tanácsadással segíti az elítéltet a helyének kiválasztásában. Ennek érdekében a pártfogó felügyelői szolgálat önkéntes bejelentkezés alapján nyilvántartást vezet azokról az állami vagy önkormányzati intézményekről, közhasznú jogállású civil szervezetekről, egyházakról vagy egyházi intézményekről, amelyek végzésére elítéltet fogadnának. (6) A helyek nyilvántartása tartalmazza az (5) bekezdés szerinti szervezet megnevezését, székhelyét, a képviselő vagy kapcsolattartó személy nevét és telefonos elérhetőségét, a jellegét, valamint a munkavégzésre igényelt létszámot. (7) Ha az elítélt pártfogó felügyelet alatt áll, részére a pártfogó felügyelő a végzés helyének kiválasztásában segítséget nyújt, továbbá a pártfogó felügyelő a elvégzését ellenőrzi. (Azt azonban nem tartalmazza a tvr., hogy jóvátételi munkát csak olyan helyen lehet végezni, amit a szolgálat nyilvántart.) 27
28 A végrehajtása Bv. tvr. 82/A. (2)A jóvátételi munkát a bíróság által megállapított munkaórák szerinti tartamban kell elvégezni, az elítélt és a munkavégzés helyét biztosító szervezet vagy intézmény megegyezése szerinti feltételekkel. Az elítélt köteles a végzés helyét biztosító szervezet vagy intézmény munkabiztonságra vonatkozó rendelkezéseit megtartani. (3) A idejére nem létesül munkaviszony. A nem minősül szervezett munkavégzésnek. 28
29 Ha a terhelt nem áll pártfogó felügyelet alatt kérheti pártfogó felügyelet segítségét a munkahely kiválasztásában Ha a terhelt pártfogó felügyelet alatt áll a pártfogolt köteles jelentkezni a pártfogó felügyelőnél (Bv. tvr. 96. a) pont) fk-nál kimaradt a 103. (4) szerinti felsorolásnál a, de ennek ellenére az általános szabály miatt kiválasztásban segítséget kap pártfogó felügyelő ellenőriz a 29
30 Meddig tart a pártfogó felügyelet? - Bv. tvr (2) a megszűnéséről nem rendelkezik - A büntethetőséget megszüntető ok megállapításáig Btk. 70. (2) bek. (legfeljebb egy évig) ha hosszabbítás történik, akkor szükség esetén ismét rendelkezni kell a pártfogó felügyeltről 30
31 Az igazolás A elvégzéséről az érintett állami vagy önkormányzati fenntartású intézmény vezetője, közhasznú jogállású civil szervezet vezető tisztségviselője vagy az egyház, illetve belső egyházi jogi személy képviselője vagy erre felhatalmazott tisztségviselője, valamint az egyházi intézmény vezetője két példányban igazolást állít ki. Az igazolás közokirat. Az elítélt az igazolás egyik példányát a bíróság részére átadja. 31
32 Büntethetőséget megszüntető ok Ha az elkövető a elvégzését az ítélet jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül megfelelően igazolja KÉRDÉS: ez esetben mi a bíróság teendője? - kell-e határozatot hoznia? - milyen eljárásban? - ha igen, ez fellebbezhető-e? 32
33 Az igazolás megfelelősége az intézet vezetőjének aláírásával; a elvégzéséről az érintett állami vagy önkormányzati fenntartású intézmény vezetője, közhasznú jogállású civil szervezet vezető tisztségviselője vagy az egyház, illetve belső egyházi jogi személy képviselője vagy erre felhatalmazott tisztségviselője, valamint az egyházi intézmény vezetője két példányban igazolást állít ki; az igazolás közokirat; az elítélt az igazolás egyik példányát a bíróság részére átadja; bíróságon az ügyben eljárt első fokú bíróság értendő, akkor is, ha a jóvátételi munkát a fellebbezési eljárás során eljárt bíróság írta elő 33
34 Igazolás megfelelősége, hiányának pótlása 1 éven belül A bíróságnak nem kell vizsgálnia, hogy a jóvátételi munkát hol végezte, az adott szerv stb. valóban szerepel-e a pártfogóknál nyilvántartott listán, csak azt, hogy az igazoláson szerepel-e aláírás. Szükségesnek mutatkozik azonban a dátum, bélyegző is (az igazolás közokirat-jellege miatt). Egy éven belül lehetőség van a közokirat hiányosságainak pótlására. 34
35 Büntethetőség megszűnésének jogalapja Btk. 25. e) pont Btk.68. (1) 35
36 Kúria Büntető Kollégiuma és a büntető kollégiumvezetők országos értekezlete március Megfelelőségi vizsgálat csak az igazolásra terjed ki, a munkavégzés helyére nem! - Nem kell alakszerű határozatot hozni - Értesítés a büntethetőség megszűnéséről - terhelt - ügyész - védő - törvényes képviselő - pártfogó Az ügy irattárba kerül 36
37 Hosszabbítás (Be. 568/A. ) (2) Az alapügyben eljárt bíróság az elítélt kérelmére ítélettel határoz a igazolása határidejének meghosszabbításáról, ha az elítélt igazolja, hogy az előírt jóvátételi munkát egészségügyi okból nem tudta teljesíteni. Pártfogó felügyelet (3) A bíróság határozata elleni fellebbezésre az ügydöntő határozat elleni jogorvoslatra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. 37
38 Hosszabbításra vonatkozó szabályok - Be. XXIX. Fejezetében írt különleges eljárás szabályai szerint - csak egészségi okra hivatkozás miatt történhet (valamilyen igazolás benyújtása erre elvárható) - csak egy alkalommal történhet - legfeljebb egy évre lehet hosszabbítani (tehát rövidebb időre is lehetséges) - Pártfogó felügyeletről ismét lehet rendelkezni 38
39 Ítélet (hosszabbítás) A garázdaság vétsége miatt X. Y. vádlottal szemben Z. Bíróság.. számú.. napján jogerőre emelkedett ítéletével előírt elvégzése igazolásának határidejét egy évvel,.napjáig meghosszabbítja. A vádlott köteles az államnak az eddig felmerült bűnügyi költséget megfizetni **** Fellebbezés az általános szabályok szerint 39
40 Büntetés kiszabása Ha az elkövető a elvégzését nem igazolja, vagy a pártfogó felügyelet szabályait súlyosan megszegi Be.568/A. (1) Az alapügyben eljárt bíróság hivatalból vagy az ügyész indítványára tárgyaláson, ítélettel határoz a végzését előíró rendelkezés hatályon kívül helyezéséről. A bíróság ezekben az esetekben büntetést szab ki, fiatalkorúval szemben javítóintézeti nevelést is elrendelhet. 40
41 Büntetés kiszabására vonatkozó szabályok Be. XXIX. Fejezetében írt különleges eljárás szabályai szerint Bizonyítás felvétel Pártfogó felügyelet szabályainak súlyos megszegésére Büntetés kiszabási körülményekre A bíróság kötve van A tényálláshoz A jogi minősítéshez 41
42 Büntetés kiszabása ítélet A garázdaság vétsége miatt X. Y. vádlottal szemben Z. Bíróság.. számú.. napján jogerőre emelkedett ítéletével kiszabott végzését előíró rendelkezést hatályon kívül helyezi és a vádlottat 5 (öt) hónapi fogházban végrehajtandó szabadságvesztésre ítéli. A vádlott köteles az államnak az eddig felmerült bűnügyi költséget megfizetni **** Fellebbezés az általános szabályok szerint 42
43 Btk. 28. Büntethetőség elévülése (4) A vádemelés elhalasztásának tartama, próbára bocsátás esetén a próbaidő tartama és a jóvátételi munka tartama az elévülés határidejébe nem számít be. 43
44 Próba Jóvátételi munka intézkedés büntetés kiszabásának elhalasztása pártfogó felügyelet alatt áll, állhat minimum 1 év ideje maximum 1 év (hamarabb is befejeződhet) automatikus befejeződése igazolásához kötött szankció jellegű hosszabbítása méltányossági jellegű 44
45 Próbára bocsátás / Nincs ugyan már hierarchiája a joghátrányoknak, de eldöntendő, hogy a próbára bocsátás vagy a a szigorúbb szankció, mert másodfokon (súlyosítási tilalom szempontjából) jelentősége van. A jóvátételi munkát tekintjük szigorúbbnak, mert bár rövidebb, de további kötelezettséget tartalmaz. 45
46 Közérdekű munka / Melyik szankciót válasszuk? 46
47 Közérdekű munka Jóvátételi munka munka jellegű szankció díjazás nélkül végzendő munkaviszony nem létesül büntetés szankció intézkedés alkalmazhatósági köre szűkebb (cselekmények, elkövetők) óra időtartam óra (1 éven belül) kijelölés munkavégzés jellege, helye választás ellenőriz pártfogó felügyelő szerepe segít/ellenőriz átváltoztatás szabadságvesztésre bv -bíró megszegésének szankcionálása büntetés (javítóintézeti nevelés) kiszabása ítélőbíró 47
48 Közérdekű munka statisztika 48
50 Jogszabályok Btk Be Bv. Tvr. 63. (1) c) intézkedések (2) fk. Jóvátételi munka 28. (4) elévülés 69. (1) d) pártfogó fel. 70. (2) pártfogó fel (2) fk. párt. fel 330. (2) b) ítélet 568/A. jóvátételi 544. tárgy. mell. 82/A. 50
51 Dénes Veronika Vaskuti András: A fiatalkorúak büntető igazságszolgáltatása: a helyreállító szemlélet perspektívái = A kriminálpolitika és a társadalmi bűnmegelőzés kézikönyve Jogirodalom Gönczöl Katalin A helyreállító igazságszolgáltatás filozófiája Büntetőjogi Kodifikáció, Kerezsi Klára A közösségben végrehajtott büntetések; a helyreállító igazságszolgáltatás. = Kriminológia - szakkriminológia. Schweighardt Zsanett Kritikai kérdések a helyreállító igazságszolgáltatás elméletével összefüggésben Magyar Jog,
52 A szankciórendszerben egyre nagyobb szerep juthat az ilyen, büntetésen kívüli elemeknek - véli Gönczöl Katalin kriminológus, az IM miniszteri biztosa. Kisebb súlyú esetekben - és a bűncselekmények többsége ilyen - sokszor elegendő a nyilvános megszégyenítés, a köz érdekében végzett munka, a sértett megkövetése és a jóvátétel. Volt rá példa, hogy egy fiatalkorú okozta károk fejében a családfő kifestette a sértett házát - és ezzel a dolog a lovagiasság szabályai szerint le is záródhatott volna A gyereket azonban el kellett ítélni, igaz, a bíróság a tetemes értékű jóvátételt nyomatékos enyhítő körülményként értékelte. Mindenki jobban járna, ha az első bűntényesek nem a rácsok mögött végzik, hanem utcát sepernek, esetleg ebédet hordanak magatehetetlen betegeknek - és a pártfogó segítségével "jó útra térítő" kurzusokon vesznek részt, a bűnözői karriert megalapozó "börtöntanfolyam" helyett. (Gönczöl Katalin, 2004.) 52
53 A Zöldpont Közösségi Foglalkoztató szervezésében fiatalkorú bűnelkövetők számára indult 15 órás jóvátételi program a Szimbiózis Alapítványnál. Ennek keretében öt fiatal faültetéssel és területrendezéssel teszi jóvá botlását. Ezen kívül az állatkertben és az állatsegítőben tevékenykednek a közösségi jóvátételi program keretében Miskolcon. 53
54 ? 54
55 vége 55

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
 Figyelő online |Gazdaság | Az igazságszolgáltatás megcsúfolása
NEM ÁLL MEG A KORMÁNY
2014.09.02 07:36 frissítve: 2014.09.01 15:18
Lázár Dénes, az Ausztriában dolgozó ügyvéd, aki idehaza elsőként nyert pert devizahitelest képviselő ügyben az OTP Bankkal szemben, úgy véli, a fő kérdés az, hogy a PSZÁF miért nem ellenőrizte soha, betartják-e az ajánlását a bankok.
- Mi a szakmai véleménye a most zajló perekről?
- A devizahiteles törvény eljárásjogi része az igazságszolgáltatás megcsúfolása. Elszomorító, hogy a magyar bírói kar vezetői ezt a törvényt támogatják. Nem volt szükség ennek a per típusnak a bevezetésére, ugyanis az Európai Unió joganyagában már van egy ilyen pertípus, amelyiknek a célja éppen az általános szerződési feltételek érvényességének vizsgálata. Közérdekű keresetnek nevezik. A PITEE egyesület 2011-ben indított egy közérdekű keresetet az OTP Bank ellen pont a szerződések egyoldalú módosításának tárgyában. Ezt a pert az egyesület idén áprilisban - tehát majdnem három évvel a keresetlevél benyújtása után - első fokon megnyerte. Ha Magyarországon jogbiztonság lenne, akkor elég lett volna ezt az egy pert elvinni a Kúriáig ahhoz, hogy a döntés utána minden bank belássa, alkalmazkodnia kell az ítélethez.
- Lépéskényszerbe kerültek bankok, nekik kell bizonyítaniuk, hogy tisztességesen jártak el. Szükség volt erre a jogtechnikai megoldásra?
Nem volt szükség a bizonyítási kényszer megfordítására. A bankok ezeket az általános szerződési feltételeket a fogyasztókkal szemben használták. A feltételeket tehát úgy kellett megfogalmazniuk, hogy azt egy nyolc általánossal rendelkező fogyasztó is értse. Annak a vizsgálata, hogy vajon a bankok ennek az elvárásnak eleget tettek-e, nagyon könnyű, hiszen a bíróknak egyetemi végzettségük van. Ennek megfelelően, ha egy adott szerződési feltétel a bíró számára sem világos, akkor az biztosan nem felel meg a Kúria által felállított elveknek. Végezetül, ezek a perek olyan szűk eljárásjogi határidők közé lettek szorítva, amelyek alapján lehetetlen érdemi munkát végezni.
- Mennyire színjáték ez az egész? Több mázsányi irattal, dobozokkal és bőrönddel jelennek meg a pénzintézetek jogi képviselői a tárgyalásokon, amelyet feltételezhetően el sem olvasnak az állam jogászai, majd néhány óra múlva a bíró kihirdeti az ítéletet. Igaz, a legutóbbi perekben ezeket elhalasztották.
- Valóban, ezek a perek csak színjátékok. A bírák úgy tesznek, mintha jogállami eljárások folynának. Az ügyvédek pedig úgy csinálnak, mintha minden erejüket megfeszítve küzdenének az ügyfelük érdekéért. A valóság ezzel szemben az, hogy az eljárásoknak semmi közük a jogállamhoz, az ügyvédek munkájának pedig semmi hatása nincs az eljárásokra. Ugyanakkor a bankok és az állam ügyvédei több milliárd forintot készülnek keresni ezeken az eljárásokon.
- Nem hibás termék a devizahitelek tisztességtelenségét kimondó törvény? Jogászok egy része szerint visszafelé sülhet el a jogalkotónak ez a „fegyvere", merthogy csak azokra a devizahitel szerződésekre vonatkozik, amelyeket a pénzintézetek ászf-jei alapján kötöttek.
- Ez a törvény biztosan visszafele fog elsülni, de nem a ászf-re vonatkozó korlátozás miatt. Ha egy rendelkezés tisztességtelen ászf-ként, akkor ugyanaz a rendelkezés akkor is tisztességtelen ha az nem ászf-ként vált a szerződés részévé. A kettő között, a tisztességtelenség szempontjából, nincs különbség. Az csak a törvényhozás balgasága, hogy ez a törvény csak az ászf-ekre vonatkozik. Ez a törvény azért fog visszafele elsülni, mert ez egy velejéig diktatórikus törvény. A törvény végrehajtása pedig annak a bizonyítéka, hogy a magyar igazságszolgáltatás nem tudja kiszolgálni egy demokratikus jogállam igényeit. Egy jogállamban a bírói kar egy emberként utasítaná vissza ennek a törvénynek a végrehajtását. Nálunk azonban a Kúria 40 tagú jogegységi tanácsa már 2013 végén könyörgött ezért a törvényért.
- Belefér-e a jogállami működésbe a „Háromszor veri ezt kenden Lúdas Matyi vissza" szemlélet, amit a kormány alkalmaz a pénzintézetekkel szemben azért, mert a bankok profitérdekek mentén döntöttek a devizaalapú jelzáloghitelek egyoldalú módosításáról?
- A bankok vállalkozások, ezért mindig azt fogják keresni, hogyan tudnak a lehető legtöbb profitot termelni. Egy jogállamban az állami felügyelet és a bíróságok feladata a bankok törvénysértéseit feltárni és azokat szankcionálni. Nálunk az állami felügyelet, azaz a PSZÁF csúfos csődöt mondott, ezért alakult ki a jelenlegi helyzet. A bírói kar vezetése pedig már három éve hárít, hogy ennyi üggyel és egy ekkora társadalmi kérdéssel ne kelljen az igazságszolgáltatásnak foglalkoznia. Ezért most a kormány tűzte ki céljául a bankok korábbi törvénysértéseinek a szankcionálását. Ennek azonban gazdaságilag semmi értelme nincs. A bankok esetében például jól láthatóan a kormány vette el a bankoktól az elmúlt években azt a pénzt, ami most a devizahiteleseknek járna vissza. A kormány pedig nem fog megállni a háromszoros büntetésnél. Mindaddig bele-bele fog nyúlni a bankok, a hirdető cégek vagy bármelyik másik vállalkozás kasszájába, amíg nem lesznek a hatalmi ágak elválasztva egymástól. A jogi kultúránk fejlesztése, a kormány tejhatalmának a korlátozása ezért nemcsak a devizahitelesek érdeke, hanem az összes vállalkozásé, így a bankoké is.
- Miért állítja azt, hogy a PSZÁF csődöt mondott? Felcsuti Péter, a Bankszövetség volt elnöke szerint az állami felügyelet szigorúan ellenőrizte a pénzintézeteket, s a PSZÁF nem tehet arról, hogy a Kúria most teljesen más feltételeket támaszt a szerződésmódosításokkal kapcsolatban.
- Nem igaz, hogy a Kúria teljesen más elvárásokat támasztana, mint korábban a PSZÁF. Ha Felcsuti Péter ismerné a PSZÁF Felügyeleti Tanácsának 9/2006 számú fogyasztóvédelmi ajánlását, akkor tudná, hogy a Kúria által most megfogalmazott feltételeket a PSZÁF már 2006-ban ajánlotta. A Kúria tehát nem csinált mást, mint magáévá tette a PSZÁF korábbi ajánlásait. A kérdés ezért inkább az, hogy a PSZÁF miért nem ellenőrizte soha, hogy betartják-e az ajánlását a bankok?
- A pénzintézetek szerint a törvény ellentétes az európai joggal, ugyanis a kormány nem egyeztetett az Európai Központi Bankkal, s azért is elbukhatnak az ítéletek az EU Bírósága előtt, mert statáriális jelleget mutatnak az eljárások.
- Gyenge érv, hogy a kormánynak egyeztetnie kellett volna az EKB-val. Egyrészt ezt az érvet a bankok jogászai nem maguk találták ki, hanem az EKB 2008. július 28. napján kelt állásfoglalását lebegtetik. Másrészt az egyeztetés hiányának nincs szankciója ez európai jogban, hiszen akkor az EKB azt a szankciót alkalmazta volna. Ami a statáriális jelleget illeti, valóban van strukturális hasonlóság a mostani perek és a hírhedt rögtönítélő bíróságok eljárásai között. Csak most nem emberéletek, hanem vállalkozások túlélése forog kockán. Sajnálatos, hogy vannak bírák, akik ezt a hasonlóságot nem látják.
NÉVJEGYLázár Dénes ügyvéd, 38 éves. Egyetemi tanulmányait a Passaui Egyetem jogi karán és az Eastern Illinois Egyetem közgazdaság-tudományi karán végezte. 2002-ben diplomázott és 2006-ban szerzett ügyvédi képesítést. A német és az angol ügyvédi kamarák tagja; Magyarországon és Ausztriában mint európai közösségi jogász tevékenykedik. 2006 és 2010 között a Freshfields Bruckhaus Deringer nemzetközi ügyvédi iroda budapesti és bécsi irodáinak volt a munkatársa, ahol a pénzügyi jog szakértőjévé vált. Jelenleg Bécsben él.
címkék: devizahitelek Lázár Dénes

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A büntetőbíró könnyei - Jogászvilág - Jogászvilág
A büntetőbíró könnyei - Jogászvilág
Kezdőlap » A büntetőbíró könnyei
Ismertsége ellenére arról igencsak keveset tudni, mi ösztökélte a jogi pálya választásában, netán családi-baráti példák, vagy inkább a középiskolai tanulmányok, a tanárai hatása?
Amikor középiskolásként a Szilágyi Erzsébet Gyakorló Leánygimnáziumban harmadéves lettem, elérkezett a pályaválasztás, amire én elsőre a jogi egyetemet jelöltem meg. Ezzel a tanáraim és a diáktársaim is egyetértettek; talán a fejlett igazságérzetem és a közösségért való kiállás volt, ami motivált. Az ELTE Állam- és Jogtudományi Karán 1969-ben végeztem. Az első két évben olyan „alapozó” tárgyakat tanultunk, melyek világa már akkor vonzott. Így például a pszichológia, mely tudomány folyamatosan visszaköszönt a későbbi pályámon. Aztán harmadévtől jöttek a jogi tárgyak. A gyakorlatvezetőm Békés Imre büntetőjogász volt, akitől nagyon sokat tanultam, jogszabály-értelmezést, elemzést, független látásmódot, szemléletet. Az egyik szakterülete pedig az emberi jogok érvényesülése a strasbourgi bíróság gyakorlatában, 1993 és 1999 között pedig az Emberi Jogok Európai Bizottságában dolgozott. Ez azért fontos a számomra, mert a Fővárosi Bíróság tagjaként a ’90-es évek elején-közepén magam is nyomon követhettem ezt az ítélkezési gyakorlatot, és megismerhettem más országok fiatalkorúakkal kapcsolatos büntetőeljárási szabályait.
Erre még szeretnék visszatérni, de előtte arról kérdezném, mikor döntött a bírói hivatás, azon belül pedig a büntető szakág, közelebbről a fiatalkorúak ügyei mellett?
Már egyetemistaként tudtam, hogy bíró szeretnék lenni. Ebben persze az is szerepet játszott, hogy az ügyészi pálya egyáltalán nem vonzott, az erősen korlátozott számú ügyvédi karba bekerülni pedig szinte lehetetlen volt akkoriban. Az ELTE elvégzése után egyből a bíróságra jelentkeztem, így kerültem 1971. szeptember 1-jén a Pesti Központi Kerületi Bíróságra fogalmazónak, majd 1974. október 1-jén bíróvá választottak. Az egyetemen még a polgári és az eljárásjog is érdekelt, demonstrátor is voltam, és bár fogalmazóként több ügyszakban is eljártam, de egy, a kisajátításokat tárgyaló bíró mellé kerültem. Nos, ez enyhén szólva sem győzött meg, hogy ezt a területet válasszam, így végül a büntetőjog mellett döntöttem. Mint kezdő bírót azonnal, tehát a kinevezésem után kijelöltek a fiatalkorúak ügyeinek tárgyalására. A kerületi bíróság elsőfokú ügyeit kilenc éven át tárgyaltam, majd 1983. október 1-jén kerültem a Fővárosi Bíróságra, a fiatalkorúak ügyeit másodfokon tárgyaló tanácsba. Négy éves fellebbviteli gyakorlat után 5 éven át a Fővárosi Bíróság elsőfokú ügyeit tárgyaltam, élet elleni és súlyos gazdasági bűncselekményeket egyaránt. Ezután 2000. április 30-ig a Fővárosi Bíróság fiatalkorúak ügyeit tárgyaló másodfokú tanácsát vezettem, a referádám igen széleskörű volt, hisz a tanácsomba tartoztak – mások mellett – a kiskorúak sérelmére elkövetett cselekmények, valamint az összes, kábítószerrel való visszaélésben született határozat felülbírálata. Ez idő alatt, 2000. május 1-jétől 6 éves időtartamra a Fővárosi Bíróság Büntető Kollégiumának vezetőjévé nevezett ki az Országos Igazságszolgáltatási Tanács, majd ezt a megbízatásomat egy újabb kinevezéssel 2012. április 30-ig meghosszabbították. Mindkétszer a kollégáim bíztatására pályáztam, és vezetőként törekedtem a csapatmunkára. Az ajtóm mindig mindenkinek nyitva állt, támaszkodtam a tanácselnökök tudására és segítettem a fogalmazókat. Egy egész generáció nőtte ki magát, közülük sokan már táblabírók vagy a Kúrián dolgoznak. És azt is tudtam, hogy egy első fokon ítélkező bíró sokszor egyedül van, és egy idő után egy-egy ügy kapcsán sokszor eljut oda, hogy valakivel meg kell osztania a perrel kapcsolatos gondolatait, problémáit. Ez egyfajta hangos gondolkodás – sokaknak voltam támpont ilyen szempontból is. Az ítélkező munkám mellett kezdettől fogva érdeklődtem a fiatalkorúak büntetőjogának és a kábítószerrel való visszaélés elméleti kérdései iránt, igyekeztem megismerni az erre vonatkozó nemzetközi irodalmat. Részt vettem a Magyar Tudományos Akadémia négyéves kutatási programjában, és a Társadalmi Beilleszkedési Zavarokat vizsgáló kutatócsoport vezetőjeként tanulmányt is készítettem.
Akkoriban azért a kábítószer mást jelentett, mint manapság, gondoljunk csak a ’70-es években oly divatos „ragasztószipuzásra”. Ön például a PKKB-n bíróként hogyan állt ehhez a kérdéshez? Voltak-e követhető mintái vagy maga taposta ki ezt az ösvényt?
A kerületi bíróságon lényegében egyedül csak én tárgyaltam ezeket a kábítószeres ügyeket, így ha az ítélkezésben nem is igazán volt segítségül hívható tapasztalat, de a társtudományokkal és szakmai szervezetekkel, intézményekkel igyekeztem szoros kapcsolatot kiépíteni, kutatásaikra, tapasztalataikra pedig nagyban támaszkodhattam. Annak idején nemcsak a „szipuzás”, de például a vényhamisítás útján szerzett gyógyszerekkel való visszaélés is idetartozott. A kábítószer kérdése a fiatalkorú elkövetők esetében is egy speciális bűncselekménytípus, sőt egy atipikus ügyfajta a büntetőjogon belül. Bár főleg nem büntetőjogi kérdés, de a társadalom mégis elvárja az állam és az igazságszolgáltatás szigorú fellépését. Amit már fiatal bíróként meg kellett tanulnom, hogy ez egy életforma, ráadásul a fogyasztó egyben elkövető és áldozat, az ügynek tehát nincs klasszikus értelemben vett sértettje, ám mégis a fogyasztó tekinthető annak. A mindezekre tekintettel lévő ítélkezési gyakorlat kifejlesztésében szükségszerűen jelentős szerepem volt, hiszen az ország legnagyobb ügyforgalmú bíróságain találkoztam ezekkel az esetekkel. Fontos szakmai állomás volt, amikor 2007-ben megalakult a Magyar Büntetőjogi Társaság a szakma elismert képviselőinek részvételével, mely grémiumban magam is elnökségi tag vagyok.
Frech Ágnes: A kerületi bíróságon lényegében egyedül csak én tárgyaltam a kábítószeres ügyeket, így ha az ítélkezésben nem is igazán volt segítségül hívható tapasztalat, de a társtudományokkal és szakmai szervezetekkel, intézményekkel igyekeztem szoros kapcsolatot kiépíteni, kutatásaikra, tapasztalataikra pedig nagyban támaszkodhattam (Fotó: Rózsa Zsuzsanna)
A Fővárosi Bíróságon ön szóvivő is volt. Hogyan látta az igazságszolgáltatás és a sajtó kapcsolatát?
Mint a legnagyobb létszámú bíróság büntető kollégiumának vezetőjeként kijelölt szóvivő is voltam. Mindig is úgy gondoltam, hogy a bíróság ítélkező tevékenységét közérthetően bemutassuk a sajtó munkatársainak, a nyilvánosság más fórumainak. Miközben fontos a bíró és az ítélkezés függetlenségének biztosítása, ám ezzel párhuzamosan biztosítani kell a számonkérés, az igazságszolgáltatás feletti társadalmi kontroll lehetőségét. A nyitott bíróságok gondolata ma már egy országosan létező, az OBH által 2012-től meghirdetett program, de a nyitást mi kezdtük el a Fővárosi Bíróságon. Persze a bíró is ember, így azokra a kollégákra, akiket zavart, vagy feszélyezett a sajtó jelenléte, nem szignáltunk olyan ügyet, aminek a tárgyalását nagy nyilvánosság övezte. A bírónak ugyanis minden esetben meg kell őriznie a magabiztosságát, és a tárgyalást úgy kell vezetnie, hogy az minden résztvevő számára egyrészt megnyugtató, másrészt érthető és követhető legyen. Mi, a Fővárosi Bíróságon egyébként sok tekintetben kezdeményezők, úttörők voltunk. Bevezettük az előzetes sajtótájékoztatókat a nagyobb ügyekről, ismertettük a tárgyalás várható menetét, a tárgyalási napok számát és így tovább. Ez ma már szintén országosan működik. Mindezek mellett a szakmai nyitottság is fontos volt számomra. Azt tudni kell, hogy helyzetünkből fakadóan a rendszerváltás után is nálunk „landoltak” a legnagyobb perek, mint például az Agrobank-, a Tocsik- és a Kulcsár-ügy. Izgalmas időszak volt, bár hektikus, hiszen sok jogszabály születet rövid idő alatt, így ezek bírói alkalmazása sem volt zökkenőmentes. Kiemelt feladatomnak tekintettem a jogszabályoknak a jogállami elveknek megfelelő értelmezését, és az általam vezetett bíróságon azok betartatását. Azáltal is segítettem a jogalkalmazói munkát, hogy egyes vitatott szakmai kérdésekben a tanácselnökökkel közösesen kimunkált véleményekről tájékoztattam a saját bíráinkat. Kollégiumvezetőként készített tanulmányaim, jogszabály-véleményezéseim a bíróság honlapján Szellemi Műhely címszó alatt jelentek meg, melyekre egyébként sokszor a megyei bíróságok kollégiumai is igényt tartottak. Több ízben én magam, de az általam vezetett bíróság tagjai is fordultak az Alkotmánybírósághoz úgy, hogy az indítványunk elfogadást is nyert. Emellett több esetben kezdeményeztem a Legfelsőbb Bíróságnál jogegységi döntés meghozatalát.
Tudását, tapasztalatait oktatóként is megosztotta?
Számos előadást tartottam a Magyar Ügyvédi Kamara és a Jogász Egylet felkérésére aktuális büntető eljárási, illetve anyagi jogi kérdésekben. Állandó résztvevője voltam és vagyok az akadémia által szervezett bíróképző programoknak. Az ELTE Büntetőjogi Tanszékének felkérésére éveken át tagja voltam a záróvizsga bizottságnak, illetve elnököltem a Pázmány Péter Katolikus Egyetem záróvizsgáin. Lassan húsz éve, 1999-től tagja vagyok az IM Szakvizsga Bizottságának is. Legutóbbi kinevezésem 2013-ban történt.
Ön mintegy négy évtizedes sikeres munka után 2012. július elsejével vonult nyugdíjba. De ez nem jelenti azt, hogy tétlenségre ítéltetett.
Ez valóban így van – szerencsémre. Az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnökének felkérésére 2012 szeptemberétől a Gyermekközpontú Igazságszolgáltatás Munkacsoportját vezettem, ahol egy tanulmányban kidolgoztuk a nemzetközi egyezményekben foglalt követelményeknek, valamint a hazai jogszabályváltozásnak megfelelő legfontosabb elveket. Ezek mentén a kormány meghozta a szükséges jogszabály-módosításokat. Már aktív bíróként is kaptam törvényelőkészítő megbízatásokat, az igazságügyi tárca felkérésére összesen négy büntetőjogi kodifikációs munkacsoportban is részt vettem. Jelenleg – ugyancsak az OBH-elnök felkérésére – 2014 februárjától vezetem az új büntetőeljárási törvény (Be.) Kodifikációs Munkacsoportját. Feladatunk az Igazságügyi Minisztériumban folyó kodifikációs munkálatok során a megküldött tervezetek véleményezése, a bírósági érdekek megjelenítése a jogalkotás folyamatában. Egyetértve a kormányhatározattal elfogadott alapvető elvekkel, olyan – a jelen elképzelések szerint jövőre hatályba lépő – törvény megalkotásához járulunk hozzá, amely egyszerre teljesíti az ítélkezéssel szemben támasztott időszerűségi követelményeket a tisztességes eljárás szabályainak betartása mellett. A törvény elfogadásával pedig a legfontosabb feladatunk a bírák felkészítése lesz az új kódexre.
A gyermekközpontú igazságszolgáltatás kiépítésével kapcsolatban mintha nem történt volna nagyobb intézményi előrelépés, értve ezalatt egy önálló, a fiatalkorúak bíróságának felállítását. Egyetért-e kúriai kollégájával, Vaskuti Andrással (a vele készült interjút itt és itt olvashatja – a szerk.), aki – ugyancsak a fiatalkorúak „specialistájaként” – régóta szorgalmazza egy ilyen szervezet létrehozását?
Vaskuti András pályáját közelről végigkövethettem, már az egyetemi éveitől kezdve, mert nálam volt szakmai gyakorlaton, és elmondása szerint az itt szerzett élmények indították el a bírói pályáján. Valóban, sokunk „álma” lett volna egy ilyen önálló bíróság felállítása. Az OBH-s munkacsoportban megnéztük a nemzetközi gyakorlatot, hasonló szervezet például Kanadában és Olaszországban is jól működik. De ami a legfontosabb: a gyermek egy büntetőügybe sértettként, tanúként, elkövetőként vagy védett személyként kerülhet. Ezek speciális helyzetek egy speciális korosztály esetében. Egy különbíróság – ugyancsak önálló anyagi és eljárásjogi kódexek alapján – egyszerre lenne képes kezelni az ezzel fellépő problémákat egy egységes szervezetbe integrálva. Az OBH-tanulmányban Vaskuti Andrással közösen tettünk javaslatot erre, ám ez egy hamar füstbe ment terv maradt. Helyette egységes anyagi és eljárásjogi törvény van, és csupán egy külön fejezet foglalkozik a fiatalkorúakkal. Sajnos nem a mi javaslatunk valósult meg. Arra viszont még látok reményt, hogy az új Be.-be legalább a különkezelés részletszabályait sikerül beépíteni.
Említette a társtudományokat és -intézményeket. Ez hogyan nézett ki a gyakorlatban?
Mindig is úgy gondoltam, hogy a bíró ítélkezői munkája nem lehet elég hatékony, ha nem ismeri az igazságszolgáltatás egyéb szerveinek működését, és munkája nem kapcsolódik a büntetőeljárás más szakaszaiban résztvevőkéjéhez. Így mindig eleget tettem annak a felkérésnek, amely akár a rendőrség, akár a pártfogók, illetve a javítóintézetek részéről érkezett, így rendszeres résztvevőjévé váltam az általuk szervezett továbbképző programoknak. Érdekes, hogy a ’70-es-’80-as években ez az említett intézményrendszer amúgy is jobban igényelte a bírói jelenlétet, mint manapság. Nem egyszer előfordult például, hogy egy intézeti verekedés ügyét a helyszínen tárgyaltuk le, ez az elkövetők részéről őszintébb feltárásra, a részemről nagyobb körültekintésre adott lehetőséget. Ami a kábítószeres ügyeket illeti, fontos szociológiai felismerés volt, hogy az USA-ban például akkor lett igazán sikeres a kábítószer elleni küzdelem, amikor fokozatosan kiment a divatból a kábítószeres életforma, leáldozott az egyfajta hippivilág, helyette pedig egyre nagyobb teret hódított az egészséges életmód. Sok-sok egyéb tapasztalat is felhalmozódott az évek, évtizedek alatt, ezért mi, hazai szakemberek is a megelőzésre helyeztük a hangsúlyt, s a büntetőjogban is a kevésbé szigorú fellépést képzeltük el. Ebben a közös gondolkodásban nekem sokat segített, hogy hosszú éveken át rendszeres előadója voltam a Pszichiátriai Társaság, a Narkológiai Társaság továbbképzésein, de részt vettem a SOTE Gyógyszertani Tanszékének oktatói munkájában is. Számos nemzetközi és hazai konferenciára készítettem tanulmányt és tartottam előadást, részben a fiatalkorúakra vonatkozó ítélkezési gyakorlat, az utóbbi időben pedig a kábítószerrel visszaélés büntetőjogi szabályozásának elméleti és gyakorlati kérdéseiről, valamint az új Be. értelmezéséről és alkalmazásáról. Több mint tíz éve, 2005-ben részt vettem az Országos Addiktológiai Intézet által a kábítószerrel való visszaélés bűncselekménye kapcsán alkalmazott, az elterelés jogintézményének kutatási programjában. E közös munkánk eredményét a szakfolyóiratban megjelent tanulmány tartalmazza. Tagja voltam az – egyebek mellett a nemzeti drogstratégia kidolgozásával megbízott – Kábítószerügyi Koordinációs Bizottság jogi munkacsoportjának, a Nemzeti Drogmegelőzési Intézet szervezésében pedig különböző kutatási programokban vettem részt és szakértői véleményeket készítettem a Nemzeti Drog Fókuszpont éves jelentéséhez. Emellett egyébként sok tanulmányom jelent meg a Magyar Jogban, a Belügyi Szemlében – melynek szerkesztő bizottsági tagja is vagyok – és a kábítószerrel való visszaélés új törvényi tényállásának értelmezéséről a Bírósági Közlönyben. Fontos eredménynek tartom, hogy az új büntető törvénykönyv (Btk.) vonatkozó részeihez az én javaslataim is beépültek a kódexbe.
Térjünk vissza a beszélgetés elején említett strasbourgi ítélkezési gyakorlat vizsgálatához, mivel – ahogy említette – ebbe ön is bekapcsolódott.
A kezdetektől aktív részese voltam annak a folyamatnak, melynek révén Magyarország 1993-ban csatlakozott az Európai Emberi Jogi Egyezményhez. Hazánk nemcsak a normaszöveget, hanem annak magyarázatát is átvette, ezzel egyúttal elismerve az Európai Emberi Jogi Bíróság – mint büntetőeljárási fórum – fennhatóságát. Munkámhoz azelőtt is kapcsolódott a nemzetközi egyezmények ismerete és annak a hazai gyakorlatban való megjelenítése. Onnantól viszont számos olyan rendezvényen vettem részt, amelyen az Európai Emberi Jogi Bíróság, Bizottság gyakorlatát mutatták be hazai és külföldi előadók, sőt magam is tartottam néhány előadást ebben a témában. Elvégeztem az Interights és a Jogi Továbbképző Intézet 10 hónapos emberi jogi tanfolyamát. Az Emberi Jogi Információs és Dokumentációs Központ tanácsadó testületének is tagja voltam, számos tiszteletre méltó hazai és külföldi szakember mellett. Tanulmányaim jelentek meg többek között A nemzetközi szerződések közvetlen alkalmazásának lehetősége, valamint A büntetőeljáráson kívül beszerzett bizonyítékok felhasználása témájában.
Ha már ez utóbbit említeti, gyakorló büntetőbíróként talált-e bármilyen meglepőt a strasbourgi bíróság ítélkezési gyakorlatában?
Meglepőt talán nem, de legelőször is azt kellett megtanulni, hogy eljárásjogi szempontból fontos alapelvek mentén ítélkezik a bíróság. A legfontosabb, amire fókuszál, az az új Be. kapcsán már említett tisztességes eljárás szabályainak, ezen belül is a pártatlan ítélkezés követelményének a betartása, valamint az emberi szabadság tisztelete, ezzel összefüggésben az ügydöntő határozat előtti szabadságkorlátozó intézkedések törvényessége. Miközben az egyedi ügyekben hozott döntései nem kötelezőek a tagállamokra, ugyanakkor minden állam számára felmutatta és megfogalmazta a pártatlanságra vonatkozó, szigorú és objektív követelményeiket. Ez számomra egy öt-hatéves tanulási folyamat volt.
Milyen emlékezetesebb pereket, ügyeket emelne ki, amelyben ítéletet hozott, netán vívódások közepette is?
A bírónak olyan tulajdonságokkal kell rendelkeznie, melyek méltóságot adnak az általa elnökölt pulpitusnak, ehhez pedig alázat kell azokkal szemben, akiknek a sorsa felett dönt. Fogalmazóként a negatív példákból alakítottam ki a saját szemléletemet: azt, hogy milyen bíró nem akarok lenni. Számomra mindig is elfogadhatatlan volt, ha egy bíró türelmetlen vagy emelt hangot használ a pulpitusról, egy bizonyos szintig tolerálnom kell azok viselkedését, beszédét, akik éppen megvédeni szeretnék magukat. Főleg fiatalokkal szemben van szükség az empátiára. Persze annak idején szelídebb időszakokat éltem meg bíróként, amikor szerethetőbbek voltak a fiatal elkövetők, sokukat egyszerűen a rossz vagy drámai sorsa juttatta oda, ahová. Az első nagyobb ügyem egy csoportos rablás volt. Később a rabok azt mesélték társaiknak a börtönben, hogy „bár elítélt minket a bírónő, de közben sírt”. Soha nem felejtem el azt az intézetis fiút, aki az utolsó szó jogán az Anyám tyúkját szavalta el. Megejtő volt, mindannyian megilletődve hallgattuk a tárgyalóteremben. Még a bírói tanács tagjai is sírtak. Az egyik legtragikusabb ügyem azonban nagyjából másfél-két évtizede volt. A vágy villamosa címmel még film is készült belőle. A 47-es villamoson hat fiatal gyerek randalírozott egy italos este után. Bár zavarták az utazókat, de igazán nagy baj nem történt, s már nem sok hiányzott ahhoz, hogy leszálljanak. És ekkor jött egy szolgálaton kívüli rendőr, aki erősen ittas állapotban szállt fel a villamosra. Elővette a szolgálati fegyverét, hogy „rendet rakjon”. Az egyik gyerek – akinek addig életében nem volt pisztoly a kezében – valahogyan megszerezte a fegyvert és lelőtte a rendőrt, aki meghalt. Ha a bíró számára van igazi drámai ügy, akkor ez az volt. Tragédia mindkét oldalról, a sértettéről és a támadóéról egyaránt. Ha nem száll föl arra a villamosra az a rendőr, akkor életben marad és a másnapra kijózanodó hat fiatal is minden bizonnyal és nagyobb baj nélkül hazakerül.
A családjából követte-e valaki a jogi pályán? Egyáltalán, hogyan szokott kikapcsolódni?
Két felnőtt lányom van, de nem az én hivatásomat választották. Egyikük orvos, a másik Olaszországban tanult, divattervező. Tőle két unokám is van, mindannyiukkal intenzíven tartjuk a kapcsolatot. Harminc éve teniszezem, és imádok kirándulni. Egy régi csapattal járjuk az országot, „kulcsos házakban” szállunk meg, igaz, ma már kevesebben indulunk útnak, mint egykoron.
Frech Ágnes az ítélkezési gyakorlatban végzett négy évtizedes bírói munka, illetve a kábítószer elleni küzdelemben teljesített feladatai elismeréseként 2002-ben megkapta a Magyar Köztársaság Érdemrend Középkereszt fokozatát kaptam.
2007-ben a Szociális és Munkaügyi Minisztérium a kábítószer ellenes küzdelem területén végzett munkájáért Elige Vitam-díjjal jutalmazta. A honvédelmi miniszter a Katonai Tanács ítélkezési munkájában kifejtett tevékenységét 2008-ban a „Honvédelemért” arany fokozatú díjával ismerte el. Bírói munkája elismeréseként az Országos Igazságszolgáltatási Tanácstól 2009-ben megkapta a Juhász Andor-díj arany fokozatát.
A Magyar Ügyvédi Kamara 2013-ban A Jog Szolgálatában-díjat adományozta életpályája elismeréseként.

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Az anyanyelv használata jogának fontossága a bírósági eljárásban - Jogászvilág
Kezdőlap » Az anyanyelv használata jogának fontossága a bírósági eljárásban
Címkék: anyanyelv használata, felülvizsgálati eljárás, jogeset, Kúria, törvény előtti egyenlőség
Ami a tényállást illeti, a felek házasságát a bíróság felbontotta, a közös gyermek az egyezség értelmében az alperes nevelésébe és gondozásába került. A felperessel szemben ekkor nevelése alatt álló személy sérelmére folytatólagosan elkövetett szemérem elleni erőszak bűntette miatt büntetőeljárás volt folyamatban. Mivel a felek között az életközösség megszűnésétől kezdődően vita és állandó feszültség volt a felperes és a gyermek kapcsolattartása miatt, az elsőfokú bíróság úgy szabályozta a kapcsolattartást, hogy arra a helyi családsegítő és gyermekjóléti központ kapcsolat ügyeletén ellenőrzött keretek…
Ami a tényállást illeti, a felek házasságát a bíróság felbontotta, a közös gyermek az egyezség értelmében az alperes nevelésébe és gondozásába került. A felperessel szemben ekkor nevelése alatt álló személy sérelmére folytatólagosan elkövetett szemérem elleni erőszak bűntette miatt büntetőeljárás volt folyamatban. Mivel a felek között az életközösség megszűnésétől kezdődően vita és állandó feszültség volt a felperes és a gyermek kapcsolattartása miatt, az elsőfokú bíróság úgy szabályozta a kapcsolattartást, hogy arra a helyi családsegítő és gyermekjóléti központ kapcsolat ügyeletén ellenőrzött keretek között kerülhet sor. A kapcsolattartás azonban a felek elmérgesedő viszonya miatt ellehetetlenült, melynek folyományaként a gyermek elutasította a felperest és a kapcsolattartás végzésben szabályozott módját.
Miután a felperest bizonyítottság hiányában felmentették az ellene emelt vád alól, az ezt követően tartott kapcsolattartási tárgyaláson az alperes vállalta, hogy a gyermeket felkészíti a felperessel történő kapcsolattartásra. Ennek érdekében az elsőfokú bíróság elrendelte a kötelező közvetítést, ám ez nem hozott eredményt.
A felperes azt kérte a bíróságtól, hogy a korábbi ideiglenes intézkedésnek megfelelő tartalommal szabályozza a gyermek és a felperes kapcsolattartását. Az alperes ezt nem ellenezte, de további határidő engedélyezését kérte arra, hogy a gyermeket megfelelően felkészítse a kapcsolattartásra.
Az elsőfokú bíróság a felperes és a gyermek kapcsolattartását úgy szabályozta, hogy a felperes arra 2017. április 1. napjától kezdődően minden páros héten szombaton délután 13 órától 15 óráig a családsegítő és gyermekjóléti központ kapcsolat ügyeletén ellenőrzött keretek között, szakmai felügyelet, pszichológusi jelenlét mellett jogosult.
A felperes fellebbezése arra irányult, hogy a kapcsolattartásra ne ellenőrzött keretek között, ne a kapcsolat ügyeleten kerüljön sor, hanem egy semleges helyszínen, fokozatosan növekvő időtartamban.
A másodfokú bíróság megváltoztatta és növelte a felperes kapcsolattartási jogát, és egyértelműen bizonyítottnak találta az alperes kapcsolattartást akadályozó, sőt ellehetetlenítő magatartását. Megállapította, hogy az alperes kétségtelenül csak formális együttműködést tanúsított és az időhúzásra játszott, valójában továbbra sem állt szándékában az apai kapcsolattartás biztosítása.
Az alperes az elsőfokú ítéletet helybenhagyását kérte. Súlyos eljárási jogszabálysértésként jelölte meg, hogy a másodfokú bíróság megsértette az anyanyelv használatához fűződő jogát, mert nem biztosított számára a fellebbezési tárgyaláson orosz nyelvű tolmácsot.
A Kúria meglátása szerint a jogerős ítélet az érdemi felülbírálatra nem volt alkalmas. Megállapította, hogy a másodfokú bíróság eljárása során nem biztosította az alperesnek az anyanyelve használatának jogát, ezáltal megsértette a Pp. szabályait. Az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdése biztosítja a törvény előtti egyenlőséget. Az anyanyelv használata a törvény előtti egyenlőség garanciája, ennek megfelelően szabályait a polgári perrendtartás az Alapvető elvek között rendezte. Kimondta, hogy a bírósági eljárás nyelve a magyar, de a magyar nyelv nem tudása miatt senkit hátrány nem érhet. Ezen felül a bírósági eljárásban mindenki jogosult anyanyelvét használni.
A Kúria kiemelte, hogy azt a nyelvet kell anyanyelvnek tekinteni, amelyet a fél mindennapi életvitelében természetes módon, külön fordítás nélkül képes használni, illetve amelyen gondolatait a legkönnyebben képes kifejezni. Az anyanyelv használatának joga a polgári peres eljárásban akkor is megilleti a felet, ha beszél magyarul. Azt pedig a fél jogosult eldönteni, hogy a magyar nyelv ismerete ellenére a perben anyanyelvét kívánja használni. Ezt a döntését a bíróság akkor sem bírálhatja felül, ha megítélése szerint a fél olyan szinten beszél magyarul, ami a tárgyaláson történő kommunikációt lehetővé teszi. A polgári perben csak ezen szabályok betartásával érvényesülhet maradéktalanul az anyanyelv használatának joga és ezáltal a törvény előtti egyenlőség.
Az alperes a Szovjetunióban született, édesanyja magyar, édesapja orosz nemzetiségű volt. Gyermekkorában a családban orosz nyelven beszéltek. Az alperes 2000-ben költözött Magyarországra, ekkor még gyengén; jelenleg már folyékonyan, de akcentussal beszél magyarul. Anyanyelvének az oroszt tekinti.
Az alperes az első tárgyalást megelőzően bírói felhívásra úgy nyilatkozott, hogy a tárgyalásra orosz nyelvű tolmács kirendelését kéri. Ezt követően az elsőfokú bíróság valamennyi tárgyaláson orosz nyelvű tolmácsot alkalmazott. A másodfokú bíróság a fellebbezési tárgyaláson nem biztosította tolmács részvételét. Ezáltal pedig sérült az alperes anyanyelv használatának joga. Ez a sérelem annak ellenére megállapítható, hogy az alperes az eljárás során jogi képviselővel járt el, illetve a másodfokú tárgyaláson az alperes nem tett szóbeli előadást. A Kúria szerint megvalósult a sérelem akkor is, ha az alperes a fellebbezési tárgyaláson nem kérte ismételten a tolmács kirendelését, ugyanis az elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelme ez eljárás teljes tartamára vonatkozott. Az anyanyelv használatának sérelme olyan súlyos eljárási szabálysértés, ami az ügy érdemi elbírálására is kihathatott, ezáltal nem mellőzhető a jogerős ítélet hatályon kívül helyezése. Az anyanyelv használatának sérelme ugyanis önmagában is megalapozza a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését. Mindezért a Kúria a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és a másodfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. II. 22.270/2017.) a Kúriai Döntések 2019/3. számában 82. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 1952. évi III. törvény 6. § (1)-(2) bekezdés, Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdés, 2016. évi CXXX. törvény 113. §.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria