a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti közcélú felhasználásáról
1996. évi CXXVI.
a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról1
A személyi jövedelemadóról szóló törvény lehetővé teszi a magánszemélyeknek, hogy befizetett adója meghatározott részének felhasználásáról az adóévet követő évben (a rendelkező nyilatkozat évében) külön törvényben rögzített mértékben, megjelölt kedvezményezett(ek) javára és eljárás szerint nyilatkozatban rendelkezzék. A magánszemély e jogának megvalósulását szolgáló eljárás szabályairól e rendelkezés tárgyát képező adórész mértékéről és a kedvezményezettek köréről az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:2
1. A magánszemély rendelkezési joga3
1. §4 (1)5 A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 45. §-ára is figyelemmel, e törvény alkalmazásában befizetett adónak azt az összeget kell tekinteni, amely a magánszemély adóbevallásában vagy az azt helyettesítő adómegállapítás szerint az összevont adóalap adójának összegéből az Szja. tv. 45. §-ában említett kedvezmények és átutalások levonása után fennmarad, feltéve, hogy a magánszemély
c)7 az esedékességet megelőzően benyújtott kérelmére az állami adóhatóság (a továbbiakban: adóhatóság) legfeljebb 12 havi részletfizetést vagy fizetési halasztást engedélyezett, és a magánszemély az engedélyező határozatban foglalt feltételeknek maradéktalanul eleget téve a felszámított pótlékot és az adót hiánytalanul megfizette.
(2)8 Az adó abban az esetben is határidőben megfizetettnek minősül, ha az adózó a határidőben benyújtott bevallásában az adótartozás megfizetéséről átvezetés útján rendelkezik, és a tartozás kiegyenlítésére az átvezetés forrásául megjelölt összeg az átvezetés időpontjában ténylegesen fedezetet nyújt.
(3)9 Az adó abban az esetben is megfizetettnek minősül, ha a bevallásban a fizetendő adó összegeként – az összevont adóalap adójának összegéből az Szja. tv. 45. §-ában említett kedvezmények és átutalások levonása után – nulla forint szerepel.
(4)10 A magánszemély külön-külön nyilatkozatban rendelkezhet befizetett adójának
(5)11 A befizetett adó egy-egy százalékáról csak teljes egészében lehet rendelkezni.
2. §12 (1)13 Ha a magánszemély a befizetett adójának legalább egyik egy százalékáról rendelkezett, és rendelkezésének teljesítése megtörtént, a teljesítés szerinti összeg kizárólag abban az esetben módosítható, ha a módosítás vagy módosítások által a teljesítés szerinti összeg kedvezményezettenként legalább ötezer forinttal növekszik, és a rendelkező nyilatkozat évét követő év július 31. napjáig
a)14 az adóhatósági ellenőrzés során hozott – az adó összegének növekedéséről szóló – jogerős határozat alapján esedékessé vált adótöbbletet a magánszemély megfizette, vagy
(2)15 Az adóhatóság a rendelkező nyilatkozat évét követő év szeptember 30. napjáig a 4. § (1) bekezdése szerinti kedvezményezettnek átutalja az (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti többlet-adóbefizetés egy százalékának megfelelő összeget, a 4/A. § (1) bekezdés b) pontja szerint meghatározott kiemelt előirányzat kezeléséért felelős fejezetnek pedig adatot szolgáltat ezen összegről. A 4/A. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kedvezményezettnek az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter a 6/B. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően utalja át az (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti többlet-adóbefizetés egy százalékának megfelelő összeget. Az utalás csak abban az esetben teljesíthető, ha az (1) bekezdés a)–b) pontjaiban foglaltak szerinti adóhatósági határozatból, illetve önellenőrzésből egyértelműen megállapítható az összevont adóalap adójának, illetve a levonandó kedvezményeknek az összege.
(3)16 Ha a magánszemély rendelkező nyilatkozatot tartalmazó adóbevallásának módosítása, önellenőrzése vagy adóhatósági ellenőrzése az összevont adóalap adójának az Szja. tv. 45. §-a szerinti kedvezmények levonása, illetve átutalások teljesítése után fennmaradó részére kevesebbet állapít meg a bevallott, illetve megállapított összegnél, akkor a különbözetnek az 1. § (4) bekezdés a)–b) pontjában rögzített hányadát – ha az kedvezményezettenként legalább ötezer forint, és a rendelkezés teljesítése a kedvezményezett javára már megtörtént – az adóhatóság határozata alapján a magánszemélynek meg kell fizetnie.
3. §17 (1)18 Az adóhatóság a rendelkező nyilatkozatban és az adóbevallásban feltüntetett adatok alapján utalja át a 4. §-ban meghatározott kedvezményezettek javára az 1–2. § rendelkezései szerint meghatározott összeget.
(2)19 A 4/A. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kedvezményezetteket megillető támogatást az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter utalja át. A 4/A. § (1) bekezdés b) pontja szerinti kiemelt előirányzat javára felajánlott összeget, valamint a kiemelt előirányzatnak az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény 4. § (3) bekezdése szerinti kiegészítő támogatását az előirányzattal érintett költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője a 6/D. §-ban meghatározottak szerint használja fel.
(3) Az (1) és (2) bekezdések szerinti utalás nem teljesíthető, amennyiben összege kedvezményezettenként nem éri el a 100 forintot.
2. A rendelkezési jog kedvezményezettje20
4. § (1)21 Kedvezményezettnek minősül
a)22 a magánszemély rendelkező nyilatkozata évének első napja előtt legalább
aa) két évvel korábban bíróság által nyilvántartásba vett – az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civil tv.) szerinti – egyesület (kivéve a pártot, biztosító egyesületet, munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti szervezetet),
c) az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok (OTKA);
d)23 a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 3. számú mellékletében szereplő országos közgyűjtemény és a következőkben felsorolt egyéb kulturális intézmény:
4. Magyar Nemzeti Filmarchívum,
f)24 az a könyvtári, levéltári, múzeumi, egyéb kulturális, illetve alkotó- vagy előadó-művészeti tevékenységet folytató szervezet, amely a rendelkező nyilatkozat évének első napja előtti három év valamelyikében a helyi önkormányzattól, az országos, illetve a helyi kisebbségi önkormányzattól vagy a központi költségvetésből egyedi támogatásban részesült és nem tartozik az előző kategóriákba;
g)25 a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 1. mellékletében meghatározott felsőoktatási intézmény;
h)26 a Nemzeti Együttműködési Alap.
i)27 a Magyar Művészeti Akadémia.
(2a)29
(3)30 Ha az (1) bekezdés szerinti kedvezményezett az (5) bekezdésben megjelölt határidőben nem igazolja a kedvezményezetti feltételek fennállását, nem jogosult a felajánlott összegre. Az utalás akkor teljesíthető, ha a kedvezményezett késedelmét igazolási kérelemmel kimenti, vagy kivételes méltányosságot érdemlő körülmények fennállása esetén. Kivételes méltányosságot érdemel különösen, ha a rendelkezett összeg átutalásának meghiúsulása a kedvezményezett alapvető céljának elérését súlyosan veszélyezteti. A kivételes méltányosság gyakorlása esetén a 6. § (1) bekezdése szerinti átutalást – legkésőbb a rendelkező nyilatkozat éve utolsó napját követő egy éven belül – az adóhatóság akkor teljesítheti, ha ezt megelőzően a kedvezményezett az (5) bekezdés szerinti igazolási kötelezettségének eleget tett.
(4)31 A jogutódlással megszűnt kedvezményezett javára felajánlott adóösszegek – a 4. § (1) bekezdésében előírt követelmények teljesítése esetén – a kedvezményezett jogutódját illetik meg. A jogutód nélkül megszűnt kedvezményezett javára felajánlott adóösszegek az (1) bekezdés h) pontja szerinti kedvezményezettet illetik meg.
(5)32 Az adóhatóság a magánszemélyek saját érdekkörébe tartozóan érvényes rendelkező nyilatkozatai alapján minden év szeptember 1-éig felhívja az (1) bekezdés szerinti kedvezményezettet az (1) bekezdésben meghatározottak 30 napon belüli igazolására. A felhívást a kedvezményezett levelezési címére, ennek hiányában székhelyére kell megküldeni. A határidő elmulasztása esetén a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvénynek az igazolási kérelemre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6)33 A magánszemély rendelkező nyilatkozatában felajánlásra kerülő összegre igényt tartó szervezetnek az adóhatóságnál kell előzetesen – elektronikus úton – regisztrálnia és igazolnia a kedvezményezetté válás 4. § (1) bekezdésében foglalt feltételeit, valamint bejelenteni a kiutaláshoz szükséges adatokat. A regisztrációs kérelem benyújtásának határideje a rendelkező évet megelőző év szeptember 30-a, amely határidő jogvesztő. A szervezet a nyilvántartásba vételt követő évben válik kedvezményezetté, a regisztráció visszavonásig érvényes.
(7)34 Amennyiben a regisztrációt követően bekövetkezett változás miatt a szervezet már nem felel meg a 4. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek, azt a változás bekövetkeztétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni az adóhatóságnak. Az adóhatóság a bejelentést követően törli a szervezetet a kedvezményezettek hatósági nyilvántartásából. Az adóhatóság a szervezetet akkor is törli a nyilvántartásból, ha tudomást szerez a kedvezményezett törléséről vagy közhasznú tevékenységet nem folytató szervezetté történő átalakulásáról, továbbá arról, hogy nem felel meg a 4. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek.
(8)35 Az adóhatóság minden év január 1-jén a honlapján teszi közzé az adott rendelkező évben felajánlásra jogosult kedvezményezettek adószámát, nevét, székhelyét. A közzétett listát az adóhatóság a (7) bekezdés szerinti bejelentések alapján folyamatosan frissíti. Az adóhatóság biztosítja a közzétett listát tartalmazó adatbázis elérhetőségét a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter részére a Civil Információs Portálon történő közzététel, adatfeldolgozás és rendszerezés céljából.
(9)36 Köztartozás fennállása esetén az adóhatóság az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) rendelkezései alapján intézkedik a kedvezményezett javára felajánlott adóösszegnek az általa nyilvántartott köztartozásra történő átvezetéséről. A kedvezményezett részére a köztartozások kiegyenlítését követően fennmaradó összeg utalható.
4/A. §37 (1)38 A 4. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl kedvezményezettnek minősül
a)39 a bevett egyház (ide nem értve annak belső egyházi jogi személyét) a (2) bekezdésben meghatározottak szerint,
b)40 a rendelkező nyilatkozat évére vonatkozó központi költségvetésről szóló törvényben – a felhasználásért felelős fejezet megjelölésével, kiemelt előirányzatként – meghatározott cél.
(2)41 Az adóhatóság a bevett egyházat – kérelmére – technikai számmal látja el. A bevett egyház a technikai szám kiadásának évét követő évben válik kedvezményezetté.
(3)42 Az adóhatóság hivatalból technikai számmal látja el az (1) bekezdés b) pontja szerinti kedvezményezettet.43
(4)44 Az adóhatóság vezetője a rendelkező nyilatkozat évét megelőző év utolsó napjáig az (1) bekezdés szerinti kedvezményezett technikai számát a Magyar Közlönyben közzéteszi.45
(5)46 A (4) bekezdésben meghatározott adatok tekintetében az adóhatóság vezetője – azon adat kivételével, amelyet jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít – közhiteles hatósági nyilvántartást vezet.
3. A rendelkező nyilatkozat megtételének szabályai és érvényességi kellékei47
5. §48 (1)49 A magánszemély a rendelkező nyilatkozatot – függetlenül a személyi jövedelemadó megállapításának és bevallásának módjától – az adóévet követő év május 20-áig juttathatja el az adóhatósághoz. E határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A rendelkező nyilatkozat vagy a rendelkező nyilatkozat megtételére szolgáló elektronikus űrlap tartalmazza a kedvezményezett adószámát, illetve technikai számát. A rendelkező nyilatkozatot tartalmazó borítékon feltüntethető a magánszemély neve és lakcíme is.
(3)50 A rendelkező nyilatkozatot a magánszemély a következő módokon juttathatja el az adóhatósághoz:
a) adóbevallás, adónyilatkozat esetén az adóbevallási nyomtatványon tünteti fel,
b) munkáltatói adómegállapítás esetén a munkáltatója útján,
c) adóbevallás, adónyilatkozat elektronikus úton történő benyújtása esetén az elektronikus űrlapon tünteti fel – kivéve, ha a magánszemély nem maga készíti adóbevallását, és a képviselőjének a rendelkező nyilatkozat megküldésére meghatalmazást nem adott –,
d) egyszerűsített bevallás esetén az egyszerűsített bevallási lehetőség választására vonatkozó bejelentéssel egyidőben, az adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus úton, vagy
e) az a)–d) ponttól eltérően a bevallástól elkülönítve, önállóan, lezárt, adóazonosító jelével ellátott postai borítékban személyesen, postán vagy elektronikus űrlapként elektronikus úton.
(4)51 Ha a magánszemély a (3) bekezdés a)–d) és e) pontjában meghatározott módon is benyújtja a rendelkező nyilatkozatát, azt a rendelkező nyilatkozatot kell figyelembe venni, amely a (3) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott módon érkezett.
(5) A magánszemély a (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon vagy azzal egyező adattartalmú lapon megtett rendelkező nyilatkozatát lezárt, adóazonosító jelével ellátott, ragasztott felületére átnyúlóan saját kezűleg aláírt postai borítékban elhelyezve juttatja el a munkáltatójához legkésőbb 10 nappal az (1) bekezdés szerinti időpontot megelőzően. A munkáltató kísérőjegyzéket készít, amely tartalmazza a rendelkező nyilatkozatot tevő személyek nevét, adóazonosító jelét és a boríték átadását igazoló aláírását. A munkáltató a rendelkező nyilatkozat tartalmát nem ismerheti meg, az azt tartalmazó borítékot sértetlen állapotban, a kísérőjegyzékkel együtt, az (1) bekezdés szerinti időpontig zárt csomagban küldi meg az adóhatóságnak.
5/A. §52 (1) A rendelkező nyilatkozatban foglalt rendelkezés érvénytelen, ha a következő esetek bármelyike állapítható meg:
d) a rendelkező nyilatkozat vagy a boríték, illetve annak továbbítása nem felel meg az 5. § (1)–(5) bekezdésének,
e)53 az arra kötelezett kedvezményezett a 4. § (1) bekezdése szerinti feltételek meglétét a 4. § (5) bekezdése szerinti eljárásban nem igazolja.
(2)54 Ha az adóhatóság megállapítja a rendelkező nyilatkozatban foglalt rendelkezésnek – a magánszemély saját érdekkörébe tartozó – érvénytelenségét, erről a magánszemélyt a rendelkező nyilatkozat évének november 30-áig elektronikus úton, ügyfélkapu hiányában postai úton értesíti. Ha az adóhatóság a rendelkező nyilatkozat évének november 30-áig nem állapítja meg a rendelkező magánszemély saját érdekkörébe tartozó érvénytelenségét, és az általa megjelölt kedvezményezett a 6/A. § (3) bekezdése alapján az adóhatóság honlapján közzétett tájékoztatóban szerepel, a rendelkezést teljesíti.
(3) A (2) bekezdésben foglalt szabály nem alkalmazható, ha a rendelkező nyilatkozatnak a magánszemély érdekkörébe tartozó érvényessége, különösen a befizetett adó összege a rendelkező nyilatkozat évének november 15-éig nem állapítható meg. E tényről az adóhatóság a rendelkező nyilatkozat évének november 30-áig értesíti a magánszemélyt. Az érvényesség kérdésében legkésőbb a rendelkező nyilatkozat évét követő év utolsó napjáig az adóhatóság döntést hoz. Ha a magánszemély személye vagy az adó összege a rendelkező nyilatkozat évét követő év utolsó napjáig sem állapítható meg, az adóhatóság érvénytelenséget megállapító döntést hoz, és az utalás nem teljesíthető. A döntésről, annak meghozatalát követő 30 napon belül, de legkésőbb a rendelkező nyilatkozat évét követő év utolsó napjáig, ha személye megállapítható, a magánszemélyt értesíteni kell. Az utalás abban az esetben teljesíthető, ha a nyilatkozat az adóhatóság döntése – vagy az ellene benyújtott jogorvoslati kérelmet elbíráló szerv döntése – szerint a rendelkező magánszemély és a kedvezményezett érdekkörében is érvényesnek minősül.
(4)55 Ha a rendelkező nyilatkozat a kedvezményezett érdekkörében meglévő körülmény miatt érvénytelennek minősül, az adóhatóság e tényről a rendelkező nyilatkozatot tévő adózót az érvénytelenség okának megjelölése nélkül a kedvezményezett elutasítását követő 30 napon belül, de legkorábban a rendelkező nyilatkozat évének november 30-áig elektronikus úton, ügyfélkapu hiányában postai úton értesíti.
(5) Ha a magánszemély a 6. § (1) bekezdésében és 6/B. § (2) bekezdésében meghatározott átutalás időpontjában rendelkezik a központi elektronikus szolgáltató rendszer használatához szükséges ügyfélkapuval, az adóhatóság az átutalást követő 15 napon belül a központi elektronikus szolgáltató rendszerben, elektronikus úton ad tájékoztatást a nyilatkozatban foglalt rendelkezés teljesítéséről. A központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül történő tájékoztatás tényéről az adózó elektronikus levélben is értesítést kap.
4. A rendelkező nyilatkozat adóhatóság általi feldolgozásának szabályai56
5/B. §57 A rendelkező nyilatkozatot tartalmazó borítékon és a rendelkező nyilatkozatban feltüntetett adatok adótitoknak minősülnek, és ennek megfelelő védelemben részesülnek, azzal az eltéréssel, hogy az adóhatóság kizárólag
5/C. §58 (1) Az adóhatóság – az elektronikus űrlapon érkezett rendelkező nyilatkozat kivételével –
a rendelkező nyilatkozatot tartalmazó boríték, illetve az adóbevallást, egyszerűsített bevallást tartalmazó boríték felbontásakor egymással megegyező azonosító kódjellel látja el, és azokat egymástól elkülönítve – ugyanazon személynek egyidejűleg hozzá nem férhető módon – dolgozza fel, ellenőrzi és őrzi.
(2) Az adóhatóság az elektronikus űrlapon beérkezett rendelkező nyilatkozat adatait az adóbevallástól, egyszerűsített bevallástól elválasztja és azonosító kódjellel látja el. Az adóhatóság az elektronikus űrlap feldolgozása során elkülönülten kezeli a rendelkező magánszemély és a kedvezményezett adatait.
b) a 2. § (1) bekezdésében meghatározott többlet kiutalásakor, a 2. § (3) bekezdésében, az 5/A. § (5) bekezdésében, valamint a 6/A. § (5) bekezdésében meghatározott eljárás során
(4) Az adóhatóság őrzési kötelezettsége a rendelkező nyilatkozat évét követő évtől számított ötödik év végéig – ezt meghaladóan a rendelkező nyilatkozattal összefüggésben ezen időpontig indított peres eljárás esetén annak jogerős befejezéséig – áll fenn. E határidő elteltét követően az adóhatóság a borítékokat és a rendelkező nyilatkozatokat, illetve az elektronikus űrlap adatait, továbbá az adatbázisa rendelkező nyilatkozatokkal kapcsolatos adatait megsemmisíti oly módon, hogy helyreállításuk többé ne legyen lehetséges.
5. A támogatás átutalásának szabályai59
6. §60 (1)61 Az adóhatóság a 3. §-ban meghatározott összeget a 4. § (1) bekezdésében meghatározott kedvezményezett részére a 4. § (1) bekezdésben foglalt feltételek igazolására vonatkozó nyilatkozat benyújtásától számított 30 napon belül, de legkésőbb a rendelkező nyilatkozat évének december 15. napjáig utalja át, figyelemmel a 4. § (5) bekezdésére és e § (2) bekezdésére is.
(2) Ha az adóbevallás, az egyszerűsített bevallás, az adónyilatkozat vagy a munkáltatói adómegállapítás az átutaláshoz szükséges adatfeldolgozásra alkalmatlan, az utalást akkor kell teljesíteni, ha
a) a rendelkező nyilatkozat évének utolsó napját követő egy éven belül az adóbevallás, az egyszerűsített bevallás, az adónyilatkozat vagy a munkáltatói adómegállapítás helyesbítése alapján az lehetséges, vagy
b) a rendelkező magánszemélynek az adóhatóság havi részletfizetést, illetve fizetési halasztást engedélyezett és – figyelemmel az 1. § (1) bekezdésében foglaltakra – az utalás már jogszerűen lehetségessé válik.
(3)62 Csőd- vagy felszámolási eljárás, kényszer-végelszámolás, az egyszerűsített törlési és a kényszertörlési eljárás alatt álló szervezet részére utalás nem teljesíthető, a részére a csőd- és felszámolási eljárás, a kényszer-végelszámolás, az egyszerűsített törlési és a kényszertörlési eljárás kezdő időpontjáig kiutalt összegekkel soron kívül köteles elszámolni.
6/A. §63 (1) Az adóhatóság a rendelkező nyilatkozat évének augusztus 31. napjáig tájékoztatja az adópolitikáért felelős minisztert, az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős minisztert, valamint a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztésért felelős minisztert az érvényes rendelkező nyilatkozatok alapján
a)64 a 4. § (1) bekezdésében meghatározott és kategóriánként összesített kedvezményezettekről, a részükre érvényesen felajánlott kategóriánként összesített összegekről és az érvényesen rendelkezők számáról,
(2)65 Az adóhatóság az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti adatokat kedvezményezettenként, a kedvezményezett nevének, székhelyének, adószámának vagy technikai számának, a kedvezményezett részére érvényesen felajánlott összegnek és a kedvezményezett javára érvényesen rendelkezők számának megjelölésével a rendelkező nyilatkozat évének szeptember 15. napjáig, illetve a c) pontja szerinti adatokat a rendelkező nyilatkozat évének első napjától honlapján – a kedvezményezett nevének, adószámának, illetve technikai számának és székhelyének megjelölésével – közzéteszi. Az adóhatóság nem teszi közzé azon kedvezményezett adatait, amelynek – külön jogszabályban meghatározott esetben – az érvényesen felajánlott összeg nem utalható ki.
(2a)66 Az adóhatóság az (1) bekezdésben meghatározott adatok tekintetében – azon adat kivételével, amelyet jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít – közhiteles hatósági nyilvántartást vezet.
(3) A jogszabályi feltételeknek megfelelő azon kedvezményezettekről, akik számára az átutalás megtörtént, a (2) bekezdés szerinti közzétételre a rendelkező nyilatkozat évének utolsó napját követően kerül sor.
(3a)67 Az adóhatóság a (3) bekezdésben meghatározott adatok tekintetében – azon adat kivételével, amelyet jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít – közhiteles hatósági nyilvántartást vezet.
(5)68 A kedvezményezettet kérelmére az adóhatóság térítésmentesen tájékoztatja a javára rendelkező – az adatszolgáltatás időpontjában – érvényes és érvénytelen, valamint el nem bírált nyilatkozatot tevők számáról, régiónkénti, megyénkénti, korcsoportonkénti megoszlásáról, az érvénytelenséget okozó – az 5/A. § (1) bekezdés a)–d) pontjának megfelelően részletezett – okokról és azok arányáról.
6/B. §69 (1) Az adóhatóság a rendelkező nyilatkozat évét követő időszakban a jogvitákat lezáró határozatok, valamint a 6. § (2) bekezdése és a 2. § (1) bekezdése alapján a 4/A. § (1) bekezdésében meghatározott kedvezményezetteket megillető összegről az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős minisztert és az adópolitikáért felelős minisztert a rendelkező nyilatkozat évének augusztus 31-i tájékoztatójához kapcsolt pótlistán értesíti.
(2)70 A 4/A. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kedvezményezettnek az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter – az adóhatóság által a rendelkező nyilatkozat évének december 31. napjával meghatározott és az (1) bekezdés szerint a korábbi időszak pótlistája alapján – megnövelt összeget a rendelkező nyilatkozat évét követő év január 31-éig utalja át, feltéve, hogy a kedvezményezett az átutalás időpontjában is bevett egyházként van nyilvántartva.
6. A támogatás felhasználásának szabályai71
6/C. §72 (1)73 A 4. § (1) bekezdés a)–g) pontjában meghatározott kedvezményezett az e törvény alapján átutalt összegnek a 6. § szerinti átutalását követő év december 31. napjáig történő felhasználására vonatkozó, a cél szerinti és működési költségeket összegszerűen is tartalmazó adatait – meghatározva a támogatás esetleges, az átutalást követő második év december 31. napjáig terjedő tartalékolásának tényét, célját és összegét is – a kiutalást követő második év május 31. napjáig az adóhatóság részére elektronikus úton küldi meg (a továbbiakban: beszámolási kötelezettség). A fel nem használt – ötezer forintot meghaladó – összeget a kedvezményezett a beszámolással együtt az adóhatóság részére visszautalja.
(4)74 Ha az adóhatóság a 4. § (1) bekezdés a)–g) pontjában meghatározott kedvezményezett beszámolási kötelezettségének teljesítése során megállapítja, hogy a kedvezményezett az egy éves tartalékolási időt túllépte és a visszafizetési kötelezettségét nem teljesítette, erről határozatot hoz, amelyben a kedvezményezettet a közhasznú tevékenység megvalósítására az egy éves tartalékolási idő lejártáig fel nem használt, az ötezer forintot elérő összeg visszafizetésére kötelezi.
(6)75 Az adóhatóság a 4. § (1) bekezdésében meghatározott kedvezményezett beszámolási kötelezettsége során az adóhatóság részére megküldött dokumentumokat és a (3) bekezdés szerinti kizáró határozatokat tartalmazó adatbázist elektronikus úton – az e célra kialakított számítógépes rendszeren keresztül – a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter rendelkezésére bocsátja, aki azokat a felhasználást követő év június 30. napjáig a civil szervezetekkel foglalkozó honlapján közzéteszi azzal, hogy azok e határidőtől számított egy évig, de legalább a következő év ezen adatainak nyilvánosságra hozataláig nem távolíthatók el.
6/D. §76 (1) A 4/A. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott kiemelt előirányzat javára felajánlott összeget a rendelkezést követő évben a felhasználásában érintett – a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott – költségvetési fejezet költségvetése tartalmazza, felhasználása pályázati úton történik.
7. § (1)77
(6)82
(7)83 A 4. §-ban említett kedvezményezettnek átutalt összeg olyan költségvetési támogatásnak minősül, amelynek az e törvény szerinti igénylését és a közcélú tevékenységeknek megfelelő felhasználását az adóhatóság az Art. megfelelő szabályai alkalmazásával jogosult ellenőrizni. Amennyiben az adóhatóság – szükség esetén a külön jogszabály alapján hatáskörrel rendelkező illetékes szerv állásfoglalásának figyelembevételével – megállapítja az igénylés jogszabályba ütköző voltát, vagy a közcélú tevékenységnek nem megfelelő felhasználást, erről határozatot hoz, amelyben rendelkezik az összegnek az Art. előírása szerinti elévülési időn belüli visszafizetéséről.
(8)84 A felhasználás abban az esetben tekinthető – a közcélú tevékenység szempontjából – megfelelőnek, amennyiben a költségvetési támogatást
a)85 a 4. § (1) bekezdés a) pont aa)–ad) alpontja szerinti kedvezményezett az alapcél szerinti közhasznú tevékenysége megvalósítására fordítja,
b)86 a 4. § (1) bekezdés b)–i) pontja szerinti kedvezményezett a létesítő okiratában és a rá vonatkozó külön jogszabályokban alaptevékenységként meghatározott közcélú, közérdekű, közhasznú tevékenység megvalósítására fordítja.
(9)87 A kedvezményezett fenntartásával, működésével kapcsolatos költségek – a 6/C. § (1) bekezdése szerinti tartalékolás esetén, ideértve a tartalékolást követő években felmerült, ilyen jellegű költségeket is – együttes összege a felhasználás évében nem haladhatja meg a felhasznált összeg huszonöt százalékát, de legfeljebb 25 millió forintot. A kedvezményezett reklám és marketing célú tevékenységére fordított költségek együttes összege a felhasználás évében nem haladhatja meg a felhasznált összeg tíz százalékát, de legfeljebb 10 millió forintot.
(10)88 Működési költségként a következők vehetők figyelembe:
b) székhely, működési hely – kivéve, ha az valamely alapító, tag, vezető tisztségviselő, alkalmazott vagy ezek hozzátartozója által bármely jogcímen lakás céljára használt ingatlana is egyben – fenntartásával és működtetésével kapcsolatos költségek, így különösen az ingatlan bérleti díja és a kedvezményezettet terhelő közműdíjak,
d) – költségvetési szervek esetében – személyi és dologi juttatások.
(11)89 Abban az esetben, ha a kedvezményezett a 4. § (1) bekezdése szerinti feltételek meglétét a 4. § (5) bekezdése szerinti eljárásban nem igazolja, erről az adóhatóság fellebbezéssel meg nem támadható határozatot hoz, amelyet a kedvezményezett kérelmére a közigazgatási és munkaügyi bíróság nemperes eljárásban 15 napon belül a feltételek fennállásának megállapítása esetén megsemmisíthet vagy megváltoztathat. Az eljárásra a Pp. szabályait kell alkalmazni.
(12)90 A rendelkező nyilatkozattal kapcsolatos ügyben az Art. rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A kedvezményezett az e törvényben foglalt kötelezettségeinek megsértése esetén az Art. 172. § (1) bekezdése szerinti mulasztási bírsággal sújtható.
7. Záró rendelkezések91
8. § (1) Ez a törvény a kihirdetése napját követő 5. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkező nyilatkozatot első alkalommal az 1996. évi jövedelemnek — az 1. §-ban meghatározott — adójáról lehet tenni.
(2)92 Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter, hogy a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a beszámolási kötelezettség formai és tartalmi követelményeit.93
8/A. §94 (1)95 A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban: Ehtv.) 2012. január 1-jén hatályos 34. § (1) bekezdése szerinti szervezet (a továbbiakban: szervezet) a 4. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti kedvezményezettnek minősül azzal, hogy a 4. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeket a 2012., 2013. és 2014. rendelkező évben nem kell teljesítenie.
(2)96 A szervezetnek első alkalommal a 2015. rendelkező évben felajánlott összegekről a 2017. évben kell teljesítenie a 6/C. § (1) bekezdése szerinti kötelezettséget.
(3)97 Az (1) bekezdés szerinti szervezetnek az adóhatóság a rendelkezés évének december 31-ével meghatározott és – a 6/B. § (1) bekezdése szerint – a korábbi időszak pótlistája alapján megnövelt 2011. rendelkező évi összeget a szervezet nyilvántartásba vételének és a kiutaláshoz szükséges adatoknak az adóhatósághoz történő bejelentését követő 15 napon belül utalja át.
(6)98 Az Ehtv. 2012. január 1-jén hatályos 35. § (3) bekezdése alapján megszüntetett szervezet részére a 2012. rendelkező évben felajánlott és e törvény rendelkezései alapján még ki nem utalt támogatás a központi költségvetés bevétele.
(7)99 A szervezet technikai száma 2012. január 1-jén, az Ehtv. 2012. január 1-jén hatályos 34. § (2) bekezdése szerinti egyház technikai száma – ha az Országgyűlés az Ehtv. 2012. január 1-jén hatályos 34. § (2) bekezdés szerinti elismerését elutasítja – 2012. május 20-án megszűnik. A megszüntetett technikai szám ismételten csak annak a szervezetnek adható ki, amelyet az Országgyűlés a technikai szám megszüntetését követően egyházként ismert el.
8/B. §101 A 4. § (2) bekezdés a Magyarország 2012 . évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXVI. törvénnyel hatályon kívül helyezett g) pontját a hatályvesztését megelőzően tett rendelkező nyilatkozatok tekintetében alkalmazni kell.
8/C. §102 (1) E törvénynek az egyes civil szervezetekkel kapcsolatos törvényeknek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2013. évi CCXIII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított 4. § (1) bekezdés rendelkezéseit a 2014. és az azt követő rendelkező évi felajánlásokkal összefüggő eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E törvénynek a Módtv.-vel módosított 6/C. § (1) bekezdése rendelkezéseit a hatálybalépéskor103 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell. A Módtv.-vel megállapított 6/C. § (1) bekezdése hatálybalépése előtt kiutalt támogatások tartalékolása esetén ezen összegeket 2015. december 31-ig fel kell használni.
9. §104 A kedvezményezett a 2012. és 2013. évben a 4. § (2) bekezdés e) pontja szerinti nyilatkozatát a következő tevékenységekre vonatkozóan teszi:
18. munkaerőpiacon hátrányos helyzetű rétegek képzésének, foglalkoztatásának elősegítése – ideértve a munkaerő-kölcsönzést is – és a kapcsolódó szolgáltatások,
20. közhasznú jogállású szervezetek számára biztosított – csak közhasznú jogállású szervezetek által igénybe vehető – szolgáltatások,
10. §105 (1) Azon szervezetek, amelyek a 2014. évben a 4. § (5) bekezdése szerinti eljárásban igazolták a kedvezményezetti feltételeket, nem kötelesek a 4. § (6) bekezdése szerint előzetes regisztrációs eljárást kezdeményezni, a kedvezményezetti feltételek igazolásával egyúttal a 4. § (6) bekezdése szerinti regisztrációs kötelezettségüknek is eleget tesznek. Amennyiben a kedvezményezetti feltételek igazolását követően bekövetkezett változás miatt a szervezet már nem felel meg a 4. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek, azt a változás bekövetkeztétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni az adóhatóságnak.
1 A törvényt az Országgyűlés az 1996. december 19-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1996. december 26. Az új címét az 1997: CXXIX. tv. 1. §-a állapította meg.
2 A preambulum az 1997: CXXIX. törvény 2. §-ával megállapított, a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § előtti alcímet a 2011: CLXVI. törvény 45. § (1) bekezdése iktatta be.
4 Az 1. § az 1997: CXXIX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
5 Az 1. § (1) bekezdése a 2007: CXXV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2007. adóévre benyújtott rendelkező nyilatkozatoknál kell alkalmazni. Az (1) bekezdés a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
6 Az 1. § (1) bekezdés b) pontját a 2008: LXXXI. törvény 252. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
7 Az 1. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
8 Az 1. § új (2) bekezdését a 2007: CXXV. törvény 1. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva. Az 1. § (2) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 252. § b) pontja szerint módosított szöveg.
9 Az 1. § új (3) bekezdését a 2007: CXXV. törvény 1. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. Az 1. § (3) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 252. § c) pontja szerint módosított szöveg.
10 Az 1. § (2) bekezdése a 2000: CXXI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg. Az 1. § eredeti (2) bekezdésének számozását a 2007: CXXV. törvény 1. §-a (4) bekezdésre változtatta.
11 Az 1. § eredeti (3) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta és szövegét módosította a 2007: CXXV. törvény 1. §-a, valamint 10. §-a (3) bekezdésének a) pontja, valamint a 2011: CLXVI. törvény 45. § (20) bekezdés a) pontja.
12 A 2. § a 2007: CXXV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2007. adóévre benyújtott rendelkező nyilatkozatoknál kell alkalmazni.
13 A 2. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 2. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 2. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés e) pontja, a 2013: CXXXIII. törvény 55. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 2. § (3) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 252. § d) pontja, a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés f) pontja, a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 3. § a 2007: CXXV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2007. adóévre benyújtott rendelkező nyilatkozatoknál kell alkalmazni.
18 A 3. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 252. § e) pontja, a 2011: CLXVI. törvény 45. § (20) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 3. § (2) bekezdése a 2013: CCXXXVI. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
20 A 4. § előtti alcímet a 2011: CLXVI. törvény 45. § (2) bekezdése iktatta be.
21 A 4. § (1) bekezdése a 2007: CXXV. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, nyitó szövegrésze a 2013: CXXXIII. törvény 54. § a) pontjával megállapított szöveg.
22 A 4. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCXIII. törvény 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 4. § (1) bekezdés d) pont nyitó szövegrésze a 2013: CCXIII. törvény 3. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 4. § (1) bekezdés f) pontja a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 4. § (1) bekezdés g) pontja a 2013: CXXIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
26 A 4. § (1) bekezdés 2010: CLIII. törvény 27. § (1) bekezdésével beiktatott h) pontját e módosító törvény 9. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. A h) pontot újonnan a 2011: CLXXV. törvény 117. § (2) bekezdése iktatta be.
27 A 4. § (1) bekezdés i) pontját a 2011: CIX. törvény 33. §-a iktatta be.
28 A 4. § (2) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 3. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
29 A 4. § (2a) bekezdését a 2012: CXXXVIII. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXIII. törvény 3. § (2) bekezdés b) pontja.
30 A 4. § (3) bekezdését a 2007: CXXV. törvény 11. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: LXXXI. törvény 163. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXIII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 4. § (4) bekezdését a 2000: CXXI. törvény 3. §-ának (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXIII. törvény 2. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 4. § (5) bekezdését újonnan a 2011: CLXVI. törvény 45. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 4. § (6) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
34 A 4. § (7) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
35 A 4. § (8) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
36 A 4. § (9) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
37 A 4/A. §-t az 1997: CXXIX. törvény 7. §-a iktatta a szövegbe.
38 A 4/A. § (1) bekezdése a 2000: CXXI. törvény 4. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: CXXXIII. törvény 54. § b) pontjával megállapított szöveg.
39 A 4/A. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 53. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 4/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2010: CLIII. törvény 27. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 4/A. § (2) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 53. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 4/A. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 83. § (5) bekezdésének h) pontja, a 2011: CLXVI. törvény 45. § (20) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
43 Lásd a Magyar Közlöny 1999. évi 5. számában, a 2000. évi 5. számában, a 2003. évi 2. számában, a 2004. évi 204. számában, a 2006. évi 2. számában, a 2007. évi 1. és 19. számában, a Sport Értesítő 2007. évi 2–3. számában, a Magyar Közlöny 2008. évi 4. számában közzétett APEH közleményt.
44 A 4/A. § (4) bekezdését a 2000: CXXI. törvény 8. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: LXXXII. törvény 10. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény 45. § (20) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
45 Lásd az Adó és Ellenőrzési Értesítő 1998. évi 5., 14. számában, a Magyar Közlöny 1998. évi 2., 4., 11., 19., 110. számában, az 1999. évi 20., 30., 61., 88. számában, a 2000. évi 5., 16., 30., 93. számában, a Pénzügyi Közlöny 2000. évi 8. számában, a Magyar Közlöny 2001. évi 2., 22., 30., 43., 46., 84., 105., 113. számában, a 2002. évi 26., 34., 106., 147., 156. számában, a 2003. évi 14., 17., 23., 25., 73., 93., 112., 133., 160. számában, a 2004. évi 36., 105., 160. számában, a 2005. évi 5., 14., 17., 24., 32., 33., 37., 107., 129., 140., 142., 149. számában, a 2006. évi 3., 9., 24., 31., 32., 166. számában, a 2007. évi 2., 7., 11., 12., 19., 65., 139, 152., 178., 181. számában, a 2008. évi 1., 11., 16., 53., 63., 76., 89. számában, a Hivatalos Értesítő 2008. évi 29., 39., 47. számában, 2009. évi 2., 3., 11., 16., 21., 25., 32., 53., 61., 2010. évi 1., 3., 5., 7., 13., 16., 50. számában közzétett APEH közleményt.
46 A 4/A. § (5) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 24. § (1) bekezdése iktatta be.
47 Az 5. §-t megelőző alcímet a 2011: CLXVI. törvény 45. § (6) bekezdése iktatta be.
48 Az 5. § a 2011: CLXVI. törvény 45. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
49 Az 5. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
50 Az 5. § (3) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 356. §-ával megállapított szöveg.
51 Az 5. § (4) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 356. §-ával megállapított szöveg.
52 Az 5/A. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (8) bekezdése iktatta be.
53 Az 5/A. § (1) bekezdés e) pontja a 2013: CCXIII. törvény 2. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
54 Az 5/A. § (2) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
55 Az 5/A. § (4) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
56 Az 5/B. §-t megelőző alcímet a 2011: CLXVI. törvény 45. § (9) bekezdése iktatta be.
57 Az 5/B. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (9) bekezdése iktatta be.
58 Az 5/C. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (9) bekezdése iktatta be.
59 A 6. §-t megelőző alcímet a 2011: CLXVI. törvény 45. § (10) bekezdése iktatta be.
60 A 6. § a 2011: CLXVI. törvény 45. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 6. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 6. § (3) bekezdését a 2013: CCXIII. törvény 2. § (9) bekezdése iktatta be.
63 A 6/A. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (12) bekezdése iktatta be.
64 A 6/A. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 6/A. § (2) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 2. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
66 A 6/A. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be.
67 A 6/A. § (3a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 24. § (3) bekezdése iktatta be.
68 A 6/A. § (5) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 2. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 6/B. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (12) bekezdése iktatta be.
70 A 6/B. § (2) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 54. § c) pontja szerint módosított szöveg.
71 A 6/C. §-t megelőző alcímet a 2011: CLXVI. törvény 45. § (13) bekezdése iktatta be.
72 A 6/C. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (13) bekezdése iktatta be.
73 A 6/C. § (1) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 2. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 6/C. § (4) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 2. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 6/C. § (6) bekezdése a 2012: V. törvény 34. § c) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 6/D. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (13) bekezdése iktatta be.
77 A 7. § (1) bekezdését hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 45. § (21) bekezdése.
78 A 7. § új (2) bekezdését az 1998: LXII. törvény 29. §-ának (1) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva. A (2) bekezdést hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 45. § (21) bekezdése.
79 A 7. § új (3) bekezdését a 2006: CXXI. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg a korábbi (3)–(9) bekezdés számozását (4)–(10) bekezdésre változtatva. A (3) bekezdést hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 45. § (21) bekezdése.
80 A 7. § új (3) bekezdését az 1998: LXII. törvény 29. §-ának (1) bekezdése iktatta a szövegbe, mely egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatta. A (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatta a 2006: CXXI. törvény 13. § (2) bekezdése. A (4) bekezdést hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 45. § (21) bekezdése.
81 A 7. § új (5) bekezdését a 2008: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés számozását (7) bekezdésre változtatta. Az (5) bekezdést hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 45. § (21) bekezdése.
82 A 7. § új (6) bekezdését a 2008: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6) bekezdés számozását (8) bekezdésre változtatta. A (6) bekezdést a 2010: CLIII. törvény 27. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
83 A 7. § (4) – eredeti (2) – bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatta a 2006: CXXI. törvény 13. § (2) bekezdése. A 7. § (5) bekezdése a 2007: CXXV. törvény 8. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. A 7. § (5) bekezdésének számozását a 2008: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése (7) bekezdésre változtatta. A 7. § (7) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 167. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 7. § (5) – eredeti (3) – bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatta a 2006: CXXI. törvény 13. § (2) bekezdése. A 7. § (6) bekezdése a 2007: CXXV. törvény 8. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. A 7. § (6) bekezdésének számozását a 2008: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése (8) bekezdésre változtatta.
85 A 7. § (8) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXVIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
86 A 7. § (8) bekezdés b) pontja e törvény 9. § (1) bekezdése, a 2013: CCXIII. törvény 3. § (1) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 7. § (9) – eredeti (6) – bekezdését az 1998: LXII. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXIII. törvény 2. § (16) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 7. § (10) – korábbi (8) – bekezdését a 2007: CXXV. törvény 8. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXIII. törvény 2. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 7. § (9) bekezdését újonnan a 2007: CXXV. törvény 8. § (5) bekezdése iktatta be, számozását (11) bekezdésre változtatta a 2008: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése, szövege a 2013: CCXIII. törvény 2. § (18) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 7. § (9) bekezdését a 2004: CI. törvény 279. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: CIX. törvény 84. § (1) bekezdésének h) pontja [számozását (10) bekezdésre változtatta a 2006: CXXI. törvény 13. § (2) bekezdése]. A 7. § (10) bekezdését újonnan a 2007: CXXV. törvény 8. § (5) bekezdése iktatta be, számozását a 2008: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése (12) bekezdésre változtatta, szövege a 2010: CLIII. törvény 27. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 8. §-t megelőző alcímet a 2011: CLXVI. törvény 45. § (16) bekezdése iktatta be.
92 A 8. § (2) bekezdését a 2000: CXXI. törvény 8. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXV. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2010: CXXX. törvény 44. § (36) bekezdése, az 52. § 7. pontja, a 2011: CLXVI. törvény 45. § (19) bekezdés n) pontja szerint módosított szöveg.
93 Lásd a 9/2008. (IV. 10.) PM–SZMM együttes rendeletet.
94 A 8/A. §-t a 2011: CLXVI. törvény – a 2011: CCVI. törvény 50. § (3) bekezdésével megállapított – 45. § (17) bekezdése iktatta be.
95 A 8/A. § (1) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 54. § d) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 8/A. § (2) bekezdése a 2013: CCXIII. törvény 2. § (20) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 8/A. § (3) bekezdését a 2013: CXXXIII. törvény 55. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCXIII. törvény 2. § (21) bekezdése iktatta be.
98 A 8/A. § (6) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 54. § e) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 8/A. § (7) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 54. § f) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 8/A. § (8) bekezdését a 2013: CXXXIII. törvény 55. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
101 A 8/B. §-t a 2011: CLXVI. törvény 45. § (18) bekezdése iktatta be.
102 A 8/C. §-t a 2013: CCXIII. törvény 2. § (23) bekezdése iktatta be.
103 A hatálybalépés időpontja 2014. január 1.
104 A 9. §-t újonnan a 2012: CXXXVIII. törvény 3. §-a iktatta be.
105 A 10. §-t a 2013: CCXIII. törvény 2. § (22) bekezdése iktatta be.


text:
HITELES MOZGALOM - KÖNYV - Helyesbítés! 2000-ben került be a Hitelintézeti törvénybe: semmis az a….
Helyesbítés! 2000-ben került be a Hitelintézeti törvénybe: semmis az a….
Sajnos a Kézikönyvem írása során a törvényalkotás folyamatának nem kellő figyelemmel néztem utána. Így most helyesbítek….
A devizahiteleseket érintő, egyik legfontosabb pénzügyi fogyasztóvédelmi jogszabály ugyanis 2000-ben került be a Hitelintézeti törvénybe – akkor amikor a jogrendszerünket átalakítottuk az Uniós csatlakozás előtt:
a hitelintézetekről
és a pénzügyi vállalkozásokról szóló
1996. évi CXII. törvény módosításáról1
129. § A Hpt. 213. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
https://mkogy.jogtar.hu/?page=show&docid=A0000124.TV
Részletek a parlamenti jegyzőkönyvekből:
162. ülésnap, 1. felszólalás
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény, valamint a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitájának megkezdése. Az előterjesztést T/2931. számon, a gazdasági bizottság ajánlását pedig T/2931/1. számon kapták kézhez.
Tisztelt Képviselőtársaim! Elsőként megadom a szót Varga Mihály pénzügyminisztériumi politikai államtitkár úrnak, a napirendi pont előadójának, a napirendi ajánlás értelmében 20 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
VARGA MIHÁLY pénzügyminisztériumi államtitkár, a napirendi pont előadója: Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Négy éve, hogy a tisztelt Ház újraszabályozta a pénzügyi intézményekre vonatkozó törvényi rendelkezéseket, amellyel nagymértékben hozzájárult a szektor biztonságos működéséhez, versenyképességének javításához. A törvény elfogadását követően több kisebb technikai jellegű módosítás mellett a törvény egy nagyobb, átfogó jellegű módosítása történt, amikor 1998-tól német mintára lehetővé vált a hitelintézetek számára a befektetési szolgáltatások teljes körű végzése, az úgynevezett univerzális banki tevékenység gyakorlása. Ezzel párhuzamosan az OECD felé történt vállalásunknak megfelelően lehetővé tettük, hogy a külföldi pénzügyi intézmények Magyarországon fióktelepet is működtethessenek.
A tisztelt Házhoz jelenleg benyújtott törvényjavaslat rendelkezéseit is alapvetően két nagy csoportba lehet osztani. Az első csoportba azok a rendelkezések tartoznak, amelyek Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása érdekében a csatlakozási tárgyalásokon vállalt jogharmonizációs kötelezettségünkből adódnak, a másik csoportba pedig döntően a jogalkalmazás, a szabályozási környezet folyamatos változása miatt kikényszerített rendelkezések tartoznak.
162. ülésnap (2000.09.29.), 10-14. felszólalás
DR. DANCSÓ JÓZSEF, a Fidesz képviselőcsoportja részéről:
Tisztelt Ház! A továbbiakban a törvény három további elemével kívánok még foglalkozni. A fogyasztóvédelmi intézkedések még hangsúlyosabbá teszik a banki ügyfelek komplexebb védelmét. Különösen a fogyasztási, áruvásárlási hiteleknél van erre leginkább szükség, már csak azért is, mert ez a banki aktivitás manapság egyik leginkább bővülő területe.
Az EU 87/102-es tanácsi irányelve is foglalkozik e témával, amikor arról szól, hogy a fogyasztóval áru szállítására vagy szolgáltatás nyújtására irányuló szerződéses kapcsolatban álló gazdálkodó szervezet és a hitelező előzetes kizárólagossági megállapodásán alapuló kölcsönnyújtás esetében a hitelező mögöttes felelősségét írja elő, és további számos fogyasztóvédelmi előírás is szerepel a tervezetben.
Tehát, amikor a Kormány eldöntötte, hogy eladósítja a lakosságot, akkor bevezetett a fogyasztók érdekében egy nagyon jelentős fogyasztóvédelmi szabályzást!
Most elkeseredve tapasztaljuk, hogy ezt a szabályzást a bíróságok semmibe veszik!!!
Pár évvel később az első mondat megváltozott:
a befektetők és a betétesek fokozott
védelmével kapcsolatos
https://mkogy.jogtar.hu/?page=show&docid=a0400022.TV
Részletek a 4. könyvemből, melynek tartalmát a megismert tények szerint helyesbíteni szükséges:
Jogalkotói szándék és bírói gyakorlat
A Kúria vezetése által kidolgozott megoldás nem csak arra vonatkozik, amikor az árfolyamkockázattal kapcsolatban volt a bank megtévesztő, hanem akkor is amikor a bank más okból (is) eleve semmis szerződést köt. Amikor kötelező elemei hiányoznak a kölcsönszerződésnek. Ezeket az elemeket a bankok működésére kidolgozott speciális hitelintézeti törvény tartalmazta. Egy bankkölcsönszerződés kötelező elemei a devizás kölcsönszerződések megkötésének idején: a szerződés tárgya, THM, kamat, összes költség, törlesztő részletek összege és száma stb. A törvény híres fogyasztóvédelmi pontjai:
(1) Semmis az a fogyasztási,
lakossági kölcsönszerződés,
amelyik nem tartalmazza
b) az éves, százalékban kifejezett
teljes hiteldíjmutatót,
a hiteldíjmutató számítása során figyelembe nem vett
egyéb - esetleges - költségek
meghatározását és összegét,
vagy ha az ilyen költségek pontosan nem határozhatók meg,
az ezekre vonatkozó becslést,
ideértve a kamatokat, járulékokat,
valamint ezek éves, százalékban kifejezett értékét,
d) azon feltételeknek, illetőleg körülményeknek
a részletes meghatározását,
amelyek esetében a hiteldíj megváltoztatható,
vagy ha ez nem lehetséges,
az erről szóló tájékoztatást,
e) a törlesztő részletek számát,
összegét, a törlesztési időpontokat,
g) a szerződéshez kapcsolódóan
a fogyasztótól megkövetelt
biztosítások megjelölését.
(2) A fogyasztási kölcsönszerződésre
vonatkozó szabályoktól
a fogyasztó hátrányára
eltérő szerződési kikötés semmis.
(3) A szerződés semmisségére
csak a fogyasztó érdekében
lehet hivatkozni.
Most már ismerjük, hogy milyen adatok, információk hiánya okozza a kölcsönszerződés semmisségét. Az alapvető hiányosságok miatt semmis szerződések esetében a bíróságokon már alkalmazzák a kidolgozott a megoldásokat, „meggyógyítják” a szerződéseket. Ha ez eljáró bíróságok esetleg nem megfelelő döntést hoznak, akkor a Kúria meghozza a kívánatos ítéletet. Ha hiányzik a kölcsönszerződésből pl. a kamatláb, az ügyleti kamat, akkor utólag beírják a szerződésbe. Ha az elsőfokú bíróság ezt a CHF bankközi kamatlábként határozza meg, akkor a másodfokú bíróság a magasabb forint MNB alapkamatra emeli. Ha ez még mindig alacsony a banknak, akkor a Kúria a bank által kiszámolt kamatot illeszti a szerződésbe. Teljesen nyilvánvaló, a bank, az alperes törvényt sértett, szerződése semmis. A szerződést a bíróságnak meg kellett „gyógyítani”. A Kúria döntése szerint mégis a felperes, az adós fizet perköltséget. Mindez így jelenik meg egy ítéletben:
A Kúria … az érvénytelen szerződést
érvényessé nyilvánítja oly módon,
hogy az ügyleti kamat mértékét
19,64 %-ban határozza meg.
részítéletében megállapította,
– az ügyleti kamat
százalékban kifejezett éves mértékének
elmaradása miatt –
részlegesen érvénytelen.
A szerződést megkötésének időpontjára
visszamenő hatállyal
érvényesnek nyilvánította akként,
hogy az ügyleti kamat
szerződéskötéskori éves mértékét
2,31 %-ban határozta meg.
A másodfokú bíróság rámutatott, hogy
… az ügyleti kamat éves százalékos mértéke
feltüntetésének elmaradása
teljes érvénytelenségét eredményezi.
szerződéskötéskori mértékét viszont…
a jegybanki alapkamattal egyező mértékben
kell meghatározni. (8,0 %)
Kötelezi a felperest,
hogy 15 napon belül fizessen meg
az alperesnek
97.841 Ft
felülvizsgálati eljárási költséget.
Kúria részítélete Gfv.VII.30.167/2016/7 - 2017.01.10.
Tanácselnök: Dr. Vezekényi Ursula
Jelentős változás történt Hitelintézeti törvény fogyasztóvédelmi pontjaiban 2003-ban, akkor amikor a devizahitelezés még nem terjedt ki a jelzálog- és lakáscélú hitelekre, amikor még csak pár éves gépjármű kölcsönöket lehetett devizában kötni. Ekkor jött létre az új 213.§, mely a „semmis az a fogyasztási, lakossági kölcsönszerződés” megállapítással kezdődik. Korábban a szerződést ezen § szerint meg kellett támadni bíróságon, nem volt automatikus a semmisség. A „megtámadhatja” gyenge szabályzó erőnek ítéltetett és helyette a sokkal erőteljesebb „semmis az a kölcsönszerződés, amelyik nem tartalmazza…” kifejezés került a Hpt. 213.§-ba:
213.§ (1996-tól)
A hitelfelvevő a szerződést megtámadhatja,
ha a fogyasztási kölcsönszerződés nem tartalmazza:
a, a hiteldíj százalékos értékét
b, azoknak a feltételeknek, illetőleg körülményeknek
amelyek esetében a hiteldíj megváltoztatható
c, a hiteldíj számítása során figyelembe nem vett
egyéb – esetleges – költségek meghatározását és összegét,
az ezekre vonatkozó becslést…
Hitelintézeti törvény (Hpt.) – 1996. december 12. – Közlönyállapot.
Jelenleg a Kúria által kidolgozott menetrend szerint „lövik ki” a devizahiteles pereket, „gyógyítják meg” a semmis kölcsönszerződéseket, alakítanak érvénytelen szerződéseket érvényessé.
Akik állampolgári alapjogukkal kívánnak élni, és a tisztességtelen, erőfölényükkel visszaélő bankok ellen pereket indítanak, hivatkozva a fogyasztóvédelmi jogszabályokra, annak a veszélynek teszik ki magukat, hogy a bíróság megállapítja ugyan hogy igazuk van, semmis a szerződés, azonban a szerződést szövegébe belenyúlva érvényessé teszik azt, majd pervesztesnek nyilvánítva az államilag védendő Fogyasztót, esetenként több millió forint megfizetésével sújtják.
Mindenképpen szükséges egy parlamenti vizsgálóbizottság, mely megvizsgálja, érvényesülnek-e hazánkban az Alaptörvényben rögzített fogyasztóvédelmi elvek, elérte-e a célját a 2003-as Hpt. módosítás, van-e jelenleg olyan visszatartó erő e törvényekben, mely arra ösztönzi a bankokat, hogy betartsák a fogyasztóvédelmi előírásokat?
Mindenkinek joga van ahhoz,
hogy az ellene emelt bármely vádat
vagy valamely perben
a jogait és kötelezettségeit
törvény által felállított,
tisztességes és nyilvános tárgyaláson,
ésszerű határidőn belül bírálja el.
Alaptörvény M cikk és XXVIII cikk
Teljes mértékben elfogadhatatlan, hogy a becsapott és megtévesztett fogyasztók devizahiteles szerződéseit olyan forintkölcsönné alakítsák, amilyen kölcsönt nem kívántak semmiképpen sem felvenni. Már a hozzáállás is sérti az alapvető jogainkat, amikor „kegyelemdöfésről” beszélnek a bíróságokon.
Mindenképpen szükséges egy parlamenti állásfoglalás, amely kiáll a hazai és nemzetközi fogyasztóvédelmi elvek és szabályok mellett és iránymutatást ad minden bírónak ahhoz, hogy miként kell értelmi a fogyasztóvédelmi elveket. A társadalom széles rétegeit meg kell ismertetni a forint és a devizakölcsönök alapvető tulajdonságaival, azzal, hogy a kedvezőbb havi törlesztési összeg, csak egy röpke kedvező kiinduló pont, a devizahitel egy idő után nagyobb teher, mintha az adós forintos kölcsönt választott volna. Teljesen más a két kölcsön törlesztési karakterisztikája.
A devizahitelezés időszakában a hatalmi ágak vezetői nem vették figyelembe a nemzetközi jelzéseket, figyelmeztetéseket, mindig a bankok lobby ereje győzedelmeskedett. Még rengeteg per van folyamatban. Elfogadhatatlan, hogy téveszmék alapján született jogegységi határozatok és Kúriai elvárások, netán utasítások befolyásolják a független bíróságok munkáját. További társadalmi katasztrófákat sikerülne elkerülni, ha ugyanazt a hibát nem követnék el a hatalmi ágak vezető, mint 10-15 éve. A tanulság mindannyiunknak keserves: nem lehet semmiképpen sem figyelmen kívül hagyni a figyelmeztetéseket.
Mindenképpen szükséges, hogy parlamenti bizottság megismerje a teljes EBRD megállapodást. A magyar kormány több EUB-Curia előtt lévő perben is kifejtette álláspontját. Ezeket az álláspontokat a kormány titkolja. Meg kell vizsgálni, hogy milyen tartalmú nyilatkozatot tett a Kormány, végzett-e „öncenzúrát”, nehogy kedvezőtlen helyzetben tüntesse fel a bankszektort.
Jelentősen megváltozott a szabályzás 2009-ben (a mostani, 2017-es állapot):
15. §50 A hitelszerződés egy példányát a fogyasztónak át kell adni.
16. §51 (1) A hitelszerződés – a (4) bekezdésben meghatározott eltéréssel – egyértelműen és tömören tartalmazza:
24.52 a felügyeleti hatóság nevét és székhelyét, valamint
25.53 ha a jelzáloghitel-szerződés alapján fennálló tartozás idegen pénznemben áll fenn, az átváltás lehetőségét vagy az árfolyamkockázatot korlátozó eszközöket.
(5)54 Ha az e § szerinti tartalmi kellék hiánya a szerződés létrejöttét nem érinti, a hitelező a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség szabályai szerint köteles megtéríteni a fogyasztónak a szerződés kellékhiányából származó kárát.
http://njt.hu/njtlink.php?njtcp=ee4eg1ed8em5er4ei7dx8cj3cy6bm7dw8eh5dv4eb1dw8cj7bx6by7cc8by3ca0ce5bm0en3dv4eh1dw8dx9cj2by7y

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság §50 §51