text:
Opten Törvénytár Opten Kft. I. 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet. A óta hatályos szöveg - PDF
Opten Törvénytár Opten Kft. I. 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet. A óta hatályos szöveg
Download "Opten Törvénytár Opten Kft. I. 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet. A 2009.12.29. óta hatályos szöveg"
1 Opten Törvénytár Opten Kft. I. 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól A óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék A rendelet célja és hatálya 1 Beszámolási kötelezettség 2 Könyvvezetési kötelezettség 3 Könyvviteli rendszerek változása 4 A mérleg tételeire vonatkozó sajátos rendelkezések 4 Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések 5 Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet átalakulása 7 Könyvviteli szolgáltatás 8 Könyvvizsgálati kötelezettség 8 Nyilvánosságra hozatal, letétbe helyezés, közzététel 9 Az Európai Unió jogának való megfelelés 10 Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések számú melléklet a 224/2000. (XII. 19) Korm. rendelethez számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez 202 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól A számvitelről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Tv.) a (1) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el: A rendelet célja és hatálya 1. A rendelet meghatározza azokat a sajátos szabályokat, amelyek egyéb jogszabályi előírásból következően eltérnek a vállalkozókra előírt szabályoktól, de nem ellentétesek a Tv. alapelveivel. 2. (1) A rendelet hatálya kiterjed a Tv. 3. -a (1) bekezdésének 4. pontjában felsorolt egyéb szervezetek közül: a) a lakás, a nyugdíjasház, az üdülő, a személygépkocsi-tároló, a műhely vagy üzlethelyiség építő- és fenntartó szövetkezetre (a továbbiakban: lakásszövetkezet), b) a társasházra, c) a társadalmi szervezetre (ideértve a sportági országos szakszövetséget), d) a köztestületre, e) az alapítványra, ideértve a közalapítványt is, f) az ügyvédi irodára, a szabadalmi ügyvivő irodára, a végrehajtói irodára, a közjegyzői irodára, g) h) a Műsorszolgáltatási Alapra, i) a Munkavállalói Résztulajdonosi Program keretében létrejött szervezetre, j) a víziközmű társulatra, k) a külön jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezetre. l) m) (2) Az (1) bekezdés k) pontja szerinti külön jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezet különösen: a Pénz- és Tőkepiaci Állandó Választottbíróság, a közhasznú szervezetként működő felsőoktatási intézmény, a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság, a Felsőoktatási és Tudományos Tanács, a Magyar Rektori Konferencia, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája, az európai területi együttműködési csoportosulás. (3) A Tv. szerinti egyéb szervezetek közül az egyházi jogi személy, valamint a befektetési alap, az egyéb alapok, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, a magánnyugdíjpénztár, az önkéntes nyugdíjpénztár, az önkéntes kölcsönös egészségés önsegélyező pénztár, a közraktár, a kockázati tőketársaság, a kockázati tőkealap, továbbá a biztosító egyesület beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól külön kormányrendeletek rendelkeznek. 3. (1) A rendelet 2. -ának (1) bekezdése szerinti egyéb szervezetek közül az ügyvédi irodának, a szabadalmi ügyvivő irodának, a végrehajtói irodának, a közjegyzői irodának, a Műsorszolgáltatási Alapnak, a viziközmű társulatnak, a Pénz- és Tőkepiaci Állandó Választottbíróságnak, valamint a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájának, továbbá a közhasznú besorolással nem rendelkező európai területi együttműködési csoportosulásnak a beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettsége megállapításánál a Tv. előírásait kell alkalmaznia. (2) A víziközmű társulatnak beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettsége megállapításánál a Tv. előírásait kell alkalmazni azzal, hogy e rendelet 16. -ának (8) bekezdését is figyelembe kell vennie. (3) (4) A közhasznú szervezetként működő felsőoktatási intézménynek, a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságnak, a Felsőoktatási és Tudományos Tanácsnak, a Magyar Rektori Konferenciának, valamint a közhasznú szervezetként működő európai területi együttműködési csoportosulásnak a beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettsége megállapításánál a Tv. vonatkozó előírásait kell alkalmaznia azzal, hogy a Tv.-ben előírt beszámoló elkészítésével egyidejűleg az e rendelet 6. számú melléklete szerinti közhasznú eredménykimutatást is kötelező elkészítenie. (5) Az egyéb szervezetek által alapított, fenntartott egészségügyi, szociális és oktatási tevékenységet ellátó jogi személyiséggel rendelkező szervezetnél a Tv. 6. -a (3) bekezdésének előírásait kell alkalmazni.3 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet (6) A rendelet 2. -a (1) bekezdésének k) pontja szerinti külön jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezet beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségét az (1)-(5) bekezdésben, illetve e rendelet 4. -ában foglaltak figyelembevételével a rá vonatkozó jogszabályi előírások alapján kell megállapítani. (7) A rendelet 2. -a (1) bekezdésének c) pontjában nevesített társadalmi szervezetek közé tartozó párt beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló, többször módosított évi XXXIII. törvény előírásai szerint köteles eleget tenni. 4. A rendelet 2. -ának (1) bekezdése szerinti egyéb szervezetek közül a lakásszövetkezet, a társasház, a Munkavállalói Résztulajdonosi Program keretében létrejött szervezet (a továbbiakban: MRP szervezet), a közhasznú besorolással nem rendelkező társadalmi szervezet, köztestület, alapítvány, közalapítvány (a továbbiakban: egyéb szervezet), illetve a közhasznú, kiemelkedően közhasznú besorolású társadalmi szervezet, köztestület, alapítvány, közalapítvány (a továbbiakban: közhasznú egyéb szervezet) a Tv. előírásait e rendeletben foglaltak figyelembevételével köteles alkalmazni. 5. Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, az alapszabályában (alapító okiratában) foglaltaknak megfelelően, a külön jogszabályokban meghatározott alaptevékenységet (tevékenység célja szerinti, lakásszövetkezeti, közhasznú, alapítványi célú tevékenység stb.), valamint ha jogszabály lehetővé teszi, vállalkozási tevékenységet is folytathat. Beszámolási kötelezettség 6. (1) Az egyéb szervezet, valamint a közhasznú egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Tv.-ben és e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni. (2) Az egyéb szervezetnél, valamint a közhasznú egyéb szervezetnél az üzleti év azonos a naptári évvel, kivéve az év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb szervezetnél. A mérleg fordulónapja a megszűnést kivéve december 31. (3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet, a közhasznú egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg. (4) A beszámoló lehet: a) egyszeres könyvvitel esetén: aa) egyszerűsített beszámoló, ab) közhasznú egyszerűsített beszámoló; b) kettős könyvvitel esetén: ba) egyszerűsített éves beszámoló, bb) közhasznú egyszerűsített éves beszámoló; c) az egyéb szervezet, valamint a közhasznú egyéb szervezet választása alapján a Tv. szerinti éves beszámoló, Tv. szerinti egyszerűsített éves beszámoló. (5) Az egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója az e rendelet 1. számú melléklete szerinti egyszerűsített mérlegből és az e rendelet 2. számú melléklete szerinti eredménylevezetésből áll. (6) A közhasznú egyéb szervezet közhasznú egyszerűsített beszámolója az e rendelet 1. számú melléklete szerinti egyszerűsített mérlegből, továbbá az e rendelet 3. számú melléklete szerinti közhasznú eredménylevezetésből, valamint tájékoztató adatokból áll. (7) Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója az e rendelet 4. számú melléklete szerinti mérlegből és az e rendelet 5. számú melléklete szerinti eredménykimutatásból áll. (8) A közhasznú egyéb szervezet közhasznú egyszerűsített éves beszámolója az e rendelet 4. számú melléklete szerinti mérlegből, továbbá az e rendelet 6. számú melléklete szerinti eredménykimutatásból, valamint tájékoztató adatokból áll. (9) Annak a közhasznú egyéb szervezetnek, amely a Tv. szerinti éves, illetve a Tv. szerinti egyszerűsített éves beszámoló készítését választotta, a Tv.-ben előírt beszámoló készítésével egyidejűleg az e rendelet 6. számú melléklete szerinti közhasznú eredménykimutatást is kötelező elkészítenie. (10) Annak az egyéb szervezetnek, amely a Tv. szerinti éves, illetve a Tv. szerinti egyszerűsített éves beszámoló készítését választotta és vállalkozási tevékenységet is folytat, a Tv.-ben előírt beszámoló készítése során biztosítania kell az alap- és a vállalkozási tevékenységéből származó bevételeinek, költségeinek, ráfordításainak (kiadásainak), valamint a vállalkozási tevékenység adózás előtti eredményének elkülönítetten történő bemutatását is. (11)4 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet (12) Az egyéb szervezet, illetve a közhasznú egyéb szervezet a mérleg, továbbá az eredménylevezetés, közhasznú eredménylevezetés, az eredménykimutatás, közhasznú eredménykimutatás tételeit más jogszabályok előírása, valamint belső igényei szerint továbbtagolhatja. 7. (1) Egyszerűsített beszámolót készíthet értékhatártól függetlenül az az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet, amely csak alaptevékenységet folytat, illetve amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege két egymást követő évben, évenként az 50 millió forintot nem haladja meg. (2) Közhasznú egyszerűsített beszámolót készíthet értékhatártól függetlenül az az egyszeres könyvvitelt vezető közhasznú egyéb szervezet, amely csak közhasznú tevékenységet folytat, illetve amelynek a közhasznú tevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege két egymást követő évben, évenként az 50 millió forintot nem haladja meg. (3) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot. (4) Közhasznú egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az a kettős könyvvitelt vezető közhasznú egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben a közhasznú tevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot. (5) Jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnek, közhasznú egyéb szervezetnek az (1)-(4) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor, ha az üzleti évet megelőző két üzleti év egyikének vagy mindkettőnek az (ár) bevételi adatai hiányoznak, vagy csak részben állnak rendelkezésre, akkor a tárgyévi várható éves (ár) bevételt és ha van -a megelőző (első) üzleti évi (éves szintre átszámított) (ár) bevételt kell figyelembe vennie. (6) Amennyiben a közhasznú egyéb szervezet a közhasznú besorolást év közben kapta meg, az üzleti év egészére vonatkozóan közhasznú egyszerűsített beszámolót vagy közhasznú egyszerűsített éves beszámolót, illetve a Tv. szerinti éves beszámolót, egyszerűsített éves beszámolót kell készítenie e rendelet 6. -ának (9) bekezdése figyelembevételével. (7) Az az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amely könyvvizsgálatra nem kötelezett, és amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységéből, valamint a vállalkozási tevékenységéből származó éves (ár) bevételének együttes összege nem haladja meg a 100 millió forintot, egyszerűsített éves beszámolóját a Tv. 98/A. -a szerinti sajátos szabályok figyelembevételével is elkészítheti (sajátos egyszerűsített éves beszámoló). (8) A (7) bekezdés szerinti sajátos egyszerűsített éves beszámoló választása esetén az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet a választásától mindaddig nem térhet el, amíg a választás feltételeinek megfelel. Könyvvezetési kötelezettség 8. (1) Az egyéb szervezet, a közhasznú egyéb szervezet könyvvezetése a beszámolási kötelezettség függvényében az egyszeres vagy a kettős könyvvitel rendszerében, magyar nyelven, forintban történhet. (2) Egyszeres könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített beszámolót készítő egyéb szervezet, illetve a közhasznú egyszerűsített beszámolót készítő közhasznú egyéb szervezet. (3) Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet, illetve közhasznú egyéb szervezet áttérhet a kettős könyvvitelre saját elhatározása alapján bármelyik üzleti év január 1-jével. Köteles áttérni a kettős könyvvitel vezetésére és egyszerűsített éves beszámolót, közhasznú egyszerűsített éves beszámolót készíteni azt az évet követő második üzleti év január 1-jével, amikor az egyszerűsített beszámoló, közhasznú egyszerűsített beszámoló készítésére a 7. (1)-(2) bekezdéseiben rögzített feltételnek két egymást követő üzleti évben már nem felel meg [(ár)bevétele mindkét üzleti évben meghaladta az 50 millió forintot]. (4) Kettős könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített éves beszámolót készítő egyéb szervezet, illetve a közhasznú egyszerűsített éves beszámolót készítő közhasznú egyéb szervezet, továbbá a közalapítvány. Kettős könyvvitelt köteles vezetni továbbá az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény hatálya alá bejelentkezett lakásszövetkezet figyelembe véve a 16. (9)-(12) bekezdésben foglaltakat -, valamint minden olyan egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amelynek a 3. (1)-(3) bekezdése5 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet szerint a Tv.-ben foglalt előírásokat kell kötelezően alkalmaznia, illetve az az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amely saját döntése alapján a Tv. szerinti éves, illetve egyszerűsített éves beszámoló készítését választotta. (5) A kettős könyvvitelt vezető a 7. (3)-(4) bekezdése szerinti egyéb szervezet, illetve közhasznú egyéb szervezet az egyszeres könyvvitel vezetésére azt az évet követő második üzleti év január 1-jével térhet át, amikor az éves összes (ár)bevétele két egymást követő évben, évenként nem haladta meg az 50 millió forintot. (6) Az a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, aki (amely) saját elhatározása alapján választotta a kettős könyvvitelt, az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés üzleti évét követő második év január 1-jével térhet át, ha az alaptevékenységből, valamint a vonatkozó külön jogszabály szerinti vállalkozási tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele két egymást követő évben, évenként nem haladta meg az 50 millió forintot. (7) Amennyiben az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet év közben jön létre (veszik bírósági, cégbírósági, kamarai nyilvántartásba), úgy a könyvvezetési kötelezettség megállapításánál a 7. -ban foglaltak figyelembevételével az éves szintre tervezett (ár)bevételi értékeket kell figyelembe vennie. (8) (9) A könyvvezetés során az egyéb szervezetnek, közhasznú egyéb szervezetnek elkülönítetten kell kimutatni a rá vonatkozó sajátos gazdálkodási jogszabályban meghatározott alaptevékenységgel, valamint a vonatkozó külön jogszabály szerint meghatározott vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos (ár)bevételeket, ráfordításokat (költségeket), kiadásokat. (10) Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet úgy köteles könyvvezetését kialakítani, hogy a vonatkozó külön jogszabály szerint meghatározott vállalkozási tevékenység (ár)bevétele és ráfordításai (költségei), kiadásai az alaptevékenység bevételeitől és ráfordításaitól (költségeitől), kiadásaitól, gazdasági eseményeitől elkülönüljenek, és ezáltal megbízhatóan kimutatható legyen a vállalkozási tevékenység tárgyévi eredménye. (11) A részletező nyilvántartásait a közhasznú egyéb szervezetnek úgy kell kialakítania, hogy abból a közhasznú eredménylevezetéshez/eredménykimutatáshoz szükséges tájékoztató adatok megállapíthatók legyenek. Könyvviteli rendszerek változása 9. (1) Az egyszeres könyvvitelről a kettős könyvvitelre történő áttéréskor az egyéb szervezet, a közhasznú egyéb szervezet a Tv ában foglaltakat köteles alkalmazni. (2) Az egyéb szervezetnek, közhasznú egyéb szervezetnek a kettős könyvvitelről az egyszeres könyvvitelre történő áttérésekor ha egyébként annak feltételei fennállnak -, az áttérés napjával a Tv. szerinti éves, egyszerűsített éves, illetve e rendelet szerinti egyszerűsített éves, közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege alapján egyszerűsített mérleget kell készítenie a Tv. 163/A. -a (2)-(4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével. Az eredménykimutatást nem kell az egyszeres könyvvitelre vonatkozó előírásoknak megfelelően átalakítani. A mérleg tételeire vonatkozó sajátos rendelkezések 10. Az e rendelet szerinti mérleg elkészítésénél a Tv. vonatkozó előírásait a okban foglalt sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni. A pénzügyi instrumentumok meghatározott körére vonatkozóan a Tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait e rendelet hatálya alá tartozó egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Tv. előírásai szerint állítja össze. 11. (1) A lakásszövetkezetnél tagok és nem tag tulajdonosok terhére az arra jogosult által megállapított (közgyűlési, küldöttgyűlési, igazgatósági határozat alapján közölt) fizetési kötelezettség nem teljesítéséből származó összegeket követelésként kell kimutatni. A követeléseket meg kell bontani hátralékosokra és egyéb követelésekre. (2) (3) Az egyszeres könyvvitelt vezető lakásszövetkezet saját tőkéje jegyzett tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból, valamint tárgyévi eredményből (alaptevékenység, illetve vállalkozási tevékenység bontásban), a kettős könyvvitelt vezető lakásszövetkezet saját tőkéje jegyzett tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból, értékelési tartalékból, valamint tárgyévi eredményből (alaptevékenység, illetve vállalkozási tevékenység bontásban) tevődik össze. A tárgyévi eredményt alaptevékenység [ezen belül beruházási (építési), felújítási, fenntartási], valamint6 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet vállalkozási tevékenység bontásban kell a tőkeváltozás tételbe átvezetni, és a későbbiekben ennek megfelelően külön-külön nyilvántartani. (4) Annál a lakásszövetkezetnél, ahol a telek, a felépítmény, benne a tagok használatába adott lakások a lakásszövetkezet tulajdonában vannak, a tagok által befizetett építési célú összegeket kell jegyzett tőkeként kimutatni. 12. (1) A társasháznak a követelések között kell szerepeltetni a tulajdonosok közös költségeinek hátralékát (megbontva a jelzáloggal terhelt és a jelzáloggal nem terhelt részre), valamint a közös tulajdon hasznosításából származó hátralékokat. (2) A társasháznak a felújítási célra elkülönített pénzeszközöket elkülönítve is be kell mutatni. (3) A társasház mérlegében saját tőkeként az eredmény és tárgyévi eredmény szerepel. (Eredményként a tárgyévet megelőző évek eredményét kell összevontan szerepeltetni.) 13. Az egyszeres könyvvitelt vezető társadalmi szervezet, köztestület, alapítvány saját tőkéje induló tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból, tárgyévi eredményből [alaptevékenység (közhasznú tevékenység), illetve vállalkozási tevékenység bontásban], a kettős könyvvitelt vezető társadalmi szervezet, köztestület, alapítvány, közalapítvány saját tőkéje induló tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból, értékelési tartalékból, valamint tárgyévi eredményből [alaptevékenység (közhasznú tevékenység), illetve vállalkozási tevékenység bontásban] tevődik össze. 14. (1) Az MRP szervezetnek a befektetett pénzügyi eszközök, illetve az értékpapírok analitikáját úgy kell kialakítania, hogy a mérlegben a megszerzett részvények, üzletrészek és az egyéb értékpapírok elkülönítetten bemutathatók legyenek. (2) Az MRP szervezetnél saját tőkeként eredmény és tárgyévi eredmény alaptevékenységből, lekötött tartalék, valamint kettős könyvvitel vezetése esetén értékelési tartalék szerepel a mérlegben. (Eredményként a tárgyévet megelőző évek eredményét kell összevontan szerepeltetni.) Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések 15. (1) Az e rendelet szerinti eredménylevezetés/eredménykimutatás készítésénél a Tv. vonatkozó előírásait a (2)-(7) bekezdésben és a okban foglalt sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni. (2) Az eredménylevezetés, az eredménykimutatás, illetve a közhasznú eredménylevezetés, a közhasznú eredménykimutatás az egyéb szervezet, a közhasznú egyéb szervezet tárgyévi eredményének levezetését tartalmazza, az eredmény keletkezésére ható főbb tényezőket, az eredmény összetevőit, az eredmény kialakulását mutatja be. (3) Az eredménylevezetés, az eredménykimutatás, illetve a közhasznú eredménylevezetés, a közhasznú eredménykimutatás tételei tartalmának meghatározásánál a bevételeket és ráfordításokat (költségeket), kiadásokat a Tv. előírásain túlmenően az egyéb szervezetre, a közhasznú egyéb szervezetre vonatkozó más jogszabályokban foglalt előírások figyelembevételével kell meghatározni. (4) Az alaptevékenységhez, illetve a vállalkozási tevékenységhez közvetlenül nem kapcsolódó ráfordításokat (költségeket), kiadásokat az egyéb szervezet, a közhasznú egyéb szervezet a bevételek arányában köteles megosztani az alaptevékenység, illetve a vállalkozási tevékenység között. A továbbutalási céllal kapott, bevételként elszámolt támogatás összegét az alaptevékenységhez, illetve a vállalkozási tevékenységhez egyaránt felmerült költségek megosztásánál, valamint a könyvvezetési rendszerek közötti áttérést meghatározó (ár)bevételnél figyelmen kívül kell hagyni. Amennyiben az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet vállalkozási tevékenységet is folytat, akkor a kamat- és hozambevételek, valamint a kapcsolódó (bank)költségek megosztásához az alaptevékenység, valamint a vállalkozási tevékenység (ár)bevételének az összes bevételen belüli arányát e megosztandó kamat és hozam nélkül kell számításba venni. (5) Az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban, illetve a közhasznú eredménylevezetésben, a közhasznú eredménykimutatásban egymástól elkülönítve kell kimutatni az alaptevékenységgel, valamint a vállalkozási tevékenységgel összefüggő tételeket. (6) Az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban, illetve a közhasznú eredménylevezetésben, a közhasznú eredménykimutatásban az előző évi és a tárgyévi adatokat, valamint a jelentős összegű hibák elkülönített bemutatását az alaptevékenység, vállalkozási tevékenység, összesen bontásban tovább kell részletezni.7 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet (7) Az egyszerűsített beszámolót, közhasznú egyszerűsített beszámolót készítő egyéb szervezetnek, közhasznú egyéb szervezetnek az eredménylevezetésben, a közhasznú eredménylevezetésben a bevételeit, valamint a ráfordításait (költségeit), kiadásait meg kell bontani aszerint is, hogy azokat a tényleges pénzügyi teljesítés alapján vagy pénzmozgás nélküli ügylet kapcsán számolták el. 16. (1) Az eredménylevezetésben a vállalkozási tevékenység tárgyévi eredménye az üzleti év adóköteles pénzügyi eredménye és a nem pénzben realizált eredmény (a pénzbevételt nem jelentő adóköteles bevételek, a ráfordítást jelentő eszközváltozások, a ráfordítást jelentő elszámolások különbözete) összevont értéke, csökkentve az adófizetési kötelezettséggel és a lakásszövetkezeteknél a jóváhagyott osztalékkal. (2) A közhasznú eredménylevezetésben a vállalkozási tevékenység tárgyévi adózott eredménye a vállalkozási tevékenység tárgyévi adóalapot jelentő pénzügyi eredményének és nem pénzben realizált eredményének összevont értéke, csökkentve az adófizetési kötelezettséggel. (3) Az eredménykimutatásban a vállalkozási tevékenység tárgyévi eredménye az üzleti évben elszámolt értékesítés nettó árbevételének, az eszközök között állományba vett saját teljesítmények értékének, az egyéb bevételeknek, a pénzügyi műveletek bevételeinek, a rendkívüli bevételeknek, valamint az üzleti évben elszámolt anyagjellegű ráfordítások, személyi jellegű ráfordítások, értékcsökkenési leírás és egyéb ráfordítások, a pénzügyi műveletek ráfordításai és a rendkívüli ráfordítások együttes összegének különbözete, csökkentve az adófizetési kötelezettséggel és lakásszövetkezeteknél a jóváhagyott osztalékkal. (4) A közhasznú eredménykimutatásban a tárgyévi vállalkozási eredmény a vállalkozási tevékenység bevételének és ráfordításainak különbsége, csökkentve az adófizetési kötelezettséggel. (5) Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet a kapott alapítói, központi költségvetési, helyi önkormányzati és egyéb támogatásokat, az érdekeltségi hozzájárulást ha jogszabály másként nem rendelkezik bevételként számolja el. (6) Az egyéb szervezetnél, közhasznú egyéb szervezetnél a továbbutalási céllal kapott támogatást kettős könyvvitel vezetése esetén egyéb bevételként, egyszeres könyvvitel vezetése esetén pénzügyileg rendezett bevételként kell kimutatni. Az így kapott támogatás továbbutalt, átadott összegét a könyvvezetés módjától függően egyéb ráfordításként vagy ráfordításként érvényesíthető kiadásként kell elszámolni. E támogatások továbbutalása, átadása nem minősül a Tv. szerinti költségek ellentételezésére, illetve fejlesztési célra adott támogatásnak, továbbá véglegesen átadott pénzeszköznek. (7) A (6) bekezdés szerinti, továbbutalási céllal kapott támogatásnak minősül az olyan támogatás, amelyet az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet az alapítójától, illetve más szervezettől, pályázati vagy egyéb más úton kap, és azt továbbutalja, illetve átadja olyan szervezet részére, amely a támogatás célja szerinti feladatot közvetlenül megvalósítja, és az így támogatott szervezet az egyéb szervezettől, közhasznú egyéb szervezettől kapott eszközöket (pénzeszközöket, illetve egyéb eszközöket) bevételként mutatja ki. Az egyéb szervezetnél, közhasznú egyéb szervezetnél a (közhasznú) eredménylevezetésben, illetve a (közhasznú) eredménykimutatásban az ilyen tételeket elkülönítetten (továbbutalási céllal kapott támogatás, illetve továbbutalt támogatás) be kell mutatni. Az adott üzleti évben továbbutalási célú bevételként elszámolt, de még tovább nem utalt összeget a kettős könyvvitelt vezetőknél időbelileg el kell határolni, egyszeres könyvvitelt vezetőknél kötelezettségként kell kimutatni. (8) Az érdekeltségi hozzájárulást csak a pénzügyi teljesítés időpontjában lehet rendkívüli bevételként elszámolni. Amennyiben a víziközmű beruházást nem a víziközmű társulat valósítja meg, az érdekeltségi hozzájárulásból történő pénzeszköz átadást rendkívüli ráfordításként kell elszámolni. (9) A lakásszövetkezetnél eltérően kell eljárni, ha a tag, a nem tag tulajdonos a lakásszövetkezeti tulajdon használatára, illetve ha a saját közüzemi fogyasztása után a részére továbbhárított szolgáltatás finanszírozására (ellenértékének megtérítésére) utal át, teljesít befizetést. (10) A lakásszövetkezet mint önálló jogi személy tulajdonában lévő, közösen használt eszközök (épületrészek) használatáért a tagok, a nem tag tulajdonosok által fizetendő használati, bérleti díjat a lakásszövetkezet alaptevékenysége bevételeként kell elszámolni. (11) A lakásszövetkezet mint önálló jogi személy tulajdonában lévő, közösen használt eszközök (épületrészek) felújításáért fizetendő külön hozzájárulást végleges pénzeszköz átvételként kell elszámolni. A még fel nem használt összegeket kettős könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnél a passzív időbe-8 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet li elhatárolások között halasztott bevételként, egyszeres könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnél kötelezettségként kell kimutatni. (12) A tag, a nem tag tulajdonos saját közüzemi fogyasztásáért kapott ellenértéket továbbhárított szolgáltatásként az alaptevékenység bevételei között kell elszámolni. (13) A kettős könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnek a tárgyi eszközöknél értéket növelő bekerülési (beszerzési) értékként kell figyelembe vennie a meglevő tárgyi eszközök bővítésével, rendeltetésének megváltoztatásával, átalakításával, élettartamának növelésével összefüggő munka, továbbá az elhasználódott tárgyi eszközök eredeti állaga (kapacitása, pontossága) helyreállítását szolgáló felújítási munka ellenértékét (saját vállalkozásban történt megvalósítása esetén a Tv a szerinti közvetlen önköltségen aktivált értékét). (14) Az egyszeres könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnek a Tv ának (1) bekezdése szerinti, a tárgyi eszközök felújítási munkái számlázott értékének, illetve közvetlen költségeinek aktiválására vonatkozó előírását nem kötelező alkalmaznia. 17. (1) A lakásszövetkezetnek a bevételeit és ráfordításait (költségeit), kiadásait az általános előírásokon túlmenően alaptevékenység [ezen belül beruházási (építési), felújítási, fenntartási], valamint vállalkozási tevékenység szerinti csoportosításban is nyilván kell tartani. (2) A társasháznak a bevételeit legalább közös költség bevétele, bérleti díjból származó bevétel, támogatás és egyéb bevétel csoportosításban, illetve a személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvényben foglaltaknak megfelelően kell szerepeltetnie. (3) Az egyszeres könyvvitelt vezető társadalmi szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább a kapott támogatások (alapítói, központi költségvetési, helyi önkormányzati, egyéb), a tagdíj, valamint az egyéb bevételek, illetve a pénzbevételt nem jelentő bevételek csoportosításban kell bemutatnia. (4) A kettős könyvvitelt vezető társadalmi szervezetnek a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel pénzügyi műveletek bevétele és rendkívüli bevételek és tagdíj bontásban kell bemutatnia. Az egyéb és rendkívüli bevételeken belül a kapott támogatásokat alapítótól, központi költségvetéstől, helyi önkormányzatoktól és egyéb címen is ki kell mutatni. (5) Az egyszeres és kettős könyvvitelt vezető alapítványoknak a (3)-(4) bekezdésben foglaltakat a tagdíjak kivételével kell alkalmazniuk. (6) A közhasznú egyéb szervezetnek analitikus (részletező) nyilvántartásait úgy kell kialakítania, hogy abból a közhasznú eredménylevezetésben/eredménykimutatásban előírt adatok is megállapíthatók legyenek. (7) Az MRP szervezetnek a bevételeit legalább a saját erő címen a részvevők által befizetett összegek, a résztvevőket foglalkoztató társaság által átutalt összeg, a résztvevők egyéb befizetései, más természetes és jogi személy befizetései, kapott osztalék, részesedés, vagyonrészek értékesítéséből származó bevételek és az egyéb bevételek csoportosításban kell bemutatni. Külön kell szerepeltetni a működési költségeket, a fizetett kamatokat, az értékesített vagyonrészek beszerzési (nyilvántartási értékét), a résztvevők tulajdonába adott vagyonrészek beszerzési (nyilvántartási) értékét is. (8) Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet a (3)-(7) bekezdésben foglaltakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) függetlenül a könyvvezetés módjától -, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő külön jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az Európai Uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak. Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet átalakulása 17/A. (1) Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet átalakulására ha az átalakulást törvényi szabályozás lehetővé teszi a Tv ainak rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, az alapul szolgáló külön törvény előírásai, valamint a (2)-(7) bekezdés és a 17/B. előírásai figyelembevételével. (2) Az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet átalakulása során az átalakulással létrejövő szervezetre (alapszabály, alapító okirat, bejegyzés)- ha külön törvény eltérően nem rendelkezik az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet alapítására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. (3) Az átalakuló és az átalakulással létrejövő egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet a működését9 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet meghatározó törvény szerint illetékes szerv (a továbbiakban: döntést hozó szerv) átalakulásról szóló döntése alapján, a döntést hozó szerv által meghatározott mérlegfordulónapra készíti el a 6. (3) és (4) bekezdése szerinti beszámoló mérlegére és az azt alátámasztó leltárra vonatkozó előírások alapján a vagyonmérleg-tervezetet és a vagyonleltártervezetet. (4) Az átalakuló egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet a vonatkozó törvényi rendelkezéseknek megfelelő bejegyzésig az átalakulás előtti szervezeti formában folytatja tevékenységét, a vagyonmérlegtervezet fordulónapjára vonatkozóan analitikus és főkönyvi nyilvántartásait nem zárja le. (5) Az átalakuló és az átalakulással létrejövő egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet a nyilvántartásba vételére vonatkozó törvényi előírásoknak megfelelő bírósági, cégbírósági, kamarai, egyéb hatósági változásbejegyzések napjával (az átalakulás napjával)- a bejegyzést követő 90 napon belül készíti el a 6. (3) és (4) bekezdése szerinti beszámoló mérlegére és az azt alátámasztó leltárra vonatkozó előírások alapján a végleges vagyonmérleget és a végleges vagyonleltárt. (6) Az átalakulás során megszűnő egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet a végleges vagyonmérleg elkészítését megelőzően köteles az átalakulás napjával mint mérlegfordulónappal a 6. (1) bekezdése szerinti beszámolóját elkészíteni, analitikus és főkönyvi nyilvántartásait lezárni. (7) Az az átalakuló egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amely az átalakulás során nem szűnik meg, az (5) bekezdés szerinti végleges vagyonmérlegét és vagyonleltárát a folyamatos könyvelés adatai alapján készíti el az átalakulás napjára vonatkozóan, analitikus és főkönyvi nyilvántartásait nem zárja le, azokat folyamatosan köteles vezetni. 17/B. (1) Az egyéb szervezetnek, közhasznú egyéb szervezetnek átalakulása során a vagyonmérleget (vagyonmérleg-tervezetet és végleges vagyonmérleget)- ha külön törvény eltérően nem rendelkezik-könyv szerinti értéken kell elkészítenie. Az az átalakuló egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amelynél külön törvény lehetővé teszi a vagyon átértékelését, a vagyonmérlege összeállításánál alkalmazhatja a Tv ainak vagyonátértékelésre vonatkozó rendelkezéseit. (2) Amennyiben az átalakulás során az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet él az (1) bekezdés szerint vagyonátértékelés lehetőségével, a vagyonmérleget (a vagyonmérleg-tervezetet és a végleges vagyonmérleget) és az azt alátámasztó vagyonleltárt (a vagyonleltár-tervezetet és a végleges vagyonleltárt) a Tv. előírásai szerinti független könyvvizsgálóval kell ellenőriztetnie. (3) Egyesülés esetén, ha az átalakuló és az átalakulással létrejövő egyéb szervezet(ek), közhasznú egyéb szervezet(ek) könyvvezetése eltérő (egyszeres vagy kettős könyvvitel), akkor az átalakuláshoz kapcsolódóan a vagyonmérlegek (vagyonmérleg-tervezetek és a végleges vagyonmérlegek) elkészítésekor először a könyvviteli rendszerek változtatására vonatkozó áttérés miatti rendezéseket kell elvégezni a 9. -ban meghatározott előírásoknak megfelelően. Könyvviteli szolgáltatás 18. (1) A vállalkozási tevékenységet is folytató egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, továbbá a közalapítvány a Tv (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles könyvvizsgálói képesítéssel, illetve mérlegképes könyvelői képesítéssel rendelkezik, és aki szerepel a Tv (3)-(5) bekezdése szerinti nyilvántartások valamelyikében és ennek megfelelően a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel (igazolvánnyal) rendelkezik, vagy olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja rendelkezik az előbbi képesítéssel és a Tv (3)-(5) bekezdése szerinti nyilvántartásba történt bejegyzés alapján a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel (igazolvánnyal). (2) Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az a vállalkozási tevékenységet is folytató egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amelynél a vállalkozási tevékenységből származó éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg. Könyvvizsgálati kötelezettség 19. (1) Kötelező a könyvvizsgálat minden közalapítványnál, továbbá annál az egyéb szervezetnél, közhasznú egyéb szervezetnél, amelynél a vállalkozási10 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet tevékenységből elért éves (éves szintre átszámított) (ár) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 100 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg. (2) Jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnél, közhasznú egyéb szervezetnél az (1) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor, ha az üzleti évet megelőző két üzleti év egyikének vagy mindkettőnek az (ár) bevételi adatai hiányoznak, vagy csak részben állnak rendelkezésre, akkor a tárgyévi várható (ár) bevételt és ha van a megelőző (első) üzleti évi (éves szintre átszámított) (ár) bevételt kell figyelembe venni. (3) Ha kötelező a könyvvizsgálat az (1) bekezdésben foglaltak vagy más jogszabály előírása alapján, illetve, ha azt saját elhatározásból választja az egyéb szervezet, a közhasznú egyéb szervezet, akkor az üzleti évről készített 6. (4) bekezdése szerinti beszámolók felülvizsgálatára az abban foglaltak valódiságának és jogszerűségének ellenőrzésére a Tv ának (7) bekezdésének megfelelően bejegyzett könyvvizsgálót, könyvvizsgálói társaságot kell az előző üzleti évi beszámoló elfogadásakor, jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnél, közhasznú egyéb szervezetnél az üzleti év fordulónapja előtt választani. (4) Jogelőd nélkül alapított, vállalkozási tevékenységet is folytató egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettség megállapításánál a Tv ának (4) bekezdésében foglaltakat is köteles figyelembe venni. Nyilvánosságra hozatal, letétbe helyezés, közzététel 20. (1) A cégbíróságon bejegyzett egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, függetlenül az általa alkalmazott könyvvezetés módjától, köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját [egyszerűsített beszámolót, közhasznú egyszerűsített beszámolót, egyszerűsített éves beszámolót, közhasznú egyszerűsített éves beszámolót, a Tv. szerinti éves beszámolót, a Tv. szerinti egyszerűsített éves beszámolót (a továbbiakban: beszámoló) ] kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő 150 napon belül letétbe helyezni ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta. (2) A cégbíróságon bejegyzett egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet köteles az (1) bekezdés szerinti beszámolót - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt közzétenni. (3) A cégbíróságon bejegyzett egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet az (1) bekezdés szerinti beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel, valamint a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény szerinti elektronikus űrlappal együtt köteles a kormányzati portál útján a céginformációs szolgálat részére elektronikus úton megküldeni. (4) A cégbíróságon bejegyzett egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet az (1) bekezdés szerinti beszámolónak a céginformációs szolgálat részére a kormányzati portál útján történő (3) bekezdés szerinti megküldésével egyidejűleg teljesíti mind a letétbe helyezési, mind a közzétételi kötelezettségét. (5) Az a cégbíróságon be nem jegyzett egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amely más jogszabály (pl. a közhasznú szervezetekről szóló törvény) alapján fontosabb adatait köteles nyilvánosságra hozni, illetve beszámolóját saját elhatározásából nyilvánosságra hozza, a közzétételnek ha jogszabály másként nem rendelkezik a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében való megjelentetésével, a székhelyén történő betekinthetőséggel vagy egyéb más, a számviteli politikájában rögzített módon tehet eleget. A közzététel határideje ez esetben is ha jogszabály másként nem rendelkezik az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő 150. nap. (6) Az az egyéb szervezet, közhasznú egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján a beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de valamely jogszabály alapján köteles gazdálkodása fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden mellékletén köteles feltüntetni a következő szöveget: A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. (7) Az (1)-(5) bekezdés alá nem tartozó egyéb szervezetnek, közhasznú egyéb szervezetnek, amelynek sem nyilvánosságra hozatali, sem közzétételi, sem11 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet beszámoló letétbe helyezési kötelezettsége nincs, a beszámolóját legkésőbb az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő 150 napon belül el kell készítenie, és a jóváhagyásra jogosult testülettel el kell fogadtatnia. Az Európai Unió jogának való megfelelés 20/A. E rendelet 2. -ának (2) bekezdése és 3. -ának (1) bekezdése az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikke (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések 21. (1) Ez a rendelet január 1-jével lép hatályba, azzal, hogy rendelkezéseit először a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a évi beszámoló készítése során kell alkalmazni. (2) A 18. rendelkezései január 1-jével lépnek hatályba. (3) Orbán Viktor s. k., miniszterelnök 1. számú melléklet a 224/2000. (XII. 19) Korm. rendelethez Az egyszerűsített beszámoló, illetve a közhasznú egyszerűsített beszámoló mérlegének előírt tagolása az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetnél, illetve közhasznú egyéb szervezetnél ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) A. Befektetett eszközök I. Immateriális javak II. Tárgyi eszközök III. Befektetett pénzügyi eszközök B. Forgóeszközök I. Készletek II. Követelések12 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet III. Értékpapírok IV. Pénzeszközök Eszközök összesen FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) C. Saját tőke I. Induló tőke/jegyzett tőke II. Tőkeváltozás/Eredmény III. Lekötött tartalék IV. Tárgyévi eredmény alaptevékenységből (közhasznú tevékenységből) V. Tárgyévi eredmény vállalkozási tevékenységből D. Tartalék E. Céltartalékok F. Kötelezettségek I. Hosszú lejáratú kötelezettségek II. Rövid lejáratú kötelezettségek Források összesen13 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez Az egyszerűsített beszámoló eredménylevezetésének előírt tagolása az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetnél tevé- Alaptevékenység Vállalkozási kenység Összesen A. Végleges pénzbevételek, elszámolt bevételek (I+II) I. Pénzügyileg rendezett bevételek ebből: - támogatások = alapítói = központi költségvetési = helyi önkormányzati = egyéb - tagdíj - egyéb bevételek14 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet II. Pénzbevételt nem jelentő bevételek B. Végleges pénzkiadások, elszámolt ráfordítások (III+IV+V+VI) III. Ráfordításként kiadások érvényesíthető IV. V. Ráfordítást jelentő eszközváltozások Ráfordítást jelentő elszámolások VI. Ráfordításként nem érvényesíthető kiadások C. D. E. F. G. H. Tárgyévi pénzügyi eredmény (I-III-VI) Nem pénzben realizált eredmény [II- (IV+V)] Adózás előtti eredmény (I+II)- (III+IV+V) Fizetendő társasági adó Jóváhagyott osztalék Tárgyévi eredmény (E-F-G) 3. számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez15 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet A közhasznú egyszerűsített beszámoló közhasznú eredménylevezetésének előírt tagolása az egyszeres könyvvitelt vezető közhasznú egyéb szervezetnél A. Összes közhasznú tevékenység bevétele (I+II) I. Pénzügyileg rendezett bevételek ( ) Közhasznú célú működésre kapott támogatás a) alapítótól b) központi költségvetésből c) helyi önkormányzattól d) egyéb Pályázati úton elnyert támogatás Közhasznú tevékenységből származó bevétel Tagdíjból származó bevétel Egyéb bevétel II. Pénzbevételt nem jelentő bevételek B. Vállalkozási tevékenység bevétele (1+2) Pénzügyileg rendezett bevételek Pénzbevételt nem jelentő bevételek C. Tényleges pénzbevételek (A/I+B/1)16 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet D. E. Pénzbevételt nem jelentő bevételek (A/II+B/2) Közhasznú tevékenység ráfordításai ( ) Ráfordításként érvényesíthető kiadások Ráfordítást jelentő eszközváltozások Ráfordítást jelentő elszámolások Ráfordításként nem érvényesíthető kiadások F. Vállalkozási tevékenység ráfordításai ( ) Ráfordításként érvényesíthető kiadások Ráfordítást jelentő eszközváltozások Ráfordítást jelentő elszámolások Ráfordításként nem érvényesíthető kiadások G. Tárgyévi pénzügyi eredmény (±1±2) Közhasznú tevékenység tárgyévi pénzügyi eredménye (A/I-E/1-E/4) Vállalkozási tevékenység tárgyévi pénzügyi eredménye (B/1-F/1-F/4) H. Nem pénzben realizált eredmény (±1±2) Közhasznú tevékenység nem pénzben realizált eredménye (A/II-E/2-E/3) Vállalkozási tevékenység nem pénzben realizált eredménye (B/2-F/2-F/3)17 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet I. J. K. Adózás előtti eredmény (B/1-F/1)±H/2 Fizetendő társasági adó Tárgyévi eredmény Közhasznú tevékenység tárgyévi eredménye (A/1+A/H)-(E/1+E/2+E/3) Vállalkozási tevékenység tárgyévi eredménye (I-J) Tájékoztató adatok A. Pénzügyileg rendezett személyi jellegű ráfordítások 1. Bérköltség ebből: - megbízási díjak tiszteletdíjak Személyi jellegű egyéb kifizetések Bérjárulékok B. C. D. E. Pénzügyileg rendezett anyagjellegű ráfordítások Értékcsökkenési leírás Pénzügyileg rendezett egyéb ráfordítások A szervezet által nyújtott támogatások (pénzügyileg rendezett)18 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 4. számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez Az egyszerűsített éves beszámoló, illetve a közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlegének előírt tagolása a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetnél, illetve közhasznú egyéb szervezetnél ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) A. B. C. Befektetett eszközök I. Immateriális javak II. Tárgyi eszközök III. Befektetett pénzügyi eszközök Forgóeszközök I. Készletek II. Követelések III. Értékpapírok IV. Pénzeszközök Aktív időbeli elhatárolások Eszközök összesen19 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) D. E. F. G. Saját tőke I. Induló tőke/jegyzett tőke II. Tőkeváltozás/Eredmény III. Lekötött tartalék IV. Értékelési tartalék V. Tárgyévi eredmény alaptevékenységből (közhasznú tevékenységből) VI. Tárgyévi eredmény vállalkozási tevékenységből Céltartalékok Kötelezettségek I. Hátrasorolt kötelezettségek II. Hosszú lejáratú kötelezettségek III. Rövid lejáratú kötelezettségek Passzív időbeli elhatárolások Források összesen 5. számú melléklet a 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez Az egyszerűsített éves beszámoló eredménykimutatásának előírt tagolása a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetnél tevé- AlaptevékenységVállalkozási kenység Összesen20 Opten Törvénytár Opten Kft /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet Értékesítés nettó árbevétele Aktivált saját teljesítmények értéke Egyéb bevételek ebből: - támogatások = alapítói = központi költségvetési = helyi önkormányzati = egyéb Pénzügyi műveletek bevételei Rendkívüli bevételek ebből: - támogatások = alapítói = központi költségvetési = helyi önkormányzati Több megjelenítése
A Kormány 224/2000. (XII. 19.) rendelete A számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól (egységes szerkezeti szöveg) A számvitelről Részletesebben A rendelet célja és hatálya
224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény Részletesebben Közhasznú társadalmi szervezet egyszerűsített beszámolója
Magyar Coach Egyesület Budapest 1147 Benkő u. 23. Közhasznú társadalmi szervezet egyszerűsített beszámolója A beszámolási időszak kezdete: 2014. január 1. A mérleg fordulónapja: 2014. december 31. Keltezés: Részletesebben A rendelet célja és hatálya
224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója
190323829199933102 Magyarországi Ciszterci Rend Incipit Vita Nova Alapítvány az egyéb szervezet megnevezése 7621 Pécs, Széchenyi tér 11. az egyéb szervezet címe H A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Részletesebben Magyar Ökogazdálkodók Szövetsége
Magyar Ökogazdálkodók Szövetsége 2009. ÉVI MÉRLEGBESZÁMOLÓ ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) Magyar Ökogazdálkodók Szövetsége 2009. évi M É R L E G A. Befektetett eszközök 573 I. Immateriális javak - II. Tárgyi eszközök Részletesebben Közhasznú egyszerűsített éves beszámoló. 2011 évről
1 8 2 5 7 3 9 3-2 - 4 3 Adószám A vállalkozás megnevezése 1205 BUDAPEST RÉVAY UTCA 22. A vállalkozás címe, telefonszáma EGYÉB SZERVEZET Közhasznú egyszerűsített éves beszámoló 2012 évről 2012. 01. 01-2012. Részletesebben A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet. 2012. évi közhasznúsági jelentése
A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet székhely: 1026 Budapest, Pasaréti út 66/b a.sz.: 18132283-1-41 2012. évi közhasznúsági jelentése Hudecz András a Kuratórium elnöke 2013. május 18. A közhasznú szervezetekről Részletesebben Mérleg fordulónapja: 2009 12 31 (év/hó/nap) A tétel megnevezése Előző év módosításai Tárgyév
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009 Székhely: 1173. BUDAPEST, Pesti út 31 Adószám: 18195998-1-42 Közhasznúsági fokozat: közhasznú alapítvány Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Kimutatás a költségvetési támogatás Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S
Bogáncs Kisállatotthon Alapítvány 2500 Esztergom, Bíróréti dűlő 10.453. hrsz. K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S a 2007. december 31i KÖZHASZNÚ egyszerűsített beszámolóhoz Keltezés: Esztergom, 2008. május Részletesebben Független könyvvizsgálói jelentés a
Független könyvvizsgálói jelentés a Magyar Elektrotechnikai Egyesület 2007. évi beszámolójának felülvizsgálatáról Budapest, 2008. április 1 Megállapítások A Magyar Elektrotechnikai Egyesület 2007. XII.31-i Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámolója. 2010. év
1821323-9499-529-1 PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 164 Budapest, Vörösmarty utca 59. 3/24. KÖZHASZNÚ EGYÉB SZERVEZET EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJA 211. JANUÁR 1. - 211. DECEMBER Részletesebben A Kormány /2016. (.) Korm. rendelete
1 1. melléklet az NGM/ / /2016. számú kormány-előterjesztéshez A Kormány /2016. (.) Korm. rendelete a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2014. (14.03.11.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2013. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓ. 2007. év. Tartalom: Mérleg Eredménylevezetés Az imm. javak és a tárgyi eszközök alakulása Közhasznúsági jelentés
61.33/1996/2 18229367-2-43 191 Budapest, Üllői út 155. A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓ 27. év Tartalom: Mérleg Eredménylevezetés Az imm. Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése. Szabadszentkirály, 2012. 04. 06. Gyulai Krisztián elnök
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági Részletesebben Magyar ILIAS Közösség Egyesület 2085, Pilisvörösvár, Horgászsor u. 3/B.
Bírósági határozat száma: Pk.60553/2010/1/II, 2011.01.25 Magyar ILIAS Közösség Egyesület 2085, Pilisvörösvár, Horgászsor u. 3/B. Közhasznú egyszerűsített éves beszámoló 2013. január 1. - számviteli évről Részletesebben Adószám:
Közhasznúsági jelentés 2011 Egry József Általános Iskola TOLNAI ALAPÍTVÁNY Adószám: 18953305-1-20 8360. Keszthely, Vásár tér 10. Közhasznúsági jelentés részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési Részletesebben Gyermekbirodalom Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2010
Pénzügyi beszámoló Gyermekbirodalom Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2010 A tervezett programokat 2010ben is megvalósítottuk. Az alapítvány működése során az alapító okiratban meghatározott feladatokra Részletesebben Az egyéb szervezetek sajátos beszámoló készítéséről és könyvvezetéséről
Az egyéb szervezetek sajátos beszámoló készítéséről és könyvvezetéséről Szakszervezeti alapszervezetek részére Budapest, 2005 Készítette: Kovács Gézáné bejegyzett könyvvizsgáló Sorozat-szerkesztő: Gróf Részletesebben Zikkurat Színpadi Ügynökség Nonprofit Közhasznú Kft. 1137 Budapest, Szent István krt. 2. IV/23. Minősítés:Közhasznú. 2014. december 31.
1137 Budapest, Szent István krt. 2. IV/23. Minősítés:Közhasznú Egyszerűsített éves beszámoló "Könyvvizsgálattal alatámasztva" 1 A. Befektetett eszközök 231 087 0 228 681 2 I. IMMATERIÁLIS JAVAK 110 965 Részletesebben EGYÉB BERENDEZÉSEK, FELSZERELÉSEK, GÉPEK, JÁRMŰVEK
1 8 2 3 2 8 1 9-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Statisztikai számjel M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E. 1021 BUDAPEST, HŰVÖSVÖLGYI U.112. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január Részletesebben 2013. Szobért-Szobiakért Közalapítvány. Egyszerűsített éves beszámoló. Nyilvántartási szám: 1380. 2628 Szob, Szent Imre u. 12.
Szobért-Szobiakért Közalapítvány 2628 Szob, Szent Imre u. 12. Nyilvántartási szám: 138 Egyszerűsített éves beszámoló 213. Tartalom: - közhasznúsági jelentés - mérleg - eredménykimutatás - könyvvizsgálói Részletesebben DR. SZAKÁL SÁNDOR ALAPÍTVÁNY
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2013. (13.04.24.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2012. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben tata.etata.hu
KÖZHASZ Ú JELE TÉS a Tartalom: 2004. évi közhasznú tevékenységéről (Az 1997. évi Tv. alapján) A. A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója a. Mérleg (T. 1715/B.r.sz. Részletesebben Egyszerűsített éves beszámoló 0 1-0 9-9 3 5 3 5 1. Szkéné Színház Nonprofit Közhasznú Kft. 1111 Budapest Műegyetem rkp. 3.
181899 9499 29 1 Az Új Magyar Zene Egyesülete 167 Budapest, Podmaniczky u. 31. Közhasznú társadalmi szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 211 A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek Részletesebben 2 0 1 3 ÉV adatok ezer Forintban Sor- Megnevezés
1 9 3 3 0 3 3 6 1 0 5 9 3 2 9 5 2 9 0 5 adószáma KSH száma ALAPÍTVÁNY/EGYESÜLET MEGNEVEZÉSE: A Sárospataki Lokálpatrióták Egyesülete ALAPÍTVÁNY/EGYESÜLET CÍME: 3950 Sárospatak, Kossuth Lajos út.59. KETTŐS Részletesebben FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15.
FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. május 30. Steven Johnson képviselő FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentés Részletesebben Csongrád Megyei Kereskedők és Vendéglátók Egyesülete. Társadalmi Szervezet Egyszerűsített Beszámolója
1 9 0 7 8 1 1 9-9 4 1 1-5 2 9-0 6 Társadalmi Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2012. január 01. - 2012. december 31. 2012 Kelt Szeged, 2013. április 03. P. H. A vállakozás beszámolóját Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
Alapítvány a Dányi Iskolásokért 2118 Dány, Szent Imre tér 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. év I. ALAPÍTVÁNY BEMUTATÁSA: Az alapítvány neve: ALAPÍTVÁNY A DÁNYI ISKOLÁSOKÉRT Székhelye: 2118 Dány, Szent Imre Részletesebben Közhasznúsági beszámoló
Közhasznúsági beszámoló Az egyszerűsített beszámoló, illetve a közhasznú egyszerűsített beszámoló mérlegének előírt tagolása az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetnél,illetve közhasznú egyéb szervezetnél. Részletesebben SZUVERÉN NONPROFIT KFT
2 2 6 6 6 8 1 4 1 1 9 9 3 5 5 3 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 211.1.1-211.12.31. egyéb szervezet megnevezése 137 BUDAPEST, MÁTYÁSHEGYI ÚT 13. Részletesebben Kozmikus Tudat Közhasznú Egyesület
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója Magyar Sürgösségi Orvostani Társasság egyéb szervezet megnevezése 4400 Nyíregyháza, Szent István u.68. címe Keltezés: Részletesebben Egyesület. Civil szervezet
Civil szervezetek számvitele 2012-től Tóth Mihály bejegyzett könyvvizsgáló 2000. évi C. tv. a számvitelről Jogszabályok 224/2000. (XII. 19.) Korm. r. a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A számviteli tv. hatálya alá tartozó egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetek részére (Eredménykimutatás: összköltség, Mérleg: A ) Ez a táblázatrendszer alkalmas arra, hogy Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
KÖRZETI TŰZOLTÓ EGYESÜLET LETENYE 8868 Letenye, Kossuth L. u.58. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013 évről Készítette: Talentum Kontakt kft 2014-04-22 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18125861-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 14.Pk.61.013/2006 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben Academia Humana Alapítvány 1112 Budapest, Brassó út 26/A.
Academia Humana Alapítvány 1112 Budapest, Brassó út 26/A. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 30. Kiss Sándor Kuratóriumi elnök Áttekintő adatok Az Academia Humana Wagner Nándor Művész Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Szociális Háló Egyesület 7960 Sellye Batthyány u. 4. Közhasznúsági fokozat: Kiemelten közhasznú Közhasznúsági végzés: Pk. 60.163/1995/22 2008.év Tartalom: I. Közhasznú beszámoló Részletesebben Közhasznú jogállású szervezet könyvvezetése
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 1 év NAGYMAROS VÁROS FEJLESZTÉSÉÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY egyéb szervezet megnevezése 2626 NAGYMAROS, FŐ TÉR Részletesebben ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 3 051 0 3 262
" ÉRTED!- ÉRTED?" ALAPÍTVÁNY ESZKÖZÖK (aktívák) Mérleg 2010. Év Előző év Előző év(ek) módosításai A) BEFEKTETETT ESZKÖZÖK 280 0 280 I. Immateriális javak 0 0 0 II. Tárgyi eszközök 280 0 280 III. Befektetett Részletesebben Parallel Művészeti és Kulturális Közhasznú Alapítvány
Parallel Művészeti és Kulturális Közhasznú Alapítvány 1067. Budapest, Csengery utca 86. II/23. 7.Pk.60.221/2010 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 15. Simon Ildikó Györgyi elnök A Részletesebben Dél-Alföldi Eurotender, Ifjúsági, Kulturális, Oktatási és Környezetvédelmi Egyesület közhasznú egyszerűsített beszámolója. 2009.
K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2009 MAGYAR NEMZETI SZÍVALAPÍTVÁNY székhely: 1146 Budapest, Cházár András u. 19. adószám: 18049471-2-42 közhasznúsági fokozat: kiemelkedően közhasznú szervezet Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 5 2016.05.27 12:04:45 Szervezet székhelye: Irányítószám: 1 0 9 3 Település: Budapest Közterület neve: Lónyay Közterület Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2014 év Tüttő János Nótaklub Közhasznú Egyesület egyéb szervezet megnevezése 8800 Nagykanizsa, Munkás u. 1/B címe Nagykanizsa, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010. év
Egyesület megnevezése: Magánszállásadók Országos Szövetsége Egyesület címe: 3300 Eger, Hétvezér utca 11. Adószám: 18000926-1-10 Közhasznúsági jelentés 2010. év Eger, 2011.május 02. Szabó István elnök 1 Részletesebben KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ 2009. 01. 01. 2009. 12. 31. Bartók Béla Megyei Művelődési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ 2009. 01. 01. 2009. 12. 31. 2 0 0 9 ÉV Bartók Béla Megyei Művelődési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság mint a Bartók Béla Megyei Művelődési Központ Részletesebben A társasház beszámoló készítési kötelezettsége
A társasház beszámoló készítési kötelezettsége A társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény alapján társasháztulajdon jön létre, ha az épületingatlanon az alapító okiratban meghatározott, műszakilag Részletesebben KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ SZERVEZET KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁSA
7.Pk.60.080/2009/2. A vállalkozás megnevezése 1021 Budapest, Szerb Antal utca 8. A vállalkozás címe, telefonszáma KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ SZERVEZET KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE ÉS Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Készítette: Alf Martienssen elnök sk. - 2 - T A R T A L O M 1. A 2007. évi számviteli beszámoló 2. A költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2008.
-1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4 1012 Budapest, Kosciuszkó T. u. 10. 2008. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008. december 31. Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete PK-141 A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 03 Kecskeméti Törvényszék 2 0 1 4 Részletesebben EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ
Statisztikai számjel: 14896680-8510-572-05 Cégbírósági bejegyzés száma: 05-09-018279 Cég adószáma: 14896680-1-05 Pénzügyi Tudást Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság 3580 Tiszaújváros Részletesebben Ronald McDonald Gyermeksegély Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2011 év
Ronald McDonald Gyermeksegély Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2011 év Budapest: 2012. március 26. Ronald McDonald Gyermeksegély Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2011 évről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben EGYÉB SZERVEZETEK EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJA ÉS KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
1 9 6 2 3 2 3 8 9 3 1 9 5 2 1 1 a vállalkozás megnevezése 153. Budapest, Curia u.3. a vállalkozás címe, telefonszáma 211. december 31. EGYÉB SZERVEZETEK EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJA ÉS KÖZHASZNÚSÁGI Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben A Németh László Alapítvány Közhasznúsági beszámolója évről
A Németh László Alapítvány Közhasznúsági beszámolója ről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Alapítvány 2001 évben a gazdálkodásáról a számviteli törvénynek és a kapcsolódó előírásoknak megfelelve egyszerűsített Részletesebben EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ év statisztikai számjel cégjegyzékszám
Kiegészítő melléklet 1. Általános összefoglalás A kiegészítő melléklet a BJB-Sysem Kereskedelmi és Szolgáltató KFT 2013. január 1-től 2013. december 31-ig terjedő időszak üzleti tevékenységéről készült. Részletesebben Magyar Úszó Szövetség. Magyar Úszó Szövetség évi Közhasznúsági jelentése
Magyar Úszó Szövetség Magyar Úszó Szövetség 2013. évi Közhasznúsági jelentése Tartalomjegyzék I. A Magyar Úszó Szövetség, mint Kiemelten közhasznú egyéb szervezet 2013. évi Közhasznú egyszerűsített éves Részletesebben Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért Közhasznúsági jelentés 2011. évre
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008 Messzelátó Egyesülete Budapest, 2009. T a r t a l o m I. A szervezet alapadatai II. A Messzelátó Egyesülete számviteli beszámolója III. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
SURDI SPORTHORGÁSZ EGYESÜLET 8831 Nagykanizsa, Gárdonyi u. 8. 1. A szervezet alapadatai 1. Elnevezés: Surdi Sporthorgász Egyesület 2. Képviselő: Kovács Tibor 3. Székhely: 8831 Nagykanizsa Gárdonyi u. 8. Részletesebben www.egzatik.hu E-mail: info@egzatik.hu
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A számviteli tv. hatálya alá tartozó kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetek részére (Eredménykimutatás: összköltség, Mérleg: A ) Ez a táblázatrendszer alkalmas arra, hogy segítségével Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 18 Szombathelyi Törvényszék 2 0 1 5 2016.05.26 11:16:00 Szervezet neve: Szervezet székhelye: Irányítószám: 9 7 0 0 Település: Szombathely Közterület Részletesebben SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET. 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13. Cégjegyzékszám: TE 3777. Ksh: 450135
SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13 Cégjegyzékszám: TE 3777 Ksh: 450135 2011. évi Közhasznúsági jelentése Vecsés, 2012. május 23. Közhasznúsági jelentés Részletesebben Hitelesítő záradék (igen/nem) *
Ügyfél neve Mudi Fajtamentő Egyesület 1 8 7 2 6 9 0 3 9 4 9 9 5 2 9 1 3 Ügyfél címe 2377 Örkény, Vörösmarty u. 66 Mérlegkészítés helye Örkény adószám P K 6 0 4 0 0-2 0 0 9 18726903-9499-529-13 Cégjegyzék Részletesebben Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány
Közhasznúsági jelentés Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány 2011. évi tevékenységéről Az adatok könyvvizsgálattalnincsenek alátámasztva! Közhasznúsági fokozat: Közhasznú Alapítvány Nyilvántartásba vételi Részletesebben EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ
1 9 2 8 3 6 7 4-1 - 2 0 adó 6 0. 0 4 8 / 2 0 0 8 4 cégjegyzék a a vállalkozás neve 8790 Zalaszentgrót Dózsa György u. 9. a vállalkozás címe, telefona EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ a kettős könyvitelt vezető Részletesebben Rotary Klub Tabán Közhasznú Alapítvány. 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
Közhasznúsági jelentés Év: 2013 Szervezet neve: Kölyök Úszó Klub Sportegyesület Székhely: 9028 Győr, Koppány utca 19. Kapcsolattartó: Ladocsi Adrienn Közhasznúsági jelentés szövege: A Sportegyesület 2010. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
A Bíróság december 9.-i ítélete: 1997.
Áruk szabad mozgása - Mezőgazdasági termékek - Magánszemélyek cselekményeiből származó akadályok - A tagállamok kötelezettségei.
B-02.02.00 Európai Közösség (EGK/EK) / EGK/EK - Az áruk szabad mozgása * Az áruk szabad mozgása / Mennyiségi korlátozások és az azokkal azonos hatású intézkedések tilalma a tagállamok közötti kereskedelemben * Mennyiségi korlátozások és az azokkal azonos hatású intézkedések tilalma a tagállamok közötti kereskedelemben / Általánosságok
B-03.03.02 Európai Közösség (EGK/EK) / Mezőgazdaság / A piacok közös szervezése: elvek és mechanizmusok / Közös piacszervezés és a tagállamok intervenciói
Franciaország, tagállamok
1997. december 9. (*)
„Áruk szabad mozgása – Mezőgazdasági termékek – Magánszemélyek cselekményeiből származó kereskedelmi akadályok – A tagállamok kötelezettségei”
A C‑265/95. sz. ügyben,
az Európai Közösségek Bízottsága, (képviseli: Hendrik van Lier jogtanácsos és Jean-Francis Pasquier, a Jogi Szolgálathoz kirendelt tagállami köztisztviselő meghatalmazotti minőségben, kézbesítési cím: Carlos Gómez de la Cruz, a Jogi Szolgálat tagja, Centre Wagner, Kirchberg Luxembourg)
a Spanyol Királyság, (képviseli: Alberto José Navarro González, a közösségi jogi és intézményi ügyek főigazgatója és Rosario Silva de Lapuerta, abogado del Estado a közösségi jogi peres ügyek osztályától meghatalmazotti minőségben, kézbesítési cím : Spanyol nagykövetség, 4‑6 boulevard E. Servais, Luxembourg),
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, (képviseli M. John E. Collins a Treasury Solicitor's Department-től meghatalmazotti minőségben, segítője : Stephen Richards és Mark Hoskins barristers, kézbesítési cím: Egyesült Királyság nagykövetsége, 14 boulevard Roosevelt, Luxembourg)
a Francia Köztársaság, (képviseli: Jean-François Dobelle, a Külügyminisztérium jogi osztályának helyettes igazgatója, Catherine de Salins, aligazgató ugyanazon az osztályon, Anne de Bourgoing, megbízott ugyanazon az osztályon és Philippe Martinet, ugyanazon minisztérium külügyi titkára meghatalmazotti minőségben, kézbesítési cím: Francia nagykövetség, 8 B boulevard Joseph II, Luxembourg)
annak megállapítása iránt benyújtott keresete tárgyában, hogy a Francia Köztársaság, mivel nem tett meg minden szükséges és arányos intézkedést annak érdekében, hogy a magánszemélyek cselekményei ne akadályozhassák a zöldség- és gyümölcsáruk szabad mozgását, nem teljesítette az EK-Szerződés 5. cikkével összefüggésben annak 30. cikkéből és a mezőgazdasági piacok közös szervezéséből eredő kötelezettségeit,
tagjai: G. C. Rodríguez Iglesias elnök, C. Gulmann, H. Ragnemalm, M. Wathelet és R. Schintgen (előadó) tanácselnökök, G. F. Mancini, J. C. Moitinho de Almeida, P. J. G. Kapteyn, J. L. Murray, D. A. O. Edward, J.‑P. Puissochet, G. Hirsch és P. Jann bírák,
főtanáccsnok: C. O. Lenz,
figyelembe véve a tárgyalásra készített jelentést,
a felek szóbeli előterjesztésének az 1997. június 10‑i tárgyaláson történő meghallgatását követően, amelynek során a Bizottságot Hendrik van Lier és Jean-Francis Pasquier képviselte, a Spanyol Királyságot Rosario Silva de Lapuerta és a Francia Köztársaságot Jean-François Dobelle és Kareen Rispal-Bellanger, a Külügyminisztérium jogi osztályának aligazgatója meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának az 1997. július 9‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 A Bíróság Hivatalához 1995. augusztus 4‑én benyújtott keresetlevéllel az Európai Közösségek Bizottsága az EK‑szerződés 169. cikke alapján keresetet indított annak megállapítása iránt, hogy a Francia Köztársaság, mivel nem tett meg minden szükséges és arányos intézkedést annak érdekében, hogy a magánszemélyek cselekményei ne akadályozzák a zöldség- és gyümölcsáruk szabad mozgását, nem teljesítette az EK‑Szerződés 5. cikkével összefüggésben annak 30. cikkéből és a mezőgazdasági piacok közös szervezéséből erdő kötelezettségeit.
2 A Bizottság kijelentette, hogy már több mint egy évtizede rendszeresen érkeznek hozzá panaszok, amelyek a francia hatóságoknak a más tagállamokból származó mezőgazdasági termékek ellen a magánszemélyek által elkövetett erőszakos cselekményekkel és a francia mezőgazdasági termelők tiltakozó mozgalmaival szemben tanúsított passzivitását kifogásolják. E cselekmények különösen az ilyen termékeket szállító kamionok francia területen való feltartóztatása és szállítmányuk megsemmisítése, a kamionsofőrök elleni erőszakos cselekmények, más tagállamból származó mezőgazdasági termékeket áruló nagy francia bevásárlóközpontok elleni fenyegetések, valamint a franciaországi üzletekben kihelyezett ilyen áruk megrongálása.
3 A Bizottság megállapította, hogy 1993-tól kezdődően a francia mezőgazdasági termelők bizonyos mozgalmai, többek között a „Coordination Rurale” elnevezésű szervezet, következetes kampányba kezdtek a más tagállamokból származó mezőgazdasági termékek kínálatának korlátozása érdekében, ami különösen abban nyilvánult meg, hogy a nagy- és kiskereskedőket megfélemlítették annak érdekében, hogy kizárólag francia áru vásárlására kényszerítsék őket, valamint meghatározták az érintett termékek minimális eladási árát, illetve ellenőrzéseket szerveztek, amelyek során azt vizsgálták, hogy a kereskedők betartják-e a megadott utasításokat.
4 1993 áprilisától júliusáig különösen a Spanyolországból származó földieper került e kampány középpontjába. Ugyanezen év augusztusában és szeptemberében hasonló sorsra jutott a Belgiumból származó paradicsom.
5 1994-ben a spanyol földieper hasonló, a nagyáruházak fenyegetésével és az áru, valamint a szállítóeszközök megsemmisítésével járó támadások célpontjává vált, és ugyanazon a helyen két héten belül két alkalommal is erőszakos cselekményekre került sor anélkül, hogy a jelenlévő rendfenntartó erők hatékonyan beavatkoztak volna a kamionok és szállítmányaik védelme érdekében.
6 A Bizottság más vandál cselekedetekre is utal, amelyek Franciaország területén akadályozták az Olaszországból és Dániából származó mezőgazdasági termékek szabad mozgását.
7 Miután a Bizottság több alkalommal is felhívta a francia hatóságok figyelmét a problémára, úgy ítélte meg, hogy a Francia Köztársaság nem teljesítette az EK-Szerződés 5. cikkével összefüggésben annak 30. cikke és a mezőgazdasági piacok közös szervezése alapján fennálló kötelezettségeit, mivel nem tett meg minden szükséges és arányos intézkedést annak érdekében, hogy a magánszemélyek által elkövetett bűncselekmények ne akadályozzák a mezőgazdasági termékek szabad mozgását. Ennek következtében 1994. július 19-i levelében a Bizottság a Szerződés 169. cikkének megfelelően felszólította a francia kormányt, hogy két hónapon belül adja elő a kifogásolt kötelezettségszegéssel kapcsolatos észrevételeit.
8 A francia kormány 1994. október 10-i levelében azt válaszolta, hogy mindig is határozottan elítélte a francia mezőgazdasági termelők által elkövetett vandál cselekedeteket. Hangsúlyozta, hogy a megelőző felügyeleti és védelmi intézkedések, valamint az információgyűjtés lehetővé tette az incidensek számának jelentős csökkenését 1993 és 1994 között. Jól példázza továbbá a francia hatóságok határozottságát a más tagállamok mezőgazdasági termékeinek importját meggátolni szándékozó bármely bűncselekmény üldözésében az a tény, hogy az ilyen ügyekben az ügyészségek következetesen büntetőeljárást indítanak. Mindamellett a kis létszámú, nagyon mozgékony csoportok által előre nem látható módon elkövetett, kommandó jellegű cselekmények rendkívül megnehezítik a rendfenntartó erők dolgát, és magyarázatot adnak arra, hogy miért marad gyakran eredménytelen a bírósági eljárás. Végül, a „Coordination Rurale” arra irányuló cselekményei, hogy fenyegetéssel és árumegsemmisítéssel szabályozza a mezőgazdasági termékek piacát, a Conseil de la Concurrence (Versenytanács) előtti eljárás tárgyát képezik.
9 Mindezek ellenére 1995. április 20-án Franciaország dél-nyugati részén újabb súlyos incidensekre került sor, amelyek során Spanyolországból származó mezőgazdasági termékeket semmisítettek meg.
10 A Bizottság ekkor – 1995. május 5-én – indokolással ellátott véleményt bocsátott ki a Szerződés 169. cikke első bekezdésének megfelelően. Ebben azon véleményének adott hangot, hogy a Francia Köztársaság nem teljesítette az EK-Szerződés 5. cikkével összefüggésben annak 30. cikke és a mezőgazdasági piacok közös szervezése alapján fennálló kötelezettségeit, mivel nem tett meg minden szükséges és arányos intézkedést annak érdekében, hogy a magánszemélyek cselekményei ne akadályozzák a zöldség- és gyümölcsáruk szabad mozgását, és felszólította a Francia Köztársaságot, hogy a Szerződés 169. cikkének második bekezdése értelmében hozza meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy egy hónapon belül megfeleljen a véleményben foglaltaknak.
11 1995. június 16-án a francia kormány kijelentette, minden lehetséges intézkedést megtett annak érdekében, hogy biztosítsa az áruk szabad mozgását Franciaország területén, és az alkalmazott visszatartó intézkedések következtében 1995-ben lényegesen csökkent az erőszakos cselekmények száma. Nemzeti szinten az érintett minisztériumok együttes fellépést dolgoztak ki a további vandál cselekmények megakadályozása érdekében, amelynek keretében megerősítették a felügyeletet, valamint a rendőrfőnököket és a rendfenntartó erőket szigorú fellépésre szólították fel. Ezen kívül helyi szinten, a veszélyeztetett létesítmények folyamatos felügyeletét szolgáló riasztórendszer is számos incidens elkerülését tette lehetővé. Még ha minden romboló akciót nem is sikerült megakadályozni, hiszen olyan előre nem látható, elszórt cselekményekről van szó, amelyek esetében nehéz kideríteni, hogy kik az elkövetők, a Tribunal Correctionnel de Nîmes 1994-ben 25 mezőgazdasági termelőt ítélt el rongálás miatt. Mióta 1994. március 1-jén hatályba lépett az új büntető törvénykönyv 322-13. cikke, a tulajdon megrongálásával való fenyegetés büntetése hatékonyabbá vált. Végül, az okozott károkat az állam megtéríti és intézkedtek annak érdekében is, hogy meggyorsítsák az érintett gazdasági szereplők kártérítésének szabályozását.
12 A Bizottság szerint a francia mezőgazdasági miniszter mindezek ellenére 1995-ben kijelentette, hogy jóllehet helyteleníti és elítéli a mezőgazdasági termelők által elkövetett erőszakos cselekményeket, egyáltalán nem tervezi a rendfenntartó erők bevetését e cselekmények megfékezése érdekében.
13 1995. június 3-án három Spanyolországból zöldséget és gyümölcsöt szállító kamion ellen követtek el erőszakos cselekményeket Dél-Franciaországban anélkül, hogy a rendfenntartó erők beavatkoztak volna. 1995 júliusának elején a francia mezőgazdasági termelők ismét olasz és spanyol gyümölcsöt semmisítettek meg.
14 A Bizottság ezért benyújtotta a jelen keresetet.
15 Az 1996. február 14-i és 27-i végzésével a Bíróság engedélyezte, hogy Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, valamint a Spanyol Királyság beavatkozóként támogassa a Bizottság kereseti kérelmét.
16 Keresetének alátámasztására a Bizottság kifejtette, hogy a Szerződés 30. cikke és a zöldség- és gyümölcspiacok közös szervezése – amelyek egyaránt a kereskedelemi akadályok felszámolásának elvén alapulnak – tiltják a tagállamok közötti behozatal mennyiségi korlátozását, valamint minden azonos hatású intézkedést. Ezen felül a Szerződés 5. cikke értelmében a tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést az Szerződésből eredő kötelezettségeik teljesítése érdekében.
17 Következésképpen a szállítóeszközök feltartóztatása és a más tagállamokból származó mezőgazdasági termékek megsemmisítése, valamint az e tagállamokból származó zöldség és gyümölcs forgalmazóinak a különböző mezőgazdasági szervezetek általi megfenyegetésével teremtett bizonytalan légkör, amely manapság Franciaországban jellemző, ezen áruk közösségen belüli kereskedelmének olyan akadályát jelentik, amelyet a tagállamok kötelesek megszüntetni megfelelő intézkedések elfogadásával, beleértve az olyan intézkedéseket is, amelyek az áruk szabad mozgását veszélyeztető magánszemélyek ellen irányulnak.
18 Jelen esetben az a tény, hogy Franciaországban évről évre súlyos incidensek zavarták meg a más tagállamból származó zöldségek és gyümölcsök behozatalát és továbbítását, azt mutatja, hogy a francia kormány által védekezésül felhozott megelőző és büntető intézkedések se nem elégségesek, se nem arányosak a tekintetben, hogy a gyakorlatban is visszatartsák az ilyen jogsértések elkövetőit e bűncselekmények ismételt elkövetésétől. Ráadásul a Bizottság rendelkezésére álló tények fényében úgy tűnik, hogy a francia hatóságok folyamatosan vonakodnak megfelelő intézkedéseket hozni a mezőgazdasági termelők által Franciaországban elkövetett erőszakos cselekmények hatékony megelőzése és visszaszorítása érdekében.
19 A spanyol kormány és az Egyesült Királyság Kormánya támogatja a Bizottság kereseti kérelmét.
20 A francia kormány ezzel szemben azt állítja, hogy a Bizottság keresete nem megalapozott.
21 A francia kormány álláspontja szerint minden szükséges és alkalmas eszközt igénybe vett annak érdekében, hogy megelőzze és megbüntesse a mezőgazdasági áruk szabad mozgását akadályozó magánszemélyek akcióit, éppen úgy, mint a nemzeti jog hasonló megsértése esetén. Véleménye szerint az 1993-ban bevezetett felügyeleti intézkedéseknek köszönhetően az ezt követő években az ilyen erőszakos cselekmények száma jelentősen csökkent.
22 Ugyanakkor, figyelembe véve egyrészt, hogy Franciaország területén nagy számú tehergépkocsi szállít mezőgazdasági termékeket több különböző rendeltetési helyre, másrészt, hogy a mezőgazdasági termelők kis csoportokban, kommandószerűen, váratlanul hajtják végre akcióikat, a rongálás nem küszöbölhető ki teljesen. Ez a magyarázata annak is, hogy nagyon nehéz e cselekmények értelmi szerzőit azonosítani, és az erőszakos cselekmények elkövetésében való személyes részvételüket bizonyítani e cselekmények következetes üldözése és megbüntetése érdekében. 1994 óta további hat személy ellen folytattak vizsgálatot, vagy hoztak ítéletet. A rendőrség mérlegelési jogkörében dönt arról, hogy szükséges-e a közrend védelmében beavatkozni. Az állam minden esetben megtéríti a károsultak teljes kárát az állami szervek objektív felelőssége alapján. Így 1993-ban, 1994-ben és 1995-ben több mint 17 millió FF kifizetésére került sor kártérítés címén.
23 A francia kormány hozzáteszi, hogy a francia mezőgazdasági termelők elégedetlenségének oka a spanyol termékek importjának a Spanyol Királyság csatlakozása óta bekövetkezett jelentékeny növekedése, ami jelentős árcsökkenést okozott, amit tovább erősít a pezeta versenyszempontból fontos leértékelődése, valamint a spanyol termelők által alkalmazott dömpingárak. A francia zöldségek és gyümölcsök piacát jelentősen megzavarta, hogy e csatlakozás tekintetében előirányzott átmeneti időszak során nem hoztak létre semmilyen, a spanyol termelők exportárait figyelemmel kísérő mechanizmust. A francia kormány hangsúlyozta továbbá, hogy a kérdéses ügyben egyáltalán nem tett protekcionista intézkedéseket, hanem konstruktív magatartást tanúsított azzal, hogy lépéseket tett a Tanácsnál a zöldség és gyümölcspiac nehézségeinek megoldása érdekében, és tanácskozott a spanyol hatóságokkal.
24 A Bizottság keresete megalapozottságának megítélésekor figyelembe kell venni, hogy az áruk szabad mozgása a Szerződés egyik legfontosabb alapelve.
25 Erre vonatkozóan az EK-Szerződés 3. cikkének c) pontja úgy rendelkezik, hogy a 2. cikkben meghatározott célok érdekében a Közösség tevékenysége olyan belső piac létrehozására irányul, amelyet többek között az áruk tagállamok közötti szabad mozgását gátló akadályok eltörlése jellemez.
26 Az EK-Szerződés 7a. cikkének második bekezdése értelmében a belső piac olyan belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződés rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk szabad mozgása.
27 Ezt az alapelvet a Szerződés 30. és azt követői cikkei fejtik ki.
28 A 30. cikk arról rendelkezik, hogy a tagállamok között tilos a behozatalra vonatkozó minden mennyiségi korlátozás és azzal azonos hatású intézkedés.
29 Ezt a rendelkezést a szövegösszefüggésben úgy kell értelmezni, hogy meg kell szüntetni a tagállamok közötti behozatal minden közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális akadályát.
30 A belső határok nélküli piac megvalósításának elengedhetetlen eszközeként a 30. cikk tehát nem csak az állami intézkedéseket tiltja, amelyek önmagukban korlátozzák a tagállamok közötti kereskedelmet, hanem e cikket abban az esetben is alkalmazni kell, ha egy tagállam nem hozza meg az áruk szabad mozgásának nem állami eredetű akadályai elhárítása érdekében szükséges intézkedéseket.
31 Ugyanis ha egy tagállam nem cselekszik, vagy az áruk szabad mozgását gátló akadályok elhárítása érdekében nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, különösen a területén elkövetett, a magánszemélyek más tagállamokból származó termékek ellen irányuló cselekményeiben megnyilvánuló akadályok elhárítása érdekében, azzal ugyanúgy akadályozza a Közösségen belüli kereskedelmet, mint bármilyen aktív cselekvéssel.
32 A 30. cikk tehát nem csak azt írja elő, hogy a tagállamok nem hozhatnak olyan intézkedéseket, illetve nem tanúsíthatnak olyan magatartást, amely akadályozhatja a kereskedelmet, hanem a Szerződés 5. cikkével összefüggésben kötelezi a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden megfelelő és szükséges intézkedést annak érdekében, hogy területükön biztosítsák ezen alapvető szabadság tiszteletben tartását.
33 Mivel a közrend és a közbiztonság fenntartása a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, természetesen a tagállamok mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek annak meghatározása terén, hogy egy adott helyzetben melyek a legmegfelelőbb intézkedések a termékek behozatala előtti akadályok elhárítására.
34 Ezért nem a közösségi intézmények feladata, hogy a tagállamok helyébe lépve előírják, milyen intézkedéseket kell a tagállamoknak meghozniuk és ténylegesen alkalmazniuk annak érdekében, hogy területükön biztosítsák az áruk szabad mozgását.
35 Ugyanakkor az elé terjesztett ügyekben a Bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a fent említett mérlegelési jogkört is figyelembe véve az érintett tagállam az áruk szabad mozgásának biztosítása érdekében megfelelő intézkedéseket hozott-e.
36 Hozzá kell tenni, hogy a fenti megfontolások az EK-Szerződés 7. cikkének (7) bekezdésével összefüggésben ugyanezen szerződés 38-46. cikkének megfelelően a Tanács által a különböző mezőgazdasági termékek piacának közös szervezésére vonatkozóan elfogadott rendeletek tekintetében is érvényesek (lásd a 3/76., 4/76. és 6/76. sz. Kramer és társai egyesített ügyekben 1976. július 14-én hozott ítélet [EBHT 1976., 1279. o.] 53. és 54. pontját, valamint a C-228/91. sz. Bizottság kontra Olaszország ügyben 1993. május 25-én hozott ítélet [EBHT 1993., I-2701. o.] 11. pontját a halászati termékek közös piacának szervezéséről szóló rendeletek vonatkozásában).
37 Jelen ügyben a Francia Köztársaság ellen a Bizottság által tagállami kötelezettségszegés miatt indított eljárás alapját képező tények nem vitatottak.
38 Franciaország területén a más tagállamokból származó mezőgazdasági termékek ellen elkövetett erőszakos cselekmények, különösen az ilyen termékeket szállító kamionok feltartóztatása, szállítmányuk megsemmisítése és a sofőrök bántalmazása, valamint a kis- és nagykereskedők megfenyegetése és az eladásra kirakott áruk tönkretétele kétségtelenül akadályozza e termékek Közösségen belüli kereskedelmét.
39 Meg kell tehát vizsgálni, hogy jelen esetben a francia kormány eleget tett-e a Szerződés 30. cikke és ezzel összefüggésben ugyanezen szerződés 5. cikke alapján fennálló kötelezettségeinek, azaz meghozta-e a szükséges és megfelelő intézkedéseket a magánszemélyek bizonyos mezőgazdasági termékek szabad mozgását akadályozó cselekményei ellen.
40 E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság írásbeli beadványai alapján az e keresetben kifogásolt események több mint tíz éve rendszeresen előfordulnak.
41 A Bizottság először 1985. május 8-án intézett felszólító levelet a Francia Köztársasághoz, amelyben arra kérte, hogy hozza meg a szükséges megelőző és büntető intézkedéseket az ilyen jellegű cselekmények megakadályozása érdekében.
42 A Bizottság jelen ügyben több alkalommal is felhívta a francia kormány figyelmét, hogy a közösségi jog alapján köteles biztosítani az áruk szabad mozgása elvének tényleges tiszteletben tartását azáltal, hogy megszüntet minden, a más tagállamokból származó mezőgazdasági termékek szabad mozgására vonatkozó korlátozást.
43 A francia hatóságoknak jelen esetben tehát elegendő idő állt rendelkezésére ahhoz, hogy meghozzák a közösségi jogból eredő kötelezettségeik teljesítéséhez elengedhetetlen intézkedéseket.
44 Továbbá a francia kormány magyarázata ellenére, amely szerint minden intézkedést megtett annak érdekében, hogy az erőszakos cselekmények ne folytatódjanak, és a felelősöket megbüntessék, tény, hogy a súlyos incidensek évről évre hátrányosan érintették a mezőgazdasági termékek kereskedelmét Franciaország területén.
45 Erre vonatkozóan a Bizottság által előadott és a francia kormány által nem vitatott tényekből kitűnik, hogy mindenekelőtt az év bizonyos időszakai érintettek, és vannak olyan különösen érintett helyek, ahol egy év leforgása alatt többször is sor került ilyen eseményekre.
46 1993 óta az erőszakos és vandál cselekmények nem csak a mezőgazdasági termékeket szállító járműveket vették célba, hanem e termékek nagy- és kiskereskedői hálózatára is kiterjedtek.
47 Ugyanilyen jellegű súlyos incidensek történtek 1996-ban és 1997-ben is.
48 Továbbá nem vitatott, hogy ezen incidensek alkalmával a francia rendfenntartó erők vagy nem tartózkodtak a helyszínen – annak ellenére, hogy bizonyos esetekben az illetékes hatóságok időben értesültek a mezőgazdasági termelők küszöbön álló tüntetéséről – vagy nem léptek közbe, még abban az esetben sem, ha sokkal többen voltak, mint a rendbontók. Ráadásul nem mindig gyors, meglepetésszerű akciókról volt szó, amelyek végeztével a tüntetők azonnal elmenekülhettek volna, hiszen a zavargások egyes esetekben órákig tartottak.
49 Ezenkívül tény, hogy számos vandál cselekményt a televízió kamerák lefilmeztek, a résztvevők gyakran fedetlen arccal tüntettek, és a mezőgazdasági termelők erőszakos cselekmények elkövetéséért felelős csoportjai nem ismeretlenek a rendvédelmi szervek előtt.
50 Ennek ellenére a közrend súlyos megsértésében részt vevők közül nagyon keveset azonosítottak és vontak büntetőeljárás alá.
51 Így, jóllehet az 1993 áprilisától augusztusig terjedő időszakban számos vandál cselekmény történt, a francia hatóságok csak egyetlen egy olyan esetet tudtak megnevezni, amely büntetőjogi felelősségrevonással végződött.
52 A fentiek fényében a Bíróság – tudatában azon nehézségeknek, amelyekkel a hatáskörrel rendelkező hatóságok az olyan jellegű helyzetekben, mint amilyenről a jelen ügyben is szó van, szembesülnek – megállapítja, hogy figyelembe véve a Bizottság által felsorolt incidensek súlyosságát és gyakoriságát, a francia kormány által hozott intézkedések nyilvánvalóan nem elégségesek ahhoz, hogy biztosítsák a mezőgazdasági termékek közösségen belüli szabad kereskedelmét Franciaország területén azáltal, hogy a szóban forgó visszaélések elkövetőit ténylegesen megakadályozzák és visszatartják a bűncselekmények elkövetésétől és megismétlésétől.
53 Ez a megállapítás annál is inkább helytálló, mivel a Bizottság által említett rongálások és fenyegetések nem csak az erőszakos cselekmények által közvetlenül veszélyeztetett termékek franciaországi tranzitját vagy importját veszélyeztetik, hanem természetüknél fogva alkalmasak arra, hogy bizonytalan helyzetet idézzenek elő, ami hátrányosan befolyásolja a kereskedelmi forgalom egészét.
54 Az előző megállapítást semmiképpen nem cáfolja a francia kormány érvelése, miszerint a francia mezőgazdasági termelők helyzete annyira nehéz volt, hogy okkal lehetett attól tartani, a hatáskörrel rendelkező hatóságok határozottabb fellépésére a tüntetők erőszakos cselekmények elkövetésével válaszolnak, ami a közrend még súlyosabb megsértéséhez, sőt, akár társadalmi zavargásokhoz vezethet.
55 A belső nehézségektől való félelem nem igazolhatja a tagállam tartózkodását a közösségi jog helyes alkalmazásától (lásd erre vonatkozóan a C-52/95. sz. Bizottság kontra Franciaország ügyben 1995. december 7-én hozott ítélet [EBHT 1995., I-4443. o.] 38. pontját).
56 Az érintett tagállam kötelessége minden szükséges intézkedést meghozni azért, hogy a gazdasági szereplők érdekében biztosítsa a közösségi jog hatályát és érvényesülését, kivéve ha bizonyítható, hogy intézkedése a közrend tekintetében olyan következményekkel járna, amelyeken a rendelkezésére álló eszközök segítségével nem tud úrrá lenni.
57 Jelen esetben az alperes kormány nem bizonyította olyan, a közérdekre nézve fennálló veszély fennállását, amelyen ne tudna úrrá lenni.
58 Hozzá kell tenni, hogy jóllehet a közrend súlyos megsértésének veszélye indokolhatja a rendfenntartó erők be nem avatkozását, ez az érv kizárólag meghatározott esetekben elfogadható, és nem – mint a jelen esetben – általánosságban, a Bizottság által felsorolt minden incidensre vonatkozóan.
59 A sértetteknek okozott kár Francia Köztársaság általi megtérítését a francia kormány nem hozhatja fel érvként a közösségi jogból fakadó kötelezettségei nem teljesítésének igazolására.
60 Noha a kártérítés megtérítheti az érintett gazdasági szereplők által elszenvedett kár legalábbis egy részét, ez azonban nem zárja ki a tagállami kötelezettségszegést.
61 Azon érv sem elfogadható, mely szerint a zöldségek és gyümölcsök francia piaca nagyon nehéz társadalmi-gazdasági helyzetbe került a Spanyol Királyság csatlakozását követően.
62 Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a gazdasági indokok semmiképpen sem igazolhatják a Szerződés 30. cikke által tiltott akadályokat (lásd többek között a 288/83. sz. Bizottság kontra Írország ügyben 1985. június 11-én hozott ítélet [EBHT 1985., 1761. o.] 28. pontját).
63 Az alperes kormány ezen érvei alátámasztása érdekében arra utal, hogy a spanyol termelők tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata, sőt, a közösségi jog spanyol termelők általi megsértése vezetett a francia zöldség- és gyümölcspiac egyensúlyának megbomlásához. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy egy tagállam nem hozhat egyoldalúan védintézkedéseket, illetve nem tanúsíthat egyoldalúan olyan magatartást, amely a közösségi jog másik tagállam által történő megsértésének elhárítására irányul (e tekintetben lásd a C-5/94. sz. Hedley Lomas-ügyben 1996. május 23-án hozott ítélet [EBHT 1996., I-2553. o.] 20. pontját).
64 Ez különösen érvényes a közös agrárpolitika esetében, ahol csak a Közösség hozhatja meg szükség esetén azon intézkedéseket, amelyek bizonyos gazdasági szereplők nehézségeinek kezeléséhez szükségesek, különösen egy új csatlakozást követően.
65 A fenti megfontolásokra figyelemmel meg kell állapítani, hogy jelen esetben a francia kormány nyilvánvalóan és hosszú ideig nem hozta meg a szükséges és megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy véget vessen a más tagállamokból származó mezőgazdasági termékek szabad mozgását Franciaország területén veszélyeztető vandál cselekményeknek, és megelőzze ezek ismételt elkövetését.
66 Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Francia Köztársaság nem teljesítette a mezőgazdasági termékek piacainak közös szervezése és az EK-szerződés 30. cikkéből, és ezzel összefüggésben ugyanezen szerződés 5. cikkéből eredő kötelezettségeit, mivel nem tett meg minden szükséges és arányos intézkedést annak érdekében, hogy a magánszemélyek cselekményei ne akadályozzák a zöldség- és gyümölcsáruk szabad mozgását.
67 Az eljárási szabályzat 69. cikkének 2. §-a alapján a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel a Francia Köztársaság pervesztes lett, kötelezni kell a költségek viselésére. Az eljárási szabályzat 69. cikkének 4. §-ával összhangban az eljárásba beavatkozó tagállamok és az intézmények maguk viselik költségeiket.
1) A Francia Köztársaság nem teljesítette az EK‑Szerződés 5. cikkével összefüggésben annak 30. cikkéből és a mezőgazdasági piacok közös szervezéséből eredő kötelezettségeit, mivel nem tett meg minden szükséges és arányos intézkedést annak érdekében, hogy a magánszemélyek cselekedetei ne akadályozzák a zöldség- és gyümölcsáruk szabad mozgását.
2) A Francia Köztársaságot a költségek viselésére kötelezi.
3) A Spanyol Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága maguk viselik saját költségeiket.
Kihirdetve Luxembourgban, az 1997. december 9‑i nyilvános ülésen.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság