text:
Hír archívum: 2018. november
Tilos az etnikai arányokat megváltoztató közigazgatási átszervezés Romániában - A román államfő kihirdette a vonatkozó törvényt
Kihirdette Klaus Iohannis román államfő csütörtökön azt a törvénytervezetet, amely egyebek mellett megtiltja, hogy a nemzeti kisebbségek arányát megváltoztató módon módosítsák a megyék, városok és községek közigazgatási határait.
Brexit után is jogi együttműködés Londonnal - Trócsányi: Nem csorbulhatnak a Nagy-Britanniában elő magyarok jogosultságai
Nagyon fontos Nagy-Britannia és Magyarország további zavartalan jogi együttműködése, függetlenül attól, hogy milyen irányt vesz a brit EU-tagság megszűnésének folyamata (Brexit) - mondta csütörtökön Londonban Trócsányi László.
Ember a jog alatt - Az Indig-per - Egy híres ügy a magyar jogtörténetből
A múlt század harmincas éveiben furcsa plágiumper rázta meg a hazai színházi világot. Forgács Ferenc közgazdász azzal vádolta a Vígszínházat és a korszak divatos szerzőjét, Indig Ottót, hogy az „Ember a híd alatt” címmel bemutatott színmű szóról szóra azonos a „Szép élet” című, a Vígszínháznak felajánlott, de elutasított drámájával.
1,3 milliárdnyi autókereskedelmi csalást leplezett le a NAV - Bűnszervezetek cégláncolatok közbeiktatásával kerülték ki az áfát
Nagy változások várhatóak az uniós források felhasználásánál - Változnak az eredményesség mérésére vonatkozó szabályok
Magyar bíróság sértette meg egy anya tisztességes eljáráshoz való jogát - Kisgyermekek jogellenes elvitele - Ab-döntés
A testület friss határozatában kiemelte: egy gyermek jogellenes elvitele kapcsán folytatott eljárásban a bíróságnak lehetőség szerint a felek által felajánlott összes bizonyítási eszközt igénybe kell venni annak érdekében, hogy egyértelműen megállapíthatóak legyenek a kiskorú gyermekek érdekei. Az olyan eljárás, amely ellehetetleníti azt, hogy a gyermek érdekeire fény derüljön, nem felel meg a tisztességes eljárás alaptörvényi követelményének.
Felkészült főbíróság - A Kúria elnökének beszámolója az Országgyűlés Igazságügyi Bizottsága előtt
A Kúria 2017. évi, a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében elvégzett tevékenységéről számolt be dr. Darák Péter az Országgyűlés Igazságügyi Bizottsága előtt 2018. november 20-án, Budapesten. A Bizottság egyhangúlag támogatta a beszámoló elfogadását.
Pornón bukott a londoni csúcsügyvéd - A munkaidőben felnőtt filmet néző jogászt felmentették állásából
A londoni Hogan Lovells nemzetközi ügyvédi iroda azonnali hatállyal felfüggesztette egy magas rangú ügyvédjét, miután a konkurens Irwin Mitchell iroda egy alkalmazottja a szomszédos épületből videóra vette ahogy felnőtt filmet néz munkaidőben. A havi 27 millió forintnak megfelelő összeget kereső, vezető beosztásban lévő ügyvéd akár el is veszítheti állását kedvtelése miatt.
Ügyfélérdekek bírósági fókuszban - Új épületbe költözött a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság - Videó
Az Országos Bírósági Hivatal (OBH) az elmúlt években számos intézkedés tett, hogy könnyebbé tegye az ügyfelek bíróság előtti eljárását. Ügyfélközpontokat alakított ki, folyamatosan fejleszti a digitális bíróságot, tájékoztató kiadványokat és kisfilmeket készített – mondta el dr. Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Pécsi KMB) ünnepélyes átadásán, 2018. november 16-án.
Igazolatlanul felhasznált 1% - Nem tudott elszámolni a civil szervezet – megbüntette a NAV
A Kúria közelmúltban publikált egyik ítélete (Kfv.V.35.533/2017/5) szerint az adóhatóság 2012. év vonatkozásában a civil szervezeteknek felajánlható 1%-os személyi jövedelemadó (szja.) felhasználását ellenőrizte. Ennek eredményeként a tárgyévi felajánlás teljes visszafizetését, sőt még az előző évben felajánlott és tartalékol összegekből közel 34 millió forint befizetését is előírta. Valótlan adatok közlése miatt pedig a jövőre nézve ki is zárta a felajánlásokból.
Komoly változások az e-kereskedelemben - Hatályban a versenyjogi korlátozások felszámolását célzó új szabályozás
Kérdőjelek a Sargentini-jelentés körül - Alapjogokért Központ: Homályosak az uniós jogállamisági eljárás szabályai
Az Alapjogokért Központ szerint a Magyarországgal szemben az Európai Parlament által megindított "jogállamisági eljárásra" vonatkozó uniós szabályok rendkívül homályosak és kétértelműek, az eljárás maga pedig számos kérdést vet fel.
Az A4-es papírtól a 5G technológiáig - Harmonizált szabványok Európában - Uniós cselekvési terv a jogbiztonság érdekében
Az Európai Bizottság cselekvési tervet terjeszt elő annak érdekében, hogy fokozza a hatékonyságot, az átláthatóságot és a jogbiztonságot a teljeskörűen működő egységes piacot szolgáló harmonizált szabványok kidolgozása terén.
Hogyan hat a Brexit a külföldön élő brit állampolgárok jogi helyzetére? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott
Az Egyesült Királyságtól eltérő uniós államokban lakóhellyel rendelkező tizenhárom brit állampolgárnak a Brexit-tárgyalások megkezdésére felhatalmazó határozat megsemmisítése iránti kérelme elfogadhatatlan. A Törvényszék megállapítja, hogy a jelen eljárásban megtámadott határozat nem gyakorol hatást a keresetet benyújtó brit állampolgárok jogi helyzetére - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
Egyszerűbbé válnak az innovációs célú közbeszerzések - A Közbeszerzési Hatóság szakmai útmutatója
Az Innovációs és Technológiai Minisztérium, illetve a Közbeszerzési Hatóság 2018 októberében együttműködési megállapodást kötött annak érdekében, hogy fokozzák Magyarországon az innovációs célú közbeszerzések hatékonyságát és elterjedését. Az együttműködés fontos aktualitása, hogy a Közbeszerzési Hatóság elkészítette az innovációs partnerség alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló útmutató tervezetét.
A vezető tisztségviselő felelőssége a harmadik személyekkel szemben - Jelentős változásokat hozott az új Polgári Törvénykönyv
Illegális börtöntelefon - Csalásra használják a börtönöket ellepő mobilokat
Mini telefonok és a Turbó SIM kártyák segítik az elítéltek korlátlan, illegális kommunikációját és telefonos csalásait a hazai börtönökben. Egyre több készüléket csempésznek be a bv-intézetek falai közé, és már a hivatalos bv-mobilokat is könnyedén feltörik a fogvatartottak. A büntetés-végrehajtás inkább kisebb, mint nagyobb sikerrel próbálja megtisztítani a cellákat az ellenőrizhetetlen mobiloktól.
Börtönvilág a fogvatartott szemével - Már elérhető a BvOP filmje! - Egy egyedülálló projekt az évszázados sztereotípiák ledöntésére
A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága egy egyedülálló projekt keretében, a büntetés-végrehajtási szervezet történelmében első alkalommal egy olyan rövidfilmet készített, amelynek célja, hogy a börtönök világát a maguk valójában, a fogvatartottak szemszögéből mutassa be, valamint lerombolja azokat az évszázados sztereotípiákat, amelyek fogvatartottakat, dolgozókat egyaránt érintenek. A teljes film a Corvin Moziban november 23-án tartott ünnepélyes premiert követően Youtube csatornánkon már elérhető.
Adathalász-veszély Fekete Pénteken! - Az online vásárlás veszélyei - A Nemzeti Kibervédelmi Intézet figyelemfelhívása
Az internetes csalók is igyekeznek kihasználni a fekete péntekhez hasonló, időszakosan nagy tömegű online vásárlásra buzdító kampányokat - hívta fel a figyelmet a Nemzeti Kibervédelmi Intézet pénteken.
Állampolgári bejelentések alapján az RTL Klub, a TV2 és a Tilos Rádió egy-egy műsorszámának helytelen korhatár-besorolása miatt szabott ki bírságot a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) Médiatanácsa eheti ülésén - közölte az NMHH Kommunikációs Igazgatósága pénteken
Elfogultságot jelent-e az ítélkezésben a facebook-ismeretség? - A Florida Legfelsőbb Bíróság döntést hozott
Jogilag nem veti fel a bíró elfogultságát, ha olyan ügyben ítélkezik, amelyben az ügyvéd ismerőse a Facebookon - hangsúlyozza döntésében Florida állam Legfelsőbb Bírósága. A döntés előzménye egy fellebbezés, amelyben az egyik fél egy részrehajlást feltételező Facebook-barátság miatt kérte a bíró kizárását az eljárásból.
Trócsányi: Felül kellene vizsgálni a közjegyzői törvényt - 2021-ben lesz harmincéves a státuszjogszabály - Konferencia
Megtörténhet a közjegyzői törvény átfogó felülvizsgálata - jelentette ki az igazságügyi miniszter múlt hét pénteken Szegeden. Trócsányi László hangsúlyozta: a jelenleg a törvényben foglalt, a nem peres eljárásra vonatkozó rendelkezéseket máshol kellene szabályozni.
Magánszemély adóügyi illetékessége - Tények és tévhitek az szja- és a tb-fizetéssel kapcsolatban
Súlyosan diszkriminatív ápolási díj? - A MEOSZ egyeztetést vár a megkerülésével benyújtott javaslat kapcsán
A Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége azonnal egyeztetést kezdeményez a kormányzati oldal képviselőivel a kedden benyújtott, az egyes szociális, gyermekvédelmi tárgyú, valamint egyéb kapcsolódó törvények módosításáról rendelkező törvénytervezet kapcsán. A Szövetség elfogadhatatlannak tartja, hogy az érdekvédelemmel való egyeztetésre hivatkozva, de valójában annak megkerülésével született tervezet figyelmen kívül hagyja a fogyatékos emberek többségét, így az súlyosan diszkriminatív, sérti a fogyatékos emberek és hozzátartozóik emberi méltóságát.
Visszatérhetnek a lengyel legfelsőbb bíróság nyugalmazott bírái munkahelyükre? - Varsó módosítaná a nyudgdíjszabályokat
Memgújult a Budapesti Ügyvédi Kamara vezetése - A megválasztott tisztségviselők teljes listája - Nem hivatalos eredmények
A több mint nyolcezer fővárosi tagot egybefogó szakmai önkormányzati köztestület, a Budapesti Ügyvédi Kamara Tóth M. Gábor ügyvédet választotta meg elnökévé november 16-án. Az új elnök megbízatása négy évig tart.
Évente százezreket bántalmaznak párkapcsolatban Németországban - A bejelentett esetek száma közel 140 ezer - A BKA jelentése
Csaknem 140 ezer embert ért kapcsolaton belüli erőszak Németországban tavaly a szövetségi bűnügyi hivatal (BKA) kedden bemutatott adatai szerint. A hatóságok becslése szerint csak minden ötödik sértett kér segítséget, így a kapcsolati erőszaktól valójában százezrek szenvednek Németországban.
2021 nyarán lesz a következő országos népszámlálás - A kormány benyújtotta a vonatkozó törvényjavaslatot
Új Black Friday módszerek a hamis webáruházakban - Akár a bankkártya-adatainkat is ellophatják!
Évről évre egyre nagyobb siker az online kereskedelemben is hatalmas forgalmat generáló Black Friday, azaz Fekete Péntek - ezt pedig nemcsak a kereskedők, hanem az internetes csalók is igyekeznek kihasználni. A kifejezetten erre az időszakra létrehozott hamis webáruházak hihetetlennek tűnő ajánlatokkal kecsegtetnek, ha pedig bedőlünk nekik, nemcsak egy adott tétel árát, de a bankkártya-adatainkat is bukhatjuk. Az internetes vásárlás mellett ilyenkor a készpénzfelvétel sem veszélytelen, így érdemes résen lenni – hívja fel a figyelmet Solymos Ákos, a Quadron Kibervédelmi Kft. szakértője.
Jelentősen bővülnek a vonaton utazók jogai - Az EP támogatta az uniós módosító javaslatot
Alkalmas-e a jelen jogi szaknyelve a jövő kérdéseinek rendezésére? - A jogi szaknyelv terminológiai és oktatási kihívásai - Konferencia
Szükség van a jogi szövegek jó minőségű szakfordítására - jelentette ki az igazságügyi miniszter a Szegedi Tudományegyetemen tartott, A jogi szaknyelv terminológiai és oktatási kihívásai című konferencián pénteken.
Ombudsman: Minden gyermek egyformán számít! - November 20-dika a gyermekek jogainak világnapja
Újra illetékmentes lesz a keresetlevél visszautasítása - Elfogadta az Országgyűlés az adótörvényeket módosító csomagot
Elfogadta az Országgyűlés az adótörvényeket módosító törvénycsomagot, amelynek része az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnökének Illetéktörvény módosítási javaslata is. A kezdeményezésnek köszönhetően 7 év után újra illetékmentes lesz a bírósági eljárást megindító beadvány visszautasítása.
Döntő pillanathoz érkezett a Brexit - Jóváhagyták a kiválási megállapodás tervezetét a tagországok szakminiszterei
Családi életre nevelés a Nemzeti alaptantervben? - Köznevelési törvénynek keresztelték az új oktatásról szóló jogszabályt
Az Emberi Méltóság Központ és a CitizenGo szervezet kezdeményezi, hogy jelenjen meg a családi életre nevelés az új Nemzeti alaptantervben. Az erről szóló petíciót Kásler Miklós, az emberi erőforrások miniszterének nevében Rétvári Bence, a tárca parlamenti államtitkára vette át kedden Budapesten.
Örökölhető-e a ki nem vett szabadság pénzbeli megváltásának joga? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott
Az elhunyt munkavállaló örökösei pénzbeli megváltást igényelhetnek a volt munkáltatójától azon fizetett éves szabadságért, amelyet e munkavállaló nem vett ki. Az elhunyt munkavállalónak a ki nem vett szabadság pénzbeli megváltásához való joga ugyanis öröklés útján átszállhat az örökösökre - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
Új elnököt és tisztségviselőket választottak a fővárosi ügyvédek a Budapesti Ügyvédi Kamara élére november 16-dikán pénteken. A Szavazatszámláló Bizottság már közzétette a szavazatszámlálás eredményét a megválasztott személyek vonatkozásában - bár az még nem hivatalos.
A Közbeszerzési Hatóság naprakészen jelentet meg minden, közbeszerzési eljárásokhoz, illetve jogorvoslathoz kapcsolódó információt, döntést. A Hatóság biztosítja a közbeszerzési adatbázis átláthatóságát, az információk azonnali és könnyű elérhetőségét bárki számára. Emellett az utóbbi időben számos innovatív, köztük digitális eszközt vezetett be annak érdekében, hogy a transzparenciát, illetve a versenyt tovább erősítse a közbeszerzési piacon.
Önmagában a bírói út igénybevételének formális biztosítása nem elegendő az eljárási garanciák teljesedéséhez, hiszen az alkotmányos szabályban előírt garanciák éppen azt a célt szolgálják, hogy azok megtartásával a bíróság a véglegesség igényével hozhasson érdemi döntést. - Az Alkotmánybíróság határozatot hozott jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről (II/3423/2015.)
A technológia gyökeresen átalakítja a jogalkotás és a jogalkalmazás teljes folyamatát. De kiválthatja-e a mesterséges intelligencia és a blokklánc-rendszerek terjedése a humán tényezőt? Lesz-e létjogosultsága a robotközjegyzőknek és a virtuális ügyvédeknek? Milyen változást hoznak az okosszerződések? - Ezekre a kérdésekre is választ adott a 30. Közép-európai Közjegyzői Kollokvium.
Andrej Babis cseh kormányfő felajánlotta Milan Kunderának, a Párizsban élő világhírű cseh származású írónak, hogy segít visszaszerezni cseh állampolgárságát, amelytől az 1970-es évek végén fosztotta meg őt a csehszlovák kommunista rendszer.
Az egyszerűsített kártalanítási eljárás intézményét a Büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (Be.) vezette be jogrendszerünkbe 2018. július 1-diki hatállyal.
Még az idén, december 1-jével megnyílik a 10 millió forintos kedvezményes kamattámogatású kölcsön igénylésének lehetősége a kétgyermekes családok számára - jelentette be az Emberi Erőforrások Minisztériumának család- és ifjúságügyért felelős államtitkára budapesti sajtótájékoztatóján.

matches: bíróság Kúria Kúria Bíróság bíróság Bíróság Kúria Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Köf.5.021/2019/4. számú határozat | Kúria
Köf.5.021/2019/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf. 5021/2019/4.
Az érintett önkormányzat: Aba Város Önkormányzat (8127 Aba, Rákóczi u. 12.)
Az érintett önkormányzat képviselője: dr. Ivanits Viktor Miklós kormánytisztviselő
- megállapítja, hogy Aba Város Önkormányzat Képviselő-testületének a helyi adókról szóló 1/2019. (II.20.) számú önkormányzati rendelete jogszabálysértő, ezért azt kihirdetése napjára visszamenőleg, 2019. március 23-i hatállyal megsemmisíti;
[1] Aba Város Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) 2019. február 20-án tartott rendkívüli ülésén fogadta el a helyi adókról szóló 1/2019. (II.20.) számú önkormányzati rendeletét (a továbbiakban: Ör.), amelyet a Nemzeti Jogtárban nem tett közzé, de azt az ülésről készült jegyzőkönyv mellékleteként felterjesztette a Fejér Megyei Kormányhivatalhoz (a továbbiakban: Kormányhivatal). A Kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárás során megállapította, hogy az Ör. formai tagolása ellentétes a jogszabályszerkesztésről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendelet (a továbbiakban: Jszr.) 36. § (2)-(3) bekezdésében, 37. § (1) bekezdésében, valamint a 41. § (1)-(3) bekezdésében foglaltakkal. Megállapította továbbá, hogy az Ör. 2. § (2) bekezdése ellentétes az Alaptörvény B) cikkében és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 2. § (1) bekezdésében, valamint a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 6. § a) pontjában, 11. §-ában, 18. §-ában és 24. §-ában foglaltakkal, az Ör. 2. § (3) bekezdése pedig ellentétes a Htv. 52. § 7., 8., 11. és 47. pontjában, valamint a Jszr. 70. § (1) bekezdésében foglaltakkal.
[2] Mindezek miatt a Kormányhivatal 2019. április 2-án törvényességi felhívással élt a képviselő-testület felé, melyben a jelzett törvénysértések megszüntetésére 2019. május 15-ét, majd a képviselő-testület határidő hosszabbítására irányuló kérelme folytán 2019. június 14-ét jelölte meg.
[3] 2014. június 14-én Aba Város Önkormányzat Jegyzője tájékoztatta a Kormányhivatalt, hogy a Képviselő-testület a törvényességi felhívást még nem tárgyalta meg, a megtárgyalást a szakvélemény beszerzése után tervezik, mely még folyamatban van.
[4] Ezen előzmények után indítványozta a Kormányhivatal a Kúria Önkormányzati Tanácsánál az Ör. – fentiek szerinti – jogszabályba ütközésének vizsgálatát. A Kormányhivatal a törvényességi felhívásban megjelölt jogszabályhelyekre hivatkozva kifejtette, hogy az Ör. valamennyi alcíme egyetlen szakaszt foglal magában, ezzel a Jszr. hivatkozott rendelkezéseibe ütközik. Álláspontja szerint ugyanis a szakasznál magasabb szerkezeti egység (alcím) csak akkor lett volna kialakítható, ha a jogszabály áttekinthetősége másként nem lett volna biztosítható.
[5] A Kormányhivatal megítélése szerint jogszabálysértő az Ör. 2. § (2) bekezdése is, mert a Képviselő-testület az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a) pontjában és a Htv. 6. § a) pontjában meghatározott adó-megállapítási jogán túlterjeszkedve szűkítette az adótárgyak körét azzal, hogy a magánszemély kommunális adója adónemben nem állapított meg adómértéket a „telek”, mint adótárgy tekintetében. Álláspontja szerint ugyanis, amennyiben a Képviselő-testület a Htv. körébe tartozó valamely adótárgy vonatkozásában mellőzni kívánja az adóztatást, azt csak a mentességi szabályok beiktatásával teheti meg.
[6] A Kormányhivatal álláspontja szerint az Ör. 2. § (2) bekezdése nem felel meg a Jat. 2. § (1) bekezdésében foglalt normavilágosság követelményének sem, ugyanis a két tagmondat között fennálló ellentmondás nem teszi lehetővé annak pontos megállapítását, hogy az Ör. címzettjeinek milyen magatartást kell tanúsítaniuk.
[7] A Kormányhivatal szerint jogszabálysértő az Ör. 2. § (3) bekezdése is, mert nem a Htv. hivatkozott pontjaiban rögzített fogalomkészletet használja, a „lakástulajdon”, valamint a „nem lakás céljára szolgáló egyéb építmény”, mint új fogalom nem került szabályozásra az Ör.-ben.
[8] A Kúria Önkormányzati Tanácsa a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 140. § (1) bekezdése alapján a 42. § (1) bekezdése értelmében hívta fel az érintett önkormányzatot az indítványra vonatkozó nyilatkozata előterjesztésére. Az önkormányzat nem terjesztett elő védiratot.
[9] Az indítvány részben megalapozott.
[10] A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.
[11] A sérelmezett Ör. teljes normaszövege:
Aba Város Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1. § (1) bekezdésében. a 39/C (1) és (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés h) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
Aba Város Önkormányzat Képviselő-testülete Aba város közigazgatási területén a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvényben (a továbbiakban: Htv.) felsorolt helyi adók közül határozatlan időre az alábbiakat vezeti be:
aa) magánszemély kommunális adója
ab) idegenforgalmi adó
2. Magánszemély kommunális adója
(1) Magánszemély kommunális adókötelezettség terheli a Htv. 12. §-ában, valamint a Htv. 18. §-ában meghatározott magánszemélyt, továbbá azt a magánszemélyt is, aki Aba város közigazgatási területén nem magánszemély tulajdonában álló lakás bérleti jogával rendelkezik.
(2) Az adó évi mértéke a Htv. 11. §-ában és a Htv. 17. §-ában meghatározott adótárgyanként: építmények, lakásbérleti joggal rendelkező magánszemély esetében 12.000,- Ft.
(3)Mentes a magánszemély kommunális adója alól:
a) a magánszemélynek a lakástulajdonával azonos helyrajzi számon lévő minden, nem lakás céljára szolgáló egyéb építménye,
b) a 65 évet betöltött magánszemély, aki a lakcímnyilvántartás szerint és ténylegesen (életvitelszerűen) is egyedül él, a lakóhelyéül szolgáló lakása és a lakástulajdonával azonos helyrajzi számon lévő minden, nem lakás céljára szolgáló egyéb építménye után. A mentesség csak egyetlen lakás tekintetében vehető igénybe. A mentesség tekintetében az adókötelezettségben bekövetkező változást a következő év első napjától kell figyelembe venni.
(2) Az adó mértéke személyenként és vendégéjszakánként 100 Ft.
(2) Állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén az adó mértéke az adóalap 2%-a.
(3) Ideiglenes jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén az adó mértéke naptári naponként 5.000 Ft.
(4) Mentes az iparűzési adó alól a háziorvos, védőnő vállalkozó, ha a vállalkozásuk iparűzési adóalapja az adóévben a 20 millió Ft-ot nem haladja meg.
(1) A Rendelet 2019. március 23-án lép hatályba.
[12] A Kúria Önkormányzati Tanácsának először abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy az Ör. szerkezete (formai tagolása) jogszabálysértő-e.
[13] A Jszr. 36. § (3) bekezdése alapján „[a] jogszabály alapegysége a szakasz. A jogszabály tervezetének tagolása során szakasznál magasabb szintű szerkezeti egység akkor alakítható ki, ha az alacsonyabb szintű szerkezeti egységek alkalmazásával a jogszabály áttekinthetősége nem biztosítható.” A Jszr. 41. § (1) bekezdése szerint „[a] jogszabálytervezet áttekinthetősége érdekében az ugyanazon jogintézményt szabályozó szakaszokat egybefoglaló önálló szerkezeti egységként alcímek alakíthatók ki.” A Jszr. 41. § (2) bekezdése szerint „[e]gyetlen szakaszt magában foglaló alcím csak akkor alakítható ki, ha az (1) bekezdés szerinti tagolás miatt a jogszabály szerkezetének egységessége érdekében az szükséges.”
[14] A Kúria megítélése szerint jelen rendelkezések összevetéséből az következik, hogy amennyiben a jogalkotó alcímet kíván használni – márpedig jelen esetben ez biztosítja az áttekinthetőséget – akkor az alcím alatti tartalmat szakaszokra (és nem egyetlen szakaszra) kell tagolni. A Jszr. 41. § (2) bekezdése ugyan – kivételesen – lehetővé teszi, hogy az alcím egy(etlen) szakaszból álljon, de a Kúria megítélése szerint a Jszr. 41. § (2) bekezdésben foglalt kivételes szabály nem értelmezhető akként, hogy a jogszabály szerkezetének egységessége érdekében valamennyi alcím csak egyetlen szakaszt tartalmaz. Abban az esetben felel meg tehát a normaszöveg a Jszr. által támasztott formai követelményeknek és ezáltal a jogbiztonság alkotmányos követelményének, ha az alcímek szakaszokra tagoltak és kivételesen, egyes alcímek esetében van lehetőség arra, – ha a jogszabály szerkezetének egységessége csak így biztosítható – hogy az egyetlen szakaszt tartalmazzon.
[15] Az alcímek használata okán tehát nem jogszabálysértő az Ör., az alcímek alatti tagolást azonban a Jszr. rendelkezéseiből következően szakaszokra (szükség esetén bekezdésekre) kell bontani.
[16] A Kúria megállapította, hogy az indítványban is sérelmezettek szerint, két azonos számú (2.) alcím szerepel az Ör.-ben, („2. Magánszemélyek kommunális adója” és „2. Idegenforgalmi adó”). Az „Idegenforgalmi adó alcím” előtti sorszámot javítani szükséges 3.-ra, ennek következtében valamennyi – ezt az alcímet követő – alcím esetében változik a számozás.
[17] A Kúria Önkormányzati Tanácsának ezt követően abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy jogszabályellenes-e az Ör. 2. § (2) bekezdése, amely szerint „az adó évi mértéke a Htv. 11. §-ában és 17. §-ában meghatározott adótárgyanként: építmények, lakásbérleti joggal rendelkező magánszemély esetében 12.000.- Ft.”
[18] A Htv. 11. §-a (1) bekezdése alapján „[a]dóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévő építmények közül a lakás és a nem lakás céljára szolgáló épület, épületrész (a továbbiakban együtt: építmény).” A (3) bekezdés szerint „[a]z adókötelezettség az építmény valamennyi helyiségére kiterjed, annak rendeltetésétől, illetőleg hasznosításától függetlenül.”
[19] A Htv. 17. §-a értelmében „[a]dóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévő telek.”
[20] A Htv. fenti §-ai tehát az építményről és a telekről, mint adóköteles adótárgyakról rendelkeznek, ugyanakkor az Ör. a telek vonatkozásában nem tartalmaz szabályozást: sem az adómértéket nem határozza meg, sem mentességi szabályokat nem állapít meg ezen adótárgy vonatkozásában. Az Ör. hivatkozott rendelkezése ezért egyrészt a Htv.-be ütközik, másrészt önmagával is ellentétes, mivel nem rendezi a Htv. 17. §-ában meghatározott „telek” vonatkozásában az adókötelezettséget, vagy annak hiányát.
[21] Egyetért a Kúria az indítványozóval a tekintetben is, hogy az Ör. ezen rendelkezésének megfogalmazása nem pontos, illetve nem egyértelmű a címzettek számára, így a Jat.-ban megfogalmazott normavilágosság elve is sérül. „A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: új Jat.) 2. § (1) bekezdése értelmében „[a] jogszabálynak a címzettek számára egyértelműen értelmezhető szabályozási tartalommal kell rendelkeznie”. Az új Jat. hatályát megjelölő rendelkezés [1. § (1) bekezdés a) pont] értelmében az önkormányzati jogalkotók számára törvényi előírássá vált a jogállamiság, jogbiztonság alkotmányos elvéből levezetett normavilágosság, korábban alkotmányos követelménye. (Köf.5015/2012/6.)
[22] A világos, érthető és mindenki számára értelmezhető normatartalommal kapcsolatban az Alkotmánybíróság (a továbbiakban: AB) is számos határozatot hozott. Ezek szerint a jogbiztonság megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon. (11/1992. (III.5.) AB határozat) Nem fogadható el az a szabály, amely értelmezhetetlen voltánál fogva teremt jogbizonytalanságot, mert hatását tekintve nem kiszámítható és címzettjei számára előre nem látható. (42/1997. (VII.1.) AB határozat) Az Alkotmánybíróságnak következetes a gyakorlata a tekintetben, hogy a jogállamiságnak [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. „A jogbiztonság az állam – és elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, és egyértelműek legyenek. Működésüket tekintve kiszámíthatónak és előreláthatónak kell lenniük a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is” {az Alaptörvény hatálybalépését követően először: 31/2012. (VI. 29.) AB határozat, Indokolás [25]; további megerősítése: 3024/2019. (II. 4.) AB határozat, Indokolás [41]. 17/2019. (V. 30.) AB határozat, Indokolás [68]}
[23] Az AB gyakorlatát követve a Kúria a Köf. 5.017/2013/3. számú határozatában rámutatott, hogy törvénysértő – a Jat. 2. § (1) bekezdésébe foglalt világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom követelményébe ütközik – az önkormányzati rendeleten belüli kollízió, ha jogértelmezéssel az ellentmondást nem lehet kiküszöbölni, vagy akkor, ha az ellenmondásban álló rendelkezések valamelyike egyben magasabb jogszabályba is ütközik. Jelen esetben mindkét feltétel fennáll. Az Ör. 2. § (2) bekezdése önmagában is ellentmondásos, tekintve, hogy törvényi hivatkozással megjelölt adótárgyakról rendelkezik, melyek körében nem említi a „telket” mint adótárgyat és arra nem állapít meg adómértéket, ezzel magasabb szintű jogszabályba, a Htv. 17. §-ába ütközik.
[24] A Kúriának végül az Ör. 2. § (3) bekezdését kellett vizsgálnia, mely szerint „mentes a magánszemély kommunális adója alól:
a magánszemélynek a lakástulajdonával azonos helyrajzi számon lévő minden, nem lakás céljára szolgáló építménye,
a 65. évet betöltött magánszemély, aki a lakcímnyilvántartás szerint és ténylegesen (életvitelszerűen) is egyedül él, a lakóhelyéül szolgáló lakása, és a lakástulajdonával azonos helyrajzi számon lévő minden, nem lakás céljára szolgáló építménye után. …”
[25] A Htv. 52. § 7. pontja „tulajdonos”, 8. pontja „lakás”, 11. pontja „nem lakáscélú épület”, 47. pontja „egyéb nem lakás céljára szolgáló épület” fogalmakat rögzíti. A Jszr. 70. § (1) bekezdése alapján a képviselő-testület a magasabb (törvényi) szinten szabályozott fogalmakat nem értelmezheti eltérően. Amennyiben az önkormányzat helyi adottságai indokolják új fogalom használatát, azt az önkormányzati rendeletben kellett volna szabályozni.
[26] A Htv. értelmező rendelkezéseit szabályozó 52. §-a tehát nem használja a „nem lakás céljára szolgáló építmény” fogalmat, így annak konkrét tartalmát/jelentését az Ör.-ben kellett volna meghatározni (amennyiben a Htv.-től eltérő fogalomhasználat indokolt), vagy a Htv. 11. és 47. pontjában alkalmazott „nem lakás célú épület”, illetve „egyéb nem lakás céljára szolgáló épület” terminológiát lett volna szükséges alkalmazni.
[27] A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Köf. 5.067/2012/4. határozatában kimondta, hogy a Jat. 2. § (1) bekezdésében foglaltakkal ellentétes a szabályozás, ha az Ör. olyan fogalomkészletet (pl. „pótelőirányzat”, „féléves tájékoztató rendelet-tervezetei”) alkalmaz, amely a hatályos szabályozás viszonylatában nem értelmezhető. A Köf. 5.051/2012/6. számú határozat szerint sérti a világos normatartalom Jat. 2. § (1) bekezdésébe foglalt feltételét, ha a rendelkezésből a címzetti magatartások nem állapíthatók meg.
[28] A Kúria Önkormányzati Tanácsa mindezek alapján azt állapította meg, hogy az Ör. 2. § (2) és (3) bekezdése a fentiek szerint jogszabálysértő. Tekintettel azonban arra, hogy az Ör. nem felel meg a Jszr.-ben meghatározott formai jogalkotási előírásoknak sem, a Kúria Önkormányzati Tanácsa a teljes normaszöveget hatályon kívül helyezi a Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja alapján.
[29] A Jszr.-ben foglalt formai jogalkotásra vonatkozó előírások megsértése az önkormányzati rendelet teljes normaszövegének hatályon kívül helyezését vonja maga után.
[30] A Kúria az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[31] A Kúria a törvényellenesség jogkövetkezményeit a Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja alapján állapította meg.
[32] A Magyar Közlönyben történő közzététel a Kp. 146. § (2) bekezdésén, a helyben történő közzététel a Kp. 142. § (3) bekezdésén alapul.
[33] Jelen eljárásban a Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényellenességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik.
Dr. Varga Eszter s.k. bíró

matches:
Kúria
§ 7
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
§ 7
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
Bornemissza Kúria Wellness Apartman Tiszabecs — Travelminit.ro
Szállás / Magyarország / Szabolcs-Szatmár-Bereg megye / Tiszabecs /
Bornemissza Kúria Wellness Apartman Tiszabecs
A Bornemisza Kúria Wellness Apartman szinte egyedüli vívmány a Szatmári tájegységen.
48.10365, 22.82558
irányár, 1 éj, 1 főnek?14,1 $Szállás ára, min. 4 fő esetén, tartalmazza a reggelit
56,2 $Apartman 4 fő részére, apartman ára/éj
A Bornemisza Kúria Wellness Apartman szinte egyedüli vívmány a Szatmári tájegységen. Tiszabecsen az Ukrán-Magyar határ közvetlen közelében helyezkedik el a település legcsendesebb, egyben a legrégebbi utcájában, a Tisza partján.
A Kúria 1932-ben épült, a jelenlegi tulajdonosok 1998-ban vásárolták meg. Első ütemben 2004-ben épültek fel az apartmanok, majd az igazi áttörés 2015-ben történt, amikor a Kúria korhű külső restaurálása befejeződött, és a wellness medencével kibővült a szolgáltatások köre. Jelenleg családi vállalkozásban működtetik a tulajdonosok, a család végez teljes körűen mindent a “Ház körül”, mivel az a mottójuk, hogy azért tudnak teljes körű garanciát vállalni, amit saját maguk látnak el, és úgy vélik, hogy a személyes, közvetlen vendéglátás a stabil építőköve a vállalkozásuknak.
Az impozáns épület egyik legnagyobb vonzereje a hatalmas udvar és a kert, ami lenyúlik egészen a Tisza partjáig, az itt tartózkodók kényelmesen le tudnak sétálni a vízpartra a hangulatos, igazi szatmári hangulatot idéző gyümölcsös kerten át, ahol a ma már talán 100 éves szilva és diófák lombjai, a madarak éneke árasztják a béke hangulatát. A kert kitűnően alkalmas kempingezésre, külön női és férfi vizesblokkok a kemping vendégeinek áll rendelkezésére.
A szálláshely 5 komfortos apartmannal rendelkezik, pontosan 20 fő fogadására van berendezkedve. 3 apartman teljesen felszerelt konyhával, mindegyik különálló fürdőszobával és WC-vel. Az apartmanok körbeölelik a Kúria legújabb fejlesztését az élményelemekkel gazdagított fedett medencét, a különálló gyermekmedence a legkisebbeknek is biztosítja a pancsolás élményét. Ezen kívül egy Turmalin kristályos fényterápiával és ionizátorral bővített infraszauna kényezteti vendégeinket.
A kertben lehetőség van sportolásra, a napozóterasz, a szalonnasütő, a kerti ücsörgő, a borospince, a grill- és bográcsozó hely, a játszótér az itt eltöltött idő tartalmasabbá tételét szolgálja.
Az udvaron zárt parkolást biztosítunk térítésmentesen. A szálláshelyre a babával érkezőknek igény szerint kiságy, etetőszék áll rendelkezésre. Az ingyenesen használható WIFI is a szolgáltatás részét képezi.
Igény esetén teljes étkeztetést biztosítunk, akár szatmári “gasztro” menüsor is rendelhető, illetve vízitúrák szervezését is vállaljuk.
Erkély/terasz, Főzőfülke, Hűtőszekrény a szobában, Internetkapcsolat a szobában (vezeték nélküli),
Műholdas-/kábel-TV a szobában, Nemdohányzó szobák, Tea-/kávéfőző a szobában, Televízió (LCD/plazma) a szobában,
2 db szimpla ágy (nem összetolható)
Erkély/terasz, Hűtőszekrény a szobában, Internetkapcsolat a szobában (vezeték nélküli),
Műholdas-/kábel-TV a szobában, Nemdohányzó szobák, Televízió (LCD/plazma) a szobában, Ventilátor a szobában
Televízió (képcsöves) a szobában, Erkély/terasz, Hűtőszekrény a szobában, Internetkapcsolat a szobában (vezeték nélküli),
Műholdas-/kábel-TV a szobában, Nemdohányzó szobák, Ventilátor a szobában
Földszintes saját konyhával 5 fős apartman 2 hálótérrel
Erkély/terasz, Főzőfülke, Hűtőszekrény a szobában, Internetkapcsolat a szobában
(vezeték nélküli),Műholdas-/kábel-TV a szobában, Nemdohányzó szobák,
Tea-/kávéfőző a szobában,Televízió (LCD/plazma) a szobában,
Internetkapcsolat a szobában, Erkély/terasz, Hűtőszekrény a szobában,
Internetkapcsolat a szobában (vezeték nélküli), Íróasztal a szobában,
Mikrohullámú sütő a szobában, Műholdas-/kábel-TV a szobában,
Nemdohányzó szobák, Tea-/kávéfőző a szobában,
Televízió (LCD/plazma) a szobában, Ventilátor a szobában
Ajánlott szállások Bornemissza Kúria Wellness Apartman Tiszabecs közelében
még több ajánlott szállás Bornemissza Kúria Wellness Apartman Tiszabecs közelében
még több szállás Tiszabecs környékén
A Bornemissza Kúria Wellness Apartman Tiszabecs szerződésben garantálja, hogy az itt feltüntetett ár a legalacsonyabb. Ezt a szállást sehol máshol nem foglalhatod le ennél olcsóbban!
A Bornemissza Kúria Wellness Apartman Tiszabecs előleg nélkül foglalható! Foglalásodat így bármikor, ingyenesen lemondhatod.
Ajánlatkérésedre, foglalásodra közvetítő nélkül, direkt a Bornemissza Kúria Wellness Apartman Tiszabecs válaszol!

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
3764. Kastélykutató (GCKAS)
<< < 242 (21-40) > >>
21. Jánosháza, Erdődy-Choron-kastély
22. Pápa-Kéttornyúlak, Kvassay-Zichy kastély
23. Pápa, Esterházy kastély
24.Zala , Zichy Mihály Múzeum
25. Somogytúr, Bosnyák-kúria
26. Kötcse, Antall-kúria
27. Gyula, Gróf Almásy Dénes kastélya
29. Béla (SK),
30. Diósjenő, Sváb-kastély
31. állomás: Verőce, Migazzi-kastély
32. Váchartyán, Rudnay kastély
33. Szada, Grassalkovich-Pejacsevich kúria
34. Szirák
35. Óbuda, Zichy Kastély
36. Bakonyoszlop, Esterházy-kastély
37. Balatonfüred-Arács, Széchényi-kastély
38. Csopak, Ranolder-kastély
39. Perkáta, Győry-kastély
Elhelyezés időpontja: 2019.10.09 13:00
Megjelenés időpontja: 2014.03.02 10:07
Utolsó lényeges változás: 2019.10.12 18:27
Utolsó változás: 2019.10.12 18:34
Elrejtők: Strombus, petheovacka és még sokan mások
Megtalálások száma: 741 + 9 sikertelen + 73 egyéb, grafikon
Ez egy MOZGÓ láda (15x8x6 cm), melynek célja, hogy összegyűjtse azokat a kastélyokat és kúriákat; melyek fellelhetőek Magyarország belterületén.
- A láda többször is megtalálható, és továbbvihető, de ugyanazon felhasználó megtalálásai között minimum 1 hónapnak el kell telnie!
- Rejtést követően győződjetek meg róla, hogy a láda nem lesz veszélyben! A kastélytól legyen inkább kicsit távolabb; de legalább biztonságosabb helyen a rejtek! Ne feledjétek, hogy mindig az utolsó megtaláló gondjára van bízva a láda; függetlenül attól, hogy továbbvitte-e avagy sem!
- Rendezvényre a láda csak akkor mehet, ha kastélyhoz van elrejtve! Csomagtartós, asztalos logolás nem megengedett! Kérem, a szervezők gondoskodjanak a szabályos elrejtésről!
- A láda lehetőleg minden esetben Magyarország belterületére kerüljön! Van sok szép kastély és kúria hazánkban is; ráadásul a külföldre vitt mozgó ládák nagyon sok idő múlva kerülnek vissza a körforgásba! Ha mindenképp külföldre szeretnéd vinni, akkor a határtól nem messze lévő kastélyok (max. 30km) még megengedettek.
- Magánterületre NE rejtsétek a ládát a tulajdonos engedélye nélkül!
Kastélykutató mozgó láda (GCKAS)
A kastély általában előkelő, jómódú személyek szabadon álló, palotaszerű székhelye, főurak, földesurak fényűző várszerű lakóhelye birtokukon. Hazánkban kb. a 17. századtól kezdtek el a vidéken védőművekkel többé-kevésbé ellátott, magányos kastélyokat építeni. A legtöbb kastély a törökök teljes kiűzetése után, a rokokó stílus korszakában és a 19. század elején keletkezett.
Az Országos Műemlékvédelmi Hivatal felmérése szerint Magyarországon jelenleg 718 védett kastély található, ebből pedig 51 működik kastélyszállóként.
A kastélytól eltér a kúria, amely kastélyszerű, de kisebb igényű lakóház, főként a középnemesség lakóhelye volt. A KÖH által nyilvántartott műemlék-adatbázis kivonata szerint hazánkban jelenleg 430 védett kúria található.
A rejtéshez:
- A láda lehetőleg ne keresse fel többször is ugyanazt a helyet, de ha nem tudod új kastélyhoz vinni, helyezd el egy előzőnél! Áttelepítés előtt érdemes tanulmányozni, merre is járt eddig a láda.
- Védett természeti területre csak a vonatkozó jogszabályok betartásával rejts!
- Magánterületre NE rejtsétek a ládát a tulajdonos engedélye nélkül! Győződjetek meg róla, hogy a terület a nap 24 órájában szabadon hozzáférhető-e a játékosok számára, nem elzárt magánterület, vagy nem magánterületen vezet át az egyetlen járható út! Ha a bejutás bármilyen térbeli, időbeli vagy anyagi feltételekhez kötött, ezt a logban közölni kell!
- Rejtést követően győződjetek meg róla, hogy a láda nem lesz veszélyben! A kastélytól legyen inkább kicsit távolabb; de legalább biztonságosabb helyen a rejtek!
- Ha ismersz nevezetes, vagy eldugott kastélyt, várkastélyt, vadászkastélyt, kúriát; esetleg kastély romot a környékeden, vidd oda! Az sem baj, ha egy másik láda mellé telepíted átmenetileg, hiszen több kastélynál van már geoláda. Ha nincs ötleted, hagyd a helyén; de az alábbi linkek segítenek a láda következő helyének kiválasztásához:
Műemlékem.hu - Kúriák
Műemlékem.hu - Kastélyok
Magyar kastélyok és kúriák
Kastélyok-utazás
Kastélyok.com
Magyarországi kastélyok listája1
Magyarországi kastélyok listája2
Kastély POI lista
Kastélyos geoládák
Kastélyos geoládák2
A teendők nagyjából ugyanazok, mint a többi mozgó ládánál:
1. Megkeresed a GCKAS mozgó ládát. Ha továbbviszed, akkor hagyj egy "bocsi cetlit", hogy az utánad érkező ládászok ne keressék feleslegesen (ha fogyóban van, kérlek pótold)! Ha nem vitted tovább, akkor csak jelezd a logban, hogy maradt a láda. Így is jár a pont, s további teendőid nincsenek.
2. A megtalálást bejelented a szokásos módon; kapsz rá egy pontot. Ezzel a GCKAS láda gazdájává válsz, és tudod az oldalt szerkeszteni.
3. Mihamarabb változtasd meg a ládaoldalon az állapotot "BETEG"-re.
4. Kihelyezed az új rejtekre. (Ha lehet, akkor néhány napon belül.) Ez lehet egy állandó láda szomszédsága, de lehet önálló hely is. Ügyelj arra, hogy a ládát biztonságos helyre tedd és ne legyen veszélyben! A kihelyezés előtt a LOGFÜZETBE beírod a felhasználónevedet, a dátumot, az időt, és az ÚJ JELSZÓT!
5. Módosítod a láda adatait:
-felhasználói neved,
6. Az aktuális új rejtekhely leírással, fényképekkel, tanácsokkal, tudnivalókkal kiegészíted a megtaláláskor írt internetes logot. Ha van némi ismeretanyagod a következő rejteknek helyt adó kastélyról, akkor pár mondatban írd le, amit érdemes tudni róla és miért nevezetes!
7. Ne csak a logban, hanem itt a ládaoldalon is tüntesd fel a felsorolásban a láda új helyét. (GPS koordináta nem kell.)
8. És végezetül ha akarsz, akkor tölts fel egy képet a ládaoldal bal szélére is, mint a láda X. állomása. (Nem kötelező, de hasznos!)
Jó ládavadászatot, és kellemes időtöltést kívánok! Ha zavarosnak tűnnek a teendők, vagy bármi kérdésed van, keress meg bátran e-mailben, és szívesen segítek!
- A láda 1 éves lett; logbook képek itt és itt.
- A láda 2 éves lett.
- A láda 3 éves lett.
Felkeresett helyek:
A láda által felkeresett helyeket EZEN vagy EZEN a térképen is nyomon követhetitek. A listát folyamatosan frissítem.
1. állomás: Somogyvár, Széchenyi-kastély
2. állomás: Várda, Somssich-Matolay (Szász)kastély
3. állomás: Szarkavár, Somssich-kastély
4. állomás: Kaposvár-Toponár, Festetics-kastély
5. állomás: Nagyberki, Vigyázó-kastély
6. állomás: Mosdós, Pallavicini-kastély
7. állomás: Bicske, Batthyány-kastély
8. állomás: Mór, Lamberg-kastély
9. állomás: Fehérvárcsurgó, Károlyi-kastély
10. állomás: Nádasdladány, Nádasdy-kastély
11. állomás: Csákvár, Esterházy-kastély
12. állomás: Martonvásár, Brunszvik-kastély
13. állomás: Szekszárd-Bárányfok, Gemenci vadászkastély, Trófea múzeum
14. állomás: Zomba-Szentgálszőlőhegy, Szent Gaál-kastély
15. állomás: Dunapataj-Szelid, Bencze-kastély
16. állomás: Baja, Grassalkovich-kastély
17. állomás: Bezeréd, Bezerédj-Békássy-kastély
18. állomás: Egervár, Nádasdy-Széchenyi-várkastély
19. állomás: Zalaegerszeg-Botfa, Erdődy-Hüvös-kastély
20. állomás: Nyírlak, Tarányi-kastély
21. állomás: Jánosháza, Erdődy-Choron-kastély
22. állomás: Pápa-Kéttornyúlak, Kvassay-Zichy-kastély
23. állomás: Pápa, Eszterházy-kastély
24. állomás: Zala, Zichy-kúria (Zichy Mihály Múzeum)
25. állomás: Somogytúr, Bosnyák-kúria (Kunffy Lajos Emlékmúzeum)
26. állomás: Kötcse, Antall-kúria
27. állomás: Gyula, Almásy-kastély
28. állomás: Gyulavári, Wenckheim-Almássy-kastély
29. állomás: Béla (SK), Terstyánsky-Baldacci-Ullmann-kastély
30. állomás: Diósjenő, Sváb-kastély
32. állomás: Váchartyán, Rudnay-kastély
33. állomás: Szada, Grassalkovich-Pejacsevich-kúria
34. állomás: Szirák, Teleki-Degenfeld-kastély
35. állomás: Óbuda, Zichy kastély
36. állomás: Bakonyoszlop, Esterházy-kastély
37. állomás: Balatonfüred, Széchenyi-kastély
38. állomás: Csopak, Ranolder-kastély
39. állomás: Perkáta, Győry-Hunyady kastély
40. állomás: Sárszentmihály, Zichy-Szterényi-kastély
41. állomás: Medina, Apponyi-kiskastély
42. állomás: Hédervár, Héderváry-kastély
43. állomás: Jobaháza, Dőry-kastély
44. állomás: Újrónafő, Gött-Somogyi-Tamássy-vadászkastély
45. állomás: Öttevény, Chateau-Földváry-kastély
46. állomás: Egyed, Festetics-Batthyány-kastély
47. állomás: Iván, Széchenyi-kastély
48. állomás: Magyarkeresztúr, Baditz-kastély
49. állomás: Kemenessömjén, Berzsenyi-kastély
50. állomás: Nagycenk, Széchenyi-kastély
51. állomás: Kimle-Novákpuszta, Andrássy-kastély
52. állomás: Réde, Esterházy kastélyrom
53. állomás: Halásztelek, Wahrmann-Malonyay-kastély
54. állomás: Rákoskeresztúr, Podmaniczky-Vigyázó kastély
55. állomás: Hatvan, Grassalkovich-kastély
56. állomás: Fenyőharaszt, Podmaniczky Kastélyszálló
57. állomás: Gödöllő, Grassalkovich-kastély
58. állomás: Nagytétényi Kastélymúzeum
59. állomás: Fehérvárcsurgó, Károlyi-kastély
60. állomás: Dég, Festetics-kastély
61. állomás: Sajólád, Erdődy-vadászkastély
62. állomás: Nagyvázsony, Zichy-kastély
63. állomás: Kalocsa, Érseki-palota
64. állomás: Alsószentiván, Szluha-kastély
65. állomás: Somogygeszti, Jankovich-Bésán-kastély
66. állomás: Alsóbogát, Festetics-Inkey-kastély
67. állomás: Paloznak, Pongrácz-kastély
68. állomás: Ikrény, Merán-kastély
69. állomás: Fertőd, Esterházy-kastély
70. állomás: Mosonmagyaróvár várkastély
71. állomás: Szentkirályszabadja, Knight-Vincze-Dalmay-Breinessel-kastély
72. állomás: Lókút-Óbánya, Marton-Zámori-kastély
73. állomás: Zalacsány, Batthyány-kastély
74. állomás: Szilvásvárad, Erdődy-Pallavicini-kastély (La Contessa kastélyszálló)
75. állomás: Letenye, Szapáry-Andrássy-kastély
76. állomás: Fenékpuszta, Festetics-kiskastély
77. állomás: Szombathely-Kámon, Saághy-kastély
78. állomás: Bozsok, Sibrik-kastély
79. állomás: Szombathely-Herény, Gotthárd-kastély
80. állomás: Páty, Várady-kastély
81. állomás: Szob, Luczenbacher-kastély
82. állomás: Biatorbágy, Sándor-Metternich-kastély
83. állomás: Pilisszántó, Orosdy-kastély
84. állomás: Pécs-Üszögpuszta Batthyány-kastély
85. állomás: Lengyel, Apponyi-kastély
86. állomás: Előszállás, Ciszterci rend kastélya
87. állomás: Rácalmás, Jankovich-kúria
88. állomás: Bölcske, Szent András (Szakáts)-kastély
89. állomás: Paks, Cseh-Vigyázó-kúria (Városi Múzeum)
90. állomás: Zomba, Spitzer-kastély
91. állomás: Pellérd, Brázay-kastély
92. állomás: Püspökszentlászló, Püspöki-kastély
93. állomás: Komló, Jánosi Engel Adolf-kastély
94. állomás: Iregszemcse, Viczay-(Kornfeld)-kastély
95. állomás: Vörösberény, jezsuita rendi-Fiáth-Jordán-kastély
96. állomás: Solt, Teleki-kastély
97. állomás: Kiskunhalas, Végh-kúria (Halas Galéria)
98. állomás: Óföldeák, Návay-kúria
99. állomás: Kondoros, Batthyány-Geist-kastély
100. állomás: Szabadkígyós, Wenckheim-kastély
101. állomás: Békéscsaba-Gerla, Wenckheim-kastély
102. állomás: Mezőberény, Wenckheim-Fejérvári-kastély
103. állomás: Nyírtelek, Dessewffy-kastély
104. állomás: Bakonszeg, Füsti-kastély
105. állomás: Bélmegyer, Kárász-vadászkastély
106. állomás: Deszk, Gerliczy kastély
107. állomás: Tompa, Redl-kastély
108. állomás: Kiskunhalas, Babó-Fridrich-kúria
109. állomás: Kecel, Gajáry - Styelli kúria
110. állomás: Uzovics-telep, Dörgicsei-kastély
111. állomás: Lajosmizse-Klábertelep, Kláber Mór-kúria
112. állomás: Kunbaracs, Vörös-kastély
113. állomás: Dabas, Halász-Móricz kúria
114. állomás: Nyáregyháza, Nyáry-Mannó kastély
115. állomás: Vasad Szemző kastély (Diákotthon)
116. állomás: Halásztelek Malonyay kastély
117. állomás: Poroszló, Kétútköz Graefl kastély
118. állomás: Parádsasvár, Károlyi-kastély
119. állomás: Bercel, Bodor (volt Bene-Teichmann) kastély
120. állomás: Gyöngyös, Orczy-kastély
121. állomás: Galassy kastély Noszvaj és Szomolya között
122. állomás: Kisbér Batthyány-kastély
123. állomás: Bezerédj-kastély Ménfőcsanak
124. állomás: Kőröshegy, Széchenyi-kastély
125. állomás: Ádánd, Csapody-kastély
126. állomás: Martonvásár, Brunszvik kastély
127. állomás: Simontornya, Fried-kastély
128. állomás: Hőgyész, Apponyi-kastély
129. állomás: Zomba-Paradicsompuszta, Dőry-kastély
130. állomás: Lajosmizse, Geréby-kúria
131. állomás: Szeged, Halácsi-kúria
132. állomás: Algyő, a volt Pallavicini-kastély feltételezett helye
133. állomás: Pusztaszőlős, Wenckheim-kúria
134. állomás: Póstelek Széchenyi-Wenckheim kastélyrom
135. állomás: Varsány, Tábi-kastély romjai
136. állomás: Herencsény, Lisznyai-kúria
137. állomás: Tarnaméra, Almásy-kastély
138. állomás: Nyáregyháza, Nyáry-Mannó kastély (2.)
139. állomás: Dabas, Szalay-Róth Kúria
140. állomás: Tokaj, Rákóczi-Dessewffy kastély
141. állomás: Tiszavasvári, Korniss-kastély
142. állomás: Bóly, Montenuovo kastély
143. állomás: Alsómocsolád, Sztankovánszky-kastély
144. állomás: Görcsöny, Benyovszky-kastély
145. állomás: Paloznak, Pongrácz-kastély
146. állomás: Balatonarács, Gombás-kúria
147. állomás: Balatonkenese, műemlék lakóház
148. állomás: Gyulafirátót, Préposti kastély
149. állomás: Vasszécseny, Ó-Ebergényi kastély
150. állomás: Tömörd, Chernel-kastély
151. állomás: Gencsapáti, Chemetey-Széchenyi-Apponyi-kastély
152. állomás: Nagykanizsa Lazsnaki kastély
153. állomás: Lőkösháza, Bréda kastély
154. állomás: Csorvás, Nagy-majori kastély
155. állomás: Kiscsákó, Geist vadászkastély
156. állomás: Iszkaszentgyörgy, Iszkai kastély
157. állomás: Várpalota, Zichy-kastély
158. állomás: Vilonya, Horváth-kúria
159. állomás: Érd, Wimpffen kastély
160. állomás: Pécel Ráday-kastély
161. állomás: Ráckeve, Savoyai-kastély
162. állomás: Bugyi, Beleznay-kastély
163. állomás: Dabas, Ősi Halász-kúria
164. állomás: Gyömrő, Fáy-kastély
165. állomás: Budapest XXII. (Budafok) Törley kastély
166. állomás: Törökbálint, Majláth-kastély
167. állomás: Rákoskeresztúr, Podmaniczky-Vigyázó kastély
168. állomás: Pécel, Fáy-kastély
169. állomás: Nagykovácsi, Tisza-kastély
170. állomás: Lőkösháza, Bréda-kastély
171. állomás: Doboz, Wenckheim-kastély
172. állomás: Póstelek Széchenyi-Wenckheim kastélyrom
173. állomás: Csabaszabadi Beliczey kastély
174. állomás: Nagymágocs Károlyi-kastély
175. állomás: Árpádhalom, Károlyi - Berchtold Kastély
176. állomás: Diósjenő - egykori Sváb Sándor kastély
177. állomás: Máriapócs, felújított Gergelyffy-kúria
178. állomás: Noszvaj, De la Motte kastély
179. állomás: Eger, Nagypréposti palota
180. állomás: Zsennye, Bezerédj-kastély
181. állomás: Újhuta, Bretzeinheim-Waldbott-kastély
182. állomás: Balatonfüred, Gombás-kúria
183. állomás: Bakonyoszlop, Esterházy-kastély
184. állomás: Cserhátsurány, Simonyi-kastély
185. állomás: Szécsény, Forgách-kastély
186. állomás: Demecser, Elek-kúria
187. állomás: Bodorfa, Perczel-kastély
188. állomás: Katalin-puszta Schell-kastély
189. állomás: Kadarkút Vóta-puszta
190. állomás: Mike, Somssich-kastély
191. állomás: Böhönye, Festetics-kastély
192. állomás: Szarkavár, Somssich-kastély
193. állomás: Kaposvár Cukorgyári kastély épület
194. állomás: Hajós, Érseki vadászkastély
195. állomás: Üszögpuszta, Batthyány-kastély
196. állomás: Lakitelek-Tőserdő, vadászkastély
197. állomás: Fóti Károlyi-kastély
198. állomás: Zsámbék Zichy-kastély
199. állomás: Kompolt, Grassalkovich-Károlyi-kastély
200. állomás: Tolcsva, Szirmay-Waldbot-kastély
201. állomás: Nyírbogát, Bogáthy-kúria
202. állomás: Tetétlen, Zichy-kastély
203. állomás: Cegléd, Kovács-kastély
204. állomás: Örkény, Palóczy-Horváth-kastély
205. állomás: Dánszentmiklós (Wekerle-major) Kölcsey-Wekerle-kastély
206. állomás: Gomba, Fáy-Kenyeres-kúria.
207. állomás: Pusztamonostor Balazsovich-kúria
208. állomás: Tóalmás, Andrássy-kastély
209. állomás: Kömlőd, Hugonnay-kastély
210. állomás: Tata, Esterházy-kiskastély
211. állomás: Tiszaeszlár-Bashalom, Pongrácz-kastély
212. állomás: Gyugy, Kacskovics-kastély
213. állomás: Jánosháza, Erdődy-Choron várkastély
214. állomàs: Balatonfüred, Eszterházy-kastély
215. állomás: Paloznak, Pongrácz-kastély
216. állomás: Mezőszentgyörgy, Eötvös-kúria
217. állomás: Mozsgó Biedermann-kastélY
218. állomás: Gyula Almásy-kastély
219. állomás: Tarhos, Wenckheim-kastély GCGYAS
220. állomás: Békéscsaba, Kocziszky-palota
221. állomás: Békéscsaba, Szalay Kúria
222. állomás: Golop, Vay-kastély
223. állomás: Monok, Andrássy-kastély
224. állomás: Mohora, Zichy-Vay-kastély
225. állomás: Lovasberény, Cziráky-kastély
226. állomás: Székesfehérvár-Csalapuszta, Kégl-kastély
227. állomás: Somogygeszti, Jankovich-Bésán kastély
228. állomás: Kercseliget Maár-kastély
229. állomás: Solt, Vécsey-kastély
230. állomás: Tabdi, Dankó villa
231. állomás: Dunaújváros-Pálhalma, Dóra-kastély
232. állomás: Érd, Ófalu, Szapáry-kastélyrom
233. állomás: Csetény, volt Holitscher kastély (Eszterházy kúria)
234. állomás: Ranolder-kastély, Csopak
235. állomás: Balatonalmádi, Kis Jancsi villája
236. állomás: Szabadbattyán-Lajostelep, Popovics-kastély
237. állomás: Fényeslitke, Orosz-kúria, Erőss-kúria
238. állomás: Debrecen, Vértessy-kúria
239. állomás: Balmazújváros-Nagyhát, Semsey vadászkastély
240. állomás: Sümeg, Püspöki palota
241. állomás: Festetics (II.) Tasziló-kastélynál
242. állomás: Szépalma, volt Pejacsevich-kúria
243. állomás: Alsópere volt Nádasdy vadászkastély
244. állomás: Törökbálint Majláth kastély
245. állomás: Gödöllő Hamvay kúria
246. állomás: Verőce, Migazzi kastély
247. állomás: Vácduka, Serényi kúria
248. állomás: Berkesz, Vay-kastély
249. állomás: Kiszombor, Rónay-kastély
250. állomás: Tiszacsege, Vay-kastély
251. állomás: Mecseknádasd, Püspöki kastély
252. állomás: Gyöngyöstarján, Borhy Vadászkastély
253. állomás: Gyöngyöshalász, Hanisz-kúria
254. állomás: Vámosgyörk, Visontai Kovách-kastély
255. állomás: Jánoshida, Premontrei rend kastélya
256. állomás: Pétervására, Keglevich-kastély
257. állomás: Nagyréde, Brezovay-kastély
258. állomás: Atkár, Győrffy-kúria
259. állomás: Hatvan, Kristály-kastély
260. állomás: Baja, Grassalkovich-kastély
261. állomás: Csobánka, Margitligeti-kastély
262. állomás: Bernecebaráti Szokolyi-kastély
263. állomás: Leányfalu, Klein-villa
264. állomás: Óbuda, Schmidt-kastély
265. állomás: Pomáz, Teleki-Wattay-kastély
266. állomás: Pécs, Üszögpuszta, Battyhány kastély
267. állomás: Kölesd, Felsőhídvég Hiemer-Jeszenszky kastély
268. állomás: Gyönk, Magyary-Kossa kastély
269. állomás: Bükkösd, Petrovszky-kastély
270. állomás: Görcsöny, Benyovszky-kastély
271. állomás: Karapancsa, Habsburg Frigyes főherceg vadászkastélya
Megtaláltam, köszönöm a lehetőséget, hagytam!!! A többit majd otthonról! [g:hu 1.6.4]
A GC6495 ládáért tekertem el ide Karapancsára, erre nagy meglepetésre ez a mozgó is ott lapult Fairy barátom ládája mellett. Volt öröm a köbön... :D
Lányos zavaromban úgy döntöttem, hogy hagyom e szép helyen a ládát, pedig szívem szerint vittem volna tovább, de mostanában kevesebb időm lesz ládázgatni. Már bánom, hogy így döntöttem...
Belogoltam mindkét ládába, majd megindultam Hercegszántón át egy eléggé kemény, erőltetett tekeréssel Bajára, hogy elérjem a legutolsó halasi vonatot. Sikerült...
Köszönöm a kerékpártúrás csoportnak ezt a váratlan meglepetést! :)
petheovacka 2019.10.12 11:59 - Megtaláltam
GcTOUR közben meglesve. Köszönet a szervezésért.
befi 2019.10.12 10:32 - Megtaláltam
23. GCTOUR közben szembejött.
gusty 2019.10.12 10:31 - Megtaláltam
Elém ugrott, nem tudtam kikerülni. :)
gst76 2019.10.12 10:31 - Megtaláltam
A GC6495 láda felkutatása, és egy kis pihenő után indultunk volna tovább. Ekkor Strombus felkiáltott: Van itt egy mozgó láda is! -és kivette a dobozt Péter60 hátizsákjából. :)
Köszönjük a bónusz ajándékot!
griffs 2019.10.12 10:30 - Megtaláltam
Fazék 2019.10.12 10:30 - Megtaláltam
GCTOUR közben egy kastélyhoz jött velünk a kastélykutató. Szép helyre került.
Attibati 2019.10.12 10:30 - Megtaláltam
Gctour során közös rejtés.
pappcsalád 2019.10.12 10:30 - Megtaláltam
Mikulás 2019.10.12 10:30 - Megtaláltam
Köszönet! Belémfutott a GCTOUR-on. Ajándék láda Stombus-éktól. Szép helyre került.
V_Gabor 2019.10.12 10:30 - Megtaláltam
GCTOUR "három határ tekerés" közben, rejtéskor.
A láda GC6495 mellé került.
Péter60 2019.10.12 10:26 - Megtaláltam
Strombus 2019.10.11 17:34 - Megtaláltam
Dibolyával megtaláltuk a görcsönyi kastélynál. Igencsak siettünk, mert későn indultunk. 16:58-kor kértünk bebocsátást és láthatatlan kezek kinyitották számunkra a kaput. Kicsit aggódtunk, hogy visszafelé is ilyen könnyű lesz-e az áthaladás, de szerencsére az volt.
Tetszett a rejtés és nagyon örültem a különösen szép lepke féle lepkének.
A kastélynál évekkel ezelőtt egy .com-os láda miatt már jártam, így ismerős volt az épület és a szép tó.
Újrarejtve: 2019. 10. 12.
A GCTOUR (ekkor még 15 fős) csapatával újrarejtettük. Hogy egy kicsit Fairy ládáját is reklámozzuk, a békés, szép karapancsai Habsburg vadászkastély parkját választottuk új ideiglenes otthonául.
A mai Duna-Dráva Nemzeti Park területén fekvő hatalmas birtokot a török hódoltság alól felszabadító harcok hadvezére, Savoyai Jenő herceg kapta meg. Később ennek egy része, a Bellyei Uradalom visszaszállt a császárra. Habsburg-Tescheni Albert főherceg (1817-1895) mintagazdasággá szervezte a birtokot, és világszínvonalra emelte a helyi vadgazdálkodást.
Halála után a birtokot unokaöccse Habsburg-Tescheni Frigyes főherceg (1856-1936) örökölte, aki később császári és királyi tábornagy, valamint az Osztrák-Magyar Monarchia haderejének főparancsnoka lett 1914 és 1917 között.
Frigyes főherceg és felesége, Izabella főhercegasszony rendszeresen vadászatokon vendégelte meg Karapancsán a korszak koronás főit. A XIX. században Albert főherceg által építtetett ún. kiskastély kicsinek bizonyult, egyre nehezebben tudott megfelelni a vissza-visszajáró II. Vilmos német császárnak és kíséretének. A főhercegi házaspár ezért egy új, nagyobb, neobarokk kastélyépületet emeltetett, mely minden akkori esztétikai és kényelmi szempontnak megfelelt. 1910-ben elkészült kastély parkjához a kertterveket a császári udvar főkertésze, Anton Umlauft, a schönbrunni park tervezője készítette.
dibolya 2019.10.11 17:34 - Megtaláltam
lepke 2019.10.08 09:35 - Megtaláltam
Eddig mindig csak a vonatból láttam ezt a kastélyt, most végre közelről is megnéztem. Mint megtudtam egy helyi bácsitól, egyetlen illető lakik benne, aki szabadulna már a kastélytól, de a kutya sem akarja megvenni. Mert igaz, hogy szép épület, de mire lehetne hasznosítani?
Habár már évekkel ezelőtt volt ennél a káprázatos Benyovszky-kastélynál a láda, azonban én nem láttam még. Kár lett volna kihagyni, mert valóban igen figyelemre méltó, és miként olvasom, egyedülálló is a skót stílusú kastély a hatalmas parkkal, tavacskával.
A valaha élettel teli, csodálatos kastély romlása 1945-ben következett be, egészen odáig fajult a dolog, hogy raktárnak és - leírni is rettenetes! - csirkekeltetőnek használták. Míg végre 1964-ben kezdték meg a felújítását, és 1965 óta idősek otthona lett.
Egy órát andalogtam a parkban, rácsodálkozva az óriási platánokra, fűzfára, tóra. Hej, amikor majd állandó lakója leszek, és a kedves játékostársak helybe hozzák a geoládákat! Majd faggatnak a gondozók, hogy hová lesz a menet azzal a kerekesszékkel, lepke néne? Hová, hová, hát geocachingelni megyek!
(A kastélytól, tótól balra, egy bokor ágai között fészkel a láda. Látogatási időben, 9-17-ig menjetek, mert másképp nem lehet bemenni a parkba.)
VP 2019.10.06 06:50 - Megtaláltam
Mecsek felé menet, napkeltekor.
2019.10.07 12:20 új rejtés: Bükkösd, Petrovszky-kastély. Sajnos a kapu bezárva, nem látogatható (kutyákkal őrzött terület).
A láda a kerítés egy üregében, faágakkal takarva (lásd a képet).
Csaba & családja 2019.10.02 18:45 - Megtaláltam
Megtaláltam, köszönöm a rejtést. Mostanában nem lesz időm újra rejteni, ezért a helyén hagytam.
Merida901 2019.09.15 17:10 - Megtaláltam
Megtaláltuk banyócával. Hamarosan újra rejtjük.
A gyönki Magyary-Kossa kastély 1837-1839 között épült. Építtetője Magyary-Kossa Sámuel gyönki földbirtokos volt. A kastély építésekor még a falu szélén volt, azóta jelentősen körbeépült. A kastélyban az építtetőnek saját könyvtára is volt, a parkban virágágyás és melléképületek. A Magyary-Kossa család után az épület a Grosch, majd a Kővágó családé lett. Később a helyi termelőszövetkezet használta. Ekkor állapota rohamosan romlott. Oldalági örökös újította fel a 2000-es évek végén. Ma kastélyszállóként is funkcionál (lásd www.magyary-kossa.hu). A kastély történetéről részletesen lásd: Marcsa Dávid: A gyönki Magyary-Kossa kastély története c. könyvben.
A ládát a kastély mögötti völgy bejáratához közel keresd, sokágú fa tövében, a kastély egykori omladozó téglakerítésénél.
banyóca 2019.09.15 17:09 - Megtaláltam
Megtaláltuk Merida901-el. Visszük tovább, hamarosan újra rejtjük.
Péter60 2019.09.12 12:10 - Megtaláltam
Újrarejtés Kölesd, Felsőhídvégen a Hiemer-Jeszenszky kastélynál.
Világ végi hely, igazi lost place.
1760. táján építette Hiemer Ignác, Tolna megye egykori táblabírája.
A kastély körüli gazdasági épületek ma már nincsenek meg. A kastély körüli szép parkban Hiemer Ignác nejével Szentháromságot emeltetett 1802-ben, a kastélytól távolabb, a park végébe építették fel a kápolnát. Ignác fiának, Józsefnek a halálával a birtok a Jeszenszky családra szállt, majd közvetlenül az államosítás előtt a Bárány család tulajdona volt. Ma az egész uradalom erősen pusztulófélben van, a sorsa reménytelennek tűnik.
Lépj be az ajtón, balra cserép alatt a láda.

matches: kúria kúria kúria kúria kúria Kúria Kúria kúria kúria


text:
2019. február 28. ( *1 )
„Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzési eljárások a közlekedési ágazatokban – 2004/17/EK irányelv – Hatály – 5. cikk – A vasúti közlekedés területén lakossági szolgáltatások nyújtására szolgáló hálózatok rendelkezésre bocsátására, illetve üzemeltetésére irányuló tevékenységek – Szállítási szolgáltatásokat nyújtó nemzeti közvállalkozó vasúti társasághoz tartozó vonatok takarítási szolgáltatásaira vonatkozó szerződéseknek az említett társaság általi odaítélése – Előzetes közzététel hiánya”
A C‑388/17. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Högsta förvaltningsdomstolen (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Svédország) a Bírósághoz 2017. június 29‑én érkezett, 2017. június 21‑i határozatával terjesztett elő
a Konkurrensverket
az SJ AB
tagjai: C. Lycourgos, a tizedik tanács elnöke, a kilencedik tanács elnökeként eljárva, Juhász E. (előadó) és C. Vajda bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2018. június 13‑i tárgyalásra,
a Konkurrensverket képviseletében N. Otte Widgren, P. Karlsson és K. Sällfors, meghatalmazotti minőségben,
az SJ AB képviseletében A. Ulfsdotter Forssell advokat és M. Bogg juriste,
az Európai Bizottság képviseletében E. Ljung Rasmussen, G. Tolstoy, P. Ondrůšek és K. Simonsson, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2018. szeptember 19‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31‑i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 134., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 19. o.) 5. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a Konkurrensverket (versenyhatóság, Svédország) és az SJ AB között annak tárgyában folyamatban lévő két jogvitában terjesztették elő, hogy e társaság a takarítási szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélése során megsértette a közbeszerzésekre vonatkozó szabályozást.
A 2004/17 irányelv „Ajánlatkérők” című 2. cikkének (2) bekezdése ekképp rendelkezik:
„Ezt az irányelvet olyan ajánlatkérőkre kell alkalmazni:
amelyek ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, és a 3–7. cikkben említett tevékenységek valamelyikét folytatják;
amelyek, amennyiben nem ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, egy vagy több olyan tevékenységet is folytatnak, amely a 3–7. cikkben említettek között szerepel, és valamely tagállam illetékes hatósága által adott különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek.”
A 2004/17 irányelv „Közlekedési szolgáltatások” című 5. cikke előírja:
(2) Ezt az irányelvet nem lehet alkalmazni azokra a szervezetekre, amelyek az utazóközönség számára autóbusszal végzett olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyeket [a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14‑i] 93/38/EGK [tanácsi irányelv (HL 1993. L 199., 84. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 194. o.)] alkalmazási köréből az említett irányelv 2. cikkének (4) bekezdése kizárt.”
A 2012/34/EU irányelv
Az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21‑i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 343., 32. o.) több, a vasúti közlekedésre vonatkozó átdolgozott irányelvet foglal egyetlen jogi aktusba. Ezen irányelvek között szerepel a 2007. október 23‑i 2007/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 2007. L 315., 44. o.) módosított, a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26‑i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 75., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 5. kötet, 404. o.) is. A 2012/34 irányelv 66. cikkének megfelelően 2012. december 15‑én lépett hatályba.
Ezen irányelv „Fogalommeghatározások” című 3. cikke ekképp rendelkezik:
„Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
»vállalkozó vasúti társaság«: ezen irányelvnek megfelelő engedéllyel rendelkező bármely köz‑ vagy magánvállalkozás, amelynek fő tevékenysége vasúti áru‑ és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania; ide értendők a csak vontatást nyújtó társaságok is;
»pályahálózat‑működtető«: olyan szervezet vagy cég, amely elsősorban a vasúti infrastruktúra létrehozásáért, igazgatásáért és fenntartásáért felelős, beleértve a forgalomirányítást, az ellenőrző‑irányító és a jelzőrendszert; a pályahálózat‑működtető feladatai egy hálózaton vagy annak egy részén megoszthatók több szervezet vagy cég között;
»elosztás«: a vasútiinfrastruktúra‑kapacitásnak egy pályahálózat‑működtető általi elosztása;
»túlterhelt infrastruktúra«: az infrastruktúrának egy olyan eleme, amelynek tekintetében az infrastruktúra‑kapacitás iránti igények bizonyos időszakokban még az egyes kapacitáskérelmek összehangolását követően sem elégíthetők ki teljes mértékben;
»összehangolás«: az a folyamat, amelynek révén a pályahálózat‑működtető és a kérelmezők megkísérlik megoldani az egymásnak ellentmondó [helyesen: egymással versengő] infrastruktúra‑kapacitási kérelmekből adódó helyzeteket;
»hálózat«:a pályahálózat‑működtető igazgatása alatt álló teljes vasúti infrastruktúra;
»hálózati üzletszabályzat«: a díjképzési és kapacitáselosztási rendszerek általános szabályait, határidőit, eljárásait és kritériumait részletesen rögzítő dokumentum, amely tartalmazza az infrastruktúra‑kapacitásra történő alkalmazásához szükséges minden egyéb információt;
»menetvonal«: egy vonatnak két pont között adott időtartam alatt történő közlekedtetéséhez szükséges infrastruktúra‑kapacitás;
A 2012/34 irányelvnek „A vasúthálózathasználati feltételek [helyesen: hálózati üzletszabályzat]” című, lényegében a 2007/58 irányelvvel módosított 2001/14 irányelv 3. cikkét átvevő 27. cikke értelmében:
„(1) A pályahálózat‑működtető az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően elkészíti és közzéteszi a hálózati üzletszabályzatot, amely e dokumentum közzétételének költségét nem meghaladó díj ellenében beszerezhető. A hálózati üzletszabályzatot az Unió legalább két hivatalos nyelvén közzé kell tenni. A vasúthálózat‑használati feltételek [helyesen: hálózati üzletszabályzat] tartalmát elektronikus formában, díjmentesen hozzáférhetővé kell tenni a pályahálózat‑működtető honlapján. A honlapot a pályahálózat‑működtetők a 37. és a 40. cikk szerinti együttműködésük keretében hozzák létre.
(2) A vasúthálózat‑használati feltételek [helyesen: hálózati üzletszabályzat] meghatározzák [helyesen: meghatározza] a vállalkozó vasúti társaságok számára rendelkezésre álló infrastruktúra jellegét, és tartalmazzák [helyesen: tartalmazza] a kérdéses vasúti infrastruktúra hozzáférésének feltételeivel kapcsolatos információkat. A vasúthálózat‑használati feltételek [helyesen: hálózati üzletszabályzat] magukban foglalják [helyesen: magában foglalja] emellett a pályahálózat‑működtető hálózatához kapcsolódó kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférés és az azokon belüli szolgáltatásnyújtás feltételeivel kapcsolatos információkat is, vagy egy olyan weboldal elérhetőségét, amelyen ezek az adatok elektronikus formában térítésmentesen hozzáférhetőek. A vasúthálózat‑használati feltételek [helyesen: hálózati üzletszabályzat] tartalmát a IV. melléklet rögzíti.
(4) A hálózati üzletszabályzatot legkésőbb négy hónappal az infrastruktúra‑kapacitási kérelmek benyújtásának határideje előtt közzé kell tenni.”
A 2012/34 irányelv „Kérelmek” című 44. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja:
„(1) A kérelmezők a közjog vagy a magánjog hatálya eső kérelemmel fordulhatnak a pályahálózat‑működtetőhöz, vasúti infrastruktúra‑használati jogok elnyerését biztosító megállapodás megkötése érdekében, a IV. fejezet 2. szakaszában előírt díj ellenében.
(2) A rendes üzemi menetrendre vonatkozó kérelmek tekintetében be kell tartani a VII. mellékletben megállapított határidőket.”
Ezen irányelv „Menetrendszerkesztés” című 45. cikkének (1) és (2) bekezdése ekképp rendelkezik:
„(1) A pályahálózat‑működtető lehetőség szerint eleget tesz minden infrastruktúra‑kapacitásra vonatkozó kérésnek, beleértve a több hálózatot érintő menetvonalakra vonatkozó kérelmeket is, és lehetőség szerint figyelembe veszi a kérelmezőket terhelő összes korlátozást, ideértve a vállalkozásukra gyakorolt gazdasági hatást.
(2) A pályahálózat‑működtető a menetrendszerkesztés és az összehangolási eljárás keretében elsőbbséget adhat bizonyos szolgáltatásoknak, de csak a 47. és 49. cikkben szabályozott módon.”
Az említett irányelv „Összehangolási eljárás” című 46. cikke előírja:
„(1) Ha a 45. cikkben említett menetrendszerkesztés során a pályahálózat‑működtető ellentmondásokat észlel a különböző kérelmek között, a kérelmek összehangolásával megkísérli az összes igény lehetőség szerinti legjobb összeegyeztetését.
(2) Összehangolást igénylő helyzet kialakulása esetén a pályahálózat‑működtetőnek jogában áll észszerű korlátok között a kért infrastruktúra‑kapacitástól eltérő ajánlatot tenni.
(3) A pályahálózat‑működtető konzultáció folytatásával minden felmerülő konfliktust megpróbál rendezni az érintett kérelmezővel. Ezt a konzultációt az alábbi, észszerű időn belül, térítésmentesen és írásos vagy elektronikus formában rendelkezésre bocsátott információk alapján kell elvégezni:
Ugyanezen irányelv „Túlterhelt infrastruktúra” című 47. cikke értelmében:
„(1) Ha az infrastruktúra‑kapacitás iránti igények a kért menetvonalak összehangolása és a kérelmezőkkel folytatott konzultációk után nem elégíthetők ki kellő mértékben, a pályahálózat‑működtető haladéktalanul köteles a kérdéses infrastruktúra‑szakaszt túlterheltnek minősíteni. Ugyanezt kell tenni azon infrastruktúra esetében is, amelyen a közeljövőben előreláthatólag kapacitáshiány lép fel.
(2) Ha egy infrastruktúra túlterheltnek minősül, a pályahálózat‑működtető az 50. cikkben előírt kapacitáselemzést végez, kivéve, ha az 51. cikkben előírt kapacitásbővítési terv megvalósítása már folyamatban van.
E kereteken belül a megfelelő szállítási szolgáltatások biztosítása érdekében, és mindenekelőtt a közszolgáltatási követelmények teljesítésért vagy a nemzeti és nemzetközi vasúti áruszállítás fejlődésének elősegítésért a tagállamok hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett minden szükséges intézkedést megtehetnek annak érdekében, hogy ezek a szolgáltatások elsőbbséget élvezzenek az infrastruktúra‑kapacitás elosztása során.
A tagállamok adott esetben a bevételkiesésnek megfelelő kártérítést ítélhetnek meg a pályahálózat‑működtetőnek, ha a második albekezdés értelmében a kapacitás bizonyos szolgáltatások számára való fenntartásának szükségessége bevételkiesést eredményez.
Ezen irányelvnek „A hálózati üzletszabályzat tartalma” című IV. melléklete előírja:
„A 27. cikkben említett hálózati üzletszabályzatnak az alábbi információkat kell tartalmazniuk:
A vállalkozó vasúti társaságok számára rendelkezésre álló infrastruktúra jellegét és a hozzáférés feltételeit rögzítő szakasz. Az ebben a szakaszban található információkat éves rendszerességgel összhangba kell hozni a 2008/57/EK irányelv 35. cikke értelmében közzéteendő vasúti infrastruktúra‑nyilvántartással, vagy az adatok vonatkozásában arra hivatkozni kell.
A díjképzési elvekkel és díjakkal foglalkozó szakasz. Ennek megfelelő részleteket kell tartalmaznia a díjképzési rendszerről, valamint elegendő információt a II. mellékletben felsorolt, egyetlen szolgáltató által biztosított szolgáltatások díjairól és az e szolgáltatásokhoz való hozzáférés kérelmezésére vonatkozó lényeges információkról. Részleteznie kell a 31–36. cikk alkalmazásához használt módszert, szabályokat és adott esetben díjtáblázatokat mind a költségek, mind pedig a díjak tekintetében. Tartalmaznia kell a már eldöntött vagy a következő öt évre vonatkozóan előrelátható díjváltozásokkal kapcsolatos információkat, ha rendelkezésre állnak.
azokat az eljárásokat, amelyeknek keretében a kérelmezők kapacitást kérhetnek a pályahálózat‑működtetőtől;
az infrastruktúra‑használat korlátozásainak részleteit;
A Lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásairól szóló 2007:1092. sz. törvény; a továbbiakban: LUF) a 2004/17 irányelv rendelkezéseit ülteti át a nemzeti jogba.
Az LUF 1. fejezete 8. cikkének első bekezdése értelmében az LUF‑et a nyilvános hálózatok elsősorban vasúti szállítás formájában megvalósuló rendelkezésre bocsátásával vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységekre kell alkalmazni. E 8. cikk második bekezdéséből az következik, hogy a közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat létezéséről beszélni, ha a szolgáltatást valamely illetékes hatóság által meghatározott, az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra, a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek és hasonló feltételek alapján nyújtják.
Az LUF 7. fejezetének 1. cikke azt írja elő, hogy annak az ajánlatkérő szervnek, amely szerződést kíván odaítélni vagy keretszerződést kíván kötni, kivétel nélkül hirdetményt kell közzétennie.
A 17. fejezet 1. és 2. cikke értelmében a felügyelő hatóság arra irányuló kérelmet nyújthat be a közigazgatási bírósághoz, hogy az ajánlatkérő szervre szabjon ki pénzbírságot, amennyiben az ajánlatkérő szerv valamely szállítóval hirdetmény előzetes közzététele nélkül kötött szerződést.
Az SJ teljes egészében a svéd állam tulajdonában lévő, a vasúti szállítás tevékenységét gyakorló részvénytársaság. 2012 januárjában az SJ két szerződést kötött, 56, illetve 60 millió svéd korona (SEK) összegben (mintegy 5502306, illetve 5895328 euró), amelyekkel az általa üzemeltetett vonatok takarítási szolgáltatásaira irányuló közbeszerzési szerződéseket ítélte oda anélkül, hogy közbeszerzési eljárást folytatott volna le e szerződések odaítélése céljából.
2013 januárjában a versenyhatóság keresetet nyújtott be a Förvaltningsrätten i Stockholmhoz (stockholmi közigazgatási bíróság, Svédország), amely arra irányult, hogy e bíróság szabjon ki pénzbírságot az SJ‑re azon okból, hogy e vállalkozás köteles lett volna eleget tenni a közzétételre vonatkozó kötelezettségeinek a közbeszerzési szerződések odaítélése során, mivel az LUF 1. fejezete 8. cikkének értelmében vett, nyilvános hálózatok rendelkezésre bocsátásával vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységet folytat. Az SJ, mivel úgy ítélte meg, hogy tevékenysége nem tartozik e 8. cikk hatálya alá, vitatta a versenyhatóság állításait. Az eljáró bíróság az SJ érvelését fogadta el.
A versenyhatóság által a Kammarrätten i Stockholmhoz (stockholmi közigazgatási fellebbviteli bíróság, Svédország) benyújtott fellebbezést szintén elutasították.
E bíróság az elsőfokú bírósághoz hasonlóan úgy ítélte meg, hogy mivel a közlekedési infrastruktúra üzemeltetőjeként a Trafikverket (közlekedési hatóság, Svédország) osztja ki a vasúti szállítás tevékenységének mint olyannak a megvalósításához szükséges menetvonalakat, és csak kevés olyan eszközzel rendelkezik, amellyel tevőlegesen befolyásolhatta volna, hogy az SJ milyen módon nyújtja közlekedési szolgáltatásait, e közigazgatási szerv nem minősíthető olyan hatóságnak, amely e társaság tekintetében meghatározhatja tevékenysége gyakorlásának feltételeit. E tényből következően a fellebbviteli bíróság úgy ítélte meg, hogy az SJ által nyújtott szolgáltatások nem tekinthetők valamely hatáskörrel rendelkező hatóság által meghatározott feltételek mellett nyújtott szolgáltatásoknak az LUF 1. fejezetének 8. cikke értelmében. Mindebből e bíróság azt a következtetést vonta le, hogy e társaságnak következésképpen nem kellett tiszteletben tartania az LUF‑et a szóban forgó szerződések megkötése során.
A versenyhatóság felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be ezen ítélettel szemben a Högsta förvaltningsdomstolenhez (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Svédország), és azt kérte e bíróságtól, hogy terjesszen előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Bíróság elé.
E körülmények között a Högsta förvaltningsdomstolen (legfelsőbb közigazgatási bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
A 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy közlekedés terén szolgáltatást nyújtó hálózat létezik, ha a nemzeti és nemzetközi vasúti forgalmat kiszolgáló, állami kezelésű vasúti hálózaton a 2012/34 irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabály rendelkezéseivel összhangban közlekedési szolgáltatást nyújtanak, amelynek keretében a vasútiinfrastruktúra‑kapacitást a vasúti társaságok igényei alapján osztják el, és lehetőség szerint valamennyi igényt ki kell elégíteni?
A 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a 2012/34 irányelvben említett vasúti társaság által végzett tevékenység, amely magában foglalja a közlekedési szolgáltatások lakosság számára, vasúti hálózaton történő nyújtását, az irányelv említett rendelkezése értelmében véve hálózat rendelkezésre bocsátásának vagy üzemeltetésének minősül?”
A főtanácsnok indítványának ismertetését követően az SJ a Bíróság Hivatalához 2017. október 3‑án érkezett beadványában a szóbeli szakasz újbóli megnyitását kérte azon okból, hogy az indítvány 81. és 82. pontja bizonyos olyan szempontokon, különösen a 2004/17 irányelv 30. cikkén alapult, amelyek nem kerültek szóba a jelen előzetes döntéshozatali eljárás írásbeli és szóbeli szakasza során.
E tekintetben a Bíróság eljárási szabályzatának 83. cikke lehetővé teszi a Bíróság számára, hogy a főtanácsnok meghallgatását követően bármikor elrendelje az eljárás szóbeli szakaszának újbóli megnyitását, különösen, ha úgy ítéli meg, hogy az ügy körülményei nincsenek kellően feltárva, vagy az ügyet olyan érv alapján kellene eldönteni, amelyet a felek nem vitattak meg.
A jelen ügyben a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem elbírálásához szükséges valamennyi adat a rendelkezésére áll, és az ügy nem az eljárás szóbeli szakaszának újbóli megnyitása iránti kérelemben felhozott, a 2004/17 irányelv 30. cikkének esetleges alkalmazására vonatkozó érv alapján dönthető el.
Következésképpen nem szükséges elrendelni az eljárás szóbeli szakaszának újbóli megnyitását.
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseivel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy az SJ köteles lett volna‑e közbeszerzési eljárást lefolytatni az általa üzemeltetett vonatok takarításának szolgáltatására irányuló szerződések odaítélése céljából.
E tekintetben – amint arra a főtanácsnok is emlékeztet indítványának 46. pontjában – nem vitatott, hogy az SJ mint teljes egészében az állam tulajdonában lévő társaság a 2004/17 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett közvállalkozás. Ha úgy tekinthető, hogy az SJ az ezen irányelv 5. cikkében foglalt tevékenységek valamelyikét folytatja, az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett ajánlatkérő szervnek minősíthető.
Az SJ azt állítja, hogy nem folytat ilyen tevékenységet. Egyfelől arra hivatkozik, hogy nem az említett irányelv 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett „hálózaton” végez tevékenységet. Másfelől azt állítja, hogy szállítási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységei nem az említett cikk értelmében vett „rendelkezésre bocsátás” vagy „üzemeltetés” tevékenységének minősülnek.
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, hogy akkor áll fenn az e rendelkezés értelmében vett vasúti személyszállítási szolgáltatás hálózata, ha a szállítási szolgáltatásokat egy olyan nemzeti hatóság igazgatása alatt álló vasúti infrastruktúrán bocsátja rendelkezésre a 2012/34 irányelvet átültető nemzeti szabályozás alkalmazásával, amely úgy osztja ki ezen infrastruktúra kapacitását, hogy ki kell elégítenie a vasúti társaságok igényeit, míg el nem érik e kapacitás határait.
A 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében „[a] közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat létezéséről beszélni, ha a szolgáltatást valamely tagállam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik”.
Annak értékelése érdekében, hogy e feltételek fennállnak‑e az előtte folyamatban lévő ügyben, a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy milyen hatást gyakorol a közlekedési hatóságra mint a 2004/17 irányelv 5. cikkének értelmében vett illetékes hatóságra háruló azon kötelezettség, hogy addig kell eleget kell tennie a vasúti társaságok által benyújtott, a szállítási kapacitás kiosztására irányuló valamennyi kérelemnek, amíg el nem érik e kapacitás határait.
Az SJ megjegyzi, hogy a maga részéről a vasúti szállítási szolgáltatásokat teljes egészében versenyhelyzetben nyújtja a piacon, nem részesül semmiféle állami támogatásban, bevételeire a jegyek értékesítéséből tesz szert, egyáltalán nem rendelkezik elsődlegességgel a vasúti kapacitások iránti kérelmek vizsgálata során, és az általa lebonyolított szállítások egésze saját döntéséből ered.
Mindazonáltal e tényezők – feltéve, hogy bizonyítottak – önmagukban nem zárhatják ki annak megállapítását, hogy azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely, az SJ‑hez hasonló vasúti társaság szolgáltatásokat nyújt, valamely illetékes hatóság határozza meg.
Az alkalmazandó szabályozás vizsgálata ugyanis azt igazolja, hogy erről van szó.
Meg kell állapítani, hogy a 2012/34 irányelv 27. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, hogy a pályahálózat‑működtető, a jelen esetben a közlekedési hatóság elkészíti és közzéteszi a hálózati üzletszabályzatot, amely meghatározza az infrastruktúra jellegét, és tartalmazza a vasúti infrastruktúra hozzáférésének feltételeivel kapcsolatos információkat. A hálózati üzletszabályzat tartalmát ezen irányelv IV. melléklete határozza meg.
E IV. melléklet szerint e szabályzat tartalmazza a kapacitáselosztás elveit és feltételeit, többek között azokat a követelményeket, amelyeket a kérelmezőknek teljesíteniük kell, a túlterhelt infrastruktúra esetében követendő eljárásokat és alkalmazandó feltételeket, illetve az infrastruktúra‑használat korlátozásainak részleteit.
Ily módon a 2012/34 irányelv értelmében minden infrastruktúra‑kapacitás iránti kérelmet a vasúti társaságnak az pályahálózat‑működtetőhöz az ez utóbbi által kidolgozott hálózati üzletszabályzatnak megfelelően kell benyújtania, és a kérelemnek meg kell felelnie az e szabályzatban szereplő elveknek és feltételeknek. E tényezőkből az következik, hogy a vasútiinfrastruktúra‑használati jogok odaítélésének az a feltétele, hogy a kérelmező vállalkozások tiszteletben tartsák azokat a követelményeket, amelyek egyrészt arra vonatkoznak, hogy rendelkeznek‑e a kérelem benyújtásához szükséges kapacitással, másrészt pedig azokra a feltételekre, amelyek mellett ezt az infrastruktúrát működtetik. Következésképpen az ilyen követelmények jelentősen korlátozzák a kérelmező vállalkozások kereskedelmi szabadságát.
Ami a kérelmek vizsgálatának eljárását mint olyat illeti, bár a vasútipályahálózat‑működtető a 2012/34 irányelv 45. cikke értelmében lehetőség szerint eleget kell, hogy tegyen minden infrastruktúra‑kapacitásra vonatkozó kérelemnek, egymással versengő kérelmek esetén ezen irányelv 46. cikke értelmében köteles arra törekedni, hogy összehangolja e kérelmeket az összes igény lehetőség szerinti legjobb összeegyeztetése érdekében. Ily módon a pályahálózat‑működtető észszerű korlátok között a kért infrastruktúra‑kapacitástól eltérő ajánlatot tehet, tehát lehet, hogy bizonyos kérelmekre nem ad kedvező választ.
A 2012/34 irányelv 47. cikke a vasúti infrastruktúra túlterheltségének esetére ír elő rendelkezéseket, amelyek keretében a pályahálózat‑működtető elsőbbségi feltételeket határozhat meg.
E körülményekre figyelemmel, elismerve, hogy a vasúti társaság bizonyos szabadságot élvez szállítási tevékenységének meghatározása tekintetében, meg kell állapítani, hogy – figyelemmel a rá háruló kötelezettségek és korlátozások összességére, különösen a menetvonalak elnyerésének és az ehhez kapcsolódó feltételek tiszteletben tartásának kötelezettségére – azokat a feltételeket, amelyek mellett a szállítási szolgáltatást nyújtja, a tagállam illetékes hatósága, a jelen ügyben az alapügyben szereplő pályahálózat‑működtetőként eljáró közlekedési hatóság határozza meg.
Ezt az értékelést a 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdése második albekezdése keletkezésének elemzése is alátámasztja.
Amint ugyanis arra az Európai Bizottság is rámutat, a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló, 1990. szeptember 17‑i 90/531/EGK tanácsi irányelv (HL 1990. L 297., 1. o.) 2. cikke (2) bekezdésének c) pontját, amelyet lényegében átvesz a 2004/17 irányelv 5. cikkének (1) bekezdése, abból a célból vezették be, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése az autóbusszal történő szállítás szolgáltatásainak ágazatában a 90/531 irányelv rendelkezéseinek hatálya alá kerüljön, és ez lehetővé tette annak megállapítását, hogy közlekedés hálózat nem csak akkor létezik, ha azt fizikai infrastruktúra, például vasúti pálya alkotja, hanem akkor is, ha az útvonalak meghatározott feltételek mellett összehangolt rendszeréből áll, mint például az autóbusz‑közlekedés területén. Az uniós jogalkotónak ugyanakkor nem az volt a szándéka, hogy e rendelkezéssel korlátozza a közbeszerzési eljárások alkalmazási körét a fizikai hálózaton lebonyolított szállítások területén.
Következésképpen az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy fennáll az e rendelkezés értelmében vett vasúti személyszállítási szolgáltatás hálózata, ha a szállítási szolgáltatásokat a 2012/34 irányelvet átültető nemzeti szabályozás alkalmazásával az ezen infrastruktúra kapacitását kiosztó nemzeti hatóság az igazgatása alatt álló vasúti infrastruktúrán bocsátja rendelkezésre, még akkor is, ha a vasúti társaságok igényeit addig kell kielégítenie, míg el nem érik e kapacitás határait.
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdését, hogy egy vasúti társaság által folytatott tevékenység, amelynek lényege közlekedési szolgáltatások vasúti hálózaton való nyújtása a lakosság számára, az ezen irányelv értelmében vett „rendelkezésre bocsátásnak” vagy „pályahálózat‑üzemeltetésnek” minősül.
A 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében ezt az irányelvet a lakosság számára vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén szolgáltatást nyújtó hálózatok rendelkezésre bocsátásával vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységekre kell alkalmazni.
Következésképpen e rendelkezés kétfajta tevékenységre vonatkozik, nevezetesen a hálózatok rendelkezésre bocsátására, illetve a hálózatok üzemeltetésére.
Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében azon kifejezések értelmét és terjedelmét, amelyekre az uniós jog semmilyen meghatározást nem ad, az általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentés szerint kell meghatározni, figyelembe véve azon szövegkörnyezetet, amelyben a kifejezéseket használják, és azon szabályozás célkitűzéseit, amelynek e kifejezések részét képezik (2018. június 12‑iLouboutin és Christian Louboutin ítélet (C‑163/16, EU:C:2018:423, 20. pont).
E tekintetben az „üzemeltetés” kifejezést szokásos jelentésének megfelelően úgy kell érteni, hogy az valamely tárgy vagy valamely jog jövedelemszerzés céljából történő használatára, illetve gyakorlására utal. Ily módon a hálózatoknak egy vasúti társaság általi üzemeltetése e társaság számára abban áll, hogy jövedelemszerzés céljából a vasúti infrastruktúra használatához való jogát gyakorolja.
Ez a meghatározás nem egyezik a „hálózatok rendelkezésre bocsátása” fogalmának adandó meghatározással.
Amint ugyanis azt a főtanácsnok is megállapítja indítványának 65. pontjában, a „hálózatok rendelkezésre bocsátása” a pályahálózat‑működtetők jogkörébe tartozik, nem pedig a vasúti társaságok jogkörébe.
Amint arra a Bizottság is rámutat, a „hálózatok üzemeltetésének” fogalma nem szerepel a 2004/17 irányelvet megelőző irányelvekben, nevezetesen a 90/531 irányelvben és a 93/38 irányelvben, mivel ez abból a célból került bevezetésre a 2004/17 irányelvbe, hogy az az általa előírt odaítélési eljárásokat az olyan fizikai hálózatok üzemeltetésére is alkalmazzák, mint a vasúti pályák, a vasúti létesítmények, az alagutak, a hidak és a szintbeli átjárók.
A fentiekre figyelemmel meg kell állapítani, hogy a „hálózat üzemeltetésére” irányuló tevékenység a vasúti hálózat szállítási szolgáltatások céljából történő használatához való jog gyakorlására, míg a „hálózat rendelkezésre bocsátására” irányuló tevékenység a hálózat igazgatására utal.
A fenti megfontolásokra figyelemmel a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy egy vasúti társaság által folytatott olyan tevékenység, amelynek lényege közlekedési szolgáltatások nyújtása a lakosság számára a vasúti hálózat használatához való jog gyakorlásával, az ezen irányelv értelmében vett „pályahálózat‑üzemeltetésnek” minősül.
A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31‑i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy fennáll az e rendelkezés értelmében vett vasúti személyszállítási szolgáltatás hálózata, ha a szállítási szolgáltatásokat az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21‑i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető nemzeti szabályozás alkalmazásával az ezen infrastruktúra kapacitását kiosztó nemzeti hatóság az igazgatása alatt álló vasúti infrastruktúrán bocsátja rendelkezésre, még akkor is, ha a vasúti társaságok igényeit addig kell kielégítenie, míg el nem érik e kapacitás határait.
A 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy egy vasúti társaság által folytatott olyan tevékenység, amelynek lényege közlekedési szolgáltatások nyújtása a lakosság számára a vasúti hálózat használatához való jog gyakorlásával, az ezen irányelv értelmében vett „pályahálózat‑üzemeltetésnek” minősül.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Van-e hatásköre az Európai Bíróságnak a héa-irányelvek értelmezésére? - Uniós ítélet egy magyar adóügyben | hírek | Jogi Fórum
Van-e hatásköre az Európai Bíróságnak a héa-irányelvek értelmezésére? - Uniós ítélet egy magyar adóügyben
2020.05. 4. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A Bíróság főszabály szerint nem rendelkezik hatáskörrel az uniós héa(áfa)irányelvek értelmezésére, amennyiben az érintett szolgáltatásnyújtás megvalósulására és a vonatkozó héafizetési kötelezettség keletkezésére Magyarországnak az Unióhoz való csatlakozását megelőzően került sor - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
A C-258/19 EUROVIA ügyben hozott ítélet
Az EUROVIA nevű cég 1996-ban és 1997-ben vállalkozási szerződéseket kötött föld feletti távbeszélő hálózat munkáinak elvégzésére egy vállalkozóval. A cég később a teljesítési kötelezettségeinek 1998-ban (az ügylet pontos teljesítési időpontja 1998. november 16.) eleget tevő vállalkozó részére csak a vállalkozói díj egy részét fizette meg, mert az érintettek között e díj összege tekintetében vita alakult ki. A vállalkozó később a díj megfizetése érdekében peres eljárást kezdeményezett, amelynek eredményeképpen a magyar bíróságok az EUROVIA céget 2004 szeptemberében egy meghatározott pénzösszeg és annak kamatai megfizetésére kötelezték. Miután a cég – egy perújítási eljárás lefolytatása után – végrehajtási eljárás keretében megfizette a díjat, a vállalkozó 2011 júniusában kiállította a vállalkozási szerződésben foglalt munkák elvégezéséről szóló számlát.
Az EUROVIA a számla szerinti áfát az áfa bevallásában levonásba helyezte, de az adóhatóság ezt jogosulatlan adóvisszaigénylésnek tekintette, ami miatt a levonás megtiltása mellett adóbírságot is kiszabott. Az adóhatóság álláspontja szerint ugyanis annak ellenére, hogy a vállalkozói díj fennmaradó részét 2011-ben fizették meg, illetve hogy a kérdéses ügyletekre vonatkozó számla kiállítására is csak ebben az évben került sor, az ügylet, mint gazdasági esemény már 1998 novemberében megvalósult és ezzel egyidejűleg az EUROVIA adólevonási joga is megnyílt. Mindez viszont az adóhatóság szerint azzal a következménnyel járt, hogy a szóban forgó adólevonási jog érvényesíthetősége az e jog keletkezése szerinti naptári év utolsó napjától számított öt év elteltével, azaz 2003. december 31-ével elévült.
Az EUROVIA szerint viszont a számla 2011-ben történt kiállításáig az adólevonási jog nem nyílt meg, az elévülés pedig ezzel összefüggésben el sem kezdődött, hanem nyugodott. A cég ezért az adóhatóságnak az adólevonás gyakorlását megtiltó és adóbírság kiszabását elrendelő határozatát megtámadta a magyar bíróságok előtt.
Az ügyet felülvizsgálati eljárás keretében vizsgáló Kúria emlékeztet az Európai Bíróságnak a C-533/16. sz. Volkswagen ügyben 2018. március 21-én meghozott ítéletére, amely szerint az uniós héairányelvek (a héa vagy hozzáadottérték-adó magyar jogbeli megfelelője az áfa - 77/388/EGK és 2006/112/EK) értelmében a héa levonásához való jog ugyan az adott ügylet tárgyát képező szolgáltatás nyújtásából adódóan előálló adófizetési kötelezettséggel egyidejűleg keletkezik, e jog gyakorlása, illetve elévülésének számítása viszont csak azon időponttól lehetséges, amikor az adóalany számlával rendelkezik. Ezzel összefüggésben a Kúria azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a Volkswagen ügyben kimondottak alkalmazhatók-e a jelen ügy alapját képező ténybeli helyzetre is, amelyben a számla kiállítása azért csúszott, mert a vállalkozói díj tekintetében egy elhúzódó bírósági eljárás, majd az ezen eljárás lezárásaként született jogerős bírósági döntés állítólagosan rosszhiszemű végre nem hajtásából adódóan megindult végrehajtási eljárás volt folyamatban.
Ítéletében a Bíróság emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a Bíróság az uniós jog értelmezésére kizárólag e jognak az érintett tagállamban az Európai Unióhoz történő csatlakozásakor kezdődő alkalmazása tekintetében rendelkezik hatáskörrel (30). Emellett a Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel az uniós héairányelvek értelmezésére, ha a szóban forgó adó beszedésének időszaka az érintett tagállam uniós csatlakozását megelőzi (31).
Ezt követően a Bíróság megállapítja, hogy a jelen ügyben szóban forgó szolgáltatásnyújtás megvalósulására és a vonatkozó héafizetési kötelezettség keletkezésére 1998. november 16-án, azaz Magyarországnak az Unióhoz való csatlakozását megelőzően került sor (32-34). E tekintetben a Bíróság hangsúlyozza, hogy e megállapításokat nem befolyásolja az a körülmény, hogy az EUROVIA csak 2011-ben fizette meg a szóban forgó szolgáltatásnyújtásért járó díj teljes összegét.
Ami a héalevonási jogot illeti, a Bíróság rámutat arra, hogy az mind anyagi, mind pedig időbeli szempontból közvetlenül kapcsolódik a termékek és a szolgáltatások után fizetendő vagy előzetesen felszámított héa esedékességéhez, így e jogot főszabály szerint ugyanazon időszak alatt kell gyakorolni, mint amelynek során e jog keletkezett, nevezetesen akkor, amikor az adófizetési kötelezettség keletkezett (41).
Azzal kapcsolatban, hogy a jelen ügyben érintett szolgáltatásnyújtásért járó díj pontos összegének meghatározására csak Magyarország Unióhoz való csatlakozását követően került sor, és hogy következésképpen e díj teljes összegének a megfizetése és az e szolgáltatásra vonatkozó azon számla kibocsátása, amely alapján a levonási jogot gyakorolták, csak ezen időpontot követően történt meg, a Bíróság kimondja, hogy e tények a jelen ügy körülményei között nem alapozzák meg a Bíróság hatáskörét az uniós héairányelvek értelmezésére (44). E körülmények ugyanis egy olyan szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódnak elválaszthatatlanul, amellyel kapcsolatban nem vitatott, hogy azt e csatlakozást megelőzően teljesítették (44).
Mindezek fényében a Bíróság megállapítja, hogy nem rendelkezik hatáskörrel a Kúria által előterjesztett kérdések megválaszolására (45).

matches: Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria