text:
⭐AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 2
Download "AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 2"
1 AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK MIKOR KELL ÖRÖKLÉSI ILLETÉKET FIZETNI? LEMONDÁS AZ ÖRÖKLÉSRŐL, AZ ÖRÖKSÉG VISSZAUTASÍTÁSA RENDELKEZÉS A MEGNYÍLT ÖRÖKSÉGRŐL, HAGYATÉKI OSZTÁLYOS EGYEZSÉG ÖRÖKLÉSI ILLETÉKMENTESSÉG, KEDVEZMÉNY A tárgyi illetékmentesség szabályai További öröklési illetékkedvezmények A haszonélvezet, a használat öröklésének illetéke Az egyéni kisvállalkozói vagyon és a kisvállalkozás vagyoni betétjének öröklési illetékkedvezménye 7 5. AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK ALAPJA AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK MÉRTÉKE A VAGYONSZERZÉS BEJELENTÉSE A hagyaték bejelentése AZ ILLETÉK MEGFIZETÉSE Ügyiratra feljegyzett döntés Fizetési meghagyás Késedelmi pótlék Mulasztási bírság, adóbírság Az illeték törlése és visszatérítése II. EGYÉB RENDELKEZÉSEK A VAGYONI ÉRTÉKŰ JOGOK ÉRTÉKÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA A SZEMÉLYES ILLETÉKMENTESSÉG SZABÁLYAI AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉKKEL KAPCSOLATBAN AZ ILLETÉKTÖRVÉNYBEN ELŐFORDULÓ FOGALMAK MEGHATÁROZÁSA... 142 I. Általános szabályok 1. Mikor kell öröklési illetéket fizetni? Az öröklési illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya 1 Öröklés esetén az illetékekről szóló évi XCIII. törvényben (a továbbiakban: Itv.) meghatározott módon öröklési illetéket kell fizetni. Az öröklési illetékkötelezettség az örökhagyó halála napján keletkezik. Az öröklési illetékkötelezettség A belföldön levő hagyatékra minden esetben kiterjed. Magyar állampolgár, illetve Magyarországon élő nem magyar állampolgár vagy belföldi székhelyű jogi személy által örökölt, külföldön levő ingóhagyatékra, valamint a külföldi hagyatékba tartozó vagyoni értékű jogra abban az esetben, ha a hagyaték helye szerinti államban öröklési illetéket vagy ennek megfelelő adót nem kell fizetni. A külföldön történt illeték- vagy adófizetés tényének bizonyítása az örököst terheli. A külföldön levő ingatlanhagyatékra az öröklési illetékre vonatkozó rendelkezések nem terjednek ki. Az öröklési illeték tárgya: az örökség ideértve a haszonélvezeti jog megváltását is, a hagyomány, a meghagyás alapján történő vagyonszerzés, a kötelesrész szerzése, a halál esetére szóló ajándékozás. Az örökhagyó rendelkezése folytán a hagyatékból harmadik személynek juttatott vagyontárgyat mint az örökhagyóról közvetlenül a harmadik személyre átszállott hagyományt kell illeték alá vonni. Az ilyen vagyontárgy értékét az örökség (hagyomány) illetékének alapjául szolgáló értékből le kell vonni. A hagyatékhoz kell számítani az örökhagyóra szállott, de neki még át nem adott örökséget (hagyományt) is. Az örökhagyóra szállott örökség után ebben az esetben külön meg kell fizetni az öröklési illetéket. Ezt az illetéket az örökösök örökrészeik arányában kötelesek megfizetni. Nem tárgya az öröklési illetéknek az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett olyan vagyoni értékű jog, amely a dolog tulajdonosának személyében beállott változásra (öröklésre) tekintet nélkül marad fenn. 2. Lemondás az öröklésről, az örökség visszautasítása 2 Az öröklésről való ingyenes lemondás esetén illetéket nem kell fizetni. Ha az öröklésről történő lemondás ellenérték fejében történt, az ellenérték alapulvételével kell az ajándékozási illetéket megfizetni. 1 Itv. 2. (1)-(4) bekezdése, Itv. 9.3 Nem kötelezhető öröklési illeték fizetésére az az örökös vagy hagyományos, aki az öröklés megnyílta után az örökséget, illetőleg hagyományt visszautasítja. 3. Rendelkezés a megnyílt örökségről, hagyatéki osztályos egyezség 3 Annak a terhére, aki a megnyílt hagyatékból rá eső örökséget vagy egy részét a hagyatéki eljárás során más örökösnek ingyen átengedi, az átengedett rész után öröklési illetéket kiszabni nem lehet. Az így átengedett örökséget vagy egy részét megszerző más örökös úgy fizeti az öröklési illetéket, mintha a hagyaték közvetlenül az örökhagyóról szállt volna rá. Ha az átengedés visszteher fejében történik, az örökös terhére öröklési, az örökrészt megszerző terhére pedig visszterhes vagyonátruházási illetéket kell kiszabni. Ha az ingatlan és visszterhes vagyonátruházási illeték tárgyát képező ingó hagyatékot vagy egy részét az azt terhelő adósság fejében az örökhagyó hitelezője veszi át, az átvett rész után öröklési illetéket nem lehet kiszabni. Ilyen esetben a hagyatéki hitelező terhére visszterhes vagyonátruházási illetéket kell kiszabni; ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a hagyatéki hitelező egyben az örökhagyó örököse is. Ha az örökösök a megnyílt örökségre nézve maguk között osztályos egyezséget kötnek, mindegyik csak a neki jutott örökrész értéke után járó öröklési illetéket köteles megfizetni. Az az örökös azonban, aki az osztály alapján a hagyatékból a törvény vagy végrendelet szerint ráesőnél nagyobb értékű örökrészt ellenszolgáltatás fejében kapott, az örökrészen felül átvett rész értéke után visszterhes vagyonátruházási, az az örökös pedig, aki a vagyontárgyat ellenszolgáltatás fejében átengedte, öröklési illetéket köteles fizetni. 4. Öröklési illetékmentesség, kedvezmény Abban az esetben, ha az adott vagyonszerzés a fenti szabályok alapján az öröklési illeték hatálya alá esik, még nem feltétlenül jár együtt illetékfizetési kötelezettséggel. Figyelemmel kell ugyanis lenni az illetékmentességekre is. Az illetékmentességnek két fajtája van: Tárgyi illetékmentesség: az illeték tárgyára vonatkozó mentesség esetén nem kell illetéket fizetni. Személyes illetékmentesség: az illeték fizetésére egyébként kötelezett mentessége esetén az illetéket a mentes féltől nem lehet követelni. (A személyes illetékmentességre vonatkozó szabályokat tekintettel arra, hogy az kizárólag az illetéktörvényben meghatározott egyes szervezetekre vonatkozik a könnyebb áttekinthetőség érdekében a tájékoztató füzet egyéb rendelkezésekről szóló részében helyeztük el.) 4.1. A tárgyi illetékmentesség szabályai Mentes az öröklési illeték alól: 1. Az örökhagyó egyenesági rokona (ideértve az örökbefogadáson alapuló rokoni kapcsolatot is) valamint túlélő házastársa által megszerzett örökrész. 4 3 Itv Megállapította az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló évi XC. törvény. A július 1-jén még jogerősen el nem bírált ügyekben kell alkalmazni. A túlélő házastárs illetékmentességét a évi CLXXVIII törvény a állapította meg. A január 1-jén még jogerősen el nem bírált ügyekben kell alkalmazni.4 Az egyenesági rokonság azon természetes személyek között áll fenn, akik közül az egyik a másiktól származik. Felmenő egyenes ági rokonok az elődök, így a szülő, a nagyszülő, a dédszülő, míg lemenő egyenes ági rokonok: gyermek, unoka, dédunoka, azaz az utódok. 5 A házasságon kívül született gyermeknek vérszerinti apjával és annak felmenőivel jogilag értékelhető rokoni kapcsolata csak akkor jön létre, ha családi jogállást teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat vagy utólagos házasságkötés során tett elismerő nyilatkozat, illetőleg jogerős bírói ítélet rendezi. Az egyenesági rokonságot megillető illetékmentesség kiterjed az örökbefogadással létrejött rokoni kapcsolatra is. 2. Az örökhagyó mostoha- és nevelt gyermeke, mostoha- és nevelőszülője által megszerzett örökrész tiszta értékéből 20 millió forint. A mentesség alkalmazása során az örökös által megszerzett lakástulajdon vagy lakáshoz kapcsolódó vagyoni értékű jog után megállapított illetékalapot kell csökkenteni. Amennyiben az örökös által megszerzett lakás tiszta értéke a 20 millió forintot nem éri el, a 20 millió forintból a lakás (vagyoni értékű jog) tiszta értékének levonásával fennmaradó összeg erejéig az általános mértékű öröklési illeték alá eső vagyontárgyak mentesülnek az illeték alól (gépjárművek öröklése esetén tehát ez a szabály nem alkalmazható). 3. Az egy örökösnek jutó ingóörökség forint forgalmi értéket meg nem haladó része. Az értékhatár megállapításánál a más címen illetékmentes ingóságot, továbbá az örökhagyó gépjárművének, pótkocsijának értékét, ruházatát és a személyes használatra szolgáló szokásos mértékű vagyontárgyait figyelmen kívül kell hagyni; 4. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír megszerzése. 5. A tudományos, művészeti, oktatási, közművelődési, közjóléti célra juttatott örökség (hagyomány) A lakóház építésére alkalmas telektulajdonnak (tulajdoni hányadnak), valamint az ilyen ingatlanra vonatkozó vagyoni értékű jognak az öröklése, ha az örökös az örökölt ingatlanon a hagyaték jogerős átadásától számított 4 éven belül lakóházat épít, és a felépített lakóházban a lakás(ok) hasznos alapterülete eléri a településrendezési tervben meghatározott maximális beépíthetőség legalább 10%-át. Lakóházépítési szándékáról az örökös legkésőbb az illetékfizetési meghagyás jogerőre emelkedéséig nyilatkozhat az állami adóhatóságnál. A lakóház felépítésének igazolása érdekében, a meghatározott 4 éves határidő elteltét követő 15 napon belül az állami adóhatóság megkeresi az ingatlan fekvése szerint illetékes építésügyi hatóságot. Ha a határidő lejártáig az építésügyi hatóság a vagyonszerző nevére használatba vételi engedélyt adott ki, amely még nem emelkedett jogerőre, az építésügyi hatóság erről a tényről tájékoztatja, majd a használatbavételi engedély kiadására irányuló hatósági eljárás jogerős befejezéséről külön értesíti az állami adóhatóságot. Egyidejűleg közli, hogy a jogerős használatbavételi engedély a kijavítással érintett részeket figyelmen kívül hagyva tartalmában megegyezik-e a határidő lejárta előtt kiadott használatbavételi engedéllyel. Amennyiben az építésügyi hatóság igazolása szerint a lakóházra a vagyonszerző nevére szóló, a határidő leteltét megelőzően kiadott használatbavételi engedély változatlan tartalommal ide nem értve a kijavítással érintett részeket jogerőre emelkedett, az állami adóhatóság a megállapított, de a megfizetés tekintetében felfüggesztett illetéket törli. 7 Törli az állami adóhatóság az illetéket akkor is, ha a 4 éves 5 A házasságról, családról, gyámságról szóló évi IV. törvény 34. (1) bekezdése 6 Az Itv. 16. (1) bekezdés a) pontját június 20-ai hatállyal módosította az adózást érintő egyes törvények módosításáról szóló évi LXIX. törvény 1. -a. 7 Megállapította az adó- és járuléktörvények, a számviteli törvény és a könyvvizsgálói kamarai törvény, valamint az európai közösségi jogharmonizációs kötelezettségek teljesítését célzó adó- és vámjogi tárgyú törvények5 határidőn belül a vagyonszerző a nevére szóló jogerős használatbavételi engedéllyel igazolja a lakóház felépítését. Amennyiben a vagyonszerző több telket örökölt, és mindegyik esetében vállalta lakóház felépítését, majd a telkeket utóbb egyesítette, az illetéket az adóhatóság akkor törli, ha az új telek esetén a felépített lakóházban a lakás(ok) hasznos alapterülete eléri a településrendezési tervben meghatározott maximális beépíthetőség legalább 10%-át. Ellenkező esetben valamennyi telek után meg kell fizetni az illetéket és a késedelmi pótlék összegét is. Ha a vagyonszerző a megszerzett telket utóbb megosztja, az adóhatóság a felfüggesztett illetékből csak azt az illetéket törli, amely arra a megosztás során létrejött telekre esik, amelyen a lakóház felépült, feltéve, hogy a felépített lakóházban a lakás(ok) hasznos alapterülete eléri a településrendezési tervben meghatározott maximális beépíthetőség legalább 10%-át. Az illeték fennmaradó részét késedelmi pótlékkal növelt összegben kell megfizetni. Ha a maximális beépíthetőség az illetékkötelezettség keletkezésének időpontjában és a használatbavételi engedély kiadásának időpontjában eltérő, a kettő közül a vagyonszerzőre összességében kedvezőbbet kell figyelembe venni. Ha a lakóház felépítésére nyitva álló határidőn belül a vagyonszerző gazdálkodó szervezet átalakul, magánszemély vagyonszerző elhalálozik, úgy a lakóház felépítésére az ingatlant megszerző jogutód, örökös köteles. Ebben az esetben a lakóház felépítését a jogutód, örökös nevére szóló használatbavételi engedély igazolja. 8 Átmeneti határidő-hosszabbítás a lakóház építésére alkalmas telektulajdon szerzésével kapcsolatban: Azokban a október 1. és május 31. között illetékkiszabásra bejelentett vagy más módon az állami adóhatóság tudomására jutott vagyonszerzési ügyekben, melyekben az örökös az Itv. 16. (1) bekezdésének g) pontja alapján, az előzőekben ismertetett módon igénybe vehető mentesség érdekében lakóház felépítését vállalta, a feltétel teljesítésének határideje, illetve az illeték felfüggesztésének időtartama a vagyonszerző erre irányuló kérelme esetén az illetékkiszabásra bejelentést követő 6 év. A kérelem előterjesztésének határideje, ha a lakóház felépítésére nyitva álló határidő: a) október 1. és január 15. között járt le, január 31-e volt, b) január 15-ét követően járna le, a lakóház felépítésére nyitva álló határidő lejárta. Példa: Örökös megszerzi egy olyan telek tulajdonjogát, amely után egyébként forint öröklési illetékfizetési kötelezettség terhelné, de vállalja, hogy az örökölt ingatlanon a hagyaték jogerős átadásától számított 4 éven belül lakóházat épít, amiről nyilatkozik az adóhatóságnak. Azonban a telket később 30%-70% arányban megosztja, és csak a nagyobbik telken építkezik, amire a használatbavételi engedélyt 4 éven belül megszerzi. Ilyenkor az adóhatóság a nagyobbik telek vonatkozásában törli az illetéket (70%= forint), feltéve, hogy a felépített lakóházban a lakás(ok) hasznos alapterülete eléri a településrendezési tervben meghatározott maximális beépíthetőség legalább 10%-át. A megosztással érintett másik telek után azonban késedelmi pótlékkal növelt összegben kell megfizetni a teljes összegből a másik telekre vonatkozó illetéket (30%= forint + késedelmi pótlék). Késedelmi pótlékot az Art. alapján az esedékesség napjától (azaz az Itv. alapján az illeték felfüggesztéséről szóló határozat jogerőre emelkedését követő naptól) az illeték megfizetéséig kell fizetni, amelynek mértéke a minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. módosításáról szóló évi CXXIII. törvény. Azon vagyonszerzési ügyekben kell alkalmazni, amelyekben a lakóház felépítésére meghatározott határidő november 19-én még nem telt le. 8 Itv. 16. (2d) bekezdése. Módosította a évi CLVI. törvény a. Azon ügyekben alkalmazandó, amelyben január 1-jén az állami adóhatóság fizetési meghagyást még nem adott ki.6 4.2. További öröklési illetékkedvezmények 1. Ha az öröklés útján megszerzett képző-, ipar-, népművészeti alkotást, muzeális tárgyat, gyűjteményt vagy ennek egy részét az örökös az államnak, a helyi önkormányzatnak vagy felsőoktatási intézménynek felajánlja, és a felajánlást elfogadják, az örökös mentesül a felajánlott ingóörökségre eső öröklési illeték alól. A teljes öröklési illeték alól mentesül az örökös, ha a felajánlott és elfogadott ingóörökség értéke eléri az ugyanabból a hagyatékból származó valamennyi örökségét terhelő illeték összegét. 2. A kiskorú örökös az öröklési illetéket a nagykorúvá válásától számított két évig késedelmi pótlék-mentesen fizetheti meg. E fizetési határidő lejárta előtt a tartozás annyiszor 10%, de legfeljebb 70% kedvezménnyel fizethető meg, ahány megkezdett naptári évvel korábban teljesítik azt. Példa: A kiskorú örököst öröklési illeték megfizetésére kötelezik. A polgári jog általános jogszabályi rendelkezésének megfelelően várhatóan 18 éves korában válik nagykorúvá, amitől számítva még két évig, azaz 20 éves koráig késedelmi pótlék-mentesen fizetheti meg az őt terhelő öröklési illetéket az Itv. szóban forgó szabálya alapján. Ugyanakkor az említett rendelkezés értelmében lehetősége van arra, hogy 20. életévének betöltése (azaz a késedelmi pótlékmentes fizetési határidő lejárta) előtt bizonyos mértékű kedvezménnyel fizesse meg az öröklési illetéket. Ez a kedvezmény pedig annyiszor 10 %, ahány megkezdett naptári évvel korábban teljesíti fizetési kötelezettségét, azonban a kedvezmény mértéke még így is maximum 70 % lehet. A) példa: 14 éves örököst terheli az illetékfizetési kötelezettség, de az Itv. szóban forgó rendelkezése alapján 20 éves koráig (18+2 év), azaz még 6 évig késedelmi-pótlékmentesen fizetheti meg az őt egyébként terhelő forint összegű illetéket. Végül 2 év múlva, 16 éves korában megfizetésre kerül az illeték, amikor még 4 év van hátra a késedelmi pótlék-mentes fizetési határidő lejártáig. Így az eredetileg forint összegű illeték helyett a 4 év x 10 %=40 %-os kedvezmény, azaz forint figyelembevételével forint összegű illetéket kell fizetnie 16 éves korában. B) példa: 11 éves az örökös, aki 20 éves koráig (18+2 év), azaz még 9 évig fizetheti meg késedelmi-pótlékmentesen az őt egyébként terhelő forint összegű illetéket. Amennyiben az a döntés születik, hogy még ugyanebben az évben (11 éves korában) megfizeti az illetéket tekintettel az Itv.-ben biztosított kedvezményre akkor függetlenül attól, hogy még 9 éve lenne ahhoz, hogy késedelmi-pótlékmentes fizessen illetéket, (azaz akár 9év x 10 %=90 % kedvezménnyel, a példánál maradva akár forint kedvezmény is járhatna), azonban az Itv. alapján mégis csak maximum 70 %-os, jelen esetben forint alapján forint kedvezményt érvényesíthet, ezért forintot mindenképpen fizetnie kell. 3. Termőföld tulajdonjogának, vagyoni értékű jogának öröklése esetén az egyébként járó öröklési illeték felét, ha pedig az örökös a termőföldről szóló törvény szerinti családi gazdálkodó, akkor egynegyedét kell megfizetni. Ez utóbbi kedvezményre való jogosultságról a vagyonszerzőnek a fizetési meghagyás jogerőre emelkedéséig kell nyilatkoznia. 4. Azt az örököst, aki a hagyatékból ráeső termőföldet (tulajdoni hányadot) a termőföldről szóló törvény szerinti családi gazdálkodónak minősülő magánszemély örököstársának ellenszolgáltatás fejében átengedi, az átengedett termőföld (tulajdoni hányad) után öröklési illeték nem terheli.7 4.3. A haszonélvezet, a használat öröklésének illetéke 9 Ha más személy örökli a vagyon tulajdonjogát és más annak haszonélvezetét vagy használatát, a tulajdonjog örököse a haszonélvezetnek, használatnak számított értékével csökkentett forgalmi érték után, a haszonélvező, használó pedig az ugyanígy számított haszonélvezeti, használati érték után fizeti az öröklési illetéket. (A haszonélvezet, használat számított értékének kiszámítási módjára lsd. az Egyéb rendelkezések rész 1. pont alatt) A tulajdonszerzőt terhelő illeték alapját az előző bekezdésben meghatározott módon kell számítani akkor is, ha a haszonélvezet, illetőleg használat öröklése mentes az illeték alól, vagy nem tárgya az öröklési illetéknek. A haszonélvezet, illetőleg használat jogával terhelten átszállt vagy ilyen teher egyidejű alapításával megszerzett vagyon esetében tehát a tulajdonszerzőt terhelő illeték alapja a haszonélvezet, használat figyelembevétele nélkül megállapított forgalmi érték és a haszonélvezetnek, használatnak az előző pont szerint számított értéke közötti különbözet. Ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha a vagyon tulajdonjogát annak haszonélvezője, használója szerzi meg Az egyéni kisvállalkozói vagyon és a kisvállalkozás vagyoni betétjének öröklési illetékkedvezménye Az egyéni kisvállalkozói vagyon öröklési illetékkedvezménye 10 A kisvállalkozásra vonatkozó feltételeknek megfelelő egyéni vállalkozó kizárólag üzleti célt szolgáló vállalkozói vagyonának öröklése esetén a magánszemély örökös az általa megszerzett vállalkozói vagyon forgalmi értékéből az alább meghatározott illetékalapkedvezményre jogosult. A kedvezmény igénybevételének feltétele, hogy a vagyonszerző öröklés esetén a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül a) a vállalkozási tevékenységet egyéni vállalkozóként megkezdje, vagy b) a megszerzett vállalkozói vagyont egyéni cége, illetve többségi tulajdonában álló gazdasági társasága részére nem pénzbeli hozzájárulásként átadja, és a fizetési meghagyás jogerőre emelkedése évének utolsó napjától számított legalább három évig a vállalkozási tevékenységet nem szünteti meg, illetve egyéni cégében fennálló vagyoni betétjét nem idegeníti el vagy a többségi tulajdonában álló gazdasági társaságban fennálló részesedésének arányát nem csökkenti. Ez a kedvezmény akkor vehető igénybe, ha a magánszemély örökös a hagyatéki tárgyaláson a fenti feltételek vállalásáról nyilatkozatot tesz. A nyilatkozatot a közjegyző köteles jegyzőkönyvbe foglalni, és a jegyzőkönyv hiteles másolatát a teljes hatályú hagyatékátadó végzéshez csatolva megküldeni az állami adóhatóságnak. A vállalkozói vagyon tulajdonjogát megszerző magánszemély örökös esetén a vállalkozói vagyon után az őt egyébként terhelő öröklési illeték alapját 25%-kal, de legfeljebb 2,5 millió forinttal csökkentett összegben kell megállapítani. Ha a kedvezményben részesülő vagyonszerző az első bekezdés szerinti feltételeket nem teljesíti, továbbá a 3 éves időtartam letelte előtt a vállalkozási tevékenységet a gazdasági tevékenységgel együtt járó üzleti kockázaton túlmutató elháríthatatlan külső ok hiányában 9 Itv Itv. 17/B., módosította a évi CXVI. törvény 41. -a, hatályos január 1-jétől.8 megszünteti, vagy egyéni cégében fennálló vagyoni betétjét elidegeníti, illetve a többségi tulajdonában álló gazdasági társaságban fennálló részesedésének arányát csökkenti, az általa igénybe vett illetékkedvezmény alapján élvezett illetékteher-csökkenés összegének kétszeresét köteles pótlólag megfizetni. A kisvállalkozás vagyoni betétjének öröklési illetékkedvezménye 11 A magánszemély vagyonszerző a kisvállalkozásnak minősülő gazdálkodó szervezetben fennálló vagyoni betét öröklése, ajándékozása esetén az előző pontban meghatározott illetékalap-kedvezményre jogosult, ha a) a vagyonszerző által önállóan vagy a többi vagyonszerzővel együttesen megszerzett vagyoni betéttel a tulajdonában, illetőleg több vagyonszerző esetében a tulajdonukban levő vagyoni betét aránya meghaladja a kisvállalkozás összes vagyoni betétjének 50%-át, és b) a kisvállalkozás vagyoni betétjének több mint 50%-ával rendelkező örökös a fizetési meghagyás jogerőre emelkedéséig nyilatkozik, illetve több örökös esetén együttesen nyilatkoznak arról, hogy a kisvállalkozást a fizetési meghagyás jogerőre emelkedése évének utolsó napját követő három évig nem szünteti, illetőleg nem szüntetik meg vagy megszerzett vagyoni betétje arányát nem csökkenti, illetőleg nem csökkentik. Ha a kedvezményben részesülő vagyonszerző a fenti 3 éves időtartam letelte előtt a kisvállalkozás működtetését a gazdasági tevékenységgel együtt járó üzleti kockázaton túlmutató elháríthatatlan külső ok hiányában megszünteti, vagy a kedvezményes illetékfizetés mellett megszerzett vagyoni betétje arányát csökkenti, az általa igénybe vett illetékalapkedvezmény alapján élvezett illetékteher-csökkenés összegének kétszeresét köteles pótlólag megfizetni. 5. Az öröklési illeték alapja 12 Öröklés esetén az illeték alapja a vagyonszerző által megszerzett vagyon tiszta értéke. Az örökség tiszta értéke a megszerzett vagyonnak az alábbiakban foglaltak szerint csökkentett forgalmi értéke: a tiszta érték kiszámításánál a megszerzett vagyon forgalmi értékéből le kell vonni a hagyatékot terhelő tartozás értékének egy-egy örökösre eső részét; a hagyatéki terhekhez kell számítani a hagyatéki eljárás során kirendelt gondnok és végrendeleti végrehajtó tiszteletdíját is. A vagyoni értékű jogból álló terheket az Egyéb rendelkezésekben meghatározottak szerint kell számításba venni. Ilyen esetben az illeték alapját a 4.3 pont utolsó bekezdése szerint kell megállapítani. Azokat a hagyatéki terheket, amelyek a hagyatékba tartozó egyes illetékfizetési kötelezettség alá eső vagyontárgyakhoz kapcsolódnak, az adott vagyontárgy forgalmi értékéből kell levonni. Azokat a hagyatéki terheket pedig, melyek az örökség egészét terhelik, az örökös által megszerzett illetékfizetési kötelezettség alá eső és az illetékfizetési kötelezettség alá nem eső (belföldön lévő mentes és külföldön lévő, az Itv. hatálya alá nem eső) vagyon arányában kell számításba venni. Az adósság és más teher fennállását és összegét az örökös (hagyományos) köteles igazolni. Az örökhagyó eltemettetésének szokásos költségei azonban bizonyítás nélkül is elfogadhatók. 11 Itv. 17/C., beillesztette a évi CXVI. törvény 42. -a. Hatályos január 1-jétől. 12 Itv9 Ha a hagyatékban gépjármű, illetőleg pótkocsi is van, ennek értékét az egyéb hagyaték tiszta értékének kiszámításánál figyelmen kívül kell hagyni. A kötelesrész értékével a kiadásra kötelezett örökös örökrészének értékét csökkenteni kell. Az az örökös, aki a kötelesrészre jogosult követelését a hagyatékhoz nem tartozó készpénzzel vagy más ellenszolgáltatással elégíti ki, visszterhes vagyonátruházási, míg a kötelesrészre jogosult öröklési illetéket köteles fizetni. 6. Az öröklési illeték mértéke 13 Az öröklési illeték általános mértéke az egy-egy örökösnek, hagyományosnak juttatott örökség tiszta értéke után 18%. A lakástulajdon és a lakástulajdonhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog öröklése esetén az öröklési illeték mértéke 9 %. Gépjármű, pótkocsi tulajdonjogának, vagyoni értékű jogának öröklése esetén az illeték mértéke a gépjármű és pótkocsi visszterhes vagyonátruházási illetékének melyet a gépjármű kora és hajtómotorjának teljesítménye alapján kell meghatározni kétszerese. A gépjárművet, pótkocsit terhelő haszonélvezet, használat, illetve üzembentartói jog megszerzése esetén az Itv. 24. (1) és (2) bekezdésében meghatározott illetékek 25%-ának megfelelő illetéket kell fizetni. (A gépjármű és pótkocsi megszerzésére vonatkozó illetékszabályokról szóló 36. számú tájékoztató füzet tartalmazza a visszterhes vagyonátruházási illeték megállapításának módját.) Abban az esetben, ha az általános mértékű öröklési illeték alá eső vagyontárgyak között termőföld is van, akkor a termőföld után egyébként fizetendő illeték megállapítása során az általános mérték alá tartozó összes vagyont kedvezmény nélkül terhelő illetékből olyan arányt kell figyelembe venni, mint amilyen arányt az általános mértékű illeték alá tartozó összes vagyon értékében a termőföld értéke képez. 7. A vagyonszerzés bejelentése 7.1. A hagyaték bejelentése 14 Ha a hagyatékot közjegyző vagy bíróság adja át, az illetékkiszabás végett a közjegyző illetve a bíróság köteles bejelenteni az állami adóhatóságnak. Az öröklés után járó illetéket az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság szabja ki, amelynek illetékességi területén a hagyatékot átadó közjegyző székhelye van. A hagyaték bejelentése céljából a közjegyző a teljes hatályú hagyatékátadó végzést, a bíróság a hagyatéki vagy tulajdonjogi perben hozott határozatát a jogerőre emelkedéstől számított 15 napon belül az illetékes állami adóhatóságnak küldi meg. A végzéshez, határozathoz csatolni kell a hagyatéki leltár másolatát, a végrendelet, osztályos egyezség, illetőleg hagyatéki tárgyalási jegyzőkönyv hitelesített, teljes másolatát. Ugyanezeket a szabályokat kell alkalmazni a póthagyatéki eljárásban keletkezett hagyatékátadó végzés megküldésére is. 13 Itv. 12..Módosította a évi CLXXVIII törvény a. A január 1-jét követően illetékkiszabásra bemutatott vagy más módon az állami adóhatóság tudomására jutott vagyonszerzési ügyekben kell alkalmazni. 14 Itv és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet 46. -a10 Vannak esetek, amikor az örökös köteles bejelenteni a hagyatékot az állami adóhatóságnak illetékkiszabás végett. A bejelentést ahhoz a megyei (fővárosi) adóigazgatósághoz kell megtenni, amelynek illetékességi területén az örökhagyó utolsó belföldi állandó lakóhelye volt. Ennek hiányában a NAV elnöke jelöli ki azt a megyei(fővárosi) adóigazgatóságot amely az öröklés után járó illetéket kiszabja. Valamennyi örökös külön-külön köteles hagyatéki kimutatás nyomtatványon az örökhagyó halálától számított 90 napon belül, az örökhagyó utolsó belföldi lakóhelye szerint illetékes állami adóhatóságnál az örökölt ingóságokról bevallást adni, vagy ugyanezen időn belül ezekre az ingókra a hagyatéki eljárás lefolytatását a közjegyzőnél kérni, ha ezekkel kapcsolatban a közjegyző a hagyatéki eljárást hivatalból megindítani nem köteles, valamint az egy örökösnek jutó ingóörökség forint forgalmi értéket meghaladja. Erre a kötelezettségre a halálesetet követő meghallgatás, illetve leltározás során meghallgatott örököst a leltározásra jogosult szerv figyelmeztetni köteles. A figyelmeztetés megtörténtét az eljárás során az iraton fel kell tüntetni. Ha a hagyatéki kimutatásban bejegyzett adatok a köztudomással vagy az állami adóhatóság tudomásával ellentétesek, az állami adóhatóság jogosult azokat felülvizsgálni és ezzel kapcsolatban ellenőrzést végezni az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezései alapján. Ha a hagyatéki eljárást sem hivatalból, sem kérelemre nem kell megindítani, a közjegyző a hozzá beterjesztett hagyatéki kimutatást az illetékes állami adóhatóságnak továbbítja. 8. Az illeték megfizetése 8.1. Ügyiratra feljegyzett döntés 15 Az egyenesági rokonokat és túlélő házastársat érintő öröklési illetékmentes ügyekben fizetési meghagyás meghozatalára nem kerül sor, az adóhatóság az illetékmentesség megállapításáról szóló döntését az ügyiratra jegyezi fel. Ebből következően az egyenesági rokonokat és túlélő házastársat érintő öröklési ügyekben az adózók főszabályként nem értesülnek az illetékmentesség tényének adóhatóság általi megállapításáról, de adott számukra a lehetőség, hogy az ügyiratra feljegyzett döntésről külön illeték vagy díj megfizetése nélkül postai úton másolatot kapjanak Fizetési meghagyás 16 A kiszabás alapján fizetendő illetékről ideértve a mulasztási bírságot is fizetési meghagyást (határozatot) kell kiadni. A fizetési meghagyás tartalmazza a kiszabott illeték összegének megállapításánál figyelembe vett adatokat és az alkalmazott jogszabályokat. Ha az illeték kiszabásakor a rendelkezésre álló adatok alapján az illeték alapja egyértelműen nem állapítható meg, az állami adóhatóság a fizetési meghagyásban közli az ügyféllel, hogy a határozat módosításának van helye. A fizetési meghagyás (határozat) alapján fizetendő illeték a határozat jogerőre emelkedését követő 15. napon válik esedékessé, azaz az adózót a határozat kézbesítését követő 30. naptól terheli az illetékfizetési kötelezettség. Ha az adózó az illetéket kiszabó határozat kiadmányozását követően, de annak jogerőre emelkedését megelőzően az illetéktörvényben meghatározott illetékkedvezmény, illetve 15 A július 15-én hatályba lépett az egyes gazdasági tárgyú törvények módosításáról szóló évi XCVI. törvény módosította az Itv. 78. (1) bekezdését. A túlélő házastárs vonatkozásában módosította a évi CLXXVIII törvény pontja. 16 Itv. 78.11 illetékmentesség érvényesítése iránti kérelmet nyújt be, a határozat az első alkalommal benyújtott kérelem esetén nem emelkedik jogerőre, valamint nem minősül végrehajtható okiratnak. A kedvezmény, mentesség fennállásáról az állami adóhatóság az illeték kiszabása iránti eljárásban a kibocsátott elsőfokú határozat kiegészítésével dönt. A kiegészített elsőfokú határozat a kiegészítő határozat jogerőre emelkedésével emelkedik jogerőre Késedelmi pótlék 18 A fizetési meghagyásban (határozatban), valamint a bíróság határozata alapján az állami adóhatóság által kiadott fizetési felhívásban megállapított határidőig meg nem fizetett illeték után az Art. rendelkezései szerint kell késedelmi pótlékot fizetni. A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A késedelmi pótlék után késedelmi pótlékot felszámítani nem lehet. Ha a lakóház építésére alkalmas telektulajdonon a 4 éven belüli építkezés feltétele nem teljesül, vagy a vagyonszerző, illetve a lakóház felépítésére e törvény alapján köteles jogutódja a lakóház felépítésére biztosított határidőn belül kéri az illeték felfüggesztésének megszüntetését, a megállapított, de meg nem fizetett illetéket az eredeti esedékességtől (a határozat jogerőre emelkedését követő naptól) számított késedelmi pótlékkal megnövelt összegben kell megfizetni. A kiskorú örökös az öröklési illetéket a nagykorúvá válásától számított két évig késedelmi pótlék-mentesen fizetheti meg. Nem kell továbbá késedelmi pótlékot fizetni, ha az illeték törlésére a 8.5. pont b), c) g) pontjai alapján kerül sor Mulasztási bírság, adóbírság 20 Az illeték fizetésére kötelezettnek a vagyonszerzéssel kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása illetve hiányos teljesítése vagy késedelmes teljesítése esetén a fizetendő illetéken felül, az Art-ben meghatározott mértékű mulasztási bírságot kell fizetni. A mulasztási bírság összege magánszemély esetén 200 ezer, míg más adózó esetén 500 ezer forintig terjedhet Az illeték törlése és visszatérítése 21 Az Art. elévülésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni a meg nem fizetett illeték törlésére, és a megfizetett illeték visszatérítésére irányuló kérelem benyújtásának illetve annak hivatalból történő törlésének, visszafizetésének határideje tekintetében. Ha a bíróság a vagyonszerzés időpontjára visszahatóan szünteti meg vagy korlátozza a vagyonszerzést, az illeték visszatérítését ezen a határidőn túl is de legfeljebb a bírósági határozat jogerőre emelkedésétől számított hat hónapon belül lehet kérni. Az illetékek visszatérítésére az Art. adó-visszatérítésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni. 22 A kiszabott, de meg nem fizetett illeték törlésének, illetőleg a megfizetett illeték 17 Az adózás rendjéről szóló évi XCII. törvény 127/A. -a. 18 Itv. 87. ; Art Art (1) bekezdése. Módosította az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló évi CLVI. törvény. Hatályos január 1-jétől. 20 Itv. 77/A. ; Art Itv Módosította a évi CLXXVIII törvény a állapította meg. A január 1-jén kezdeményezett eljárásokban kell alkalmazni.12 visszatérítésének jogorvoslati eljáráson, valamint az illetékmentesség bizonyos esetein kívül, a fizetésre kötelezett vagy jogutódja kérelmére a következő esetekben van helye: a) ha az illeték jogerős megállapítása után olyan körülmény állott be, amely az örökség vagy hagyomány értékét az öröklés megnyíltának idejére visszaható módon csökkenti; b) ha a jogügyletet a bíróság módosítja, megszünteti, felbontja, vagy a jogügylet érvénytelenségét megállapítja, és emiatt a jogügylet után kevesebb illeték jár, vagy illeték nem jár; c) ha a vagyoni értékű jog valamely személy életének, házasságának vagy özvegységének idejére terjed, de e jogosultság a 72. (4) bekezdésében megállapított szorzókkal vélelmezett évek felénél rövidebb idő elteltével megszűnik; d) ha az illetékfizetésre kötelezett számítási hiba vagy jogszabály téves értelmezése folytán a szabályszerű illetéknél többet fizetett; e) ha az illetéket vagy az illetékalapot hibásan számították ki, vagy az illeték kiszabása nem a fizetésre kötelezett terhére történt, továbbá ismételt kiszabás esetén. II. Egyéb rendelkezések 1. A vagyoni értékű jogok értékének megállapítása 23 A vagyoni értékű jogok egy évi értékéül az ezzel terhelt dolog terhekkel nem csökkentett forgalmi értékének egyhuszad részét kell tekinteni. A meghatározott időre szóló vagyoni értékű jog értéke az egyévi érték és a kikötött évek szorzata. A jog így számított értéke azonban nem haladhatja meg az egyévi érték 20-szorosát, illetve természetes személy javára kikötött haszonélvezet, használat joga esetén az egyévi értéknek az alábbi a) pontban meghatározott életkor szerinti többszörösét. A bizonytalan időre terjedő vagyoni értékű jog esetében a jog értéke a következő bekezdésben foglaltak kivételével az egy évi érték ötszöröse. Ha a vagyoni értékű jog valamely személy életének, házasságának vagy özvegységének idejére terjed, annak értékét az illető személy életkorához képest a következő módon kell megállapítani: a) ha a vagyoni értékű jog jogosultja: 25 évesnél fiatalabb, az egyévi érték 10-szerese, éves, az egyévi érték 8-szorosa, éves, az egyévi érték 6-szorosa, 65 évnél idősebb, az egyévi érték 4-szerese; b) ha a vagyoni értékű jog tartama mind a jogosult, mind a kötelezett élete, házassága vagy özvegysége idejétől függ, az a) pontban megállapított szorzók alkalmazásánál a két személy közül az idősebbnek az életkora az irányadó; c) ha a vagyoni értékű jog tartama több egyidejűleg jogosult személy élettartamától függ, mégpedig oly módon, hogy a jogosultság a legelőször elhalt személy halálával megszűnik, az értékelésnél a legidősebb személy életkora az irányadó; ha pedig a jogosultság a legutóbb elhalt személy haláláig tart, a kiszámítás a legfiatalabb személy életkora szerint történik. Az így kapott értéket, mint illetékalapot az egyes jogosultak között olyan arányban kell megosztani, mint amilyen arányt az életkoruk szerint számított vagyoni értékű jogok értéke ezek együttes értékében képvisel; d) ha a vagyoni értékű jog tartama a házasság idejére terjed, a kiszámításnál az idősebb házastárs életkora az irányadó. 22 Art Itv. 72. (1)-(6) bekezdése13 Az időleges üdülőhasználati jog értéke: e jog egy évi értékének annyiszor háromszázhatvanötöd része, ahány nap megszerzéséről szól a szerződés. A fent írtaktól eltérően az önálló orvosi tevékenység praxisjogának értékét a vonatkozó ajándékozási szerződésben megjelölt érték alapján lehet megállapítani. Amennyiben az előzőek szerinti érték nem fejezi ki a valós értékviszonyokat, az állami adóhatóság becslés útján állapítja meg az értéket. 2. A személyes illetékmentesség szabályai Teljes személyes illetékmentességben részesül: 1. a Magyar Állam, 2. a helyi önkormányzatok és azok társulásai, 3. a költségvetési szerv, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., valamint a Tartalékgazdálkodási Kht., illetve annak tevékenységét folytató nonprofit gazdasági társaság, 4. az egyesület, a köztestület, 5. az egyház, egyházak szövetsége, egyházi intézmény, 6. az alapítvány, ideértve a közalapítványt is, 7. a vízgazdálkodási társulat, 8. az egészségbiztosítási szerv, a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, 9. a Magyar Nemzeti Bank, 10. a Magyar Rádió Nonprofit Zrt., Magyar Televízió Nonprofit Zrt., Duna Televízió Nonprofit Zrt., Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság, Médiaszolgáltatást-támogató és Vagyonkezelő Alap 11. az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és a Békepartnerség más részt vevő államainak Magyarországon tartózkodó fegyveres erői, valamint az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai parancsnokságok, és e fegyveres erők és parancsnokságok személyi állományába tartozó vagy alkalmazásában álló nem magyar állampolgárságú, katonai szolgálatban lévő és polgári állományú személyek, kizárólag a szolgálati kötelezettségükkel összefüggő illetékügyek tekintetében, 12. a területfejlesztésről és területrendezésről szóló évi XXI. törvény hatálya alá tartozó fejlesztési tanács, 13. a közhasznú, kiemelkedően közhasznú nonprofit gazdasági társaság, a közhasznú szociális szövetkezet, közhasznú szociális szövetkezet az Európai Közösségek, valamint azok intézményei és szervei, hivatalai, elkülönült alapjai. 15. Nemzeti Eszközkezelő Zrt. A 3-7. és a 13. pontokban említett szervezetet az illetékmentesség csak abban az esetben illeti meg, ha a vagyonszerzést megelőző adóévben folytatott vállalkozási tevékenységéből származó jövedelme után társasági adófizetési kötelezettsége, illetve költségvetési szerv esetében eredménye után a központi költségvetésbe befizetési kötelezettsége nem keletkezett. Az illetékmentesség feltételének meglétét a szervezet (alapítvány) vagyonszerzése esetén gépjármű, pótkocsi szerzése kivételével az állami adóhatóság hivatalból ellenőrzi. 25 Gépjármű, pótkocsi szerzése estén illetékmentesség feltételének meglétéről a szervezet (alapítvány) annak illetékkiszabás végett történő bejelentésekor írásban köteles nyilatkozni. A 24 Az Itv. 5. (1) bekezdés m) pontját április 27-ei hatállyal módosította a szövetkezetekről szóló évi X. törvény, az illetékekről szóló évi XCIII. törvény és a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb tövények módosításáról szóló évi CVI. törvény módosításáról szóló évi XXXVII. törvény. 25 Itv. 5. (3), a január 1-jét követően illetékkiszabásra bejelentett vagy más módon az adóhatóság tudomására jutott ügyekben kell alkalmazni.14 nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a szervezet (alapítvány) a vagyonszerzést megelőző adóévben folytatott vállalkozási tevékenységéből származó jövedelme után, vagy ilyen tevékenység hiányában társasági adó fizetésére, illetve eredménye után költségvetési befizetésre nem volt kötelezett. Ha a vagyonszerzési illetékkötelezettség keletkezésére és illetékkiszabásra bejelentésére, illetve eljárási illeték esetén az eljárás megindítására a megelőző adóév utolsó napját követő 150. napot megelőzően kerül sor, a szervezetnek (alapítványnak) kell nyilatkoznia, hogy adófizetési kötelezettsége előreláthatóan nem keletkezik. Amennyiben a nyilatkozatában vállaltak nem teljesültek, úgy a vagyonszerzést megelőző adóév utolsó napját követő 180. napig van lehetősége arra, hogy ezt a körülményt adóbírság terhe nélkül az eljáró hatóság felé jelezze, és az illetéket pótlólag megfizesse. Ha a feltételes személyes mentességre jogosult szervezet (alapítvány) közigazgatási hatósági vagy bírósági eljárás kezdeményezésekor, illetve gépjármű, pótkocsi szerzése esetén az illetékmentesség igénybe vételére jogosult lett volna, a megfizetett illetéket az adózó kérelmére az adóvisszatérítés szabályai szerint az állami adóhatóság visszatéríti. Nemzetközi szervezet, ennek tisztségviselői és családtagjaik, idegen állam, idegen állam magyarországi diplomáciai, konzuli és egyéb képviselete, ezek tagjai és családtagjaik illetékmentességére nézve nemzetközi szerződés, ennek hiányában a viszonosság az irányadó. 3. Az öröklési illetékkel kapcsolatban az illetéktörvényben előforduló fogalmak meghatározása 26 Az Itv. alkalmazásában ingatlan: a föld és a földdel alkotórészi kapcsolatban álló minden dolog; ingó: a fizetőeszköz, az értékpapír, a gazdálkodó szervezetben fennálló vagyoni betét, valamint mindaz, ami ingatlannak nem minősülő dolog; vagyoni értékű jog: a földhasználat, a haszonélvezet, a használat joga ideértve a szövetkezeti háztulajdonra vonatkozó rendelkezések szerinti használati jogokat, továbbá a vagyonkezelői jog, az önálló orvosi tevékenység működtetési joga, az üzembentartói jog, továbbá ingyenes vagyonszerzés esetén a követelés; forgalmi érték: az a pénzben kifejezett érték, amely a vagyontárgy eladása esetén az illetékkötelezettség keletkezésekor volt állapotában a vagyontárgyat terhelő adósságok, továbbá az ingatlanon a vagyonszerző javára az elidegenítéskor megszűnő bérleti jog figyelembevétele nélkül árként általában elérhető, azzal, hogy vagyontárgy kiadására vonatkozó követelés esetén a vagyontárgy illetékkötelezettség keletkezésének napján fennálló forgalmi értéke; szolgáltatás nyújtására irányuló követelés esetén a szolgáltatás független felek közötti ügylet estén irányadó pénzben kifejezhető értéke, tagsági jogviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint üzletrész, vagyoni betét esetén az illetékkötelezettség keletkezésének napján érvényes tőzsdei átlagár alapján számított érték. Ennek hiányában annak a gazdasági társaságnak, szövetkezetnek, egyéb jogi személynek amelyben a vagyonszerző tagsági jogot szerzett az illetékkötelezettség keletkezésének napján rendelkezésre álló, a gazdasági társaság, szövetkezet, egyéb jogi személy arra feljogosított döntéshozó szerve által elfogadott utolsó számviteli beszámoló mérlegében (ilyen mérleg hiányában az alapításkori nyitó vagyonmérlegében, az illetékkötelezettség keletkezésekor felszámolás alatt álló gazdasági társaság, szövetkezet, egyéb jogi személy esetén a felszámolás kezdő napját megelőző napra elkészített zárómérlegében) szereplő saját tőke mérleg szerinti értékének a megszerzett értékpapírra, üzletrészre, vagyoni betétre jutó hányada, 26 Itv (1) bekezdés15 a belföldi ingatlanvagyonnal rendelkező társaság esetén a társaság ingatlanvagyonának forgalmi értéke a társaság tulajdonában lévő ingatlanok forgalmi értéke, növelve a társaság közvetett vagy közvetlen 75%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezetek tulajdonában álló ingatlanok forgalmi értékének olyan arányával, mint amekkora arányt az o) pontban foglaltak alapján a társaság közvetett vagy közvetlen részesedése a gazdálkodó szervezet összes vagyoni betétjéhez képest képvisel; lakástulajdon: lakás céljára létesített és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan a hozzá tartozó földrészlettel. Lakásnak minősül az építési engedély szerint lakóház céljára létesülő építmény is, amennyiben annak készültségi foka a szerkezetkész állapotot (elkészült és ráépített tetőszerkezet) eléri. Ha az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként feltüntetett földrészleten lakóház van, az épületet a hozzá tartozó kivett területtel együtt lakástulajdonnak kell tekinteni. Nem minősül lakástulajdonnak a lakóépülethez tartozó földrészleten létesített, a lakás rendeltetésszerű használatához nem szükséges helyiség még akkor sem, ha az a lakóépülettel egybeépült (garázs, műhely, üzlet, gazdasági épület stb.), továbbá az ingatlannyilvántartásban lakóházként (lakásként) nyilvántartott olyan épület, amelyet az illetékkötelezettség keletkezését megelőzően már legalább 5 éve más célra hasznosítanak; értékpapír: olyan okirat vagy - jogszabályban megjelölt - más módon rögzített, nyilvántartott és továbbított adat, amely jogszabályban meghatározott kellékekkel rendelkezik és kiállítását (kibocsátását), illetve ebben a formában történő megjelenítését jogszabály lehetővé teszi; gépjármű: az olyan közúti szállító- vagy vontatóeszköz a mezőgazdasági vontató, az önjáró vagy vontatott munkagép, a lassú jármű és a segédmotoros kerékpár kivételével, amelyet beépített erőgép hajt és nyilvántartásba vételét jogszabály írja elő; pótkocsi: a gépjárművel történő vontatásra készült jármű, teher- és sátras utánfutó, félpótkocsi, valamint lakópótkocsi, melynek a közlekedésben való részvételét külön jogszabály hatósági nyilvántartásba vételhez köti; lakóház építésére alkalmas telektulajdon: az építésügyi szabályoknak és a településrendezési tervnek megfelelően kialakított, lakóépület elhelyezésére szolgáló, beépítetlen földrészlet; termőföld: az a földrészlet, amelyet a település külterületén az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, erdő, fásított terület művelési ágban vagy halastóként tartanak nyilván és a felsorolt valamelyik célra hasznosítják, ide nem értve a földrészleten bármilyen célra létesített épületet; kisvállalkozás: az az egyéni cég, illetve gazdasági társaság, amelynél az éves összes foglalkoztatott létszám az 50 főt nem éri el és éves nettó árbevétele legfeljebb 700 millió forint. Az éves foglalkoztatottak létszámát az egyes foglalkoztatottak munkaviszonyának kezdetétől annak megszűnéséig eltelt naptári napok összegezésével, majd az így kapott összeg 365-tel történő elosztásával, tört hányados esetén lefelé kerekítve kell meghatározni; vállalkozói vagyon: minden olyan üzleti célt szolgáló ingatlan (termőföld, telek, épület, egyéb építmény), ingó vagyon (műszaki berendezés, gép, jármű, üzemi és üzleti felszerelés, egyéb berendezés), továbbá az ilyen vagyonra vonatkozó haszonélvezeti jog, amelyet a kisvállalkozó kizárólag a vállalkozói tevékenységével (tevékenységeivel) kapcsolatban használ, azokat más célra részben sem használja és üzleti nyilvántartásai ezt egyértelműen alátámasztják. Nem minősül vállalkozói vagyonnak a személygépkocsi, a lakástulajdon (tulajdoni hányad), valamint az ezekre vonatkozó vagyoni értékű jog; alapítvány (közalapítvány): magánszemély, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság által tartós közérdekű célra alapított, az alapítvány székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) bíróság által nyilvántartásba vett szervezet; Több megjelenítése
AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 2 1. MIKOR KELL ÖRÖKLÉSI ILLETÉKET FIZETNI?... 2 2. LEMONDÁS AZ ÖRÖKLÉSRŐL, AZ ÖRÖKSÉG VISSZAUTASÍTÁSA... 2 3. RENDELKEZÉS A MEGNYÍLT ÖRÖKSÉGRŐL, HAGYATÉKI Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény. az illetékekről 1 ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet AZ ILLETÉKFIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG
1. Mikor kell öröklési illetéket fizetni? AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK I. Általános szabályok Az öröklési illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya 1 Öröklés esetén az illetékekről szóló Részletesebben 2. A vagyonszerzési illeték fizetésére kötelezettek
1990. évi XCIII. törvény az illetékekről[1] Az Országgyűlés az állami és társadalmi feladatokhoz való arányos hozzájárulás, valamint az önkormányzatok saját bevételi forrásának gyarapítása érdekében az Részletesebben AZ ÖRÖKLÉSI ÉS AZ AJÁNDÉKOZÁSI ILLETÉK. I. Általános és közös szabályok
CompLex Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye Ingyenes, megbízható jogszabály szolgáltatás Magyarország egyik legnagyobb jogi tartalomszolgáltatójától A jogszabály mai napon (2012.VIII.14.) hatályos állapota Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
Öröklési és ajándékozási illeték 1. Általános szabályok 1 Öröklés, ajándékozás esetén az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvényben (a továbbiakban: Itv.) meghatározott módon öröklési, illetve ajándékozási Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény. az illetékekről1
1990. évi XCIII. törvény az illetékekről1 Az Országgyűlés az állami és társadalmi feladatokhoz való arányos hozzájárulás, valamint az önkormányzatok saját bevételi forrásának gyarapítása érdekében az illetékek Részletesebben Öröklési és ajándékozási illeték. 1. Általános szabályok 1
OptiJUS Opten Kft. 1 1990. évi XCIII. törvény 1990. évi XCIII. törvény az illetékekről 2015.10.05. és 2015.12.31. között hatályos szöveg Az Országgyűlés az állami és társadalmi feladatokhoz való arányos Részletesebben HELYI ADÓ ÉS ILLETÉK VÁLTOZÁSOK. Dr. Gróf Gabriella
HELYI ADÓ ÉS ILLETÉK VÁLTOZÁSOK 2013 Dr. Gróf Gabriella HELYI ADÓ VÁLTOZÁSOK IPARŰZÉSI ADÓ 2012. Évi CLXXVIII. törvény Elábé és közvetített szolgáltatás (ksz) értékének együttes összege sávos progresszió Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény az illetékekről 2016.01.01 152 1990. évi XCIII. TÖRVÉNY
1 / 79 2016.03.29. 10:35 1990. évi XCIII. törvény az illetékekről 2016.01.01 152 1990. évi XCIII. TÖRVÉNY az illetékekről Az Országgyűlés az állami és társadalmi feladatokhoz való arányos hozzájárulás, Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény az illetékekről 1
A GÉPJÁRMŰ ÉS PÓTKOCSI MEGSZERZÉSÉRE VONATKOZÓ ILLETÉKSZABÁLYOK Gépjármű, illetve pótkocsi öröklése, ajándékozása és visszterhes vagyonátruházás keretében történő megszerzése esetén vagyonszerzési illetéket Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény az illetékekről
1990. évi XCIII. törvény 1. oldal az illetékekről 1 Az Országgyűlés az állami és társadalmi feladatokhoz való arányos hozzájárulás, valamint az önkormányzatok saját bevételi forrásának gyarapítása érdekében Részletesebben Adóvilág 2009. július XIII. Évfolyam 08. szám
T Á J É K O Z T A T Ó az Illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása A Magyar Közlöny 174. számában megjelent az egyes adó- és járuléktörvények módosításáról szóló 2008. évi LXXXI törvény( a Részletesebben ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
VÁLLALKOZÁSOK VAGYONSZERZÉSI ILLETÉKKÖTELEZETTSÉGE Dr. Németh Mária Nemzeti Adó- és Vámhivatal Vas Megyei Adóigazgatósága Sopron, 2011. október 7. Előadás témái Jogszabályi háttér Visszterhes vagyonszerzések Részletesebben A GÉPJÁRMŰ ÉS PÓTKOCSI MEGSZERZÉSÉRE VONATKOZÓ ILLETÉKSZABÁLYOK
A GÉPJÁRMŰ ÉS PÓTKOCSI MEGSZERZÉSÉRE VONATKOZÓ ILLETÉKSZABÁLYOK Gépjármű, illetve pótkocsi öröklése, ajándékozása és visszterhes vagyonátruházás keretében történő megszerzése esetén vagyonszerzési illetéket Részletesebben AZ AJÁNDÉKOZÁSI ILLETÉK. I. Általános szabályok. Az ajándékozási illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya 1
HORT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 19/2013. (XI.27.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A HELYI ADÓKRÓL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALVA: 2014. FEBRUÁR 5. Hort Község Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben Az illetéktörvény szabályainak főbb változásai
Az illetéktörvény szabályainak főbb változásai Az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2012. évi CLXXVIII. számú törvény 2013. január 1-jétől jelentősen módosította Részletesebben AZ AJÁNDÉKOZÁSI ILLETÉK. I. Általános szabályok. Az ajándékozási illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya 1
1. Mikor kell ajándékozási illetéket fizetni? AZ AJÁNDÉKOZÁSI ILLETÉK I. Általános szabályok Az ajándékozási illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya 1 Ajándékozással történt Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény. az illetékekrıl
Példák a helyi adóra és az illetékre Dr Lakatos Mária: ADÓZÁS I. Hol tartunk? Illetékek eredete Illetékfajták Öröklési illeték Ajándékozási illeték Visszterhes vagyonátruházási illeték Eljárási díjak Dr Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény. az illetékekről ELS Ő RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet AZ ILLETÉKFIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete* a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) A Közgyűlés a helyi adókról Részletesebben A VISSZTERHES VAGYONÁTRUHÁZÁSI ILLETÉK. I. Általános szabályok
This document has been provided by the International Center for Not-for-Profit Law (ICNL). ICNL is the leading source for information on the legal environment for civil society and public participation. Részletesebben Az Illeték tv 2014 évi változásai. Ponyiné Oszvald Katalin NAV Nógrád Megyei Adóigazgatósága
Az Illeték tv 2014 évi változásai Ponyiné Oszvald Katalin NAV Nógrád Megyei Adóigazgatósága Házastársak közötti vagyonmozgások [25. (2)-(3) bekezdés, 17. (1) bekezdés p) és v) pontok, 26. (1) bekezdés Részletesebben 1. oldal, összesen: 38. 1990. évi XCIII. törvény. az illetékekről ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet AZ ILLETÉKFIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG
1. oldal, összesen: 38 A jogszabály mai napon hatályos állapota 1990. évi XCIII. törvény az illetékekről Az Országgyűlés az állami és társadalmi feladatokhoz való arányos hozzájárulás, valamint az önkormányzatok Részletesebben Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben)
Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben) Vaszar Község Önkormányzat képviselőtestülete (továbbiakban: Részletesebben 1990. évi XCIII. törvény. az illetékekről 1 ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet AZ ILLETÉKFIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG
Page 1 of 55 1990. évi XCIII. törvény az illetékekről 1 Az Országgyűlés az állami és társadalmi feladatokhoz való arányos hozzájárulás, valamint az önkormányzatok saját bevételi forrásának gyarapítása Részletesebben Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról
Ózd Város Önkormányzatának a helyi adókról szóló 38/2007. (XII. 29.) sz. önkormányzati rendelete a 11/2008. (III.21.) sz., a 38/2008.(XII.30.) sz., a 21/2009.(XII.22.) sz., az 1/2010. (I.4.) sz., az 1/2011. Részletesebben Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től - A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) államigazgatási és fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó kormányhivatal. A NAV felügyeletét a miniszterelnök Részletesebben A VISSZTERHES VAGYONÁTRUHÁZÁSI ILLETÉK. I. Általános szabályok
A VISSZTERHES VAGYONÁTRUHÁZÁSI ILLETÉK I. Általános szabályok 1. A visszterhes vagyonátruházási illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya... 3 2. Az illetékfizetési kötelezettség Részletesebben 1.. 2.. Adókötelezettség, az adó alanya:
Vállaj Község (1) Önkormányzata 3/1994.(VI.08) KT számú 12/2003.(XII.28.) KT számú rendelettel többször módosított egységes szerkezetbe foglalt r e n d e l e t e A helyi iparűzési adóról Vállaj Község Részletesebben SÁVOLY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 18/2008./XII. 15./ számú R E N D E L E T E. az építményadóról.
SÁVOLY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK 18/2008./XII. 15./ számú R E N D E L E T E az építményadóról. Sávoly község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16.. Részletesebben 2012.05.03. Az illeték fogalma. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény. Hatálya. Célja: Illetékmentesség. Az illetékkötelezettség keletkezése
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 2011/2012 Az illeték fogalma Közvetlen állami, önkormányzati ellenszolgáltatásért, vagy annak megkezdéséért fizetendő díj Fajtái: I. Vagyonszerzési (öröklés, Részletesebben a helyi iparűzési adóról
Emőd Város**** Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1998. (III. 26.), 15/1998. (XII. 18.), 15/2000. (XII. 21.), 17/2002. (XII. 12.), 20/2004. (VIII. 13.), 15/2007. (XII. 14.) rendeletével módosított 12/1997. Részletesebben Zalalövő Város Önkormányzatának. 17/2003./XII.04./sz. rendelete. a magánszemélyek kommunális adójáról. /Egységes szerkezetben/ I.
Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének a helyi iparűzési adóról szóló 7/2002.(IX.02.) 12/2003.(X.06.) 11/2005.(X.24.) 15/2006.(XII.15.) rendeletekkel módosított 11/1999.XII.01.) rendelete Részletesebben Tájékoztató a változásokról 2010. 09. 12. Visszakerült az önkormányzatokhoz az iparűzési adó adóigazgatási hatásköre
Tájékoztató a változásokról 2010. 09. 12 Visszakerült az önkormányzatokhoz az iparűzési adó adóigazgatási hatásköre 2010. június 29-től a helyi iparűzési adóban az adóigazgatási hatáskör visszakerült az Részletesebben AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 2
AZ ÖRÖKLÉSI ILLETÉK I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 2 1. MIKOR KELL ÖRÖKLÉSI ILLETÉKET FIZETNI?... 2 2. LEMONDÁS AZ ÖRÖKLÉSRİL, AZ ÖRÖKSÉG VISSZAUTASÍTÁSA... 2 3. RENDELKEZÉS A MEGNYÍLT ÖRÖKSÉGRİL, HAGYATÉKI Részletesebben Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E. A helyi iparűzési adóról
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben A VISSZTERHES VAGYONÁTRUHÁZÁSI ILLETÉK. I. Általános szabályok
5/2000. (XI.20.) sz. Önkormányzati rendelet a helyi adókról (módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) A Pusztazámor Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a központi állami költségvetéstől független Részletesebben Hajdúsámson Város Önkormányzata Képviselő-testületének 32/2011. (XII. 28.) önkormányzati rendelete. a helyi adókról
EGYSÉGES SZERKEZETBEN (az 5/2003. (IV.10.), a 22/2003. (XII.30.), a 29/2004. (XII.30.) és a 26/2010. (XII.31.) sz. rendeletekkel módosítva!) KALOCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 21/2002 (XII.26.) ör. számú rendelete Részletesebben Csere. Elidegenítési és terhelési tilalom. Előleg. Foglaló. Hagyaték. Használat. Haszonélvezet. Haszonélvezeti, használati érték. Ingatlan.
Csere A csereszerződésben a felek az ingatlanok tulajdonának kölcsönös átruházására vállalnak kötelezettséget, azaz mindegyik fél eladó a saját szolgáltatása, és vevő a másik fél szolgáltatása tekintetében. Részletesebben Csanytelek Község Önkormányzata. Képviselő-testülete. 26/2007.(XI. 29.) Ökt. rendelete AZ IPARŰZÉSI ADÓRÓL
Nagykereki Község Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2003. (VIII. 28.) rendelete A helyi iparűzési adóról A Képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16.. (1). bekezdésében Részletesebben Illetékek. 2012/2013.II. félév ADÓZÁS I. 83-92
Illetékek Hol tartunk? Vagyonadók eredete Helyi adózás Magyarországon Használathoz kötődő adók Iparűzési adó 73-83 Miről lesz szó? Illetékek eredete Illeték fajták Fizetés öröklés esetén Fizetés ajándékozás Részletesebben A jármű gyártástól számított kora hajtómotorjának 0-3 év 4-8 év 8 év felett
VÁLTOZÁSOK AZ ILLETÉKSZABÁLYOZÁSBAN Az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvény ( őszi adócsomag ) az illetékekről szóló 1990. évi XCII. törvény Részletesebben Inárcs Község Önkormányzata 14/2007. (XI. 29.) rendelete a magánszemélyek kommunális adójáról
Inárcs Község Önkormányzata 14/2007. (XI. 29.) rendelete a magánszemélyek kommunális adójáról (Egységes szerkezetben a 19/2011. (XII. 1.) önkormányzati rendelettel.) Inárcs Község Önkormányzata a helyi Részletesebben 7.1. Az adóköteles jövedelem megállapítása tételes költségelszámolás alkalmazásával
7.1. Az adóköteles jövedelem megállapítása tételes költségelszámolás alkalmazásával Tételes költségelszámolás alkalmazása esetén az adóköteles jövedelem kiszámításához a bevételből kiindulva először az Részletesebben 10B400 ADATLAP. Benyújtandó 1 példányban a földhivatalhoz. Az átvevő ügyintéző: 6/b. számú lap: darab. darab. 6/c. számú lap: 6/d.
10B400 ADATLAP ingatlan vagyonszerzés esetén a vagyont szerző adatainak, illetékmentességének, kedvezményének, a visszterhes ingatlanátruházás esetén az ingatlant értékesítő adatainak, illetve az ingatlanhoz Részletesebben Csanytelek Község Önkormányzata. Képviselő-testülete. 29/2007.(XI. 29.) Ökt. rendelete AZ ÉPÍTMÉNYADÓRÓL
Csanytelek Község Önkormányzata Képviselő-testülete 29/2007.(XI. 29.) Ökt rendelete AZ ÉPÍTMÉNYADÓRÓL Csanytelek Község Önkormányzata Képviselő-testülete 29/2007.(XI. 29.) Ökt rendelete az építményadóról Részletesebben Akasztó Község Képviselőtestületének 9/2007. (XI.27.) rendelete a helyi iparűzési adóról. (egységes szerkezetben)
Akasztó Község Képviselőtestületének 9/2007. (XI.27.) rendelete a helyi iparűzési adóról (egységes szerkezetben) Akasztó Község Képviselőtestülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban Részletesebben TUDNIVALÓK AZ INGATLANVÁSÁRLÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ ILLETÉKKÖ- TELEZETTSÉGRE VONATKOZÓAN
udnivalók TUDNIVALÓK AZ INGATLANVÁSÁRLÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ ILLETÉKKÖ- TELEZETTSÉGRE VONATKOZÓAN Mikor kell illetéket fizetni? Ingatlan tulajdonának (akár telek, akár lakástulajdon) ellenérték fejében történő Részletesebben I. Általános szabályok
Pánd község Önkormányzata képviselő-testületének 13/1995./XII.18./ sz. önk. rendelete, és a 8/2001/XII.3. sz. önk. rendelet egységes szerkezetbe foglalása A kommunális helyi adóról Pánd község önkormányzati Részletesebben Helyi adók, illetékek, 2013.
Som Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2011. (II.9.) számú önkormányzati rendelete A HELYI ADÓKRÓL Som Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gazdálkodás biztonsága, az illetékességi Részletesebben A helyi iparűzési adóról ( egységes szerkezetben )
Öregcsertő községi Önkormányzat Képviselő testületének 7/2010 ( XII.17.) számú önkormányzati rendelete a 14 /2009 ( XII.18.) számú önkormányzati rendeletének a módosításáról A helyi iparűzési adóról ( Részletesebben Lepsény Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete. a magánszemélyek kommunális adójáról
AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA I. Általános szabályok 1. Az illetéktörvény tárgyi, területi és személyi hatálya 1 Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
FRISSS.hu ...minden Szombathelyről és környékéről / Szombathelyről rabolta el gyermekét
FRISSS.HU / Közélet / Szombathelyről rabolta el - A strasbourgi bíróság is döntött
Szombathelyről rabolta el - A strasbourgi bíróság is döntött
elrabolták, Emberi Jogok Európai Bírósága, Franciaország, gyermek, közélet, Legfrissebb, Magyarország, patrick royer, Szombathely
Régóta húzódó történet.
Nem állapított meg jogsértést a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága kedden abban az ügyben, amelyet a fiát nagyjából két évvel ezelőtt Szombathelyről elrabló francia Patrick Royer indított Magyarország ellen, amiért a hatóságok korábban az anyának ítélték a gyereket.
Az ügy előzménye, hogy a Franciaországban született kisfiút anyja pár hónapos korában - egy francia bíróság szerint törvénytelenül - Szombathelyre vitte magával 2014 januárjában. A francia bíróság az apának ítélte a gyereket, láthatási jogot adva az anyának. Az ügyben a magyar törvényszék azonban arra jutott, hogy a visszaköltöztetés egy ismeretlen helyre komoly megrázkódtatást jelentene a kétéves fiúnak. A felperes azzal a panasszal fordult az EJEB-hez, hogy az illetékes magyar bíróság nem a gyerek, hanem az anya érdekeit tartotta szem előtt, amikor elutasította a fiú visszaszállíttatását Franciaországba.
Az ügy azzal került a sajtó érdeklődésének középpontjába, hogy Patrick Royer 2015 decemberében Szombathelyen bántalmazta gyermeke édesanyját, majd a fiával külföldre távozott. A gyermeket ezt követően a magyar után a francia bíróság is az anyának ítélte, aki visszahozta őt magával Magyarországra.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Milyen adatvédelmi szabályoknak kell megfeleljen weboldalad 2019-ben? | SRG Group
Milyen adatvédelmi szabályoknak kell megfeleljen weboldalad 2019-ben?
Az Európai Bíróság (EB) 2019. október 1-jei döntése változást hoz a cookie-k engedélyezésére és tárolására vonatkozóan, ami azt jelenti, hogy a cégeknek a jövőben új gyakorlatot kell alkalmazniuk.
Az utóbbi időben a GDPR (General Data Protection Regulation) rendelkezésektől volt hangos az online világ, így biztos vagyok benne, hogy te is sokat dolgoztál azon, hogy weboldalad tekintetében (ahogy céged egyéb területein is) sokat tettél azért, hogy felkészülj ezen szabályok pontos betartására. A sütik elhelyezésével kapcsolatos követelmények fontos részét képezték ennek. Ezek alapján valószínűleg elkészítettél és elhelyeztél oldaladon egy esztétikus cookie-bannert, majd a „További információk” feliratra kattintva átvezetted felhasználóidat egy részletes leíráshoz, amely taglalta, hogy milyen típusú cookie-kat tárolsz majd, amennyiben elfogadják ezeket. A banneren egy szép, feltűnő „OK” vagy „Rendben” feliratú gombot helyeztél el, hogy a felhasználónak csak rá kelljen kattintania a felület eltüntetéséhez. Az esetek többségében így várható, hogy a felhasználók többsége csak rányom a gombra és nem tájékozódik a részletekről a feliratban elhelyezett linken keresztül. Ennek mostantól vége.
Akkor most minden megy a kukába?
Nem. A fenti gyakorlat a korábbi rendelkezéseknek megfelelt, azonban a te vállalkozásodnak is változtatnia kell ezután a sütik elhelyezésének folyamatán. Ez leginkább a tájékoztatás jellegét és az engedélyezés módját érinti. A továbbiakban ugyanis nem lesz elegendő az „OK” gombra kattintás a sütik telepítéséhez.
A fenti határozat egy 2013-as ügyre vezet vissza, amelyben most hozták meg az ítéletet. Az eljárást a német fogyasztói szervezetek szövetsége indította, melyet a német szövetségi legfőbb bíróság az Európai Bíróság (EB) elé vitt. Az aggály a Planet49 által egy internetes oldalon szervezett nyereményjátéka kapcsán, a tájékoztatási kötelezettséggel és a hozzájárulás érvényességével kapcsolatban merült fel. A cég ugyanis a felhasználóktól a játékhoz való részvételhez regisztrációt kért egy olyan felületen, amelyen jelölőnégyzetek szerepeltek. A négyzetek között pedig a cookie-k telepítését engedélyező négyzet előre be volt jelölve. Ez alapján vizsgálták a hozzájárulás fogalmának értelmezését, és arra a megállapításra jutottak, hogy az előre bejelölt négyzet nem tekinthető érvényes hozzájárulásnak.
A Bíróság ítélete megerősíti, hogy „… az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikke (3) bekezdésének célja az, hogy a felhasználót a magánéletébe való bármilyen beavatkozástól megvédje, függetlenül attól, hogy az ilyen beavatkozás személyes adatokat érint-e, vagy sem.”
Hogyan kell ezután jól csinálni?
A Bíróság döntése valószínűleg sok vitát fog kiváltani azzal kapcsolatban, hogy milyen módszereket használjunk a weboldalakon elhelyezett cookie-bannerekkel kapcsolatban. Azonban, vannak világos irányelvek, amelyeket már most figyelembe vehetünk.
A kulcsszó az „aktív”
A hozzájárulás fogalmát a Bíróság úgy határozta meg, hogy az „az érintett kívánságának önkéntes, kifejezett és tájékozott kinyilvánítása, amellyel beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok kezeléséhez. … Kiemelte, hogy az érintett akaratának „kinyilvánítására” vonatkozó követelmény egyértelműen aktív és nem passzív magatartásra utal.”
Mit jelent ez? A fenti követelmény már az általános adatvédelmi rendelet részét is képezi, amely így nem tekinti hozzájárulásnak a hallgatást, az előre bejelölt négyzetet és a nemcselekvést. Tehát, nem számít elfogadottnak a jövőben, ha egy felületen a sütik elfogadására előre bejelölt négyzetet alkalmaz az oldal tulajdonosa, a felhasználó pedig úgy tudja megszüntetni a cookie-k elfogadását, ha kiveszi a pipát az említett négyzetből.
Ahogy az ítéletben megfogalmazásra kerül: „az egyértelmű és teljes körű tájékoztatás a felhasználót olyan helyzetbe kell hoznia, hogy könnyedén el tudja dönteni, milyen következményekkel jár az általa esetleg megadott hozzájárulás, és biztosítania kell, hogy ezt a hozzájárulást a helyzet teljes ismeretében adják meg.”
Ez magába foglalja a sütik működésének időtartamát, illetve azt a tényt, hogy harmadik személy számára van-e lehetőség az ezen cookie-khoz történő hozzáféréshez.
A teljes szöveget itt tudod elolvasni. (http://curia.europa.eu/juris/documents.jsf?num=C-673/17)
Az még nyitott kérdés, hogy az elkövetkező időkben ez a döntés hogyan befolyásolja majd a marketing tevékenységet, hiszen minden egyre inkább az adat-alapú, jól kiszámított hirdetésekre és hosszú-távú stabilitásra helyeződik a hangsúly. Mi mindenképp azon leszünk, hogy a vállalkozásod online megjelenését érintő legfontosabb kérdésekben naprakészen tájékoztassunk!

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Több mint tíz éve történt ingatlancsalási ügyekben született ítélet Szegeden - A hírek főutcája
Kezdőlap>Térség>Regionális Hírek>Több mint tíz éve történt ingatlancsalási ügyekben született ítélet Szegeden
Több mint tíz éve történt ingatlancsalási ügyekben született ítélet Szegeden
A hatályon kívül helyezés folytán megismételt elsőfokú eljárásban a bíróság által a bűncselekmények értelmi szerzőjének tartott első- és harmadrendű vádlottat – nem jogerősen – kilenc év börtönbüntetésre ítélték. Előzetes letartóztatásukat a bíróság azonnal elrendelte, a két nőt fegyőrök vitték el a tárgyalóteremből.
A többi vádlott, akik feladata a bíróság álláspontja szerint az idős, beteg vagy más okból kiszolgáltatott sértettek “felhajtása” volt, tíz hónap és hat év közötti – egy részük végrehajtásában felfüggesztett – börtönt kapott.
Egy közokirat-hamisításban részt vevő vádlottat közérdekű munkára ítéltek, egyet pedig felmentettek. A vádlottak egy részével szemben a bíróság több millió forint pénzbüntetést szabott ki, s a sértettek javára kötelezte őket milliós kártérítések megfizetésére is.
Kiss Dániel bíró az ítélet indoklása során kifejtette, a vádlottak a koruk miatt vagy egészségi okból nehéz helyzetbe került sértettek bizalmába férkőztek, majd rávették őket arra, hogy eltartási vagy adásvételi szerződést kössenek velük. Akadt olyan, írni és olvasni nem tudó sértett, akivel elhitették, hogy a házassága felbontásával kapcsolatos okiratot lát el kézjegyével, miközben adásvételi szerződést szignált. Egy másik esetben pedig egy pszichiátrián kezelt páciens azt gondolta, hogy az egyik vádlott – magát koncertszervező ügynöknek kiadva – lemezszerződést írat alá vele, miközben ő az aláírásával az ingatlanját adta el. Volt, akinek munkát ígértek, és olyan is, akinek a közüzemi tartozásait segítettek kifizetni – mint utóbb kiderült, a lakásáért cserébe.
A szerződések megkötésénél közreműködő ügyvédek közül ketten vádlottként álltak a bíróság elé. A bíróság szerint volt olyan eset, amikor az ügyvéd tudta, hogy az adásvételi szerződést nem a tulajdonos írta alá, és az adásvétel kapcsán nem történt valós pénzmozgás. Más alkalommal pedig a jogásznak fel kellett volna ismernie, hogy a sértett – egészségi állapota miatt – képtelen felfogni a szerződés tartalmát. A bíróság az egyik ügyvédet öt év börtönre ítélte, a másik ügyvéd büntetése egy esztendő, végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztés lett, s mindkettőjüket eltiltották a hivatásuk gyakorlásától, öt, illetve három évre.
A vádlottak az eljárás során azzal védekeztek, hogy nem becsapták, megtévesztették, hanem segítették a sértetteket. Több idős embert befogadtak, ápoltak, gondoskodtak az ellátásukról. Arra is hivatkoztak, hogy nem is volt szükségük az ingatlanok ellenértékére, mert cigarettacsempészésből és valutázásból jól megéltek; az elsőrendű vádlott szavai szerint “annyi pénzük volt, hogy el sem tudták szórni”.
A bíróság a vádlotti védekezést nem fogadta el. Kiss Dániel bíró úgy fogalmazott, a különböző helyzetben lévő sértettek történetében az mindig közös volt, hogy a vádlottak a problémájukat nem oldották meg, s a sértettek végül ingatlan nélkül maradtak.
Az ítélet nem jogerős, mivel a vádlottak és a védők többsége fellebbezést jelentett be, s néhány vádlott esetében az ügyész is három nap gondolkodási időt kért.
Évi 71 millió forintot spórol a kormányhivatal
Hat “jómadár” akadt horogra
Adventista karácsonyi koncert Vásárhelyen
Ünneplő emberekkel telt meg a Bercsényi utcai Adventista Közösségi Ház december 20-án este. Az adventisták az ilyenkor szokásos karácsonyi koncertjüket
A polgárőr egyesületek a téli hidegben kiemelt figyelmet fordítanak a külterületeken egyedül élő időskorúakra úgy, mint az országban teszik ezt
Megsínylette a repce az aszályos őszt
Barabás Béla közölte: a termelők ősszel 15 ezer 700 hektáron vetettek repcét Békés megyében, ebből december végéig 7800 hektárnyi kelt
Több mint 350 kilogramm kábítószert találtak Röszkénél
Régi úton az új polgármester

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság