(12)11 A fogyasztó a (3) bekezdés alapján hat hónapos elévülési időn belül jogosult igényelni az elszámolás elkészítését. Az elévülés kezdő időpontja a 16. § (3) bekezdése szerinti honlapon történő közzétételt követő második hónap első napja.
7. § (1)12 Ha az elszámolásra köteles pénzügyi intézmény a fogyasztóval szembeni követelését a szerződés megszűnését követően követeléskezelőre engedményezte, az elszámolásra köteles pénzügyi intézménynek az 5. § (2) bekezdése szerinti elszámolást a követelés engedményezésének időpontjával kell elkészítenie.
(2)13 Az elszámolásból eredő jogai érvényesítéséhez a fogyasztó a követeléskezelőtől igényelheti, hogy a követeléskezelő a fogyasztóval szemben fennálló követelésével az 5. § (3) bekezdése szerint – a követeléskezelő vagy a jogelődje által a fogyasztónak nyújtott kedvezmények tekintetében az 5. § (5) és (6) bekezdésének értelemszerű alkalmazásával – számoljon el. Az elszámolás során az engedményezés időpontjától – az MNB rendeletében meghatározott módon – a követeléskezelő által alkalmazott kamattal megnövelt összeggel kell figyelembe venni az engedményezés időpontjában fennálló fogyasztói követelést.
(3)14 Ha a (2) bekezdés szerinti elszámolás eredményeként a követeléskezelő tartozik a fogyasztónak, annak kifizetésére a követeléskezelő köteles, azonban az így kifizetett összeg megtérítését igényelheti az elszámolásra köteles pénzügyi intézménytől. A követeléskezelő a követelése összegének az engedményezett követelés vételárához képest bekövetkezett csökkenéséből az őt ért pénzügyi veszteség arányos megtérítését igényelheti az elszámolásra köteles pénzügyi intézménytől. Ha a követeléskezelő az engedményezett követelést nem közvetlenül az elszámolásra köteles pénzügyi intézménytől szerezte, a (2) bekezdés szerinti elszámolásban valamennyi fél együttműködik.
(5)15 A (2) bekezdés szerinti elszámolási igényét a fogyasztó hat hónapos elévülési időn belül jogosult érvényesíteni. Az elévülés kezdő időpontja az (1) bekezdés szerinti, a követelés engedményezésének időpontjára elkészített elszámolásról szóló tájékoztató levélnek, a fogyasztó részére való kézbesítését követő második hónap első napja.
9/A. §16 A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvénytől eltérően az e törvény szerinti elszámolással összefüggésben a jelzálog-hitelintézet a vele összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó pénzügyi intézménytől megvásárolhatja a természetes személlyel szemben fennálló olyan követelést, mely követelés kötelezettjének a jelzálog-hitelintézetjelzáloghitelt nyújtott.
(3)17 Az 5. § (5) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a pénzügyi intézmény a gyűjtőszámlahitelhez kapcsolódóan adott kedvezményt csak azt követően érvényesítheti, hogy a fogyasztói követelést a gyűjtőszámlahitel terhére az (1) bekezdés szerint már nem lehet elszámolni.
8/A.18 Az elszámolás eltérő szabályai az áthidaló kölcsönnel érintett fogyasztói kölcsönszerződés esetén
13. §19 (1) A deviza alapú (devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett) hitel- vagy kölcsönszerződés, pénzügyi lízingszerződés esetén a pénzügyi intézménynek az elszámolást 2015. március 1. napja és 2015. április 30. napja között kell a fogyasztó részére megküldenie. Ha a 2014. évi XXXVIII. törvény alapján indított polgári peres eljárás befejezésére 2015. március 1. napja után kerül sor, az elszámolás megküldésének véghatárideje a polgári peres eljárás befejezésétől számított hatvanadik nap.
(4)20 Ha a pénzügyi intézmény bármely adós, kezes vagy zálogkötelezett részére az elszámolást nem köteles közvetlenül megküldeni, az adós, a kezes vagy a zálogkötelezett kérheti, hogy részére az elszámolás másolatát a pénzügyi intézmény tájékoztatásul küldje meg. Ha a másolatra jogosult személy jogosult az elszámolás vitatására és a pénzügyi intézmény nem készített elszámolást, az elszámolás vitatására jogosult a fogyasztóra irányadó szabályok szerint követelheti elszámolás készítését. Az a másolatra jogosult személy jogosult az elszámolás vitatására, aki az elszámoláson címzettként nem szerepelt, de a szerződésben hitelfelvevőként vagy lízingbevevőként (kötelezettként) szerződő fél. Az elszámolást a másolatra jogosult személy vonatkozásában is abban az időpontban kell kézbesítettnek tekinteni, amely időpontban az az elszámoláson címzettként megjelölt számára kézbesítettnek tekintendő.
(5)21 Ha a másolatra jogosult személy jogosult az elszámolás vitatására, a másolat megküldése iránti igény bejelentése a másolatra jogosult tekintetében nem módosítja a panasz benyújtásának a 18. § (1) bekezdésében meghatározott határidejét. Ha a másolatra jogosult az elszámolást vitatja, a pénzügyi intézmény, a Pénzügyi Békéltető Testület és a bíróság előtti eljárás során a másolatra jogosult esetében a fogyasztóra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(6)22 A másolatra jogosult személy a másolat iránti kérelmét legkésőbb a 16. § (3) bekezdés szerinti honlapon történő közzétételt követő 30 napon belül terjesztheti elő.
17. § (1)23 Ha e rendelkezés hatálybalépése előtt a fogyasztói kölcsönszerződés teljesítésére irányuló kötelezettség megszűnt, és az elszámolás alapján a pénzügyi intézménynek fizetési kötelezettsége keletkezik a fogyasztó javára, a fogyasztónak be kell jelentenie azt a fizetési számlaszámot, amelyre az elszámolásban szereplő összeg utalását kéri vagy közölnie kell, hogy az összeget a bankfiókban történő készpénzfizetés útján veszi át. Ha a fogyasztó az elszámolásra köteles pénzügyi intézménynél vagy – ha a fogyasztói kölcsönszerződéssel összefüggésben a fogyasztó adatainak korábbi átadása alapján a pénzügyi intézmény által ismerten – a pénzügyi intézménnyel összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó pénzügyi intézménynél fizetési számlával rendelkezik, a javára fizetendő összeget e fizetési számlán kell jóváírni. Ha a fogyasztó az elszámolásra köteles pénzügyi intézménynél több fizetési számlával rendelkezik, úgy a pénzügyi intézmény a fizetendő összeget a fogyasztó számára legkedvezőbb kondíciókkal vezetett fizetési számlán köteles jóváírni.
(1a)24 A pénzügyi intézménynek az (1) bekezdés szerinti
17/A. §25 A központi hitelinformációs rendszerről szóló 2011. évi CXXII. törvény 15. § (6) bekezdésében foglalt, e törvénnyel összefüggő adatszolgáltatási kötelezettségének a referenciaadat-szolgáltató akként tesz eleget, hogy a természetes személyt az adatátadás megtörténtéről az elszámolás 13. § szerinti megküldésével egyidejűleg értesíti.
a)26 ha nem kereste jelzéssel érkezik vissza: a kézbesítés megkísérlését követő 10. munkanap,
20. §27 A 18. § és 19. § szerinti panasz előterjesztésére és annak elintézésére – a 21. § (1) és (1a) bekezdésében foglalt eltérésekkel – a Hpt. panaszkezelésre vonatkozó rendelkezéseit és a panaszkezelésre vonatkozó MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
(1a)28 A panaszt kizárólag írásban lehet előterjeszteni és azt a pénzügyi intézmény az annak beérkezését követő 60 napon belül köteles megválaszolni.
22. § (1)29 A Pénzügyi Békéltető Testület a 21. § (3) bekezdése szerinti kérelmet háromtagú tanácsban eljárva, az eljárás írásbeli lefolytatásával bírálja el azzal, hogy ha megítélése szerint az ügy körülményei indokolják, meghallgatást tarthat. A tanács egyezséget jóváhagyó vagy kötelezést tartalmazó határozattal dönt, vagy a kérelmet elutasítja és az eljárást megszünteti. A tanács a kérelmet elutasítja és az eljárást megszünteti abban az esetben is, ha a kérelem nem alkalmas az érdemi elbírálásra.
(1a)30 A 20. § (3) bekezdése szerinti esetben a Pénzügyi Békéltető Testület az eljárását felfüggeszti. A felfüggesztés időtartama az eljárás határidejébe nem számít bele. Az eljárás folytatásának akkor van helye, ha
(1b)31 Ha a Pénzügyi Békéltető Testület az eljárását az (1a) bekezdés b) pontja alapján folytatja, a Pénzügyi Békéltető Testület a kérelmeket együtt bírálja el.
(1c)32 A Pénzügyi Békéltető Testület az eljárását megszünteti, ha a pénzügyi intézmény – az új elszámolás megküldésével – azt jelenti be, hogy panasz alapján új elszámolást készített. A Pénzügyi Békéltető Testületnek az eljárást megszüntető döntésében tájékoztatnia kell a kérelmezőt arról, hogy az új elszámolással szemben a pénzügyi intézménynél panaszt nyújthat be.
(2)33 Az eljáró tanács a pénzügyi intézményt értesíti a kérelem benyújtásáról és egyidejűleg a kérelem másolatát megküldi a pénzügyi intézménynek. Az eljáró tanács az értesítésben a pénzügyi intézményt felszólítja, hogy 15 napon belül válasziratban nyilatkozzon a fogyasztó igényének jogosságáról és elektronikus adathordozón a Pénzügyi Békéltető Testület által megadott módon és formátumban küldje meg a fogyasztóval közölt elszámolást, továbbá az annak alapjául szolgáló adatokat. Az eljáró tanács felhívja a pénzügyi intézményt arra is, hogy válasziratát közvetlenül a fogyasztónak is küldje meg és egyezségi ajánlat esetén azt legkésőbb az értesítésben foglalt határidőre közölje. Ha a felek között egyezség születik, az egyezség tényéről a pénzügyi intézmény az eljáró tanácsot értesíti, és az aláírt egyezséget 8 napon belül megküldi. Az írásbeli egyezség kézhezvételét követően a tanács az egyezséget jóváhagyja, ha az megfelel a jogszabályoknak.
(2a)34 Ha az eljáró tanács meghallgatást tart, a meghallgatás kitűzött időpontjáról a (2) bekezdésben meghatározott válaszirat beérkezését követően a feleket kellő időben, de legalább a meghallgatást 8 nappal megelőzően írásban értesíti.
(5)35 Ha az elszámolás vitatására jogosult ugyanazon okból benyújtott panasz alapján kéri a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását, amely okból már más az adott elszámolást vitatta és amely tekintetében
23. § (1)36 Az MNB törvény 116. § (1) bekezdése alkalmazásának nincs helye, a fogyasztó vagy a pénzügyi intézmény a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását követően nemperes eljárásban a 24–29. §-ban foglaltak szerint a döntés hatályon kívül helyezését kérheti.
25. § (1)37 A fogyasztó mint kérelmező az elszámolást készítő pénzügyi intézmény mint kérelmezett ellen, a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását követően, a Pénzügyi Békéltető Testület eljárást megszüntető döntésének vagy a 21. § (3) bekezdés a) pontja szerinti kérelem alapján a helyes elszámolást megállapító határozatának a fogyasztó részére történő kézbesítését követő 30 napon belül a Pénzügyi Békéltető Testület eljárást megszüntető döntésének vagy a helyes elszámolást megállapító határozatának hatályon kívül helyezése iránt polgári nemperes eljárást kezdeményezhet. Ha a fogyasztó a kérelem előterjesztésében akadályozva van, akkor az akadály megszűnésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb 2016. október 31. napjáig kell a kérelmet előterjesztenie.
(2)38 A kérelmező a kérelmet elutasító és az eljárást megszüntető döntéssel szemben benyújtott kérelmében kérheti, hogy a bíróság határozatában állapítsa meg, hogy
(3)39 Ha a Pénzügyi Békéltető Testület határozatában a fogyasztó kérelmétől eltérően állapítja meg a helyes elszámolást, a kérelmező kérheti, hogy a bíróság állapítsa meg, hogy a Pénzügyi Békéltető Testület határozata jogszabályt sért, azt helyezze hatályon kívül és kötelezze a Pénzügyi Békéltető Testületet új eljárás lefolytatására.
(4)40 A kérelmező a (2) bekezdés a) pontja és – ha a kérelmező a fogyasztó – a (3) bekezdés szerinti kérelmében kizárólag olyan helytelen adatra, illetve számítási hibára alapítva kérheti annak megállapítását, hogy a Pénzügyi Békéltető Testület eljárása jogszabályt sért, amelyre hivatkozással a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását is kérte. Ha a kérelmező pénzügyi intézmény, a (3) bekezdés szerinti kérelmét kizárólag olyan tényekre alapíthatja, amelyekkel kimutatja, hogy a Pénzügyi Békéltető Testület határozata jogszabályt sért.
(7)41 A kérelmező a (2) bekezdés d) pontja szerinti kérelmében kizárólag olyan indokot adhat elő annak alátámasztására, hogy a panasz elutasításának miért nem volt helye, amelyekkel kimutatja, hogy a Pénzügyi Békéltető Testület döntése jogszabályt sért.
27. § (1)42 A polgári nemperes eljárás lefolytatására a fogyasztó lakóhelye szerint illetékes törvényszék székhelyén működő járásbíróság – a Fővárosi Törvényszék illetékességi területén a Pesti Központi Kerületi Bíróság – illetékes. Belföldi lakóhely hiányában az illetékességet a fogyasztó tartózkodási helye alapozza meg; ha a fogyasztó tartózkodási helye ismeretlen vagy külföldön van, az utolsó belföldi lakóhely irányadó, ha pedig ez nem állapítható meg vagy a fogyasztónak belföldön lakóhelye nem is volt, az illetékességet a pénzügyi intézmény székhelye alapítja meg. A (3) bekezdés d) pontja szerinti nemperes eljárás lefolytatására az a bíróság illetékes, amelyik előtt a felfüggesztett eljárás folyamatban van.
(2)43 A kérelmet a Pénzügyi Békéltető Testülethez kell benyújtani. A Pénzügyi Békéltető Testület a kérelmet az ügy irataival együtt, a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül a bírósághoz továbbítja. A kérelmezőnek és a kérelmezettnek a beadványt – ha jogszabály a beadványra űrlapot rendszeresít – űrlapon kell benyújtania.
(3)44 A 20. § (3) bekezdése szerinti esetben a bíróság az eljárást felfüggeszti. A felfüggesztett eljárást folytatni kell, ha
(4)45 Az eljárás felfüggesztésére a Pp. 155. §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a felfüggesztést elrendelő bírósági határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.
(5)46 A bíróságnak a felfüggesztett eljárást meg kell szüntetnie, ha a Pénzügyi Békéltető Testület megállapította a helyes elszámolást és kötelezte a pénzügyi intézményt annak végrehajtására, és a pénzügyi intézmény a Pénzügyi Békéltető Testület határozata ellen nem kezdeményezte polgári nemperes eljárás lefolytatását. A bíróságnak az eljárást megszüntető végzésében tájékoztatnia kell a kérelmezőt arról, hogy az új elszámolással szemben a pénzügyi intézménynél panaszt nyújthat be.
(6)47 Ha a bíróságnak a felfüggesztett tárgyalást a (3) bekezdés d) pontja alapján kell folytatnia, a bíróság a kérelmeket egyesíti.
28. § (1)48 A polgári nemperes eljárásban a bíróság kizárólag azon iratok és adatok alapján dönt, amelyek a Pénzügyi Békéltető Testület eljárása során rendelkezésre álltak. Az eljárásban egyéb bizonyításnak helye nincs.
(3)49 A bíróság – ha a döntéshez szükséges – a feleket meghallgathatja.
(7)50 A 22. § (5) bekezdése szerinti esetben a bíróságnak elegendő azt vizsgálnia, hogy a kérelmező olyan okból benyújtott panasz alapján kéri-e a bíróság eljárását, amely okból már más az adott elszámolást vitatta, és amelyet a Pénzügyi Békéltető Testület vagy a bíróság már jogerősen elbírált.
(1a)51 A Felügyelet ellenőrzési eljárásának alapjául szolgál különösen a pénzügyi intézmény által a fogyasztók nagy számát érintően folytatott olyan gyakorlat, amely – a kölcsönszerződés vagy a pénzügyi lízingszerződés fogyasztói jellegének el nem ismerésével, azok eltérő minősítésével vagy ilyen jellegére vonatkozó megváltozott álláspontjának kinyilvánításával – az elszámolási kötelezettség teljesítésének elhárítására, illetve az elszámolás iránti igények benyújtásának megakadályozására irányul.
32/A. §52 (1) A pénzügyi intézmény köteles e rendelkezés hatálybalépését követő 30 napon belül a Felügyelethez benyújtani – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel, a (3)–(8) bekezdésben meghatározott módon – a 2014. évi XXXVIII. törvény 6. § (2) bekezdése szerinti azon ÁSZF-ek szerződéses kikötéseit tartalmazó kivonatát (a továbbiakban: pénzügyi intézmény kivonata), amelyek egyoldalú kamat-, költség-, illetve díjemelés lehetőségét tartalmazzák.
32/B. §53 (1) Ha a pénzügyi intézmény a 32/A. § (1) bekezdésében meghatározott időpontig a Felügyelethez benyújtott határozott, vissza nem vonható és feltételt nem tartalmazó, közjegyzői okiratba foglalt nyilatkozatában kötelezettséget vállal arra, hogy a 2014. évi XXXVIII. törvény 6. § (2) bekezdése szerinti
32/C. §54 A 32/A. és a 32/B. §-ban foglalt kötelezettségek ellenőrzésére az MNB törvény VII. fejezet 29. alcíme szerinti, hivatalból indított fogyasztóvédelmi ellenőrzési eljárásnak is helye van.
(2)55 A közérdekű keresettel indított perre a 2014. évi XXXVIII. törvény 6. alcímében foglalt szabályokat kell megfelelően alkalmazni a 34–36/D. §-ban meghatározott eltéréssel.
(3)56 A perben nem kell alkalmazni a 2014. évi XXXVIII. törvény 7. § (2) bekezdését, 8. § (1) bekezdését és 13. § (6) bekezdését.
(4)57 A perben nincs helye a Pp. 121. § (2) bekezdése alkalmazásának. A keresetlevélhez a Pp. 121. § (3) bekezdésében meghatározottak mellett a (2) bekezdés szerinti ÁSZF-ek egy okiratba foglalt azon kivonatát kell csatolni, amely kizárólag azokat a szerződéses kikötéseket tartalmazza, amelyek tekintetében a Felügyelet az érvénytelenség megállapítását kéri; a szerződéses kikötések esetén meg kell jelölni azt az időszakot, amely alatt a pénzügyi intézmény a szerződéses kikötést alkalmazta. A kivonatban az egyes szerződéses feltételek mellett fel kell tüntetni azokat a jogi indokokat, amelyek a Felügyelet szerint megalapozzák a kereseti kérelemben foglaltakat. A keresetlevélhez csatolni kell továbbá azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amely a hivatalból figyelembe veendő egyéb körülményeknek az igazolásához szükséges, kivéve ha az adatokat személyi igazolvánnyal is lehet igazolni; erre a keresetlevélben utalni kell.
(5)58 A keresetlevélhez elektronikus adathordozót kell csatolni, amely tartalmazza a keresetlevélnek és mellékleteinek informatikai eszköz alkalmazásával megszerkesztett, szerkeszthető formátumú változatát.
35/A. §59 A 2014. évi XXXVIII. törvény 13. § (4) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a bíróság a 2014. évi XXXVIII. törvény 13. § (4) bekezdésében meghatározott kezdőidőponttól számított 45 napon belül bírálja el a fellebbezést.
36/A. §60 (1) Ha a Felügyelet az MNB törvény szerinti bármely, 2016. december 31. napjáig megindított eljárása során azt állapítja meg, hogy a pénzügyi intézmény 32/A. § szerinti bármely nyilatkozata hiányos vagy bármely részében valótlan tartalmú, rövid határidő kitűzésével felhívja a pénzügyi intézményt, hogy hiánytalanul nyújtsa be a megjelölt pénzügyi szolgáltatással kapcsolatos – e törvény rendelkezéseinek megfelelő – nyilatkozatát a Felügyelet részére.
36/B. §61 (1) Ha a 36/A. § (1) bekezdése szerinti hiánypótlási felhívás kiadásának időpontjában a Felügyelet által a 2014. évi XXXVIII. törvény 6. § (2) bekezdése alapján a pénzügyi intézménnyel szemben megindított polgári peres eljárás folyamatban van, a Felügyelet e bírósági eljárásban érvényesítheti a 36/A. § (1) bekezdése szerinti eljárásában felmerült adatokkal alátámasztott igényét.
36/C. §62 (1) Ha a per tárgyalásának a 36/B. § (2) bekezdése szerinti felfüggesztésére vagy az alperes 36/B. § (4) bekezdése szerinti bejelentésére a másodfokú polgári peres eljárás folyamán kerül sor, a Felügyelet a keresetváltoztatás szükségességére vonatkozó bejelentését a hiánypótlási eljárást megszüntető végzés jogerőre emelkedésétől számított nyolc napon belül, az alperes 36/B. § (4) bekezdése szerinti bejelentése esetén a bíróság által meghatározott – legfeljebb nyolc napos – határidőn belül, de mindkét esetben legkésőbb a fellebbezési tárgyalás bezárásáig terjesztheti elő. A keresetváltoztatás szükségességére vonatkozó bejelentéshez csatolni kell az érintett ÁSZF-ek egy okiratba foglalt, a keresetváltoztatás szükségességének jogi indokait is tartalmazó kivonatát.
36/D. §63 (1) Ha a 36/A. § (1) bekezdése szerinti hiánypótlási felhívás kiadásának időpontjában a Felügyelet által a 2014. évi XXXVIII. törvény 6. § (2) bekezdése alapján a pénzügyi intézménnyel szemben megindított polgári peres eljárás már jogerősen befejeződött, de a 36/A. § (1) bekezdése szerinti eljárásban felmerült adatok alapján keresetváltoztatásnak lenne helye, a Felügyelet a hiánypótlási eljárást megszüntető végzés jogerőre emelkedésétől számított 60 napon belül perújítási kérelmet terjeszthet elő a perben eljárt elsőfokú bíróságnál.
36/E. §64 A 36/A–36/D. § szerinti polgári peres eljárások kimenetelétől függően az e törvény szerinti elszámolást a pénzügyi intézménynek a 13. § (2) bekezdésében meghatározott időszakban kell a fogyasztó részére megküldenie. Ha a Felügyelet által indított polgári peres eljárás befejezésére 2015. augusztus 1. napja után kerül sor, az érintett fogyasztói kölcsönszerződésekkel összefüggő elszámolás megküldésének véghatárideje a polgári peres eljárás jogerős befejezésétől számított hatvanadik nap. Ha a 36/A–36/D. § szerinti peres eljárások kimenetele alapján az e törvény szerint korábban már megvalósult elszámolás megváltoztatása szükséges, az érintett fogyasztói kölcsönszerződések vonatkozásában az új elszámolás megküldésének véghatárideje is a polgári peres eljárás jogerős befejezésétől számított hatvanadik nap.
37. § (1)65 E törvény hatálya alá tartozó szerződések tekintetében a szerződés érvénytelenségének vagy a szerződés egyes rendelkezései érvénytelenségének (a továbbiakban: részleges érvénytelenség) megállapítását – az érvénytelenség okától függetlenül – a bíróságtól a fél csak az érvénytelenség jogkövetkezményeinek – a szerződés érvényessé vagy a határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánításának – alkalmazására is kiterjedően kérheti. Ennek hiányában a keresetlevél, illetve a kereset érdemben – eredménytelen hiánypótlási felhívást követően – nem bírálható el. Ha a fél az érvénytelenség vagy a részleges érvénytelenség jogkövetkezményének levonását kéri, úgy azt is meg kell jelölnie, hogy a bíróság milyen jogkövetkezményt alkalmazzon. A jogkövetkezmény alkalmazására vonatkozóan a félnek a felek közötti elszámolásra kiterjedő és összegszerűen is megjelölt, határozott kérelmet kell előterjesztenie.
(2)66 Az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel a törvény hatálya alá tartozó szerződések tekintetében a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 239/A. § (1) bekezdése alapján, illetve a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:108. § (2) bekezdése alapján – ha annak e törvényben foglalt feltételei fennállnak – a szerződés érvénytelenségének vagy részleges érvénytelenségének megállapítása iránt indult és folyamatban lévő eljárásokban a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kell utasítani vagy az eljárásokat meg kell szüntetni. Nincs helye a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának vagy az eljárás megszüntetésének, ha a fél a szerződés érvénytelenségének vagy részleges érvénytelenségének megállapítása iránti kereseti kérelme mellett az eljárásban más kereseti kérelmet is előterjesztett; ebben az esetben úgy kell tekinteni, hogy a megállapítás iránti kereseti kérelmet nem tartja fenn. E szerint kell eljárni a felfüggesztés megszűnését követően folytatott eljárásokban is.
(3)67 Ha a folyamatban lévő eljárásban a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának már nincs helye, az eljárást meg kell szüntetni, ha a fél a keresetében (viszontkeresetében) a bíróság erre irányuló hiánypótlási felhívásának kézbesítésétől számított 30 napon belül nem kéri az érvénytelen szerződés érvénytelensége vagy részleges érvénytelensége jogkövetkezményének levonását, továbbá nem jelöli meg, hogy milyen jogkövetkezmény alkalmazását kéri. Nincs helye az eljárás megszüntetésének, ha a fél a szerződés érvénytelenségének vagy részleges érvénytelenségének megállapítása iránti kereseti kérelme mellett az eljárásban más kereseti kérelmet is előterjesztett; ebben az esetben úgy kell tekinteni, hogy a fél a megállapítás iránti kereseti kérelmet nem tartja fenn.
37/A. §68 (1) Az érvénytelenség jogkövetkezményeinek levonása során a felek fizetési kötelezettségét a bíróság – a 38. § (6) bekezdés szerinti felülvizsgált elszámolás adatainak alapul vételével – az e törvényben meghatározott elszámolási szabályok alkalmazásával állapítja meg.
(2) Az elszámolás fordulónapját követően a határozathozatalig terjedő időszakban teljesített törlesztést az erre irányadó szabályok szerint a fogyasztó javára kell elszámolni.
38. §69 (1) A 2014. évi XXXVIII. törvény
(5a)70 Ha az (1), illetve a (4) bekezdés szerint folytatandó felfüggesztett eljárások tárgyát képező fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelést zálogjoggal terhelt zálogtárgy biztosítja, amelynek bírósági végrehajtáson kívüli értékesítési tilalma a 43. §-ban meghatározott időpontban megszűnik és e körülmény bekövetkezésére az (1) bekezdésben, illetve a (4) bekezdésben meghatározott időpontnál előbb kerül sor, akkor a felfüggesztett eljárást az értékesítési tilalom megszűnésének bejelentését követő harmincadik napot követően folytatni kell. Az értékesítési tilalom megszűnésének a tényét a fogyasztó fél ellenfelének kell bejelentenie, a fogyasztó bejelentheti. Ha a fogyasztó a felperes, és a keresetlevél az ellenfelének még nem került kézbesítésre, a bejelentési kötelezettség a fogyasztót terheli.
39. §71 Ha a 2014. évi XXXVIII. törvény 16. §-a alapján felfüggesztett eljárásban a szerződés érvénytelenségének vagy részleges érvénytelenségének megállapítása iránti keresetet érvényesítenek, a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kell utasítani – vagy ha a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának már nincs helye – az eljárást meg kell szüntetni, ha a fél a keresetében (viszontkeresetében) az eljárás folytatásáról szóló tájékoztatás és a hiánypótlásra szóló felhívás kézbesítésétől számított 30 napon belül a 37. § (1) bekezdésben részletezett feltételeknek megfelelő módon nem kéri az érvénytelen szerződés érvénytelensége vagy részleges érvénytelensége jogkövetkezményének alkalmazását. Nincs helye az eljárás megszüntetésének, ha a fél a szerződés érvénytelenségének vagy részleges érvénytelenségének megállapítása iránti kereseti kérelme mellett az eljárásban más kereseti kérelmet is előterjesztett; ebben az esetben úgy kell tekinteni, hogy a fél a megállapítás iránti kereseti kérelmet nem tartja fenn.
(2)72 A végrehajtást kérőnek az elszámolás adós részére történő megküldését követő 30 napon belül kell az (1) bekezdés szerinti bejelentést a végrehajtónak – ha a végrehajtható okirat a végrehajtónak még nem került megküldésre a bejelentést a végrehajtást elrendelő bíróságnak, közjegyzőnek – megküldenie, valamint ahhoz mellékelnie kell az elszámolást is, egyúttal meg kell tennie azokat az intézkedéseket, melyeket a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény a végrehajtást kérő részére előír.
(6)73 A végrehajtónak a 2014. évi XXXVIII. törvény 17. §-a alapján szünetelő ügyként nyilvántartandó ügyek intézését a (2) bekezdés szerinti bejelentés és melléklete végrehajtóhoz érkezésétől számított 60 napon belül kell megkezdenie.
(9)74 Ha az (1) bekezdés szerinti bejelentésnek a végrehajtást elrendelő bírósághoz, közjegyzőhöz való beérkezésekor a végrehajtható okirat kiállítása még nem történt meg, és az elszámolás eredményeképpen a végrehajtást kérő követelése a már előterjesztett végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelemtől eltér, a végrehajtást kérő köteles az elszámolás eredményének megfelelő tartalmú módosított végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelmet – a végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelemre vonatkozó szabályok szerint és kellő példányszámban – az elszámolás előterjesztésével egyidejűleg előterjeszteni; avagy ha az elszámolás eredményeképpen követelése már nem áll fenn, akkor a már előterjesztett végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelmet köteles visszavonni. Ezek elmulasztása esetén a végrehajtást elrendelő bíróság, közjegyző a végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelmet elutasítja. Ha a végrehajtható okirat kiállítása már megtörtént, de annak a végrehajtó részére való megküldésére még nem került sor, a végrehajtást elrendelő bíróság, közjegyző a végrehajtást kérő által előterjesztett elszámolást a végrehajtható okirat mellékleteként a végrehajtónak megküldi.
(11)75 A 2014. évi XXXVIII. törvény 17. §-ában szabályozott végrehajtási eljárásokban legkésőbb 2016. december 31. napját követően a 2014. évi XXXVIII. törvény 17. §-ában foglalt szabályokat nem kell alkalmazni, azzal hogy ha eddig az időpontig a végrehajtást kérő nem teszi meg a (2)–(4) bekezdés szerinti bejelentést, a végrehajtás – az e bekezdésben foglalt kivétellel – a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 52. § c) pontja alapján szünetel. Ha az adós részére részletfizetést engedélyeztek vagy a letiltás előjegyzését a munkáltató (a járandóságot folyósító szerv) igazolta és más intézkedésre nincs lehetőség vagy nincs szükség, a részletfizetés, illetve a letiltás tekintetében szükséges eljárási cselekmények, intézkedések foganatosíthatók.
(12)76 Ha az (1) bekezdés szerinti bejelentés megküldésekor a végrehajtás elrendelésére már sor került, a végrehajtó munkadíja az elszámolás alapján végrehajtandó főkövetelést, járulékot és költséget magában foglaló együttes összeghez igazodik, ha az így megállapított végrehajtási ügyérték alacsonyabb, mint a végrehajtható okiratban feltüntetett főkövetelést, járulékot és költséget magában foglaló együttes összeg. E bekezdés alkalmazása szempontjából elszámolásnak kell tekinteni azt is, ha a fogyasztónak a végrehajtást kérővel szemben olyan követelése áll fenn, melyet a végrehajtást kérőnek a 17. § (1) bekezdése alapján a fogyasztónak meg kell fizetnie és a végrehajtást kérő a fogyasztó e követelését a végrehajtással érintett követelésbe beszámítja; ha a végrehajtást kérő erről nyilatkozik.
(13)77 A behajtási jutalék számítása szempontjából nem tekinthető behajtott összegnek az az összeg, amellyel a végrehajtást kérő a végrehajtandó követelést a (12) bekezdés szerinti elszámolással csökkentette.
(14)78 Ha a végrehajtást kérő a végrehajtandó követelést a (12) bekezdés szerinti elszámolással csökkentette, annak az összegnek a tekintetében, amellyel a végrehajtandó követelés csökkent, a végrehajtót nem illeti meg a Vht. 34. § (5) bekezdésében szerint őt a végrehajtás foganatosításáért megillető összeg.
42/A. §79 (1)80 A jelzálogjoggal biztosított fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelésen alapuló végrehajtási eljárások tekintetében, ha a 41. §-ban és a 42. §-ban foglalt feltételek 2015. szeptember 15. napján vagy azt megelőzően következnek be, akkor a 41. §-ban és 42. §-ban meghatározott határidők kezdő időpontja 2015. szeptember 16. napja.
(2)81 Ha a végrehajtás során olyan lakóingatlant is lefoglaltak, amelynek forgalmi értéke nem haladja meg a 60 millió forintot, nem kerülhet sor az ingatlan értékesítésére irányuló olyan cselekmény foganatosítására, amely alapján a vevők érvényesen ajánlatot tehetnek. Ezekben az esetekben az ingatlan értékesítésére irányuló cselekmények folytatására csak akkor kerülhet sor, ha a végrehajtást kérő és az adós a lakóingatlan értékesítését a Vht. 157. §-a alapján 2015. szeptember 15-ét követően közösen kérik, ilyen kérelem hiányában pedig csak akkor, ha a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 104. § (5) és (6) bekezdése szerinti határidők már lejártak, és az adós, adóstárs, kezes vagy dologi kötelezett nem nyújtotta be az adósságrendezési eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezését.
43/A. §82 (1)83 A jelzálogjoggal biztosított fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelésen alapuló, a 2014. évi XXXVIII. törvény 18. §-ában szabályozott eljárások tekintetében, ha a 43. §-ban foglalt feltételek 2015. szeptember 15. napján vagy azt megelőzően következnek be, akkor a 43. §-ban meghatározott határidők kezdő időpontja 2015. szeptember 16. napja.
(2)84 Ha az értékesítésre kijelölt jelzáloggal terhelt lakóingatlan forgalmi értéke nem haladja meg a 60 millió forintot, nem kerülhet sor az ingatlan árverési értékesítésére irányuló olyan cselekmény foganatosítására, amely alapján a vevők érvényesen ajánlatot tehetnek. Ezekben az esetekben az ingatlan értékesítésére irányuló cselekmények folytatására csak akkor kerülhet sor, ha a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 104. § (5) és (6) bekezdése szerinti határidők már lejártak, és az adós, adóstárs, kezes vagy dologi kötelezett nem nyújtotta be az adósságrendezési megindítására vonatkozó kezdeményezését.
44/A. §85 Forintalapú fogyasztói kölcsönszerződések esetén a pénzügyi intézmény az e törvény és az egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és a kamatszabályokkal kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló 2014. évi LXXVII. törvény szerinti elszámolásokat az ügyféllel szemben 2015. június 30-i nappal teljesíti azzal, hogy az elszámolások hatásait az ügyfélre vonatkozó belső nyilvántartásaiban, valamint a számviteli nyilvántartásaiban 2015. szeptember 30-ig – ha pedig a pénzügyi intézmény vagy a Felügyelet által e törvény vagy a 2014. évi XXXVIII. törvény alapján indított polgári peres eljárás befejezésére 2015. augusztus 1. napja után kerül sor, akkor a polgári peres eljárás befejezésétől számított hatvanadik napig – vezeti át, illetve rögzíti.
45. § (1)86 A pénzügyi intézmény fogyasztói kölcsönszerződések tekintetében külön törvényben meghatározott időpontig, de legkésőbb 2016. április 1. napjáig nem jogosult egyoldalú kamatemelésre, költségemelésre vagy díjemelésre.
a) az elszámolás módszertanának részletes szabályait és annak képleteit,87
b) a fogyasztói követelésből levonható kedvezmények elszámolásának szabályait, módját és annak képleteit,88
c) az elszámolás részletes tartalmi és formai követelményeit,89
e) a pénzügyi teljesítésre vonatkozó teljesítési határidőket,91
f) a végelszámolás és a felszámolási eljárás alatt álló pénzügyi intézmény esetében az elszámolás során az MNB rendeletben meghatározott becslési módszertant,92
g) az elszámolással kapcsolatos honlapon való közzététel tartalmi és formai követelményeit, és93
h) az elszámoláshoz és az elszámolással kapcsolatos igényérvényesítéshez szükséges egyéb részletes szabályokat.94
46/A. §95 Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásban alkalmazandó papír alapú űrlapokat, azok tartalmi és formai kellékeit, az űrlapokhoz csatolható mellékleteket, valamint az űrlapok közzétételének módját rendeletben határozza meg.96
48. §97 (1) E törvénynek a banki elszámolás során tapasztalt visszaélések elleni fellépéshez szükséges törvények módosításáról szóló 2015. évi LII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseit a Módtv. hatálybalépésekor98 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) Ha a Módtv. hatályba lépésekor a 18. § (1) bekezdése szerinti határidő már megkezdődött vagy eltelt, az elszámoláson címzettként nem szerepelt elszámolás vitatására jogosult személy esetében a 18. § (1) bekezdése szerinti 30 napos határidőt a Módtv. hatályba lépésétől99 kell számítani.
49–51. §100
52. §101
1. melléklet a 2014. évi XL. törvényhez102
11 A 6. § (12) bekezdését a 2015: CV. törvény 126. § (1) bekezdése iktatta be.
12 A 7. § (1) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 7. § (2) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 7. § (3) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 7. § (5) bekezdését a 2015: CV. törvény 126. § (2) bekezdése iktatta be.
16 A 9/A. §-t a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (8) bekezdése iktatta be.
17 A 12. § (3) bekezdését a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (9) bekezdése iktatta be.
18 A 8/A. alcímet (12/A. §) a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (10) bekezdése iktatta be.
19 A 13. § a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 16. § (4) bekezdését a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (12) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: LII. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 16. § (5) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 16. § (6) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
23 A 17. § (1) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 17. § (1a) bekezdését a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (13) bekezdése iktatta be.
25 A 17/A. §-t a 2015: II. törvény 5. § (1) bekezdése iktatta be.
26 A 18. § (3) bekezdés a) pontja a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 20. § a 2015: LII. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 21. § (1a) bekezdését a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (16) bekezdése iktatta be.
29 A 22. § (1) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 22. § (1a) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (5) bekezdése iktatta be.
31 A 22. § (1b) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (5) bekezdése iktatta be.
32 A 22. § (1c) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (5) bekezdése iktatta be.
33 A 22. § (2) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 22. § (2a) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (6) bekezdése iktatta be.
35 A 22. § (5) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (7) bekezdése iktatta be.
36 A 23. § (1) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (20) bekezdése szerint módosított szöveg.
37 A 25. § (1) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 25. § (2) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 25. § (3) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 25. § (4) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 25. § (7) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (9) bekezdése iktatta be.
42 A 27. § (1) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 27. § (2) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 27. § (3) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (11) bekezdése iktatta be.
45 A 27. § (4) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (11) bekezdése iktatta be.
46 A 27. § (5) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (11) bekezdése iktatta be.
47 A 27. § (6) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (11) bekezdése iktatta be.
48 A 28. § (1) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 28. § (3) bekezdése a 2015: LII. törvény 1. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 28. § (7) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (14) bekezdése iktatta be.
51 A 32. § (1a) bekezdését a 2015: LII. törvény 1. § (15) bekezdése iktatta be.
52 A 32/A. §-t a 2015: II. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
53 A 32/B. §-t a 2015: II. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
54 A 32/C. §-t a 2015: II. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
55 A 33. § (2) bekezdése a 2015: II. törvény 5. § (8) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 34. § (3) bekezdése a 2015: II. törvény 5. § (8) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 35. § (4) bekezdése a 2015: II. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 35. § (5) bekezdését a 2015: II. törvény 5. § (3) bekezdése iktatta be.
59 A 35/A. §-t a 2015: II. törvény 5. § (4) bekezdése iktatta be.
60 A 36/A. §-t a 2015: II. törvény 5. § (5) bekezdése iktatta be.
61 A 36/B. §-t a 2015: II. törvény 5. § (5) bekezdése iktatta be.
62 A 36/C. §-t a 2015: II. törvény 5. § (5) bekezdése iktatta be.
63 A 36/D. §-t a 2015: II. törvény 5. § (5) bekezdése iktatta be.
64 A 36/E. §-t a 2015: II. törvény 5. § (5) bekezdése iktatta be.
65 A 37. § (1) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (19) bekezdésével megállapított szöveg.
66 A 37. § (2) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (25) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 37. § (3) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (20) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 37/A. §-t a 2015: CXLV. törvény 28. §-a iktatta be.
69 A 38. § a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (21) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 38. § (5a) bekezdését a 2015: II. törvény 5. § (6) bekezdése iktatta be.
71 A 39. § a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (22) bekezdésével megállapított szöveg.
72 A 41. § (2) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (25) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 41. § (6) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (25) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 41. § (9) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (23) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 41. § (11) bekezdése a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (25) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 41. § (12) bekezdését a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (24) bekezdése iktatta be.
77 A 41. § (13) bekezdését a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (24) bekezdése iktatta be.
78 A 41. § (14) bekezdését a 2014: LXXVIII. törvény 16. § (24) bekezdése iktatta be.
79 A 42/A. §-t a 2015: LII. törvény 1. § (16) bekezdése iktatta be.
80 A 42/A. § eredeti szövegének megjelölése a 2015: CV. törvény 126. § (3) bekezdése alapján (2) bekezdésre változott.
81 A 42/A. § (2) bekezdését a 2015: CV. törvény 126. § (3) bekezdése iktatta be.
82 A 43/A. §-t a 2015: LII. törvény 1. § (17) bekezdése iktatta be.
83 A 43/A. § eredeti szövegének megjelölése a 2015: CV. törvény 126. § (4) bekezdése alapján (2) bekezdésre változott.
84 A 43/A. § (2) bekezdését a 2015: CV. törvény 126. § (4) bekezdése iktatta be.
85 A 44/A. §-t a 2015: CV. törvény 126. § (5) bekezdése iktatta be.
86 A 45. § (1) bekezdése a 2015: II. törvény 5. § (8) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
87 Lásd a 42/2014. (XI. 7.) MNB rendeletet, az 54/2014. (XII. 10.) MNB rendeletet.
88 Lásd az 54/2014. (XII. 10.) MNB rendeletet.
89 Lásd az 58/2014. (XII. 17.) MNB rendeletet.
90 A 46. § d) pontját a 2014: LXXVIII. törvény 18. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
91 Lásd az 55/2014. (XII. 10.) MNB rendeletet.
92 Lásd az 55/2014. (XII. 10.) MNB rendeletet.
93 Lásd az 58/2014. (XII. 17.) MNB rendeletet.
94 Lásd az 58/2014. (XII. 17.) MNB rendeletet.
95 A 46/A. §-t a 2015: LII. törvény 1. § (18) bekezdése iktatta be.
96 Lásd a 11/2015. (VI. 15.) IM rendeletet.
97 A 48. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 2015: LII. törvény 1. § (19) bekezdése iktatta be.
98 A hatálybalépés időpontja 2015. május 18.
99 A hatálybalépés időpontja 2015. május 18.
100 A 49–51. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
101 Az 52. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
102 Az 1. mellékletet a 2015: II. törvény 5. § (7) bekezdése iktatta be.


text:
Bírósági döntések – Kisebbségi Jogvédő Intézet
Kisebbségi Jogvédő Intézethez gondozásában levő konkrét ügyek összefoglalója
1. Tordaszentlászlói ügy
L.G. holland állampolgár, aki Tordaszentlászlóra költözött családjával. Azonban magyar nemzetiségűként folyamatosan sérültek a magyar nyelvhasználathoz való jogai (Tordaszentlászlón: 52 % a magyarok aránya) mivel nincs biztosítva a városban a kétnyelvűség a hivatalokban, közintézményekben. Nem tudott beilleszkedni a társadalomba és el kellett költöznie.
Feljelentette a Polgármesteri Hivatalt, és a Helyi Tanácsot az ODT-nél diszkrimináció megvalósítása miatt.
Jogi lépések az ügyben:
Elsőfokú bíróság döntése – ha nem állapít meg diszkriminációt, fellebbezés benyújtása
bírósági végrehajtók által felszólítják a helyi hatóságokat a kétnyelvűség biztosítására, amennyiben eredménytelen lesz, késedelmi kamat megfizetésére fogják őket kötelezni.
2. Zászló ügy
A Maros megyei Prefektusi Hivatal ötezer lejes (350 ezer forint) bírságot rótt ki 2015 januárjában Cs. A. Z. erdőszentgyörgyi polgármesterre, mert megtagadta a magyar és a székely zászló eltávolítását a székelyföldi kisváros főterén álló épületről.
A prefektusi hivatal képviselői azt írták a bírságolási jegyzőkönyvbe, hogy Cs. „Székelyföld és a magyarok zászlajának kitűzésével” megsértette a román zászló használatára vonatkozó kormányhatározatot. A kihágásért a kormányhatározat alapján kiróható legnagyobb összegű bírságot rótták ki.
A kihágási jegyzőkönyv megtámadása
Segesvári Bíróság tárgyalta első fokon az ügyet (ügyiratszáma 252/308/2015)
Elsőfokon a Segesvári Bíróság elutasította a jegyzőkönyv megsemmisítésére irányuló kérelmünket, kimondván a 2015. évi 726. számú bírósági határozatot.
Az elsőfokú bírósági határozat került fellebbezésre, a Maros Megyei Törvényszék tárgyalja másodfokon az ügyet, határidő 2016. április 15.
3. Nagyváradi utcanévtábla ügy
Nagyvárad Helyi Tanácsa a 2006. évi 504. számú Határozatában kimondta és jóváhagyta azon személyiségek neveinek magyar nyelvi helyesírási szabályok szerinti feltűntetését az utcákat jelölő táblákon, amely utcák e személyiségek neveit viselik.
Valamint ugyanazon Határozat 2. cikkelye kimondja, hogy az utca, park, piac, sétány, híd közhelyek megnevezéseit kell románról magyar névre lefordítani, és feltüntetni az utca elnevezése mellett, pld. „ strada Ciocarliei utca”.
A határozat 3. cikkelye pedig kimondja, hogy a határozat előírásai 2006.szeptember 1.től alkalmazandók.
2006 óta eltelt közel 10 esztendő. Mindezidáig nem tettek eleget a hatóságok a román határozatban megszavazott véleményünk szerint „ diszkriminatív ” előírásoknak.
2013 decemberében a Diszkriminációellenes Tanács elmarasztalta a nagyváradi önkormányzatot a kétnyelvű utcanévtáblák hiánya miatt Nagyváradon.
A döntést az Önkormányzat megtámadta, a Bihari Ítélő Tábla 2014.évi 1649/111. számú ügyiratának képezte a tárgyát, amelyben az Ítélő Tábla kimondta az Önkormányzat fellebbezésének az elutasítását, bírósági határozat száma 2015.évi 40.számú határozat.
Elsőfokon megnyert lett az ügy, másodfokon válik el az ügy kimenetele. Amennyiben elveszítjük másodfokon az ügyet, úgy a strasbourgi Emberi Jogok Európa Bíróságához fogunk folyamodni.
Amennyiben másodfokon is megnyerjük, úgy a jogerős bírósági határozatok alapján új pert indítunk az Önkormányzat Ellen, amelyben többek között kérjük késedelmi kamat megállapítását napra lebontva, egészen addig amíg nem szünteti meg a diszkriminációt előidéző magatartásátG. Büntető ügy.
4. L.G. Büntető ügy
L.G. holland állampolgár, aki 2013 decemberében Lakó Péterfi Tünde ügyével kapcsolatban érdeklődni szeretett volna a marosvásárhelyi Helyi Rendőrségnél. Azonban a Helyi Rendőrség dolgozói nem voltak készségesek, nem biztoították a magyar nyelven történő kommunikációt, de ugyanúgy semmilyen idegen nyelven történő kommunikációt nem biztosítottak, angol, francia, német, holland. Utólag került sor a rendőrségi jegyzőkönyv kitöltésére.
évi április 1. határidőre megtörténik a kihallgatás és áprilisban zárják le első fokon az ügyet.
A kihágási jegyzőkönyv teljes mértékben jogtalanul let kiállítva, hiszen L.G. nem volt jelen amikor kitöltötték, nem azonosították L.G-t, nem követte el azt a kihágást ami a jegyzőkönyvben szerepel.
Jegyzőkönyv megsemmisítésére és a per megnyerésére jó esély van az ügyvédnő szerint.
5. Tóth Ferenc (Wass Albert) ügye
Tóth Ferenc szovátai lakos (Maros megye) azért keresett meg, mert magánházának udvarán Szovátán felállított egy Wass Albert szobrot saját költségén. A szoboravatási ünnep kellős közepén rendőrök zavarták meg a rendezvényt, érvényes házkutatási engedéllyel rendelkeztek, az egész házat és udvart felkutatták és a Wass szobrot lefoglalták és elvitték az udvarról. Tóth Ferenc ellen háborús bűnös kultuszának terjesztése miatt indult bűnügyi kivizsgálás.
Az elsőfokú bíróság kimondta a 2015. évi 190. számú büntető határozatot, és elítélte Tóth Ferencet 10.000 lej pénzbírságra.
A döntést megfellebbezték. (Az ügyiratszám 2014. évi 2774/308.)
Elért eredmény az ügyben: pozitív bírósági ítélet
Marosvásárhelyi Ítélőtábla fellebbviteli szinten a évi 2774/308. számú ügyiratban a 2016. április 5-én hozott határozatában felmentette Tóth Ferencet az emberiség és béke ellenes bűncselekményért elítélt személyek kultuszának terjesztésére vonatkozó vád alól és elrendelte az elkobzott tárgyak, valamint a Wass Albert mellszobor visszaszolgáltatását jogos tulajdonosának.
6. Fenyő szálloda ügy
2013. december 24-én a kormány sürgősségi kormányrendelettel a kovásznai Fenyő Szálloda tulajdonjogát a Román Ortodox Egyháznak ajándékozta nagy felháborodást keltve Székelyföldön.
A Székely Nemzeti Tanács kezdeményezésére huszonegy kovásznai és sepsiszentgyörgyi állampolgár indít pert a román kormány ellen. Keresetet határidőben benyújtottuk, megvolt már az első tárgyalás. Közben beavatkozási kérelmet fogalmazott 3 kovásznai egyház.
Az ügyet a Brassói Táblabíróság továbbküldte az Alkotmánybíróságnak mivel alkotmányossági kifogást emeltünk.
Közben a Diszkrimináció Ellenes Tanácsos döntött, külön véleményben megállapította a diszkriminációt, azonban a határozat rendelkező részében csak egy illetékességének hiányát állapítja meg. Ezért fellebbezést készítettünk, el is lett küldve, várjuk a tárgyalás időpontját.
Közben a beavatkozó egyházak (3 darab) is a Diszkrimináció Ellenes Tanácshoz fordultak, kérték állapítsa meg a Tanács a diszkrimináció tényét az egyházak egyenlő bánásmódjára hivatkozva.
A Brassói Táblabíróság határozata ellen fellebbezés
Tárgyalás: a Legfelső Bíróságon.
Amennyiben a Legfelsöbb Bíróság határozata kedvezőtlen, az ügyet nemzetközi szintérre kívánják vinni.
7. Iskola ügy
A program 2009-ben indult, a Civil Elkötelezettség Mozgalom indította el.
A Program indulása óta a szervezet folyamatosan monitorizálja a marosvásárhelyi iskolákat, ennek következtében megállapítható, hogy a város oktatási intézményeiben (az óvodákat is beleértve) az intézmény kommunikációja – nyelvi tájkép – kizárólag egynyelvű.
A vegyes iskolák, óvodák falai nem tükrözik a többnyelvűséget, nincsenek magyar nyelvű faliújságok, az adminisztratív személyzet nem beszél magyarul, legtöbb helyen nagyon durván rászólnak a magyarul beszélő diákokra.
2009-ben a szervezet több iskola ellen feljelentést tett az Országos Diszkrimináció Ellenes Tanácsnál. 2013-ban feljelentették a teljes marosvásárhelyi oktatási hálózatot.
Majd a kétnyelvű feliratok adományozásának folyamata indult meg, melyet végül a Polgármesteri Hivatal lehetetlenített el a következő módon:
Körlevelet küldtek az iskoláknak, hogy amelyik iskola elfogadja az adományozott kétnyelvű feliratot, büntetéssel számolhatnak.
A CEMO kérésére, pert fog az ügyvédnő indítani a Poglármesteri Hivatal ellen, kérve, hogy az iskolákban is, ahol magyar anyanyelvű diákok tanulnak, alkalmazzák a kétnyelvüséget, ahogy a törvény előírja
Felszólítást követően, közigazgatási eljárást indítanak, olyan perről van szó, amely más település esetében is precedens értékű lehet.
8. W. O. –ház ügy
A 13. sz. 1998. évi Sűrgősségi Kormányrendelet elrendeli a Wass Ottília-ház visszaadását a volt tulajdonos, az Erdélyi Múzeum Egyesület javára.
A jogszabály végrehajtására alakult különleges bizottság megállapította, hogy az E.M.E. jogutódi mínőséggel bír és az ingatlan átadható neki.
A Kormányrendeletet a 458. sz. 2003. évi törvénnyel hagyta jóvá Románia Parlamentje.
A fenntiekre való hivatkozással, az E.M.E. 1998-tól több alkalommal kérte a Kolozsvári Tanácstól az ingatlan átadását, de ez soha nem történt meg, mégcsak részben sem.
A per folyamán az is kiderült, hogy a Román Állam formailag is törvénytelen tulajdonszerzését, ezen ingatlanra vonatkozólag, 2012-ben egy ún. „helyesbítési” végzéssel „korrigáltak”.
Ezt a végzést támadtuk meg és 2014. március 2-án helyt is adtak kérelmünknek, ami folytán növekszenek az esélyeink a perben.
A jelenlegi ügyiratszám 230 / 211 / 2006, visszautalva újratárgyalásra első fokra, a Kolozsvári Bíróságon.
9. Kolozsvári utcatábla ügy
2o14 júliusában egy olyan döntés született a Kolozs megyei Törvényszéken, amely kötelezte a Polgármestert magyar nyelvű helységnévtáblák kihelyezésére.
Ebben az ügyben a hollandiai Language Rights Alapítvány szerepelt felperesként és a Polgármester fellebbezésének következtében az ítélőtábla úgy döntött, hogy az Alapítványnak nincs perképessége, mivel nem hivatott képviselni a kolozsvári magyar lakosok érdekeit. Ezen tényállás fényében újból elindították az eljárást, ezúttal egy kolozsvári székhellyel és tagokkal rendelkező szervezettel, a Minority Rights Egyesülettel.
február 1.: harmadik tárgyalás, megjelenik a Polgármesteri Hivatal jogásza, ismét elhengzanak az érvek és ellenérvek, ennek következtében a bíróság úgy dönt, hogy az Egyesület és a Polgármesteri Hivatal is rendelkezik perképességgel az ügyben, viszont az kerül hangsúlyozásra, hogy érdemben nem jogos a kérelem.
Az Egyesület természetesen fellebbezni fog az ítélőtáblánál a jogtalan döntés ellen. Az ügyben minden bizonnyal legjobb esetben az év végén születik majd jogerős döntés.
10. Kétnyelvű feliratok ügy
„2014 végén az ügyfél felkérte a Hargita megye prefektusát, hogy ellenőrizze hogy a megyében működő közintézményeket szólítsa fel a kétnyelvű feliratozásra vonatkozó törvényes előírások betartására, majd ellenőrizzen minden közintézményt és ahol ezeket nem tartják be, ott büntesse meg az intézmény vezetőjét.
A felkérésre a prefektus nem is válaszolt, ezért pert indítottam ellene a Közigazgatási Bíróságon.
A keresethez magyar nyelvű levelek voltak csatolva. A bíróság felszólította, hogy mellékelje azok hitelesített román fordítását is, majd miután az ügyfél válaszában felhívta a figyelmüket, hogy az általuk hivatkozott törvénycikkely ellenkezik az alkotmánnyal, illetve hogy Románia ratifikálta a Nyelvi Chartát, s annak az előírásait kell ilyen esetben alkalmazni, a keresetét formai hiányosság miatt visszautasították.”
Panasz benyújtása – tavaly júliusban iktatták.
11. Benes- dektrétumok tárgyalása az Európai Parlamentben
A Benes –dekrétumok ma is élő hatásának bizonyítása a felvidéki földterületekkel összefüggésben.
annak kimondása, hogy a dekrétumok a tőke szabad áramlásába ütköznek.
12. Nyílt bíróságok ügye
Ukrajnában 2015. március 28-án lépett hatályba egy törvény, ami garantálja azt, hogy minden állampolgárnak joga van a bírósági tárgyaláson videófelvételt készíteni külön engedély nélkül.
Ez hatékony eszköznek minősülhet a korrupció megelőzése ellen. Pozitívumként értékelhető továbbá, hogy a kisebbséghez tartozó személyek ügyei is átláthatóvá és jogilag követhetővé válik, mellyel csökkenhet a diszkrimináció a magyar kisebbség tagjaival szemben.
Jogi lépések.
perrendtartás betartásának figyelemmel kísérése.
13. H.Z. büntető ügye
H.Z. 2009-ben szemtanúja volt annak, amikor egy szlovák nemzetiségű fiatalember súlyosan bántalmazott egy idős urat. Az ügyben elítélték, de másfél évvel később feljelentette H.Z. szemtanút. A vád szerint súlyos testi sértést okozott neki.
H.Z. ügye azóta is tart, az ügyben felmerül a diszkrimináció kérdése, valamint az eljárás indokolatlan elhúzódása.
Tárgyalási nap: 2016. 05. 04.
Másodfokon: nyertes ügy
06. 23. Az ügyész fellebbezést nyújt be, a döntés nem jogerős.
14. G.L. állampolgársági ügy
A konkrét jogi segítségnyújtás esetében általános tapasztalat a bíróságok nehézkes döntése és kivárási taktikája mint pl. az állampolgársági ügyekben. Az állampolgársági ügyekben elmondható, hogy felfüggesztették a tárgyalásokat a Szlovák Alkomány Bíróság döntéséig. Az ügyben további képviselet szükségeltetik.
Jogi lépés az ügyben:
Elérni azt, hogy a Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bírósága változtassa meg Nyitrai Kerületi Bíróság döntéseit.
15. Szimpátia-tüntetés
szeptember 16-án, 18 órától a marosvásárhelyi Színház téren villámcsődöletre került sor. Ezzel egyidőben Csíkszeredában, Sepsiszentgyörgyön, Székelyudvarhelyen is hasonló villámcsődületeket szerveztek.
A villámcsődület célja a Skóciában sorrakerülő függetlenedési népszavazással való szolidarítás kifejezése volt. Marosvásárhelyen a csendőrség a villámcsődület kezdetekor igazoltatásokba kezdet, felirta a résztvevők nevét és utólag 12 főnek kiállított egy büntetési jegyzőkönyvet, 1000 lejes büntetéssel fejenként, azzal vádolva őket, hogy egy be nem jelentett köztéri gyűlés szervezői és lebonyolítói voltak. Fontos megjegyezni, hogy az előállított személyek mind magyar anyanyelvűek. 2015-ben több tanúkihallgatással folytatodott a pereskedés, a bírói döntések a büntetések egy részét figyelmeztetésre váltotta át, melyeket a csendőrség minden alkalommal megfellebbezett.
Jelen pillanatban a 10 főből, végleges végzés 2 esetben van, ezek többfordulós bírósági tárgyalások voltak, a többiek esetében fellebezések vannak folyamatban a csendőrség részéről. A jogsegélynyújtás a fent említett személyeknek jelen pillanatban is folyamatban van.
16. Székely Szabadság Napja – 2016
március 10-én a Székely Szabadság Napján rendezett felvonuláson a marosvásárhelyi csendőrség szabalysértési bírságot szabott ki. A bírság mértéke: 200 lei-től, 10.000 lei-ig terjed.
Az ügyet képviselő ügyvéd úr az esemény szervezéséért megbírságolt 42 személyt és a megmozduláson való részvételért megbírságolt 24 személy nevében képviseli az ügyet.
Szlovák ellentörvénnyel összefüggésben – Európai Bizottsághoz intézett kérdés
A szlovák ellentörvény jogszerűtlenségének, valamint uniós jogba ütköző mivoltának vizsgálata során, absztrakt jogi kérdés került megfogalmazásra az Európai Bizottsághoz.
A Bizottság levele – a level szerkesztői szerint – számos szakmaiatlan megállapítást tartalmazott, valamint a válasz érdekében is szükség volt az Európai Ombudsman közbelépésére is.
További kérdés intézése az Európai Bizottság elé.
17. A nagyváradi Szent László- híd ügy
A Nagyváradi Önkormányzati Testület határozattervezetet készített 6 db nagyváradi híd elnevezéséről. 5 db román névhez kötődött, 1 db Szent László királyhoz. A Prefektusi Hivatal (kormányhivatal) jóváhagyta az 5 nevet, kivéve annak a hídnak az elnevezését, amelyik Szent Lászlóról kapná a nevét.
A határozatban nincs indoklás arra vonatkozóan, hogy miért nem megfelelő a Szent László elnevezés.
Az Országos Diszkriminációellenes Tanács diszkriminatívnak minősítette az elutasító határozatot.
A Prefektusi Hivatal által hozott határozat megsemmisítése, megtámadása bíróság előtt.
A következő határidő a megtámadásra: 2016. június 30.
18. Régiók egyenlőségéért polgári kezdeményezés
Izsák Balázs és Dabis Attila által kezdeményezett polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételét a Bizottság elutasította. Ezt követően indítottak eljárást a Bizottág ellen a Törvényszék előtt.
A Törvényszék 2016. május 10-én megerősítette a Bizottság korábbi álláspontját.
A Törvényszék elutasító ítélete ellen az ügyet képviselő ügyvéd, Dr. Sobor Dávid fellebbezést fog benyújtani az Európai Unió Bíróságához.

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Czinege László: Áprilisi tréfa (IX. rész) - 16 Augusztus 2014 - IRODALOM - Irodalom Online
CÍMLAP » 2014 » Augusztus » 16 » Czinege László: Áprilisi tréfa (IX. rész)
A vádlott rendőrökön nem látszott semmi feszültség, ügyvédjükkel sétáltak a folyosón, és nagyhangon beszélgettek. Mintha vicceket meséltek volna egymásnak, olyan jókat nevettek időnként.
Béla gondolataiba mélyedt. Eszébe jutott, amikor régi barátját meggyanúsították hatósági személy elleni erőszakkal… Pedig csak – még az „átkosban” hazafelé Nyugat-Németországból – sört ivott vámolás közben, amit a magyar finánc annyira szemtelenségnek tartott, hogy intett a kemény határőrtisztnek, aki amolyan „üdvözöllek itthon” gesztussal kiütötte a kezéből az Austria Gold-ot egy hatalmas pofon kíséretében. Az osztrák sört az a "sógor" vámtiszt adta cimborájának cserébe a müncheni Löwenbräu-ért, akivel a határig kellemesen elbeszélgettek.
Akkoriban – tanúként – ugyanilyen feszült bizonytalanságban ült az ügyészségi folyosón, miután az ügyész ráordított, és kiküldte gondolkodni:
– Ha még egyszer azt mondja nekem, hogy pofonvágta a határőr az útitársát, akkor hamis tanúzásért két évet nyomok magára!
Ennek már majdnem harminc éve – döbbent rá Béla –, de a légkör, a hatósági emberek összebeszélése, a civilek kijátszása, ellehetetlenítése és megfélemlítése nem sokat változott.
Olvasott is egy cikket az Indexen, amiben jellemzik a rendszerváltozás óta eltelt időszak rendőrmorálját:
„A Magyar Helsinki Bizottságnak 1989-es alapítása óta még soha nem volt olyan ügye, amelyben akár csak egy rendőr tanú is látta volna a társa által elkövetett bántalmazást – olyankor sem, amikor egyébként a bíróság végül jogerősen megállapította a bűncselekmény elkövetését.
A 2006. őszi felvételeken látható, beosztottaikat fel nem ismerő közvetlen felettesek, a később a büntetőbíróság által elmarasztalt rendőrök eljárását, a kivizsgálás során jog és szakszerűnek minősítő parancsnokok, a semmire nem emlékező kollégák, mind hozzájárulnak ahhoz, hogy a bántalmazásos bűncselekmények elkövetőinek töredékét lehet csak felelősségre vonni, és hogy olyan rendőrök szolgálhatnak tovább az állományban, akik legalapvetőbb kötelességük megszegésével méltatlanná váltak erre a hivatásra." – áll az emberi jogvédő szervezet sajtóközleményében.
Gondolataiból a tárgyalóterembe vonuló léptek zaja zökkentette ki Hortobágyit. Ő ment be utolsóként.
A bíró felállásra szólította fel a jelenlévőket, és a Magyar Köztársaság nevében kihirdette az ítéletet:
– Labanc Lajos elsőrendű és Varró Tamás másodrendű vádlottakat a bíróság az ellenük felhozott mindkét vádpontban bűnösnek találta.
A vádlottak társtettesként megvalósították a Btk. 228. § (1) bekezdésébe ütköző jogellenes fogvatartás bűntettét, valamint a Btk. 226. §-át sértő – hivatalos eljárásban elkövetett bántalmazás vétségét, ezért halmazati büntetésül őket a bíróság 90.000-90.000 (kilencvenezer-kilencvenezer) Ft pénzbüntetésre ítéli.
Az eljárás során felmerült 26.376 Ft bűnügyi költséget közösen kötelesek megtéríteni.
A bíró ezután az ítélet indoklásába kezdett. Bélának elkalandoztak gondolatai, csak a kiemelkedő valótlanságok tűntek fel. Például az, hogy enyhítő körülményként vette a bíróság a két vádlott „ténybeli” beismerő vallomásait.
– Mit ismertek be ezek? – motyogta magában Hortobágyi. Talán annyit, hogy jártak a tett színhelyén? Folyamatosan tagadtak minden tényt végig.
Béla oldalról nézte a rendőrök arcát. Semmi megbánás, csak az üres közöny, és némi durcás meghökkenés, hogy kaptak egy kis ejnye-bejnyét.
Párhuzamot vont magában: ugyan mit adnának ilyen bűnökért egy taxisnak, amikor náluk már néhány másodperc címről késés is kétezer forint, ami természetesen az idő múlásával hatványozódik. A rádió teljesítményének felpiszkálása: egy hónap letiltás, ám a következő esetben már azonnali kirúgás. Utassal szembeni tiszteletlenség: azonnali kirúgás.
– Ezek a bűnelkövetők pedig rendőrként folytathatják tovább? – villant át rajta a kérdés.
A vádlottak védője, és az ügyészség képviselője ugyancsak három nap gondolkodási időt kért a fellebbezést illetően.
Kifelé menet a teremből meg is kérdezte az ügyésznőt:
– A két vádlott rendőr továbbra is ugyanúgy dolgozhat a rendőrségen?
– Persze – felelte a fiatal nő –, ha jogerőre emelkedik ez a határozat.
– Akkor kilencvenezerért újra szétverhetnek valakit… – dünnyögte szinte magának Béla.
Egy héttel a bíróság döntése után Hortobágyiné kis autóját leöntötték kromofággal a munkahelye előtt – ugyanott, ahol korábban már kíméletlenül körbekarcolták a fényezést. Hiába mondta neki Béla, hogy ne menjen kocsival a három perc sétaútra lévő iskolába.
A vegyszer lemarta a festéket lemezig, még a műanyagokat és az ablak tömítőgumikat is megkóstolta. A fényezőmester valószínűsítette, hogy idővel az üvegek is be fognak homályosodni a szertől.
Hortobágyi az utolsó tárgyalás után több mint két hónappal kapta meg a jogerős határozatot, amiből azt vette ki, hogy az egyik fél sem fellebbezett. Mindnyájuknak megfelelt az elsőfokú bírósági döntés.
– Színjáték volt csupán a letöltendő szabadságvesztés említése az ügyésznő részéről, ha mégsem kért súlyosbítást, hiszen az első – a durvább vádpontért öt évig terjedő, míg a második bűntettért kétéves börtönbüntetést lehetett volna kiszabni.
Béla épp az ítélet kézbesítése előtt olvasta, hogy Sopronban egy felbőszült taxist – amikor az utasai kifigurázták, és nem fizettek –, fejelésig fajuló vitás ügye miatt hasonló nagyságrendű pénzbüntetésre ítéltek, holott a szenvedő fél ott csak akkora sérülést szenvedett az orrán, amit ő a háziorvosának meg sem említett.
– Mennyire van ehhez az én ügyem? – húzta el a száját Hortobágyi. Eleve nem láttak el a fogdán, az első mentő személyzete kigúnyolt, nem kaptam enni, inni. Dörömbölésemre is csak nagy nehezen, sokára reagáltak.
Szerintem megállt volna kiemelt eset is, amikor a büntetés két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, amennyiben a jogellenes fogvatartást a sértett sanyargatásával követik el.
– A bűnügyi költségek is… csupán 26.376 Ft. A többit talán átvállalták az előzékeny adófizetők?
Ennek az ügynek a költsége valószínűleg jócskán millión felüli összeg. Csak az orvosszakértői véleményért – fél oldal írásért – fizetett az ügyészség tizenhétezer forintot. Nem beszélve a költségtérítésekről, a tanúk munkahelyi mulasztásairól, a kifizetett munkadíjakról és a járulékos költségekről az ügyészségi és bírósági szakaszban eltelt 23 hónap alatt – morfondírozott magában Béla.
Minden ország jogállamiságát jellemzi a bűnüldöző szerveinek hozzáállása a lakossági igényekhez, és a bírósági ítéletek arányossága a bűnözési szokásokhoz, valamint a hatályos törvényekhez. Ezek elemzése során megállapítható, hogy a magyarországi bűnüldözési, és ítélkezési gyakorlat eléggé alacsony teljesítményt mutat. Alig ítélnek el korrupcióért felelős embereket, egymást bújtató, túlkapó rendészeti dolgozókat, olvasta Béla a Helsinki Bizottság által megfogalmazott írásban.
– Mindenesetre a bizottság sem igyekszik segíteni mindenkinek – csak a kiemelt, politikai kirakatügyek számítanak – folytatta pesszimista gondolatmenetét Béla.
Hortobágyi, hogy elterelje figyelmét saját nyűgjeiről, belenézett a napi hírekbe. Felhúzott szemöldökkel, megrökönyödve olvasta, miközben homlokát csapkodta:
"Háromévnyi börtönbüntetésre ítélte csütörtökön a bíróság azt az iraki újságírót, aki decemberben cipővel dobálta meg az amerikai elnököt. Muntazer al-Zaidi, akit idegen ország vezetője elleni támadással vádoltak, a tárgyaláson ártatlannak vallotta magát."
Hétvége volt. A taxis reménykedve indult este munkába.
– Hátha lesz egy jó napom, hátha kifogok valami húzósabb löketet! Jó lenne, ha, nemcsak az ezer forint körüli veszteséges kanyarok jutnának, amiből uszkve ötszázat eleve lecsíp a fuvarszervező cég!
Az első kanyarja eleve nem jól indult. Mire – négy perc alatt – odaért a címre, a felpörgött megrendelő már kétszer reklamálta a kocsit. Ez nem jellemző, mert általában sokat kell az utasokra várni, néha negyed órát is. Ez az utas viszont műbalhét kreálva, kemény hangon vonta felelősségre:
– Mi tartott eddig éjjel? – itt fagyoskodunk már negyed órája.
Béla higgadtan válaszolt:
– Uram, négy perce vettem fel a címet, bár tízzel vállaltam a kiállást. Hat percet lefaragtam.
Kérek a nevet, amire rendelték az taxit!
– A nevet neked tudni kell! – emelkedett meg a hangja a fellengzős, huszonéves kuncsaftnak. Nem sokan tehetik meg, hogy ilyen drága helyre járjanak.
– Valóban nem – válaszolta a taxis. Azért mégis kérnék egy nevet, mert nekem sokba kerül, ha tévedek, és nem az igazi megrendelőt viszem el.
– Semmi közöd a nevemhez, te köcsög taxis! – mosolygott képébe a kedves úriember.
– Játssza az eszét a két csinibabának és a hallgatag haverjának, akik hátul kuksoltak nagy csendben – gondolta Béla.
Kérem akkor a telefon utolsó három számjegyét, amiről rendeltek!
– A telefonom titkos, te kis pondró! – na, menjünk már!
Tudod mit? Fel is hívom a központodat, ha te egy ilyen értetlen buzi vagy.
A kihangosított telefonban az operátor azonosította a megrendelőt, de Béla közölte rögtön:
– Egy ilyen inzultus után nem szeretném fuvarozni a kedves ügyfelet.
Milyen feszültséget fog ez az ember még útközben csinálni, mi lesz, ha vezetés közben – törlesztésként – beleköt újra? – futott át agyán a tapasztalati gondolatsor.
Abban maradtak a telefonossal, hogy küld gyorsan egy másik kocsit.
A hátul ülők már kiszálltak, az úriember viszont még mondott néhány kedves szót, aztán két kézzel bevágta az ajtót.
Béla örült, hogy nem hullott be az ablaküveg, de hallott az ajtóban egy jókora koppanást.
– Az ablakemelő-motor... biztos leszakadt – gondolta.
Kiszállt az autóból és megkérdezte a grimaszt vágó „kőgazdag” fiatalembert:
– Uram, milyen címre küldjem a javítási számlát? – valami leszakadt az ajtóban.
– Takarodj innen, húzzál az anyádba, mert lefejellek! – üvöltötte az úriember a belváros szívében, és elindult fenyegetően feléje.
Béla beugrott a kocsiba, és idegesen beleszólt a mikrofonba:
– Hármasbrék! Hármasbrék! Hármasbrék!
Néhány csendes pillanat után jött rá, ki van kapcsolva a rádiója, mert a kedves utasjelöltnek az sem tetszett.
Lüktető halántékkal óvatosan hátratolatott és eloldalgott. A sarkon még látta, ahogy bekanyarodik a következő, nála jóval fiatalabb taxisáldozat.
Jó néhány óra kellet, hogy rendesen magához térjen, annyira „alulexponált” lett az incidenstől. Amikor már jórészt feldolgozta a dolgot, és átvette valahogy a munka ütemét, kapott egy újabb vendéglátóipari megrendelést, szintén a belvárosban.
Kiállt a patinás étterem cukrászdája elé, ahol két fiatal beszélgetett, azaz az egyik beszélt, a másik pedig egy fának támaszkodva széles mozdulatokkal hadonászva egy tálkából evett.
– Jól be van nyomva az éhesebb – állapította meg Béla.
A józanabbnak tűnő fiatal beült egy rövidesen érkező rendelt taxiba, a nagydarab részeg pedig önelégülten evett tovább a műanyagtányérból valami majonézes öntetes „finomságot”.
Béla már éppen kezdte unni a várakozást, amikor egyszerre csak sugárzó arccal elindult feléje az italos alak. Gondolta gyorsan arrébb gurul az autóval, de a tántorgó fiatal felgyorsult teste lendületétől, és szinte futva közeledett.
– Jujuj, ez meleg nagyon! – nehogy ráessen a kocsira – ijedt meg a taxis. A tántorgó valahogy mégis lefékezett, és széttárt karral ráterült a kocsi oldalára. Néha újra evett egy-egy falatot a kezében lévő villával, de a legtöbb étel szétszóródott.
Néhány perc múlva az addigi csendes lakmározását megszakítva váratlanul felkiáltott:
– Vigyél haza! Vigyél haza! – nem hallod?
Béla bal lábával kilépett a kocsiból, és az ajtóba kapaszkodva elmagyarázta az úriembernek, ő rendelésre jött, és nem szeretné, ha így látná meg a kedves utas: az autóján egy illuminált egyén fekszik, és dobálja rá a majonézes, ragadós kaját.
A részegnek eléggé lecsökkent a szókincse, mert továbbra is csak annyit tudott ordítani:
Béla határozottan megkérte a kába fiatalt, hogy ne támassza kocsi oldalát, és ne boruljon rá az ablakokra, próbáljon visszamenni az előbbi fához, ha tud.
A fiatalember kópésan vigyorogva lassan elindult a fa felé „még, hogy én ne tudnék” arckifejezéssel, de belelépett az öntözőgödörbe a taxi és a fa között. Először lefejelte a fát, aztán eldobva a kajásedényt, nagyot nyekkenve elvágódott. Nyakát a guminak támasztva hevert bárgyú ábrázattal, félig a kocsi alatt.
– Hihetetlen ez a részeg lúzer – csóválta a fejét Béla. Kijön az utasom, és még a végén azt hiszi, elütöttem a pancserját.
Hortobágyi lehajolt, hogy felemelje a fiatalt, de az bekattant elmére utaló arckifejezéssel húzta le magához a földre. Ki akarta szabadítani a fájós, legyengült karját, ám a részeg erősen belemart a kezébe. Látta, ahogy az ittas ember vastag körmei hegyénél már kiserkent a vér az ujjaiból.
Megijedt és menekülni akart, de a tébolyult nem engedte. Húzta-vonta magához, le a kocsi mellé. Béla ekkor egy tompa ütést érzett a bal fülén. Nem értette, mi volt az. Először úgy vélte nekiesett a fának, de mikor oldalt tekintett, akkor látta az ittas ember újra lendülő lábát. Megint fejbe akarta rúgni térddel.
Hajnali öt óra hét perc volt. Béla egy telefirkált, koszos, igénytelenül berendezett, hideg helyiségben ült két fiatal társaságában, akik próbáltak mindenféle pózokban feküdni a padokon.
– Meddig kell itt várni? – kérdezte a sérülésekkel jócskán kidekorált fiatalokat.
– Egy egész csapat garázda van benn, azokat mind kihallgatják – válaszolta az egyik.
– Micsoda? – kérdezett vissza Béla. Zúgott a feje, és nem hallott a bal fülére.
– Sokat kell várni – felelt valamivel hangosabban a felrepedt szemöldökű fiú.
Béla sajgó jobb kezét nyomogatva kiment az előtérbe, és elmondta ötletét a kapusrendőrnek:
– Most hazamegyek, és majd később visszajönnék felvetetni a jegyzőkönyvet
– Nem úgy van az! – mondta az őrmester. Itt kell várakozni. Legyen nyugodt, bevágták a fogdába a részeget, meg is kínálták rendesen, mert makacskodott.
Ez egy teljesen hivatalos ügy, nem valami áprilisi tréfa.
Kategória: EPIKA | Megtekintések száma: 958 | Hozzáadta:: tokio170 | Címkék (kulcsszavak): ítélet, jog, korrupció, jogtalanság | Helyezés: 0.0/0

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Gfv. VII.30.383/2016/8. számú határozat | Kúria
Gfv. VII.30.383/2016/8. számú határozat
- tagi felelősség
- konszernjogi felelősség
- tartósan hátrányos üzletpolitika
- uralt társaság
- uralkodó tag
- Cstv. 63.§ (2) bekezdés
A határozat száma: Gfv.VII.30.383/2016/8.
A határozat meghozatalának dátuma: 2017. április 27.
„A társasági jogban alapelv, hogy a korlátolt felelősségű társaság tagja a társaság tartozásaiért nem felel [Gt. 56. § (2) bekezdés]. Vannak azonban olyan esetek, amikor – elsősorban a hitelezők védelme érdekében – a tagot mégis felelőssé lehet tenni a tőle elkülönült jogi személyiségű társaság tartozásaiért. A jogalkotó kivételes szabályként, kifejezetten szankciós jelleggel viszi át a társaság felelősségét a tagra. A tagi felelősség-átvitel célja a gazdasági társaság elkülönült jogi személyisége mögött megbújó, valamilyen jogellenes és vétkes magatartást tanúsító tag hitelezőkkel szembeni felelősségének megteremtése.
A Gt. 296. § (1) bekezdésében foglalt szabályozás alapján a konszernjogi felelősség-átvitel alapja egy sui generis deliktuális kárfelelősség, ahol az ellenőrzött társaság hitelezője és az uralkodó (minősített befolyást szerző) tag között a károkozás ténye keletkeztet kötelmi jogviszonyt. A konszernjogi felelősség esetén a bíróság az uralkodó tag tartósan hátrányos üzletpolitikájának folytatását állapítja meg, aminek következtében maradtak kielégítetlenül hitelezői követelések az ellenőrzött társaságnál. Az uralkodó tag részéről a felelősséget megalapozó jogellenes és felróható magatartás abban áll, hogy meghiúsította egy másik jogalany (az ellenőrzött társaság) tartozásának a megfizetését. Az uralkodó tag felelőssége nem járulékos jelleggel az alapjogviszonyért áll fenn (tehát az uralkodó tag nem ugyanazon követelésért ugyanazon a jogcímen felel, mint az ellenőrzött társaság), hanem az uralkodó tag kártérítés jogcímén felel az alapjogviszonytól már elkülönült kárért (EBH2013.P.4.).
Az uralt társasággal szembeni tartósan hátrányos üzletpolitika folytatása alapozza meg az uralkodó tag felelősségét. A tartósan hátrányos üzletpolitika fogalmát a jogszabály nem határozza meg.
Az üzletpolitika egy olyan gazdasági és stratégiai program, amely a gazdálkodó jövőbeni gazdálkodási koncepcióját, kitűzött üzleti céljainak elérését, illetve annak eszközeit foglalja magában.
Az uralkodó tag és az uralt társaság viszonyában a hátrányos üzletpolitika mindig súlyosan felróható, szándékos és célzatos, illetve súlyosan gondatlan, az uralt társaság hátrányára irányul, e társaság veszteségét eredményezi. A szándékos, súlyosan gondatlan magatartásnak okozati összefüggésben kell állnia az uralt társaságnál keletkező, a felszámolási eljáráshoz vezető veszteséggel. Ha a veszteség keletkezése objektív gazdasági folyamatokra, és nem az egyedüli vagy uralkodó tag befolyásoló magatartására vezethető vissza, a felelősség nem állapítható meg.
A tartósan hátrányos üzletpolitika tehát egy folyamatos tevékenység, melynek célja az uralt társaság vagyonának elvonása a fenti módon.
A bírósági gyakorlat különböző szempontokból vizsgálta a tartósan hátrányos üzletpolitika megvalósulását. Ilyennek ítélte meg, ha az uralt társaság minősített befolyással bíró (egyedüli) tagja az általa alkalmazott szándékos, vagy súlyosan gondatlan stratégiai irányító tevékenysége során tanúsított magatartás, mulasztás, illetve döntések az uralt társaság érdekeivel, a működés gazdaságos és ésszerű folytatásának-fenntartásának elvével ellentétben állnak, és ezáltal valamelyik hitelezőnek kárt okoznak. Mivel a tartósan hátrányos üzletpolitika folytatása az ellenőrzött társaság nézőpontjából ítélendő meg, az uralkodó tag egyéb gazdasági érdekeit, megfontolásait a kettejük közötti jogviszony értékelése során figyelmen kívül kell hagyni.
A tartósan hátrányos üzletpolitikának tudatosnak kell lennie részben oly módon, hogy a tulajdonos akarja az uralt társaságnál a hátrányt, illetve tudomásul vegye, hogy a döntéseinek hiánya az uralt társaság vagyonának a csökkenését eredményezi.
Az eljárásban alkalmazandó Gt. 296. § (1) bekezdése és a Cstv. 63. § (2) bekezdése alapján a bíróságnak azt kellett megítélnie, hogy az alperesnek az uralt társaság felé érvényesített üzletpolitikája
- hátrányos volt-e,
- tartós volt-e, és
ez eredményezte-e a felszámolási eljárás során a hitelezői igények kielégítésének az elmaradását.
A másodfokú bíróság szerint a hátrányos üzletpolitika az egyedüli tagnak a gazdasági céljai elérése érdekében tanúsított passzív magatartásával, megfelelő intézkedések megtételének elmulasztásával is megvalósítható, és az adott esetben is ez történt.
A Kúria álláspontja szerint a tulajdonos gazdasági céljáról csak aktívan elkövetett tartósan hátrányos üzletpolitika esetén lehet beszélni. Ilyenkor a tulajdonos célja, hogy az uralt társaságot tulajdonosként olyan módon irányítsa, mellyel az uralt társaságtól vagy közvetlenül vonjon el vagyont, vagy pedig közvetetten, mert ott azért keletkezik veszteség, hogy a tulajdonosnál – vagy az érdekeltségi körébe tartozó más gazdálkodó szervezetnél – nyereség keletkezzen.
A Kúria álláspontja szerint nem állapítható meg a tulajdonos felelőssége a Cstv. 63. § (2) bekezdése alapján pusztán azért, mert az adós veszteségesen folytatja a tevékenységét. A tulajdonosi döntéseknek a társaság nyereségessége szempontjából való megítélése, illetve a társaság vezetése és annak eredményessége nem a tartósan hátrányos üzletpolitika felelősségi körében vizsgálandó. Önmagában az, hogy egy tulajdonos a saját tulajdonában álló korlátolt felelősségű társaságot nem eredményesen működteti, nem alapozza meg a tulajdonos korlátlan és teljes felelősségét a társaság ki nem egyenlített kötelezettségeiért. A hitelezőknek jogában áll a társasággal szemben fellépni, és bármely jogilag lehetséges módon biztosítani a követelésük kielégítését, így kezdeményezhetik az adós társasággal szembeni végrehajtást, illetve felszámolási eljárást.
A korlátozott felelősségű társaságok lényege pontosan az, hogy a tulajdonos a tulajdonában álló társaság hitelezői felé csak abban az esetben váljon felelőssé teljes vagyonával, ha tudatosan, a tulajdonában álló társaság vagyona elvonásának céljával, vagy abba beletörődve működteti a társaságot. Ha a tulajdonos nem nyereségesen működő vállalkozást hoz létre, és tart fenn, az önmagában nem alapozza meg a korlátlan és teljes felelősségét.”

matches:
Kúria
sui generis
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria