text:
Egy kudarcra ítélt nyomozás anatómiája - Gordius
Vége a Youtube-videók korának az európai szerzői...
A móri események 15 éves évfordulója alkalmából szervez szakmai előadást a Pro Jure Egyesület 2017. május 9-én 17 órai kezdettel a Szegedi Tudományegyetem Rektori Hivatalának Dísztermében. Az Egyesület a bűncselekmény elkövetésével tévesen megvádolt, majd elítélt Kaiser Ede ügyvédjét, Dezső Antalt látja vendégül, aki védőbeszédében briliánsan mutatott rá a vádirat hibáira, gyenge pontjaira. Beszélgetőpartnere a Bűnügyi Tudományok Intézetének oktatója, Ragány Zoltán ügyvéd lesz.
2002. május 9. Mór.
12 óra után pár perccel két fegyveres férfi hatol be az ERSTE Bank móri fiókjába, megölik a biztonsági őrt, a bank dolgozóit és a bent tartózkodó ügyfeleket, majd 7.356.481 forinttal távoznak a helyszínről. Az áldozatok holttestét nem sokkal később felfedezték a bankba beérkező ügyfelek, akik azonnal értesítették a hatóságokat.
A rendőrség nagyerőkkel vonult a helyszínre és megkezdték a szükséges intézkedések foganatosítását. Biztosították az elkövetés helyét, rögzítették az ott talált nyomokat. Folyamatos kapcsolatot tartottak a sajtó képviselőivel és igazoltatták a megyéből kivezető utakon közlekedőket, melynek eredményeként még aznap délután két lehetséges elkövető, Farkas Róbert és Horváth Szilárd fényképét közzétették, és a szemtanúként jelentkező állampolgárok felismerni vélték bennük az elkövetőket a korábban bemutatott fantomképek alapján. Azonban a nyomozás első kudarcát jelentette, hogy hamar kiderült, nem a megfelelő személyeket körözik. Horváth Szilárd, hogy bizonyítsa ártatlanságát, feladta magát a rendőrségen, amely után rövidesen bebizonyosodott, a Móron történt bűncselekmény elkövetésében nem vett részt. [1]
Május 10-én az Országos Rendőr-főkapitányság hivatalos közleményt adott ki, amelyben tájékoztatták a közvéleményt, hogy a Móron történt bűncselekmény elkövetőinek azonosítása, tartózkodási helyének felkutatása és mihamarabbi elfogása érdekében speciális nyomozócsoportot hoztak létre, valamint több milliós nyomravezetői díjat ajánlottak fel. [2]
A nyomravezetői díjért nem sokkal később jelentkeztek is és az így szerzett információk alapján Hajdú Lászlóra és Kaiser Edére terelődött a gyanú, akiket 2002. július 24. napján őrizetbe vettek.[3]
Az első és másodfokú ítélet
A majd másfél évig tartó nyomozást követően az ügyészség vádat emelt Kaiser Ede és Hajdú László ellen. Az ügy 2004 februárjában került a Fővárosi Bírósághoz (jelenleg Fővárosi Törvényszék). Az ügyben eljárt tanács 2004. december 23-án hozott ítéletében Kaiser Edét életfogytig tartó szabadságvesztésre, míg Hajdú Lászlót 15 évig tartó szabadságvesztés büntetésre ítélte. Az ítélet nem emelkedett jogerőre, a védők és az ügyészség is fellebbezést jelentett be, melynek következtében az ügy a Fővárosi Ítélőtáblához került.
A másodfokú eljárásban eljáró bírói tanács véleménye szerint
„a Fővárosi Bíróság alapos, körültekintő, lelkiismeretes és szakszerű, részletes bizonyítási eljárást folytatott le”, azonban nem merítette ki a vádat, nem bírálta el a vád tárgyává tett cselekményt, ezért ítélete megalapozatlan és indokolási kötelezettségét megsértette.Hajdú László vonatkozásában megállapította, hogy a súlyos eljárási szabálysértéseknek köszönhetően a határozat megalapozatlan és a felülbírálatra alkalmatlan, ezért az ítélet vonatkozó részét hatályon kívül helyezte és az első fokú bíróságot új eljárás lefolytatására kötelezte. [4]
Kaiser Ede tekintetében azonban a másodfokon eljáró tanács megállapította, hogy Kaiser Ede I. rendű vádlottnak a móri Erste Bankban elkövetett kiemelkedő tárgyi súlyú, nyolc ártatlan ember életét kioltó bűncselekményben részvételét megállapító tényállása megalapozott. Véleménye szerint a nagyszámú bizonyítékokat egyenként és a maguk összességében is törvényesen értékelték, és törvényesen jutott a bíróság arra a következtetésre, miszerint a Kaiser Ede bűnösségét alátámasztó bizonyítékok „olyan zárt okozati láncolatot képeznek, amely alapján a vádlott terhére a bűncselekmény elkövetése kétséget kizáró módon bizonyított.” [5] Ezek alapján Kaiser Edét jogerősen is életfogytig tartó szabadságvesztés büntetésre ítélték.
Jogi észrevételek
A jelenleg hatályos Büntetőeljárási törvény rögzíti, hogy a bizonyítás eszközei a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat és a terhelt vallomása.
Megjegyzendő, hogy a bizonyítási eszközök közül
a terhelt vallomása mellett a tanúk vallomása az egyik legbizonytalanabb, megbízhatatlanabb, tekintettel arra, hogy a tanúvallomás nem más, mint az emberi tudatban elraktározott információk összessége.[6]
Az ügyet jellegénél, brutalitásánál fogva az eljárás megindulásától kezdve nagy közérdeklődés és sajtóvisszhang övezte. Ennek veszélye azonban az, hogy a tanúkban keveredhetnek az elsődleges és másodlagos emlékképek, amely befolyásolhatja akár a büntetőeljárás menetét is. Így eshetett meg az, hogy a felismerésre bemutatás során több szemtanú is kiválasztotta Kaiser Edét, mint a bűncselekmény elkövetőjét.
Fontos azonban megemlíteni a büntetőeljárás egyik fontos elvét, az úgy nevezett „in dubio pro reo" - elvet, vagyis azt, hogy
a kétséget kizáróan nem bizonyított tény nem értékelhető a terhelt terhére. [7]
Felmerül a kérdés, hogy az elsőfokú eljárás során a bíróság valóban figyelembe vette-e a fent említett elvet. Állítható-e teljes bizonyossággal, hogy kétséget kizáróan bizonyításra került az a tény, hogy Kaiser Ede ott volt a móri bankfiókban és részt vett a bűncselekmény elkövetésében?
Az elsőfokon eljáró bíróság is megjegyezte, hogy nem került tisztázásra számos olyan tény, amely lényeges lehetett volna a bűncselekmény elkövetésének rekonstruálása szempontjából, azonban „minden olyan tényt és körülményt a nyomozati szak, illetve a bírósági eljárás tisztázott, amely a büntetőjogi felelősségre vonáshoz alapszinten szükséges.”[8]
Az elkövetés eszközéül használt fegyverek a nyomozás során nem kerültek elő, a helyszínen talált ujjlenyomatok, láblenyomatok és DNS-minták egyik gyanúsítottat sem kötötték a bankfiókhoz, továbbá a telefonjuk cellainformációi alapján nem is tartózkodtak a rablás idején Móron. A fent említett tényeket alátámasztották a szakértői vélemények is.
Kaiser Ede ügyvédje, Antal Dezső a védőbeszédében rámutatott arra, hogy temérdek kérdés maradt nyitva, a megválaszolt kérdések pedig feltételezésen és valószínűsítésen alapul. Hozható-e kétségektől mentes döntés, születhet-e megfelelő, igazságos döntés, amikor a bizonyítási anyagot átjárja a kétség? [9]
Az első és másodfokon eljáró bíróság ítélete szerint, minden bizonnyal hozható megfelelő ítélet.
2007 februárjában, tulajdonképpen egy véletlennek köszönhetően váratlan fordulat következett be. Elkapták az 5 évvel azelőtti móri bankrablás valódi elkövetőit. A rendőrség a „veszprémi postásgyilkosság” elkövetőjét, Nagy Lászlót Tatabányai lakásán vette őrizetbe[10], majd vallomása alapján később Weiszdorn Róbert is kézre került.
Megtalálták a bűncselekmény elkövetésénél használt fegyvert, a daktiloszkópiai vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy a móri bankfiók ajtaján talált ujjlenyomat teljes mértékben megegyezik Weiszdorn Róbert ujjlenyomatával, valamint a DNS-minták egyezősége is egyértelműen bizonyította Nagy László és Weiszdorn Róbert bűnösségét.
A Fővárosi Főügyészség végül Weiszdorn Róbertet előre kitervelten, nyereségvágyból, több emberen elkövetett emberölés bűntettével, valamint lőfegyverrel való visszaélés bűntettével vádolta meg. (Nagy László az előzetes letartóztatása alatt a büntetés-végrehajtási intézetben öngyilkosságot követett el, így őt a „móri mészárlás” miatt már nem tudták felelősségre vonni) [11]
A vádemelést követően az első fokon eljáró Fejér Megyei Bíróság - jelenleg Székesfehérvári Törvényszék - életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélte, amely ellen a védő enyhítésért az ügyész pedig súlyosításért fellebbezést jelentett be.
A 2002. május 9-én történ eseményekre végezetül a másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla tett pontot, amikor jogerősen életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélte Weiszdorn Róbertet, aki leghamarabb 40 év múlva helyezhető szabadlábra.[12]
Az egykori rémálom helyszínén azóta emlékmű őrzi az áldozatok emlékét, melyen Juhász Gyula alábbi idézete olvasható: „Nem múlnak el, kik szívünkben élnek, Hiába szállnak árnyak, álmok, évek.”
Képek: [1],[2],[3], [4], [5]
[1] http://egyperceskrimi.blog.hu/2016/11/22/a_mori_meszarlas
[2] Tízmillió forint a nyomravezetőnek. Népszabadság, 2002. május 10-i száma
[3] Sas István: Ártatlanok a halálsoron Publio Kiadó Kft.
[4] Fővárosi Ítélőtábla 1.Bf.564/2005/37. számú ítélete, 2005
[6] Bicsérdi Adrienn: A döntő tanúvallomás kettős szerepe a Móri ügy kapcsán http://www.bunuldozok.hu/Data/Sites/1/bunuldozo_13_1-2_sz.pdf
[7] https://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=99800019.TV
[8] Fővárosi Bíróság 4.B.343/2004/43. számú ítélete, 2004
[9] Dr. Kende Péter Elorozott igazság – Újabb röpirat bírókról, ítéletekről, Hibiszkusz könyvkiadó 2008
[10] http://index.hu/bulvar/veszpr0217/
[11] http://nol.hu/archivum/archiv-487233-287309
[12] http://www.origo.hu/itthon/20101209-iteletet-hirdetett-a-fovarosi-itelotabla-a-mori-meszarlas-ugyeben.html
https://gordius.blog.hu/api/trackback/id/tr8412492033
Figyel Castro 2017.05.10. 17:31:22
És mi lett Kaiserrel?
Dávid Márki 2017.05.11. 11:57:17
@Figyel Castro: Kaiser Edèt a móri bankrablás ügyèben felmentettèk, azonban más bűncselekmènyek elkövetèse miatt vègül 18 èv szabadságvesztès büntetèsre ítèltèk

matches:
Bíróság
bíróság
in dubio
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
A Csókáserdei Vadásztársaság Alapszabályzata - PDF
Download "A Csókáserdei Vadásztársaság Alapszabályzata"
1 A Csókáserdei Vadásztársaság a Interneten közzétéve: Tartalomjegyzék I. FEJEZET: Általános rendelkezések A vadásztársaság jellege és jogi helyzete A vadásztársaság neve Rövidített elnevezése Székhelye A társaság jellege Törvényes képviselıje II. FEJEZET: A tagsági viszony A tagsági viszony feltételei A tagok jogai A tag kötelességei A tagsági viszony megszőnése A fegyelmi eljárás Fegyelmi vétségek Fegyelmi hatáskörök: III. FEJEZET: A vadásztársaság vezetı testületi szervei A közgyőlés A közgyőlés hatásköre Az Intézı Bizottság Az elnök hatásköre és feladatai A titkár hatásköre és feladatai A vadászmester hatásköre és feladatai A gazdasági vezetı hatásköre és feladatai A környezet- és természetvédelmi referens hatásköre és feladatai Ellenırzı bizottság A fegyelmi bizottság A vadásztársaság tisztségviselıire vonatkozó közös rendelkezések IV.FEJEZET: A vadásztársaság gazdálkodása és vagyona V.FEJEZET: A vadásztársaság megszőnése VI.FEJEZET: Záró rendelkezések 1
2 ALAPSZABÁLYZAT A vadásztársaság célja, hogy az egyesületekre és ezen belül is a vadásztársaságokra, a vadgazdálkodásra és vadászatra, a fegyver és lıszertartására és használatára vonatkozó jogszabályok valamint a társaság belsı normatíváinak megtartásával és megtartatásával, a nyilvántartási számú vadászterület tulajdonosi közösségének érdekeire, a környezet- és természetvédelmi elıírásokra, a tervszerő vadgazdálkodás követelményeire figyelemmel, tagja részére kulturált sportvadászati lehetıséget biztosítson. Eme céljai és a társaság fenntartásához szükséges bevételek biztosítása érdekében, szükség esetén bérvadászatot biztosít. I. FEJEZET: Általános rendelkezések A vadásztársaság jellege és jogi helyzete 1.) A vadásztársaság a vadászok által önkéntes kezdeményezéssel létrehozott, önkormányzattal és nyilvántartott tagsággal rendelkezı sportegyesület. A vadásztársaság önálló jogi személy. 2.) A vadásztársaság neve: NAGYKİRÖSI CSÓKÁSERDEI VADÁSZTÁRSASÁG 3.) Rövidített elnevezése: CSÓKÁSERDEI VADÁSZTÁRSASÁG 4.) Székhelye: 2750.Nagykırös, Zalán u ) A társaság jellege: területtel rendelkezı sportvadász társaság 6.) Törvényes képviselıje: a társaság elnöke II. FEJEZET: A tagsági viszony 1.) A vadásztársaság tagja lehet az a nagykorú magyar állampolgár, aki a vadásztársaság területén legalább 30 ha földterülettel rendelkezik, a belépési nyilatkozatában az alapszabály rendelkezéseit magára kötelezınek ismeri el, illetıleg vagyoni hozzájárulási kötelezettségének maradéktalanul eleget tesz és ezt követıen a társaság közgyőlése a tagok sorába veszi. 2.) A vadásztársaságnak csak természetes személy tagjai lehetnek. 3.) A természetes személy tagokat a jogszabályban és eme alapszabályban megállapított jogok illetik és kötelezettségek terhelik. 4.) A vadásztársaságba tagként jelentkezık felvételérıl az intézı bizottság (a továbbiakban: IB) elıterjesztése alapján a közgyőlés - a kérelem benyújtását követı egy éven belül - dönt. 5.) A társaság a tagjairól elkülönített, naprakész nyilvántartást köteles vezetni. 6.) A tagok jogai 6.1 a jogszabályok, az alapszabály és a társaság egyéb belsı normatív szabályzatainak, továbbá a közgyőlés határozatainak megtartásával vadászni, 6.2 a közgyőlésen tanácskozási, javaslattételi és szavazati joggal részt venni, 6.3 kizáró ok hiányában bármely tisztségre jelölhetı és megválasztható, 2
3 6.4 a társaság közgyőlésének és IB-nak jogsértı határozatait a tudomására jutástól számított 30 napon belül az ellenırzı bizottság elnökével történt elızetes egyeztetést követıen, a bíróság elıtt megtámadhatja, 6.5 betekinthet a társaság irataiba, illetıleg az azokban foglaltakról tájékoztatást kérhet, 6.6 igényt tarthat a közgyőlés által megállapított vadászrészre 6.7 használhatja a társaság eszközeit, felszereléseit a házi szabályzatban meghatározott rendben és feltételekkel, 6.8 a társaságból az indok megjelölése nélkül kiléphet. 7.) A tag köteles: 7.1 a vadgazdálkodás és a vadászatra, a fegyver és lıszer tartására és használatára vonatkozó jogszabályokat, a társaság belsı normatív rendelkezéseit illetıleg testületi szerveinek határozatait és tisztségviselıinek utasításait betartani és betartatni, 7.2 a közgyőlésen és a társaság szervezeti életében részt venni, gyarapítani és védeni a társaság vagyonát, 7.3 részt venni a vadgazdálkodási üzemterv és az ez alapján készített éves vadgazdálkodási terv, illetve az ezek megvalósítására kiadott testületi határozatok végrehajtásában, annak során tevılegesen és személyesen részt venni illetıleg az elmulasztott közös munkát pénzzel megváltani, 7.4 a közgyőlés által megállapított vagyoni hozzájárulást és tagdíjat esedékességükig a társaság pénztárába befizetni: A megalakulást követıen belépni kívánó tagok vagyoni hozzájárulásának és az éves tagsági díj mértékét a közgyőlés az IB javaslata alapján évenként, az éves pénzügyi terv részeként állapítja meg. Az a tag, aki vagyoni hozzájárulási kötelezettségének és tagsági díjfizetési kötelezettségének a késedelembe esést követı elsı fizetési felszólítás kézbesítését követı 30 napon belül nem tesz eleget, annak tagsági viszonya kivéve ha a mulasztást méltányolandó okkal kimentette ezen alapszabály erejénél fogva, minden indoklási kötelezettség nélkül megszőnik és törölni kell a tagnyilvántartásból. A törlés ellen, a tudomásra jutástól számított 30 napon belül a közgyőléshez lehet jogorvoslattal élni. A testület határozatáig a tag vadászati joga szünetel. 8.) A tagsági viszony megszőnése Megszőnik a tagsági viszony: kilépéssel, törléssel, kizárással és ha a társaság jogutód nélkül megszőnik A kilépési szándékot indoklás nélkül a társaság elnökéhez kell benyújtani, mely alapján a tagot törölni kell a tagnyilvántartásból A tagsági viszonyt kizárással csak fegyelmi eljárás keretében lehet megszüntetni, biztosítva számára a jogorvoslati lehetıséget Törölni kell a tagnyilvántartásból azt a tagot, aki: elhalálozott, kilépett, A vadásztársaság érdekeit sértı bőncselekmény miatt jogerıs szabadságvesztés és/vagy közügyektıl eltiltás büntetésben részesült, a társasággal szemben fennálló financiális kötelezettségének felszólítás ellenére sem tesz eleget (lásd:8.1.4.pont utolsó fordulata.) 3
4 8.4. A tagnyilvántartásból történt törlés tényét a tag halálát kivéve 5 napon belül közölni kell az illetékes rendırkapitánysággal és vadászati hatósággal. 9.) Fegyelmi eljárás Fegyelmi vétséget követ el az a tag, aki: 9.2. a vadgazdálkodásra, a vadászatra, a fegyvertartásra és használatra, valamint a lıszer és fegyver tárolására vonatkozó rendelkezéseket megszegi avagy a vadászetikát súlyosan sértı magatartást tanúsít, a vadásztársaság belsı normatív rendelkezéseit illetıleg testületi szerveinek és tisztségviselıinek jogszerő határozatait, utasításait nem tartja be avagy nem hajtja végre, 9.4. a fegyelmet és az akaratlagos magatartást hátrányosan befolyásoló vegyi anyagok (szeszes ital, kábítószer, etc.) hatása alatt vadászlıfegyvert használ avagy csak visel, 9.5. a társaságnak vétkes magatartásával kárt okoz. 10.) A fegyelmi büntetések a következık: - írásbeli megrovás, - vadászattól meghatározott idıre, de legfeljebb 2 évre történı eltiltás, - tisztségbıl elmozdítás, visszahívás - kizárás. 11.) Fegyelmi hatáskörök: A fegyelmi eljárás megindítására bármelyik vt. tag, lefolytatására az FB jogosult. Az elızı pont 1. és 2. alpontjában meghatározott fegyelmi büntetés kiszabása az FB hatáskörébe tartozik, míg a súlyosabb 3. és 4. alpontok szerinti büntetések kiszabására az FB javaslatára a társaság közgyőlése jogosult. Az FB fegyelmi határozata ellen a közgyőlésen van helye felülvizsgálati kérelemnek, melyet a legközelebbi közgyőlés köteles tárgyalni. A közgyőlés határozata ellen az FB elnökével történt elızetes egyeztetést követıen a bírósághoz lehet keresettel fordulni. A fegyelmi eljárás részletes szabályait a vadásztársaság fegyelmi szabályzata állapítja meg. III. FEJEZET: A vadásztársaság vezetı testületi szervei A közgyőlés 1.) A vadásztársaság legfıbb testületi szerve a tagok összességébıl álló közgyőlés. A társaság szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal közgyőlést tart. Ezen túlmenıen össze kell hívni a közgyőlést, ha az IB így határoz, továbbá ha a tagság 1/3-a az ok és cél megjelölésével kéri avagy bíróság elrendeli. 2.) A közgyőlést az IB nevében a társaság elnöke írásbeli meghívóval (levél és/vagy elektronikus / SMS) hívja össze. A meghívónak tartalmaznia kell a hely és idıpont, a napirendi pontokat akként, hogy azt a tagok a közgyőlés idıpontját megelızıen legalább 8 nappal megkapják. A közgyőlés elızetesen másodszor is összehívható (határozatképtelenség esetére). 3.) A közgyőlés levezetı elnökét az IB saját tagjai közül jelöli ki. 4.) A közgyőlésrıl jegyzıkönyvet kell felvenni, amelyet a levezetı elnök, a jegyzıkönyvvezetı és a két hitelesítı ír alá. 5.) A közgyőlés akkor határozatképes, ha azon a tagoknak legalább fele jelen van. A határozathozatalhoz általában egyszerő szótöbbség szükséges. Szavazategyenlıség esetén a levezetı elnök szavazata dönt. A közgyőlésen minden tagnak egy szavazata van. Szavazni csak személyesen lehet. Szavazati joga csak a természetes jogi személyiségő tagnak van, bérletesnek, vadász-jelöltnek, pártoló tagnak szavazati joga nincs. 4
5 6.) A határozathozatal nyílt szavazással történik, de a közgyőlés a jelenlévı tagok 1/3- ának javaslatára bármely kérdésben elrendelheti a titkos szavazást. 7.) Ha a szabályosan összehívott közgyőlésen a tagok nem jelennek meg a határozatképességhez szükséges számban (50%), minden tag részére változatlan napirenddel, 15 napon belüli idıponttal újra kézbesíteni kell a meghívót. Az így másodszorra összehívott közgyőlés a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes. 8.) A közgyőlés hatásköre 8.1. A közgyőlés a vadásztársaságot érintı minden kérdésben dönthet Ezen alapszabály alapján a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a társaság elnökének, az IB tagjainak és FB,EB elnökének és tagjainak megválasztása, felmentése és visszahívása, a társaság éves vadgazdálkodási tervének megállapítása az éves költségvetés megállapítása és döntés a költségvetési beszámoló elfogadásáról, az IB éves beszámolójának megvitatása és döntés annak elfogadásáról, az alapszabály megállapítása, módosítása, a társaság felosztásának, egyesülésének avagy szétválásának kimondása, a vadászati terv jóváhagyása, a trófeás vad kilövésének elosztása, a vadásztársaság gazdálkodását jelentısen érintı szerzıdések, a tagdíj, a vagyoni hozzájárulás mértékének és a kötelezı közösségi munka pénzbeli megváltásának valamint az ezekkel kapcsolatos kedvezmények biztosításának megállapítása, a társasági tagok kiemelkedı munkájának honorálása, a tisztségviselık tiszteletdíjának megállapítása, a vadászrész mértékének megállapítása, tagfelvétel és a tagsági viszony kizárással történı megszüntetése, továbbá a tisztségbıl való elmozdítás és visszahívás büntetések kiszabása, az IB által hozott fegyelmi döntések II. fokú elbírálása, döntés minden egyéb ügyben, amit jogszabály avagy ezen alapszabály más helyütt a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe utal. 9.) Az Intézı Bizottság A vadásztársaság általános hatáskörő végrehajtó, ügyintézı szerve az intézı bizottság, amely a két közgyőlés között irányítja és szervezi a társaság munkáját. Tevékenységéért a közgyőlésnek tartozik felelısséggel Az IB elnökbıl, titkárból, gazdasági vezetıbıl, vadászmesterbıl továbbá a környezet- és természetvédelmi referensbıl áll Az IB tagjait a társaság közgyőlése 5 éves idıszakra választja. Amennyiben munkájukat nem a társaság elvárásainak megfelelıen látják el a közgyőlés a mandátumidıszak közben is visszahívhatja az IB tagjait. Kötelezı a visszahívás, ha velük szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn és az határidıben 30 napon belül nem orvosolható, vagy tisztségviseléstıl eltiltás fegyelmi büntetést szabtak ki és az jogerıre emelkedett. A tagsági viszony megszőnésével az IB tagság is automatikusan megszőnik Az IB tagjai a feladat és hatáskörükbe tartozó ügyekben a jogszabályok és a belsı normatívák rendelkezései által meghatározottak betartásával utasításokat adnak ki. 5
6 9.4. Az intézı bizottság feladatai: gondoskodik a vadgazdálkodással és vadászattal összefüggı jogszabályok, belsı szabályzatok, valamint a közgyőlés által hozott határozatok végrehajtásáról, összehívja a közgyőlést, a két közgyőlés közötti idıben irányítja a vadásztársaság tevékenységét, dönt és intézkedik minden olyan ügyben, amelyet jogszabály, alapszabály illetıleg a közgyőlés nem utal más szerv vagy tisztségviselı hatás- vagy feladatkörébe felügyeli a takarmányozást Az intézıbizottság üléseit szükség szerint, de legalább negyedévenként tartja. Határozatképes, ha az ülésen legalább 3 tagja jelen van. A hatáskörébe tartozó ügyekben szótöbbséggel dönt. Szavazategyenlıség esetén az elnök, távollétében a titkár szavazata dönt Az IB ülésrıl határozathozatal esetén jegyzıkönyvet, egyébként emlékeztetıt vesz fel. A jegyzıkönyvet az elnök vagy a titkár és a jegyzıkönyvvezetı, míg az emlékeztetıt annak lejegyzıje és bármelyik jelenlévı IB tag írja alá Az IB köteles végzett tevékenységérıl éves beszámoló keretében a közgyőlést tájékoztatni Az IB mőködésének részletes szabályait szükség esetén a háziszabályzat tartalmazza. 10.) Az elnök hatásköre és feladatai A vadásztársaság, egy személyi felelıs vezetıje és törvényes képviselıje az elnök felelıs a társaság törvényes és alapszabályszerő mőködéséért, koordinálja az IB tagjainak munkáját és gondoskodik arról, hogy intézkedéseik a közgyőlés és az intézıbizottság határozataival összhangban legyenek, a közgyőlés vagy az IB 2 tagja által adott meghatalmazás keretei között szerzıdéseket köt, kötelezettségeket vállalhat a vadásztársaság nevében az IB 2 tagja egyetértésével gyakorolja a részére biztosított utalványozási jogot, összehívja a közgyőlést és az intézı bizottságot, kijelöli a levezetı elnököt gondoskodik arról, hogy az IB a közgyőlésen beszámoljon éves munkájáról, továbbá a közgyőlés és az IB által hozott határozatok végrehajtásáról, szervezi az együttmőködést a földtulajdonosokkal, azok képviselıjén keresztül a tulajdonosi közösséggel rendszeres kapcsolatot tart, gyakorolja az alkalmazottak feletti munkáltatói jogokat, intézkedik minden olyan ügyben, amely nem tartozik a közgyőlés vagy más testületi szerv illetıleg tisztségviselı hatás- vagy feladatkörébe. 11.) A titkár hatásköre és feladatai A társaság titkára az elnök akadályoztatása esetén annak hatás- és feladatkörében jogosult és köteles eljárni A titkár feladatai különösen: a vadásztársaság ügyvitelének vezetése, levelezés és adatszolgáltatás, a közgyőlés és az IB ülések írásos anyagainak elıkészítése, rendszerezése és irattárazása, 6
7 személyes felelısséggel vezeti a tagnyilvántartást és intézkedik a hatóságok felé annak változásairól, nyilvántartja a tagfelvételi kérelmeket illetıleg a közgyőlés elé terjeszti azokat az IB javaslatának ismertetésével, elıkészíti az alkalmazottak munkaszerzıdéseit, a társaság együttmőködési megállapodásait, szerzıdéseit és azokat nyilvántartásba veszi, ellátja a hatáskörébe utalt egyéb feladatokat az elnök irányításával és vele együttmőködve. 12.) A vadászmester hatásköre és feladatai Felelıs a vadásztársaság vadgazdálkodásáért, a vadászatok megszervezéséért és levezetéséért illetıleg a vadgazdálkodásra és vadászatra vonatkozó jogszabályi és belsı normatív rendelkezések megtartásáért és megtartatásáért gondoskodik arról, hogy társasvadászaton illetéktelen személy ne vegyen részt, a hivatásos vadászok bevonásával gondoskodik a vadászati létesítmények építésérıl és üzemben tartásáról, továbbá a munkában részt vevık tevékenységének irányításáról illetve felügyeletérıl, szervezi a vadkárok megelızését, a vad védelmét és ırzését, esetleges vadkár bekövetkezésének veszélyére felhívja az IB figyelmét, javaslatot téve az elhárítás illetve megelızés mikéntjére, felelıs a lıtt (sebzett, elhullott) vad nyilvántartásának vezetéséért, elıkészíti, szervezi és irányítja a bérvadásztatásokat, gondoskodik a trófeák bemutatásáról, vezeti a társaság hosszú távú üzemtervének nyilvántartását, szakmai tanácskozás biztosítása a tagság részére, ezen belül személyesen foglalkozik a vadászjelöltek fegyverkezelési oktatásával, megszervezi a társaság tagjainak gyakorlását, ellátja a hatás- és feladatkörébe utalt egyes ügyeket. 13.)A gazdasági vezetı hatásköre és feladatai Alapvetı feladata és kötelessége a társaság pénzügyeinek, adó- és tb. ügyeinek intézése, ezen belül: a tagsági díj és a vagyoni hozzájárulás beszedése, nyilvántartása, a társaság kinnlevıségeinek behajtása, behajtatása, kifizetések teljesítése, adó- és tb. kötelezettségek határidıben történı teljesítése, a társaság pénzügyi nyilvántartásának vezetése, vagyonkimutatás készítése és naprakész vezetése, év végi leltár készítése, pénzügyi adatszolgáltatások teljesítése, a pénzügyi terv és zárszámadás elkészítése, a közgyőlés elıtti beszámolóhoz adatok szolgáltatása 13.6., az IB 2 tagja egyetértésével gyakorolja a részére biztosított utalványozási jogot, a hatáskörébe utalt egyéb feladatok ellátása. 14.) A környezet- és természetvédelmi referens hatásköre és feladatai Alapvetı feladatai a speciális környezet- és természetvédelmi jogszabályoknak a tagokkal történı megismertetése, jelentıségük tudatosítása, azok megtartása és megtartatása, ezen belül különösen: A vadászterület rendszeres ellenırzésével és ellenıriztetésével (vadırök) figyelemmel kísérni a vadászterületet ért környezeti károkozásokat és észlelésük esetén intézkedni a vadászmesterrel együttmőködve ezek megelızésére illetıleg elhárítására, 7
8 14.2. a vadászterületet ért környezeti kár észlelése esetén köteles értesíteni a környezetvédelmi hatóságot és a tulajdonosi közösség képviselıjén keresztül a kártételi hely tulajdonosait a környezeti károk bekövetkezésének megelızése érdekében szükségessé váló költségterhek csökkentése érdekében kötelessége figyelemmel kísérni a környezetvédelmi alapból igényelhetı állami támogatások igénybevételének lehetıségét és az IB-al közösen intézkedni a pályázatok benyújtása Elvégzi az egyesületi munka nyilvántartását és ellátja a hatáskörébe utalt egyéb feladatokat. 15.) Ellenırzı bizottság A vadásztársaság általános hatáskörő ellenırzı szerve. Feladata a társaság mőködése jogszerőségének folyamatos figyelemmel kísérése és rendszeres ellenırzése Az ellenırzı bizottság elnökbıl és két tagból áll, akiket a közgyőlés 5 éves idıtartamra választ A bizottság elnöke az IB ülésein tanácskozási és ellenırzési joggal vesz részt. A bizottság jogosult és köteles ellenırizni a társaság költségvetését és zárómérlegét, azok valódiságát ellenjegyzésével igazolni, továbbá rendszeres idıközönként vizsgálni a társaság testületi szervei mőködésének és tisztségviselıi intézkedésének törvényességét Tevékenységéért a közgyőlésnek tartozik felelısséggel, annak évenként egyszer köteles beszámolni tevékenységérıl és annak tapasztalatairól, konzekvenciáiról Ha tevékenysége során jogsértı magatartást, tevékenységet tapasztal, köteles annak megszüntetésére intézkedni. A bizottság mőködésének részleges szabályait saját ügyrendjében határozza meg. 16.) A fegyelmi bizottság Feladata az alapszabály és 2. pontjában meghatározott büntetéssel fenyegetett ügyekben az eljárás lefolytatása és a fegyelmi határozat meghozatala, továbbá a 10.2,3, és 4. pontjaiban foglalt büntetési tételekkel fenyegetett ügyekben a tényállás felderítése és annak a közgyőlés elé terjesztése A fegyelmi bizottság elnökét és két tagját a közgyőlés választja 5 évi idıtartamra Minden olyan fegyelmi ügyben köteles eljárni, amely nem tartozik a közgyőlés hatáskörébe. Mőködésének részletes szabályait saját ügyrendjében Fegyelmi Szabályzat határozza meg. Tevékenységérıl évenként egyszer a közgyőlésnek tájékoztatást ad. 17.) A vadásztársaság tisztségviselıire vonatkozó közös rendelkezések A társaság tisztségviselıi a társaság elnöke az intézıbizottság tagjai az ellenırzıbizottság elnöke a fegyelmi bizottság elnöke A tisztségviselık nem állhatnak egymással közeli hozzátartozói viszonyban Az alapszabály alkalmazásában közeli hozzátartozók: a házastárs és a személyi igazolványban bejegyzett élettárs az egyenes ágbeli rokonok 8
9 az örökbefogadott, mostoha vagy nevelt gyerek az örökbefogadó, mostoha vagy nevelı szülı a testvér és a testvér házastársa IV.FEJEZET: A vadásztársaság gazdálkodása és vagyona 1.) A vadásztársaság éves költségvetés alapján gazdálkodik. 2.) A társaság pénzforrásai: 2.1. a tagok egyszeri(belépéskori) és tárgyévi vagyoni hozzájárulása és az éves tagsági díj 2.2. a vadgazdálkodásból származó bevételek, 2.3. támogatások, hitelek, kölcsönök (tagi kölcsön is), 2.4. esetleges gazdasági vállalkozási tevékenység bevétele, 2.5. egyéb bevételek. 3.) A társaságnak ingó és ingatlan vagyona lehet, továbbá rendelkezhet értékpapírokkal is, amelyekkel a jogszabályok és az alapszabály keretei között önállóan rendelkezik. Tartozásaiért a társaság vagyonával felel. A tagok a vadásztársaság tartozásaiért a saját vagyonukkal nem felelnek, anyagi felelısségük a befizetett vagyoni hozzájárulás és tagdíj mértékére korlátozódik. 4.) A társaság vagyona csak vadgazdálkodási, vadászati vagy azokat elısegítı célokra használható fel, a közgyőlés határozatai alapján és azok keretei között. 5.) A társaság vállalkozási tevékenységének bevételeit és költségeit elkülönítetten kell nyilvántartani. 6.) A társaság nyereségét sem közvetlenül, sem közvetetten nem lehet a tagok között felosztani, kivéve, ha a társaság jogutód nélkül megszőnik, amikor is a tartozások kiegyenlítése után fennmaradó vagyont a jogutód nélküli megszőnést kimondó közgyőlés által meghatározott elvek szerint fel kell a tagok között osztani. Amennyiben a közgyőlés a felosztás módjáról nem határoz, úgy a vagyont egyenlı arányban kell a tagok között felosztani. 7.) A társaság cégbejegyzésre az elnök, bankszámla feletti rendelkezésre az elnök és a gazdasági vezetı külön-külön jogosult. Ez akként történik, hogy a társaság elıírt, elınyomott vagy nyomtatott cégneve alá az intézıbizottság három tagja külön-külön a saját nevüket hitelesített cégaláírási nyilatkozatuknak megfelelı formában- írják. V.FEJEZET: A vadásztársaság megszőnése 1.) Megszőnik a vadásztársaság, ha azt a közgyőlés kimondja másik vadásztársasággal egyesül, abba beleolvad, avagy szétválik, a bíróság feloszlatja, a bíróság megállapítja megszőnését. 2.) Feloszlás, egyesülés, beolvadás és szétválás esetén vagyonának sorsáról a hitelezık kielégítése után- a közgyőlés határoz. 3.) A bíróság által történı feloszlatás illetıleg megszőnésének bíróság által történı megállapítása esetén a társaság vagyonát a hitelezık kielégítése után- a vadásztársaság tagjai között egyenlı arányban kell felosztani. 9
10 VI.FEJEZET: Záró rendelkezések A vadásztársaság felett a területileg illetékes ügyészség gyakorolja a törvényességi jogkört. Az alapszabályban nem szabályozott kérdésekben az egyesületekre vonatkozó hatályos jogszabályi rendelkezéseket kell értelemszerően alkalmazni. Nagykırös, Záradék Ezt az alapszabályt a vadásztársaság i közgyőlésén a tagok megtárgyalták és azt elfogadták. 10
ALAPSZABÁLYA Kelt: 2012. november 24.
APAJ-ÜRBİPUSZTAI TERMÉSZETVÉDİ VADÁSZTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYA Kelt: 2012. november 24. 2 APAJ-ÜRBİPUSZTAI TERMÉSZETVÉDİ VADÁSZTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYA A Vadásztársaság tagjai az egyesülési jogról, a közhasznú
A Bátaszéki Vadásztársaság. Alapszabálya
A Bátaszéki Vadásztársaság Alapszabálya Egységes szerkezetben a 2014.08.30.-án tartott közgyőlés határozatának megfelelıen Bátaszéki Vadásztársaság Alapszabály 2014-08-30.doc 1/18 Preambulum A Vadásztársaság
Gyöngyöspatai Vadásztársaság ALAPSZABÁLYA. Gyöngyöspata, 2008.
A Gyöngyöspatai Vadásztársaság ALAPSZABÁLYA Gyöngyöspata, 2008. A L A P S Z A B Á L Y I. Általános rendelkezések 1. A Gyöngyöspatai Vadásztársaság nevű egyesület az alapító tagok által önkéntesen létrehozott,

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Választással kapcsolatos tájékoztató - PDF
Download "Választással kapcsolatos tájékoztató"
1 Választással kapcsolatos tájékoztató Tisztelt Választópolgárok! A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásának időpontját a Köztársasági Elnök október 12. (vasárnap) napjára tűzte ki. A Nagyecseden lebonyolítandó választásokkal kapcsolatos legfontosabb szabályokról az alábbiak szerint tájékoztatom a lakosságot: 1. Helyi Választási Iroda Választási szervek A választási irodák a választások előkészítésével, szervezésével, lebonyolításával, a választópolgárok, a jelöltek és a jelölő szervezetek tájékoztatásával, a választási adatok kezelésével és a választás technikai feltételeinek biztosításával összefüggő feladatokat ellátó választási szervek. A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán (a továbbiakban: helyhatósági választás) a következő választási irodák működnek: helyi választási iroda (HVI), területi választási iroda (TVI/FVI), Nemzeti Választási Iroda (NVI). A helyi választási irodától kérhető tájékoztatás a választással összefüggő jogi, igazgatási, technikai kérdésekben. Helyi Választási Iroda Címe: 4355 Nagyecsed, Árpád u. 32. Telefon: e mail: HVI vezetője: dr. Bölcsik István jegyző HVI vezető általános helyettes: Szűcs Kálmán aljegyző
2 2. Választási Bizottságok A választási bizottságok a választópolgárok független, kizárólag a törvénynek alárendelt szervei, amelyeknek elsődleges feladata a választási eredmény megállapítása, a választások tisztaságának, törvényességének biztosítása, a pártatlanság érvényesítése és szükség esetén a választás törvényes rendjének helyreállítása. A helyhatósági választáson Nagyecseden, illetve a megyében, továbbá országosan a következő választási bizottságok működnek: minden szavazókörben (6 szavazókör) szavazatszámláló bizottság (SZSZB) működik; Helyi Választási Bizottság (HVB) működik; minden megyében területi választási bizottság (TVB) működik; országos hatáskörrel és illetékességgel működik a Nemzeti Választási Bizottság (NVB). A választási bizottságok választott és megbízott (delegált) tagokból állnak. A szavazatszámláló bizottságok választott tagjait a helyi választási iroda vezetőjének javaslatára a képviselő testület az országgyűlési választásokat megelőzően már megválasztotta, e választott tagok megbízatása a következő általános választásokig él. A helyi választási bizottság választott tagjait a helyi választási iroda vezetőjének javaslatára a képviselőtestület választja meg legkésőbb augusztus 31 én 16 óráig. A választási bizottság megbízott tagját a helyi választási bizottság elnökénél, a szavazatszámláló bizottság megbízott tagját a helyi választási iroda vezetőjénél kell bejelenteni legkésőbb szeptember 26 án 16 óráig. A bizottságokba a Nagyecseden jelöltet, illetve listát állító jelölő szervezetek, valamint a független jelöltek két két tagot bízhatnak meg. A Helyi Választási Bizottság (HVB) működési helye Nagyecseden: Nagyecsedi Polgármesteri Hivatal, Nagyecsed, Árpád u. 32. A szavazatszámláló bizottságok (SZSZB) és a szavazókörök helye Nagyecseden: 001.számú szavazókör, Általános Iskola, Nagyecsed Rákóczi utca 12., 002.számú szavazókör, Szatmári Kistérségi Szociális Alapszolgáltatási Központ, Nagyecsed, Rákóczi utca 104/a. 003.számú szavazókör, Általános Iskola, Nagyecsed, Wesselényi utca számú szavazókör, Óvoda, Nagyecsed, Vasút utca számú szavazókör, Művelődési Ház, Nagyecsed, Vasút utca 2.
3 006.számú szavazókör, Általános iskola, Nagyecsed, Rózsás utca 1. A települési szintű lakóhellyel rendelkező választópolgárok szavazására kijelölt szavazókör a 001. számú szavazókör. Itt szavazhatnak azok a választópolgárok, akiknek lakcímet igazoló hatósági igazolványukban ( lakcímkártya ) csak településnév szerepel lakcímként, közterület azonban nem. A Területi Választási Bizottság (TVB) Szabolcs Szatmár Bereg Megyében Nyíregyházán működik (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.). Nemzeti Választási Bizottság (NVB) Budapesten működik (Postacím: 1397 Budapest, Pf. 547). Névjegyzék Azt a választópolgárt, aki legkésőbb augusztus 15 én a szavazóköri névjegyzékben szerepel, a Nemzeti Választási Iroda értesítő megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe vételéről. Az értesítőket augusztus 25 ig postai úton kézbesítik a választójogosultak számára. A helyi választási iroda értesítő átadásával vagy megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe történt felvételéről azt a választópolgárt, aki augusztus 15 ét követően kerül a szavazóköri névjegyzékbe. A választásra összeállított szavazóköri névjegyzék október 10 én óráig a Nagyecsedi Polgármesteri Hivatalban (Nagyecsed, Árpád u. 32.) tekinthető meg. A névjegyzékből való kihagyás, törlés vagy a névjegyzékbe való felvétel miatt október 10 én óráig lehet kifogást benyújtani. A helyi választási iroda központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelmet elbíráló döntése ellen legkésőbb az arról szóló értesítés kézhezvételét, illetve elektronikus úton vagy telefaxon közölt értesítés esetén az értesítés megküldését követő tizenötödik napon lehet fellebbezést benyújtani. A helyi választási iroda szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos kérelmet elbíráló döntése ellen legkésőbb az arról szóló értesítés kézhezvételét, illetve elektronikus úton vagy telefaxon közölt értesítés esetén az értesítés megküldését követő harmadik napon, de nem később mint a szavazást megelőző második napon lehet fellebbezést benyújtani. A névjegyzékkel kapcsolatos fellebbezést a megtámadott határozatot hozó helyi választási iroda vezetőjéhez kell benyújtani. Aki a szavazás napján lakóhelyétől távol, de Magyarország területén tartózkodik, átjelentkezéssel szavazhat más településen. Az átjelentkezésre irányuló kérelmet az a választópolgár nyújthatja be, akinek legkésőbb június 23 ig létesített tartózkodási
4 helyének érvényessége legalább október 12 ig tart. Az átjelentkezésre irányuló kérelemnek legkésőbb október 10 én óráig kell megérkeznie a helyi választási irodához. Az átjelentkező választópolgár október 10 én óráig visszavonhatja átjelentkezési kérelmét. Nem papír alapú igazolás kerül kiadásra, hanem a választópolgár közvetlenül felkerül az érintett szavazókör névjegyzékébe. Az átjelentkezés a lakóhely szerint illetékes jegyzőtől kérhető személyesen, vagy ajánlott levélben, vagy a honlapon vagy ügyfélkapus regisztráció esetén a honlapon. A fogyatékossággal élő választópolgárok a választójogaiknak gyakorlásához különböző segítségeket vehetnek igénybe: A látássérült választópolgár a Braille írással ellátott szavazósablont használhat a szavazás céljából. Erre irányuló kérelmét szeptember 26 án 16 óráig nyújthatja be a helyi választási irodához. A fogyatékossággal élő választópolgár kérheti, hogy akadálymentes szavazóhelyiségben szavazhasson. A kérelmet a helyi választási irodához kell benyújtani október 10 én óráig. Mozgóurna igénylés Az a választópolgár, aki a szavazóköri névjegyzékben szerepel, de egészségi állapota vagy fogyatékossága illetve fogvatartása miatt nem tud elmenni a szavazóhelyiségbe, október 10 én óráig mozgóurnát kérhet a helyi választási irodánál. A szavazás napján mozgóurnát kérni a szavazatszámláló bizottságtól lehet, legkésőbb óráig. A kérelemnek tartalmaznia kell a választópolgár: a) nevét, b) születési nevét, c) születési helyét, d) anyja nevét, e) személyi azonosítóját, f) a választópolgár szavazókör területén lévő tartózkodási helyét, ahova a mozgóurna kivitelét kéri, ha az a magyarországi lakcímétől eltér,valamint g) a mozgóurna igénylés okát. Az a választópolgár, akit egyszer már felvettek a mozgóurnát igénylők jegyzékére, onnan nem törölhető, és nem szavazhat a szavazókörben!
5 Jelöltállítás A választáson jelöltet ajánlani ajánlóíven lehet. A választási iroda az igénylését követően haladéktalanul, de legkorábban augusztus 25 én adja át az igénylő részére az általa igényelt mennyiségű ajánlóívet. Az egyéni listás jelölt (képviselőjelölt), és a polgármesterjelölt állításához szükséges ajánlások számát augusztus 18 án állapítja meg a helyi választási iroda vezetője (jegyző), a augusztus 15 én a központi névjegyzékben szereplők száma alapján. Egyéni listás képviselőjelölt az, akit a választópolgárok legalább 1 % a jelöltnek ajánlott. Polgármester jelölt az, akit a választópolgárok legalább 3% a jelöltnek ajánlott. A jelöltet az ajánlóívek átadásával kell bejelenteni a helyi választási bizottságnál. A független jelöltként indulni szándékozó választópolgár, illetve a jelöltet állítani szándékozó jelölő szervezet a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet köteles átadni a választási irodának legkésőbb szeptember 8 án 16 óráig. E kötelezettség elmulasztása esetén a helyi választási bizottság hivatalból eljárva bírságot szab ki. A bírság összege be nem nyújtott ajánlóívenként Ft. Nem szabható ki bírság a legkésőbb a határidő elteltét követő napon benyújtott, ajánlást nem tartalmazó ajánlóív után. Egy választópolgár több jelöltet is ajánlhat, egy jelölt viszont csak egy ajánlással támogatható. A választópolgár egyidejűleg legfeljebb egy polgármesteri, egy egyéni listás és egy megyei listás jelöltséget fogadhat el. Az ajánlás nem vonható vissza. Választási kampány A választási kampány augusztus 23 án indul és a választás befejezéséig, vagyis 2014 október 12 én 19 óráig tart. A szavazóhelyiségek bejáratától számított 150 méteres távolságon belül közterületen választási kampánytevékenység a szavazás napján nem folytatható. Plakát a kampányidőszakban az alábbiakban meghatározott kivételekkel korlátozás nélkül elhelyezhető. A választási plakát elhelyezésére vonatkozó korlátozások, tilalmak: Épület falára, kerítésre plakátot elhelyezni kizárólag a tulajdonos, a bérlő, illetőleg állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő ingatlan esetén a vagyonkezelői jog gyakorlójának hozzájárulásával lehet. Állami vagy önkormányzati hatóság elhelyezésére szolgáló épületen vagy azon belül plakátot elhelyezni tilos.
6 A választási kampányt szolgáló önálló hirdető berendezés elhelyezésére, valamint az óriásplakátok vonatkozásában a közterület használatról szóló jogszabályokat kell alkalmazni. A plakátot úgy kell elhelyezni, hogy az ne fedje más jelölt vagy jelölő szervezet plakátját, és károkozás nélkül eltávolítható legyen. A plakátot az, aki elhelyezte, vagy akinek érdekében elhelyezték, november 11 én 16 óráig köteles eltávolítani, vagy ennek elmaradása esetén az eltávolítás költségét viselni. További a kampányt érintő törvényi korlátozások, hogy a választás napján választási gyűlés nem tartható, politikai reklám nem tehető közzé, közvéleménykutatást végző személy a szavazóhelyiség épületébe nem léphet be. A törvény alapján a jelölteknek, illetve a listát állító jelölő szervezeteknek lehetőségük van arra, hogy a szavazóköri névjegyzékben szereplő választópolgárok nevének és lakcímének átadását kérjék a választási szervektől. A jogalkotó a választópolgár információs önrendelkezési jogának érvényesülése érdekében azonban lehetővé teszi, hogy a választópolgár megtilthassa a róla nyilvántartott adatok választási szervek általi kiadását. Így azon választópolgárok adatai nem adhatóak ki a jelöltek, jelölő szervezetek kérésére, akik erre irányuló központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelmükben az adatok kiadását megtiltották. A szavazás Szavazni október 12 én 6.00 órától óráig lehet személyesen a választási értesítőben megjelölt szavazóköri szavazóhelyiségben, vagy mozgóurnával. Külön szavazólap szolgál az egyéni listás (képviselő testületi tag), a polgármester, és a megyei önkormányzati választásra. Új szabály: a jelöltek a szavazólapra nem ABC sorrendben kerülnek, hanem sorsolással megállapított sorrendben. Az egyéni listás (képviselő testületi tag) jelöltek illetve a polgármester jelöltek sorsolását a helyi választási bizottság végzi el szeptember 8 án 16 óra után. A választópolgár legfeljebb 8 egyéni listás (képviselő testületi tag) jelöltre, 1 polgármester jelöltre és 1 megyei önkormányzati listára szavazhat érvényesen. A szavazóhelyiségben az a választópolgár szavazhat, aki a kinyomtatott szavazóköri névjegyzékben szerepel, és igazolja személyazonosságát, valamint lakcímét vagy személyi azonosítóját. Szavazni kizárólag a személyazonosságot igazoló érvényes igazolvány (személyazonosító igazolvány vagy útlevél, vagy vezetői engedély) bemutatásával lehet. Ezért kérjük, hogy a választópolgárok ellenőrizzék okmányaik érvényességét, és időben gondoskodjanak az érvényes dokumentumok beszerzéséről.
7 A szavazatszámláló bizottság visszautasítja azt a választópolgárt, aki: a) nem tudja személyazonosságát és lakcímét vagy személyi azonosítóját igazolni, b) nem szerepel a kinyomtatott szavazóköri névjegyzékben, c) már szavazott, d) megtagadja a szavazólap átvételének a névjegyzék aláírásával történő igazolását. A szavazólap kitöltésére szavazófülke áll a választópolgár rendelkezésére. A szavazófülke igénybevételére a szavazatszámláló bizottság felhívja a választópolgárt, de arra nem kötelezheti. A szavazólap kitöltésének ideje alatt csak a szavazó választópolgár tartózkodhat a szavazófülkében. Kivételt képez ez alól, ha a választópolgár, aki nem tud olvasni, illetve akit testi fogyatékossága vagy egyéb ok akadályoz a szavazásban, általa választott segítő ennek hiányában a szavazatszámláló bizottság két tagjának együttes segítségét kéri. Érvényesen szavazni csak a hivatalos szavazólapon szereplő jelöltre, listára lehet, a jelölt neve melletti, illetve lista neve feletti körbe tollal írt két, egymást metsző vonallal. A választópolgár a szavazólapokat szavazás után borítékba helyezi és az urnába dobja. Ha a választópolgár a szavazólap urnába történő helyezése előtt jelzi, hogy a szavazólap kitöltését elrontotta, a rontott szavazólapot a szavazatszámláló bizottság bevonja, egy külön e célra szolgáló borítékba helyezi, és a rontott szavazólap helyett új szavazólapot ad ki. A szavazatszámláló bizottság a rontott szavazólap helyett újat választópolgáronként és szavazólapfajtánként csak egyszer adhat ki. Azoknak, akik igényelték, a mozgóurnát, a szavazatszámláló bizottság két tagja viszi ki a szavazókör területén belül a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékében szereplő választópolgárhoz. Szavazófülke helyett a szavazás titkosságát garantáló körülményeket kell a választópolgár számára biztosítani. A szavazatszámláló bizottság elnöke 19 órakor a szavazóhelyiséget bezárja. Azok a választópolgárok, akik a szavazóhelyiségben vagy annak előtérben tartózkodnak, még szavazhatnak. A jogorvoslatok A jogorvoslatok fajtái a kifogás, a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat iránti kérelem. Ezen felül rendkívüli jogorvoslati lehetőség, hogy az Alaptörvényben foglalt jogok megsértése esetén alkotmányjogi panaszt lehet benyújtani. 1. Kifogás. Kifogást a választásra irányadó jogszabály, illetve a választás és a választási eljárás alapelveinek megsértésére hivatkozással a központi névjegyzékben szereplő választópolgár, jelölt, jelölő szervezet, továbbá az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet nyújthat be. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb
8 a sérelmezett jogszabálysértés elkövetésétől számított harmadik napon megérkezzen a kifogás elbírálására hatáskörrel rendelkező választási bizottsághoz. A választási iroda tevékenységével kapcsolatos kifogás elbírálása annak a választási bizottságnak a hatáskörébe tartozik, amely mellett a választási iroda működik. A szavazatszámláló bizottság tevékenysége és döntése ellen a szavazóköri eredményt megállapító döntés kivételével kifogást lehet benyújtani. A kifogást írásban személyesen, levélben, telefaxon vagy elektronikus levélben eljuttatva lehet benyújtani. A kifogásnak tartalmaznia kell: a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait, c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér postai értesítési címét, d) a kifogás benyújtójának személyi azonosítóját, illetve ha a külföldön élő, magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár nem rendelkezik személyi azonosítóval, a magyar állampolgárságát igazoló okiratának típusát és számát, vagy jelölő szervezet vagy más szervezet esetében a bírósági nyilvántartásba vételi számát. A kifogás tartalmazhatja benyújtójának telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét, illetve kézbesítési megbízottjának nevét és telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét. A választási bizottság a benyújtott kifogásról legkésőbb a beérkezésétől áttétel esetén az elbírálására jogosult választási bizottsághoz történő beérkezésétől számított harmadik napon dönt. A kifogás a választási bizottság határozatának meghozataláig visszavonható, a választási bizottság azonban az eljárást hivatalból folytathatja. A választási bizottság a kifogásról a rendelkezésére álló adatok alapján dönt. Ha a választási bizottság a kifogásnak nem ad helyt, azt elutasítja. 2.Fellebbezés. Fellebbezést a választási bizottság elsőfokú határozata ellen a központi névjegyzékben szereplő választópolgár, jelölt, jelölő szervezet, továbbá az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet nyújthat be. 3.Bírósági felülvizsgálati kérelmet a választási bizottság másodfokú határozata, továbbá a Nemzeti Választási Bizottság határozata ellen az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtása
9 A fellebbezést személyesen, levélben, telefaxon vagy elektronikus levélben, a bírósági felülvizsgálati kérelmet személyesen vagy levélben, illetve olyan elektronikus dokumentumként lehet benyújtani, amelyet a kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látott el. Ha a bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet elektronikus dokumentumként nyújtja be, annak mellékleteit a kérelmező oldalhű másolatban elektronikus okirati formába alakítja. Nem nyújthat be fellebbezést és bírósági felülvizsgálati kérelmet az ügyben eljárt választási bizottság és annak tagja. Fellebbezést és bírósági felülvizsgálati kérelmet lehet benyújtani a) jogszabálysértésre hivatkozással, illetve b) a választási bizottság mérlegelési jogkörben hozott határozata ellen. A fellebbezést és a bírósági felülvizsgálati kérelmet a megtámadott határozatot hozó választási bizottságnál kell előterjeszteni. A fellebbezést és a bírósági felülvizsgálati kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a megtámadott határozat meghozatalától számított harmadik napon megérkezzen a megtámadott határozatot hozó választási bizottsághoz. A fellebbezésnek, illetve a bírósági felülvizsgálati kérelemnek tartalmaznia kell a) a kérelem jogszabály szerinti alapját (mi az oka a jogorvoslati kérelemnek), b) a kérelem benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér postai értesítési címét, c) a kérelem benyújtójának személyi azonosítóját, illetve ha a külföldön élő, magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár nem rendelkezik személyi azonosítóval, a magyar állampolgárságát igazoló okiratának típusát és számát, vagy jelölő szervezet vagy más szervezet esetében a bírósági nyilvántartásba vételi számát. A fellebbezés, illetve a bírósági felülvizsgálati kérelem tartalmazhatja benyújtójának telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét, illetve kézbesítési megbízottjának nevét és telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét. A fellebbezésben és a bírósági felülvizsgálati kérelemben új tények és bizonyítékok is felhozhatók. A bírósági felülvizsgálati eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy a szakvizsga bizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A fellebbezésről az annak elbírálására jogosult választási bizottság legkésőbb a beérkezésétől számított harmadik napon dönt.
10 A bírósági felülvizsgálat iránti kérelemről a bíróság legkésőbb a beérkezésétől számított harmadik napon dönt. A bírósági eljárásban a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó rendelkezéseit kell az e törvényben foglalt eltérésekkel megfelelően alkalmazni. A bírósági felülvizsgálati kérelmet a másodfokú határozatot hozó választási bizottság székhelye szerint illetékes ítélőtábla bírálja el. A Nemzeti Választási Bizottság határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmet a Kúria bírálja el. A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat iránti kérelem a választási bizottság, illetve a bíróság határozatának meghozataláig visszavonható, a választási bizottság azonban a fellebbezési eljárást hivatalból folytathatja. A választási bizottság, illetve a bíróság a megtámadott határozatot a) helybenhagyja vagy b) megváltoztatja. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panaszról az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény 56. a szerint a beérkezésétől számított három munkanapon belül, a befogadott alkotmányjogi panaszról további három munkanapon belül dönt. Speciális jogorvoslatok A névjegyzékkel kapcsolatos jogorvoslat A helyi választási iroda központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelmet elbíráló döntése ellen legkésőbb az arról szóló értesítés kézhezvételét, illetve elektronikus úton vagy telefaxon közölt értesítés esetén az értesítés megküldését követő tizenötödik napon lehet fellebbezést benyújtani. A helyi választási iroda szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos kérelmet elbíráló döntése ellen legkésőbb az arról szóló értesítés kézhezvételét, illetve elektronikus úton vagy telefaxon közölt értesítés esetén az értesítés megküldését követő harmadik napon, de nem később mint a szavazást megelőző második napon lehet fellebbezést benyújtani. A névjegyzékkel kapcsolatos fellebbezést a megtámadott határozatot hozó helyi választási iroda vezetőjéhez kell benyújtani. A választás eredménye elleni jogorvoslat
11 A szavazatszámláló bizottság szavazóköri eredményt megállapító döntése ellen csak a választási bizottságnak a választási eredményt megállapító döntése elleni fellebbezéssel együtt van helye. A választási bizottságnak a választás eredményét megállapító döntése ellen a) a szavazatszámláló bizottság szavazóköri eredményt megállapító döntésének törvénysértő voltára, vagy b) a szavazóköri eredmények összesítésére és a választási eredmény megállapítására vonatkozó szabályok megsértésére hivatkozással lehet fellebbezést benyújtani. Ha a szavazatszámláló bizottság szavazóköri eredményt megállapító döntésének törvénysértő voltára való hivatkozással benyújtott fellebbezés elbírálása csak a szavazatok újraszámlálása útján lehetséges, a fellebbezést elbíráló választási bizottság, illetve a bírósági felülvizsgálati kérelmet elbíráló bíróság köteles a szavazatokat újraszámlálni. A szavazatok újraszámlálása esetén a fellebbezés, illetve a bírósági felülvizsgálati kérelem elbírálására rendelkezésre álló határidő hat napra nő, és a választási bizottság vagy a bíróság a választási irodák tagjainak közreműködését igénybe veheti. Jogorvoslat a választási szerv hallgatása miatt Ha a választási szerv eljárási kötelességének határidőn belül nem tesz eleget, a felettes választási szerv az erre irányuló kifogás megérkezésétől vagy a hivatalos tudomásszerzéstől számított három napon belül megállapítja a jogszabálysértés tényét, és a) a mulasztó választási szervet az eljárás soron kívüli lefolytatására utasítja vagy b) meghozza az elmulasztott döntést. A helyi választási bizottság dönt a) a szavazatszámláló bizottság tevékenysége, döntése elleni kifogásról, valamint a szavazóhelyiségben elkövetett egyéb cselekménnyel kapcsolatos kifogásról, b) minden olyan kifogásról, amely kifejezetten az egyéni listás vagy a polgármesterválasztáshoz kapcsolódik. A területi választási bizottság dönt a) minden olyan kifogásról, amely kifejezetten a megyei vagy fővárosi önkormányzati választáshoz vagy a főpolgármester választáshoz kapcsolódik, b) minden olyan kifogásról, amely nem tartozik a helyi választási bizottság döntési kompetenciájába, és az elkövetés helye a területi választási bizottság illetékességi területén található,
12 c) a helyi választási bizottság döntése elleni fellebbezésről. A Nemzeti Választási Bizottság dönt a) minden olyan kifogásról, amely nem tartozik a helyi választási bizottság és a területi választási bizottság döntési kompetenciájába, és az elkövetés helye nem határozható meg, b) a területi választási bizottság döntése elleni fellebbezésről. Tisztelt Választópolgárok! Az önkormányzati választásokkal kapcsolatos felvilágosításért a Helyi Választási Irodához fordulhatnak az alábbi elérhetőségeken: Levélben: 4355 Nagyecsed, Árpád u. 32. Telefonon: 44/ ben: vagy Faxon: 44/ A Helyi Választási Iroda vezetője: Dr. Bölcsik István jegyző A Helyi Választási Iroda általános helyettese: Szűcs Kálmán aljegyző A választással kapcsolatos további információk elérhetők a vagy a weblapon. Dr. Bölcsik István HVI vezető
Tisztelt választópolgárok! (HVI tájékoztató)
Tisztelt választópolgárok! (HVI tájékoztató) Mint az Önök előtt ismert a Magyar Köztársaság Elnöke az országgyűlési képviselők választását 2014. április 6-ra tűzte ki. Az alábbiakban általános tájékoztatást
TÁJÉKOZTATÓ. a 2014. április 6-ra kitzött országgylési képviselk választásával kapcsolatban. Tisztelt választópolgárok!
TÁJÉKOZTATÓ a 2014. április 6-ra kitzött országgylési képviselk választásával kapcsolatban Tisztelt választópolgárok! A Magyar Köztársaság Elnöke az országgylési képviselk választását 2014. április 6-ra

matches:
Pf. 547
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Nem hatja meg a NAV-ot az EU-döntés - RODIN Felnőttképzési Üzletág. hírek
Összes hír | Bérszámfejtés, TB hírek | Munkaügyi hírek | Gazdálkodási, adózási hírek | Sajtószoba | Hírlevél archívum | Hol vagyok:RODIN főoldal ► Hírek ► Nem hatja meg a NAV-ot az EU-döntés	Nem hatja meg a NAV-ot az EU-döntés
2012.06.29 Forrás: Adó Online Szerző: Adó OnlineHírkategória:
gazdálkodás, adózás Az Európai Bíróság múlt csütörtöki, az áfa-levonással kapcsolatos döntésében a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) szerint egyedi ügyekről van szó, így abból nem vonható le általános következtetés sem az adóhatóság gyakorlatára, sem pedig arra vonatkozóan, hogy az adózók adott esetben megalapozottan élhetnének utólagos jogorvoslattal.
Az Európai Bíróság szerint az áfalevonást az adóhatóság a számlakibocsátó által elkövetett szabálytalanságok miatt is csak akkor tagadhatja meg, ha az adóalany tudta, vagy tudnia kellett volna, hogy a levonási jogot megalapozó ügylettel adócsalásban vesz részt. Az Európai Unió bírói testülete egyesített magyar ügyekben hozta ezt az ítéletet múlt csütörtökön Luxembourgban.
A NAV honlapján megjelent közlemény hangsúlyozza: az Európai Bíróság döntése nem jelenti azt, hogy például fiktív számlára a jövőben adólevonási jogot lehetne alapítani. Mindez ellentétben áll a vonatkozó uniós szabályokkal, valamint az Európai Bíróság következetes joggyakorlatával is.
Az Európai Unió Bírósága június 21-én előzetes döntést hozott, az uniós jogot értelmezte, melynek során a konkrét ügyekkel összefüggő teoretikus jogalkalmazási kérdésekre adott elvi válaszokat, amelyeket majd a magyar bíróságok vonatkoztatnak a tárgyi ügyekre. Tehát nem döntötte el a konkrét ügyeket, nem helyezett hatályon kívül adóhatósági határozatokat, és nem foglalt állást a magyar adóhatóság gyakorlatára nézve sem - közölte a NAV. A közlemény szerint az Európai Bíróságnak nem az volt a feladata, hogy a magyar adóhatóság gyakorlatát górcső alá vegye (erre nézve teljes körű információval a konkrét esetekben nem is rendelkezhetett), hanem az, hogy a konkrét egyedi esetekre nézve értelmezze az uniós jogot.
"Mindez természetesen nem jelenti azt, hogy az Európai Bíróság ominózus ítéletét a magyar adóhatóságnak a teljes adószakmával együtt ne kellene higgadt és tárgyilagos módon szakmailag elemeznie és amennyiben indokolt, úgy a szükséges konzekvenciákat adott esetben levonnia" - fogalmaz a NAV.
Az Európai Bíróság ítélete a közlemény szerint az adóhatóság gyakorlatát legfeljebb annyiban érintheti, hogy bár a NAV-nak továbbra sem kötelezettsége az adóalany szándékainak kiderítése, ám - az Európai Bíróság egyik korábbi ügyében hozott ítéletével is összhangban -, ha azt állapítja meg, hogy az adólevonási jogot visszaélésszerűen gyakorolták, jogszerűen tagadhatja meg az adólevonást.
Hasonlóképpen, azt az adóalanyt, aki tudta, vagy akinek tudnia kellett volna, hogy beszerzésével adókijátszásban vesz részt, szükségképpen ezen adókijátszás résztvevőjének kell tekinteni, függetlenül attól, hogy a termék továbbértékesítéséből nyeresége származik-e, vagy sem - írja a NAV.
A NAV kiemeli azt is: az Európai Bíróság múlt heti ítéletében elvi éllel rögzítette, hogy "nem ellentétes az uniós joggal, ha az adóhatóság megköveteli az adózótól, hogy tegyen meg minden tőle ésszerűen elvárható intézkedést annak érdekében, hogy az általa teljesítendő ügylet ne vezessen adókijátszáshoz." Ennek az elvárásnak az adóhatóság gyakorlata eddig is megfelelt, és a NAV a jövőben is megtesz mindent annak érdekében, hogy a magyar nemzetgazdaságnak - az Európai Unió által hozzávetőleg ötmilliárd euró értékűre becsült - kárt okozó áfa-visszaéléseket következetesen, a jogszabályoknak megfelelő módon, ugyanakkor a törvény teljes szigorával, akár büntetőjogi eszközökkel is visszaszorítsa - közölte a NAV.
Az Európai Bíróság múlt heti ítéletében két konkrét magyar ügyben egyebek mellett azt mondta ki, hogy a vonatkozó uniós jogszabály (áfa-irányelv) szerint az adólevonási jog az áfa mechanizmusának szerves részét képezi, és főszabály szerint nem korlátozható. A tagállamok akkor tagadhatják meg az adólevonási jog által biztosított előnyt, "ha objektív körülmények alapján megállapítható, hogy e jogra csalárd módon vagy visszaélésszerűen hivatkoztak".
Oszd meg a(z) Nem hatja meg a NAV-ot az EU-döntés című cikket a Facebook-on, kattints >>>
Cikkhez kapcsolódó címkék: adótörvény, adózás Szakmai hírlevél

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Bejegyezhető-e védjegyként a "Cannabis" - Érdekes ügyek az Európai Bíróság munkarendjéből | hírek | Jogi Fórum
2009.11.18. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
A november 16-tól november 20-ig tartó munkahét
C-169/08 Presidente del Consiglio dei Ministri - Ítélethírdetés
[Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Magánrepülőgépekre és hajókra kivetett adó – Helyi és nem helyi illetőségű cégek megkülönböztetése]
Szardínián a június 1-je és szeptember 30-a között a szigetre érkező magánrepülőgépek és hajók nem helyi illetőségű üzemeltetőjének adót kell fizetnie a leszállásért, illetve a kikötésért. Az adó tehát a szardíniai repülő- és hajótulajdonosokat nem terheli. Ezzel kapcsolatban felmerült a kérdés, hogy a kérdéses adó összeegyeztethető-e a közösségi joggal, mivel az számos esetben korlátozhatja az e szállítóeszközök bérlésével vagy üzemeltetésével összefüggő szolgáltatások nyújtásának a szabadságát, azáltal, hogy a potenciális ügyfeleket az adóteher alól mentesített szardíniai vállalkozások olcsóbb szolgáltatásainak igénybevételére ösztönzi.
Kokott főtanácsnok 2009. július 2-án megtett indítványában úgy vélte, hogy a szardíniai szabályozás ellentétben áll a szolgáltatásnyújtás szabadságának az elvével.
A főtanácsnoki indítvány kelte: 2009. július 2.
C-402/07 Sturgeon és társai & C-432/07 Böck és Lepuschitz egyesített ügyek - Ítélethírdetés
[Légiközlekedés – A járat jelentős késése vagy törlése esetén az utasoknak nyújtandó segítség és kártérítés – A „késés” és a „törlés” fogalmának elhatárolása]
A német szövetségi bíróság és a bécsi kereskedelmi bíróság keresték meg előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel az Európai Bíróságot a légiutasok védelméről szóló rendelet értelmezésével kapcsolatban. A német szövetségi bíróság arra a kérdésre vár választ, hogy mely körülmények között kell egy járat indulásának elhalasztását késés helyett a járat törlésének tekinteni, illetve, hogy mindez függ-e a késés hosszától. Az alapügy felperesei a Frankfurt-Toronto járatra vásároltak oda-vissza jegyet. A Torontóból való visszaindulás időpontját a gép műszaki meghibásodása miatt későbbre tették át. A repülőtéren való többórás várakozás után az utasok visszakapták a már feladott csomagjukat, és egy hotelba szállították őket, mivel aznap már nem volt más elérhető gép és az eredeti gép továbbra sem volt üzemképes. A felperesek így csak másnap hagyhatták el Torontót, és az eredetileg tervezett időponthoz képest 25 órával később érkezetek vissza Frankfurtba. Visszaérkezésük után a rendeletnek a járat törlése esetén alkalmazandó szabályaira hivatkozva fejenként 600 euró összegű kártérítést kértek a légitársaságtól. A légitársaság szerint nem a járat törléséről, hanem csak késésről volt szó, amely esetben pedig a rendelet szerint nem kell kártérítést fizetni.
A bécsi kereskedelmi bíróság azt szeretné megtudni a luxembourgi bíráktól, hogy egy légijárat indulásának 22 órával való elhalasztását lehet-e még késésnek tekinteni. A jelen ügyben az utasok csak 22 órás késéssel, egy az eredetinél hosszabb járatszámmal (az eredeti jártszám + egy „A” betű), részben az eredeti járat utasaival, részben azonban más utasokkal együtt kezdhették meg az utazásukat. Az osztrák bíróság arra a kérdésre is választ vár, hogy a repülőgép műszaki meghibásodása és az indulási idő emiatt történő megváltoztatása olyan rendkívüli körülménynek minősülnek-e, amelynek bekövetkezését minden ésszerű intézkedés megtétele ellenére sem lehet elkerülni. Ennek bizonyítása esetén ugyanis a rendelet alapján a légitársaság mentesül a kártérítés-fizetési kötelezettsége alól.
Sharpston főtanácsnok 2009. július 2-án megtett indítványában a szóbeli eljárás újbóli megnyitását javasolta a Bíróságnak, mivel álláspontja szerint a tagállamoknak és a közösségi intézményeknek részletesen meg kellene vizsgálniuk, hogy a rendelet egyes rendelkezései nem tekinthetők-e amiatt érvénytelennek, mert az egyenlő bánásmód elvével össze nem egyeztethető megkülönböztetést keletkeztetnek a járattörlést és a nagyon jelentős járatkésést elszenvedő utasok kártalanítása tekintetében. A főtanácsnok emellett úgy vélte, hogy nem lehet rendkívüli körülménynek tekinteni a légitársaságok működési körében rendszeresen előforduló műszaki meghibásodásokat.
C-288/08 Kemikalieinspektionen - Ítélethírdetés
[Áruk szabad mozgása – Higanyt tartalmazó fogászati termék kivitele engedélyezésének megtagadása]
A Nordiska Dental nevű cég fogászati célú felhasználásra szolgáló, higanyt tartalmazó amalgámot szándékozott exportálni Svédországból. A svéd jog értelmében tilos higanyt és higanyt tartalmazó vegyületeket és vegyipari készítményeket kereskedelmi célból kivinni az országból. A tilalom alól egyedi esetekben azonban mentesség adható. Az említett jogszabály alapján a svéd hatóságok megtagadták a Nordiska Dental higany kivitelére vonatkozó kérelmének jóváhagyását és a cégnek egyedi alapon sem adtak mentességet. Az ügyben eljáró svéd bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a kérdéses nemzeti szabályozás összhangban van-e az áruk szabad mozgásának az elvével.
T-234/06 Torresan kontra Közösségi védjegyhivatal (OHIM) - Ítélethírdetés
[Közösségi védjegyek – „Cannabis” – Sörök, borok és pezsgők]
A közösségi védjegyhivatal (OHIM) 2003 áprilisában G. Torresan kérelmére közösségi védjegyként bejegyezte a „Cannabis” szómegjelölést a sörök, borok, pezsgők és hasonló termékek tekintetében. A Klosterbrauerei Weissenohe nevű cég kérelmére az OHIM később törölte a védjegybejegyzést, megállapítva, hogy az azt a látszatot keltheti a fogyasztókban, hogy a védjeggyel megjelölt termékek ténylegesen kannabiszt tartalmaznak. G. Torresan az OHIM határozatának megsemmisítését kéri az Elsőfokú Bíróságtól.
A november 23-tól november 27-ig tartó munkahét
C-280/08 P Deutsche Telekom kontra Bizottság - Tárgyalás
[Erőfölénnyel való visszaélés a német távközlési piacon – Fellebbezés]
2003 májusában a Bizottság 12,6 millió euró összegű versenybírságot szabott ki a Deutsche Telekomra, a németországi telekommunikációs piac legbefolyásosabb szereplőjére azzal az indokkal, hogy a cég visszaélt piaci erőfölényével. A Bizottság megállapította, hogy a Deutsche Telekom túlzottan magas díjat kért a piacra újonnan belépő versenytársaitól az ún. közbenső (hálózati) szolgáltatásokért, a saját előfizetőinek kiskereskedelmi árként kiszámlázott díjhoz képest. A Bizottság álláspontja szerint ezen árpolitika eltántorítja a potenciális versenytárs cégeket a piacra való belépéstől. A Bizottság versenyhatósági vizsgálatát egyébként azután indította meg, hogy számos panaszt kapott a német piacra újonnan belépett telekommunikációs cégektől.
A Deutsche Telekom keresetet indított az Elsőfokú Bíróság előtt a Bizottság versenyhatározatával szemben, azt állítva, hogy az általa alkalmazott árak nem voltak versenyellenesek és, hogy a Bizottság visszaélt hatáskörével. 2008. április 10-én meghozott ítéletében az Elsőfokú Bíróság elutasította a Deutsche Telekom keresetét. A német távközlési óriás ezen ítélet ellen nyújtott be fellebbezést az Európai Bírósághoz.
C-558/08 Portakabin - Tárgyalás
[Internetes keresőprogramok – Védjegyekkel megegyező kulcsszavak – Védjegybitorlás]
Az ügy sokban hasonlít a szintén a Bíróság előtt lévő Google ügyre, amelyben a főtanácsnoki indítvány kihirdetésére ez év szeptemberében került sor. A Google és a mostani ügyben felmerült kérdés lényege, hogy az internetes keresőprogramokban valaki által lefoglalt kulcsszavak megegyezhetnek-e egy olyan szóval, amely viszont egy másik cég védjegyét vagy annak részét képezi. A különbség a Google ügyhöz képest annyi, hogy ott a keresőprogram szolgáltatóját, a jelen ügyben pedig a hirdetőt támadják a védjegyjoguk megsértését állító cégek.
A mobil épületrendszereket gyártó és értékesítő Portakabin vállalkozás a PORTAKABIN Benelux-szóvédjegy jogosultja, míg a Primakabin nevű cég új és használt mozgatható lakóegységeket – ezek között a Portakabin használt termékeit – értékesít és ad bérbe. Mindkét cég az Interneten kínálja a termékeit.
Az internetes hirdetés során adott annak a lehetősége, hogy ellenérték fejében keresőprogramokba − mint amilyen a Google is − kulcsszavakat jelentsenek be. Ha a keresőprogramba e kulcsszavak valamelyikét gépelik be, úgy a hirdető honlapjára mutató hivatkozás, a talált oldalak listája vagy éppen az oldal jobb oldalán az eredményeket a „szponzorált kapcsolatok” cím alatt felsoroló hirdetés jelenik meg. A Primakabin a hirdetések e formáját alkalmazza, és a Google keresőprogramjába többek között bejelentette a „Portakabin” kulcsszót is.
A Portakabin szerint a Primakabinnak az említett eljárása sérti a PORTAKABIN szóvédjegyre bejegyzett védjegyjogát, és ezért a cég a holland bíróságokhoz fordult. Az ügyben eljáró bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a Primakabin vitatott hirdetési megoldása védjegybitorlásnak minősül-e.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság