text:
Kotleba: a bíróság igazolta, hogy az ĽSNS egy legitim, demokratikus párt | Bumm.sk
Kotleba: a bíróság igazolta, hogy az ĽSNS egy legitim, demokratikus párt
Szerinte Gál bele akart avatkozni a bírósági döntéshozatal folyamatába.
2019. április 29. hétfő - 16:40
A Legfelsőbb Bíróság igazolta, hogy az ĽSNS egy legitim, demokratikus párt. Ezt Marian Kotleba pártelnök jelentette ki hétfői sajtótájékoztatóján, melyet a bírósági döntés kihirdetése után tartott.
„A mi szempontunkból a Legfelsőbb Bíróság ma csupán azt igazolta, hogy legitim, demokratikus párt vagyunk” – mondta Kotleba, hangsúlyozva, hogy a párt nem jelent veszélyt a demokráciára nézve, és a programja is demokratikus. Hozzátette: végig tudatában voltak, hogy a párt semmilyen törvényt nem sértett meg.
Tomáš Rosina, az ĽSNS egyik jogi képviselője a párt feloszlatására tett indítvány elutasítását egyebek mellett azzal magyarázza, hogy Jaromír Čižnár főügyész nem teljesítette bizonyítási kötelezettségét. Hozzáfűzte: a bírósági határozat írásos változatának kézbesítését követően foglalnak állást részletesebben.
Az, hogy Gál Gábor igazságügyi miniszter ma megjelent a Legfelsőbb Bíróság és az Igazságügyi Minisztérium épülete előtt, Kotleba szerint annak a bizonyítéka, hogy a párt feloszlatásának szándéka politikailag motivált, és hogy bele akart avatkozni a bírósági döntéshozatal folyamatába. „Azt, hogy maga az igazságügyi miniszter személyesen megjelent a helyszínen, egyszerűen nem lehet máshogy magyarázni, mint hogy abban érdekelt, hogy a Legfelsőbb Bíróság feloszlassa a pártunkat” – mondta a pártelnök, hozzátéve: a miniszter nem csupán formálisan áll a bíróságok és a bírók felett.
Antifasiszta tüntetés volt a Legfelsőbb Bíróság épülete előtt 2019. április 29. Az igazságügyi minisztérium és a Legfelsőbb Bíróság közös épülete előtt röviddel 9 óra után kezdődött egy antifasiszta tüntetés, melyet a Zabudnuté Slovensko („elfeledett Szlovákia”) polgári kezdeményezés szervezett.
A Legfelsőbb Bíróság tanácsa hétfőn elutasította a ĽSNS feloszlatását kezdeményező indítványt. A parlamenti párt feloszlatását Jaromír Čižnár főügyész indítványozta 2017 májusában. Az igazságügyi minisztérium épülete előtt a tárgyalás előtt egy csendes antifasiszta megmozdulásra is sor került, melyhez Gál Gábor tárcavezető is csatlakozott. Állítása szerint állampolgári véleményét jött kinyilvánítani. Hozzátette: azt gondolta, hogy 1945 után a társadalom már tanult a múltból.
Gál: Soha nem fogjuk támogatni a fasisztákat
A Mi Szlovákiánk Néppárt (ĽSNS) a kezdetektől fasiszta jegyeket mutat, bár mostanra szofisztikáltabbá vált – jelentette ki hétfőn a TASR hírügynökségnek Gál Gábor (Híd) igazságügyi miniszter.
Nem oszlatják fel Kotleba pártját, az ĽSNS-t
A Legfelsőbb Bíróság tanácsa élén Jana Zemkovával elutasította a parlamenti ĽSNS párt feloszlatását kezdeményező indítványt. Ezt a hétfői tárgyaláson jelentették be.
Hétfőn ismét Kotleba pártjának sorsáról fog dönteni a bíróság
TASR: Az SZK Legfelsőbb Bírósága hétfőn (IV. 29.) ismét a ĽSNS párt esetleges szélnek eresztéséről fog tárgyalni. A nyilvános tárgyalás 10:00 órakor veszi kezdetét, s valószínűleg ugyanekkor kezdődik a párttal rokonszenvező polgárok tiltakozó akciója a parlament és az igazságügyi minisztérium előtt.
Megkezdődött az ĽSNS feloszlatásáról szóló bírósági tárgyalás
A Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bíróságán kedden kezdődött meg az ĽSNS parlamenti párt feloszlatásáról szóló tárgyalás, amelyen Marian Kotleba pártvezér mellett a politikai szubjektum további képviselői is részt vesznek.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


(2)54 Az egészségügyi államigazgatási szerv az (1) bekezdés h)–i), o) és q) pontjában foglalt feladatokat külön jogszabályban foglaltak szerint látja el.
10. § (1)68 Az egészségügyi államigazgatási szerv — a 2. § (1) bekezdésének a) pontjában foglalt kivétellel — valamennyi természetes és jogi személyre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező társaságra kiterjedő hatósági jogkört gyakorol.
(5)84 Az egészségügyi államigazgatási szerv járványveszély esetén közvetlenül megteheti mindazon hatósági intézkedéseket és eljárásokat, amelyek a járványveszély elhárítása érdekében szükségesek. Az ebben a körben hozott határozat – közegészségügyi vagy járványügyi okból – fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható.
ad)96 térítési díjszabályzata nem felel meg a jogszabályban foglaltaknak, illetve az egészségügyi szolgáltató nem a térítési díjszabályzatában meghatározottaknak megfelelően járt el.
e)97 az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv nem teljesíti az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 2. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségét.
(7)–(9)98
(11)99 Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi bírságot kiszabó jogerős határozatot nyilvánosan közzéteszi. A közzétételre a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) hirdetményi közlésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy a határozatot kizárólag a hatóság elektronikus tájékoztatásra szolgáló honlapján kell közzétenni.
13/B. §100 (1)101
(2)102 Az egészségügyi bírságot az azt kiszabó jogerős határozat közlésétől számított harmincadik napig meg kell fizetni.
(4)104 Az egészségügyi bírság összegét az egészségügyi államigazgatási szerv külön jogszabályban megjelölt számlájára kell befizetni
(5)105 A befolyt összeg – a miniszter jóváhagyásával – az egészségügyi államigazgatási szerv hatósági ellenőrzésének és vizsgálati módszereinek folyamatos fejlesztésére, szakembereinek képzésére, valamint szakfelügyeleti és közegészségügyi-járványügyi tevékenységére használható fel.
14. §106 Az egészségügyi államigazgatási szervnek
a)107 a környezet- és település-egészségügy – ideértve különösen a vizekkel, az ivó-, gyógy- és ásványvizekkel, a gyógy- és közfürdőkkel, valamint a természetes fürdőhelyekkel és természetes fürdővizekkel kapcsolatos feladatokat –,
14/A. §108 (1) Az egészségügyért felelős miniszter irányító szervi jogosítványai közül a (2) bekezdés szerinti jogosítványokat az egészségügyi államigazgatási szerv kormányrendeletben kijelölt középirányító szervére ruházza át.
14/B. §109 (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv jogerős határozata alapján jogosított ügyfél helyébe jogutódja léphet.
(5)111 A Ket. 33. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően az ügyintézési határidő harminc nap az alábbi eljárásokban:
(6)112 Az ivóvíz-biztonsági terv felülvizsgálatára, illetve jóváhagyására irányuló eljárás ügyintézési határideje 45 nap.
(7)114 Az e törvény alapján lefolytatott eljárásokban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
(7a)115 A büntetés-végrehajtási szervek tevékenységének közegészségügyi ellenőrzésével összefüggésben az egészségügyi államigazgatási szerv által hozott döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.
(7b)116 Az egészségügyi államigazgatási szerv által a következő hatósági ügyekben hozott első fokú döntésekkel szemben fellebbezésnek van helye:
(8)117 Az egészségügyi államigazgatási szerv a környezeti eredetű kórokozók által a lakosságra nézve fertőzési kockázatot jelentő közegekre vagy létesítményekre vonatkozó eljárásaira a Ket. 94. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak az irányadóak azzal, hogy a Legionella által okozott fertőzési kockázatot jelentő közegekre, illetve létesítményekre vonatkozó közegészségügyi előírásokról szóló rendeletbe ütköző cselekményekkel összefüggésben a Ket. 94. § (2) bekezdés d) pontja nem alkalmazható.
14/C. §118 Az egészségügyi szolgáltató által a beteg részére nyújtott egészségügyi ellátással kapcsolatban tett, a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény szerinti panasszal kapcsolatban az az egészségügyi államigazgatási szerv jár el, amely a panasszal érintett egészségügyi szolgáltató részére működési engedély kiadására jogosult.
14/D. §119 (1) A kijelölt természetes fürdőhely üzemeltetője éves felügyeleti díjat fizet tárgyév június 30-ig.
15. § (1)120 Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
(4)122 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) jelölje ki az egészségügyi államigazgatási szervet vagy szerveket,123
b)124 jelölje ki a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a honvédelemért felelős miniszter vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaságok és a rendvédelmi szervek, valamint az Országgyűlési Őrség – ide nem értve a büntetés-végrehajtási szervezetnek a fogvatartottak elhelyezésére és foglalkoztatására létrehozott büntetés-végrehajtási szerveit – vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi feladatokat ellátó szervet vagy szerveket.125
(5)126 Felhatalmazást kap a 2. § (1) bekezdésének a) pontja szerint érintett miniszter, valamint az Országgyűlési Őrség vonatkozásában a rendészetért felelős miniszter, hogy a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza.127
(6)128 Felhatalmazást kap honvédelemért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a honvédelemért felelős miniszter vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaságok feladatával kapcsolatos közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét.129
(7)130 Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a menekültügyi hatóság által fenntartott, a menekültügyi őrizet végrehajtására szolgáló intézményre, a befogadó állomásra és a közösségi szállásra, valamint a rendőrség által fenntartott, az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtására szolgáló őrzött szállásra vonatkozó közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi ellenőrzés, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét.131
(8)132 Felhatalmazást kap a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a büntetés-végrehajtási szervek tevékenységével kapcsolatos közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét.133
(9)134 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben
a)135 a munkavállalók fizikai tényezők (mesterséges optikai sugárzás) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményeket, és ennek kapcsán az egészségügyi államigazgatási szervnek teljesítendő bejelentésre vonatkozó eljárás részletes szabályait,136
b)137 a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményeket, és ennek kapcsán az egészségügyi államigazgatási szervnek teljesítendő bejelentésre vonatkozó eljárás részletes szabályait, és a kockázatértékelés elkészítéséhez szükséges képesítés feltételeit,138
c)139 a kórházakban és más egészségügyi szolgáltatóknál az éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzésére, az éles vagy hegyes eszközök használatából eredő kockázatok kezelésére, valamint az egészségügyi tevékenységet végző személyek tájékoztatására és képzésére vonatkozó követelményeket140
(10)141 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a 14. § szerinti igazgatási szolgáltatási díj körét és mértékét, valamint a díj fizetésére vonatkozó egyéb rendelkezéseket rendeletben határozza meg.142
(11)143 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy
c)144 az élelmiszerekben lévő transz-zsírsavak megengedhető legnagyobb mennyiségét, a transz-zsírsav tartalmú élelmiszerek forgalmazásának feltételeit és hatósági ellenőrzésének szabályait, valamint a lakosság transz-zsírsav bevitelének nyomon követésére vonatkozó szabályokat az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben145
(12)146 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) az egészségügyi államigazgatási szerv eljárásában kiszabott egészségügyi bírság megfizetésének részletes szabályait,147
b) a közigazgatási hatósági eljárás során felmerülő, egyéb eljárási költségnek minősülő, mintavételi, laboratóriumi vizsgálati költségek, illetve egyéb műszeres vizsgálatok költségeinek, továbbá az eljárás során a tényállás tisztázása kapcsán felmerült személyi és dologi költségek mértékét és fizetésének részletes szabályait,148
d)149 a kozmetikai termékekről szóló 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
da) 19. cikk (4) és (5) bekezdésének végrehajtása körében a nem előre csomagolt kozmetika termékek – ideértve azon termékeket is, amelyeket a vevő kérésére a vásárláskor csomagolnak be vagy azonnali eladásra előre csomagolnak – címkézésének részletes szabályait, valamint a magyar nyelven feltüntetendő tájékoztatások körét,150
db) 22. cikkének végrehajtása körében a kozmetikai termékek piacfelügyeletét ellátó szervek kijelölését,151
dc) 34. cikk (1) és (2) bekezdésének végrehajtása körében az illetékes nemzeti hatóság és méregellenőrző központ kijelölését,152
e)153 a kozmetikai termékek
f)154 a használatimelegvíz-ellátásra vonatkozó közegészségügyi követelményeket,
g)155 a használati meleg vízzel érintkező anyagok, technológiák vonatkozásában
(13)156 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a kereskedelemért felelős miniszterrel, valamint az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben az energiaitalok megengedett térfogatértékeit és azok ellenőrzési módszereit rendeletben határozza meg.
(14)157 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben a közétkeztetők minősítésének táplálkozás-egészségügyi feltételeit és azok ellenőrzési módszereit rendeletben határozza meg.
15/A–15/B. §158
15/C. §159 (1) A 2013. december 1-jét megelőzően az ivó- és használatimelegvíz-ellátásban, valamint a medencés közfürdőkben a vízzel közvetlenül érintkező anyagok, termékek és a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológiák alkalmazására kiadott engedélyekről az egészségügyi államigazgatási szerv az adott, a vízzel közvetlenül érintkező anyag vagy termék bejelentésének nyilvántartásba vételéig, illetve az adott, a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológia ivóvíz-biztonsági engedélyezéséig vezet nyilvántartást.
15/D. §160 A 14/D. §-ban megállapított felügyeleti díjat a természetes fürdővizek minőségi követelményeiről, valamint a természetes fürdőhelyek kijelöléséről és üzemeltetéséről szóló Korm. rendelet szerint kell megfizetni.
16. §161 Ez a törvény a HOSPEEM és az EPSU közötti, a kórházakban és az egészségügyi ágazatban előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről szóló keretmegállapodás végrehajtásáról szóló 2010. május 10-i 2010/32/EU tanácsi irányelv melléklete 3. szakasz 4. pontjának való megfelelést szolgálja.
54 A 6. § (2) bekezdése az 1999: XCVI. törvény 6. § (7) bekezdésével megállapított, a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdés a) pontja, a 2016: XXXIV. törvény 3. §-a szerint módosított szöveg.
68 A 10. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 11. § (5) bekezdését a 2016: CLXXII. törvény 1. §-a iktatta be.
97 A 13/A. § (2) bekezdés e) pontját a 2013: XL. törvény 1. §-a iktatta be.
98 A 13/A. § (7)–(9) bekezdését a 2014: CXI. törvény 10. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
99 A 13/A. § (11) bekezdése a 2013: CXXVII. törvény 7. §-a szerint módosított szöveg.
100 A 13/B. §-t a 2009: CLIV. törvény 2. §-a iktatta be.
101 A 13/B. § (1) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 37. § 2. pont c) alpontja hatályon kívül helyezte.
102 A 13/B. § (2) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
103 A 13/B. § (3) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
104 A 13/B. § (4) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 84. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
105 A 13/B. § (5) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
106 A 14. §-t a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: CVI. törvény 71. § (1) bekezdése iktatta be.
107 A 14. § a) pontja a 2014: CXI. törvény 9. § e) pontja szerint módosított szöveg.
108 A 14/A. §-t a 2009: CLIV. törvény 3. §-a iktatta be.
109 A 14/B. §-t a 2013: CXXVII. törvény 5. §-a iktatta be.
110 A 14/B. § (2) bekezdését a 2016: CLXXII. törvény 3. §-a hatályon kívül helyezte.
111 A 14/B. § (5) bekezdését a 2014: CXI. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
112 A 14/B. § (6) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 10. §-a iktatta be. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
113 A 14/B. § második (6) bekezdését a 2015: CCXXIV. törvény 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: XXXIV. törvény 4. §-a.
114 A 14/B. § (7) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 10. §-a iktatta be. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
115 A 14/B. § (7a) bekezdését a 2016: CIV. törvény 7. §-a iktatta be.
116 A 14/B. § (7b) bekezdését a 2016: CIV. törvény 7. §-a iktatta be.
117 A 14/B. § (8) bekezdését a 2016: XXXIV. törvény 1. §-a iktatta be.
118 A 14/C. §-t a 2013: CCXLIV. törvény 4. §-a iktatta be.
119 A 14/D. §-t a 2014: CXI. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
120 A 15. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 70. pontja szerint módosított szöveg.
121 A 15. § (2)–(3) bekezdését a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
122 A 15. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 39. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
123 Lásd a 45/2007. (III. 20.) Korm. rendeletet, a 123/2009. (VI. 12.) Korm. rendeletet, a 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 27/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet, a 28/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet, a 29/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet.
124 A 15. § (4) bekezdés b) pontja a 2012: CCXII. törvény 4. § c) pontja szerint módosított szöveg.
125 Lásd a 45/2007. (III. 20.) Korm. rendeletet, a 123/2009. (VI. 12.) Korm. rendeletet, a 87/2010. (III. 26.) Korm. rendeletet, a 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 4/2014. (I. 10.) Korm. rendeletet.
126 A 15. § (5) bekezdését az 1999: XCVI. törvény 11. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (50) bekezdése, a 2012: CCXII. törvény 4. § d) pontja szerint módosított szöveg.
127 Lásd az 1/2014. (I. 10.) BM rendeletet.
128 A 15. § (6) bekezdését a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja és a 2007: XC. törvény 25. § (1) bekezdésének z) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (50) bekezdése, az 52. § 12. pontja, a 2011: CCI. törvény 40. § b) pontja szerint módosított szöveg.
129 Lásd a 21/2003. (VI. 24.) HM-ESZCSM együttes rendeletet, az 1/2014. (I. 10.) BM rendeletet.
130 A 15. § (7) bekezdését a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: CXI. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
131 Lásd az 57/2016. (XII. 22.) BM rendeletet.
132 A 15. § (8) bekezdését a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (50) bekezdése, az 52. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
133 Lásd a 30/2003. (VII. 18.) IM–ESZCSM együttes rendeletet, az 1/2014. (I. 10.) BM rendeletet.
134 A 15. § (9) bekezdését a 2008: XXVIII. törvény 1. §-a iktatta be.
135 A 15. § (9) bekezdés a) pontja a 2016: CLXXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
136 Lásd a 22/2010. (V. 7.) EüM rendeletet.
137 A 15. § (9) bekezdés b) pontja a 2016: CLXXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
138 Lásd a 33/2016. (XI. 29.) EMMI rendeletet.
139 A 15. § (9) bekezdés c) pontját a 2011: CLXXVI. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
140 Lásd az 51/2013. (VII. 15.) EMMI rendeletet.
141 A 15. § (10) bekezdését a 2008: CVI. törvény 71. § (2) bekezdése iktatta be.
142 Lásd az 1/2009. (I. 30.) EüM rendeletet.
143 A 15. § (11) bekezdését a 2009: LVI. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
144 A 15. § (11) bekezdés c) pontját a 2012: CCXII. törvény 3. § (1) bekezdése iktatta be.
145 Lásd a 71/2013. (XI. 20.) EMMI rendeletet.
146 A 15. § (12) bekezdését a 2009: CLIV. törvény 4. §-a iktatta be.
147 Lásd a 79/2010. (III. 25.) Korm. rendeletet.
148 Lásd a 176/2010. (V. 13.) Korm. rendeletet.
149 A 15. § (12) bekezdés d) pontját a 2012: CCXII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
150 Lásd a 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendeletet.
151 Lásd a 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendeletet.
152 Lásd a 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendeletet.
153 A 15. § (12) bekezdés e) pontját a 2013: CXXVII. törvény 6. §-a iktatta be.
154 A 15. § (12) bekezdés f) pontját a 2014: CXI. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
155 A 15. § (12) bekezdés g) pontját a 2014: CXI. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
156 A 15. § (13) bekezdését a 2012: CCXII. törvény 3. § (3) bekezdése iktatta be.
157 A 15. § (14) bekezdését a 2015: CCXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
158 A 15/A–15/B. §-t a 2013: CCXLIV. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 148. §-a.
159 A 15/C. §-t a 2014: CXI. törvény 8. §-a iktatta be.
160 A 15/D. §-t a 2015: LXXVII. törvény 3. §-a iktatta be, szövege a 2016: XXXIV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
161 A 16. §-t a 2011: CLXXVI. törvény 5. §-a iktatta be.


text:
A Google javára döntött az EU bírósága - IT café Mérleg hír
A jogértelmezési határozatokat hozó Európai Unió Bírósága tegnap hirdette ki döntését (mindjárt kettőt, két hasonló ügyben), melyben kimondta, hogy a sokat emlegetett, leginkább a Google tevékenysége miatt megszületett „felejtés joga” („right to be forgotten”) csak Európában alkalmazandó.
Az első ügy: Franciaországban – a döntésben csak monogrammal jelzett – magánszemélyek keresetet nyújtottak be a Commission nationale de l’informatique et des libertés-vel (adatvédelmi hatóság, CNIL) szemben azon négy határozat kapcsán, amelyekkel a CNIL megtagadta a Google Inc. arra való kötelezését, hogy intézkedjen az említett személyek neve alapján végzett keresés eredményeként megjelenített találati listán feltüntetett különböző linkek törlése érdekében. Ezek a linkek harmadik felek által közzétett internetes oldalakra mutatnak, amelyek többek között egy álnév alatt feltöltött, egy politikusnőt ábrázoló szatirikus fotómontázst, az egyik érintett személyt a szcientológiai egyház PR-felelőseként említő cikkeket, egy politikussal szemben indított eljárást és egy másik érintettnek a kiskorúak ellen elkövetett szexuális bűncselekmények miatti elítélését tartalmazzák.
A Conseil d’État (államtanács) a személyes adatok védelmével kapcsolatos uniós jogszabályok értelmezésére irányuló több kérdést terjesztett a bíróság elé.
A Conseil d’État különösen arra kívánt választ kapni, hogy az adatok bizonyos különleges kategóriái (például a politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre és a szexuális életre vonatkozó adatok) alá tartozó adatok kezelésére vonatkozó, más adatkezelőkkel szemben előírt tilalom a keresőmotor működtetőjére is alkalmazandó-e, tekintettel annak felelősségi körére, hatásköreire és különleges lehetőségeire.
Egy jobbra, egy balra
Az egyik friss döntés, mely a fent ismertetett jogi vita kapcsán született, megerősíti a felejtés jogát, részletezi, hogy ezt miért is kell alkalmaznia a keresőmotor üzemeltetőjének.
A másik határozat viszont (mely abban az ügyben született, hogy a CNIL megbüntette a Google-t, mert nem törölte a kért adatokat világszerte) sokkal fontosabbnak tűnik, ugyanis a bíróság kimondja, hogy „A keresőmotor működtetője nem köteles elvégezni a linkek közüli törlést a keresőmotorjának valamennyi változatán. Ugyanakkor köteles e törlést a keresőmotor tagállamok szerinti változataira alkalmazni, olyan intézkedésekkel együtt, amelyek eltántorítják az internethasználókat attól, hogy a tagállamok valamelyikéből hozzáférjenek a szóban forgó, e keresőmotor Unión kívüli változatain elérhető linkekhez.”
Indoklásában a bíróság elmondja, hogy a keresőmotor működtetője köteles arra, hogy a személy nevére való keresés nyomán megjelenő találati listáról törölje a harmadik fél által közzétett és e személlyel kapcsolatos információkat tartalmazó weboldalakra mutató linkeket, abban az esetben is, ha ezt a nevet vagy az ilyen információkat korábban vagy egyidejűleg nem törölték ezekről a weboldalakról, mégpedig adott esetben akkor is, ha az említett oldalakon történő közzététel önmagában jogszerű.
A bíróság ezt követően megállapítja, hogy a Google Franciaország területén működő szervezete többek között kereskedelmi és reklámtevékenységeket folytat, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak az érintett keresőmotor működtetéséhez szükséges személyesadat-kezeléshez. Másrészt pedig, hogy e keresőmotort – figyelembe véve többek között a különböző nemzeti változatok közötti átjárhatóságot – úgy kell tekinteni, hogy az egységes személyesadat-kezelést valósít meg a Google Inc. franciaországi szervezetének tevékenysége keretében. Megállapítják, hogy a globális törlés lenne a kívánatos, ám számos harmadik állam nem ismeri a linkek közüli törléshez való jogot, illetve eltérő megközelítést alkalmaz e joggal kapcsolatban. Azt is hozzáteszik, hogy a személyes adatok védelméhez való jog nem abszolút jog, hanem azt a társadalomban betöltött szerepének függvényében kell figyelembe venni, egyúttal az arányosság elvével összhangban biztosítva, hogy egyensúlyban legyen más alapvető jogokkal.
Ezenfelül egyrészt a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jognak, másrészt az internethasználók tájékozódási szabadságának egymással szembeni mérlegelése a világ különböző részein jelentősen eltérhet. Márpedig a jogszabályszövegekből nem tűnik ki az, hogy az uniós jogalkotó elvégezte volna ezt a mérlegelést a találati listáról való törlés unión kívüli hatályára vonatkozóan, sem pedig az, hogy az uniós jogalkotó úgy döntött volna, hogy a magánszemélyek számára biztosított jogokat a tagállamok területén túlnyúló hatállyal ruházza fel.
A bíróság következtetése szerint tehát a jelenleg hatályos uniós jog nem ír elő olyan kötelezettséget a keresőmotor működtetőjével szemben, amely szerint – adott esetben valamely tagállami felügyelő hatóság vagy bíróság általi felszólítást követően – az érintett személy link törlése iránti kérelmének teljesítésekor e törlést a keresőmotorjának valamennyi változatán el kell végeznie.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.067/2015/4. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.067/2015/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5067/2015/4.
A tanács tagja: Dr. Kozma György a tanács elnöke, Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt bíró
Az indítványozó: Alapvető Jogok Biztosa
Az érintett önkormányzat: Hajdúnánás Város Önkormányzatának Képviselő-testülete
Az ügy tárgya: települési adó rendelet törvényességi felülvizsgálata
A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Hajdúnánás Város Önkormányzat Képviselő-testületének a telekadóról szóló 39/2014. (XI.28.) önkormányzat rendelete (a továbbiakban: Ör.) törvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
[1] Az alapvető jogok biztosa az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. (a továbbiakban: Ajbt.) 34/A. § (1) bekezdésében biztosított jogkörénél fogva kezdeményezte Hajdúnánás Város Önkormányzata Képviselő-testületének a települési adóról szóló 39/2014.(XI.28.) számú rendeletének az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdés c) pontja, valamint a a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 24. § (1) bekezdés f) pontja alapján történő, Kúria általi felülvizsgálatát és annak megállapítását, hogy az Ör. ellentétes a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Hatv.) 1/A. § (1) bekezdésével. Erre tekintettel kezdeményezte, hogy a Kúria semmisítse meg az Ör.-t.
[2] Az Ör. azért ellentétes a Hatv. 1/A. § (1) bekezdésének harmadik mondatával, mivel olyan adóalanyt adóztat, amelyre vonatkozóan maga a Hatv. mondja ki, hogy települési adónak nem lehet alanya, azaz az állam, önkormányzat, szervezet, továbbá e minőségére tekintettel a vállalkozó. Ellentétes az Ör., a Hatv. 1/A. § (1) bekezdés második mondatával is, mivel olyan adótárgyat adóztat, amelyre vonatkozóan más törvényben szabályozott közteher, a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 19. §-ában meghatározott mezőőri járulék hatálya is kiterjed.
[3] Az indítványt az alapvető jogok biztosa részletesen indokolta és egyben utalt arra, hogy korábban már vizsgálta a települési adó alkotmányosságát és egy magánszemély beadványa alapján Balmazújváros települési adót megállapító rendeletének megsemmisítését kérte a Kúriától. A Kúria Köf.5035/2015/4. számú határozatával megállapította, hogy Balmazújváros Város Önkormányzat Képviselő-testületének települési adóról szóló 22/2014.(XII.1.) önkormányzati rendelete törvényellenes, ezért azt a 2011. december 31-i hatállyal megsemmisítette.
A Kúria határozatából azt a három elvi jelentőségűnek minősíthető megállapítást emelte ki az alapvető jogok biztosa, amelyből kettő a fenti indítványban foglaltak szerint azonos a jelen ügyben is.
[4] A Kúria állásfoglalás beszerzése céljából megkereste Hajdúnánás Város Önkormányzatát, aki beadványában az indítvány elutasítását kérte. Kifejtette, hogy ugyan álláspontja szerint a rendelete eredetileg sem volt törvénysértő, a rendelet megalkotásakor mérlegelték és figyelembe vették a település adóval kapcsolatban akkor érvényes állásfoglalásokat, a rendelet szövegezésében az irányadó magasabb szintű jogszabályok előírásaira tekintettel voltak, de mindezektől függetlenül a települési adót megállapító rendelet egyéves alkalmazása és a megváltozott tartalmú állásfoglalások mérlegelése után Hajdúnánás Város Önkormányzat Képviselő-testülete a 3/2016.(I.29.) önkormányzati rendeletével módosította az Ör.-t. A módosítás érintette az adóalanyi kör pontosítását és a mentességi kört is. A módosítás folytán a rendelet mentesíti a települési adó megfizetése alól azt az adóalanyt, aki a termőföld után mezőőri járulékot fizet, valamint a rendelet személyi hatályát tartalmazó rendelkezéseknél meghatározták azt a tulajdonosi kört, aki nem alanya a települési adónak. Csatoltan megküldte a módosító rendeletét. Minderre tekintettel kérte annak megállapítását, hogy a rendelete nem ütközik más jogszabályba.
[5] A Kúria a felülvizsgálat során megállapította, hogy az állásfoglalás beterjesztésével együtt 2016. február 12-én érkeztetetten csatolta Hajdúnánás Város Önkormányzat Képviselő-testülete a 3/2016.(I.29.) önkormányzati rendeletét, amely mindkét kérdéskörben az ombudsmani indítvány nyomán a fentebb írtak szerint módosította a korábbi rendeletét. A Kúria ezért az eljárást a Bszi. 51. § (2) bekezdés b) pontja alapján – figyelemmel az 51. § (1) bekezdés d) pontjára – megszüntette.
[6] Az eljárás megszüntetése az indítványban foglalt felülvizsgálat tárgyát képező önkormányzati rendelet módosítása okán.
[7] 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) 51.§ (1) bekezdés d) és 51. § (2) bekezdés b) pontja.
[8] A döntés elleni jogorvoslatot a Bszi. 49. §-a zárja ki.
Budapest, 2016. április 5.
Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet sk. előadó bíró,

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Képíró-per: „nem kell a dögunalomnak felülni” - Hunhír.infót olvas a bíróság is - HUNHÍR.info
Képíró-per: „nem kell a dögunalomnak felülni” – Hunhír.infót olvas a bíróság is
Mint ahogy azt tegnap már megjósoltuk, s amint arról ma a HunHír is röviden beszámolt, a Képíró Sándor elleni per mai tárgyalásán a bíróság elutasította a nácivadászok által minap előkotort titokzatos tanú kihallgatására tett ügyészi indítványt. A tárgyalás kezdetén azonban még egy fontos bejelentéssel élt Varga Béla bíró úr: a tegnapi szakértői vélemények meghallgatása után a bíróság hétfőn megkeresi a Legfőbb Ügyészt.
A tárgyalás kezdetén Varga Béla bíró mosolyogva megjegyezte: olyan információ jutott el hozzá, hogy valaki dögunalmasnak nevezte a korábbi tárgyalást. Ezt hallván a tudósító elégedetten dőlt hátra: az igazságszolgáltatás szorgos munkásai is olvassák hát a HunHírt! A keddi tárgyalási napról szóló HunHír-tudósításban ugyanis mi neveztük dögunalmasnak Varga Béla úr fölolvasását, tegnapi beszámolónkat pedig azzal a jóslattal zártuk, hogy „ismét dögunalmas napnak nézünk elébe”. Varga Béla ezzel kapcsolatban elmondta, hogy a VKF bírósága 1944-es ítéletének részletes ismertetése azért fontos, mert az abban szereplő megállapítások perdöntő adalékul szolgálnak Képíró Sándor ügyéhez. Vagyis: ezen adalékok alapján lehet majd elítélni vagy fölmenteni a vádlottat.
Varga Béla a mai napi fölolvasás során néhányszor ismét szóba hozta a dögunalmat, s bizonyos vallomásbeli összefüggések tálalása után egy alkalommal azt találta mondani, „nem kell a dögunalomnak felülni”. Bizony nem kell, tudósító sem gondolt kollektív felülésre. Mindazonáltal a tudósító most is élni óhajt a szabad véleménynyilvánítás alkotmányos jogával, s kijelenti: Varga Béla bíró úr mai napi, igencsak kimerítő fölolvasási teljesítménye szintén nem keltett benne komolyabb izgalmat, tehát tegnapi jóslatának megfelelően unalmasnak könyvelte el a mai napi előadást is. (Varga Béla úr és a bírói tanács iránti tiszteletből az összetett szó „dög” részét ezúttal mellőzzük.)
A tárgyalás kezdetén Varga Béla úr azt mondta: „egy kis probléma van nálunk”, s ezért jövő héten szünetel a Képíró-per (legközelebb június 8-án lesz tárgyalási nap). Varga Béla két fontos bejelentéssel élt, amelyekből megtudhattuk, minő problémák támadták náluk.
A bíróság egyrészt elutasította a nácivadászok által kedden föltálalt titokzatos tanú meghallgatására tett ügyészi indítványt. Az indoklásban Varga Béla elmondta, a föllelt tanú nem a per tárgyához tartozó ügyben kívánt volna vallomást tenni. Más lenne a helyzet – tette hozzá -, ha annak a 30 embernek egyike lenne, akiket állítólag az újvidéki sportpályán lévő kivégzőhelyre küldött Képíró Sándor, s a tanú csodálatos módon túl is élte volna a kivégzést. Varga Béla bíró úrnak ez a – fricskaként értékelhető – megjegyzése tudósító számára nem volt unalmas, sőt, nagyon is méltányolta.
A bírói tanács elnöke másrészt azt is közölte: a tegnapi szakértői vallomások nyomán a bíróság úgy döntött, hogy hétfőn a jelen perben bizonyítékként szereplő 1948-as peranyagot megküldi a legfőbb ügyésznek. Mint már korábban megírtuk, a Képíró Sándor elleni vádiratban összesen két „bizonyíték” szerepel: a VKF bíróságának 1944-es ítélete (illetve annak nem hiteles, csonka másolata), valamint a Nagy János honvéd főhadnagy ügyében 1948. december 15-én kihirdetett népbírósági ítélet. Ez utóbbival kapcsolatban tegnap Zinner Tibor úr elmondta, hogy a Nagy-perben a népbírósági tanács szabálytalanul alakult meg: a törvény szerint ugyanis a négy koalíciós párt (MKP, SZDP, NPP és FKgP) egy-egy tagot delegált a bírói tanácsba, Nagy János pere idején viszont az MKP és az SZDP már MDP néven „egyesült”, s a népbírósági tanácsban két MDP által delegált tag ült. Ez ellentétes volt az akkor hatályos törvénnyel. Mivel a bírói tanács összetételének szabálytalansága önmagában semmisségi ok, ezért jelen per bírósága ennek megállapítása miatt fordul a legfőbb ügyészhez, aki majd eldönti, hogy a semmiség megállapítása érdekében a Legfelsőbb Bírósághoz fordul-e, vagy sem. Ha ugyanis minden ügyészek ügyésze az LB-hez fordul, akkor a Képíró elleni vád legfontosabb „bizonyítéka” méltó helyén landol: a kukában.
A népbírósági tanács korabeli összetételének ecsetelésekor Varga Béla bíró úr súlyos hibát vétett, amelyre mély tisztelettel – s a jegyzőkönyv javítására vonatkozó szerény intenció kíséretében – ezúton hívjuk fel a bíróság becses figyelmét. Az MKP és SZDP „egyesülése” után létrejött rákosista szörnypártot MDP (Magyar Dolgozók Pártja) helyett MDF-nek (Magyar Demokrata Fórumnak) nevezte Varga Béla bíró úr – ráadásul nem is egyszer. Ez ellen a „baki” ellen az egykori fórumos képviselő Zétényi Zsolt sem tiltakozott, ami teljességgel érthető. Az általunk nagyra becsült Dr. Zétényi Zsolt ügyvéd úr ugyanis – tudósítóhoz hasonlóan – vélhetően szintén nagyon unta a mai napi Varga-előadást, ezért ilyen „apróságra” már a szeme sem rebbent.
A Képíró-per mai tárgyalási unalmáról később számolunk be részletesen.
Az összes írásunk Képíró Sándor peréről:

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az alkalmazott jogszabályok :Ctv.44. (1) bek., 46. (1) bek.,.47. (1) és (/2) bek.. - PDF Ingyenes letöltés
Download "Az alkalmazott jogszabályok :Ctv.44. (1) bek., 46. (1) bek.,.47. (1) és (/2) bek.."
1 I. A közgyűlési jegyzőkönyv részvényesi hitelesítésének meglétét a cégbíróság a változásbejegyzési eljárásban a bekezdése alapján vizsgálni köteles. Amennyiben pedig a vizsgálat nem történt meg, és a jegyzőkönyv részvényesi hitelesítést nem tartalmaz, a változásbejegyző végzés jogszabálysértő. II. A hitelesítés elmaradása esetén a hiányosság pótolható, a jogszabálysértés kiküszöbölhető abban az esetben is, ha a közgyűlésen erre megválasztott részvényes nem kívánja a jegyzőkönyvet hitelesíteni. Nincs ugyanis akadálya annak, hogy a részvénytársaság szabályszerűen összehívott újabb közgyűlésen a korábbi hitelesítés nélküli jegyzőkönyvben rögzített határozatait ismételten meghozza (megerősítse), és az újabb közgyűlésen megválasztott jegyzőkönyvhitelesítő a hitelesítéssel ( az újabb) jegyzőkönyvet ellássa. Győri Ítélőtábla :Pf.IV /2006/4. szám Az alkalmazott jogszabályok :Ctv.44. (1) bek., 46. (1) bek.,.47. (1) és (/2) bek.. A felperesek módosított keresetükben a megyei bíróság mint cégbíróság június 28. napján kelt változásbejegyző végzése felpereseket érintő adatai jogszabálysértésének megállapítását, az annak alapjául szolgáló május 26. napján kelt alapító okirat módosítás érvénytelenségének megállapítását, és a Ptk a alapján az eredeti állapot helyreállítását kérték. A felperesek keresetük ténybeli alapjaként előadták, hogy az alperes május 26. napján megtartott közgyűlése az I.r. felperest mint az igazgatóság tagját választotta a jegyzőkönyv-hitelesítőnek. A közgyűlésen egyéb mellett egyhangú határozat született a volt többségi részvényesnek 35 millió Ft vissza nem térítendő támogatás juttatásáról (1/2005. számú határozat); az igazgatóság feljogosításáról törzsrészvény visszavásárlására a névérték %-a vételáron (6/2005.); 4660 db szavazatra nem jogosító osztalékelsőbbségi részvény szavazatra jogosító osztalékelsőbbségi részvénnyé átalakításáról (7/2005.) és az alapító okirat módosításáról (8/2005. számú határozat). A közgyűlési jegyzőkönyv írásba foglalását követően az I.r. felperes megtagadta a jegyzőkönyv hitelesítését arra hivatkozással, hogy a jegyzőkönyvbe foglalt határozatok nem azonosak az elfogadott határozatokkal, a közgyűlési jegyzőkönyv tartalma nem egyezik meg a közgyűlésen elhangzottakkal. A felperesek rámutattak, hogy az évi CXLIV.tv. (Gt.II.) 239. /2/ bekezdése előírja a részvénytársaság közgyűlési jegyzőkönyvének hitelesítését, amelyet a cégbíróságnak az évi CXLV.tv. (Ctv.) 44. -a alapján vizsgálnia kellett volna, a hiánypótlásra felhívás azonban a cégbírósági változásbejegyzési eljárásban elmaradt, ezért a cégbíróság változásbejegyző végzése jogszabálysértő. A megyei bíróság mint cégbíróság június 28. napján kelt 96. sorszám alatti változásbejegyző végzése a 8. rovatban az alapító okirat módosításának hatályát (2005. május 26.), a 15. rovatban az egyik felügyelőbizottsági tag lakcímváltozását, míg az 5. rovatban 4660 db osztalékelsőbbségi részvény szavazatra jogosító részvénnyé átalakítását tartalmazta.
2 A felperesek az elsőfokú eljárásban jogi szakvéleményt csatoltak, amelynek egyik következtetése szerint a jegyzőkönyv hitelesítés elmaradása miatti jogszabálysértő állapot nem szüntethető meg, mivel hitelesítésre nem lehet kötelezni a hitelesítést megtagadó részvényest. Ezért a Ctv.47. /2/ bekezdése alapján a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése és az alapító okirat módosításának érvénytelensége az egyetlen lehetséges jogkövetkezmény. Az alperes ellenkérelmében elsődlegesen a kereset elutasítását kérte a felperesek kereshetőségi jogának hiányában a Gt.47. /4/ bekezdésére hivatkozással. Másodlagosan nem vitatta a jegyzőkönyv hitelesítés elmaradása mint jogszabálysértés tényét, azonban kérte a változásbejegyző végzés hatályában fenntartását a jogszabálysértés megállapítása mellett. Hivatkozott arra, hogy a bejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti perben a forgalombiztonság és a jogbiztonság érdekében az adatváltozások jogszerűségét lehetőleg a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése nélkül kell biztosítani, különösen így van ez a perbeli eljárási-alaki szabálysértés esetén. Előadta, hogy a sérelmezett közgyűlésen meghozott határozatok végrehajtása már megtörtént, ezek a gazdasági események szerepelnek a részvénytársaság mérlegében is. Állította, hogy a jegyzőkönyv hitelesítőnek megválasztott I.r. felperes rosszhiszeműen járt el a hitelesítés megtagadásánál, mert elolvasás nélkül tagadta meg a jegyzőkönyv hitelesítését. Az elsőfokú bíróság fellebbezéssel támadott ítéletével megállapította az alperes május 26. napján megtartott közgyűlése jegyzőkönyve és az elfogadott alapító okiratmódosítás érvénytelenségét, azokat ítélete jogerőre emelkedésétől számított 45. napig hatályossá nyilvánította, ezt követően pedig a 96. sorszám alatti változásbejegyző végzés 5. rovatra vonatkozó részeit hatályon kívül helyezte, míg ezen túlmenően a keresetet elutasította. Az elsőfokú bíróság rendelkezett a cégbíróság megkereséséről a szükséges intézkedések megtétele érdekében. Az elsőfokú bíróság határozata indokolásában megállapította, hogy a cégbíróság a változásbejegyzési eljárásban a Ctv.44. /1/ bekezdés alapján nem vizsgálta, hogy a közgyűlési jegyzőkönyv a Gt.II.239. /2/ bekezdése alapján tartalmazza-e a szükséges részvényesi hitelesítést, és elmulasztotta a hiánypótlásra felhívó végzés kiadását. Ezt a jogszabálysértést az elsőfokú bíróság úgy értékelte, hogy a hitelesítés nélküli jegyzőkönyv, illetve a nem hiteles jegyzőkönyvbe foglalt határozatok és így az alapító okirat módosítás is érvénytelen. Az elsőfokú bíróság a jogszabálysértés jogkövetkezményeként nem tartotta alkalmazhatónak a Ctv.47. /1/ bekezdésében meghatározottakat, mivel az érvénytelenség oka álláspontja szerint nem küszöbölhető ki, a május 26. napján megtartott közgyűlés jegyzőkönyvén a hitelesítőnek választott részvényes aláírása nem pótolható. Ezért az alkalmazandó jogkövetkezményeket a Ctv.47. /2/ bekezdése alapján határozta meg. Az elsőfokú bíróság alaptalannak találta viszont a Ptk.237. alapján az eredeti állapot helyreállítására irányuló keresetet, mivel a Ctv.46. /1/ bekezdése szerinti perben alkalmazandó jogkövetkezményeket a Ctv.47. speciális szabályai határozzák meg.
3 Az ítélet ellen az alperes terjesztett elő fellebbezést az elsőfokú ítélet részbeni és oly módon történő megváltoztatása iránt, hogy a másodfokú bíróság a jogszabálysértés megállapítása mellett a változásbejegyző végzést hatályában fenntartja és mellőzi az elsőfokú ítélet alapító okirat módosítás érvénytelenségére valamint az elsőfokú ítélet indokolásának közgyűlési határozatok érvénytelenségére vonatkozó megállapításait. Fellebbezésének indokolásában az alperes az elsőfokú bíróság ítéletét a nem vitatott jogszabálysértés következményeinek megállapításai tekintetében megalapozatlannak nevezte, hivatkozott a Ctv.47. -ára vonatkozó joggyakorlatra, amely szerint elsődleges cél a gazdasági biztonság szem előtt tartásával a jogszabálysértés megállapítása mellett a bejegyzésnek megfelelő állapot fenntartása. Álláspontja szerint még a változásbejegyző végzés hatályában fenntartása mellett sem kötelező a cégbíróságnak intézkedés megtételére kötelezni a céget, hanem csak szükség esetén. Az alperes fellebbezésében vitatta az elsőfokú bíróság azon értelmezését, hogy a jegyzőkönyv hitelesítés nélküli kellékhiányos jegyzőkönyvbe foglalt alapító okirat módosítás, illetve a cégjegyzéki adatokat nem érintő egyéb közgyűlési határozatok érvénytelenek lennének a hitelesítés elmaradása miatt. A közgyűlési határozatok ugyanis szabályszerűen összehívott és megtartott közgyűlésen születtek meg. A fellebbezésben vitatta az elsőfokú perköltségben marasztalását is, mivel álláspontja szerint csak részben volt pervesztes. Az alperes a fellebbezési eljárásban csatolta a május 30. napján megtartott közgyűlés jegyzőkönyvét, amely közgyűlésen részvényes által hitelesített jegyzőkönyvbe foglalt /2006. számú határozataival megerősítette és fenntartotta a május 26. napján meghozott 3.-8./2005. számú határozatait, benne az alapító okirat módosításáról rendelkező határozatot is. A felperesek fellebbezési ellenkérelmükben az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyását kérték az elsőfokú eljárásban kifejtett indokokra tekintettel. Előadták, hogy az alperes május 30. napján megtartott közgyűlésén meghozott határozatok felülvizsgálata iránti az I.r. felperes keresetlevelet terjesztett elő, annak egy bírósági érkeztető bélyegző nélküli példányát a fellebbezési iratokhoz csatolták. Az ítélőtábla a fellebbezési kérelem és ellenkérelem korlátai között eljárva megállapította, hogy a fellebbezés alapos, az elsőfokú bíróság helytelenül állapította meg a perben támadott változásbejegyző végzés jogszabálysértő voltának jogkövetkezményeit. A jelen eljárásban alkalmazandó, a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló évi CXLV.tv. (Ctv.) 46. -ának /1/ bekezdése a változásbejegyzési kérelemnek helyt adó bejegyző végzéssel szemben a fellebbezési jogot kizárja, ugyanakkor lehetőséget biztosít arra, hogy a végzésben foglalt adatok tartalmának jogszabályba ütközése miatt az ügyész, továbbá az, akire a végzés
4 rendelkezést tartalmaz a rendelkezés őt érintő részére vonatkozóan pert indítson a végzés hatályon kívül helyezése iránt. A Ctv.47. /1/ bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a bíróság a keresetnek helyt ad, a jogszabálysértés megállapítása mellett a végzést a 2. bekezdésben foglalt kivétellel hatályában fenntarthatja, és szükség esetén kötelezi a céget a jogszabálysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételére. E törvényhely /2/ bekezdése a létesítő okirat, vagy módosítása nem orvosolható érvénytelensége esetére azt mondja ki, hogy ebben az esetben a bíróság az érvénytelenség megállapítása mellett a bejegyző (változásbejegyző) végzést hatályon kívül helyezi. Az idézett törvényi rendelkezéseknél a Ctv. annak miniszteri indokolásából is kitűnően azt az elvet tartja szem előtt, hogy lehetőség szerint a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése nélkül valósuljon meg a közhiteles cégjegyzékbe bejegyzett adatváltozások jogszerűsége, a jogszabálysértő állapot megszüntetése (Legfelsőbb Bíróság Gf.II /2000/3. szám). Ezt indokolja ugyanis a Ctv. preambulumában is megfogalmazott gazdasági forgalom biztonsága és a hitelezővédelem elve. Így a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti perben a bíróságnak a kereset alapján azt kell vizsgálnia, hogy az abban felhozott jogszabálysértés olyan súlyú-e, amely indokolja a jogszabálysértő változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezését, avagy akár a cég önkéntes jogkövető magatartásával, illetve a perbíróság intézkedésre felhívásával a jogsértő állapot kiküszöbölhető. Csak a létesítő okirat, illetve módosítása nem orvosolható érvénytelensége esetén mellőzhetetlen a Ctv.47. /2/ bekezdése alapján a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése. A konkrét esetben az alperes által nem vitatottan a június 28. napján megtartott közgyűlés jegyzőkönyve nem tartalmazta a jelen eljárásban alkalmazandó, a gazdasági társaságokról szóló évi CXLIV.tv. (Gt.II.) 239. /2/ bekezdésében előírt részvényesi hitelesítést, mely kétségkívül sérti a törvény említett kogens rendelkezését. A részvényesi jegyzőkönyv hitelesítés nem pusztán a részvénytársaság közgyűléséről elkészült jegyzőkönyv aláírását jelenti, hanem annak a részvényesi tehát: a részvénytársaság szervezetétől független alátámasztását, hogy az okirat megfelel a közgyűlési jegyzőkönyvvel szemben támasztott alaki és tartalmi feltételeknek, és az helytállóan, a valóságnak megfelelően rögzíti a közgyűlésen elhangzottakat és a határozatokat. Ezért az elsőfokú bíróság helytálló megállapítása szerint a közgyűlési jegyzőkönyv részvényesi hitelesítésének meglétét a cégbíróság a változásbejegyzési eljárásban a Ctv.44. /1/ bekezdése alapján vizsgálni köteles. Amennyiben pedig a vizsgálat nem történt meg, és a jegyzőkönyv részvényesi hitelesítést nem tartalmaz, a változásbejegyző végzés nyilvánvalóan jogszabálysértő. A fellebbezési eljárásban az említettek és a fellebbezési kérelem alapján az ítélőtáblának csupán arra vonatkozóan kellett állást foglalnia, hogy ez a jogszabálysértés olyan súlyú-e, amely indokolja a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezését, illetve az alapító okirat módosítás érvénytelensége megállapítását.
5 Ebben a kérdésben az ítélőtábla álláspontja megegyezik a korábban kialakult bírósági gyakorlattal, amely a részvénytársaság közgyűlési jegyzőkönyve hitelesítésének elmaradását nem tekinti olyan mérvű jogszabálysértésnek, amely indokolná a változásbejegyző végzés, avagy a meghozott közgyűlési határozatok hatályon kívül helyezését (Legfelsőbb Bíróság Gfv.II /2000/4.). A jegyzőkönyv hitelesítés elmaradása esetén ugyanis szemben a felperesek jogi álláspontjával a hiányosság pótolható, a jogszabálysértés kiküszöbölhető. Amennyiben a közgyűlésen jegyzőkönyv-hitelesítőnek megválasztott részvényes nem kívánja a jegyzőkönyvet hitelesíteni, nincs ugyanis annak akadálya, hogy a részvénytársaság szabályszerűen összehívott újabb közgyűlésen a korábbi hitelesítés nélküli jegyzőkönyvben rögzített határozatait ismételten meghozza (megerősítse), és az újabb közgyűlésen megválasztott jegyzőkönyv-hitelesítő a hitelesítéssel ( az újabb ) jegyzőkönyvet ellása (Legfelsőbb Bíróság Gf.II /1998/4., Cgf.VII /1994/2., Cgf.II /1993/2. szám). Nem arról van szó ugyanis, hogy a jegyzőkönyv hitelesítés elmaradása irreverzibilis hiányosság, hanem hogy a változásbejegyzés alapjául is szolgáló közgyűlési határozatokat tartalmazó jegyzőkönyv részvényesi hitelesítéssel kerüljön a cégbíróságra benyújtásra. Ha a részvénytársaság utóbb részvényesi hitelesítéssel ellátott jegyzőkönyvet nyújt be a cégbírósághoz, amely tartalmazza a korábban meghozott határozatokat, a jogsértés orvoslást nyer, és nincs szükség a már bejegyzett változások hatályon kívül helyezésére. Ugyanezen okból téves az elsőfokú bíróság azon jogi álláspontja, hogy a hitelesítés nélküli jegyzőkönyvbe foglalt alapító okirat módosítás érvénytelen, illetőleg téves annak megállapítása is, hogy a cégjegyzéki adatokat nem érintő közgyűlési határozatok érvénytelenek lennének. Ezeket a határozatokat ugyanis a Ctv.44. /1/ bekezdése alapján a cégbíróságnak a változásbejegyzési eljárásban sem kellett vizsgálnia, így azok a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti perben sem voltak a vizsgálat tárgyává tehetőek (2001/452. Polgári Elvi Határozat). A fellebbezési eljárásban az alperes a felperesek keresetében kifogásolt jogszabálysértést olyan módon küszöbölte ki, hogy a május 30. napján megtartott közgyűlésén a 3.-8./2005. számú határozatait ismételten meghozta, azokat megerősítette, így a jogszabálysértő állapot megszüntetéséhez további intézkedés nem szükséges. Ezért az ítélőtábla a Pp.253. /2/ bekezdése alapján az elsőfokú bíróság ítélete megfellebbezett rendelkezéseit megváltoztatta, és a Ctv.47. /1/ bekezdése alapján a jogszabálysértés megállapítása mellett a változásbejegyző végzés támadott rendelkezését hatályában fenntartotta. A fellebbezési eljárásban annak nem volt jelentősége, hogy az I.r. felperes a május 30. napján megtartott közgyűlés határozatai felülvizsgálata iránt keresetlevelet terjesztett elő a megyei bíróságon, ugyanis ennek az eljárási cselekménynek jelen perbeli kihatása csak akkor lehetne, ha a peres bíróság a támadott határozatokat hatályon kívül helyezte, avagy végrehajtásukat felfüggesztette volna (Gt.II.47. /5/ bek.). A határozatok végrehajtása felfüggesztése esetén sor kerülhetett volna a per tárgyalásának felfüggesztésére (Pp.152. /2/ bek.), azonban az említett határozatok
6 meghozatalát az I.r. felperes képviselője sem állította, így az alperes legfőbb szerve által meghozott határozatok a cég működésére irányadóak.
A TÁRSASÁG LÉTESÍTŐ OKIRAT MÓDOSÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGE KOGENCIA DISZPOZITIVITÁS
A TÁRSASÁG LÉTESÍTŐ OKIRAT MÓDOSÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGE KOGENCIA DISZPOZITIVITÁS I. A hatályos törvényi szabályozás ugyan a korábbinál részletesebben határozza meg a volt tag üzletrészének értékesítését,
A KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATA FELÜLVIZSGÁLATÁNAK NÉHÁNY SZEMPONTJA
A KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATA FELÜLVIZSGÁLATÁNAK NÉHÁNY SZEMPONTJA I. Mivel az alperes alaptőkéjének a közgyűlés általi leszállítására annak a utólagos újabb határozattal történő hatálytalanítása miatt valójában
BEJEGYZŐ VÉGZÉS HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ÚN.EGYÜTTES CÉGELJÁRÁST KÖVETŐEN
BEJEGYZŐ VÉGZÉS HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ÚN.EGYÜTTES CÉGELJÁRÁST KÖVETŐEN Az ún. együttes eljárásban hozott, a változásbejegyzési kérelemnek helyt adó és a törvényességi kérelmet elutasító végzés hatályon
Szigetszentmiklósi Járásbíróság 16.P /2017/13-I. szám 1
1 A Szigetszentmiklósi Járásbíróság a dr. Balla András ügyvéd (1364 Budapest, Pf.: 28. szám) által képviselt OTP Faktoring Zrt. (1066 Budapest, Mozsár u. 8. szám) felperesnek,- dr. Léhner Ügyvédi Iroda
HATÁROZATOK BÍRÓSÁGI FELÜLVIZSGÁLATÁNAK NÉHÁNY SZEMPONTJA I. A
VIZIKÖZMŰ TÁRSULAT A HATÁROZATOK BÍRÓSÁGI FELÜLVIZSGÁLATÁNAK NÉHÁNY SZEMPONTJA I. A kereshetőségi jog a víziközmű társulat tagját illeti meg, és nem a keresetlevél benyújtásakor az érdekeltségi területen
A felperes elbirtoklás jogcímén az alperesi ingatlanok kerítés által leválasztott részeinek tulajdonjoga iránt terjesztett elő keresetet.
A FORGALOMKÉPTELENSÉG EREDETI SZERZÉSMÓD A jogszabály erejénél fogva forgalomképtelen önkormányzati törzsvagyonnak minősülő ingatlan más által eredeti szerzésmód útján sem szerezhető meg /1990. évi LXV.
A 32/1969. (IX.30.) Korm.rendelet, valamint a végrehajtására kiadott 16/1969. (IX.30.) ÉVM-MÜM-PM együttes rendeletben szabályozott vásárlási jog csak önálló ingatlan, vagy önálló ingatlanná kialakítható
Alkalmazott jogszabályok: Cstv. 10. (2) bekezdés, 20. (3) bekezdés, Pp (1) bekezdés f.) pont, 157. a.) pont.
A hitelező a csődeljárás kezdő időpontjában már fennálló, vagy az alatt keletkezett a moratórium hatálya alá eső határidőben be nem jelentett követelése tekintetében a nem érvényesíthetőség mint joghatás
Végzést. A bíróság az I-II. r. kérelmező felülvizsgálati kérelmét elutasítja.
33.Kpk.46.060/2014/7. 1 A személyesen eljáró Benkő Sándor I. r. (( Sopron ) és a B S által képviselt Weltímmo S.R.O, (Komarno, 5 Eötvösa 57/20) II. r. kérelmezőnek a dr. Bak László irodavezető által képviselt
Debreceni Ítélőtábla Pf.IV.20.859/2017/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/19 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.01.26.
Magyar joganyagok - BH I. Személyhez fűződő jogot sért annak valótlan állítása, hogy egy gazdálkodó szer1. oldal
Magyar joganyagok - BH2001. 110. - I. Személyhez fűződő jogot sért annak valótlan állítása, hogy egy gazdálkodó szer1. oldal BH2001. 110. I. Személyhez fűződő jogot sért annak valótlan állítása, hogy egy
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 12.M.1632/2006/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Topánka Erika jogtanácsos (a Független Rendőr Szakszervezet részéről, 1388 Budapest, Pf.: 52.)
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 26.K /2014/5. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 26.K.32.431/2014/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/116 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Alkalmazott jogszabályok: A Ptk (1) és (2) bekezdése, 348. (1) bekezdése
Az alperes álképviselője, a körjegyző károkozó magatartását a képviselőtestületi határozat kivonatának meghamisítását és ezáltal a felperes képviseleti jog tekintetében való megtévesztését és a szerződés
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3016/2015. (I. 27.) AB VÉGZÉSE. Az Alkotmány bíróság tanácsa alkotmány jogi panasz tárgyában meghozta a következő.
1126 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3016/2015. (I. 27.) AB VÉGZÉSE alkotmány jogi panasz visszautasításáról Az Alkotmány bíróság tanácsa alkotmány jogi panasz tárgyában meghozta a következő végzést: Az Alkotmány
aujla.lla tett perében a január 23. napján kelt
A OOK!JM~MOI aooronlkusaláírássallátta EL: BUDAPEST KÖRNYÉKI TÖRVÉNYSZÉK ORSZÁGOSBiRÓSÁGI HIVATAL A Budapest Környéki Törvényszék a, ügyintéző: ) által képviselt Intrum felperesnek - a Madari Ügyvédi Iroda,
Alkalmazott jogszabályok: Pp , (1) bekezdés. Győri Ítélőtábla Pf.IV /2012/3.szám
Ha az elsőfokú bíróság alakszerű határozat meghozatala nélkül dönt a tárgyalás érdemi folytatása (a perújítás megengedhetősége) mellett, ezen döntésével szemben a perújítás tárgyában hozott érdemi határozat
KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
~ Fõvárosi Ítélõtábla 6.Pf.20.086/20 1 O/4. I A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fõvárosi Ítélõtábla a Béhm Ügyvédi Iroda (ügyintézõ: dr. Béhm Lajos ügyvéd, 1083 Budapest, Baross u. 119/a) által képviselt
Alkalmazott jogszabályok : Ptk. 3:103. (1) bekezdés. 1:5.. (1) bekezdés
I. Amennyiben a kisebbségvédelmi törvényességi felügyeleti kérelem megfelel a törvényi feltételeknek, a cégbíróságnak nincs hatásköre az összehívni kért taggyűlés napirendjére tűzött kérdések célszerűségének,
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3155/2018. (V. 11.) AB HATÁROZATA
2018. 15. szám 813 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3155/2018. (V. 11.) AB HATÁROZATA bírói kezdeményezés elutasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa jogszabály alaptörvény-ellenességének és nemzetközi szerződésbe ütközésének
Alkalmazott jogszabályok: évi X. törvény, 98.. (1) bekezdés, , (1) és (3) bekezdése bekezdés, 102.
I. Az üzletrésztıke megszüntetése a közgyőlés-törvényben szabályozott - felajánlásával indul és valamennyi szövetkezeti üzletrész tulajdonos igazolt elfogadó nyilatkozatával, vagy a 2007. május 1. napjával
A Győri Ítélőtábla Gf.IV.20.228/2005/30.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Győri Ítélőtábla a fellebbezési eljárásban a G. Ügyvédi Iroda által képviselt R. Díszlet- és Jelmeztervező Bt. felperesnek a
ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELE TISZTESSÉGTELENSÉGE KÖZVETLEN VÉGREHAJTHATÓSÁGOT BIZTOSÍTÓ KÖZOKIRAT
ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELE TISZTESSÉGTELENSÉGE KÖZVETLEN VÉGREHAJTHATÓSÁGOT BIZTOSÍTÓ KÖZOKIRAT A közjegyző ténytanúsítványba foglalt nyilvántartás irányadóságára, elfogadására vonatkozó általános
a Madari Ügyvédi Iroda (1027 Budapest, Frankel Leó u. 5. mfszt. 2.) által képviselt Jordán Attila (1089 Budapest, Orczy út 25. I/1/2.
Pesti Központi Kerületi Bíróság -1- A Pesti Központi Kerületi Bíróság a Baltás Ügyvédi Iroda ( 1138 Budapest, Váci út 144-150. II. emelet) által képviselt Intrum Justitia Zrt. (1138 Budapest, Váci út 144-150.)
pontja, 6/2004. (I.22.) Korm. rendelet 4.. (1) bekezdés b/ pontja, Számv. tv (5).bekezdés, 36.. (1) bekezdés f/ pont és 38..
A SZÖVETKEZETBŐL KILÉPŐ TAGOT MEGILLETŐ ELSZÁMOLÁS NÉHÁNY KÉRDÉSE A szövetkezet a fejlesztési célra, visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás, juttatás összegét tőketartalékba (tartalékba)
Rendkívüli tájékoztatás. működési formaváltás és kapcsolódó névváltozás cégbírósági bejegyzéséről
Rendkívüli tájékoztatás működési formaváltás és kapcsolódó névváltozás cégbírósági bejegyzéséről Az ( Társaság ) ezúton teszi közzé a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának Cg. 01-10- 040952/1365. számú végzését
BDT Megjelent: Bírósági Döntések Tára 2015/6/93.
BDT2015. 3335. I. A tagdíj nem az alapításkor (vagy a tagsági jog keletkezésekor) teljesítendő vagyoni hozzájárulás. Ezért az alapító okirat Ptk. nak való megfeleltetése során az egyesület alapító okiratának

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Gyermekeinkért Nagycsaládosok Egyesülete - PDF
Gyermekeinkért Nagycsaládosok Egyesülete
Download "Gyermekeinkért Nagycsaládosok Egyesülete"
Ida Gál
1 Gyermekeinkért Nagycsaládosok Egyesülete Alapszabály A közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. Törvény rendelkezéseinek az Egyesület Alapszabályban való rögzítésével. I. Általános rendelkezések I.1. Az Egyesület neve: Gyermekeinkért Nagycsaládosok Egyesülete (rövidítve: GyeNE, továbbiakban: Egyesület) I.2. Az Egyesület székhelye: 9100 Tét, Kinizsi utca 10. I.3. Az Egyesület pecsétje: I.4. Az Egyesület célja: 1) a nagycsaládosok egymást ismerő és segítő közösségekké szervezése, a közösség működtetése; 2) az élet és az anyaság tiszteletére nevelés, a házasságért és a jövő generációjáért érzett felelősség erősítése; 3) felmutatni a társadalomnak azokat az értékeket, amelyeket a nagycsaládosok képviselnek; 4) a nagycsaládosok sajátos érdekeinek képviselete és szolgálata; I.5. Az Egyesület jogi személy. I.6. Az Egyesület közhasznú jogállása: Az Egyesület a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. Törvényben meghatározottak alapján közhasznú szervezetként kívánja tevékenységét folytatni, tagsága akaratának megfelelően. II. Az Egyesület céljai és feladatai II.1. Az Egyesület összefogja a város területén és környékén élő nagycsaládosokat, akik nem csak maguknak, de a környezetükben élőknek is szeretnének valami hasznosat átadni, és ezen célok érdekében tevékenykednek. II.2. Az Egyesület alapvető feladata a tagok munkájának összefogása és elősegítése; ennek megvalósítására rendezvények, konferenciák, tanfolyamok és szakmai tanulmányutak szervezése, módszertani és propagandaanyagok készítése és beszerzése, terjesztése, kapcsolatok létesítése és fenntartása bel- és külföldi, hasonló tevékenységet folytató, illetve a tevékenységhez kapcsolódó szövetségekkel, egyesületekkel, alapítványokkal és intézményekkel. II.3. Az egyesület közhasznú céljai megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve vállalkozási tevékenységet folytathat úgy, hogy a vállalkozás nem képezheti a tevékenység döntő részét. II.4. Az Egyesület politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. II.5. Az Egyesület céljai: 1) Az élet és az anyaság tiszteletére nevelés, a házasságért és a jövő generációjáért érzett felelősség erősítése. 2) A nagycsaládosok sajátos érdekeinek képviselete és szolgálata. 3) A nagycsaládosok egymást ismerő és segítő közösséggé szervezése. 4) Felmutatni azokat az értékeket, amelyeket a nagycsaládosok képviselnek. 5) Rendezvények szervezése (kulturális tevékenység) 6) Ifjúsági hálózat kiépítése. 7) Nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés. 8) Szociális tevékenység, családsegítés évi CLVI. Törvény, V. fejezet, 26. c), (2) 9) Család-, gyermek-, és ifjúságvédelem évi CLVI. Törvény, V. fejezet, 26. c), (10) II.6. Az Egyesület feladatai: 1) Az Egyesület feladata az Alapszabály II.5. pontjában meghatározott célok érdekében:
2 a) Szakmai megbeszélések, fórumok, klubok, továbbképzések, előadások, gyakorlati bemutatók szervezése és lebonyolítása. b) Szorgalmazza és segíti a helyi nagycsaládosok beilleszkedését az Egyesületbe. c) Javaslatokat terjeszt elő az illetékes állami, politikai, és társadalmi szervekhez a nagycsaládosokat érintő ügyekben. d) Elősegíti a nagycsaládosok valós társadalmi helyzetének felmérését és bemutatását. e) Figyelemmel kíséri a család-, gyermek-, és ifjúságvédelemmel foglalkozó jogszabályok adta lehetőségeket, és erről a tagokat tájékoztatja. f) Közvélemény formálás a sajtóval történő rendszeres kapcsolattartás segítségével. g) Programszervezés, különös tekintettel a prevenció és az egészségmegőrzés területére. 2) Az Egyesület céljait az alábbi eszközökkel valósítja meg: a) Anyagi, szellemi erőforrások felkutatásával és felhasználásával, a nagycsaládosok gondjainak enyhítése érdekében. b) Céljainak megvalósítására szakmai megbeszélések, klubok, továbbképzések, előadások, gyakorlati bemutatók szervezése, lebonyolítása. c) Belföldi és külföldi intézményekkel, szervezetekkel, egyesületekkel, klubokkal, valamint a külföldön élő nagycsaládosokkal, és azok szervezeteivel történő kapcsolatok kialakításával, és az együttműködéséből adódó lehetőségek kihasználásával. d) Pályázatokon való részvétellel. e) Alapítványok létrehozásával, alapítványok adta lehetőségek megpályázásával. f) Érdekképviseleti feladatkörökben illetékes szervekhez történő javaslatok előterjesztésével, és egyedi kérelmek támogatásával. g) Jótékony célú akciók szervezésével, lebonyolításával. h) Tagjai részére üdülési, sport-, és szabadidős tevékenységek biztosítása az egészséges életmód megteremtésének segítése, támogatása életmód-, sport-, szabadidős táborok valamint utazások szervezésével és lebonyolításával. Az Egyesület a fenti célok megvalósításának érdekében a Közhasznú Szervezetekről szóló évi CLVI törvény 26. c) bekezdésében meghatározott alábbi közhasznú tevékenységeket végzi és támogatja: a) Egészég megőrzés, betegségmegelőzés (1) b) Szociális tevékenység, családsegítés (2) c) Nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés (4) d) Kulturális tevékenység (5) e) Gyermek- és ifjúságvédelem (10) f) Hátrányos helyzetű csoportok társadalmi esélyegyenlőségének elősegítése (11) g) Közhasznú szervezetek számára biztosított csak közhasznú szervezetek által igénybe vehető szolgáltatások (20) II.7. Az Egyesület együtt kíván működni, illetve önkéntes szövetségre léphet minden olyan hazai és külföldi szervezettel, amelynek célja az alapszabályban foglaltakkal azonos, vagy hasonló. Céljai megvalósításának érdekében alapítványt hozhat létre, alapítvány(ok)hoz és más társadalmi szervekhez csatlakozhat. II.8. Az Egyesület nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhessen a közhasznú szolgáltatásokból. III.1. Az egyesület tagjai: 1) rendes tag 2) pártoló tag 3) tiszteletbeli tag III. Az Egyesület tagjai
3 III.2. Az Egyesület rendes tagja lehet minden természetes személy, aki saját háztartásában három, vagy több gyermeket nevel, vagy nevelt fel, egyetért az Egyesület célkitűzéseivel, és vállalja az Egyesület feladatainak megvalósításában való közreműködést, valamint a tagdíj rendszeres fizetését. III.3. Az Egyesület pártoló tagja lehet az a természetes, vagy jogi személy, aki/amely munkájával, vagy szellemi javaival, illetve anyagi eszközeivel az Egyesület tevékenységét támogatja, és vállalja a pártoló tagsággal járó kötelezettségek teljesítését. III.4. Az Egyesület tiszteletbeli tagja lehet az a természetes, vagy jogi személy, aki/amely a nagycsaládosok, vagy a gyermekek érdekében kiemelkedő tevékenységet végez. Tiszteletbeli tagságot az Elnökség javaslata alapján a Közgyűlés adományozhat. III.5. A rendes és a pártoló tagok felvétele belépési nyilatkozat alapján, 2 tag ajánlásával történik, a jelentkezőket az Elnökség veszi fel. A felvételt megtagadó a határozat ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül a Közgyűléshez lehet fellebbezni, amely a fellebbezést a következő közgyűlésen tárgyalja. A fellebbezést az Elnökséghez kell benyújtani, de a Közgyűlésnek kell címezni. III.6. A tag a tagságból eredő jogait akkor gyakorolhatja, ha tagsági díját befizette. IV. A tagok jogai és kötelezettségei IV.1. A rendes tag jogai: 1) Az Egyesület bármely tisztségére megválasztható. 2) Szavazati joggal részt vehet az Egyesület Közgyűlésének munkájában. 3) Javaslatokat, indítványokat tehet, továbbá felszólalással, fellebbezéssel fordulhat az Egyesület illetékes szervéhez. 4) Családtagjaival együtt részt vehet az Egyesület rendezvényein. 5) Érvényes tagági igazolvánnyal igénybe veheti az Egyesület szolgáltatásait, kedvezményeit. IV.2. A rendes tag kötelezettségei: 1) Aktívan működjék közre a Egyesület célkitűzéseinek, feladatainak megvalósításában. 2) Tartsa meg az Alapszabály és más belső szabályzatok előírásait. 3) Rendszeresen fizesse a tagdíjat. IV.3. A pártoló tag jogai: 1) Tanácskozási joggal részt vehet az Egyesület közgyűlésein. 2) Javaslatokat, indítványokat tehet az Egyesület illetékes szerveihez. 3) A természetes személy pártoló tag családtagjaival együtt részt vehet az Egyesület rendezvényein. 4) A jogi személy pártoló tagot illető egyéb jogokat a vele kötött szerződés tartalmazza. IV.4. A pártoló tag kötelezettségei: 1) Segítse elő az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását. 2) Tartsa meg az Alapszabály rendelkezéseit. IV.5. A természetes személy tiszteletbeli tag jogai: 1) Tanácskozási joggal részt vehet az Egyesület közgyűlésein. 2) Javaslatokat, indítványokat tehet az Egyesület illetékes szerveihez. 3) Részt vehet az Egyesület rendezvényein, tanfolyamain. 4) Igénybe veheti az Egyesület szolgáltatásait és kedvezményeit. IV.6. A jogi személy tiszteletbeli tag jogai: 1) Képviselője tanácskozási joggal részt vehet az Egyesület közgyűlésien. 2) Képviselője javaslatokat, indítványokat tehet az Egyesület illetékes szerveihez. IV.7. A tiszteletbeli tag kötelezettségei: 1) Segítse elő az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását. 2) Tartsa meg az Alapszabály rendelkezéseit. V. A tagság megszűnése
4 V.1. A rendes tagság és a természetes személy pártoló tagsága megszűnik: 1) kilépéssel 2) törléssel 3) kizárással 4) elhalálozással 5) az Egyesület megszűnésével V.2. Kilépéssel szűnik meg a tagsági viszonya annak, aki ezt a szándékát az Elnökségnek írásban bejelenti. A kilépés az írásbeli bejelentésnek az Elnökség által történt kézhezvételétől hatályos. V.3. Törléssel szűnik meg a tagsági viszonya annak, aki a tagsági díjfizetési kötelezettségét írásbeli felszólítás ellenére nem rendezi. A törlés kérdésében az Elnökség hoz határozatot. V.4. Kizárja az Elnökség határozatával a tagok sorából azt, aki az Egyesület célkitűzéseivel ellentétes, vagy azokat gátló magatartást tanúsít, továbbá aki neki felróható módon megsérti az Egyesület működésére vonatkozó jogszabályi, alapszabályi rendelkezéseket, illetve akit a bíróság szándékos bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítél. A kizáró határozatot indokolni kell, meg kell határozni azt a konkrét magatartást, ami miatt a tagot kizárták. V.5. A törlést, vagy kizárást kimondó határozat ellen annak kézhezvételétől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye. A fellebbezést az Elnökségnek kell benyújtani, de a Közgyűlésnek kell címezni. A fellebbezés kérdésében a Közgyűlés következő ülésén határoz. V.6. Az Elnökség javaslatot tehet a tiszteletbeli tag cím megvonására a Közgyűlésnek azzal szemben, aki az Egyesület hírnevét szándékos viselkedésével rombolja, célkitűzéseivel ellentétes, vagy azokat gátló magatartást tanúsít, továbbá akit a bíróság szándékos bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítél. V.7. A jogi személy pártoló tagsága megszűnik a jogi személy jogutódlás nélküli megszűnése esetén. VI. Az Egyesület szervezete VI.1. Az egyesület vezető testületei: 1) közgyűlés 2) elnökség 3) ellenőrző bizottság VI.2. Az elnökség mellett a közgyűlés határozata alapján állandó és ideiglenes bizottságok működhetnek. VI.3. Közgyűlés: Az Egyesület legfőbb szerve. A közgyűlés az Egyesületet érintő minden kérdésben dönthet. A Közgyűlést a rendes tagok (illetve ezek meghatalmazottai) alkotják. A Közgyűlés ülései nyilvánosak. VI.4. A Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: 1) az Alapszabály megállapítása, módosítása; 2) az Elnökség tagjainak és elnökének, valamint az Ellenőrző Bizottság tagjainak és elnökének megválasztása, felmentése; 3) az Egyesület évi költségvetésének és az éves tagdíjnak a megállapítása, az Egyesület vagyonának felhasználásáról való döntés; 4) az Elnökség évi beszámolójának megvitatása, elfogadása, erről egyszerű, nyílt szavazással dönt a közgyűlés; 5) más egyesülettel való egyesülés, országos szövetséghez való csatlakozás elhatározása; 6) az Egyesület feloszlatásának kimondása és ilyen esetben döntés az Egyesület vagyonának hovafordításáról; 7) döntés tiszteletbeli tag cím adományozásáról, illetve megvonásáról; 8) a díjazásban részesülők körének, tiszteletdíjuk összegének megállapítása; 9) döntés azon ügyekben, amelyeket jogszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal, vagy amelyeket az Elnökség, vagy az Ellenőrző Bizottság a Közgyűlés elé terjeszt. VI.5. A Közgyűlés működésének szabályai:
5 1) A Közgyűlést szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal össze kell hívni. Akkor is össze kell hívni a Közgyűlést, ha azt a bíróság elrendeli, valamint, ha azt a tagok legalább egyharmada a cél és ok megjelölésével indítványozza, továbbá, ha az Ellenőrző Bizottság indítványozza. 2) A Közgyűlést az Elnök híva össze. A Közgyűlésre valamennyi rendes, pártoló és tiszteletbeli tagot írásban meg kell hívni a napirend egyidejű közlésével. Az írásbeli meghívókat legkésőbb a Közgyűlés megtartásának időpontja előtt nyolc nappal az érintettek részére meg kell küldeni. 3) A Közgyűlés akkor határozatképes, ha a rendes tagok több mint fele jelen van. Minden egyes rendes tagot egy szavazat illet meg. Határozatképtelenség esetén a Közgyűlést 30 napon belüli időpontra ismét össze kell hívni. A megismételt Közgyűlés változatlan napirenddel a jelenlévők számára való tekintet nélkül határozatképes, amennyiben a közgyűlési meghívóban felhívták a tagok figyelmét a megismételt Közgyűlés határozatképességének feltételeire. A Közgyűlésen a tagokat meghatalmazott is képviselheti. 4) A Közgyűlés határozatait nyílt szavazással, a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza. A jelenlévők által kétharmados többséggel meghozott határozat szükséges a jelen fejezet VI.4. pont, 1), 5), 6) bekezdéseiben meghatározott kérdésekben. 5) A Közgyűlés vezetése a levezető elnök feladata. A levezető elnök személyére a Közgyűlés megnyitása után az Egyesület Elnöke tesz a Közgyűlésnek javaslatot. Megválasztása nyílt szavazással történik. 6) A Közgyűlésről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a Közgyűlés helyét, időpontját, a napirendi pontokat, az egyes hozzászólások lényeges tartalmát, a határozatok szövegét. A Közgyűlés jegyzőkönyvét a Közgyűlés megnyitása után megválasztott jegyzőkönyvvezető, két jegyzőkönyv hitelesítő, és a levezető elnök írja alá. A Közgyűlés határozatairól készült jegyzőkönyv kivonatot az Egyesület tagjainak írásban kézbesíteni kell. 7) Az Egyesület nyilvántartást vezet, amelyből a Közgyűlés döntéseinek tartalma, időpontja, hatálya, illetve a döntést támogatók számaránya (ha lehetséges személye) megállapítható. Az Egyesület a Közgyűlés határozatait írásban közli az érintettekkel, illetve internetes honlapján hozza nyilvánosságra. VI.6. Az Elnökség: 1) A Közgyűlések közötti időtartamra az Egyesület legfőbb vezető, végrehajtó és ügyintéző szerve az Elnökség, amelyet a Közgyűlés a rendes tagjai sorából, négyévi időtartamra nyílt szavazással választ. 2) Az Egyesület Elnökét, Elnökhelyettesét, Titkárát e tisztségekre kell kifejezetten megválasztania a Közgyűlésnek. 3) Az Elnökség ülései nyilvánosak. Az Elnökség üléseit az Elnök hívja össze. Az ülés helyéről, időpontjáról és a megtárgyalandó kérdésekről az előterjesztések megküldésével legalább nyolc nappal korábban írásban értesítenie kell az Elnökség tagjait és a meghívottakat. Halaszthatatlanul sürgős esetben az Elnök rövidebb határidőt is megállapíthat. 4) Az Elnökség akkor határozatképes, ha ülésén legalább három tagja, köztük az Elnök jelen van. Határozatait nyílt szavazással, egyszerű többséggel hozza. VI.7. Az Elnökség tagjai 1) Elnök 2) Elnökhelyettes 3) Titkár 4) Tag, 2 fő. VI.8. Az Elnökségi tisztség megszűnik: 1) elhalálozással, 2) mandátum lejártával, 3) Közgyűlés által történő felmentéssel, 4) lemondással. A választott tisztségviselő felmenthető megbízatása alól, ha neki felróható módon Az Egyesületnek anyagi, vagy hírnevében kárt okoz, és az Alapszabályban meghatározott feladatát nem látja el.
6 A választott tisztségviselő lemondhat megbízatásának lejárata előtt is, de elhatározását köteles legalább 30 nappal előbb az Elnökségnek írásban bejelenteni. VI.9. Az Elnökség feladatai: 1) gondoskodik a Közgyűlés határozatainak végrehajtásáról; 2) a Közgyűlések közötti időben az Egyesület munkáját irányítja; 3) dönt a rendes és pártoló tagok felvételéről, tagsági viszonyuk törléséről, tagok kizárásáról; 4) elkészíti, és a Közgyűlés elé terjeszti az Egyesület éves költségvetését és zárszámadását; 5) javaslatot tesz a tiszteletbeli tag cím adományozására a Közgyűlésnek; 6) javaslatot tesz a tiszteletbeli tag cím megvonására a Közgyűlésnek; 7) éves tevékenységéről beszámol a Közgyűlésnek. Az Elnökség üléseit havonta tartja, de szükség esetén bármikor összehívható. Tevékenységét éves munkaterv alapján végzi, üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni. Határozatairól írásban értesíteni kell a tagokat. Az Egyesület nyilvántartást vezet, amelyből döntéseinek tartalma, időpontja, hatálya, illetve a döntéshozók számaránya (ha lehetséges személye) megállapítható. Az Egyesület az Elnökség határozatait írásban közli az érintettekkel, illetve internetes honlapján hozza nyilvánosságra. VI.10. Az Elnök 1) az Egyesület Elnökségének ülései közötti időszakban folyamatosan intézi az Egyesület ügyeit; 2) gondoskodik a közgyűlési és elnökségi határozatok végrehajtásáról; 3) az Elnökség két ülése közötti tevékenységéről az Elnökségnek beszámol; 4) összehívja írásban az Elnökség üléseit a napirend egyidejű közlésével; 5) vezeti az Elnökség üléseit; 6) képviseli az Egyesületet a hatóságok, más szervek előtt; 7) gondoskodik arról, hogy az Elnökség intézkedései összhangban legyenek a Közgyűlés határozataival; 8) az Elnökség döntéseit az érdekeltekkel írásban közli, ugyanakkor az Egyesület székhelyén nyilvánosan hozzáférhetővé teszi; 9) az Elnökség másik négy tagja közül valamelyikkel együtt gyakorolhatja az utalványozási jogot; 10) összehívja a Közgyűlést. VI.11. Az Elnökhelyettes és elnökségi tagok 1) az Elnök irányításával végzik feladataikat; 2) az Elnök akadályoztatása esetén annak időtartamára az Elnökhelyettes helyettesíti, vagy az Elnökség által megbízott Elnökségi Tag. VI.12. A Titkár 1) irányítja az Egyesület adminisztratív, gazdasági, ügyviteli tevékenységét; 2) biztosítja a Közgyűlés, az Elnökség határozatainak, az egyesületi tisztségviselők intézkedéseinek végrehajtásához és üléseihez szükséges személyi és tárgyi feltételeket; 3) gondoskodik az Egyesület nyilvántartásainak vezetéséről; 4) gondoskodik a folyamatos és eseti adatszolgáltatásról az Egyesület szervei és tisztségviselői számára. VI.13. Az Ellenőrző Bizottság 1) Az Ellenőrző Bizottság a Közgyűlés által a rendes tagok közül megválasztott 3 személyből áll. Az Ellenőrző Bizottság tagjait és Elnökét a tisztségekre kell kifejezetten megválasztania a Közgyűlésnek. Az Ellenőrző Bizottsági tagok, Elnök megbízatása négy évre szól. 2) Az Ellenőrző Bizottság tagjai, illetőleg azoknak a Ptk. 685 (b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozói megbízatásuk időtartama alatt nem lehetnek az Elnökség tagjai és nem állhatnak az Egyesülettel munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban. 3) Az Ellenőrző Bizottság tagjai és a Ptk. 685 (b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozói nem kaphatnak az Egyesülettől semmiféle juttatást, kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, valamint az Egyesület minden tagjának nyújtott, a jelen Alapszabály I. és II. fejezetében leírt célok szerinti juttatásokat. VI.14. Az Ellenőrző Bizottság feladata és hatásköre
7 1) az Egyesület jogszabályok és az Egyesületi Alapszabály szerinti működésének ellenőrzése; 2) az Elnök részt vehet az Egyesület szerveinek ülésein, iratokba betekinthet, az Egyesület tisztségviselőitől, alkalmazottaitól felvilágosítást kérhet; 3) tevékenységéről jelentést készít és azt a Közgyűlés elé tárja; 4) ellenőrzi az Egyesület pénzügyi gazdálkodását, különösen az Egyesület költségvetésében jóváhagyott összegek rendeltetésszerű és a mindenkori előírásoknak megfelelő felhasználását; 5) vizsgálja az Egyesület zárszámadását és véleményét közli a Közgyűléssel; 6) súlyos jogsértés feltárása esetén rendkívüli közgyűlés összehívását kezdeményezheti, illetve a törvényességi felügyeletet ellátó szervhez fordulhat. VI.15. Az Ellenőrző Bizottság tagság megszűnik: 1) elhalálozással; 2) mandátum lejártával; 3) Közgyűlés által történő felmentéssel; 4) lemondással. VI.16. Az Ellenőrző Bizottsági tagok jogai és kötelességei 1) a bizottsági üléseken a bizottság határozatainak meghozatalában való részvétel; 2) észrevételek, javaslatok tétele az Egyesület működésével összefüggő kérdésekben; 3) felvilágosítás kérése az Egyesület tisztségviselőitől, alkalmazottaitól; 4) javaslattétel rendkívüli Közgyűlés összehívására. VI.17. Az Ellenőrző Bizottság működése 1) Az Ellenőrző Bizottság maga állapítja meg munkatervét és ügyrendjét; 2) Az Ellenőrző Bizottság az ügyrendben meghatározott időszakonként, de legalább 3 havonként ülésezik. Rendkívüli ülést kell összehívni, ha az Elnök vagy valamely bizottsági tag az ok és cél egyidejű megjelölésével kéri. 3) Az Ellenőrző Bizottság ülései nem nyilvánosak, azokon az Ellenőrző Bizottság tagjain kívül csak a meghívott személyek lehetnek jelen. Az Ellenőrző Bizottság ettől eltérően is rendelkezhet. 4) Az Ellenőrző Bizottsági ülését az Elnök hívja össze. Az ülés helyéről, időpontjáról és a megtárgyalandó kérdésekről az előterjesztések megküldésével legalább nyolc nappal korábban írásban értesíteni kell a bizottság tagjait és a meghívottakat. Halaszthatatlanul sürgős esetben az Elnök rövidebb határidőt is megállapíthat. VI.18. Az Ellenőrző Bizottság határozatképessége Az Ellenőrző Bizottság akkor határozatképes, ha ülésén legalább két tagja, köztük az Elnök jelen van. Határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. VI.19. Az Ellenőrző Bizottság tagjai tanácskozási joggal részt vehetnek az Elnökség ülésein, az Elnöktől jelentést, az Egyesület alkalmazottaitól pedig tájékoztatást, vagy felvilágosítást kérhetnek, továbbá betekinthetnek az Egyesület könyvelésébe és irataiba. VI.20. Az Ellenőrző Bizottság Elnöke 1) Az Ellenőrző Bizottság Elnökét a Közgyűlés közvetlenül választja négy évre. 2) Az Ellenőrző Bizottság Elnökének feladatai és hatásköre: a) az Ellenőrző Bizottsági határozatok végrehajtásának felügyelete; b) az Ellenőrző Bizottság üléseinek összehívása és vezetése; c) mindazoknak a feladatoknak az ellátása, amelyeket jogszabály, az Alapszabály, illetve a Közgyűlés hatáskörébe utal. 3) Az Ellenőrző Bizottság Elnöke a bizottság döntéseit az érdekeltekkel írásban közli. VI.21. A vezető tisztségviselők összeférhetetlensége 1) Ksztv. 8. : a vezető szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója [Ptk. 685 (b)], élettársa (a továbbiakban együtt: hozzátartozó) a határozat alapján: a) kötelezettség, vagy felelősség alól mentesül, vagy b) bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a társadalmi szervezet
8 által tagjainak, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. 2) Ksztv. 9.. (1): A közhasznú szervezet megszűnését követő két évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki. 3) A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. VI.22. Az Egyesület gazdálkodása 1) Az Egyesület pénzügyi forrásai: a) tagdíjak, b) pártoló tagok támogatása, c) közérdekű kötelezettség-vállalásból és egyéb forrásokból származó bevételek (pl.: pályázatok elnyerése), d) az Egyesület által folytatott tevékenység nyereségéből származó bevétel. 2) Az Egyesület a pénzügyi jogszabályok, valamint az éves költségvetés alapján gazdálkodik, a gazdálkodásáról zárszámadást készít. 3) Az Egyesület a bevételeivel, vagyonával önállóan gazdálkodik. 4) Az Egyesület gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt a 3. pontban leírt tevékenységre, célokra fordítja. 5) Az Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel, a tagok saját vagyonukkal nem felelnek az Egyesület tartozásaiért. 6) Az Egyesület tevékenységi célja szerinti gazdálkodását a társadalmi szervezetek gazdálkodásáról szóló jogszabályok alapján végzi. 7) Az Egyesület csak másodlagosan végezhet vállalkozási tevékenységet. VI.23. Iratokba való betekintés A Szervezet irataiba az Egyesület székhelyén bárki betekinthet az Egyesület Elnökével való előzetes egyeztetést követően. Az irat betekintést az Elnöknek a bejelentéstől számított 8 munkanapon belül lehetővé kell tenni. A Szervezet működésének adatairól, a közhasznú szolgáltatások igénybevételéről a nyilvánosságot internetes honlapján keresztül tájékoztatja. A Szervezet éves beszámolóját internetes honlapon hozza nyilvánosságra. VI.24. Az Egyesület megszűnésének esetei: 1) feloszlását a Közgyűlés kimondja, 2) más Egyesülettel egyesül a Közgyűlés határozata alapján, 3) a bíróság feloszlatja, 4) a bíróság megállapítja megszűnését annak következtében, hogy tagjainak száma 10 fő alá csökken, vagy az Egyesület egy éve nem működik. Megszűnése esetén az Egyesület vagyonáról a Közgyűlés rendelkezik. Ha az Egyesületet a bíróság feloszlatja, vagy megszűnését a bíróság megállapítja és vagyonáról a közgyűlés nem rendelkezett, vagyona a hitelezők kielégítése után állami tulajdonba kerül, és azt a nagycsaládosokat szolgáló közérdekű célra kell fordítani. A vagyon felhasználásának módját nyilvánosságra kell hozni. VI.25. Záró rendelkezések 1) Az Egyesület működésére az Egyesülésekről szóló évi II. Törvény, valamint a Polgári törvénykönyv vonatkozó szabályai az irányadók. 2) Az Egyesület önálló jogi személy, nevében aláírási jogot az Egyesület Elnöke gyakorolja. 3) Jelen Alapszabályt az Egyesület alakuló közgyűlése án elfogadta.
Nagycsaládosok Solymári Egyesülete Módosított Alapszabály A közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény rendelkezéseinek az Egyesület Alapszabályában való rögzítésével I. Általános rendelkezések
Alapszabály. 1) Az Egyesület neve: Nagycsaládosok Kiskunfélegyházi Egyesülete. 2) Az Egyesület székhelye: 6100 Kiskunfélegyháza Szent János tér 3. sz.
Alapszabály A Nagycsaládosok Kiskunfélegyházi Egyesületének közgyűlése úgy határozott, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló, többször módosított 1959. évi IV. tv. 61-64. -ai alapján jogi személyiséggel
NAGYCSALÁDOSOK KOMLÓI EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY
NAGYCSALÁDOSOK KOMLÓI EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY A NAGYCSALÁDOSOK KOMLÓI EGYESÜLETE EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA l. Általános rendelkezések 1) A Nagycsaládosok Komlói Egyesületének (továbbiakban
A Cri Du Chat Baráti Társaság Alapszabálya
A Cri Du Chat Baráti Társaság Alapszabálya A Cri Du Chat Baráti Társaság közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959.