text:
A NAV javára döntött a Kúria - Vállalkozó Információs Portál
A NAV javára döntött a Kúria
Jogegységi határozatot hozott a Kúria a hibásan kiadmányozott NAV-határozatok ügyében: a határozatok hibás aláírása nem olyan súlyú hiba, ami miatt a határozatokat semmisnek kellene tekinteni. A jogegységi határozat a bíróságokra nézve kötelező, ezért a Kúria döntése számtalan, a NAV és az adózók között folyamatban lévő bírósági perre kihatással van.
A közelmúltban számtalan per indult a NAV ellen azon az alapon, hogy a NAV által kiadott határozatot nem a döntés meghozatalára jogosult személy, az ún. hatáskör gyakorlója írta alá, hanem a helyettese, és sok esetben az aláírásból a helyettes személye sem volt beazonosítható. A bíróságok ezekben a perekben a NAV határozatát rendszerint megsemmisítették és új határozat meghozatalára kötelezték az adóhatóságot.
A NAV határozatok megsemmisítése azért kardinális kérdés az adóhatóságnak és a vállalkozásoknak, mert több bírósági döntés is szól amellett, hogy amennyiben az új határozat meghozatalának időpontjában az adózók adókötelezettsége már elévült, úgy a NAV az új eljárásban már egyáltalán nem hozhat marasztaló határozatot a vállalkozásokkal szemben.
Az ügyek magas száma és nagy hordereje miatt a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiumának vezetője kezdeményezett jogegységi eljárást, arra hivatkozással, hogy a bíróságok ítélkezési gyakorlata nem egységes.
Ezekben az ügyekben a központi kérdés az, hogy egy adminisztrációs hiba az adóhatóság részéről járhat-e azzal a következménnyel, hogy az adóhatóság végérvényesen elesik az adó beszedésétől. A bíróságok eddigi gyakorlata az adóhatóságokra nézve volt kedvezőtlen. A Kúria jogegységi határozata azonban elveszi a kérdés élét, mert a kiadmányozás körében elkövetett hibát nem tekinti semmisségi oknak.
A Kúria hét bíróból álló jogegységi tanácsa az eljárása során figyelembe vette a Legfőbb Ügyész nyilatkozatát, továbbá a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar Közigazgatási Jogi Tanszékének álláspontját, és az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi Tanszéke egyetemi tanárának véleményét is, továbbá az Alkotmánybíróság egy tavalyi – ugyancsak a kiadmányozás kérdéskörét érintő – határozatát is.
A Kúria bírái a jogegységi határozatban arra a következtetésre jutottak, hogy a közigazgatási döntés kiadmányozójának aláírásával kapcsolatos hiba vagy hiányosság önmagában nem eredményez semmisséget, hanem csak eljárási jogszabálysértésnek minősül. A Kúria álláspontja szerint nincs akadálya annak, hogy az adóhatósági döntést ne személyesen a hatáskör gyakorlója, hanem egy általa kijelölt más személy írja alá, kiadmányozza, és önmagában az sem teszi semmissé az így kiadmányozott határozatot, ha az aláíró személye az aláírásból nem beazonosítható. Mindez természetesen csak akkor igaz, ha az eljárás egészéből, a döntés külső megjelenéséből, tartalmából megállapítható, hogy ténylegesen melyik hatóság járt el, és, hogy e hatóságnak volt jogszabályon alapuló hatásköre az ügyben való eljárásra, döntéshozatalra.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
PPT - J ogalkalmazási ismeretek PowerPoint Presentation - ID:4235467
J ogalkalmazási ismeretekPowerPoint Presentation
J ogalkalmazási ismeretek
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/4235467" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
J ogalkalmazási ismeretek - PowerPoint PPT Presentation
Integrált ügyfélszolgálati rendszer kialakítása a Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek. J ogalkalmazási ismeretek. Integrált ügyfélszolgálati munkatársak képzése. Az előadás tartalmi felépítése.
PowerPoint Slideshow about 'J ogalkalmazási ismeretek' - aliza
Integrált ügyfélszolgálati rendszer kialakítása a Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
Jogalkalmazási
Integrált ügyfélszolgálati munkatársak képzése
Az előadás tartalmi felépítése Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A hatósági jogalkalmazás fogalma, folyamata és szervei
A közigazgatási hatósági eljárás alapelvei és alapvető rendelkezései
A közigazgatási hatósági eljárás szakaszai
1. rész Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A hatósági jogalkalmazás
1.1. Hatósági jogalkalmazás fogalma Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A jogalkalmazás az erre jogszabályban feljogosított szervek olyan egyedi tevékenysége, melynek során a jogszabályban absztrakt, elvont módon megfogalmazott tényállást az egyedi ügyre alkalmazva döntenek.
Államigazgatási szervek Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
„Quasi” állam-
Kormány - szuperjogorvoslat
Helyi közügyekben
hatósági ügyek)
Képviselőtestü-let illetve akire hatáskörét átruházta
Államigaz-gatási
(Jegyző, hivatal nevesített ügyintézője,
Miniszter (hatósági jogalkalmazó tevékenység irányítása, kivételesen egyedi eljárás)
Nem minisztériumi jogállású központi államigazgatási szervek(hatósági feladatok, területi szervek irányítása)
Kivételesen más szervek is felhatalmaz-hatóak hatósági jogkör gyakorlására (pl. Kamara)
1.2. A hatósági jogalkalmazás szervei
Közigazgatási hivatalok (2011. 01.01. kormányhivatalok)
Helyi államigazgatási szervek
Eljárás megindítása Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
Konkrét tényállás tisztázása
1.3. A jogalkalmazás folyamata
Döntésközlése
Szankció, illetve végrehajtás
rész Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
2.1. Eljárási alapelvek Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A Ket. által megfogalmazott eljárási alapelvek:
a törvényesség elve;
a rendeltetésszerű eljárás elve;
a törvény előtti egyenlőség elve;
a hivatalból való eljárás elve;
az ügyféljogok;
az ügyfél-kötelezettségek;
a költségtakarékos eljárás elve;
az e-ügyintézés ösztönzésének elve.
2.2. A törvény hatálya Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
Magyar Köztársaság teljes területe. néhány kivételt leszámítva.
Néhány kivétellel: 2005. nov.
1-jétől.
Ügyfél, egyéb érintettek, közreműködők, hatóság, szakhatóság.
Közigazgatási hatósági ügy.
2.2.1.Tárgyi hatály Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
Hatósági ügy: a hatóság részéről az ügyfelet érintő
Jog megállapítása.
Hatósági nyilvántartás vezetése.
Kötelezettség megállapítása.
Hatósági ellenőrzés lefolytatása.
Tevékenység/foglalkozás gyakorlásához szükséges nyilvántartásba vétel.
Adat, tény vagy jogosultság igazolása.
2.2.2. Személyi hatály Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
Egyéb eljárási szereplők
szemletárgy birtokosa
Önkormányzati hatóság
Akinek az ügy a
jogát,
jogos érdekét érinti,
akivel kapcsolatban hatósági nyilvántartás adatot tartalmaz,
akit ellenőrzés alá vontak,
hatásterületen élő ingatlantulajdonos, használó,
ügyféli jogokkal felruházott szervezet.
Jegyző, hatósági társulás
Törvény, kormányren-delet által feljogosított nem közigazgatási szerv
végrehajtási eljárásban pénzügyi intézmény, munkáltató
2.2.3. Joghatóság, hatáskör, illetékesség Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A hatóság eljárási képességének feltételei
Arra ad választ, hogy a magyar hatóságnak van - e joga eljárni, vagy az ügy más ország ható-ságára, vagy nemzet-közi szervre tartozik (Európai unió).
Azt mutatja meg, hogy a konkrét ügy-ben milyen típusú közigazgatási szerv járhat el, illetve me-lyik szint jogosult el-járni.
Arra ad választ, hogy a több azonos hatáskörű szerv közül területi alapon melyik az az egy hatóság, amely a konk-rét ügyben eljárhat (illetékességi okok).
3. rész Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
3. A közigazgatási hatósági eljárás szakaszai Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
a hatósági ellenőrzés;
az elsőfokú eljárás;
a jogorvoslati eljárások;
a végrehajtási eljárás.
3.1. A hatósági ellenőrzés Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A hatósági ellenőrzés fogalma
Jogerős vagy fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajtható hatósági határozatban foglaltak teljesítését
A jogszabályban foglalt rendelkezések betartását
3.1.1. Ellenőrzési eszközök Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
belépési jogosultság;
irat-betekintési jog;
valamely tárgy vagy munkafolyamat megvizsgálásának joga;
felvilágosítás-kérési jog;
kép- és hangfelvétel készítésének joga;
mintavételi (ellenminta-vételi) jog;
lefoglalási jog.
3.2. Az első fokú eljárás Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
utasítása, bíróság kötelezése
Életveszéllyel vagy súlyos
kárral fenyegető helyzet
Joghatások:
jogok megszerzése, kötelezettségek terhe;
ügyintézési határidő kezdete.
3.2. Az első fokú eljárás megindítása Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
JOGHATÓSÁG, HATÁSKÖR, ILLETÉKESSÉG VIZSGÁLATA
Kérelem ellenőrzése
ELŐÍRT TARTALI ELEMEK MEGLÉTE,
MÁS SZERVTŐL SZÜKSÉGES ADATOK SZERZÉSÉRE KÉRELMET TARTALMAZ-E.
ÉRDEMI VIZSGÁLAT NÉLKÜLI ELUTASÍTÁS
MÁS HATÓSÁGNÁL INDUL ELJÁRÁS
3.2.1. Értesítés az eljárás megindításáról Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
Mind a hivatalból, mind a kérelemre indult eljárás esetében értesíteni kell:
az ismert ügyfelet (ügyfeleket).
ÉRDEMI HATÁROZATOK Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
Főszabály: 30 napos
Kivételes ügyintézési
3.2.2. A határidők
veszélyhelyzet elhárítása, kár megelőzése
ügy bonyolultsági foka (külön jsz. alapján)
Határidő kezdete:
kérelem beérkezése;
hivatalból indítandó eljárásnál a megindítás napja;
felügyeleti szervhez az iratok megérkezésének napja.
Határidő meghosszabbítása: indokolt esetben, legfeljebb 22 nappal (kiskorúnál 10 nappal)
3.2.3. Az eljárás felfüggesztése Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
2. Felfüggesztés mérlegelés alapján
Kötelező felfüggesztés
Kapcsolódó kérdés előzetes
elbírálása, amelyben:
az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik; ugyanazon hatóság más döntése;
a közigazgatási ügyekben eljáró bíróság új eljárásra való kötelezéséről szóló döntése ellen perújítási vagy felülvizsgálati kérelmet terjesztettek elő;
a jogutód kiléte vitás (kérelmező ügyfél esik ki).
ha a jogutód kiléte vitás (nem a kérelmező ügyfél esett ki);
ügyfél kérése;
hatósági közvetítő kirendelése.
Jogkövetkezmény: a határidő megszakad, fellebbezésnek van helye.
3.2.4. A hatósági közvetítő Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
HATÓSÁG RÉSZÉRŐL
HATÓSÁG + ÜGYFELEK
KÖZÖTTI KÖZVETÍTÉS
3.2.5. A szakhatósági közreműködés Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A szakhatósági állásfoglaláshoz (hozzájárulás megadás, ill. megtagadása) való kötöttség;
A szakhatóság „hallgatása” nem jelenti a hozzájárulás megadását, az állásfoglalást ki kell kényszeríteni (ennek módja a mulasztás következményeinek alkalmazása a szakhatóság felügyeleti szerve útján) „Jogszerű hallgatás” – csak jogszabály külön felhatalmazása alapján ;
Egyeztetési kötelezettség az eljáró hatóság és a szakhatóság(ok) között;
A szakhatósági állásfoglalás figyelmen kívül hagyásának következményei (semmisség, a szakhatóság felügyeleti eljárást kezdeményezhet).
3.2.6. Bizonyítás Közép-magyarországi Régióban, illetve a konvergencia régiókban című, EKOP-3.2.1 számú, illetve EKOP-2.1.10. számú kiemelt projektek
A hatóság köteles a döntéshozatalhoz szükséges tényállást tisztázni.
Dönt az adatok alapján vagy szükség esetén bizonyítási eljárást folytat le.
hivatalból, vagy kérelemre indul;
szabad bizonyítás elve (és korlátai);
lefoglalás jogintézménye.
Bizonyítékok különösen:
az ügyfél nyilatkozata;
az irat;
a tanú vallomása;
a szakértő véleménye,
szemléről készült jegyzőkönyv;
hatósági ellenőrzésen készült jegyzőkönyv;
tárgyi bizonyíték.
3.2.7. Az ügyfél nyilatkozata, adatszolgáltatási kötelezettsége
A gyakorlatban az egyik legfontosabb bizonyíték;
Nem korlátozható, mindig megilleti az ügyfelet.
a kérelmére indult eljárásban ha a nyilatkozattételt megtagadja és
írásban és szóban nyilatkozatot tehet
a hatóság reagál
a tényállást nem lehet teljeskörűen tisztázni
a tényállás tisztázásakor figyelembe veszi
az eljárást megszüntetheti
rendelkezésre álló bizonyítékok alapján dönt
3.2.8. Irat kötelezettsége
A leggyakrabban használt bizonyítási eszköz.
MÁS IRAT
állítást, tényt, jogot, kötelezettséget igazol
nem papíralapú is lehet pl. hangfelvétel, fénykép stb.
teljes bizonyító erejű
A külföldön kiállított irat diplomáciai felülhitelesítéssel érvényes!
3.2.9. A tanúvallomás kötelezettsége
A tanúként megidézett személyt
vallomástételi
igazmondási kötelezettség terheli.
3.2.10. A szemle kötelezettsége
3.2.11. Szakértői vélemény kötelezettsége
Szakértőt akkor rendel ki a hatóság, ha az alkalmazandó jog megállapításához különleges szakértelem szükséges, vagy jogszabály írja elő.
Megjelenési, véleményadási kötelezettség, tartózkodás a hamis véleményadástól.
Iratbetekintés, jelenlét egyes eljárási cselekményeknél, kérdezés joga.
Szakértőként nem járhat el:
Akivel szemben az ügyintézőre vonatkozó kizárási ok áll fenn,
Aki tanúként nem hallgatható meg,
A tanúvallomást megtagadhatja.
3.2.12. Eljárási bírság kötelezettsége
Hatóság mérlegelési jogköre
(5-500 ezer, szervezetnél 1 millió forint)
Jogellenes magatartás súlya, felróhatóság mértéke
Érintett vagyoni helyzete, jövedelmi viszonya
Ugyanabban az eljárásban ismételt kiszabásra kerül sor.
3.2.13. Képviselet kötelezettsége
Képviseletre általában akkor kerül sor, ha az ügyfél nem tud vagy nem akar szermélyesen eljárni.
A képviselet fajtái:
Meghatalmazotti
Ügygondnok által
3.2.14. Kizárás kötelezettsége
Ügyintézőnek saját vagy hozzátartozója ügyében való eljárása;
Másodfokon részvétel, ha alsóbb fokon közreműködés történt;
Hatóság saját ügyében hatóságként való eljárása
Jegyzőre vonatkozó kizárási szabályok
Ha nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése.
3.2.15. A döntés meghozatala kötelezettsége
Az ügy érdemében hozott döntések: hatósági határozat
Eljárási kérdésekben hozott döntések: hatósági végzés
A hatóság döntésének speciális formája a hatósági szerződés
Megállapodás a hatóság és az ügyfél között, ha ezt jogszabály megengedi. Speciális szerződés, mivel ha az ügyfél nem teljesíti, végrehajtásnak van helye.
A határozat és a végzés egy dokumentumba szerkeszthető!
3.2.16. A határozat kötelezettsége
A hatóság határozata négy fő részből tevődik össze:
Egyszerűsített határozat kötelezettsége
Kérelemre indult ügyben, ha:
- a hatóság az ügyfél kérelmének teljes egészében helyt ad;
- nincsen ellenérdekű ügyfél.
Nem kell tartalmaznia:
- a jogorvoslatról szóló tájékoztatót;
- az indokolást.
Egyezséget jóváhagyó határozat kötelezettsége
3.2.17. Hatósági végzés kötelezettsége
FEJLÉC: a határozat tartalmi elemei irányadóak
RENDELKEZŐ RÉSZ tartalmazza
a döntést;
Az eljárást megszüntető végzésben az ügyintézési határidő túllépése esetére vonatkozó rendelkezést
a jogorvoslati lehetőségre történő figyelmeztetést;
a döntés alapjául szolgáló jogszabályhelyek;
a hatóság hatáskörét, illetékességét megállapító jogszabályhelyek.
ZÁRÓRÉSZ: a határozat tartalmi elemei irányadóak.
3.2.18. Hatósági szerződés kötelezettsége
kölcsönös előnyökkel jár a hatóság és az ügyfél számára;
szemléletváltás: mellérendeltség hatóság és ügyfél között;
jogszabályi felhatalmazással köthető, írásba kell foglalni;
a szerződés megkötésének előfeltételei lehetnek, nincs szerződési kényszer.
Szerződésszegés következményei
A hatóság oldalán
Az ügyfél oldalán
A szerződés jogerős végrehajtható határozatnak minősül
Az ügyfél teljesítésre irányuló kérelmet juttat el a hatósághoz
A hatóság hivatalból végrehajtást rendel el
az ügy szempontjából új tények merülnek fel;
a szerződéskötéskor fennálló körülmények lényegesen megváltoztak.
3.2.19. A döntés közlése kötelezettsége
A döntés megismerése érdekében a hatóság közli az érintettekkel.
A közlés módjai:
3.3. A jogorvoslat és döntés-felülvizsgálat kötelezettsége
Minden hatósági döntéssel szemben lehet jogorvoslattal élni.
3.3.1. A jogorvoslati formák kötelezettsége
3.3.2. A fellebbezés kötelezettsége
Fellebbezésre mint jogorvoslatra csak a közigazgatási hatóság első fokon hozott döntései (határozatai, végzései) ellenében kerülhet sor.
Fellebbezés benyújtásának jogi hatása;
A döntés visszavonása, módosítása fellebbezés alapján;
Fellebbezési eljárás.
3.3.3. A bírósági felülvizsgálat kötelezettsége
A keresetlevél benyújtásának a döntés végrehajtására nincs halasztó hatálya!!
végrehajtásra nézve nem halasztó hatályú – bíróság felfüggesztő határozata szükséges
jogszabálysértésre hivatkozással a közléstől számított 30 napon belül bármelyik ügyfél kérheti.
fellebbezési jogot kimerítették;
fellebbezés kizárt.
A felülvizsgálati eljárás szabályait a Pp. XX. fejezete határozza meg.
A bíróság döntései:
az ügyfél (felperes) keresetét elutasítja;
a közigazgatási döntést hatályon kívül helyezi;
a közigazgatási döntést hatályon kívül helyeziés
új eljárás lefolytatására kötelez;
a közigazgatási döntést megváltoztatja,
ha törvény megengedi.
A jogerős ítélet jogkövetkezményei:
nincs helye új eljárásnak;
megismételt eljárás során a hatóságot köti a bíróság ítélete.
3.3.4. Az újrafelvételi eljárás kötelezettsége
Ügyféli kérelemre csak jogerős közigazgatási határozattal lezárt ügyben van helye.
Kérelem elbírálása: első fokon eljárt közigazgatási hatóság.
a döntés közigazgatási szakban emelkedett jogerőre;
a határozat meghozatala előtt meglevő és el nem bírált lényeges tény, adat vagy bizonyíték alapján;
kedvezőbb tartalmú határozatot eredményezett volna; és ezt követően jutott az ügyfél tudomására
Objektív határideje: a jogerőre emelkedéstől számított 6 hónap (jogvesztő).
Szubjektív határideje: a tudomásszerzéstől számított 10 nap.
A közigazgatási hatóság döntése:
kérelmet elutasítja;
jogerős határozatot módosítja;
jogerős határozatot visszavonja;
új határozatot hoz.
A hatóság az újrafelvételi kérelmet érdemi
vizsgálat nélkül elutasítja, ha..
határozat meghozatala után bekövetkezett
tény, adat, bizonyíték;
jogi szabályozásban bekövetkezett változásra hivatkoznak;
bírósági felülvizsgálat van folyamatban;
bíróság az ügyben határozatot hozott;
jogerőre emelkedéstől 6 hónap eltelt;
újrafelvételt jogszabály kizárja.
3.3.5. A felügyeleti eljárás kötelezettsége
Felügyeleti szerv jogosult hivatalból megvizsgálni a hatóság eljárását, döntését ennek alapján intézkedései:
mulasztása esetén: eljárásra utasítás;
felügyeleti jogkör alapján dönt.
TÖRVÉNYBEN MEGHATÁROZOTT KIVÉTELEK!
Ha a hatóság döntése jogszabályt sért:
Felügyeleti szerv döntése:
megváltoztathat;
megsemmisíthet;
megsemmisíthet és új eljárásra utasíthat.
3.3.6. Felülvizsgálat az Alkotmánybíróság határozata alapján
Két esetben kerülhet sor az eljárásra:
alkotmányellenes jogszabály egyedi ügyben történő alkalmazhatósága visszamenőleges kizárásával ad helyt alkotmányjogi panasznak;
jogszabály valamely értelmezését nyilvánítja alkotmányellenessé.
3.3.7. Az ügyészi intézkedés alapján
(Ütv. V. és VII. fejezete alapján)
3 éven belül jogi hatása korlátlan;
Óvás benyújtásának feltételei:
jogerős és végrehajtható közigazgatási döntésre irányulhat;
bíróság még nem bírálta felül;
döntés jogszabályt sért.
5 éven belül már nem sérthet jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat;
5 éven túl jogot nem korlátozhat, kötele-zettséget nem állapít-hat meg;
Indítvány a végrehajtás felfüg-gesztésére kötelező.
3.3.8. A semmisség alapján
Semmisségi okok:
magyar hatóság joghatósága kizárt;
nem tartozik az eljáró hatóság hatáskörébe vagy illetékességébe (kiv. Ket. 22.§. (3) bek.);
szakhatóság megkeresése nélkül, vagy állásfoglalásának figyelmen kívül hozott döntés;
döntést bűncselekmény befolyásolta;
döntést hozó testületi szerv nem volt határozatképes;
a döntés tartalma eltér az ügyben eljárt bíróság ítéletében foglaltaktól.
Semmisségre vonatkozó szabályok
hatósági döntést semmisségi ok esetén a jogerőssé válástól számított 3 éven belül meg kell semmisíteni;
nem semmisíthető meg 3 éven túl, ha jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sért;
5 év eltelte után nincs helye a kötelezettséget megállapító döntés megsemmisítésének;
időbeli korlátozás nélkül megsemmisíthető a döntés, ha bűncselekmény befolyásolta.
3.4. Végrehajtás alapján
Hivatalbóli eljárásban
Kérelemre indult eljárásban
Az első fokú hatóság rendeli el.
Az első fokú hatóság, illetve – szerződés alapján - korm. rend-ben megjelölt személy vagy szerv, vagy önálló bírósági végrehajtó.
3.4.1. Végrehajtási módok és foganatosításuk alapján
Pénzfizetési kötelezettség
Meghatározott tevékenység
Ingó dolog kiadása
Ösztönző eszköz
Azonnali beszedési megbízás;
Letiltás;
Jogosított felhatalmazása;
Hatóság saját maga a kötelezett költségére veszélyére elvégzi;
Rendőrségi közreműködés.
3.5. Eljárási költségek alapján
Kérelemre indult eljárásban:
Ügyfél viseli és előlegezi meg.
Egyéb költséget a hatóság előlegezi, kötelezettség megállapítása esetén az ügyfél viseli.
Hivatalból indult eljárásban:
Nyertesség arányában viselik, ha a kérelemnek csak részben ad helyt a hatóság, költség-megosztás közöttük.
Ellenérdekű felek
Célszerűtlen, indokolatlan,
Eljárás akadályozása miatt felmerült
A költség okozója viseli.
Köszönöm figyelmüket és sikeres felkészülést kívánok!
-Gazdálkodási modul gazdaságtudományi ismeretek ii. vezetés és kommunikációs ismeretek. kÖrnyezetgazdÁlkodÁsi mÉrnÖki msc termÉszetvÉdelmi mÉrnÖki msc. vezetési módszerek, vezetési stílus. 77. lecke. a vezetőkkel szembeni
-Gazdálkodási modul gazdaságtudományi ismeretek iii. eu ismeretek. kÖrnyezetgazdÁlkodÁsi mÉrnÖki msc termÉszetvÉdelmi mÉrnÖki msc. az állati termékek piacszabályozása az európai unióban. 147.lecke. az agrárium termelési
-Pc hardver ismeretek. Óravázlat készítette: kucsera mihály 2011. 3. fejezet: a processzor kiegészítő áramkörei, lapkakészletek. tematika. felhasználói programok. operációs rendszer. rom bios. hardver. bios. bios=basic

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Általános szerződési feltételek banaby.hu
Banaby.hu » Általános szerződési feltételek
A BANABYTEK S.R.O. ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI
A jelen Általános Szerződési Feltételek (továbbiakban ÁSZF) a Banabytek s.r.o., és a Banaby által a www.banaby.cz weboldalon keresztül nyújtott elektronikus kereskedelmi szolgáltatásokat igénybe vevő személy vagy szervezet jogait és kötelezettségeit tartalmazza. A jelen ÁSZF minden jogügyletre és szolgáltatásra vonatkozik, amely a www.banaby.cz weboldalon keresztül történik, függetlenül attól, hogy annak teljesítése Magyarországról vagy külföldről, a Banabytek által történik. Cégnév: Banabytek s.r.o., székhely Bukovec 259, 739 85 Bukovec, ID : 294 41 102 , Adószám : CZ29441102 , Cégjegyzékszám C 53377 , élén a Helyi Bírósággal Ostavá-ban.
Minden feltétel, ami a szerződésben szerepel, összhangba van hozva a Cseh Köztársaság jogrendszerével. Ha az ügyfél az egyik alku fél, akkor a feltételeket – amiket nem foglal magába az ÁSZF – a Törvény szabályozza 89/2012 függelék., a Polgári Törvénykönyv, valamint a 643/1992 függelék, törvény, A fogyasztói jogok védelmének törvénye. Ha az alku fél nem egy ügyfél, akkor a feltételeket tartalmazza ezen ÁSZF, a Polgári Törvénykönyv 89/2012 törvénye alapján.
Az eladó Banabytek s.r.o., székhely Bukovec 259 , 739 85 Bukovec, ID: 294 41 102, alábbi iktatószámon törzskönyvezett a cégjegyzékben: C 53377 , Ostavai Helyi Bíróság vezetősége által. A cég Banabytek az a legális szervezet, ami ha elfogad egy szerződést, akkor az üzleti tevékenysége részeként teljesíti a rá vonatkozó feltételeket. Ez egy olyan vállalkozás, mely kiszállítja a terméket vagy szolgáltatást nyújt közvetlenül az ügyfeleknek, vagy más vállalkozóknak.
Vevőnek minősül minden olyan nagykorú természetes személy vagy jogi személy, vagy jogi személyiség nélküli szervezet, aki a www.banaby.cz Webáruházat vagy annak bármely szolgáltatását használja. A webáruház által nyújtott bármely szolgáltatás igénybevételével, a vevő magára nézve kötelezően fogadja el a jelen ÁSZF-et, valamit kifejezetten hozzájárulását adja ahhoz, hogy a Banabytek s.r.o. a vevő személyes adatait a Banaby adatkezelési tájékoztatóban meghatározottak szerint kezelje.
Az ügyfél, aki nem valódi ügyfél, hanem kereskedő. Minden ilyen személyt annak tekintünk a szerződésben, akik kapcsolódnak ehhez az üzlethez, termeléshez, vagy hasonló tevékenységet folytatnak, vagy olyan személyek, akik egy másik vállalkozó kérésére cselekednek. A termékleírás vagy szolgáltatás leírása a www.banaby.cz weboldalon érhető el a vevők számára.
Ha az ügyfél a fentebb leírt ügyfél, – és nem kereskedő – akkor a megállapodás-tervezet (az ajánlat) szerint a termékek elérhetőek a beszállító weblapján a www.banabytek.cz. A megállapodás az ügyfél által megrendelt termékkel érkezik, amit a beszállító küld. Az adatok megadását követően a regisztráció érvényesítésére a webáruház automatikusan küld egy tájékoztató e-mailt a vevőnek; a megrendelés az ebben történő hivatkozásra (linkre) való kattintással fejeződik be. A már meglévő szerződéseket (beleértve az árat) módosítani vagy törölni is lehet, de csak mindkét oldal megállapodása esetén, vagy egy jogos indok által.
A rendelés véglegesítését megelőzően a vevőnek módja van áttekinteni a bevitt adatokat. Az adatbeviteli hibák kijavítására ekkor van lehetőség. Bármely megrendelést, amelyik helytelen vagy valótlan adatot tartalmaz, a Banaby jogosult érvénytelennek nyilvánítani, és a megrendelést törölni. Az ügyfél úgy küldheti el a megrendelést, ha megnyomja a „küldés” gombot.
Abban az esetben, ha az ügyfél kereskedő, akkor a megállapodás-tervezet a termékről az eladónak lesz küldve, maga a megállapodás az eladó által küldött e-mailbe lesz csatolva. Abban az esetben, ha a vállalkozó rossz e-mail címet ad meg, az eladó telefonon értesíti és hitelesíti a megrendelést. Abban a pillanatban a megállapodás megtörténik.
A megállapodás megkötésével az ügyfél megerősíti, hogy elolvasta és megértette a szerződési feltételeket, beleértve a panasz eljárást is. Az ügyfélnek pontosan fel vannak tűntetve az Általános Szerződési Feltételek és a panasz eljárások mielőtt megrendelné a termékeket.
Természetesen a reklamációs eljárást felfüggeszthetik abban az esetben, ha az eladó nem kapja meg az összes ehhez szükséges dokumentumot (a termék darabjait, egyéb igazoló dokumentumok, stb.). Az eladó köteles tájékoztatni az ügyfelet a hiányzó dokumentumokról és felhívni a figyelmét arra, hogy elküldje őket. Az eljárást addig felfüggesztik, amíg a dokumentumok meg nem érkeznek az eladóhoz.
Az eladó elállhat a megrendelés teljesítésétől vagy annak egy részétől, mielőtt a szerződés megköttetik, ha mindkét fél megegyezik ebben, abban az esetben, ha a termék nem szerezhető be, vagy jelentős változás történik a termék árában. Abban az esetben, ha az ügyfél már kifizette a terméket, vagy annak egy részét, az eladó visszatéríti a pénzt és a szerződés nem jön létre.
Az ügyfél elolvasta és legjobb tudása szerint megértette a szerződési feltételeket.
Az ajándékokra nem vonatkoznak a vásárlói jogok. Ezek a termékek egy ajándékozási megállapodás részét képviselik, így egy külön törvény vonatkozik rájuk.
Előfordulhat némi eltérés az illusztrált kép és a kiszállított termék között, amik okai lehetnek technikai okok, képernyőbeállítások, fényviszonyok, fotózás, stb. A képek csak illusztrációk, a dekorációk nem képezik részét a terméknek, kivéve, ha külön meg van írva.
IV. A TERMÉK ÁTVÉTELE ÉS FIZETÉSE
Az ár és egyéb költségek a következő módon fizethetőek:
banki átutalással a következő bankszámlaszámra: 107-9637010207 / 0100 ( IBAN : CZ97 0100 0001 0796 3701 0207 SWIFT : KOMBCZPPXXX ) cseh koronában ( CZK ) (ezentúl csak az eladó számlájára)
banki átutalással az eladó által vezetett Tatra bank – bankszámlaszám: 2929875606/1100 ( IBAN : SK11 1100 0000 0029 2987 5606 SWIFT : TATRSKBX ) euróban ( EUR ) (ezentúl csak az eladó számlájára)
csoportos beszedési megbízással a területeken és a webáruházon ( www.banaby.cz ) Visa, Visa Electron, V-Pay, MasterCard Electronic kártyák.
Letét vagy hasonló fizetség nem szükséges. Ez nem befolyásolja a termék előlegben való kifizetését. A terméket kiszállítás esetén készpénzben kell fizetni. Abban az esetben, ha kér számlát, a szerződéskötés utáni hét napon belül megkapja, vagy a számla kiállítási napon.
Banki utalás esetében, a vevőnek kötelessége feltűntetni a rendelési számot a fizetés módjával együtt. Ez a kötelezettség kizárólag a teljes fizetendő összegnek a Banaby bankszámláján történő jóváírást követően lesz teljesítve. Az eladó követelheti a teljes ár ó kifizetését a szállítás előtt. A §2119 törvényrendelet 89/2012 cikkelye alapján, a Polgári Törvénykönyv nem hatályos ebben az esetben. A kedvezmények nem összevonhatóak.
A megrendelést követő 24 órán belül még törölhető a megrendelés az info@banaby.cz e-mail címen, vagy telefonon. A csomagfeladás előtt is lehetősége van a vevőnek visszamondani a megrendelést. A csomag feladását követően, a vevőnek kötelessége kifizetni a termék árát és a szállítási díjat, ahogy ez a megrendelésben fel van tűntetve. A számlát a cég pénzügyi osztálya állítja ki, és küldi ki a vevő feltűntetett számlázási címére. Amennyiben a szokás vagy a jog megköveteli, az eladó köteles a megrendelt termék vásárlási szerződése alapján kiállítani a számlát.
Az eladó fizet ÁFA-t. Az eladó kiállítja a számlát az ügyfél számára, miután megtörténik a kifizetés, és elküldi a vevő e-mail címére.
Az eladó egészen addig birtokolja a terméket, amíg a termék teljes árát ki nem fizetik. A sérülés kockázata a vásárlót terheli, miután a terméket leszállították. A kár nem befolyásolja a vásárló fizetési kötelességét, kivéve, ha a sérülést az eladó okozta, kötelezettsége megszegése végett.
Ha az eladó a megrendelésben megjelölt címre kiszállítja a terméket, akkor a vevő köteles a csomagot átvenni. Onnantól kezdve, amikor a vevő, vagy egy felhatalmazott személy átvette a terméket, kiszállítottnak tekintjük.
Amennyiben mindkét fél megegyezett, az eladó biztosítja a termék szállítását a vevő által feltűntetett címre. Abban az esetben, ha a kézbesítési cím nem közelíthető meg (járhatatlan út, megközelíthetetlen helyszín, stb.) a vevőnek fel kell hívnia a figyelmet erre. Amennyiben az ügyfél nem teljesíti ezt a kötelezettségét, meg kell fizetni a szállítási komplikációkat.
A vevőnek kötelessége megvizsgálni a terméket, és ha van kár, ami szállítás közben keletkezett, vagy ha nem fogadja el, hogy a kár szállítás közben történt, köteles kitöltenie a szállítmányozási panaszlevelet. Amennyiben a leszállított termék nem felel meg a megrendelt terméknek, az ügyfélnek jogában áll nem átvenni a terméket. Ha a termék eredeti csomagolásában van leszállítva, akkor a kibontás utáni pillanatban köteles ellenőrizni a terméket.
Abban az esetben, ha az ügyfél külön kérése alapján történik a kiszállítás, az ügyfelet terheli a kockázat és a szállítással járó költségek. A szállítás egyéb jogait és kötelezettségeit a forgalmazó által kiállított szállítási feltételekben van feltűntetve, amennyiben ez kérdéses lenne. mindkét fél számára
A banaby.hu webáruházban leadott megrendelések kizárólag Magyarország területén lesznek kiszállítva.
VII. JOGOK HIBÁS TELJESÍTÉS ESETÉN
Az egyezmény érdekeltjeinek jogai és kötelezettségei hibás teljesítés esetén a Polgári Törvénykönyv 89/2012 törvényi száma alapján a §1914-1925., §2009-2117, és §2161-2174 szerint kell eljárniuk. Az eladónak kötelessége a terméket hiba nélkül elküldenie a vevőnek. Az eladó a vásárlónak felelős az átadás pillanatában:
A tárgyalásban foglalt termékjellemzők, ha ez az egyeztetés hiányzik, akkor azon jellemzők, amiket az eladó vagy gyártó meghatároz, vagy amire az ügyfél számít, a promóciós termékek:
A termék alkalmas arra a célra, melyet az eladó feltűntetett, vagy arra a célra, mely a hasonló termékek általában használhatók.
A termékminta minősége, vagy a mintadarab minősége megfelel a kölcsönösen megállapított tulajdonságoknak – amennyiben voltak termékminták, vagy mintadarabok.
Az összeg, méret és súly megfelelő.
A termékek megfelelnek a Cseh Jogi Rendszer követeléseinek.
Ha a termék nem felel meg a jellemzőknek, a vásárlónak joga van újraszállítást kérni (bármilyen hiba nélkül), amennyiben a hiba természete megfelelő. Ha a sérülés mértéke csekély, és csak a termék egy részéhez kapcsolódik, a vásárló a cserét csak arra a részre kérheti. Ha ez nem lehetséges, az ügyfél visszavonhatja a megállapodást. Ha ez aránytalan, főként olyan kár esetén, amely azonnal helyrehozható, a vásárló igényelhet ingyenes javítást az adott sérülésre. A vásárlónak joga van újraszállítást kérnie, ha a sérülés megjavítható, azonban az azonos hibának ismételt előfordulása áll fenn, vagy több sérülés jelentkezik, a vásárlónak jogában kihátrálnia a megegyezésből.
Amennyiben az ügyfél nem hátrál ki, vagy nem érvényesíti jogait az újraszállításhoz (bármilyen hiba nélkül), a termék részéért vagy javításáért cserébe arányos kedvezményt kérhet. A vásárlónak ebben az esetben ugyanaz a joga lép érvénybe, amikor az eladó nem szállít egy új, hibátlan terméket, az eladó nem tudja cserélni a termék részét, vagy javítani, vagy ha az eladó nem tesz eleget az ígért szolgáltatásának belátható időn belül, vagy ezen megállapodás jelentős gondot okozna az ügyfél számára.
Az eladó meg fogja erősíteni, hogy megkapta a vevő igényét, vagy meg fogja kérni a vásárlót a hiányzó információk pótlására. A kérelem folyamatának ideje 30 nap a kérvény megérkezésétől számítva.
Ezen jog nem hatályos, amennyiben a vásárló először magára vállalja a sérülést, vagy a kárt ő maga okozta. A garancia folyamata 24 hónap az átvállalástól számítva. Ha a sérülés az átvállalástól számított 6 hónapon belül keletkezik, úgy véljük, hogy a kár már szállításkor is jelen lehetett. Az eladó egy visszaigénylő levél formájában biztosítja a vásárlónak, hogy a vevő élhessen kárigényével. A panaszeljárás módosítja az eladóval kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket.
VIII. A VÁSÁRLÓ JOGAI AMEGÁLLAPODÁSBÓL VALÓ KIHÁTRÁLÁSÁNÁL
Amennyiben a vásárlási megállapodás az e-bolton keresztül történt, a vásárló a termék átvételétől számított 14 napon belül jogosult kihátrálni a megegyezésből, indoklás nélkül. Ha a rendelésben több termék szerepel, ezen feltételek az utolsó szállítástól érvényesek. A kihátrálás elküldése az eladónak a fent említett időkereten belül kell megtörténnie. Ebben az esetben a vevőnek kötelessége írásban tájékoztatni az eladót a döntéséről, melyben kijelenti, hogy kihátrál a megállapodásból.
A kihátrálás során a vevő köteles feltűntetni a rendelési számot, a vásárlás napját és a bankszámlaszámát. A vevő által biztosított nyomtatványt is ki lehet tölteni, mely az Általános Szerződési Feltételek-nél lelhető fel, és azt küldeni el a:
1. postai címre: Babynabytek sro, 116 Bocanovice, 739 91 Bocanovice
2. az e-mail címre: info@banaby.cz
Ha a vásárló a fent említett módon kihátrál a szerződésből, az eladó visszatéríti az összeget, leszámítva a szállítás kiegészítő összegét, mely eredménye annak, ha a vásárló más szállítási formát kíván igénybe venni a normál szállítás helyett – melyet az eladó ajánl. Ezen visszatérítés azzal a fizetési formával lesz azonos, melyet a vásárló használt, hacsak a vásárló nem igényeli másként. Az eladó abban az esetben térítheti vissza az eladó pénzét más módon, ha a vásárló vállalja, és nem jár további költségekkel az ügyfél számára.
Ha a vásárló úgy dönt, kihátrál a megállapodásból, az eladó csak abban az esetben kezdheti meg a visszatérítést, ha visszakapta a terméket, vagy a vásárló bizonyítja, visszaküldte az eladónak a terméket. Ennek 14 napon belül kell megtörténnie. Amennyiben a vásárló úgy dönt, hogy kilép a megállapodásból, kötelessége visszajuttatni a terméket és tartozékait az eladónak 14 napon belül. Ha ezt nem tudja megtenni (pl.: a termék elégett időközben, stb.), a vásárlónak kötelessége megtérítenie a termék azon részét, melyet nem lehet visszaküldeni.
Ha a termék csak részben kerül visszaküldésre, az eladó érvényesítheti jogait a károk visszatérítésére és csökkentheti a visszatérítés összegét. Az eladónak kötelessége bizonyítania ezt a kárt. Ebben az esetben az eladó alacsonyabb árral számol visszatérítésnél. Az eladó további valós költségeket is számolhat fel visszafizetés kapcsán.
A folyamat 14 napon (nem munkanapon) belül veszi kezdetét, az átvállalás és a kihátrálás legkésőbb e folyamat napjáig kell az eladónak szállítani. A vevő elveszti jogait a Polgári Törvénykönyv §1837 szerint, ha a szerződésben:
szembekerül a szolgáltatások általbiztosított előzetes jóváhagyásával még a kihátrálási folyamat előtt és az eladó erről a korlátozásról tájékoztatta a vásárlót.
a termék kézbesítése után, vagy szolgáltatás biztosítása után, ha az árak, melyek a pénzügyi piachoz kötöttek függetlenül a forgalmazó akaratától, az árak a folyamat közben változhatnak.
a módosított vagy vevő kérésére előállított termék szállításakor,az eladó fenntartja a jogot az esetleges színmódosításokra.
a fogyasztó által kért javított vagy karbantartott termékek esetén más részek javításának vagy szállításának kérése nem lehetséges a folyamat alatt.
a forgalmazó a szállított termékeket légmentesen csomagolja és azt a fogyasztó bontja ki.
A vásárlónak jogában áll törölnie a rendelését, amennyiben a rendelt termék „Jelenleg nem elérhető”, ha azt nem gyártják többet vagy nem lehet a terméket más termékre cserélni, vagy jelentős különbség lép fel és a vásárló nem fogadja el az erre vonatkozó megállapodást. A forgalmazó erről azonnal tájékoztatja a vevőt. Ha a vásárló már kifizette a terméket, vagy annak részét, az összeget a forgalmazó visszatéríti.
A fogyasztókról szóló információk a Cseh Köztársaság jogai alapján, különsöképp a 101/2000-es függelékben foglaltakra, a személyes adatok jogok szerint kerül megőrzésre. A vevő egyetért azzal, hogy az adatai begyűjtésre és felhasználásra kerülnek a forgalmazó adatbázisában, míg az ellenkezőjéről írásban nem tájékoztatja a forgalmazót. A vevőnek joga van az adatok elérésére, javítására, beleértve más legális jogainak érvényesítését az adatok kapcsán. Személyes adatok eltávolíthatók az adatbázisból, amennyiben a vevő úgy kívánja. A személyes adatok védve vannak visszaélés ellen.
A forgalmaz nem adja tovább az adatokat harmadik fél számára, a szállítók kivételével, akik csak a szükséges információkról értesülnek. A szerződések, megállapodások az eladó archívumában, elektronikus formában vannak jelen, és csak a forgalmazó számára elérhetőek.
Az eladó, amennyiben a vevő beleegyezik, „cookiek” felhasználásával üzemelteti oldalát, így biztosítva a vállalat szolgáltatásainak információihoz való könnyebb hozzáférést a 95/46ES szabályozás szerint, mely a „Cookiek és hasonló alkalmazások” céljáról szól és a vevő tisztában van az információkkal, amik az általuk használt kimeneti-eszközön tároltak. A fogyasztónak joga van visszautasítani a „cookiek” és hasonló alkalmazások használatát a kimeneti-eszközeiken, azáltal, hogy anonim módot választanak.
X. KÖLTSÉGEK TÁVOLI KOMMUNIKÁCIÓS ALKALMAZÁSOK HASZNÁLATÁÉRT
A szerződés megkötésekor a vevő egyetért a távoli kommunikációs alkalmazások használatával. Ezen alkalmazások (pl.:Interne kapcsolat, telefonhívások, stb.) használatakor a vevő fizeti a költségeket, kiadásokat.
XI. A SZERZŐDŐ FELEK EGYÉB JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI
A Polgári törvénykönyv 89/2012-es szabályozása, e betű, 1 paragrafus, §1816 értelmében nincsenek morális kódok a forgalmazó és fogyasztó kapcsolatát illetően. A panaszok feldolgozása az info@banaby.cz e-mail címen vagy a +42 555 440 413 telefonszámon történik. Bármely panasz esetén a forgalmazó a vevőt a rendeléskor megadott e-mail címen vagy telefonszámon fogja értesíteni.
A forgalmazó a kereskedelmi kivonat alapján árulja termékeit. A meghatározott Kereskedelmi Hivatal ellenőrzi a forgalmazó tevékenységeit a hivatkozott feltételek szerint. Az adatok felhasználását a Személyes Adatok Védelmének Hivatala ellenőrzi. A Cseh Kereskedelmi Vizsgálat (ČOI) a fogyasztók védelmét az ide tartozó törvény 634/1992 szerint ellenőrzi.
A fogyasztó vállalja a körülmények okozta változások kockázatát a Ptk.,89/2012 2-es törvénycikk §1765 által.
XII. VÉGSŐ MEGÁLLAPODÁSOK
Ezen Általános Szerződési Feltételek, ami a forgalmazó weboldalán olvasható, a szerződés megkötésének napjától érvényes. A vevő rendeléseit a forgalmazó archiválja a saját felhasználására, teljesítés céljából és további magától értetődő okokból elérhető az eladó számára. A szerződés megköthető cseh vagy más nyelven, amennyiben az nem hat a megkötésre.
A vásárló a vásárlással beleegyezik abba, hogy hírleveleket kapjon. Ezen ÁSZF lehetővé teszi a fogyasztó számára annak archiválását és újrahasznosítását. A vásárlás pillanatában megkötött szerződéssel a vevő elfogadja az ÁSZF pontjait melyek a rendelés leadásakor lépnek érvénybe, beleértve a rendelt termék árát is, hacsak másként nincsen kijelentve. Ha külföldi (idegen) elem található a megkötött megállapodásban, mindkét félnek a Cseh Köztársaság jogai szerint kell eljárnia. Ez nem vonatkozik a fogyasztó jogaira, melyek a hasonlóan kötött szolgáltatásokra vonatkoznak.
Ha az ÁSZF-ben bármi érvénytelen, nem hatályban lévő állítás van, akkor az eredeti állításhoz legközelebb álló kijelentés veszi át a helyét. Az érvénytelen, vagy nem hatályban lévő állítás nem hat a többi állítás érvényességére. Minden változást az ÁSZF-ben írásba kell foglalni. A szerződésből való kihátrálás formája az ÁSZF-ben található. A forgalmazónak jogában áll módosítani az ÁSZF-et. Ezen változtatások nem hatnak a rendelésekre, melyek a változások előtt léptek érvénybe.
Minden változás az ÁSZF-ben az onine publikálástól számítva lép érvénybe.
Az alábbi címeken lehet felvenni a kapcsolatot a forgalmazóval:
1.	Raktár/Telek: Babynabytek s.r.o., 116 Bocanovice, Bocanovice 73991
2.	Célg telephelye: Babynabytek s.r.o., 259 Bukovec, 739 85 Bukovec
Kiadva 2015.08.31-én.
Panaszeljárás itt


text:
Alkotmánybíróság | Alkotmányjogi panasz az Abtv. 26. § (1)...
Alkotmányjogi panasz az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerint
Az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerinti alkotmányjogi panasz részletes szabályai
Indítványminta űrlap letöltése (*.docx)>>
Ki és milyen esetekben nyújthatja be az alkotmányjogi panaszt?
Az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján alkotmányjogi panasszal az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet fordulhat az Alkotmánybírósághoz, akinek alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása folytán az Alaptörvényben biztosított jogának sérelme következett be az ügyében lefolytatott bírósági eljárás során. A panaszt csak akkor lehet benyújtani, ha az érintett a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Határidő az alkotmányjogi panasz benyújtására
Az Abtv. 26. § (1) bekezdés alapján a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet (az Alkotmánybíróságnak címezve) írásban benyújtani az elsőfokú bíróságon. Szóban, illetve telefax útján alkotmányjogi panasz előterjesztésére nincs lehetőség. Elektronikus úton kizárólag az elsőfokú bíróság útján lehet alkotmányjogi panaszt benyújtani, ha törvény az alkotmánybírósági eljárásra okot adó bírósági eljárásban az elektronikus kapcsolattartást lehetővé vagy kötelezővé teszi. Az alkotmányjogi panasz elektronikus úton történő benyújtására egyébként (pl. az Alkotmánybírósághoz történő benyújtására) nincs lehetőség. A döntés közlésének elmaradása esetén (pl. ha a bíróság nem kézbesítette a sérelmezett döntést az indítványozó, vagy jogi képviselője részére) az alkotmányjogi panasz benyújtására nyitva álló határidő a tudomásszerzéstől, vagy az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének bekövetkezésétől számított hatvan nap.
Az indítványt, mellékleteit, valamint az egyéb szükséges iratotokat a határidő utolsó napjáig, tehát legkésőbb a 60. napon lehet benyújtani az elsőfokú bíróságnál, vagy ajánlott küldeményként postára adni. A határidő a bírói döntés kézbesítését követő napon kezdődik. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le.
A 60 napos határidő elmulasztása esetén az indítvány benyújtásával egyidejűleg igazolási kérelmet lehet előterjeszteni, ha az indítványozó rajta kívül álló elháríthatatlan okból történő akadályoztatása folytán mulasztotta el a határidőt. Az igazolási kérelmet az akadály megszűnésétől számított tizenöt napon belül lehet benyújtani. A kérelem megalapozására szolgáló tényeket az indítványozónak a kérelemben valószínűsítenie kell.
Az alaptörvény-ellenesnek vélt bírói döntés közlésétől, az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének bekövetkezésétől számított száznyolcvan nap elteltével alkotmánybírósági eljárás megindításának nincs helye.
Az alkotmányjogi panasz benyújtásának helye és módja
Az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerint előterjesztett alkotmányjogi panaszt az ügyben első fokon eljárt bíróságnál kell írásban, az indítványozó – illetve jogi képviselője – aláírásával ellátva – az Alkotmánybírósághoz címezve benyújtani. Az elsőfokú bíróság az alkotmányjogi panaszt – az ügyben született bírósági döntésekkel együtt – továbbítja az Alkotmánybíróság részére. A bíróság az alkotmányjogi panaszban sérelmezett jogszabályi rendelkezés alkalmazásával született jogerős bírósági döntés végrehajtását az Alkotmánybíróság eljárásának befejezéséig felfüggesztheti. A döntés végrehajtásának felfüggesztését az indítványozó is kezdeményezheti.
Az indítvány formai és tartalmi elemei
Az alkotmányjogi panasz indítványnak több tartalmi és formai követelménynek kell megfelelnie ahhoz, hogy az Alkotmánybíróság érdemben foglalkozzon az üggyel.
Az indítványban fel kell tüntetni az indítványozó nevét, lakóhelyét, jogi személy esetében székhelyét, illetve a jogi személyt képviselő tisztségét, valamint mellékelni célszerű a képviseleti jogosultságot megalapozó dokumentumokat (pl. aláírási címpéldány, illetve cégkivonat).
Nem közszereplő indítványozó esetében az indítványnak tartalmaznia kell, hogy az indítványozó hozzájárul-e személyes adatai közzétételéhez. (A nyilatkozat minta letölthető innen >>.)
Az alkotmányjogi panasznak határozott kérelmet kell tartalmaznia, és az indítvány mellékleteként meg kell küldeni mindazon dokumentumokat, amelyek az indítványban foglaltakat igazolják. A határozott kérelem az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerinti alkotmányjogi panasz esetében az következőket jelenti:
– az indítványnak tartalmaznia kell az alaptörvényi, illetve törvényi rendelkezést, amely megállapítja az Alkotmánybíróság hatáskörét [jelen esetben az Abtv. 26. § (1) bekezdésének megjelölését];
– a vizsgálandó jogszabályi rendelkezés és bírói döntés pontos megnevezését, amelyben a bíróság a sérelmezett jogszabályt/jogszabályi rendelkezést alkalmazta;
– a megsértett, Alaptörvényben biztosított jogot és e jogsérelem lényegét;
– az indítványban indokolni kell, hogy a sérelmezett jogszabály, jogszabályi rendelkezés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével;
– az indítványnak továbbá kifejezett kérelmet kell tartalmaznia az adott jogszabály, jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére.
Az indítványban utalni kell arra, hogy az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Alkotmánybíróságot tájékoztatni kell arról, hogy folyamatban van-e az ügyben felülvizsgálati eljárás, valamint jogorvoslat a törvényesség érdekében vagy perújítás. Ha az indítványozó a jogerős döntés ellen felülvizsgálati kérelmet is előterjesztett, és a Kúria a felülvizsgálati kérelmet, illetve indítványt még nem bírálta el, az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerinti alkotmányjogi panasz benyújtásának nincs helye. Ebben az esetben a jogerős döntésre is kiterjedő alkotmányjogi panaszt a Kúria felülvizsgálati eljárást lezáró döntése után lehet előterjeszteni.
Az Abtv. 26. § (1) bekezdésre vonatkozó indítványminta letölthető innen >>
A főtitkári és az egyesbírói eljárás
Az Alkotmánybírósághoz érkező indítványokat az előkészítő eljárás és az indítványelemzés keretében legelőször az Alkotmánybíróság főtitkára vizsgálja meg. A főtitkár tájékoztatja az indítványozót arról, hogy az indítvány alkalmas-e alkotmánybírósági eljárás megindítására, azaz a beadvány megfelel-e az indítványra vonatkozó, törvényben előírt formai és tartalmi követelményeknek.
Nem kerül sor az indítvány érdemi vizsgálatára
– ha az indítványozó az indítvány előterjesztésére a törvényben meghatározott határidőt elmulasztotta (a kézbesítéstől vagy tudomásszerzéstől számított 60 napon túl terjesztette elő indítványát, és igazolási kérelmet legkésőbb a főtitkári felhívásra sem terjesztett elő, illetve ha a kézbesítéstől vagy tudomásszerzéstől számított 180 nap elteltével nyújtotta be beadványát);
– ha nyilvánvalóan nem az arra jogosult terjesztette elő az indítványt;
– ha az indítvány elbírálása nyilvánvalóan nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe;
– ha a beadvány nem minősül indítványnak, vagy
– ha az indítvány nyilvánvalóan alaptalan.
Ha az indítvány a törvényben előírt formai és tartalmi követelményeknek nem felel meg, a főtitkár hiánypótlásra hívja fel az indítványozót, aki annak harminc napon belül köteles eleget tenni. Ha az indítványozó a hiánypótlási felhívásnak nem tesz eleget, az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti. A hiánypótlásra adott harminc napos határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye, ezért az Alkotmánybíróság ilyen esetben is megszünteti az eljárást.
Az Alkotmánybíróság – a főtitkár javaslatára – egyesbírói eljárásban dönt az indítvány érdemi vizsgálat nélküli visszautasításáról abban az esetben, ha az indítványozó nem fogadja el a főtitkár tájékoztatását, illetve ha az indítvány a hiánypótlási felhívás ellenére sem felel meg az indítványra vonatkozó formai vagy alapvető tartalmi feltételeknek. Ugyancsak egyesbírói eljárásban kell dönteni a panasz benyújtására nyitva álló 60 napos határidő elmulasztására vonatkozó igazolási kérelem tárgyában. Ha az egyesbíró az igazolási kérelemnek helyt ad, a pótolt cselekményt olyannak kell tekinteni, mintha azt az indítványozó az elmulasztott határidőn belül teljesítette volna.
Ha az Abtv. 26. § (1) bekezdés vagy 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt közvetlenül az Alkotmánybíróságnál terjesztették elő, és az ügyben első fokon eljárt bíróság az indítvány tartalmából megállapítható, a főtitkár az indítványt megküldi az elsőfokú bíróságnak; ha azonban nem állapítható meg egyértelműen az ügyben első fokon eljárt bíróság, az indítványt az egyesbíró végzéssel visszautasítja.
Az előkészítő eljárás végén a főtitkár levélben tájékoztatja az indítványozót, hogy az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság nyilvántartásba vette. Ezzel együtt kerül sor az ügyben az előadó alkotmánybíró kijelölésére.
Az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján benyújtott alkotmányjogi panasz befogadása
Az előkészítő eljárást követően az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatóságát vizsgálja meg. Ha a testület arra jut, hogy az indítvány nem befogadható, akkor az indítványt visszautasítja. Ha nincs ok a visszautasításra, akkor az alkotmányjogi panaszt be kell fogadni. A befogadási eljárás során felmerülő kérdések közül az alábbiak a legfontosabbak.
Az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság nem fogadja be, ha az indítványozó érintettsége nem állapítható meg (pl. az indítványozó a bírói döntésben nem szerepel félként), vagy ha az indítványozó jogorvoslati lehetőségeit nem merítette ki (pl. az ügyben még nem született jogerős bírói döntés). A jogorvoslati lehetőség kimerítésének kötelezettsége azonban nem vonatkozik a felülvizsgálatra mint rendkívüli jogorvoslatra, tehát a felülvizsgálati eljárás lefolytatása nem előfeltétele az alkotmányjogi panasz benyújtásának.
Visszautasítja az Alkotmánybíróság a panaszt akkor is, ha az abban felvetett problémát korábban már elbírálta (res iudicata). Mindezek alapján nincs helye alkotmánybírósági eljárásnak, ha alkotmányjogi panasz alapján az alkalmazott jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés Alaptörvénnyel való összhangjáról az Alkotmánybíróság már döntött, és az indítványozó ugyanazon jogszabályra, illetve jogszabályi rendelkezésre és ugyanazon Alaptörvényben biztosított jogra, valamint azonos alkotmányjogi összefüggésre hivatkozik és a körülmények alapvetően nem változtak meg.
Az indítványt akkor is visszautasítja az Alkotmánybíróság, ha az indítvány elbírálása nem tartozik a hatáskörébe, ha a hiánypótlás vagy egyéb nyilatkozat elmaradt, s mindez az ügy elbírálását ellehetetleníti, illetve ha az indítvány egyéb okból nem felel meg a törvényi feltételeknek.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján benyújtott alkotmányjogi panasz akkor fogadható be, ha a panasszal támadott jogszabályi rendelkezést az érintett egyedi ügyében a jogerős (érdemi) döntés meghozatala során az eljáró bíróság alkalmazta. Főszabályként az Alkotmánybíróság ragaszkodik ahhoz, hogy a támadott bírósági döntés megnevezze azt a jogszabályt, amelynek megsemmisítését az indítványozó kérte. Azonban olyan eset is előfordult, amikor a hivatkozott bírói döntésben nem jelölték meg kifejezetten a támadott jogszabályt, de egyértelmű volt, hogy az ügyben a bíróság döntése az adott jogszabályon alapult.
Az alkotmányjogi panaszban főszabály szerint Alaptörvényben biztosított jog sérelmére lehet hivatkozni, azonban a kialakult joggyakorlat alapján a jogállamiság sérelmére is alapítható alkotmányjogi panasz, amennyiben az indítványozó a visszaható hatályú jogalkotásra vagy a felkészülési idő hiányára hivatkozik. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény hatályba lépése után is fenntartotta korábbi értelmezését, amely szerint a jogbiztonság önmagában nem alapjog, így a B) cikk (1) bekezdésének sérelmére alkotmányjogi panaszt csak kivételes esetben – a visszaható hatályú jogalkotás és a felkészülési idő hiánya esetén – lehet alapítani. Ugyanakkor az Alkotmánybíróság nem tartotta befogadhatónak, így visszautasította azokat a panaszokat, ahol általánosságban hivatkoztak a jogállamiság sérelmére, illetve a jogbiztonság elvére [3107/2013. (V. 17.) AB határozat], vagy tartalmi szempontból valójában a normavilágosság sérelmét állította az indítványozó [pl.: 3252/2012 (IX. 28.) AB végzés], illetve amikor az indítványozó csupán utalt a visszaható hatályú jogalkotás tilalmának megsértésére, de azt nem igazolta kellően [3114/2013. (VI. 4.) AB határozat].
Az érdemi bírói döntésre vonatkozó kitétellel kapcsolatosan az Alkotmánybíróság befogadási gyakorlatából megállapítható, hogy elsődlegesen azon döntések esetén van helye az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján alkotmányjogi panasz benyújtásának, ahol az ügy – a jogorvoslati lehetőség kimerítéséből következően – jogerősen lezárult, vagyis a bíróság az ügyet érdemben befejezte [3246/2012. (IX. 28.) AB végzés]. Az ügy érdemében hozott döntések mellett azonban lehetőség van alkotmányjogi panasszal támadni perjogi értelemben ügydöntőnek nem minősülő határozatokat is, amelyek esetében az Alaptörvényben biztosított jog sérelme bizonyítható, mivel az alapjogsérelem az érdemi döntés meghozatala előtt, és az érdemi döntéssel nem orvosolható módon is bekövetkezhet {pl.: eljárást felfüggesztő végzés elleni alkotmányjogi panasz befogadása [3057/2015. (III. 31.) AB határozat]}.
Mérlegelést igénylő fontos tartalmi kritérium, hogy az Abtv. 29. §-a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszokat csak a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Az Abtv. 29. §-ában foglalt két feltétel vagylagos. Az Alkotmánybíróság tehát külön-külön vizsgálja, hogy az alkotmányjogi panasz felvet-e bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, és az egyik feltétel fennállása már megalapozhatja a 29. §-ban foglalt befogadási feltétel teljesülését.
Az Alkotmánybíróság gyakorlatából ezen szakaszra alapított visszautasítások leggyakoribb indokai a következők voltak: az indítványban ismertetett probléma nem alkotmányossági kérdés; rendes bírói jogértelmezési kérdésről van szó; az indítvány a tényállás felülvizsgálatára irányul, illetve bizonyítékok újraértékelését kéri; vagy nem tartalmaz „új” alkotmányossági kérdést; valamint nem érinti érdemben az indítványozó helyzetét. Az Alkotmánybíróság gyakorlatából megállapítható, hogy az alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek olyannak kell lennie, amely képes hatással lenni az alapul fekvő egyedi ügyre.
Az Alkotmánybíróság a befogadás visszautasításáról végzésben rendelkezik, melyben röviden ismerteti a visszautasítás okát. A végzést az Alkotmánybíróság megküldi az indítványozónak és az elsőfokú bíróságnak, illetve azt anonimizálva közzéteszi a honlapján, valamint az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapjában. A panasz befogadásáról az Alkotmánybíróság nem hoz végzést, azonban a döntéséről értesíti az indítványozót és az elsőfokú bíróságot, illetve értesíthet más érdekeltet is.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2017. évi CXXVI. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény jogharmonizációs célú módosításáról *
1. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 3. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) gazdálkodó szervezet:
ab) mindazon egyéb jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező, a személyes joga alapján gazdasági társaság vagy más, gazdasági tevékenységet folytató szervezet, amelynek a fő érdekeltségeinek központja - a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2015/848 EU rendelet) alapján - az Európai Unió területén található, és az ellene indítható fizetésképtelenségi eljárás a 2015/848 EU rendelet hatálya alá esik;”
(2) A Cstv. 3. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„e) gazdálkodó szervezet vagyona: amit a gazdálkodó szervezetre vonatkozó számviteli jogszabály befektetett eszköznek vagy forgóeszköznek minősít;”
(3) A Cstv. 3. § (1) bekezdése a következő m)-u) pontokkal egészül ki:
„m) fizetésképtelenségi szakértő:
n) fizetésképtelenségi főeljárás: a 2015/848 EU rendelet 3. cikk (1) bekezdése szerinti fizetésképtelenségi eljárás;
o) fő érdekeltségek központja: az adós gazdálkodó szervezetre a 2015/848 EU rendelet 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott fogalom;
p) külföldi bíróság: a 2015/848 EU rendelet 2. cikk 6. pontjában felsorolt igazságügyi feladatokkal felruházott szerv;
q) külföldi hitelező: a 2015/848 EU rendelet 2. cikk 12. pontjában meghatározott személy vagy szervezet;
r) magyarországi helyi hitelező: a 2015/848 EU rendelet 2. cikk 11. pontjában meghatározott olyan hitelező, akinek a követelése a másik EU tagállamban fő érdekeltségek központjával rendelkező gazdálkodó szervezet magyarországi telephelyének működéséből vagy azzal összefüggésben keletkezett, és a hitelező fő érdekeltségeinek központja Magyarországon van;
s) magyarországi telephely: a 2015/848 EU rendelet 2. cikk 10. pontjában meghatározott magyarországi működési hely, azzal, hogy a működési hely megállapításához szükséges körülményeket az adózás rendjéről szóló törvény, a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény, az általános forgalmi adóról szóló törvény, illetve az adózási tárgyú nemzetközi egyezmények szerinti telephelyként történő minősítés is megalapozhatja;
t) területi fizetésképtelenségi eljárás:
u) leányvállalat: ha e törvény másképpen nem rendelkezik, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74. §-a alapján létrehozott jogi személy.”
2. § (1) A Cstv. 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A csődeljárás és a felszámolási eljárás az adós - eljárás lefolytatására irányuló kérelem benyújtásának napján bejegyzett, illetve az (1a) bekezdésben meghatározott - magyarországi székhelye szerint illetékes törvényszék (a továbbiakban: bíróság) hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe tartozó nemperes eljárás. A más bíróságoknál benyújtott csődeljárások iránti kérelmeket - kivéve, ha arra a bíróságnak területi fizetésképtelenségi eljárásként a 6/H. § szerint hatásköre és illetékessége van - a bíróság hivatalból elutasítja, a már megindult eljárásokat megszünteti, a felszámolási eljárás iránti kérelmeket pedig - ideértve az ilyen eljárást a 2015/848 EU rendelet 3. cikk (3) vagy (4) bekezdése alapján kezdeményező területi fizetésképtelenségi eljárás iránti kérelmeket is - haladéktalanul az e törvény szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz teszi át.”
(2) A Cstv. 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A csődeljárás és a felszámolási eljárás az adós - eljárás lefolytatására irányuló kérelem benyújtásának napján bejegyzett, illetve az (1a) bekezdésben meghatározott - magyarországi székhelye szerint illetékes törvényszék (a továbbiakban: bíróság) hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe tartozó nemperes eljárás. A más bíróságoknál benyújtott csődeljárások iránti kérelmeket - kivéve, ha arra a bíróságnak területi fizetésképtelenségi eljárásként a 6/H. § szerint hatásköre és illetékessége van - a bíróság visszautasítja, a már megindult eljárásokat hivatalból megszünteti, a felszámolási eljárás iránti kérelmeket pedig - ideértve az ilyen eljárást a 2015/848 EU rendelet 3. cikk (3) vagy (4) bekezdése alapján kezdeményező területi fizetésképtelenségi eljárás iránti kérelmeket is - haladéktalanul az e törvény szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz teszi át.”
(3) A Cstv. 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A 2015/848 EU rendelet hatálya alá tartozó, nem Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezet ellen kezdeményezett fizetésképtelenségi főeljárás megindítására és lefolytatására a Fővárosi Törvényszék rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel.”
(4) A Cstv. 6. §-a a következő (8) és (9) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A vagyonfelügyelő, az ideiglenes vagyonfelügyelő, a rendkívüli vagyonfelügyelő, a felszámoló, valamint
(9) Ha az iratot a vagyonfelügyelő, az ideiglenes vagyonfelügyelő, a rendkívüli vagyonfelügyelő, illetve a felszámoló postai úton küldi meg a hitelezőknek vagy az adós vezető tisztségviselőjének, azt a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó általános szabályok szerint kell kézbesíteni.”
(5) A Cstv. 6. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A Pp. 27. alcíme szerinti ideiglenes intézkedés iránti kérelmet az e törvény 33/A. §-a szerinti perekben nem lehet benyújtani.”
3. § A Cstv. I. Fejezete a 6/A. §-t követően a következő alcím címmel egészül ki:
„A 2015/848 EU rendelet hatálya alá tartozó határon átnyúló fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó sajátos rendelkezések”
4. § A Cstv. 6/B-6/D. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6/B. § (1) A 2015/848 EU rendelet alapján az Európai Unió más tagállamában megindított fizetésképtelenségi főeljárás során kijelölt külföldi fizetésképtelenségi szakértő, illetve a fizetésképtelenségi eljárásban a vagyona feletti rendelkezési jogát megőrző adós kérheti, hogy a magyar bíróság rendelje el a külföldi fizetésképtelenségi főeljárást megindító határozat, illetve a külföldi fizetésképtelenségi szakértőt kijelölő határozat lényeges tartalmának közzétételét.
6/C. § (1) Ha az adós ellen az Európai Unió másik tagállamában a magyar bíróság határozatának meghozatalát megelőzően a 2015/848 EU rendelet alapján fizetésképtelenségi főeljárást indítottak, és azt joghatósági kifogással nem támadták meg, vagy a joghatósági kifogást a másik tagállam bírósága jogerősen elutasította, a magyar bíróság az ugyanazon adós ellen Magyarországon megindított fizetésképtelenségi főeljárást - csődeljárást vagy felszámolási eljárást - a 6/H. § szerint kizárólagos hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Fővárosi Törvényszékhez teszi át. A Fővárosi Törvényszék az áttevő bíróság által megindított fizetésképtelenségi főeljárást a 2015/848 EU rendelet 51. cikke szerint területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárássá alakítja át, feltéve, hogy az adós Magyarországon telephellyel rendelkezik. A Fővárosi Törvényszék a területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárássá történő átalakításról szóló végzést haladéktalanul megküldi a fizetésképtelenségi főeljárást megindító tagállami bíróságnak és az eljárásban kirendelt külföldi fizetésképtelenségi szakértőnek. A végzésben rendelkezni kell arról, hogy a területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárásra az e törvény II. vagy III. Fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni. A végzésnek a területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárássá történő átalakítást kimondó rendelkezése ellen fellebbezésnek nincs helye.
6/D. § (1) Ha az adós ellen a 2015/848 EU rendelet alapján az Európai Unió más tagállamában indult fizetésképtelenségi főeljárás, és az adósnak Magyarországon ingatlan vagyona, egyéb, közhiteles nyilvántartásba bejegyzett vagyona vagy olyan telephelye van, amelyre vonatkozóan közhiteles nyilvántartásba jog vagy tény van bejegyezve, a főeljárás során kijelölt külföldi fizetésképtelenségi szakértőnek, illetve a fizetésképtelenségi főeljárásban a vagyona feletti rendelkezési jogát megőrző adósnak - a szükséges adatok megadásával - kérnie kell, hogy a magyar bíróság rendelje el a fizetésképtelenségi főeljárást megindító határozat tényének bejegyzését az ingatlan-nyilvántartásba, illetve az egyéb közhiteles nyilvántartásba. A külföldi fizetésképtelenségi szakértő, illetve a fizetésképtelenségi eljárásban a vagyona feletti rendelkezési jogát megőrző adós felel az e bekezdésben foglaltak elmulasztásával okozott kárért.
(4) Ha a fizetésképtelenségi főeljárás belföldön indult, a 2015/848 EU rendelet 29. cikke szerinti bejegyeztetés iránt csődeljárás esetén az adós, felszámolási eljárás esetén pedig a felszámoló intézkedik. A bejegyeztetési kötelezettség teljesítéséről a vagyonfelügyelőt egyidejűleg tájékoztatni kell.”
5. § A Cstv. I. Fejezete a következő 6/F-6/Q. §-sal egészül ki:
„6/F. § A 6/B-6/D. §-ok szerinti kérelmet a Fővárosi Törvényszékhez kell benyújtani, amely nemperes eljárásban dönt a kérelemről a beérkezéstől számított legfeljebb 30 napon belül, a 6/B. § szerinti kérelem esetében 8 napon belül. A kérelemnek helyt adó végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
6/G. § (1) A csődeljárás vagy a felszámolási eljárás megindítása iránti kérelemben vagy a korábban eljáró bíróság által küldött értesítésben meg kell jelölni a magyar bíróság joghatóságát megalapozó körülményeket, és hivatkozni kell arra, hogy az eljárást fizetésképtelenségi főeljárásként vagy területi fizetésképtelenségi eljárásként kezdeményezik. Az e törvény alapján - illetve a 2015/848 EU rendelet 6. cikkére alapozva - a csődeljáráshoz vagy felszámolási eljáráshoz kapcsolódóan kezdeményezett polgári eljárásokban a keresetlevélben kell megjelölni a magyar bíróság joghatóságát megalapozó körülményeket.
(3) A bíróság a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás iránti kérelmet elutasítja, illetve a már megindított eljárást hivatalból megszünteti, ha az fizetésképtelenségi főeljárás megindítására irányul, de az adós ellen az Európai Unió más tagállamában fizetésképtelenségi főeljárás már megindult és folyamatban van, és a kérelmet benyújtó fél a bíróság tájékoztatását követően sem kéri a területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárás megindítását.
6/H. § A Fővárosi Törvényszék hatáskörrel és kizárólagos illetékességgel rendelkezik a 2015/848 EU rendelet hatálya alá tartozó olyan gazdálkodó szervezetek ellen területi fizetésképtelenségi eljárásként megindításra kerülő eljárások - területi reorganizációs típusú eljárás vagy területi felszámolási típusú eljárás - megindítására, lefolytatására, illetve másik típusú területi eljárássá történő átalakítására, amelyek fő érdekeltségeinek központja az Európai Unió másik tagállamában van.
6/I. § (1) A Magyarországon indult felszámolási főeljárásban a 2015/848 EU rendelet 36. cikke szerinti, a másik tagállambeli hitelezők számára kibocsátásra kerülő kötelezettségvállaló nyilatkozat érvényességéhez a magyar bíróság előzetes jóváhagyása szükséges.
6/J. § (1) A 2015/848 EU rendelet szerinti, a külföldi fizetésképtelenségi szakértő által a magyarországi helyi hitelezők számára tett kötelezettségvállaló nyilatkozatnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó jognyilatkozatot is, hogy a kötelezettségvállalás a főeljárás szerinti tagállami jog szerinti érvényességi feltételeknek megfelel.
6/K. § (1) Ha a magyarországi helyi hitelezők a 2015/848 EU rendelet 38. cikke alapján területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárást kezdeményeztek, a 6/H. § szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság szakértőt rendelhet ki azoknak a közgazdasági szakkérdéseknek a megvizsgálására, amelyek
6/L. § A bíróság előzetes jóváhagyása szükséges a 2015/848 EU rendelet 41. cikke szerinti együttműködési megállapodások megkötéséhez és módosításához, ha a megállapodás Magyarországon indult főeljárásban vagy területi fizetésképtelenségi eljárásban kirendelt belföldi fizetésképtelenségi szakértő és a külföldi fizetésképtelenségi szakértők között jön létre. A jóváhagyás tárgyában hozott végzés ellen fellebbezésnek van helye.
6/M. § A belföldön megindított fizetésképtelenségi főeljárásban és területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárásban a külföldi hitelezői igények bejelentésére 2015/848 EU rendelet 55. cikke alapján kialakított egységes formanyomtatvány a Cégközlöny és az Országos Bírósági Hivatal honlapjáról is letölthető.
6/N. § (1) A 2015/848 EU rendelet 24. cikke szerint Magyarországon felállításra kerülő tagállami fizetésképtelenségi nyilvántartás a nemzeti adatvagyon körébe tartozó központi nyilvántartás.
6/O. § A bíróság a felszámolás fizetésképtelenségi főeljárásként történő befejezéséről és az adós jogutód nélküli megszüntetéséről akkor hozhatja meg a végzést, ha az adós ellen nincs folyamatban a 1346/2000/EK tanácsi rendelet vagy a 2015/848 EU rendelet alapján más tagállamban külföldi fizetésképtelenségi eljárás.
6/P. § (1) A 2015/848 EU rendelet V. fejezete szerinti, a cégcsoport tagjaival összefüggő fizetésképtelenségi eljárásokban a 2015/848 EU rendelet 56. és 58. cikke alapján megkötésre kerülő együttműködési megállapodások megkötéséhez és módosításához a belföldi fizetésképtelenségi szakértőknek előzetesen a bíróság jóváhagyását kell kérniük. A jóváhagyás tárgyában hozott végzés ellen fellebbezésnek van helye.
(3) A bíróság a 2015/848 EU rendelet 61. cikke szerinti, a csoportos koordinációs eljárás iránti kérelmet elutasítja, ha más tagállamban már kezdeményeztek ilyen eljárást. Ha pedig ez a tény később jut a tudomására, az eljárást hivatalból megszünteti, és a kérelem elbírálásával összefüggő költségek megfizetésére az eljárást kezdeményező fizetésképtelenségi szakértőt kötelezi.
6/Q. § (1) A csődeljárást, illetve a felszámolást elrendelő jogerős végzés ellen a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás kezdő időpontjától számított 30 napon belül felülvizsgálati kérelmet lehet előterjeszteni arra való hivatkozással, hogy az eljárás elrendelésére a magyar bíróságnak nem volt joghatósága. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(5) A Kúria a felülvizsgálattal megtámadott végzést 30 napon belül bírálja el.”
6. § (1) A Cstv. 9. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A bíróság az (1) bekezdést követő intézkedést követően haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem beérkezésétől számított 5 munkanapon belül megvizsgálja, hogy az megfelel-e a 7. § és a 8. § (1)-(3) bekezdése szerinti feltételeknek. Ha a kérelem hiányos, azt 5 munkanapos határidővel hiánypótlásra adja vissza. A bíróság az adós által kezdeményezett csődeljárás iránti kérelmet hivatalból elutasítja, ha
f) az adós ellen felszámolási eljárás indult, és a felszámolás elrendeléséről már végzést hoztak, vagy
g) a csődeljárás iránti kérelmet megelőző egy éven belül az adós már adott be ilyen kérelmet, amelyet e bekezdés alapján a bíróság hivatalból elutasított, és az erről szóló jogerős végzés közzétételétől számítva egy év még nem telt el.”
(2) A Cstv. 9. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A bíróság az (1) bekezdést követő intézkedést követően a kérelem beérkezésétől számított 5 munkanapon belül megvizsgálja, hogy az megfelel-e a 7. § és a 8. § (1)-(3) bekezdése szerinti feltételeknek. Ha a kérelem hiányos, azt 5 munkanapos határidővel hiánypótlásra adja vissza. A bíróság az adós által kezdeményezett csődeljárás iránti kérelmet visszautasítja, ha
g) a csődeljárás iránti kérelmet megelőző egy éven belül az adós már adott be ilyen kérelmet, amelyet e bekezdés alapján a bíróság visszautasított, és az erről szóló jogerős végzés közzétételétől számítva egy év még nem telt el.”
(3) A Cstv. 9. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A bíróság hivatalból megszünteti a csődeljárást, ha hitelt érdemlően tudomást szerez arról, hogy a csődeljárás iránti kérelmet a (4) bekezdés b)-g) pontja szerinti okból hivatalból el kellett volna utasítani. A csődeljárás megszüntetése esetén a vagyonfelügyelő díját a bíróság az addig elvégzett tevékenységével, munkaterhével arányosan állapítja meg.”
(4) A Cstv. 9. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A bíróság hivatalból megszünteti a csődeljárást, ha hitelt érdemlően tudomást szerez arról, hogy a csődeljárás iránti kérelmet a (4) bekezdés b)-g) pontja szerinti okból vissza kellett volna utasítani. Az eljárást megszüntető végzés ellen fellebbezésnek van helye. A csődeljárás megszüntetése esetén a vagyonfelügyelő díját a bíróság az addig elvégzett tevékenységével, munkaterhével arányosan állapítja meg.”
7. § A Cstv. a következő 83/S. §-sal egészül ki:
„83/S. § (1) E törvénynek a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2017. évi CXXVI. törvénnyel (a továbbiakban: 2017. évi CXXVI. törvény) megállapított rendelkezéseit a 2015/848 EU rendelet alapján megindított fizetésképtelenségi eljárásokra kell alkalmazni.
(2) A Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján kezdeményezett eljárásokban akkor kell e törvénynek a 2017. évi CXXVI. törvénnyel megállapított rendelkezéseit alkalmazni, ha a főeljárást vagy a főeljárást követően megindított területi másodlagos fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat a 2015/848 EU rendelet 3. cikkére hivatkozik.”
8. § A Cstv. 84/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) rendeletben kijelölje a 2015/848 EU rendelet 24. cikke szerinti belföldi fizetésképtelenségi nyilvántartás megvalósítására és a nyilvántartás vezetésére jogosult szervet, az adatkezelői feladatokért felelős szervet, megállapítsa a nyilvántartásba történő adatszolgáltatás és az adatváltozás bejelentésének szabályait, a nyilvántartásból történő lekérdezés eljárási szabályait,
b) rendeletben kijelölje a 2015/848 EU rendelet 25. cikke szerinti tagállami fizetésképtelenségi eljárások összekapcsolásának tagállami megvalósításával és működtetésével összefüggő feladatokat ellátó szervet.”
9. § (1) A Cstv. 85. § (5) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg)
„d) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet
da) 28. cikke szerinti közzététel szabályait,
db) 54. cikke által előírt, az ismert hitelezők értesítésének kiegészítő szabályait,
dc) 41-43. cikkében, 51. cikk (2) bekezdésében, 56-58. cikkében meghatározott együttműködés, kapcsolattartás és tájékoztatás részletes szabályait, a 2015/848 EU rendelet (48) preambulumbekezdésében hivatkozott szakmai ajánlások alapján,”
(2) A Cstv. 85. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy - az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben - rendeletben állapítsa meg a 2015/848 EU rendelet 24. cikke szerinti belföldi fizetésképtelenségi nyilvántartásból történő lekérdezésért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat.”
10. § A Cstv. 86. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Ez a törvény
a) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben hivatkozott formanyomtatványok kiállításáról szóló 2017. június 12-i (EU) 2017/1105 bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.”
11. § A Cstv.
a) 6. § (3) bekezdés a) pont aa) alpontjában a „felfüggesztésnek” szövegrész helyébe a „felfüggesztésnek - ide nem értve a 6/Q. § szerinti esetet -” szöveg,
b) 6. § (3) bekezdés b) pont bd) alpontjában a „továbbá a 6/A. § (2) bekezdése,” szövegrész helyébe a „továbbá a 6/A. § (2) bekezdése, a 6/Q. §,” szöveg,
c) 6/G. § (3) bekezdésében a „felszámolási eljárás iránti kérelmet elutasítja” szövegrész helyébe a „felszámolási eljárás iránti kérelmet visszautasítja” szöveg,
d) 6/P. § (3) bekezdésében a „csoportos koordinációs eljárás iránti kérelmet elutasítja,” szövegrész helyébe a „csoportos koordinációs eljárás iránti kérelmet visszautasítja,” szöveg,
e) 25. § (1) bekezdés nyitó szövegében a „hivatalból elutasítja” szövegrész helyébe a „visszautasítja” szöveg,
f) 33/A. § (7) bekezdésében a „bíróság idézés kibocsátása nélkül akkor is elutasítja” szövegrész helyébe a „bíróság visszautasítja” szöveg,
g) 33/A. § (8) bekezdésében a „bíróság idézés kibocsátása nélkül nem utasította el,” szövegrész helyébe a „bíróság nem utasította vissza,” szöveg
12. § Hatályát veszti a Cstv.
a) 6/E. §-a,
b) 25. § (1) bekezdés e) pontja,
c) 25. § (2) és (3) bekezdése,
d) 32. §-a.
13. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 44. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2015/848 EU rendelet) III. fejezete alapján Magyarországon indított másodlagos fizetésképtelenségi eljárások kezdeményezésének illetéke, valamint a 2015/848 EU rendelet alapján belföldi bíróság előtt kezdeményezett egyéb polgári nemperes eljárások illetéke 50 000 forint.”
(2) Az Itv. 47. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A cégbírósági, valamint a csőd- és felszámolási eljárásban - ideértve a 2015/848 EU rendeletben meghatározott, magyar bíróság előtt kezdeményezett nemperes eljárásokat is - az ügy érdemében hozott végzés elleni fellebbezés illetéke 30 000 forint, minden más esetben 7000 forint.”
(3) Az Itv. 50. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A cégbírósági, valamint a csőd- és felszámolási eljárásban - ideértve a 2015/848 EU rendeletben meghatározott, magyar bíróság előtt kezdeményezett nemperes eljárásokat is - hozott végzés elleni felülvizsgálat illetéke 30 000 forint.”
14. § (1) A külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi képviseleteiről szóló 1997. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: Fkt.) 17. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti nemzetközi szerződés fennállásáról a külpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b) pontja szerinti viszonosság fennállásáról a külpolitikáért felelős miniszter az igazságügyért felelős miniszterrel egyeztetve ad tájékoztatást.”
(2) Az Fkt. 19. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„19. § (1) A külföldi vállalkozás ellen külföldön kezdeményezett fizetésképtelenségi főeljárás (reorganizációs típusú vagy felszámolási típusú eljárás) megindítását a fióktelepnek a cégbíróságnál a külföldi eljárás megindításától számított nyolc napon belül be kell jelentenie, és egyidejűleg a Cégközlöny honlapján közzé kell tennie a külföldi fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat, valamint - ha van ilyen - a külföldi bíróság vagy hatóság által kirendelt fizetésképtelenségi szakértő kijelölését tartalmazó határozat lényeges tartalmát, így különösen
(4) Ha a külföldi vállalkozás ellen külföldön - a személyes joga alapján indított - fizetésképtelenségi főeljárás hatálya a magyarországi fióktelepre nem terjed ki, a fióktelep bejegyzésének helye szerinti törvényszék a cégbíróság értesítése alapján hivatalból rendeli el a fióktelep felszámolását. A fióktelep felszámolására és a felszámolással összefüggő adatok közzétételére és nyilvántartására a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvényben (a továbbiakban: Cstv.) foglaltakat kell alkalmazni, a 22. § szerinti eltérésekkel.
(5) A magyarországi fióktelep ellen lefolytatott felszámolási eljárás befejeződése után fennmaradó vagyonnal a külföldi vállalkozás, illetve a külföldi fizetésképtelenségi főeljárásban eljáró - a vállalkozás vagyonával kapcsolatosan jognyilatkozatok tételére jogosult - felszámoló rendelkezik.”
(3) Az Fkt. 20. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„20. § (1) Ha a külföldi vállalkozás a magyarországi fióktelep útján folytatott vállalkozási tevékenységével összefüggésben fizetésképtelenné válik, és az ellene indítható fizetésképtelenségi eljárás nem esik a 2015/848 EU rendelet hatálya alá, továbbá a fizetésképtelenségi eljárásokra nézve a külföldi vállalkozás székhelye szerinti állammal nincs viszonossági gyakorlat sem, a hitelezők a fióktelep felszámolását kérhetik a fióktelep bejegyzése szerinti törvényszéktől. Az eljárásra a Cstv. felszámolási eljárásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni a 22. § szerinti eltérésekkel. A felszámolási eljárást a bíróság megszünteti, ha a külföldi vállalkozás vagy a fióktelep az eljárásban bejelentett hitelezői igények kielégítésére biztosítékot nyújt.
(2) A fióktelep felszámolási eljárásának befejeződése után fennmaradó vagyonnal a külföldi vállalkozás rendelkezik.”
(4) Az Fkt. 21. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A 19. § (2) bekezdésében és a 20. § (1) bekezdésben említett viszonosság fennállásáról az igazságügyért felelős miniszter a külpolitikáért felelős miniszterrel egyeztetve ad tájékoztatást.”
(5) Az Fkt. 38/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„38/A. § Ez a törvény a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.”
(6) Az Fkt.
a) 30. § (2) bekezdésében az „európai közösségi jogi szabályozás” szövegrész helyébe az „európai uniós jogi szabályozás” szöveg,
b) V. fejezetében az „Európai Közösségek jogszabályaihoz való közelítés” szövegrész helyébe az „Európai Unió jogának való megfelelés” szöveg
15. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel - a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
b) 2. § (5) bekezdése,
c) 6. § (2) bekezdése,
d) 6. § (4) bekezdése,
e) 11. § c)-g) pontja
2018. január 1-jén lép hatályba.
16. § Ez a törvény
b) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben hivatkozott formanyomtatványok kiállításáról szóló 2017. június 12-i (EU) 2017/1105 bizottsági rendelet

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság