1997. évi CLV.
a fogyasztóvédelemről1
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy olyan szabályozás jöjjön létre, amely biztosítja a fogyasztói érdekek – különösen a biztonságos áruhoz és szolgáltatáshoz, a vagyoni érdekek védelméhez, a megfelelő tájékoztatáshoz és oktatáshoz, a hatékony jogorvoslathoz, továbbá az egyesületeken keresztül történő fogyasztói érdekképviselethez fűződő érdekek – védelmét, valamint az érvényesítésükhöz szükséges intézményrendszer továbbfejlesztését, a következő törvényt alkotja:2
1. §3 (1) E törvény hatálya – a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – a vállalkozások azon tevékenységére terjed ki, amely a fogyasztókat érinti vagy érintheti.
(2)4 E törvény hatálya nem terjed ki a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által felügyelt tevékenységet folytató szervezeteknek, személyeknek MNB által felügyelt tevékenységére (a továbbiakban: pénzügyi szolgáltatási tevékenység).
2. §5 E törvény alkalmazásában:
a)6 fogyasztó: az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekében eljáró természetes személy, aki árut vesz, rendel, kap, használ, igénybe vesz vagy az áruval kapcsolatos kereskedelmi kommunikáció, ajánlat címzettje. A békéltető testületre vonatkozó szabályok alkalmazásában – a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának kivételével – fogyasztónak minősül a fentieken túlmenően az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységi körén kívül eső célok érdekében eljáró, külön törvény szerinti civil szervezet, egyházi jogi személy, társasház, lakásszövetkezet, mikro, kis- és középvállalkozás is, amely árut vesz, rendel, kap, használ, igénybe vesz vagy az áruval kapcsolatos kereskedelmi kommunikáció, ajánlat címzettje.
e)7 fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesület: az egyesülési jogról szóló törvény alapján létrehozott egyesület, ha az alapszabályában meghatározott célja a fogyasztók érdekeinek védelme, e célnak megfelelően legalább két éve működik, és természetes személy tagjainak száma legalább ötven fő, továbbá az ilyen egyesületek szövetsége,
f) termék: minden birtokba vehető forgalomképes ingó dolog – ide nem értve a pénzt, az értékpapírt és a pénzügyi eszközt – és a dolog módjára hasznosítható természeti erő,
g) szolgáltatás: termék, ingatlan vagy vagyoni értékű jog értékesítésén kívül minden olyan – ellenszolgáltatás fejében végzett – tevékenység, amely a megrendelő, illetve megbízó igényének kielégítésére valamely eredmény létrehozását, teljesítmény nyújtását vagy más magatartás tanúsítását foglalja magában,
h)8 közszolgáltatás: külön törvény alapján termékértékesítési vagy szolgáltatásnyújtási kötelezettség hatálya alá tartozó vállalkozás által e kötelezettség alapján nyújtott víziközmű-szolgáltatás, távhőszolgáltatás, települési szilárd és folyékony hulladék rendszeres begyűjtésére, gyűjtésére, elszállítására és elhelyezésére irányuló szolgáltatás, elektronikus hírközlési szolgáltatás, postai szolgáltatás, villamos energia egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó részére villamosenergia-vásárlási szerződés vagy hálózathasználati szerződés alapján nyújtandó szolgáltatás, valamint földgáz egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó részére földgáz-kereskedelmi szerződés vagy elosztóhálózat-használati szerződés alapján nyújtandó szolgáltatás,
i)9 fogyasztói csoport: a szervezők – díjazás ellenében történő – közreműködésével a csoport tagjai pénzének összegyűjtésén alapuló minden olyan csoport, amelynek célja, hogy minden tagja az általa előre meghatározott dolog tulajdonjogát a tagok befizetéseiből, előre meghatározott időtartamon belül – véletlenszerű vagy többletfeltételek vállalásától függő kiválasztás útján – a csoport segítségével megszerezze,
j)10 adásvételi szerződés: a Polgári Törvénykönyv szerinti adásvételi szerződés, valamint minden olyan szerződés is, amelynek áruk és szolgáltatások egyaránt tárgyát képezik,
k)11 szolgáltatási szerződés: az adásvételi szerződéstől eltérő bármely olyan szerződés, amelynek értelmében a vállalkozás a fogyasztó részére szolgáltatást nyújt vagy szolgáltatás nyújtását vállalja, a fogyasztó pedig megfizeti vagy vállalja, hogy megfizeti a szolgáltatás díját,
n)12 egységár: a termék e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott mértékegységére vonatkozó ár,
o)13 békéltető testület: tartós alapon létrejött, a fogyasztói jogviták alternatív vitarendezési eljárás keretében történő rendezésével foglalkozó szervezet, amelyet az e törvényben meghatározott szerv (személy) nyilvántartásba vett,
p)14 online adásvételi vagy online szolgáltatási szerződés: olyan adásvételi vagy szolgáltatási szerződés, amelynek értelmében a vállalkozás vagy annak közvetítője egy honlapon vagy egyéb elektronikus eszközön keresztül kínál megvételre valamilyen árut vagy kínál igénybevételre valamilyen szolgáltatást, és a fogyasztó az adott honlapon vagy egyéb elektronikus eszközön keresztül rendeli meg az árut vagy szolgáltatást,
r) forgalmazás: valamely termék vállalkozás által – értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára ellenérték fejében vagy ingyenesen – történő rendelkezésre bocsátása, ideértve a fogyasztó számára történő felkínálást is,
s)15 fogyasztói jogvita: a fogyasztó és a vállalkozás közötti adásvételi vagy szolgáltatási szerződés megkötésével és teljesítésével kapcsolatos vitás ügy, valamint a fogyasztó és a vállalkozás között külön megkötésre kerülő adásvételi vagy szolgáltatási szerződés hiányában a termék minőségével, biztonságosságával, a termékfelelősségi szabályok alkalmazásával, a szolgáltatás minőségével összefüggő vitás ügy,
t)16 belföldi fogyasztói jogvita: adásvételi vagy szolgáltatási szerződés kapcsán felmerülő olyan jogvita, amely esetében a fogyasztó a termék vagy a szolgáltatás megrendelésének időpontjában Magyarországon rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel, és a vállalkozás rendelkezik Magyarországon székhellyel, telephellyel, fiókteleppel,
u)17 határon átnyúló fogyasztói jogvita: adásvételi vagy szolgáltatási szerződés kapcsán felmerülő olyan jogvita, amely esetében az érintett fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye Magyarországon található, és a vállalkozás székhelye, telephelye, letelepedési helye ettől eltérő európai uniós tagállamban van, vagy az érintett fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye más európai uniós tagállamban található, és a vállalkozás székhelye Magyarországon van,
v) szexuális termék: olyan birtokba vehető forgalomképes dolog, amelynek elsődleges célja a szexuális ingerkeltés, különösen amely nemi aktust vagy egyéb szexuális cselekményt nyíltan ábrázol, illetve emberi testet, testrészt szexuális ingerkeltésre alkalmas módon vagy szexuális ingerkeltés céljából ábrázol, ideértve a – rendeltetése szerint – szexuális ingerkeltésre szolgáló, nemi aktus vagy egyéb szexuális cselekmény során alkalmazható eszközt is, a fogamzásgátlás céljából alkalmazható eszköz kivételével,
II. Fejezet18
3–5. §
III. Fejezet19
6. §20
7. §21
7/A. §22
A forgalmazással, illetve a szolgáltatásnyújtással összefüggő különös követelmények23
8. §24 A közszolgáltatási tevékenységet folytató vállalkozás a számla Posta Elszámoló Központon keresztüli készpénzbefizetéssel történő kiegyenlítését, valamint – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a számla nyomtatott példányának egyszeri kiadását külön díj fizetéséhez nem kötheti.
9–11. §25
12. §26
13. §27
14. §28 (1) A fogyasztót – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a külön jogszabályban meghatározottak szerint írásban tájékoztatni kell a fogyasztóknak megvételre kínált termék eladási áráról és egységáráról, illetve a szolgáltatás díjáról.
(4)29 Az eladási árat és az egységárat, illetve – határon átnyúló szolgáltatásnyújtás kivételével – a szolgáltatás díját Magyarország törvényes fizetőeszközében kifejezve, a fizetőeszköz nemét (forint) vagy annak rövidítését (Ft) megjelölve kell feltüntetni.
(6)30 Ha a termékre vonatkozó kereskedelmi kommunikáció megjelöli a termék eladási árát – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik –, az egységárat is meg kell adni.
15. § (1)31 A terméket úgy kell csomagolni, hogy a csomagolás óvja meg a termék minőségét, könnyítse meg szállítását, ne befolyásolja hátrányosan a termék minőségét vagy mennyiségét.
(2)32 A termék csomagolására jogszabály további előírásokat határozhat meg.
Különös felelősségi szabályok33
16. §34 (1)35 A csomagolásra vonatkozó rendelkezések megtartására a gyártó, az ár feltüntetésére vonatkozó rendelkezések megtartására a forgalmazó, illetve a szolgáltatást értékesítő vállalkozás köteles.
(3)36 Az eljáró hatóság felhívására a vállalkozás köteles igazolni, hogy a csomagolásra, illetve az árfeltüntetésre vonatkozó kötelezettségeinek eleget tett.
(4)37 A (2) bekezdésben foglalt rendelkezések nem érintik a forgalmazónak a gyártóval szemben érvényesíthető igényeit.
(5)38
IV/A. Fejezet39
A gyermek- és fiatalkorúak védelmét szolgáló különös rendelkezések40
16/A. §41 (1) Tilos tizennyolcadik életévét be nem töltött személy részére – a kizárólag orvosi rendelvényre kiadható gyógyszer kivételével – alkoholtartalmú italt értékesíteni, illetve kiszolgálni.
(4)42 Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott korlátozás érvényesítése érdekében a vállalkozás vagy annak képviselője kétség esetén felhívja a fogyasztót életkorának hitelt érdemlő igazolására. Az életkor megfelelő igazolásának hiányában a termék értékesítését, illetve kiszolgálását meg kell tagadni.
(5)43 A játékszoftver gyártója az olyan játékszoftver forgalmazása esetén, amely alkalmas a tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek fizikai, szellemi, lelki vagy erkölcsi fejlődésének kedvezőtlen befolyásolására, különösen azáltal, hogy meghatározó eleme az erőszak, illetve a szexualitás közvetlen, naturális ábrázolása, köteles a „Tizennyolc éven aluliak számára nem ajánlott!” szöveget a játékszoftver csomagolásán jól észlelhető módon feltüntetni. A kötelezettséget az internetes lehívásra közzététel útján forgalmazott játékszoftver esetén a technikai sajátosságoknak megfelelő eltéréssel, a játékszoftver lehívása előtt kell teljesíteni.
(6)44 A játékszoftver gyártója abban az esetben köteles az (5) bekezdésben foglalt kötelezettségnek eleget tenni, ha előzőleg nem csatlakozott az Egységes Európai Játékinformációs Rendszerhez (Pan European Game Information – PEGI) és nem alkalmazza a PEGI által megállapított, korhatár-besorolásra vonatkozó előírásokat. Ha az (5) bekezdés szerinti kötelezettséget – az e bekezdésben foglalt kivétellel – a gyártó nem teljesíti, a játékszoftver forgalmazója a szoftvert az (5) bekezdésben meghatározott szöveg feltüntetésével hozhatja forgalomba.
IV/B. FEJEZET45
FOGYASZTÓI CSOPORT SZERVEZÉSÉNEK TILALMA
16/B. §46 (1) Tilos fogyasztói csoportot létrehozni.
(3) Tilos fogyasztói csoportba fogyasztókat nyilvános felhívás útján gyűjteni. A 2012. január 1-je előtt létrehozott fogyasztói csoportba új fogyasztó kizárólag a – szerződés felmondással történő megszüntetése következtében – kieső fogyasztó helyére vehető fel.
(3)47 Az iskolai fogyasztóvédelmi oktatás a Nemzeti Alaptanterv részét képezi. A Nemzeti Alaptanterv fogyasztóvédelemmel kapcsolatos követelményeinek a Kormány részére történő benyújtása előtt be kell szerezni a fogyasztói érdekek országos képviseletét ellátó egyesületek véleményét is.
(4)48 A Nemzeti Alaptanterv elvei és követelményei szerint a fogyasztóvédelemért felelős miniszter közreműködik a közoktatás intézményei számára készülő fogyasztóvédelmi tantervi követelmények meghatározásában.
(5)49 Az állam a fogyasztóvédelmi oktatással kapcsolatos feladatait az oktatási intézményekkel, a fogyasztóvédelmi hatósággal és a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületekkel együttműködve látja el.
Panaszkezelés, ügyfélszolgálat50
17/A. §51 (1)52 A vállalkozás köteles a fogyasztót tájékoztatni
d) a panaszok közlése érdekében a vállalkozás vagy a vállalkozás 17/B. § szerinti ügyfélszolgálatának levelezési címéről és – ha a panaszokat ilyen módon is fogadja – elektronikus levelezési címéről, illetve internetes címéről, telefonszámáról.
(1a)53 A tájékoztatásnak fogyasztói jogvita esetén ki kell terjednie a fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes békéltető testületekhez való fordulás lehetőségére, valamint tartalmaznia kell a békéltető testület székhelyét, telefonos elérhetőségét, internetes elérhetőségét és levelezési címét. A békéltető testületekről történő tájékoztatási kötelezettséget világosan, érthetően és könnyen elérhető módon kell teljesíteni, internetes honlappal rendelkező vállalkozás esetén a honlapon, honlap hiányában az általános szerződési feltételekben, általános szerződési feltételek hiányában pedig külön formanyomtatványon. Üzlettel rendelkező vállalkozás esetén az e bekezdés és az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást jól láthatóan és olvashatóan kell megadni.
(6) Az írásbeli panaszt a vállalkozás – ha az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa eltérően nem rendelkezik – a beérkezését követően harminc napon belül köteles írásban érdemben megválaszolni és intézkedni annak közlése iránt. Ennél rövidebb határidőt jogszabály, hosszabb határidőt törvény állapíthat meg. A panaszt elutasító álláspontját a vállalkozás indokolni köteles.
(8)54 A panasz elutasítása esetén a vállalkozás köteles a fogyasztót írásban tájékoztatni arról, hogy panaszával – annak jellege szerint – mely hatóság vagy békéltető testület eljárását kezdeményezheti. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell továbbá az illetékes hatóság, illetve a fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti békéltető testület székhelyét, telefonos és internetes elérhetőségét, valamint levelezési címét. A tájékoztatásnak arra is ki kell terjednie, hogy a vállalkozás a fogyasztói jogvita rendezése érdekében igénybe veszi-e a békéltető testületi eljárást.
17/B. §55 (1) A közszolgáltatási tevékenységet folytató vállalkozás, valamint a külön törvényben meghatározott egyéb vállalkozás a fogyasztói panaszok intézésére, a fogyasztók tájékoztatására köteles ügyfélszolgálat működtetéséről gondoskodni oly módon, hogy az – törvény eltérő rendelkezése hiányában – az ügyfelek részére nyitva álló helyiségben kerüljön kialakításra.
(2) Az ügyfélszolgálat működési rendjét, félfogadási idejét a vállalkozás úgy köteles megállapítani, illetve működésének feltételeiről oly módon köteles gondoskodni, hogy az ügyfélszolgálat megközelítése, az ahhoz való hozzáférés – az ellátott fogyasztók számára és földrajzi eloszlására figyelemmel – ne járjon aránytalan nehézségekkel a fogyasztókra nézve. Ennek keretében a vállalkozás köteles biztosítani legalább azt, hogy
d) az elektronikus eléréssel működtetett ügyfélszolgálat – üzemzavar esetén megfelelő más elérhetőséget biztosítva – folyamatosan elérhető legyen, illetve
(3)56 Telefonos eléréssel működtetett ügyfélszolgálat, illetve az ügyintézés időpontjának előzetes lefoglalására biztosított telefonos elérés esetében biztosítani kell a fogyasztó által kezdeményezett hívás sikeres felépülésének időpontjától számított öt perc várakozási időn belüli hívásfogadást és az érdemi ügyintézés megkezdését, kivéve, ha az a tevékenységi körén kívül eső elháríthatatlan ok miatt nem lehetséges, feltéve, hogy a vállalkozás úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. A vállalkozás köteles a panasszal kapcsolatos élőhangos ügyintézés választását a fogyasztó beazonosítása nélküli módon – reklám továbbítása nélkül – a telefonos eléréssel működtetett ügyfélszolgálat menüsorrendjének első helyére tenni. Az ügyfélszolgálathoz beérkező valamennyi telefonon tett szóbeli panaszt, valamint az ügyfélszolgálat és a fogyasztó közötti telefonos kommunikációt hangfelvétellel rögzíteni kell. Ha a hangfelvétel tartalmazza a 17/A. § (5) bekezdése szerinti tartalmi elemeket – ide nem értve a panasz előterjesztésének helyét, a fogyasztó által bemutatott bizonyítékok jegyzékét, a jegyzőkönyvet felvevő személy aláírását, valamint a jegyzőkönyv felvételének helyét és idejét –, a jegyzőkönyv felvétele a fogyasztó beleegyezésével mellőzhető. A hangfelvételt egyedi azonosítószámmal kell ellátni és öt évig meg kell őrizni.
(3a)57 A fogyasztó kérésére, a fogyasztó erre irányuló kéréséről történő tudomásszerzéstől számított 30 napon belül díjmentesen
(3b)58 Amennyiben a fogyasztó kéri, a hangfelvételről készült másolatot elektronikus úton kell rendelkezésére bocsátani. A fogyasztó a (3a) bekezdésben foglalt jogait együttesen és külön-külön is gyakorolhatja. A vállalkozás a hangfelvétel kiadását a fogyasztó azonosításán túl egyéb feltételhez nem kötheti. A vállalkozás a hangfelvétel készítésével, megőrzésével és rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos kötelezettségéről, továbbá az egyedi azonosítószámról a fogyasztót a telefonos ügyintézés kezdetekor tájékoztatni köteles.
(5)59 A 17/A. §-tól eltérően az ügyfélszolgálat minden esetben köteles a vállalkozás panasszal kapcsolatos álláspontját és intézkedéseit indokolással ellátva írásba foglalni, és a fogyasztónak a panasz beérkezését követő tizenöt napon belül megküldeni, kivéve, ha a fogyasztó panaszát szóban közli és a vállalkozás az abban foglaltaknak nyomban eleget tesz. A korábbi, érdemben megválaszolt panasz tartalmával azonos tartalmú, ugyanazon fogyasztó által tett, ismételt, új információt nem tartalmazó panasz, valamint az azonosíthatatlan személy által tett fogyasztói panasz kivizsgálását a vállalkozás mellőzheti.
(9)60 A közszolgáltatási tevékenységet folytató vállalkozás – a külön jogszabályban foglaltakat figyelembe véve – köteles saját, önálló, kizárólag a közszolgáltatói tevékenységéről információt nyújtó internetes honlapot működtetni vagy meglévő honlapjának nyitóoldaláról közvetlenül elérhető, tárolható, megjeleníthető és nyomtatható módon ingyenesen hozzáférhetővé tenni legalább az alábbiakat:
(10)61 A (9) bekezdés d) pontja szerinti alkalmazandó díj mértékét felhasználói kategóriánként és településenkénti bontásban kell hozzáférhetővé tenni.
(11)62 A (9) bekezdés d) és e) pontja szerinti rendeleteket, továbbá i) pontja szerinti üzletszabályzatokat és általános szerződési feltételeket a szövegben való kereshetőség biztosításával, a hatályos időállapotok elhatárolásával kell hozzáférhetővé tenni 5 évre visszamenőleg.
17/C. §63 A 17/A. § és a 17/B. § alkalmazásában az írásbeliség követelményének levél, távirat, távgépíró vagy telefax útján, továbbá bármely egyéb olyan eszközzel is eleget lehet tenni, amely a címzett számára lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását, és a tárolt adatok változatlan formában és tartalommal történő megjelenítését.
Fogyasztóvédelmi referens64
17/D. §65 (1) A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) hatálya alá tartozó, a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény hatálya alá nem tartozó vállalkozás köteles fogyasztóvédelmi referenst foglalkoztatni.
(2)66 A fogyasztóvédelmi referens feladata a vállalkozás fogyasztókat érintő tevékenységének figyelemmel kísérése, a vállalkozás alkalmazottai részére a fogyasztóvédelmi szemlélet erősítését, valamint a fogyasztóvédelmi szabályok ismeretének elmélyítését elősegítő fogyasztóvédelmi tárgyú oktatás, képzés rendszeres szervezése. A fogyasztóvédelmi referens kapcsolatot tart a fogyasztóvédelmi hatósággal, békéltető testületekkel, valamint egyéb, fogyasztóvédelmi feladatokat is ellátó állami szervekkel.
(3a)67 A vállalkozás olyan fogyasztóvédelmi referens foglalkoztatására köteles, akinek az államilag elismert fogyasztóvédelmi szakképesítése, szakképzettsége vagy az iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű képzés során kiadott képesítési bizonyítványában szereplő szakiránya illeszkedik a foglalkoztató vállalkozás cégjegyzékben szereplő főtevékenységi köréhez.
(4)68 Az (1) bekezdésben meghatározott vállalkozás legalább egy fogyasztóvédelmi referenst köteles foglalkoztatni minden olyan megyében és a fővárosban, ahol
(6a)69 A fogyasztóvédelmi referens köteles tájékoztatni a fogyasztóvédelmi hatóságot a foglalkoztatásával kapcsolatos adatokról (név, a képesítési bizonyítvány kiállításának dátuma és sorszáma, a foglalkoztatás kezdő időpontja), valamint az adatokban beállt változásról, 8 napon belül.
(7)70
(8)71 A (3) bekezdés b) pontja szerinti képzést olyan gazdasági társaság vagy egyéni cég szervezhet (a továbbiakban: szervező), amely tevékenységének folytatását a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint a fogyasztóvédelmi hatóságnak bejelentette, és
(9)72 Fogyasztóvédelmi referens foglalkoztatására köteles vállalkozás a (3) bekezdés b) pontja szerinti képzést nem szervezhet.
(10)73 A (8) bekezdés szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell:
h)74 annak igazolását, hogy a szervező szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(10a)75
(11)–(12)76
(12a)77 A szervező a képzés folytatása során folyamatosan meg kell feleljen az e törvényben meghatározott feltételeknek.
(13)78 A fogyasztóvédelmi hatóság országos nyilvántartást vezet a szervezőkről, és ellenőrzi a szervezők e törvénynek és a benyújtott dokumentumoknak megfelelő működését, és a képzés feltételeit. Amennyiben a
fogyasztóvédelmi hatóság a szervező nem megfelelő működését állapítja meg, törli a nyilvántartásból.
(14)79 A vizsga eredményes teljesítéséről a szervező képesítési bizonyítványt állít ki, amely tartalmazza a képzésben részt vevő által elvégzett szakirányt. A szervező a képesítési bizonyítványokról nyilvántartást vezet.
a)80 a képzésre a meghatározott formában jelentkezzen, és
(16)81
18. §82 (1)83 A békéltető testület hatáskörébe tartozik a fogyasztói jogvita bírósági eljáráson kívüli rendezése. A békéltető testület feladata, hogy megkísérelje a fogyasztói jogvita rendezése céljából egyezség létrehozását a felek között, ennek eredménytelensége esetén az ügyben döntést hoz a fogyasztói jogok egyszerű, gyors, hatékony és költségkímélő érvényesítésének biztosítása érdekében. A békéltető testület a fogyasztó vagy a vállalkozás kérésére tanácsot ad a fogyasztót megillető jogokkal és a fogyasztót terhelő kötelezettségekkel kapcsolatban.
(2) A békéltető testület a megyei (fővárosi) kereskedelmi és iparkamarák (a továbbiakban: kamara) mellett működő független testület.
(3)84 Az állam – a költségvetési törvényben meghatározott mértékben – gondoskodik a békéltető testületek működésének ügyszámarányos támogatásáról, ide nem értve a Pénzügyi Békéltető Testületet.
(5)85 Online adásvételi vagy online szolgáltatási szerződéssel összefüggő határon átnyúló fogyasztói jogvita esetén az eljárásra kizárólag a fővárosi kereskedelmi és iparkamara mellett működő békéltető testület illetékes.
(6)86 A békéltető testület köteles a tagjai számára rendszeresen képzést szervezni.
(7)87 A békéltető testületek együttműködnek a fogyasztói jogviták alternatív rendezésére irányuló eljárások joggyakorlatának fejlesztése, a döntések egyöntetűsége, a szakmaiság javítása, valamint a legjobb gyakorlatok átvétele érdekében.
(8)88 Ha a békéltető testület az (5) bekezdés sérelme nélkül beleegyezett, hogy az online vitarendezési platformon keresztül továbbított jogvita kapcsán alternatív vitarendezési eljárást folytat, a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben, és a fogyasztói jogviták online rendezéséről szóló 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt online vitarendezési platform feladatai ellátásának módjáról és a panaszok bejelentésére szolgáló elektronikus űrlap kitöltésének módjáról, és az online vitarendezési kapcsolattartó pontok közötti együttműködés módjáról szóló, a Bizottság 2015/1051 számú végrehajtási rendeletében foglaltak figyelembe vételével köteles eljárni.
19. §89 A fővárosi kereskedelmi és iparkamara mellett működő békéltető testület látja el a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti tagállami online vitarendezési kapcsolattartó pont feladatait.
20. §90 (1) Az eljárásra a fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti békéltető testület illetékes.
(3)91 Az eljárásra – a fogyasztó erre irányuló kérelme alapján – az (1) és (2) bekezdés szerint illetékes testület helyett a fogyasztó kérelmében megjelölt békéltető testület illetékes.
(4) Ha több fogyasztó közösen terjeszt elő kérelmet, bármelyik kérelmezőre illetékes testület valamennyi kérelmezőre nézve illetékes.
(5)92 A békéltető testület illetékességi területe a testületet működtető kamara szerinti megyére (fővárosra) terjed ki.
(6)93 A békéltető testületi eljárás hivatalos nyelve a magyar.
21. § (1)94 A békéltető testület elnökből, – szükség szerint – elnökhelyettesből és tagokból (a továbbiakban együtt: békéltető testületi tagok) áll.
(2)95 A békéltető testületi tagokat – a Kormány rendeletében meghatározottak szerint – egyrészről a kamara és a megyei (fővárosi) agrárkamarák, másrészről a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek egyenlő arányban jelölik ki.
(3)96 A testületi tagok száma testületenként legalább tíz fő. A békéltető testület megalakulásakor legfeljebb a testületi tagok fele lehet olyan személy, aki az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte.
(4)97 A kijelölés során biztosítani kell, hogy a testületnek mind a kamara, megyei (fővárosi) agrárkamarák, mind a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek által jelölt személyek között legyen olyan tagja, aki megfelel a 25. § (3) és (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(5)98 A békéltető testületi tagok kijelölését követően a tagok összehívásával megalakul a békéltető testület.
(6)99 A békéltető testület megbízatása négy évre szól. A békéltető testületi tagok újra kijelölhetőek.
(7)100 A békéltető testület tagjai tevékenységüket külön jogszabályban meghatározott díjazás ellenében végzik.
22. § (1)101 Békéltető testületi tag az lehet, aki felsőfokú iskolai végzettséggel és annak megfelelő szakterületen legalább kétéves igazolt szakmai gyakorlattal rendelkezik.
(2)102 Nem lehet békéltető testületi tag, aki
a)103 a polgári jog szabályai szerint cselekvőképtelen vagy cselekvőképességében bármely ügycsoportban korlátozott,
c) büntetlen előéletű, de akinek a büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős ítéletében megállapította a 2013. június 30-ig hatályban volt, a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényben meghatározott visszaélés szigorúan titkos és titkos minősítésű adattal, visszaélés bizalmas minősítésű adattal, visszaélés korlátozott terjesztésű minősítésű adattal, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni bűncselekmény, VIII. címében meghatározott nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, XVI. fejezet III. címében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény, XVII. fejezetében meghatározott gazdasági bűncselekmény, XVIII. fejezetében meghatározott vagyon elleni bűncselekmény szándékos elkövetése, illetve a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény szerinti minősített adattal visszaélés, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, XXVII. Fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, XXXIII. Fejezetében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény, XXXV–XXXVII. Fejezetében meghatározott szándékos bűncselekmény, XXXVIII–XLIII. Fejezetében meghatározott bűncselekmény, vagy olyan bűntett miatt, amelyet bűnszervezet keretében követett el
d) az (1) bekezdés szerinti, a kijelölés alapjául szolgáló végzettségnek és szakmai gyakorlatnak megfelelő foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll.
(3)104 Az (1) bekezdés szerinti alkalmassági feltétel teljesülését az érintett igazolja a békéltető testületi tagsági kijelölés feltételeként.
(4)105 Azt a tényt, hogy a (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró okok vele szemben nem állnak fenn, az érintett hatósági bizonyítvánnyal igazolja
a)106 a békéltető testületi tagsági kijelölés feltételeként,
(5)107 A 21. § (3) bekezdésében foglalt feltétel teljesülésének vizsgálata érdekében a békéltető testületi tagok kijelölése során a tagnak jelölt személy életkorát hatósági igazolvánnyal igazolja.
22/A. §108 (1) A békéltető testület elnöke a békéltető testület tagját, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter a békéltető testület elnökét írásban, a mulasztás jogkövetkezményének ismertetésével felhívhatja annak igazolására, hogy az igazolásra felhívottal szemben nem áll fenn a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok.
(2)109 Ha az (1) bekezdésben meghatározott felhívásra a békéltető testületi tag, illetve a békéltető testület elnöke igazolja, hogy vele szemben nem áll fenn a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok, az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat a békéltető testület a tag, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter a testület elnöke részére megtéríti.
22/B. §110 (1)111 Az alkalmassági feltételek teljesülése, a kizáró okok, valamint a 21. § (3) bekezdésében foglalt feltétel vizsgálata céljából a békéltető testület elnöke kezeli a békéltető testületi tagnak jelölt személy
d) a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró okok fenn nem állásának megállapítása céljából kiállított hatósági bizonyítványban
23. §112 (1) Az elnököt – a testületi tagok közül – a békéltető testület választja meg. A választás eredményéről a békéltető testület értesíti a fogyasztóvédelemért felelős minisztert. Ha az elnök testületi tagsági megbízatásának megszűnését követő hatvan napon belül a békéltető testület nem választ elnököt, az új elnököt a fogyasztóvédelemért felelős miniszter bízza meg a testületi tagok közül. Az elnök teljes jogkörrel képviseli a testületet.
(2) A békéltető testület elnöke – ha a testület munkaterhe azt indokolja – elnökhelyettest jelölhet ki a testületi tagok közül. Az elnököt akadályoztatása esetén az elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti. Elnökhelyettes hiányában az elnököt szükség esetén az általa az adott alkalommal történő helyettesítésre kijelölt tag a kijelölésben meghatározott körben helyettesítheti.
23/A. §113 A tagokról a testület elnöke listát vezet. A lista tartalmazza a tagok nevét, felsőfokú végzettségük oklevél szerinti megnevezését, szakterületük és a tagot jelölő szervezet megjelölését. Ezek az adatok közérdekből nyilvános adatok. Az elnök a testületi tagok listáját megküldi a békéltető testület működési feltételeit biztosító kamarának, valamint a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek.
a)114 a békéltető testület megbízatása időtartamának lejártával,
b)115 ha vele szemben a 22. § (2) bekezdés a) pontja szerinti kizáró ok áll fenn,
c)116 ha bejelenti, hogy vele szemben a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok áll fenn, vagy a 22/A. § (1) bekezdésében meghatározott felhívásra nem igazolja vagy nem tudja igazolni, hogy nem áll fenn vele szemben a 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott kizáró ok,
d)117 lemondással,
e)118 alkalmatlanná válása esetén,
f)119 halálával.
(2)120 Az (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a megbízatás megszűnését az érintett testületi tag meghallgatása után és a tagot jelölő szervezet véleményének figyelembevételével a békéltető testület elnöke, illetve – az elnök tekintetében – a békéltető testület tagjai közül választott, a kamara, megyei (fővárosi) agrárkamarák és a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek által jelölt tagokból álló háromfős testület állapítja meg.
(3)121 Ha a békéltető testületi tag megbízatása e törvényben szabályozott bármely okból megszűnik, helyette a békéltető testületi tag jelölésére vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával új testületi tagot kell kijelölni. Ha a békéltető testületi tag megbízatása az (1) bekezdés b–f) pontja alapján szűnik meg, a folyamatban lévő ügyekben a békéltető testület elnöke jelöli ki a megszűnt megbízatású tag helyett eljáró tagot.
(4)122 Ha az (1) bekezdés b)–f) pontja szerinti okból a békéltető testület elnökének megbízatása szűnik meg, a békéltető testületi elnök megválasztására vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával új elnököt kell választani, illetve megbízni.
24/A. §123 A békéltető testületi tagoknak függetlennek és pártatlannak kell lenniük, nem lehetnek képviselői a feleknek, eljárásuk során utasítást nem fogadhatnak el. Teljes titoktartásra kötelezettek a békéltető testület működése során tudomásukra jutott tények és adatok tekintetében, az eljárás megszűnése után is. Minderről kijelölésük elfogadásakor írásbeli nyilatkozatot kötelesek tenni.
25. §124 (1)125 A békéltető testület – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – háromtagú tanácsban jár el.
(2)126 Az eljáró tanács egyik tagját az eljárást megindító fogyasztó, egy másik tagját pedig az eljárással érintett vállalkozás jelöli ki a testületi tagok 23/A. §-ban meghatározott listájáról. Az eljáró tanács elnökét, továbbá ha a felek bármelyike a megadott határidőn belül nem él a jelölés lehetőségével, vagy ha más okból szükséges, az eljáró tanács hiányzó tagját a testület elnöke jelöli ki, figyelemmel a (3) bekezdés szerinti követelményekre, továbbá arra, hogy legalább egy tag a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek által jelölt, egy másik tag pedig a kamara vagy a megyei (fővárosi) agrárkamarák által kijelölt testületi tagok közül kerüljön ki, valamint minden olyan szempontra, amely nagy valószínűséggel biztosítja független és pártatlan testületi tag kijelölését. Nem jelölhető ki az eljáró tanács tagjának az a békéltető testületi tag, aki az üggyel kapcsolatban a fogyasztónak vagy a vállalkozásnak tanácsot adott. E követelmény érvényesüléséről a békéltető testület elnöke az eljáró tanács tagjainak 29. § (5) bekezdése szerinti jelölése során is gondoskodik.
(3)127 Az eljáró tanács legalább egy tagja jogi végzettséggel kell, hogy rendelkezzen.
(4)128 Ha a testület elnöke szerint a fogyasztói jogvita egyszerű megítélésű, az eljárás lefolytatására egyedül eljáró testületi tagot jelöl ki. Ha azonban mindkét fél – az általa az (1) bekezdés szerint jelölhető testületi tag megjelölésével – azt kéri, a békéltető testület ebben az esetben is háromtagú tanácsban jár el.
(5)129 A (4) bekezdésben meghatározott esetben egyedül eljáró testületi tagként csak az jelölhető ki, aki jogi végzettséggel rendelkezik, és a megelőző három évben nem állt az őt jelölő kamarával, megyei (fővárosi) agrárkamarával, illetve fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesülettel, vagy ezek tagjával munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban.
(6)130 Ahol a törvény a továbbiakban eljáró tanácsot, illetve az eljáró tanács elnökét említ, azon az egyedül eljáró testületi tagot is érteni kell.
26. § (1)131 A békéltető testületi tag az eljárásból ki van zárva, ha neki vagy a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozójának a vitás ügyhöz személyi vagy vagyoni érdekeltsége fűződik, illetve egyéb ok miatt elfogult, kivéve, ha a feleket erről tájékoztatta, és ennek ismeretében személye ellen egyik fél sem emelt kifogást.
(6)132 A kizárási kérelemről a békéltető testület elnöke dönt, az érintett testületi tag meghallgatása után. E döntés meghozataláig az eljáró tanács – a kizárással érintett testületi tagot is beleértve – folytathatja az eljárást, de kötelezést tartalmazó határozatot, illetve ajánlást nem hozhat.
26/A. §133 (1) A békéltető testület bárki kérésére köteles haladéktalanul, írásban vagy más megfelelő formában tájékoztatást adni a hatásköréről, illetékességéről, eljárásának szabályairól és költségeiről, a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás hozatalának feltételeiről, a határozatok kikényszerítésének módjáról, az ajánlás és a kötelezést tartalmazó határozat hatályon kívül helyezésének feltételeiről, és arról, hogy a békéltető testület eljárása nem érinti az igények bírósági úton való érvényesíthetőségét.
27. §134 A békéltető testület eljárása megindításának feltétele, hogy a fogyasztó az érintett vállalkozással közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését.
28. §135 (1) A békéltető testület eljárása a fogyasztó kérelmére indul.
c)136 – ha a fogyasztó az illetékességet a 20. § (3) bekezdésére kívánja alapítani – a 20. § (1) és (2) bekezdése szerint illetékes békéltető testület helyett kérelmezett testület megjelölését,
f)137 a fogyasztó nyilatkozatát arra nézve, hogy az ügyben más békéltető testület eljárását nem kezdeményezte, közvetítői eljárás nem indult, keresetlevél beadására, illetve fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem előterjesztésére nem került sor,
h)138 a fogyasztó aláírását.
(3)139 A kérelemhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a fogyasztó bizonyítékként hivatkozik, így különösen a vállalkozás írásbeli nyilatkozatát a panasz elutasításáról, ennek hiányában a fogyasztó rendelkezésére álló egyéb írásos bizonyítékot a 27. §-ban előírt egyeztetés megkísérléséről.
(5)140 Ha a kérelem nem felel meg a (2)–(4) bekezdésben foglaltaknak, a békéltető testület elnöke a hiány megjelölésével – a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül – pótlásra hívja fel a kérelmezőt.
28/A. §141 Az eljárás megindítása esetén a Polgári Törvénykönyv elévülés nyugvására vonatkozó rendelkezései irányadók.
29. §142 (1)143 Az eljárás megindulásától kezdődő határidők számításakor az eljárás megindulásának napja az a nap, amelyen a kérelem a békéltető testület elnökéhez beérkezik, hiánypótlásra történő felhívás esetén az a nap, amelyen a kérelmező a hiánypótlásnak eleget tett.
(2) A békéltető testület elnöke az eljárás megindulásától számított nyolc napon belül megvizsgálja, hogy az ügy a testület hatáskörébe és illetékessége alá tartozik-e. A testület hatáskörének vagy illetékességének hiánya esetén az ügyet – a kérelmező egyidejű értesítésével – a hatáskörrel, illetve illetékességgel rendelkező szervezetnek haladéktalanul megküldi.
(3) A testület hatáskörének és illetékességének megállapítása esetén az elnök – a (4) és a (7) bekezdésben meghatározott kivételekkel – az eljárás megindulásától számított hatvan napon belüli meghallgatási időpontot tűz ki a felek számára.
(4)144 Az elnök az eljárást meghallgatás kitűzése nélkül megszünteti, ha tudomására jut, hogy
e) a fogyasztó a hiánypótlási felhívást – az erre nyitva álló határidőben – nem teljesítette.
(4a)145 Az elnök a kérelem meghallgatás kitűzése nélküli elutasítása esetén ennek tényéről, valamint indokáról a feleket a kérelem kézhezvételétől számított huszonegy napon belül értesíti.
(5) Az elnök a meghallgatás kitűzött időpontjáról, illetve arról, hogy kezdeményezi a meghallgatás mellőzését, a feleket a kérelem másolatának és a 23/A. § szerinti lista egyidejű megküldésével kellő időben előzetesen értesíti, azzal a felhívással, hogy az eljáró tanács általuk jelölhető tagjára vonatkozó javaslatukat legkésőbb az értesítés részükre történt kézbesítésétől számított nyolc napon belül tegyék meg, ellenkező esetben a kijelölésről a békéltető testület elnöke hivatalból gondoskodik.
(5a)146 Az (5) bekezdés szerinti értesítésnek arra is ki kell terjednie, hogy
(5b)147 Az (5) bekezdés szerinti értesítés magában foglalja a békéltető testület eljárásában meghozatalra kerülő döntések joghatására történő figyelemfelhívást, valamint az arra történő kioktatást is, hogy a felek nem kötelesek az eljárás során jogi képviselőt igénybe venni, azonban az eljárás bármely szakában kérhetnek független szakvéleményt, illetve képviselheti vagy segítheti őket harmadik fél. Az értesítés kiterjed az eljárás várható időtartamára, valamint az eljárás időtartama meghosszabbításának lehetőségére is.
(6)148 A 25. § (4) bekezdése szerinti esetben az elnök az értesítésben közli a felekkel a kijelölt eljáró testületi tag személyét, egyben köteles felhívni a felek figyelmét arra, hogy a 25. § (4) bekezdésében meghatározottak szerint nyolc napon belül kérhetik, hogy a testület háromtagú tanácsban járjon el.
(7)149 A hozzájárulást megadottnak kell tekinteni, ha a fél – az elnök erre irányuló felhívásának kézbesítésétől számított – tizenöt napon belül nem nyilatkozik.
(8)150 Az értesítésben a vállalkozást fel kell szólítani, hogy az értesítés részére történt kézbesítésétől számított nyolc napon belül írásban nyilatkozzon (a továbbiakban: válaszirat) a fogyasztó igényének jogosságát és az ügy körülményeit, valamint a tanács döntésének kötelezésként történő elfogadását (a továbbiakban: eseti alávetés) illetően, nyilatkozatában jelölje meg az állításait alátámasztó tényeket és azok bizonyítékait, valamint csatolja azokat az okiratokat (ezek másolatát), amelyek tartalmára bizonyítékként hivatkozik. Figyelmeztetni kell a vállalkozást, hogy egyezség létrehozatalára feljogosított személy részvételét köteles biztosítani a meghallgatáson, továbbá az ügy érdemére vonatkozó nyilatkozattételének elmaradása esetén a tanács a rendelkezésére álló adatok alapján határoz. Az értesítés kiterjed a (11) bekezdésben meghatározott együttműködési kötelezettségről történő tájékoztatásra, valamint arra, hogy annak megsértése esetén a fogyasztóvédelmi hatóság általi bírságkiszabásra kerül sor.
(11)151 A vállalkozást a békéltető testületi eljárásban együttműködési kötelezettség terheli, ennek keretében köteles a (8) bekezdésben rögzített tartalommal, az ott említett határidőn belül válasziratát megküldeni a békéltető testület számára. A fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának kivételével a vállalkozás a meghallgatáson egyezség létrehozatalára feljogosított személy részvételét biztosítani köteles. Amennyiben a vállalkozás székhelye, telephelye vagy fióktelepe nem a területileg illetékes békéltető testületet működtető kamara szerinti megyébe van bejegyezve, a vállalkozás együttműködési kötelezettsége a fogyasztó igényének megfelelő írásbeli egyezségkötés lehetőségének felajánlására terjed ki.
(12)152 A (11) bekezdésben meghatározott együttműködési kötelezettségét megsértő vállalkozásról a békéltető testület értesíti a székhelye szerint illetékes fogyasztóvédelmi hatóságot.
29/A. §153 (1) A békéltető testület eljárása során az iratokat a feleknek postai szolgáltató útján, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó rendelkezések szerint kell kézbesíteni.
29/B. §154 A felek meghatalmazott útján is eljárhatnak. Meghatalmazott lehet bármely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet.
29/C. §155 A békéltető testület eljárása során az eljáró tanács vagy annak tagja nem adhat tanácsot a fogyasztót megillető jogokról és kötelezettségekről.
30. §156 (1) Az eljárás során a tanács elnöke egyezséget kísérel meg létrehozni a felek között. Ha az egyezség megfelel a jogszabályoknak, a tanács azt határozattal jóváhagyja, ellenkező esetben, illetve egyezség hiányában az eljárást folytatja.
(3) Az eljárás nem nyilvános, kivéve, ha az eljárás nyilvánosságához mindkét fél hozzájárul.
31. §157 (1)158 A kérelem, illetve a válaszirat az eljárás során szabadon módosítható vagy kiegészíthető, kivéve, ha az eljáró tanács ennek lehetőségét az ezzel okozott késedelemre tekintettel kizárja, vagy a vállalkozás az eseti alávetésre hivatkozva a kérelem módosítása, illetőleg kiegészítése ellen tiltakozik.
(2) Ha a meghallgatáson bármelyik fél szabályszerű értesítés ellenére nem jelenik meg, vagy nem terjeszti elő bizonyítékait, a tanács lefolytatja az eljárást, és a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(3) A tanács az eljárást megszünteti, ha
d)159 az eljárás folytatására a tanács megítélése szerint bármely okból – ideértve azt az esetet is, ha a kérelem megalapozatlansága meghallgatás tartása nélkül megállapítható – nincs szükség,
e)160 a 29. § (4) bekezdése szerinti valamely körülmény a tudomására jut.
32. §161 Egyezség hiányában a tanács az ügy érdemében
a)162 kötelezést tartalmazó határozatot hoz, ha a kérelem megalapozott, és a vállalkozás – a békéltető testületnél vagy a kamaránál nyilvántartott, illetve kereskedelmi kommunikációjában közölt – a 36/C. § szerinti általános alávetési nyilatkozatában, az eljárás kezdetekor vagy legkésőbb a döntés meghozataláig nyilatkozatában a békéltető testület döntését magára nézve kötelezőként elismerte, vagy
32/A. §163 A tanács a fogyasztó kérelmének elutasításáról dönt, ha a meghallgatást követően a kérelmet megalapozatlannak találja.
33. §164 (1) A kötelezést tartalmazó határozatnak, illetve az ajánlásnak ki kell terjednie a kérelemben előterjesztett valamennyi indítványra és a döntés alapjául szolgáló indokokra. A kötelezést tartalmazó határozatban rendelkezni kell az eljárás költségének összegéről és annak viseléséről.
(2)165 Az eljárás költségének tekintendő mindaz a költség, ami a felek oldalán a békéltető testület eljárása igénybevételével összefüggésben – a célszerű és jóhiszemű eljárás követelményére figyelemmel – igazoltan felmerült (előzetes tudakozódás, egyeztetés és levelezés költsége, a felek személyes megjelenésével összefüggő útiköltség és keresetkiesés stb.). A jogi képviselettel összefüggésben felmerülő költség nem tekinthető az eljárás költségének.
(4) A kötelezést tartalmazó határozatban megállapított kötelezettség teljesítésére rendszerint – a határozat kézbesítését követő naptól számított – tizenöt napos határidőt kell szabni.
(5)166 A tanács határozatát, illetve ajánlását annak meghozatala napján hirdeti ki. A kihirdetett határozat, illetve ajánlás írásba foglalt egy-egy példányát legkésőbb harminc napon belül meg kell küldeni a feleknek.
(6)167 A kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás kézbesítése esetén a békéltető testület elnöke a 29/A. § (2) bekezdés szerinti kézbesítési vélelem beálltáról a vélelem beálltát követő nyolc napon belül – a kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás egyidejű csatolásával – értesíti a felet, és gondoskodik a kézbesítési vélelem beállta tényének, valamint a vállalkozás nevének, székhelyének a békéltető testületek honlapján – az ügyszám megjelölésével – történő közzétételéről.
(7)168 A kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás kézbesítése esetén kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet
(8)169 A kérelemben elő kell adni azokat a tényeket, körülményeket, amelyek a kézbesítés szabálytalanságát igazolják vagy az önhiba hiányát valószínűsítik.
(9)170 A kérelmet tizenöt napon belül annak a békéltető testületnek az elnöke bírálja el, amelynek tagja, tanácsa a kötelezést tartalmazó határozatot vagy az ajánlást hozta. Ha a békéltető testület elnöke a kérelemnek helyt ad, a vélelmezett kézbesítéshez fűződő jogkövetkezmények hatálytalanok, és a kötelezést tartalmazó határozatot vagy ajánlást öt napon belül meg kell küldeni a feleknek.
34. §171 (1) A tanács határozata, illetve ajánlása nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy igényét bírósági eljárás keretében érvényesítse.
(3)172 A fél a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül keresettel annak hatályon kívül helyezését kérheti a békéltető testület székhelye szerint illetékes törvényszéktől, ha
(4)173 A vállalkozás az ajánlás hatályon kívül helyezését a (3) bekezdésben foglaltakon túl – az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül – akkor is kérheti a békéltető testület székhelye szerint illetékes törvényszéktől, ha az ajánlás tartalma nem felel meg a jogszabályoknak.
(8)174 A bíróság eljárására egyebekben a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) I–XXX. fejezetének rendelkezései irányadók.
35. §175 (1) A határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a fél kérheti a tanácstól, hogy a határozatban, illetve az ajánlásban előforduló bármely névcserét, névelírást, szám- vagy számítási hibát vagy más hasonló elírást javítson ki, vagy a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás meghatározott része tekintetében adjon értelmezést.
36. §176 (1)177 Ha a vállalkozás a tanács ajánlásának nem tesz eleget, a békéltető testület – a fogyasztó nevének megjelölése nélkül – a jogvita tartalmának rövid leírását és az eljárás eredményét – legkorábban az ajánlásnak a vállalkozás részére történt kézbesítésétől számított hatvan nap elteltével – nyilvánosságra hozza. A kézbesítési vélelemre tekintettel nyilvánosságra hozott ajánlások esetén, ha a kézbesítési vélelmet megdöntik, a békéltető testület haladéktalanul intézkedik a nyilvánosságra hozatal megszüntetéséről.
(3)178 Ha a vállalkozás a tanács kötelezést tartalmazó határozatát vagy a határozattal jóváhagyott egyezséget a teljesítési határidőn belül nem hajtja végre, a fogyasztó kérheti a bíróságtól a tanács határozatának végrehajtási záradékkal történő ellátását, a békéltető testület elnökének egyidejű értesítése mellett.
(6)179 Ha a kézbesítési vélelemre tekintettel végrehajtási záradékkal ellátott kötelezést tartalmazó határozat alapján végrehajtási eljárás indult, és a címzett a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet terjeszt elő, a kérelemnek a végrehajtásra nincs halasztó hatálya. Ha azonban a kérelemben foglalt tények fennállása valószínűnek mutatkozik, erről a kérelmet elbíráló békéltető testület elnöke – a valószínűségre vonatkozó álláspontja és a kérelem megküldésével – haladéktalanul értesíti a bíróságot. A vállalkozás a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmében kérheti a végrehajtás felfüggesztését, amit a bíróság a fogyasztó meghallgatása nélkül is elrendelhet.
36/A. §180 (1)181 A békéltető testület tevékenységéről évente összefoglaló tájékoztatót készít, és azt a tárgyévet követő év március 1-jéig megküldi a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek, valamint azt külön kérésre az igénylő számára elektronikus úton rendelkezésre bocsátja.
36/B. §182 A békéltető testület közzéteszi annak a vállalkozásnak a nevét, székhelyét és az eljárással érintett tevékenysége megjelölését, amely a 29. § (8) bekezdése szerinti felszólítás ellenére nem tett az ügy érdemére vonatkozó – a 29. § (8) bekezdésében foglaltaknak megfelelő tartalmú – nyilatkozatot és a kitűzött meghallgatáson nem jelent meg, ilyen módon megakadályozva az egyezség létrehozását. Erre az értesítésben a vállalkozás figyelmét fel kell hívni.
36/C. §183 (1)184 A vállalkozás a székhelye szerinti békéltető testületnél vagy – valamennyi békéltető testületre kiterjedő hatállyal – a Magyar Kereskedelmi és Iparkamaránál írásban, visszavonásig érvényes általános alávetési nyilatkozatot tehet, amelyben vállalja, hogy a békéltető testületi eljárásnak és egyezség hiányában az ilyen eljárásban hozott határozatnak aláveti magát. Az általános alávetési nyilatkozatban a vállalkozás kötelezettségvállalásának mértékét, illetve hatályát a jogvita tárgyának általa meghatározott értékében vagy más módon is korlátozhatja.
(2)185 A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara a nála megtett általános alávetési nyilatkozatokról nyilvántartást vezet.
(3)186 A békéltető testület az illetékességi területén székhellyel rendelkező vállalkozások nála megtett általános alávetési nyilatkozatairól nyilvántartást vezet.
(4) Ha a fogyasztó bizonyítja, hogy a fogyasztói jogvita alapjául szolgáló szerződést arra tekintettel kötötte, hogy a vállalkozás kereskedelmi kommunikációjában vállalta, hogy a békéltető testületi eljárásnak és egyezség hiányában az ilyen eljárásban hozott határozatnak aláveti magát, a vállalkozást e nyilatkozata – az abban meghatározott feltételekkel – köti az adott eljárásban akkor is, ha nem tett az (1) bekezdés szerinti általános alávetési nyilatkozatot. A vállalkozás mentesül e nyilatkozat kötőereje alól, ha bizonyítja, hogy azt a szerződéskötésig a vállalással azonos módon visszavonta.
37. §187 (1) A békéltető testület az eljárására vonatkozó részletes szabályokat a törvény keretei között szabadon állapíthatja meg. A békéltető testület eljárási szabályzata nem lehet ellentétes a (2) bekezdés szerinti országos eljárási szabályzat rendelkezéseivel.
(2) A békéltető testületek az egységes gyakorlat kialakítása érdekében valamennyi békéltető testület képviselőjének részvételével az eljárás egészére vagy egyes eljárási kérdésekre vonatkozóan országos eljárási szabályzatot készíthetnek, melyet az igazságügyért felelős miniszter hagy jóvá.
37/A. §188 (1) A fogyasztóvédelemért felelős miniszter – a békéltető testületek által megküldött adatok alapján – az általa vezetett minisztérium honlapján gondoskodik a következők közzétételéről:
(3)189 A békéltető testület naprakész, az eljárására vonatkozó és könnyen hozzáférhető információkkal ellátott internetes honlapot működtet, amelyen biztosítja, hogy a fogyasztó online úton is benyújthassa kérelmét és annak mellékleteit. Az internetes honlapon közzé kell tenni és kérés esetén elektronikus úton a felek rendelkezésére kell bocsátani legalább a következő információkat:
c) a békéltető testületi tagok nevét, az őket jelölő fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesület vagy gazdasági kamara megnevezését, valamint megbízatásuk időtartamát, felsőfokú végzettségük oklevél szerinti megnevezését, szakterületüket,
(4)190 A békéltető testületek, valamint az Európai Fogyasztói Központok Hálózatának Magyarországon működő központja, továbbá a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek, valamint a kereskedelmi és iparkamarák internetes honlapjukon közzéteszik az Európai Bizottságnak a békéltető testületekről vezetett jegyzékét.
(5)191 A békéltető testületekről a fogyasztóvédelemért felelős miniszter nyilvántartást vezet, amely a (6) bekezdés a), d) és e) pontjaiban meghatározott adatokat tartalmazza.
(6)192 A békéltető testületek a nyilvántartásba vételük érdekében a következőkről tájékoztatják a fogyasztóvédelemért felelős minisztert:
e) nyilatkozat arról, hogy a békéltető testület megfelel a (3) bekezdésben, a 18. § (6) bekezdésében, a 27. §-ban, a 28/A. §-ban, a 29. § (3)–(5b) bekezdésében, a 30. § (2) bekezdésében, a 33. § (5) bekezdésében, valamint a 36/A. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott minőségi követelményeknek.
(7)193 Ha a békéltető testület nem teljesíti a (6) bekezdés e) pontjában meghatározott követelményeket vagy elmulasztja a 36/A. § (1) bekezdésében meghatározott tájékoztatási kötelezettségét, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter felszólítja a békéltető testületet a követelmények és a tájékoztatás haladéktalan teljesítésére. Ha a békéltető testület a felszólítást követő kilencven nap elteltével sem felel meg a követelményeknek vagy nem adja meg a szükséges tájékoztatást, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter törli a békéltető testületet a nyilvántartásból, és az erről szóló döntését megküldi a békéltető testület részére.
(8)194 Az (5) bekezdés szerinti adatok megváltozása esetén a békéltető testület haladéktalanul értesíti a fogyasztóvédelemért felelős minisztert.
(9)195 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter az (5) bekezdés szerinti nyilvántartást megküldi az Európai Bizottság részére.
(10)196 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter az (5) bekezdés szerinti nyilvántartásban bekövetkezett változásról értesíti az Európai Bizottságot.
Fogyasztóvédelmi rezsipont197
37/B. §198 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság szervezetében fogyasztóvédelmi rezsipont működik.
(2)199 A fogyasztóvédelmi rezsipont feladata a villamosenergia-, földgáz-, távhő-, víziközmű-, hulladékgazdálkodási közszolgáltatást, nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz- közszolgáltatást, valamint a vezetékes PB-gáz szolgáltatást és a PB-gáz tartályban vagy palackban történő forgalmazását érintő területen a fogyasztók tájékoztatása a vonatkozó jogszabályi előírásokról, a fogyasztók által kezdeményezhető hatósági eljárásokról, továbbá az igénybe vehető igényérvényesítési eszközökről.
Közérdekű igényérvényesítés200
38. §201 (1)202 A fogyasztóvédelmi hatóság vagy a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesület pert indíthat a fogyasztók polgári jogi igényeinek érvényesítése iránt az ellen, akinek a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezésekbe ütköző tevékenységét a fogyasztóvédelmi hatóság véglegesen megállapította, ha a jogsértő tevékenység a fogyasztók széles, személyében nem ismert, de a jogsértés körülményei alapján meghatározható körét érinti.
(2) A jogsértés bekövetkezésétől számított három év – vagy ha külön törvény a fogyasztók polgári jogi igényeinek elévülésére rövidebb időtartamot állapít meg, akkor annak – eltelte után perindításnak nincs helye. E határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll. Az igény érvényesítésére nyitva álló határidőbe nem számít bele a fogyasztóvédelmi hatóság eljárásának időtartama.
(3) Ha a jogsértéssel érintett fogyasztók tekintetében az érvényesített igény jogalapja és az igényben megjelölt kár összege, illetve egyéb követelés esetén a követelés tartalma – a jogsértéssel érintett egyes fogyasztók egyedi körülményeire tekintet nélkül – egyértelműen megállapítható, a fogyasztóvédelmi hatóság vagy a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesület kérheti, hogy a bíróság ítéletében kötelezze a vállalkozást a követelés teljesítésére, ellenkező esetben kérheti, hogy a bíróság állapítsa meg a jogsértés tényét a keresetben meghatározott valamennyi fogyasztóra kiterjedő hatállyal. Ha a bíróság a jogsértés tényét a keresetben meghatározott valamennyi fogyasztóra kiterjedő hatállyal állapította meg, a jogsértéssel érintett fogyasztó az általa a jogsértő ellen indított perben kizárólag a kárának összegét, valamint a jogsértés és a kára közötti okozati összefüggést köteles bizonyítani.
(8) Az e § szerinti igényérvényesítési jog megilleti az Európai Gazdasági Térség bármely más tagállamának joga alapján létrejött azon feljogosított szervezeteket az általuk védett fogyasztói érdekek védelme körében, amelyek a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett jegyzéken szerepelnek, feltéve, hogy a keresetben érvényesíteni kívánt igény a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt európai uniós jogi rendelkezéseket átültető olyan jogszabályi rendelkezések megsértésén alapul, amelyek miatti eljárás a 45/A. § (1)–(3) bekezdése alapján a fogyasztóvédelmi hatóság hatáskörébe tartozik.
(9)203 Az e § szerinti pert a Pp. közérdekből indított perre vonatkozó rendelkezései alapján kell lefolytatni.
38/A–38/C. §204
Közérdekű keresetindítás205
39. §206 (1) Ha a vállalkozás jogszabálysértő tevékenysége a fogyasztók széles, személyében nem ismert, de a jogsértés körülményei alapján meghatározható körét érinti vagy jelentős nagyságú hátrányt okoz, és az eljárás a bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyészt vagy a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületet keresetindítási jog illeti meg.
(3)207 Az (1)–(2) bekezdés szerinti szervezetek által indított keresetekre a 38. § (2)–(6) bekezdése megfelelően alkalmazandó. Az (1)–(2) bekezdés szerint keresetindításra jogosultak keresetükben a következőket is követelhetik:
(5)208 Az e § szerinti pert a Pp. közérdekből indított perre vonatkozó rendelkezései alapján kell lefolytatni.
A FOGYASZTÓVÉDELEM ÁLLAMI, ÖNKORMÁNYZATI ÉS ÉRDEKKÉPVISELETI INTÉZMÉNYRENDSZERE
39/A. §209
40. § (1)210 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter
41–42. §211
42/A. §212
43. §213
Együttműködés az Európai Gazdasági Térség államainak fogyasztóvédelmi hatóságaival214
43/A. §215 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság látja el a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a következő irányelveket átültető tagállami jogszabályokba ütköző Európai Közösségen belüli jogsértések tekintetében:
b) a fogyasztói hitelre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló – a 90/88/EGK tanácsi irányelvvel, továbbá a 98/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 87/102/EGK tanácsi irányelv,
f) a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló – a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
i) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. és 10–11. cikke,
j) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – 2004/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 86–100. cikke,
k)216 a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.
(2) A fogyasztóvédelmi hatóság látja el – szükség szerint a légiközlekedési hatóság megkeresésével – a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseibe ütköző Európai Közösségen belüli jogsértések tekintetében.
(3)217 A fogyasztóvédelmi hatóság végzi Magyarországon – összekötő hivatalként – a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának összehangolását.
(4)218 A kölcsönös jogsegély során a fogyasztóvédelmi hatóság a – 2008/282/EK bizottsági határozattal módosított – 2007/76/EK bizottsági határozatnak megfelelően jár el.
43/B. §219 A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése, 16. cikkének (1) bekezdése, valamint 17. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítési kötelezettségek, továbbá a 21. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentéstételi kötelezettség végrehajtásáról a fogyasztóvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
a)220 segíthetik a fogyasztók önszerveződéseit, támogathatják a fogyasztóvédelmi egyesületek helyi érdekérvényesítő tevékenységét,
b)221
(2)222
A fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek223
45. § (1)224 Az állam és a helyi önkormányzatok előmozdítják és támogatják a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek arra irányuló tevékenységét, hogy
d)225 közérdekű keresetet indítsanak, eljárást, vizsgálatot, intézkedést kezdeményezzenek a fogyasztói jogok vagy fogyasztói érdekek védelme érdekében,
h)226 a tudatos fogyasztói magatartás elősegítése és a fogyasztók tájékozottságának javítása érdekében fogyasztóvédelmi oktatást és tájékoztatást szervezzenek, illetve végezzenek,
(2)227
(3)228 Az állam a mindenkori éves költségvetésről szóló törvényben gondoskodik a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek támogatásáról.
A fogyasztóvédelmi hatóság eljárása229
45/A. §230 (1)231 A fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi – a szerződés létrejöttére, érvényességére, joghatásaira és megszűnésére vonatkozó rendelkezések kivételével –
e)232 a vállalkozásnak a békéltető testületre vonatkozó 17/A. § (1a) bekezdése szerinti tájékoztatási, valamint a békéltető testületi eljárásban fennálló, a 29. § (11) bekezdésében meghatározott együttműködési kötelezettségével
(2) A fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi a külön jogszabályban fogyasztóvédelmi rendelkezésként meghatározott rendelkezések betartását, és – ha a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvény eltérően nem rendelkezik – eljár azok megsértése esetén.
b)233 a fogyasztóknak forgalmazott termék minőségére, összetételére, csomagolására,,
45/B. §234 A fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi a fogyasztói szerződés megkötésénél alkalmazott vagy e célból nyilvánosan megismerhetővé tett általános szerződési feltételeket abban a tekintetben, hogy azok nem tartalmaznak-e a jóhiszeműség és tisztesség követelményébe ütközően a szerződéses jogokat és kötelezettségeket egyoldalúan és indokolatlanul a fogyasztó hátrányára megállapító feltételt.
46. §235 (1)236
(2)237 A fogyasztóvédelmi hatóság eljárásában az általuk védett fogyasztói érdekek védelme körében az ügyfél jogai illetik meg
a)238 a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeket, illetve
b)239 a 43/A. § (1) bekezdés a)–c), e) és f), valamint h)–k) pontjában említett irányelveket, továbbá a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető jogszabályi rendelkezések megsértésére hivatkozással az Európai Gazdasági Térség bármely más államának joga alapján létrejött azon feljogosított egységeket is, amelyek a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett jegyzéken szerepelnek.
(2a)240 A (2) bekezdés a) pontjától eltérően a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeket a más által kezdeményezett eljárásban az ügyfél jogai csak akkor illetik meg, ha az eljárásban vizsgált jogsértés a fogyasztók széles körét érinti.
(2b)241 A 46. § (6a) bekezdés b) pontjának alkalmazása esetén a fogyasztóvédelmi hatóság értesítheti a jelen lévő ügyfelet a hivatalbóli eljárás megindításáról az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) 104. § (4) bekezdésében meghatározott, rendelkezésére álló adatok közlésével. E bekezdésben foglaltak alkalmazása során az ügyfél részéről a helyszínen eljáró személyt, akivel a hatóság a döntését a helyszínen közli, – az ellenkező bizonyításáig – az ügyfél képviseletére jogosultnak kell tekinteni, amennyiben erre irányuló nyilatkozatot tesz, illetve egyéb, ezt igazoló okiratot csatol.
(2c)242 A (2b) bekezdésben foglalt vélelem megdöntése iránti kérelmet a döntéssel szembeni fellebbezéssel egyidejűleg terjeszthet elő az ügyfél. A kérelemben elő kell adni azokat a tényeket, illetve körülményeket, amelyek a képviseleti jogosultság hiányát valószínűsítik.
(4)243 A fogyasztóvédelmi hatóság a termék biztonságosságával és megfelelőségével kapcsolatos piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e törvény, a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény, valamint külön jogszabály alapján gyakorolja.
(5)244 A fogyasztóvédelmi hatóság közszolgáltatással kapcsolatos eljárásában az ügyintézési határidő 60 nap.
(6)245 A fogyasztóvédelmi hatóság megvizsgálhatja a felhívás alkalmazásának lehetőségét
b) a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 5. § (4) bekezdésének első mondata és 6. § (2) bekezdés b) pontja esetében,
(6a)246 Az a) és b) pontban foglalt esetek kivételével a fogyasztóvédelmi hatóság nem vizsgálhatja a felhívás alkalmazásának a lehetőségét, kivéve, ha a hatósági ellenőrzés alá vont ügyfél a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerint kis- és középvállalkozásnak minősül.
(6b)247 Ha a hatóság a hatósági ellenőrzés eredményeként megállapítja, hogy az ügyfél a jogszabályban, illetve hatósági döntésben foglalt előírásokat megsértette,
(6c)248 Nem alkalmazható a (6b) bekezdés a) pontja, ha
46/A. §249 A fogyasztó fogyasztóvédelmi hatóság részére benyújtott kérelmének – az Ákr. 36. §-ában előírtakon túl – tartalmaznia kell
47. §250 (1) Ha a fogyasztóvédelmi hatóság eljárása során megállapítja a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértését, az eset lényeges körülményeinek – így különösen a jogsértés súlyának, a jogsértő állapot időtartamának, a jogsértő magatartás ismételt tanúsításának, illetve a jogsértéssel elért előny – figyelembevételével és az arányosság követelményének szem előtt tartásával az alábbi jogkövetkezményeket állapíthatja meg:
e)251
f)252
h) a 16/A. § (1)–(3) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése esetén a jogsértés megállapításától számított legfeljebb egy évig megtilthatja az alkoholtartalmú ital, a dohánytermék, illetve a szexuális termék forgalmazását, e rendelkezések ismételt megsértése esetén pedig elrendelheti a jogsértéssel érintett üzlet legfeljebb harminc nap időtartamra történő ideiglenes bezárását,
(2) Az (1) bekezdésben foglalt jogkövetkezmények alkalmazása esetén a fogyasztóvédelmi hatóság – amennyiben azt az eset körülményeire tekintettel szükségesnek tartja – határidő tűzésével kötelezheti a jogsértő vállalkozást, hogy a hibák, hiányosságok, illetve a jogsértés megszüntetése érdekében tett intézkedésekről a hatóságot értesítse.
(3)253 Jogszabály az abban meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezés megsértése esetére további jogkövetkezményeket határozhat meg.
(6) A fogyasztóvédelmi hatóság a jogsértés megszüntetése érdekében határozathozatal helyett hatósági szerződést köthet azzal az ügyféllel, aki vállalja, hogy felhagy a jogsértő magatartással, és magatartását a hatósági szerződésben meghatározott módon hozza összhangba a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezésekkel.
(8)254 A fogyasztóvédelmi hatóság az (1) bekezdés g), illetve h) pontja szerinti jogkövetkezmény megállapításáról szóló döntését közli a vállalkozásról, illetve az üzletről nyilvántartást vezető kereskedelmi hatósággal.
(9) A hatósági ellenőrzés, illetve a fogyasztóvédelmi hatóság eljárása során a vállalkozás köteles közölni a tevékenységével kapcsolatos – az ellenőrzés lefolytatásához, illetve az érdemi döntéshez szükséges – adatokat a nyilvános vagy valamely hatóság, bíróság vagy a Magyar Országos Közjegyzői Kamara jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásában szereplő adatok kivételével. Ha a fogyasztóvédelmi hatóság felhívására a vállalkozás az adatokat nem közli, vagy valótlan adatot közöl, vele szemben eljárási bírság kiszabásának van helye.
(9a)255 Az ügyfélszolgálati ügyintéző élőhangos bejelentkezésére vonatkozó, a 17/B. § (3) bekezdésében előírt kötelezettség ellenőrzése érdekében az az elektronikus hírközlési szolgáltató, akinek hálózatából a hívást kezdeményezték, a fogyasztóvédelmi hatóság felhívására köteles közölni a hívás kezdő időpontjára és időtartamára vonatkozó, általa kezelt adatokat.
(10)256 A fogyasztóvédelmi hatóság – jegyzőkönyv felvétele mellett – jogosult minta és ellenminta vételére a termék, minőségének vagy összetételének vizsgálata céljából. A minta költségét is tartalmazó mintavételi költség, továbbá a laboratóriumi vagy az egyéb vizsgálatok költsége eljárási költség.
(12)257
(14) A fogyasztóvédelmi hatóság a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből eredő feladatainak teljesítése során, az Fgytv. 45/A (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértésének alapos gyanúja esetén jogosult a hatósági eljárás megindítása előtt a jogsértő vállalkozást előzetesen, határidő tűzésével felhívni a hibák, hiányosságok megszüntetésére. Amennyiben a vállalkozás a felhívásban foglaltakat a fogyasztóvédelmi hatóság felhívásában meghatározott határidőben nem teljesíti, a fogyasztóvédelmi hatóság lefolytatja az e törvény szerinti fogyasztóvédelmi eljárást.
47/A. §258 (1)259 A próbavásárláshoz a fogyasztóvédelmi hatóság közreműködő személyt vehet igénybe. A közreműködő személlyel megbízási szerződés köthető, amely alapján megbízási díjra jogosult.
(3) A közreműködő személyre az ügyintézőre vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
47/B. §260
47/B. §261
47/C. §262 (1) A bírság összege 15 ezer forinttól
a)263 az Szt. hatálya alá tartozó, 100 millió forintot meghaladó éves nettó árbevétellel rendelkező, a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény hatálya alá nem tartozó vállalkozás esetében a vállalkozás éves nettó árbevételének 5%-áig, de legfeljebb 500 millió forintig, illetve a fogyasztók széles körének testi épségét, egészségét sértő vagy veszélyeztető, továbbá a fogyasztók széles körének jelentős vagyoni hátrányt okozó jogsértés esetén legfeljebb 2 milliárd forintig,
(1a)264 Az (1) bekezdéstől eltérően az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény 2. § a) pontja szerinti elektronikus kereskedelmi szolgáltatást nyújtó vállalkozás elektronikus kereskedelmi szolgáltatással összefüggő ismételten megállapított jogsértése esetén a bírság összege 200 ezer forinttól
(3)265 Az (1) bekezdés alkalmazásában a nettó árbevétel meghatározása során
(4) Ha a vállalkozás a beszámolóban az adatokat devizában adja meg, a forintra történő átszámításkor a Magyar Nemzeti Bank által megállapított, a vállalkozás üzleti évének lezárásakor – újonnan alapított vállalkozás esetén a tárgyévet megelőző év utolsó napján – érvényes hivatalos devizaárfolyamot kell alkalmazni.
(5)266 A fogyasztóvédelmi hatóság – ha a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény eltérően nem rendelkezik – minden esetben bírságot szab ki, ha
a)267 a fogyasztóvédelmi hatóságnak a jogsértést megállapító véglegessé vált határozatában a vállalkozás számára előírt kötelezettség teljesítésére megállapított határnap elteltét, illetve határidő lejártát követő hat hónapon belül a vállalkozás – amennyiben a jogsértést telephelyen követték el, ugyanazon telephelyen – ugyanazon jogszabályi rendelkezést ismételten megsértette,
b)268 a jogsértés a fogyasztók széles körét érinti,
c)269 a tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek védelmét célzó jogszabályi rendelkezés megsértésére került sor, továbbá
d)270 a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezés megsértésére a fogyasztóknak koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatkozásuk miatt különösen kiszolgáltatott, egyértelműen azonosítható csoportjához tartozó fogyasztóval szemben került sor,
e)271 a vállalkozás megsérti a békéltető testületi eljárásban fennálló, a 29. § (11) bekezdésében meghatározott együttműködési kötelezettségét.
48. § (1)–(2)272
(3)273 A bírságot a fogyasztóvédelmi hatóság kincstárnál vezetett számlájára kell befizetni.
(4)274
(5)275
(6)276 A véglegesen kiszabott bírság meg nem fizetése esetén a kiszabott összeget késedelmi pótlék terheli, amelynek mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része.
(7)277 A fogyasztóvédelmi hatóság eljárása során kiszabott eljárási bírság adók módjára behajtandó köztartozás.
48/A. §278
49. §279 (1)280 A fogyasztóvédelmi hatóság az ügydöntő határozatának meghozataláig terjedő időtartamra azonnal végrehajtható végzésében elrendelheti a 47. § (1) bekezdésének a), b), illetve g) pontjában foglaltakat, ha arra a (2) bekezdésben meghatározott feltételek fennállásának valószínűsíthetősége miatt halaszthatatlanul szükség van. E végzését a fogyasztóvédelmi hatóság soron kívül hozza meg.
(2)281 A fogyasztóvédelmi hatóság első fokú határozatát az alábbi esetekben, illetve okokból is azonnal végrehajthatónak nyilváníthatja
c)282
d)283
e)284 a fiatalkorúak fizikai, szellemi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődésének védelme érdekében, továbbá
f)285 jogsértő tartalmú kereskedelmi kommunikáció vagy internetes honlap esetén.
(3)286
50. §287
51. §288 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság határozatát – jogorvoslatra tekintet nélkül – közzéteszi, ha
a)289 a határozat azonnali végrehajtását rendelte el a 49. § (2) bekezdése alapján,
b)290
c)291
(3)292 A fogyasztóvédelmi hatóság véglegessé vált határozatát közzéteszi, ide nem értve az 51/B. §-ban meghatározott közzétételi kötelezettséggel érintett határozatokat.
(4)293 A döntés közzététele a fogyasztóvédelmi hatóság honlapján, továbbá – amennyiben szükséges – a fogyasztóvédelmi hatóság által célszerűnek tartott egyéb módon történik. A közzétett döntésről a fogyasztóvédelmi hatóság a nemzeti hírügynökséget is tájékoztathatja.
c)294 a véglegessé válásra vagy annak hiányára történő utalást,
i)295 a döntés rendelkező részét, ide nem értve véglegessé vált döntés esetén a jogorvoslatról szóló rendelkezést, valamint
j)296 a döntéssel szembeni jogorvoslati eljárás tényét.
(6)297 A fogyasztóvédelmi hatóság a jogorvoslat során hozott és a közzétett döntés érdemében változást eredményező hatósági döntés vagy bírósági határozat tudomására jutásakor – a határozat, illetve végzés közzétételével megegyező módon – közzéteszi:
a)298 a jogorvoslattal érintett döntésre vonatkozó (5) bekezdés szerinti információkat,
b)299 a jogorvoslat során hozott hatósági döntést vagy bírósági határozatot, annak rövid indokolását, valamint
(8)300 A hatóság biztosítja, hogy a honlapon közzétett hatósági döntések és bírósági határozatok között a dokumentumok szövegére, a jogorvoslati eljárás tényére és a megsértettként megjelölt jogszabályi rendelkezésre keresni lehessen.
51/A. §301 (1)302 A fogyasztóvédelmi hatóság az általa a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása keretében kötött hatósági szerződésről közleményt tesz közzé honlapján, továbbá – amennyiben szükséges –, az általa célszerűnek tartott egyéb módon.
a)303 az 51. § (5) bekezdésének a)–b) és d)–f) pontjaiban foglaltakat,
51/B. §304 (1)305 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott elektronikus kereskedelmi szolgáltatással összefüggő súlyos jogsértést megállapító, a fogyasztóvédelmi hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal által hozott véglegessé vált döntést vagy a bíróság által hozott jogerős döntést, valamint az azzal kapcsolatos alábbi adatokat:
a)306 a fogyasztóvédelmi hatóság döntése esetében az Ákr. 27. § (2) bekezdése alapján a személyes adatot és védett adatot,
(7)307 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter az (1) és (2) bekezdés alapján közzétett adatokat – feltéve, hogy a vállalkozás felelősségét az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott újabb súlyos jogsértésért a fogyasztóvédelmi hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal véglegesen vagy a bíróság jogerősen meg nem állapította – a közzétételtől számított két év elteltével törli a honlapról.
(8)308 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter biztosítja, hogy a honlapon az (1) bekezdés alapján közzétett közigazgatási vagy bírósági döntés, valamint az azzal kapcsolatos adatok szövegében a vállalkozás nevére, annak az elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása során használt, a fogyasztók számára beazonosítható elnevezésére, honlapjának címére, a fogyasztóvédelmi hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal végleges döntésére, valamint a bíróság jogerős határozatára, a jogorvoslati eljárás tényére és a megsértettként megjelölt jogszabályi rendelkezésre keresni lehessen.
(2) E törvény 18–37. §-ában foglalt rendelkezéseket 1999. január 1-jétől kell alkalmazni.
53. §309
54. §310
55. § (1)311 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a)312 a fogyasztóvédelmi hatóság által – közigazgatási hatósági hatáskörben eljárva – alkalmazandó kiegészítő eljárási szabályokra
b)313 a mintavételi költség, továbbá a laboratóriumi, illetve az egyéb vizsgálatok költségének mértékére és megfizetésére,314
c)315 az elektronikus kereskedelmi szolgáltatással összefüggő, az 51/B. § (1) bekezdésében előírt közzétételi kötelezettséggel járó súlyos jogsértések eseteire,316
d)–e)317
f)318 a fogyasztóvédelmi hatóság által kiszabott bírságok befizetésére és a jogszabály alapján az eljáró hatóságot megillető eljárási költség felhasználására,319
g) a békéltető testületi tagok díjazására,320
h)321 a fogyasztóvédelmi hatóság vagy hatóságok kijelölésére, feladat- és hatáskörére,322
i)323 a békéltető testületi tagok kijelölésére,324
j)325 a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (2) bekezdésének végrehajtása céljából a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeknek az irányelv 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott jegyzékre való felkerülése céljából lefolytatandó eljárásra,326
k)327 az Európai Fogyasztói Központok Hálózatában való részvételre,
l)328 a 2012. január 1-je előtt létrehozott fogyasztói csoportok bejelentésére, működésére, a fogyasztói csoportot működtető vállalkozás által ellátandó feladatokra, az általa teljesítendő adatszolgáltatásra, a fogyasztók befizetéseinek kezelésére, a fogyasztókkal való elszámolásra és a szerződés megszüntetésére
vonatkozó részletes szabályokat rendelettel meghatározza.329
(2)330 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a polgári célú pirotechnikai termékek forgalmazására alkalmazandó követelményeket, biztonságossági előírásokat, címkézésre vonatkozó külön előírásokat, az egyes termékek megfelelőség-értékelésének módját, valamint a megfelelőségi tanúsítványokat kiadó szervezetek körét vagy az ilyen szervezetek köre meghatározásának szabályait rendelettel meghatározza.
56. §331
56/A. §332 (1)333
(2)334
(3)335
(4)336
(5)337 Felhatalmazást kap a kereskedelemért felelős miniszter, hogy a fogyasztóvédelemért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg a fogyasztóknak megvételre kínált termékek ára és egységára, illetve szolgáltatások díja feltüntetésére, valamint az egységár meghatározásának alapjául szolgáló mértékegységre vonatkozó részletes szabályokat.338
56/B. §339 Az igazságügyért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján tájékoztató jelleggel közli a 39. § (2) bekezdésében említett irányelv mellékletében felsorolt, valamint a 43/A. § (1) bekezdésében, illetve a 46. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott uniós jogi rendelkezéseket átültető jogszabályi rendelkezések felsorolását.
56/C. §340 E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Az Európai Unió jogának való megfelelés341
57. §342 (1)343 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a)344
b) az Európai Parlament és a Tanács 98/6/EK irányelve (1998. február 16.) a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről [a 2. § m) és n) pontja, a 14. § (1)–(3), (5) és (6) bek., az 56/A. § (5) bekezdésében adott felhatalmazás alapján megalkotott miniszteri rendelettel együtt];
c)345 az Európai Parlament és a Tanács 2009/22/EK irányelve (2009. április 23.) a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról [a 38. § (6) és (8) bekezdése, a 39. § (2) és (3) bekezdése, a 46. § (2) bekezdés b) pontja, a 47. § (1) bekezdés a) és b) pontja, a 49. § (1) bekezdése, az 51. § (2)–(4) bekezdése, a fogyasztóvédelmi hatóság eljárásában];
d)346 az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 2013/11/EU irányelve a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) [2. § j), k), o), p), s) pontja, 17/A. § (1) és (1a) bekezdése, 18. § (1), (6) és (7) bekezdése, 29. § (4), (5a), (5b), (8), (11) és (12) bekezdése, 36/A. § (1) és (2) bekezdése, 37/A. § (3)–(9) bekezdése, 45/A. § (1) bekezdés e) pontja, 47/C. § (5) bekezdés e) pontja];
e) a Bizottság 98/257/EK ajánlása (1998. március 30.) a fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezésére hatáskörrel rendelkező testületekre vonatkozó elvekről (a 18–37/A. §).
f)347 az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról
[a 2. § i) pontja, a 16/B. § (1) és (3) bekezdése, a 17/D. § (4) bekezdése].
g–h)348
a)349 az Európai Parlament és a Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről, 4. cikk (1) és (6) bekezdés, 5. cikk (1) bekezdés, 16. cikk (1) bekezdés, 17. cikk (1) bekezdés, 21. cikk (2) bekezdés [a 43/A. §, a 43/B. §, a 47. § (6) bek., a 47. § (14) bek., valamint az 51. § (2)–(4) bek.];
c)350 a Bizottság 2008/282/EK határozata (2008. március 17.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról szóló 2007/76/EK határozat módosításáról [a 43/A. § (4) bek.];
d)351 az Európai Parlament és Tanács 2013. május 21-i 524/2013/EU rendelete a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési irányelv) [2. § a),18. § (8) bekezdés, 29. § (11) bekezdés];
(4)353 A 19. § a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezést állapít meg.
58. §354 A 16/B. § tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 39. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
1. melléklet az 1997. évi CLV. törvényhez355
A képzés célja, hogy a vizsgázó birtokában legyen az alapvető és a területspecifikus fogyasztóvédelmi ismereteknek, valamint alkalmassá váljon az e törvény 17/D. §-ában meghatározott fogyasztóvédelmi referensi feladatok ellátására, amellyel elősegíti a vállalkozás fogyasztóvédelmi szemléletének erősítését, illetve segíteni tudja az alkalmazottak fogyasztóvédelmi szabályokra vonatkozó ismereteinek elmélyítését.
3.1. A képzés és a vizsga részletes szabályait a képzést szervezőnek tanulmányi és vizsgaszabályzatban kell rögzítenie. A képzés kizárólag jelenléti képzés keretében végezhető. A szervező gondoskodik a vizsga követelményeihez igazodó felkészítő anyag elkészítéséről, a vizsga lebonyolítását meghatározó módszertani útmutató készítéséről, az ellenőrző kérdések összeállításáról és azok közzétételéről, valamint az írásbeli és szóbeli vizsgakérdések összeállításáról.
3.4. A fogyasztóvédelmi referens vizsgát 3 tagú vizsgabizottság bírálja el. A vizsgabizottságot elnök vezeti. Az elnököt a szervező jelöli ki.
3.5. A vizsga írásbeli és szóbeli részből áll. A szervező az írásbeli és a szóbeli vizsgakérdéseket bejelenti a fogyasztóvédelmi hatósághoz. A bejelentett írásbeli vizsgakérdésekből összeállított írásbeli vizsga megoldására 180 perc áll rendelkezésre. A szóbeli vizsgán a vizsgázó a tematikához kapcsolódó, bejelentett szóbeli vizsgakérdésekből ismerteti tudását.
3.6. A vizsga eredményét a pontérték alapján, százalékban kell meghatározni és azt kiválóan megfelelt, megfelelt vagy eredménytelen minősítéssel ellátni. A megfelelt minősítéshez legalább 60%-os, a kiválóan megfelelt minősítéshez legalább 90%-os eredmény szükséges.
3.7. A szervező a vizsgáról jegyzőkönyvet köteles vezetni. A vizsga jegyzőkönyvét és az eredmények összesítését a szervező 5 évig köteles megőrizni és az ellenőrzés során a fogyasztóvédelmi hatóság számára bemutatni.
1 A törvényt az Országgyűlés az 1997. december 15-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1997. december 23.
2 A preambulum a 2011: CLXXV. törvény 126. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § a 2009: CXLVIII. törvény 22. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
4 Az 1. § (2) bekezdése a 2013: CXLIII. törvény 40. §-ával megállapított, a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (4) bekezdése szerint módosított.
5 A 2. § a 2008: XLII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
6 A 2. § a) pontja a 2015: CCXXV. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
7 A 2. § e) pontja a 2011: CLXXV. törvény 126. § b) és c) pontja, a 2011: CLXXV. törvény 197. §-a szerint módosított szöveg.
8 A 2. § h) pontja a 2012: LV. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított, a 2015: CCXI. törvény 12. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 2. § i) pontját a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (5) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte, újonann a 2011: CXCIII. törvény 162. § (5) bekezdése iktatta be.
10 A 2. § j) pontját a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (5) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
11 A 2. § k) pontját a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (5) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
12 A 2. § n) pontja a 2012: LV. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 2. § o) pontját a 2009: CLXII. törvény 31. § (5) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
14 A 2. § p) pontját a 2009: CLXII. törvény 31. § (5) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
15 A 2. § s) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 1. § (3) bekezdése iktatta be.
16 A 2. § t) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 1. § (3) bekezdése iktatta be.
17 A 2. § u) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 1. § (3) bekezdése iktatta be.
18 A II. fejezetet (3–5. §) a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
19 A III. Fejezet címét a 2009: CLXII. törvény 31. § (5) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
20 A 6. §-t és az azt megelőző alcímet a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
21 A 7. §-t megelőző alcímet a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte. A 7. §-t a 2009: CLXII. törvény 31. § (5) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi módosító törvény 32. § (1) bekezdése alapján a rendelkezés kizárólag a 2010. június 11-ét követően kötött szerződésekre alkalmazandó.
22 A 7/A. §-t a 2000: CXXIV. törvény 152. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: CLXII. törvény 31. § (5) bekezdés b) pontja. Ez utóbbi módosító törvény 32. § (1) bekezdése alapján a rendelkezés kizárólag a 2010. június 11-ét követően kötött szerződésekre alkalmazandó.
23 A IV. Fejezet címe a 2008: XLII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
24 A 8. §-t és az azt megelőző alcímet a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének c) pontja hatályon kívül helyezte. A 8. §-t újonnan a 2012: LV. törvény 3. §-a iktatta be.
25 A 9–11. §-t és a 9. §-t megelőző alcímet a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 12. §-t és az azt megelőző alcímet a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § c) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 13. §-t és az azt megelőző alcímet a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § d) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 14. § a 2008: XLII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
29 A 14. § (4) bekezdése a 2012: LV. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 14. § (6) bekezdése a 2012: LV. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 15. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
32 A 15. § (2) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 16. §-t megelőző alcím a 2008: XLII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
34 A 16. § a 2008: XLII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
35 A 16. § (1) bekezdése a 2012: LXXXVIII. törvény 35. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
36 A 16. § (3) bekezdése a 2012: LXXXVIII. törvény 35. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
37 A 16. § (4) bekezdése a 2012: LXXXVIII. törvény 35. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
38 A 16. § (5) bekezdését a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § e) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
39 A IV/A. Fejezetet (16/A. §) a 2008: XLII. törvény 15. §-a iktatta be.
40 A IV/A. Fejezet címét a 2008: XLII. törvény 15. §-a iktatta be.
41 A 16/A. §-t a 2008: XLII. törvény 15. §-a iktatta be.
42 A 16/A. § (4) bekezdése a 2013: CCXLV. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
43 A 16/A. § (5) bekezdését a 2013: CCXLV. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2014: XI. törvény 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 16/A. § (6) bekezdését a 2013: CCXLV. törvény 21. §-a iktatta be.
45 A IV/B. Fejezetet (16/B. §) a 2011: CXCIII. törvény 162. § (6) bekezdése iktatta be.
46 A 16/B. § a 2013: CLXXXIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
47 A 17. § (3) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 17. § (4) bekezdése a 2004: CXX. törvény 12. §-ával megállapított, valamint a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének e) pontja, a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének e) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 17. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
50 A 17/A. §-t megelőző alcímet a 2008: XLII. törvény 16. §-a iktatta be.
51 A 17/A. §-t a 2008: XLII. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
52 A 17/A. § (1) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 17/A. § (1a) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
54 A 17/A. § (8) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 17/B. §-t a 2008: XLII. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
56 A 17/B. § (3) bekezdése a 2016: CLXVIII. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 17/B. § (3a) bekezdését a 2016: CLXVIII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
58 A 17/B. § (3b) bekezdését a 2016: CLXVIII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 17/B. § (5) bekezdése a 2016: XLII. törvény 1. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
60 A 17/B. § (9) bekezdését a 2014: XLI. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
61 A 17/B. § (10) bekezdését a 2014: XLI. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
62 A 17/B. § (11) bekezdését a 2014: XLI. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
63 A 17/C. §-t a 2008: XLII. törvény 16. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
64 A 17/D. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított – 4. §-a iktatta be.
65 A 17/D. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított – 4. §-a iktatta be.
66 A 17/D. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
67 A 17/D. § (3a) bekezdését a 2014: XLI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
68 A 17/D. § (4) bekezdése a 2014: XI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
69 A 17/D. § (6a) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
70 A 17/D. § (7) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 60. § a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követő eljárásokban kell alkalmazni.
71 A 17/D. § (8) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
72 A 17/D. § (9) bekezdése a 2014: XLI. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított, a 2015: CLXXXVI. törvény 60. § b) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 17/D. § (10) bekezdése a 2014: XLI. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2016: XLII. törvény 1. § (2) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
74 A 17/D. § (10) bekezdés h) pontja a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
75 A 17/D. § (10a) bekezdését a 2014: XLI. törvény 1. § (4) bekezdése iktatta be, a 2015: CLXXXVI. törvény 60. § a) pontja hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követő eljárásokban kell alkalmazni.
76 A 17/D. § (11)–(12) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 60. § a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követő eljárásokban kell alkalmazni.
77 A 17/D. § (12a) bekezdését a 2014: XLI. törvény 1. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
78 A 17/D. § (13) bekezdése a 2014: XLI. törvény 1. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
79 A 17/D. § (14) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
80 A 17/D. § (15) bekezdés a) pontja a 2014: XI. törvény 3. § f) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 17/D. § (16) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 60. § a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
82 A 18. § a 2008: XLII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének a) pontját.
83 A 18. § (1) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 18. § (3) bekezdése a 2010: CLVIII. törvény 127. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 119. § (5)–(6) bekezdését.
85 A 18. § (5) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
86 A 18. § (6) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
87 A 18. § (7) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
88 A 18. § (8) bekezdését a 2015: CCXXV. törvény 28. §-a iktatta be.
89 A 19. §-t a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CLXXXIII. törvény 5. §-a iktatta be.
90 A 20. § a 2008: XLII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének b) pontját.
91 A 20. § (3) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
92 A 20. § (5) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
93 A 20. § (6) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 4. §-a iktatta be.
94 A 21. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
95 A 21. § (2) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 26. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 21. § új (3) bekezdését a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (3)–(6) bekezdések számozását (4)–(7) bekezdésre változtatva. A 21. § (3) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLVIII. törvény 26. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 10. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
97 A 21. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (4) bekezdésre változtatta. A 21. § (4) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXLVIII. törvény 26. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 21. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (5) bekezdésre változtatta. A 21. § (5) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LV. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be.
99 A 21. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (6) bekezdésre változtatta, szövege a 2012: LV. törvény 10. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
100 A 21. § eredeti (6) bekezdésének számozását a 2002: XXXVI. törvény 15. §-a (7) bekezdésre változtatta.
101 A 22. § (1) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
102 A 22. § (2) bekezdése a 2012: CCXXIII. törvény 275. §-ával megállapított szöveg.
103 A 22. § (2) bekezdés a) pontja a 2013: CCLII. törvény 149. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 22. § (3) bekezdését a 2009: CLXIX. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 22. § (4) bekezdését a 2009: CLXIX. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be.
106 A 22. § (4) bekezdés a) pontja a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 22. § (5) bekezdését a 2012: LV. törvény 11. §-a iktatta be.
108 A 22/A. §-t a 2009: CLXIX. törvény 64. § (3) bekezdése iktatta be.
109 A 22/A. § (2) bekezdése a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 22/B. §-t a 2009: CLXIX. törvény 64. § (3) bekezdése iktatta be.
111 A 22/B. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
112 A 23. § a 2008: XLII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
113 A 23/A. §-t a 2008: XLII. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
114 A 24. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: LV. törvény 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 24. § (1) bekezdés b) pontja a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 24. § (1) bekezdés új c) pontját a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti c)–e) pont megjelölését d)–f) pontra változtatta.
117 A 24. § (1) bekezdés eredeti c) pontjának megjelölését d) pontra változtatta a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése.
118 A 24. § (1) bekezdés eredeti d) pontjának megjelölését e) pontra változtatta a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése.
119 A 24. § (1) bekezdés eredeti e) pontjának megjelölését f) pontra változtatta a 2009: CLXIX. törvény 64. § (4) bekezdése.
120 A 24. § (2) bekezdése a 2008: XLII. törvény 22. §-ával megállapított, a 2009: CXLIX. törvény 65. §-a, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
121 A 24. § (3) bekezdése a 2012: LV. törvény 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
122 A 24. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 64. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
123 A 24/A. §-t a 2008: XLII. törvény 23. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
124 A 25. § a 2008: XLII. törvény 24. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
125 A 25. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
126 A 25. § (2) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (2) bekezdésének d) pontja, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja, a 2012: LV. törvény 15. §-a és 37. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 25. § új (3) bekezdését a 2008: XLII. törvény 25. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(5) bekezdés számozását (4)–(6) bekezdésre változtatta. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
128 A 25. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2008: XLII. törvény 25. §-a.
129 A 25. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2008: XLII. törvény 25. §-a, szövege a 2011: CLXXV. törvény 126. § e) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
130 A 25. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2008: XLII. törvény 25. §-a.
131 A 26. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 149. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
132 A 26. § (6) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 26/A. §-t a 2002: XXXVI. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
134 A 27. § a 2008: XLII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
135 A 28. § a 2008: XLII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
136 A 28. § (2) bekezdés c) pontja a 2014: XI. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
137 A 28. § (2) bekezdés f) pontja a 2012: LV. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
138 A 28. § (2) bekezdés h) pontját a 2012: LV. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be.
139 A 28. § (3) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
140 A 28. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 17. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
141 A 28/A. §-t a 2004: XVI. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 149. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
142 A 29. § a 2008: XLII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének c) pontját.
143 A 29. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
144 A 29. § (4) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
145 A 29. § (4a) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (1) bekezdése iktatta be.
146 A 29. § (5a) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
147 A 29. § (5b) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
148 A 29. § (6) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
149 A 29. § (7) bekezdése a 2012: LV. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
150 A 29. § (8) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
151 A 29. § (11) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CCXXV. törvény 29. §-ával megállapított, a 2016: XLII. törvény 1. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
152 A 29. § (12) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (4) bekezdése iktatta be.
153 A 29/A. §-t a 2008: XLII. törvény 30. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 19. §-ával megállaptott szöveg.
154 A 29/B. §-t a 2008: XLII. törvény 30. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének d) pontját.
155 A 29/C. §-t a 2012: LV. törvény 20. §-a iktatta be.
156 A 30. § a 2008: XLII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének e) pontját.
157 A 31. § a 2008: XLII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének f) pontját.
158 A 31. § (1) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 12. § a) pontja szerint módosított szöveg.
159 A 31. § (3) bekezdés d) pontja a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
160 A 31. § (3) bekezdés e) pontját a 2015: CXXXVII. törvény 6. §-a iktatta be.
161 A 32. § a 2008: XLII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének g) pontját.
162 A 32. § a) pontja a 2015: CXXXVII. törvény 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
163 A 32/A. §-t a 2012: LV. törvény 21. §-a iktatta be.
164 A 33. § a 2008: XLII. törvény 34. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének h) pontját.
165 A 33. § (2) bekezdése a 2012: LV. törvény 22. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
166 A 33. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
167 A 33. § (6) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
168 A 33. § (7) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
169 A 33. § (8) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
170 A 33. § (9) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
171 A 34. § a 2008: XLII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének i) pontját.
172 A 34. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 157. § b) pontja szerint módosított szöveg.
173 A 34. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 157. § b) pontja szerint módosított szöveg.
174 A 34. § (8) bekezdése a 2017: CXXX. törvény 41. §-a szerint módosított szöveg.
175 A 35. § a 2008: XLII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének j) pontját.
176 A 36. § a 2008: XLII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének k) pontját.
177 A 36. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
178 A 36. § (3) bekezdése a 2012: LV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
179 A 36. § (6) bekezdését a 2012: LV. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be.
180 A 36/A. §-t a 2002: XXXVI. törvény 20. §-a iktatta be, szövege a 2015: CXXXVII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
181 A 36/A. § (1) bekezdése a 2016: CLXVIII. törvény 7. §-a szerint módosított szöveg.
182 A 36/B. §-t a 2008: XLII. törvény 39. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
183 A 36/C. §-t a 2008: XLII. törvény 39. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének l) pontját.
184 A 36/C. § (1) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
185 A 36/C. § (2) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 12. § d) pontja szerint módosított szöveg.
186 A 36/C. § (3) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 12. § d) pontja szerint módosított szöveg.
187 A 37. § a 2008: XLII. törvény 40. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
188 A 37/A. §-t a 2008: XLII. törvény 41. §-a iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
189 A 37/A. § (3) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
190 A 37/A. § (4) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
191 A 37/A. § (5) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
192 A 37/A. § (6) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
193 A 37/A. § (6) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
194 A 37/A. § (8) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
195 A 37/A. § (9) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
196 A 37/A. § (10) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
197 A 37/B. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXXXIII. törvény 7. §-a iktatta be.
198 A 37/B. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 7. §-a iktatta be.
199 A 37/B. § (2) bekezdése a 2014: XLI. törvény 1. § (8) bekezdésével megállapított, a 2015: CCXI. törvény 12. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
200 A 38. §-t megelőző alcímet a 2012: LV. törvény 24. §-a iktatta be.
201 A 38. §-t a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LV. törvény 24. §-a iktatta be.
202 A 38. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 153. § a) pontja szerint módosított szöveg.
203 A 38. § (9) bekezdését a 2017: CXXX. törvény 40. § (1) bekezdése iktatta be.
204 A 38/A–38/C. §-t a 2009: CXLVIII. törvény 32. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése. 38/A. § (5) bekezdésének a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (3) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „25. § (3) bekezdésében” szövegrész helyébe a „25. § (4) bekezdésében” szöveg, a „25. § (4) bekezdésében” szövegrész helyébe a „25. § (5) bekezdésében” szöveg lép, nem vezethető át.
205 A 39. §-t megelőző alcím a 2012: LV.törvény 25. §-a szerint megállapított szöveg.
206 A 39. § a 2012: LV. törvény 25. §-a szerint megállapított szöveg.
207 A 39. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
208 A 39. § (5) bekezdését a 2017: CXXX. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be.
209 A 39/A. §-t a 2008: XLII. törvény 42. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LV. törvény 38. § (1) bekezdése.
210 A 40. § (1) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének j) pontjával megállapított szöveg.
211 A 41–42. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
212 A 42/A. §-t a 2012: CLXXXVI. törvény 2. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
213 A 43. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
214 A 43/A. §-t megelőző alcímet a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be.
215 A 43/A. §-t a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be. E módosító törvény 18. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. június 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
216 A 43/A. § (1) bekezdésének k) pontját a 2008: XLII. törvény 44. § (1) bekezdése iktatta be.
217 A 43/A. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 157. § c) pontja szerint módosított szöveg.
218 A 43/A. § (4) bekezdése a 2008: XLII. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
219 A 43/B. §-t a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
220 A 44. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
221 A 44. § (1) bekezdésének b) pontját a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének j) pontja hatályon kívül helyezte.
222 A 44. § (2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének j) pontja hatályon kívül helyezte.
223 A IX. Fejezet címe a 2008: XLII. törvény 45. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
224 A 45. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
225 A 45. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: LV. törvény 26. §-a szerint megállapított szöveg.
226 A 45. § (1) bekezdésének h) pontja a 2008: XLII. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
227 A 45. § (2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének l) pontja hatályon kívül helyezte.
228 A 45. § (3) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
229 A 46. §-t megelőző alcím a 2006: CIX. törvény 102. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
230 A 45/A. §-t a 2008: XLII. törvény 47. §-a iktatta be.
231 A 45/A. § (1) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (2) bekezdésével megállapított – 8. §-ával megállapított szöveg.
232 A 45/A. § (1) bekezdés e) pontja a 2015: CXXXVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
233 A 45/A. § (3) bekezdés b) pontja a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § f) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
234 A 45/B. §-t a 2008: XLII. törvény 47. §-a iktatta be.
235 A 46. § a 2008: XLII. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
236 A 46. § (1) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 60. § c) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
237 A 46. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
238 A 46. § (2) bekezdésének a) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a, a 2011: CLXXV. törvény 126. § f) pontja szerint módosított szöveg.
239 A 46. § (2) bekezdés b) pontja a 2009: CXLVIII. törvény 34. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
240 A 46. § (2a) bekezdését a 2012: LV. törvény 27. §-a iktatta be.
241 A 46. § (2b) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 152. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
242 A 46. § (2c) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (7) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
243 A 46. § (4) bekezdését a 2012: LXXXVIII. törvény 35. § (4) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
244 A 46. § (5) bekezdését a 2013: CLXXXVIII. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2015: CLXXXVI. törvény 59. § a) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követő eljárásokban kell alkalmazni.
245 A 46. § (6) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (8) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 152. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
246 A 46. § (6a) bekezdését a 2017: L. törvény 152. § (2) bekezdése iktatta be.
247 A 46. § (6b) bekezdését a 2017: L. törvény 152. § (2) bekezdése iktatta be.
248 A 46. § (6c) bekezdését a 2017: L. törvény 152. § (2) bekezdése iktatta be.
249 A 46/A. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 152. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
250 A 47. § a 2012: LV. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
251 A 47. § (1) bekezdés e) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § g) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
252 A 47. § (1) bekezdés f) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § g) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
253 A 47. § (3) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
254 A 47. § (8) bekezdése a 2016: CXXVII. törvény 32. §-a szerint módosított szöveg.
255 A 47. § (9a) bekezdését a 2013: CLXXXIII. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
256 A 47. § (10) bekezdése a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § h) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
257 A 47. § (12) bekezdését a 2017: L. törvény 154. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
258 A 47/A. §-t a 2004: XVI. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2008: XLII. törvény 50. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 65. § (2) bekezdésének b) pontját.
259 A 47/A. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 29. §-a szerint módosított szöveg.
260 A 47/B. §-t a 2007: XXII. törvény 11. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének m) pontja.
261 Az újabb 47/B. §-t a 2007: XLIV. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének m) pontja.
262 A 47/C. §-t a 2008: XLII. törvény 51. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (2) bekezdésének c) pontját.
263 A 47/C. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CLXXXIII. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
264 A 47/C. § (1a) bekezdését a 2016: CLXVIII. törvény 3. §-a iktatta be.
265 A 47/C. § (3) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
266 A 47/C. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
267 A 47/C. § (5) bekezdés a) pontja a 2017: L. törvény 153. § b) pontja szerint módosított szöveg.
268 A 47/C. § (5) bekezdés b) pontja a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § i) pontja, a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
269 A 47/C. § (5) bekezdés c) pontja a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
270 A 47/C. § (5) bekezdés d) pontját a 2013: CLXXXIII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be.
271 A 47/C. § (5) bekezdés e) pontját a 2015: CXXXVII. törvény 10. §-a iktatta be.
272 A 48. § (1)–(2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének n) pontja hatályon kívül helyezte.
273 A 48. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
274 A 48. § (4) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 23. pontja hatályon kívül helyezte.
275 A 48. § (5) bekezdését a 2007: CXLVI. törvény 16. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 84. § 23. pontja.
276 A 48. § (6) bekezdését a 2007: CXLVI. törvény 16. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított, a 2017: L. törvény 153. § a) pontja szerint módosított szöveg.
277 A 48. § (7) bekezdését újonnan a 2012: LV. törvény 31. §-a iktatta be.
278 A 48/A. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 12. §-a iktatta be, a 2017: L. törvény 154. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
279 A 49. § a 2008: XLII. törvény 52. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (2) bekezdésének d) pontját.
280 A 49. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 194. §-a, a 2017: L. törvény 153. § c) pontja szerint módosított szöveg.
281 A 49. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 194–195. §-a, a 2017: L. törvény 153. § c) pontja szerint módosított szöveg.
282 A 49. § (2) bekezdés c) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § j) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
283 A 49. § (2) bekezdés d) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § j) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
284 A 49. § (2) bekezdés e) pontját a 2012: LV. törvény 32. §-a iktatta be.
285 A 49. § (2) bekezdés f) pontját a 2012: LV. törvény 32. §-a iktatta be.
286 A 49. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 193. §-a iktatta be, a 2017: L. törvény 154. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
287 Az 50. §-t a 2017: L. törvény 154. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
288 Az 51. § a 2008: XLII. törvény 53. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (2) bekezdésének e) pontját.
289 Az 51. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: L. törvény 153. § d) pontja szerint módosított szöveg.
290 Az 51. § (1) bekezdés b) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § k) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
291 Az 51. § (1) bekezdés c) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § k) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
292 Az 51. § (3) bekezdése a 2016: CLXVIII. törvény 4. §-ával megállapított, a 2017: L. törvény 153. § b) pontja szerint módosított szöveg.
293 Az 51. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
294 Az 51. § (1) bekezdés c) pontja a 2017: L. törvény 153. § e) pontja szerint módosított szöveg.
295 Az 51. § (5) bekezdésének i) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a, a 2017: L. törvény 153. § b) pontja szerint módosított szöveg.
296 Az 51. § (5) bekezdésének j) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
297 Az 51. § (6) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
298 Az 51. § (6) bekezdésének a) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
299 Az 51. § (6) bekezdésének b) pontja a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
300 Az 51. § (8) bekezdését a 2008: XLII. törvény 54. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
301 Az 51/A. §-t a 2007: XXII. törvény 14. §-a iktatta be. E módosító törvény 18. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. június 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
302 Az 51/A. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének l) pontja szerint módosított szöveg.
303 Az 51/A. § (2) bekezdésének a) pontja a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
304 Az 51/B. §-t a 2016: CLXVIII. törvény 5. §-a iktatta be.
305 Az 51/B. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 152. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
306 Az 51/B. § (4) bekezdés a) pontja a 2017: L. törvény 153. § f) pontja szerint módosított szöveg.
307 Az 51/B. § (7) bekezdése a 2017: L. törvény 152. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
308 Az 51/B. § (8) bekezdése a 2017: L. törvény 152. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
309 Az 53. §-t újonnan a 2012: LV. törvény 33. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte e módosító törvény 38. § (2) bekezdése.
310 Az 54. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 60. § e) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
311 Az 55. § eredeti szövegének jelölését a 2002: XXXVI. törvény 23. § (2) bekezdése (1) bekezdésre változtatta.
312 Az 55. § (1) bekezdés a) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § l) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: CLXXIX. törvény 10. §-a iktatta be.
313 Az 55. § (1) bekezdésének b) pontja a 2008: XLII. törvény 55. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
314 Lásd a 212/2008. (VIII. 29.) Korm. rendeletet.
315 Az 55. § (1) bekezdés c) pontját a 2013: CCLII. törvény 149. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: CLXVIII. törvény 6. §-a iktatta be.
316 Lásd a 453/2016. (XII. 19.) Korm. rendeletet.
317 Az 55. § (1) bekezdés d)–e) pontját a 2013: CCLII. törvény 149. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
318 Az 55. § (1) bekezdés f) pontja a 2011: CLXVI. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
319 Lásd a 307/2012. (X. 29.) Korm. rendeletet.
320 Lásd a 211/1998. (XII. 24.) Korm. rendeletet, a 336/2007. (XII. 13.) Korm. rendeletet.
321 Az 55. § (1) bekezdésének h) pontja a 2006: CIX. törvény 102. § (5) bekezdésének g) pontja szerint módosított szöveg.
322 Lásd a 89/1998. (V. 8.) Korm. rendeletet, a 225/2007. (VIII. 31.) Korm. rendeletet, a 336/2007. (XII. 13.) Korm. rendeletet, a 153/2009. (VII. 23.) Korm. rendeletet, a 442/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 443/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 445/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
323 Az 55. § (1) bekezdésének i) pontját a 2004: XVI. törvény 27. §-ának (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: LXXXII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 34. §-ával megállaptott szöveg.
324 Lásd a 215/2008. (VIII. 29.) Korm. rendeletet.
325 Az 55. § j) pontját a 2002: XXXVI. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 36. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 126. § g) pontja szerint módosított szöveg.
326 Lásd a 329/2009. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
327 Az 55. § (1) bekezdésének k) pontját a 2004: XVI. törvény 23. §-a iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
328 Az 55. § (1) bekezdés l) pontját újonnan a 2011: CXCIII. törvény 162. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CLXXXIII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
329 Lásd az 530/2013. (XII. 30.) Korm. rendeletet.
330 Az 55. § (2) bekezdését a 2002: XXXVI. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatva. Az 55. § (2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének o) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: XXIV. törvény 39. §-a iktatta be.
331 Az 56. §-t a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § m) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
332 Az 56/A. §-t a 2004: XVI. törvény 25. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2004: CXX. törvény 13. §-a állapította meg.
333 Az 56/A. § (1) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének p) pontja hatályon kívül helyezte.
334 Az 56/A. § (2) bekezdését a 2011: XLI. törvény 18. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
335 Az 56/A. § (3) bekezdését a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § n) pontja hatályon kívül helyezte, e hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
336 Az 56/A. § (4) bekezdését a 2005: CLXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § n) pontja. E hatályon kívül helyező törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
337 Az 56/A. § (5) bekezdését a 2005: CLXIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 35. §-a szerint megállapított szöveg.
338 Lásd a 4/2009. (I. 30.) NFGM–SZMM együttes rendeletet.
339 Az 56/B. §-t a 2008: XLII. törvény 58. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
340 Az 56/C. §-t újonnan a 2017: L. törvény 152. § (6) bekezdése iktatta be.
341 Az 57. §-t megelőző alcímet a 2007: XXII. törvény 15. §-a iktatta be.
342 Az 57. § a 2007: XXII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
343 Az 57. § (1) bekezdése a 2008: XLII. törvény 59. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
344 Az 57. § (1) bekezdés a) pontját a 2009: CLXII. törvény 31. § (5) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
345 Az 57. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: LV. törvény 36. §-ával megállapított, a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
346 Az 57. § (1) bekezdés d) pontját a 2012: LXXXVIII. törvény 38. § o) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CXXXVII. törvény 11. §-a iktatta be.
347 Az 57. § (1) bekezdés f) pontját a 2009: CXLVIII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése, újonnan a 2013: CLXXXIII. törvény – a 2013: CCXXXI. törvény 12. § (3) bekezdésével megállapított – 14. § (1) bekezdése iktatta be.
348 Az 57. § (1) bekezdés g)–h) pontját a 2009: CXLVIII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése.
349 Az 57. § (2) bekezdésének a) pontja a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének p) pontja, a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
350 Az 57. § (2) bekezdésének c) pontját a 2008: XLII. törvény 59. § (2) bekezdése iktatta be.
351 Az 57. § (2) bekezdés d) pontját a 2015: CCXXV. törvény 30. §-a iktatta be.
352 Az 57. § (3) bekezdését a 2009: CXLVIII. törvény 37. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
353 Az 57. § (4) bekezdését a 2013: CLXXXIII. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
354 Az 58. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 15. §-a iktatta be.
355 Az 1. mellékletet a a 2013: CCXXXI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XLI. törvény 1. § (9) bekezdésével megállapított, a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (9)–(11) bekezdése és 60. § f) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.