text:
Ez az oldal a bírósági eljárások írországi költségeiről nyújt tájékoztatást.
A jogi hivatás képviselőinek díjazására vonatkozó jogszabályi keretek
Jogtanácsosok (solicitor)
A jogtanácsosoknak fizetendő díjak alapja aszerint csoportosítható, hogy peres ügyről (contentious business) (egy jogvitával kapcsolatos tanácsadás és képviselet bíróság, közigazgatási döntőbíróság [tribunal] vagy választottbíró előtt) vagy nem peres ügyről (non-contentious business) van-e szó. Peres ügyben való eljárás esetében a költségek tovább oszthatók a jogtanácsos (solicitor) és ügyfél viszonylatában felmerült költségekre (a fél által az őt képviselő jogtanácsos részére fizetendő költségek), valamint a felek viszonylatában felmerült költségekre (az eljárás egyik fele részére megítélt és a másik fél által megfizetendő költségek).
Peres ügyek esetében
Főbb elsődleges jogi aktusok*
Az ügyvédekről és jogtanácsosokról szóló, 1849. évi törvény (Attorneys’ and Solicitors’ Act);
Az ügyvédekről és jogtanácsosokról szóló, 1870. évi törvény (Attorneys’ and Solicitors’ Act);
A jogtanácsosokról szóló, 1994. (módosító) törvény (Solicitors’ [Amendment] Act) 68. szakasza;
A bíróságról szóló, 1924. évi törvény (Courts of Justice Act) 94. szakasza;
A bíróságról szóló, 1936. évi törvény (Courts of Justice Act) 78. szakasza;
A bíróságokról szóló (kiegészítő rendelkezések), 1961. évi törvény (Courts [Supplemental Provisions] Act) nyolcadik mellékletének 8. pontja;
A bíróságokról szóló 1981. évi törvény (Courts Act) 17. szakasza;
A bíróságokról szóló, 1991. évi törvény (Courts Act) 14. szakasza;
A jogtanácsosokról szóló, 1994. évi (módosító) törvény (Solicitors’ [Amendment] Act) 68. szakasza;
A bíróságokról és bírósági tisztviselőkről szóló, 1995. évi törvény (Courts and Court Officers Act) 27. és 46. szakasza.
Főbb másodlagos jogi aktusok*
A Legfelsőbb Bíróságok Eljárási Szabályzata (Rules of the Superior Courts) 22. szakaszának 4., 6. cikke, 14. cikke (3) bekezdése; 27. szakaszának 1A. cikke, 99. szakasza és W. melléklete;
A Körzeti Bírósági Eljárási Szabályzat (Circuit Court Rules) 15. szakaszának 14., 15., és 21. cikke és 66. szakasza;
A Kerületi Bírósági Eljárási Szabályzat (District Court Rules) 51. és 52. szakasza és E. melléklete.
Az érintett jogszabályokat értelmező bírósági határozatok.
Nem peres ügyek esetében
A jogtanácsosok díjazásáról szóló, 1881. évi törvény (Solicitors’ Remuneration Act)
Főbb másodlagos jogi aktusok*:
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1884. évi általános rendelet (Solicitors’ Remuneration General Order);
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1960. évi általános rendelet;
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1964. évi általános rendelet;
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1970. évi általános rendelet;
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1972. évi általános rendelet;
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1978. évi általános rendelet;
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1982. évi általános rendelet;
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1984. évi általános rendelet;
A jogtanácsosok díjazásáról szóló,1986. évi általános rendelet;
Az 1972. évi ingatlan-nyilvántartási eljárási szabályzat (Land Registration Rules) 210. és 239. cikke.
* A jogszabályokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy e hivatkozások a törvényekre, a rendeletekre és a szabályzatokra azok módosított formájában utalnak. Az 1922 után elfogadott jogszabályokat az online ír Törvénytár honlapján és a Parlament (Oireachtas) Házai honlapján lehet elérni.
Ügyvédek (lawyer)
„Ügyvédek” alatt az ír jogrendszerben az ügyvédek két csoportját kell együttesen érteni, mégpedig a jogtanácsosokat (solicitor) és a tárgyalóügyvédeket (barrister).
Tárgyalóügyvédek (barrister)
A tárgyalóügyvédek díját úgy kell tekinteni, hogy e díjat számukra az a jogtanácsos folyósítja, aki számára ezen összeget átutalták, ezért ez a díj a jogtanácsos általi kifizetésnek minősül, és rá a jogtanácsosok díjazására vonatkozó jogszabályok, valamint a jogtanácsosok díjazásának engedélyezésére vonatkozó bírósági határozatok irányadóak: lásd különösen a bíróságokról és bírósági tisztviselőkről szóló, 1995. évi törvény 27. szakaszát, valamint a Kelly kontra Breen [1978] I.L.R.M. 63; az Ír Állam (Gallagher Shatter & Co.) kontra de Valera [1991] 2 I.R. 198; a Superquinn kontra Bray U.D.C. (No. 2) [2001] 1 I.R. 459 ügyeket.
A bíróság végrehajtható határozatának végrehajtására vonatkozóan a rendőrkapitány (sheriff), a bírósági végrehajtó (court messenger) és a végrehajtó (bailiff) díját a rendőrkapitányok díjáról és költségeiről szóló, 2005. évi rendelet (Sheriff's Fees and Expenses Order) szabályozza, amely a végrehajtható határozat iránti kérelem benyújtásának díjára, a végrehajtói díjra, az útiköltségekre, valamint a lefoglalt áruk vagy haszonállatok elszállítására, tárolására/megőrzésére vonatkozó költségekre nézve tartalmaz rendelkezéseket.
Ügyvédek (advocate)
Az ír jogrendszer az angolul advocate-nek nevezett ügyvédi kategóriát nem ismeri.
A 27. szakasz 1A. cikkének (3) bekezdésében és 9. cikkében foglalt költségelemek (azon fél által megfizetendő költségek, aki azt követően nyújtott be kérelmet, hogy a másik fél már keresetet nyújtott be mulasztási ítélet meghozatala iránt az adott kérelem benyújtásának elmaradásával összefüggésben), valamint a Legfelsőbb Bíróságok Eljárási Szabályzatának W. mellékletében és a Körzeti Bírósági Eljárási Szabályzat (District Court Rules) E. mellékletében foglalt költségelemek kivételével a költségelemek általában szabadon meghatározhatók.
A megfizetendő költségek köre a Legfelsőbb Bíróság és a Felsőbíróság, valamint a Körzeti Bíróság és a Kerületi Bíróság illetékekre vonatkozó rendeleteiben rögzített bírósági illetékekre is kiterjed.
A bírósági illetékek mértékére vonatkozóan itt tájékozódhat részletesebben.
A 27. szakasz 1A. cikkének (3) bekezdésében és 9. cikkében foglalt esetben (azon fél által fizetendő költségek, aki azt követően nyújtott be egy kérelmet, hogy a másik fél már keresetet nyújtott be mulasztási ítélet meghozatala iránt az adott kérelem benyújtásának elmaradásával összefüggésben) a költségeket az érintett kérelem tekintetében benyújtott mulasztási ítélet iránti kérelem bíróság általi elintézését követően kell megfizetni.
A Legfelsőbb Bíróságok Eljárási Szabályzatának W. mellékletében jelölt költségelemek megtérítését követelheti:
a jogtanácsos az ügyféltől a költségeket tartalmazó számla ellenében a számla kézhezvételét követően egy hónapon belül, amennyiben az ügyfél ez idő alatt nem kezdeményezte a költségek megállapítását (az ügyvédekről és jogtanácsosokról szóló, 1849. évi törvény 2. szakasza). Az ügyfélnek egyébként a számla kézhezvételét követően minden esetben tizenkét hónap áll rendelkezésére, hogy kezdeményezze a költségek megállapítását, és hogy az meg is történjen. A tizenkét hónap elteltét követően vagy a számla összegének kifizetését követően a bíróság, amennyiben az ügy egyedi körülményei úgy kívánják és amennyiben az erre vonatkozó kérelmet a kifizetést követő tizenkét hónapon belül benyújtották, rendelkezhet úgy, hogy a számlát a költségek megállapítása céljából be kell nyújtani;
az a fél, akinek a javára a bíróság a költségek másik fél általi megfizetését ítélte meg, a költségeket megállapító igazolás alapján vagy a felek közötti, a költségek megfizetésére vonatkozó megállapodásnak megfelelően.
A Körzeti Bírósági Eljárási Szabályzat E. mellékletében jelölt költségelemeket:
amennyiben anélkül hoznak ítéletet, hogy az alperes védekezést terjesztett volna elő, az ítéletben marasztalt fél fizeti meg,
egyéb költségek esetében a bíróság által erre vonatkozó határozata alapján az a fél fizeti meg, akit a bíróság a költségek megtérítésére kötelezett.
A büntetőeljárás feleit terhelő rögzített költségek
A büntetőeljárásokban nincsenek rögzített költségek. Büntetőeljárásokban bírósági illetékek nem kerülnek kiszabásra.
A kerületi bíróság egyszerűsített büntetőeljárásokban elrendelheti a költségeknek – a legfőbb ügyész, illetve a vádhatóságot képviselő rendőrtiszt kivételével – az egyik fél általi megfizetését. A Körzeti Bíróság és a Központi Büntető Bíróság (amelyek vádemelés esetében hatáskörrel rendelkeznek az ügyekben eljárni) szabad mérlegelési jogkörben határozhatnak a költségek megfizetéséről:
felmentő ítélet esetében (a bíróság költségekről rendelkező határozatával szemben ilyen esetben a Büntető Fellebbviteli Bírósághoz [Court of Criminal Appeal] lehet fellebbezést benyújtani);
amennyiben a vádirat szükségtelen elemeket tartalmaz vagy indokolatlanul hosszú, illetve ha tartalmilag hibás;
amennyiben a tárgyalást a vádirat módosítása miatt elhalasztják vagy
amennyiben az egyik vádpont tekintetében külön tárgyalást kell tartani.
Az alkotmányos eljárások feleit terhelő rögzített költségek
Alkotmányos eljárásokban a Felsőbíróságnak, valamint a Legfelsőbb Bíróságnak van hatásköre eljárni. Az ilyen eljárásokban a költségekre és az illetékekre nézve nincs külön szabályozás. Az ilyen eljárásokban megengedett rögzített költségek a Legfelsőbb Bíróságok Eljárási Szabályzatának W. mellékletében felsorolt rögzített költségek. A fizetendő illetékeket a Legfelsőbb Bíróság és a Felsőbíróság (illetékekre vonatkozó) rendelete állapítja meg.
Az alkotmányos eljárás mely szakaszában fizetendők a rögzített költségek?
A bírósági illetékeket általában az érintett dokumentum benyújtásakor kell megfizetni.
A jogtanácsosokról szóló, 1994. évi (módosító) törvény 68. cikke értelmében:
„68.(1) A jogtanácsos az ügyfél számára jogi szolgáltatás nyújtására vonatkozó megbízás elfogadásakor vagy ezt követően a lehető leghamarabb köteles az ügyfelet írásban részletesen tájékoztatni:
a tényleges díjakról vagy
amennyiben az adott körülmények között a tényleges díjak részleteiről tájékoztatást adni nem lehetséges vagy nem megoldható, a (lehetőség szerinti legpontosabb) megbecsülhető díjakról vagy
amennyiben az adott körülmények között a tényleges vagy becsült díjak részleteiről tájékoztatást adni nem lehetséges vagy nem megoldható, a jogtanácsos vagy irodája által a kérdéses típusú jogi szolgáltatás nyújtásáért kért díjak számításának alapjáról, amennyiben az ilyen jogi szolgáltatások peres ügyek vitelére is kiterjednek, továbbá írásban azokról a körülményekről, amelyek alapot adhatnak arra, hogy az ügyfél a másik fél vagy felek költségeit megfizesse, valamint adott esetben azokról a körülményekről, amelyek fennállása esetén a jogtanácsos által az ügyfélnek nyújtott szolgáltatások díját nem fedezi az az esetleges összeg, amelyet peres ügyben a másik fél vagy felek (vagy a felek biztosítója) az ügyfél részére meg kell, hogy térítsenek.
A jogtanácsos (nem kizárólag pénztartozás vagy meghatározott pénzösszeg megfizetésére irányuló eljárással kapcsolatos) peres ügyek esetében nem vállalhatja ügyfele képviseletét azon az alapon, hogy az ügyfél által fizetendő díjat az ügyfél részére esetlegesen megfizetésre kerülő kártérítés vagy egyéb pénzösszeg adott százalékában vagy arányában határozza meg; az olyan díjak, amelyeket e bekezdés megsértésével határoztak meg, nem kényszeríthetők ki az ügyféllel szemben az ilyen díjak megfizetése iránt indított eljárásban.
A jogtanácsos díjának egy részét vagy egészét nem állapíthatja meg az ügyfele számára egy általa képviselt peres ügy következtében megítélt kártérítés vagy más pénz összegéből történő levonás vagy arányosítás útján.
E cikk (3) bekezdése nem zárja ki, hogy a jogtanácsos és ügyfele bármikor megállapodjanak arról, hogy a jogtanácsos vagy irodája által az ügyfél érdekében képviselt peres ügy következtében az ügyfél számára megfizetendő kártérítés vagy más pénz összegéből egy összeget a jogtanácsos díj címén megkapjon.
A (4) bekezdés értelmében létrejött megállapodás a jogtanácsos ügyfelével szemben csak akkor kényszeríthető ki, amennyiben írásba foglalták és amennyiben tartalmaz egy (lehetőség szerint kifejezetten pontos) becslést arra nézve, hogy amennyiben az ügyfél az ilyen peres ügy következtében kártérítéshez vagy más pénzösszeghez jut, a jogtanácsos meglátása szerint, a jogtanácsos díja vonatkozásában ésszerűen mekkora összeg fedezhető a másik fél vagy felek (vagy az ilyen fél vagy felek biztosítója) által.
A jogtanácsosnak – az erről rendelkező egyéb jogszabályi előírások sérelme nélkül – az ügyfél számára az általa az ügyfél érdekében képviselt peres ügy lezárultát követő lehető legrövidebb időn belül megküldendő számlán fel kell tüntetnie
az adott peres ügy kapcsán az ügyfélnek nyújtott jogi szolgáltatások összefoglalását;
az adott peres ügy következtében az ügyfél által megkapott kártérítés vagy más pénzösszeg teljes összegét, valamint
az arra a díjra vagy annak egy részére vonatkozó részleteket, amelyet az ügyfél a jogtanácsos részére egy másik fél vagy felek (vagy az ilyen fél vagy felek biztosítója) általi kifizetésből térített meg;
ezen felül pedig a költségeket tartalmazó számlán külön fel kell tüntetni az egyes összegeket az ezekkel a jogi szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerült vagy felmerülő illetékek, költségek, kifizetések és kiadások tekintetében.
E cikk senkit nem foszt meg azon törvény által biztosított jogának a gyakorlásától, hogy felhívja a jogtanácsost a költségeket tartalmazó számlának a költségek megállapíttatása végett való benyújtására, függetlenül attól, hogy a költségek a felek egymás közötti viszonylatában vagy a jogtanácsos és ügyfele viszonylatában merültek fel, valamint nem korlátozza senkinek, sem pedig a Jogászegyletnek az e törvény 9. cikke alapján fennálló jogait.
Amennyiben a jogtanácsos az ügyfél részére a jogi szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos költségek számláját kiállította, és az ügyfél az ezen a számlán szereplő összeget (vagy annak egy részét) vitatja, a jogtanácsosnak
meg kell tennie minden szükséges lépést ahhoz, hogy az ügy az ügyféllel való megállapodás útján rendezhető legyen, valamint
írásban tájékoztatnia kell az ügyfelet
i) az ügyfél azon jogáról, hogy felhívja a jogtanácsost a költségeket tartalmazó számlának vagy annak egy részének a Felsőbíróság díjmegállapító titkárához (Taxing Master of the High Court) a költségek jogtanácsos és saját ügyfelek közötti viszonylat alapul vételével történő megállapítása érdekében, valamint
ii) az ügyfél jogáról, hogy e törvény 9. cikke értelmében panaszt tegyen a Jogászegyletnél arról, hogy olyan költségeket tartalmazó számlát állítottak ki részére, amelyet túlzónak tart.
E cikk alkalmazásában a „díjak" az illetékeket, költségeket, kifizetéseket és kiadásokat foglalják magukban.
E cikk rendelkezéseit az ügyvédekről és jogtanácsosokról szóló, 1849. évi (ír) törvény, valamint az ügyvédekről és jogtanácsosokról szóló, 1871. évi törvény rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni.”
Az Írországi Tárgyalóügyvédi Kamara Általános Tanácsa (General Council of the Bar) Magatartási Kódexe 12. cikkének (6) bekezdése értelmében:
„12 (6) A tárgyalóügyvéd az ügyfél számára jogi szolgáltatás nyújtására vonatkozó megbízás elfogadásakor vagy ezt követően a lehető leghamarabb – erre irányuló kérelem esetén – köteles az ügyben eljáró jogtanácsost vagy a Közvetlen Szakmai Kapcsolattartási Rendszer (Direct Professional Access Scheme) szerinti kapcsolattartás esetén, az ügyfelet írásban részletesen tájékoztatni:
amennyiben az adott körülmények között a tényleges díjak részleteiről nem lehetséges vagy nem megoldható tájékoztatást adni, egy (lehetőség szerint kifejezetten pontos) becslést a díjakról vagy
amennyiben a tényleges vagy becsült díjakról az adott körülmények között nem lehetséges vagy nem megoldható tájékoztatást adni, a díjak megállapításának alapjáról.
Ezeknek az adatoknak a formátumát a tárgyalóügyvéd szabadon határozhatja meg.”
Hol találhatok a költségek megállapításának jogalapjaira vonatkozóan információt Írországban?
Információt a Díjmegállapító Titkár Hivatala honlapján találhat, letölthető szakirodalommal együtt.
Milyen nyelveken juthatok információhoz a költségek megállapításának jogalapjaira vonatkozóan Írországban?
A költségek megállapításának jogalapjaira vonatkozó információk Írországban angolul érhetők el.
A bíróság előtti különválásról és a családjogi reformról szóló, 1989. évi törvény (Judicial Separation and Family Law Reform Act) 7. cikkének (1) bekezdése értelmében bírói különválás iránti kérelemnek a bírósághoz történő benyújtása esetében a bíróságnak meg kell fontolnia az érintett élettársak/házasfelek békítésének lehetőségét, és ezért az eljárást bármennyi időre elnapolhatja, hogy biztosítsa az élettársaknak/házasfeleknek, hogy amennyiben mindketten így kívánják, fontolják meg harmadik személy segítsége nélkül a békülés lehetőségét. A 7. cikk (3) bekezdése értelmében a bíróság elnapolhatja az eljárást, hogy lehetővé tegye a feleknek, hogy amennyiben mindketten így kívánják, harmadik személy segítségével vagy anélkül – a lehetséges mértékben – megállapodásra jussanak a különválás feltételeiről.
A családjogról (a házasság felbontásáról) szóló, 1996. évi törvény (Family Law (Divorce) Act) 8. cikkének (1) és (3) bekezdése hasonló rendelkezéseket tartalmaz a házasság felbontása iránti eljárásokban.
A polgári jogi felelősségről és a bíróságokról szóló, 2004. évi törvény (Civil Liability and Courts Act) 15. és 16. cikke lehetővé teszi a közvetítői eljárás igénybevételét személyi sérülésekkel kapcsolatos jogviták esetében.
A 63A. szakasz 6. cikke (1) bekezdésének (xiii) pontja, valamint a 63B. szakasz 6. cikke (1) bekezdésének (xiii) pontja lehetővé teszi a kereskedelmi ügyek jegyzékének (Commercial List) bírája, valamint a Felsőbíróság előtt versenyjogi eljárásokban eljáró bíró számára, hogy az egyik fél kérelmére vagy hivatalból elnapolja az eljárást vagy az abban érintett valamely kérdés tárgyalását egy huszonnyolc napot meg nem haladó, a bíró által ahhoz kellően hosszú időnek tartott időszakra, hogy lehetővé tegye a felek számára annak megfontolását, hogy az ügyet vagy az abban érintett valamely kérdést közvetítés, békéltetés vagy választott bíróság útján rendezzék, és amennyiben a felek így döntenek, meghosszabbíthatja ezt a határidőt, hogy felek meg tudjanak felelni a bíróság szabályzatának vagy rendeleteinek.
A közvetítésre vonatkozóan további tájékoztatást a Családvédelmi Hatóság honlapján találhat.
A költségekre vonatkozó információkra nézve honlap áll rendelkezésre.
További információkat a Bírósági Szolgálat éves jelentéseiben találhat.
Hogyan lehet ehhez az információhoz hozzájutni? Melyek az alkalmazandó százalék-arányok?
Tájékoztatást az ír Adó- és Vámhivatal honlapján találhat.
A hozzátartozóknak nyújtott, meghatározott összegű juttatások, lakhatási költségek, adók és társadalombiztosítási járulékok kifizetése utáni rendelkezésre álló jövedelem határa polgári ügyekben 18 000 EUR.
További információt az Igazságügyi, Esélyegyenlőségi és Jogreformügyi Minisztérium és a Költségmentességi Tanács honlapján találhat.
Az Igazságügyi, Esélyegyenlőségi és Jogreformügyi Minisztérium által működtetett Büntető Költségmentességi Rendszer (Criminal Legal Aid Scheme) értelmében – bizonyos körülmények fennállása esetén – az elegendő anyagi eszközökkel nem rendelkező személyek védelmének biztosítására büntetőeljárásokban költségmentesség nyújtható. Jövedelemhatár nincs. A vádlottat a bíróságnak, amely előtt megjelenik, tájékoztatnia kell a vádlott költségmentességhez való jogáról. A költségmentesség keretében a költségmentességet igénylő személynek a védekezés vagy fellebbezés előkészítése és előadása során joga van jogtanácsos, illetve bizonyos esetekben két jogtanácsos szolgáltatásainak igénybevételére. A költségmentességet a bírói karon keresztül a bíróságok nyújtják. Költségmentesség iránti igényt a bírósághoz a) személyesen; b) a kérelmező jogi képviselője útján vagy c) a bíróság hivatalvezetőjének címzett levélben lehet előterjeszteni.
A költségmentességet igénylő személynek meg kell győznie a bíróságot arról, hogy anyagi eszközei nem elegendőek ahhoz, hogy költségeit maga viselje. Az erről való döntés teljes mértékben a bíróság szabad mérlegelési jogkörébe tartozik és nem vonatkoznak rá pénzügyi jogosultsági iránymutatások. A bíróságnak arról is meg kell győződnie, hogy a „bűncselekmény súlyossága” vagy „különös körülmények” miatt az igazságszolgáltatás érdeke szempontjából fontos-e, hogy a költségmentességet igénylő személy költségmentességben részesüljön. Ugyanakkor, amennyiben az elkövetett bűncselekmény emberölés vagy az ügy a Büntető Fellebbviteli Bíróság határozatával szemben a Legfelsőbb Bírósághoz benyújtott fellebbezést érint, a költségmentességet pusztán az anyagi eszközök elégtelensége alapján is megítélik.
A költségmentességet igénylő személy részére a bíróság előírhatja, hogy anyagi eszközeiről tegyen nyilatkozatot. Ha a kérelmező a költségmentesség megítélése céljából tudatosan hamis nyilatkozatot tesz vagy jelentős tényt elhallgat, bűncselekményt követ el. Az ilyen bűncselekmény pénzbüntetés, szabadságvesztés vagy mindkettő együttes kiszabásával büntethető.
A rendelkezésre álló jövedelem tekintetében nem érvényesül jövedelemhatár nemi erőszak olyan áldozatai esetében, akik olyan büntető ügyekben fordulnak a Költségmentességi Tanácshoz költségmentességért, amelyekben a védelem ki fog térni az áldozat korábbi nemi életére.
A költségmentesség áldozatok részére történő megítélésének egyéb feltételei
Egyes, nemi erőszakkal kapcsolatos bűncselekmények áldozatai számára a költségmentességet automatikusan biztosítják. A többi áldozatnak ugyanazoknak a feltételeknek kell megfelelniük, mint bárki másnak.
A költségmentesség vádlottak részére történő megítélésének egyéb feltételei
Nincsenek egyéb feltételek, a kiskorúakra pedig nem érvényesülnek külön szabályok.
Bizonyos esetekben – ideértve családjogi, esetenként pedig kiskorúakat érintő eljárásokat is – a bírósági illetékek megfizetése alól mentesülni lehet. a tájékoztatásért, A bírósági szolgálat honlapján található illetékrendeletekben találhatók részletes információk azokra az esetekre vonatkozóan, amelyekben nem kell bírósági illetéket fizetni.
További részleteket a Bírósági Szolgálat honlapján találhat, az illetékekről szóló rendeleteket és a mentességeket ismertető részben.
A költségekről való rendelkezés a bíróságok szabad mérlegelési jogkörébe tartozik. E jogkört a bíróságok ítélkezési gyakorlatából fakadó, fokozatosan rögzült szabályokkal és elvekkel összhangban kell gyakorolni. A főszabály például az, hogy a költségek osztják az ügy sorsát, vagyis a pervesztes fél fizeti a pernyertes fél költségeit. Ez alól lehetnek az ügy körülményeitől függően kivételek. Előfordulhat például, hogy a pernyertes fél valamennyi költségének megtérítését nem ítéli meg a bíróság, amennyiben az a bíróság álláspontja szerint késleltette vagy szükségtelenül elhúzta az eljárást, vagy amennyiben a per megnyerése ellenére az ügy egyes részkérdései tekintetében veszített. Bizonyos esetekben – például alkotmányos kérdéseket felvető vagy közérdek szempontjából jelentős ügyekben – a pervesztes fél költségeit vagy azoknak egy részét megtéríthetik.
A Tanács a polgári ügyekben nyújtott költségmentesség vonatkozásában díjszabást állapít meg, amelyet a szakértők különböző kategóriái esetében alkalmaz. Ezen felül, a Tanács külön díj alkalmazásáról is szabadon dönthet, amennyiben az ügy különös jellemzői bizonyos vagy speciális szaktudással rendelkező szakértő igénybevételét teszik szükségessé. Ilyen esetekben a díjat a szakértővel eseti alapon kell megtárgyalni az érintett munkára, a szükséges szaktudás szintjére, valamint arra az értékre tekintettel, amelyet az ügy a költségmentességben részesülő személy számára képvisel.
Olyan büntető ügyekben, amelyekben költségmentességi igazolást adtak, a Büntető Költségmentességi Rendszer a védelmet ellátó jogtanácsos eljárása során felmerült megfelelő és ésszerű kiadásokra terjed ki, ideértve a szakértők díját is.
Polgári jogvitákban a fordítók és tolmácsok díjáról a fordítónak/tolmácsnak és az érintett jogvita felének általában az első fokú eljárásban kell megállapodnia. Amennyiben ugyanakkor a felek költségeit a bíróság határozata értelmében egy másik félnek kell megfizetnie, a fordítónak/tolmácsnak fizetendő díjakat a (a jogi költségeket felmérő) díjmegállapító titkárnak kell megállapítania (felmérnie).
Polgári ügyekben nyújtott költségmentesség esetében a Tanács pályázati felhívást tesz közzé, és a megfelelő fordítót/tolmácsot a pályázaton kiválasztott szervezetek közül választja ki.
Olyan büntető ügyekben, amelyekben költségmentességi igazolást adtak, a Büntető Költségmentességi Rendszer a védelmet ellátó jogtanácsos eljárása során felmerült megfelelő és ésszerű kiadásokra terjed ki, ideértve a fordítók és tolmácsok díját is.
A költségek átláthatóságára vonatkozó tanulmány Írországra vonatkozó jelentése (400 Kb)
Utolsó frissítés: 11/12/2019

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tisztességtelen általános szerződési feltétel érvénytelenségének megállapítása iránti perben hozott határozatot a Kúria | Kúria
Tisztességtelen általános szerződési feltétel érvénytelenségének megállapítása iránti perben hozott határozatot a Kúria
Tájékoztató a Pfv.V.21.437/2018/5. számú ügyben hozott határozatról.
Az alperes mobiltelefon-szolgáltatóként 2017. január 20. napja óta használja a per tárgyát képező Lakossági Általános Szerződési Feltételeket (ÁSZF) és egyedi előfizetői szerződéseket. Az előfizetői szerződések tartalmazzák az előfizető nyilatkozatait egyebek mellett az általa kapott tájékoztatások megtörténtéről, valamint az általa megtett szerződéses nyilatkozatokról. Az ÁSZF 2.1.1.c.) pontja szerint, ha az előfizető által megadott adatok eltérnek a központi nyilvántartás adataitól, nem valósak, nyilvánvalóan hamisak, vagy az előfizető határidőben nem küldte vissza az adategyeztető SMS-t, akkor a szolgáltató a szerződést érvénytelennek tekinti, az igénybe vett szolgáltatások díját nem téríti vissza, az előfizető elveszíti a SIM kártyán esetleg még meglévő egyenlegét.
A felperes közérdekű keresetében kérte, hogy a bíróság állapítsa meg az előfizetői szerződésekben szereplő egyes előfizetői nyilatkozatok, valamint az ÁSZF egyes pontjai tisztességtelenségét, így az annak alkalmazójával szerződő valamennyi félre kiterjedő hatállyal az érvénytelenségét. Álláspontja szerint a hivatkozott kikötések általános szerződési feltételnek minősülnek és tisztességtelenek. Kérte annak elrendelését, hogy az alperes a saját költségére, a bíróság által meghatározott szövegű, az érvénytelenségre vonatkozó közleményt hozzon nyilvánosságra.
Az alperes kérte a kereset elutasítását. Hivatkozása szerint a rá irányadó speciális jogszabályok írják elő számára a keresettel támadott nyilatkozatok rögzítését. Emellett azok a fogyasztóval minden esetben megtárgyalásra kerülnek, így nem minősülnek általános szerződési feltételnek. Az alperes érdemben is vitatta az egyes szerződési feltételek tisztességtelenségét.
Az elsőfokú bíróság ítéletével megállapította az ÁSZF 2.1.1.c) pontja vonatkozásában a díjvisszatérítés kizártságával és az egyenleg elvesztésével kapcsolatos rendelkezés tisztességtelenségét, és kötelezte az alperest ezzel kapcsolatban közlemény közzétételére. Ezt meghaladóan a keresetet elutasította. Indokolása szerint az előfizetői szerződések nem minősülnek általános szerződési feltételnek, ezért a felperes ezekkel kapcsolatban nem jogosult közérdekű kereset indítására.
A felek fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatta és megállapította, hogy tisztességtelenek, így az annak alkalmazójával szerződő valamennyi félre kiterjedő hatállyal érvénytelenek az előfizetői szerződések ítéletben megjelölt előfizető nyilatkozatai, és kötelezte az alperest ezekkel kapcsolatban közlemény közzétételére. Egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Indokolása szerint az alperes jogszabály előírása folytán köteles honlapján közzétenni az előre elkészített egyedi előfizetői szerződések mintáit, amelyeket előre, egyoldalúan, több szerződés megkötése céljából készít el. Így ezek általános szerződési feltételnek minősülnek függetlenül attól, hogy azok tartalmát illetően szigorú jogszabályi keretek érvényesülnek. A speciális jogszabályok egyes esetekben kötelező jelleggel előírják az előfizető nyilatkozatának a rögzítését, ez azonban nem jelenti azt, hogy az egyedi előfizetői szerződést és a fogyasztó nyilatkozatait a jogszabály keretei között konkrét tartalommal ne az alperes határozná meg. E feltételek tisztességtelensége így a polgári jog szabályai szerint vizsgálható, a felperesnek fennáll a közérdekű keresetindítási joga. A vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a szerződési feltételt a felek egyedileg megtárgyalták, ez a bizonyítás azonban fogalmilag kizárt a közérdekű perben. Önmagában az a tény, hogy a fogyasztó igen vagy nem válaszokat adhat a támadott nyilatkozatokra, nem teszi a szerződés adott rendelkezését egyedileg megtárgyalttá. A szerződésminta semmilyen utalást nem tartalmaz arra, hogy a félnek választási lehetősége lenne bármely nyilatkozat megtételekor. Ez akkor valósulna meg, ha a közzétett mintán a jogszabály által biztosított valamennyi választási lehetőség egyértelműen feltüntetésre kerülne, ennek hiányában a fogyasztónak nincs érdemi, tartalmi befolyásolási lehetősége. Az elsőfokú bíróság eltérő jogi álláspontja miatt az érdemi vizsgálatot részben nem végezte el, de ennek nem volt akadálya a másodfokú eljárásban, mert valamennyi szükséges adat rendelkezésre állt, és jogkérdésben kellett állást foglalni. Az előfizetői szerződések hivatkozott nyilatkozatait a másodfokú bíróság tisztességtelennek találta.
Az alperes felülvizsgálati kérelmében kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, és új határozat meghozatala keretében a kereset elutasítását, ennek hiányában az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását. Fenntartotta azt az álláspontját, hogy a felperesnek nincs keresetindítási joga a támadott szerződési feltételekkel kapcsolatban, valamint azok nem tisztességtelenek. E mellett arra is hivatkozott, hogy a másodfokú bíróság túlterjeszkedett a fellebbezési kérelmen, valamint a jogerős ítélet tartalmilag hiányos. A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte.
A Kúria megállapította, hogy a fellebbezés alapján a másodfokú bíróság teljes egészében felülbírálhatta az elsőfokú bíróság ítéletét, így nem terjeszkedett túl a fellebbezési kérelmen. A másodfokú bíróság a rendelkezésre álló adatok alapján olyan kérdésben is határozhatott, amelyben az elsőfokú bíróság nem tárgyalt, illetőleg nem határozott. A másodfokú bíróságnak bizonyítást nem kellett lefolytatnia ahhoz, hogy az elsőfokú bíróság által megállapított tényállást a keresetlevélhez csatolt okiratok alapján kiegészítse. A jogerős ítélet feltünteti a szükséges tartalmi elemeket, abból a bíróság döntésének az indokai maradéktalanul megállapíthatóak. A per érdemi elbírálása során jogkérdésben kellett dönteni, így bizonyítási eljárás lefolytatására, a bizonyítékok mérlegelésére, valamint a bizonyítatlanság okainak indokolására nem volt szükség.
A Kúria egyetértett a jogerős ítélettel abban, hogy a keresettel támadott nyilatkozatok általános szerződési feltételnek minősülnek, mert az alperes azokat több szerződés megkötése céljából egyoldalúan, a másik fél közreműködése nélkül előre határozta meg. Vélelem szól amellett, hogy az általános szerződési feltételt a felek egyedileg nem tárgyalták meg. A fogyasztóval szerződő félnek ezért a közérdekű perben azt kellene bizonyítania, hogy kivétel nélkül minden, vele szerződő fél érdemben befolyásolhatta annak tartalmát, amely nem lehetséges, ezért a vélelem megdöntése fogalmilag kizárt a közérdekű perben. Ezt meghaladóan az előfizető jogszabályban megkövetelt nyilatkozatának a megadása, az igénybevételi helynek az előfizetői szerződésben való feltüntetése nem minősül a tartalom meghatározásában való közreműködésnek, mert az nem befolyásolja a felek jogainak és kötelezettségeinek az alakulását. A felperes közérdekű keresetindítási joga így fennáll. A speciális jogszabályok meghatározzák az egyedi előfizetői szerződés tartalmát, de a nyilatkozatok szövegét nem a jogszabály állapítja meg, hanem a mintát kialakító alperes, ezért nem kizárt az általános szerződési feltétel tisztességtelensége.
A felülvizsgálati kérelemmel érintett szerződési feltételek tisztességtelenek, mert egyes feltételek nem egyértelműek, mások nem tartalmazzák igazolható módon az előfizető tájékoztatásának a tartalmát, illetve abban a fogyasztó őt megillető jogról mond le. A speciális jogszabályokkal ellentétesen a ráutaló magatartással létrejövő szerződés megkötésekor úgy tekinti, hogy az előfizető megtette azt a szóbeli nyilatkozatot, amit az előfizetői szerződés alatt tehet meg. Egyoldalú és indokolatlan szabályozási egyenlőtlenséget okoz továbbá, hogy az adategyeztetés hibája esetén az előfizető nem kérhet visszatérítést, és a meglévő egyenlegét elveszti. Mindezekre figyelemmel a jogerős ítélet nem sérti a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályokat.
A felülvizsgálati eljárásban hozott ítélet az alperes által alkalmazott, peresített szerződések tizenegy pontját érintette. A Kúria döntésével jelentős számú fogyasztót érintő általános szerződési feltétel minősül véglegesen tisztességtelennek, és így az annak alkalmazójával szerződő valamennyi félre kiterjedő hatállyal érvénytelennek.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


3. államilag támogatott képzésben tanulmányokat folytató hallgató: azon a Fot. 111. § (4) bekezdése szerinti hallgató, aki tanulmányait a Fot. hatályba lépése előtt államilag támogatott képzési formában kezdte meg és folytatja;
11. hallgatói hitel: a Diákhitel szervezet és a hitelfelvevő közötti hitel-, vagy kölcsönszerződés alapján az e rendeletben meghatározott feltételek szerint nyújtott pénzkölcsön, amely – céljait tekintve – több részből áll:
15. költségtérítéses hallgató: azon a Fot. 111. § (4) bekezdése szerinti hallgató, aki tanulmányait a Fot. hatályba lépése előtt költségtérítéses képzési formában kezdte meg és folytatja;
21.2 tanév: az adott naptári év szeptember 1-jétől a következő naptári év június 30-áig terjedő képzési időszak;
3. § (1) Hallgatói hitelre a (2) bekezdésben meghatározott feltételekkel – egyéni hitelbírálat és kockázatértékelés nélkül – jogosult:
a) felsőoktatási intézményben – állami ösztöndíjas, állami részösztöndíjas, önköltséges, államilag támogatott, vagy költségtérítéses képzésben, a Fot. által meghatározott képzési formákban, szinten – érvényes hallgatói, tanulói jogviszonnyal (a továbbiakban együtt: hallgatói jogviszonnyal) rendelkezzen,
b) lakóhelyét a személyiadat- és lakcímnyilvántartásba bejelentette, és
(3)3 Nem jogosult hallgatói hitelre az a hallgató,
(4)4 Nem kezdeményezheti a szabad felhasználású hitelre vonatkozó hallgatói hitelszerződés megkötését az, akit a bíróság jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt és a szabadságvesztést még nem hajtották végre, vagy annak végrehajthatósága még nem szűnt meg, kivéve, ha a bíróság az elítéltet feltételes szabadságra bocsátotta.
4. § (1)5 A hallgatói hitel igénybevételére vonatkozó jogosultsági feltételeknek megfelelő hallgatóra vonatkozó jogosultsági idő – a (4) bekezdésben foglalt eltérés hiányában – tizenegy tanulmányi félév, félévenként öt tanulmányi hónap. Abban az esetben, ha a hallgató egységes, osztatlan képzésben vesz részt és a képesítési követelmények szerint a képzési idő meghaladja a tizenegy tanulmányi félévet, a hitelfelvevő jogosultsági ideje megegyezik a képzési idővel, de nem haladhatja meg a tizennégy tanulmányi félévet. A hallgató jogosultsági ideje a hallgatói hitel igénybevételével érintett tanulmányi hónapok számával csökken.
(2)6 A hallgatói hitel mindaddig nem folyósítható a hitelfelvevő részére, amíg a hitelfelvevőnek lejárt hallgatói hiteltartozása áll fenn.
(3)7 A Diákhitel szervezet nem folyósítja a hallgatói hitelt a hitelfelvevő részére a 40. életéve betöltésének időpontját soron követő tanulmányi félévtől.
(5) A hallgatói hitel igénybevételére vonatkozó (4) bekezdés szerint megváltozott jogosultsági időt a Diákhitel szervezet köteles üzletszabályzatában rögzíteni, valamint – a tanulmányi félév megkezdése előtt legalább 7 nappal – két országos napilapban, honlapján, valamint hirdetményként a felsőoktatási intézményben közzétenni.
5. § (1)8 A 2012/2013. tanévtől a hallgató által felvehető hitelek legmagasabb összegei hitelcélok szerint:
a) szabad felhasználású hitelcél esetében tanulmányi hónaponként 50 000 forint,
b) kötött felhasználású hitelcél esetében tanulmányi félévenként a felsőoktatási intézmény részére igazoltan fizetendő képzési költségnek megfelelő összeg.
(2) A Diákhitel szervezet az egyes tanévekre felvehető hitelek összegeit hitelcélok szerint köteles – a tanulmányi félév megkezdése előtt legalább 7 nappal honlapján közzétenni és a közzétételről két országos napilapban, valamint a felsőoktatási intézményben hirdetményt megjelentetni.
(3)9 A szabad felhasználású hitelt a hitelfelvevő – választása szerint – havonta részletekben vagy tanulmányi félévenként egy összegben veheti fel. A kötött felhasználású hitelt a hitelfelvevő tanulmányi félévenként egy összegben igényelheti. A hitelfelvevő kötött felhasználású hitel folyósítására irányuló, Diákhitel szervezettel szemben fennálló követelése a hitel igénybevételére jogosító képzését folytató felsőoktatási intézményre száll át. Az így folyósítandó összeget a Diákhitel szervezet közvetlenül a felsőoktatási intézmény számára utalja át.
(3a)10 A felsőoktatási információs rendszert üzemeltető társaság elektronikus formában továbbítja a Diákhitel szervezet részére a felsőoktatásban nyilvántartott képzések hiteligénylésekhez kapcsolódó alapadatait és az ezen adatokban történő bármely évközi változást.
(5) A kötött felhasználású hitelt igénybe vevő hitelfelvevők e rendelet 6. és 29. § rendelkezése szerint általános kamattámogatásban részesülnek.
6. § (1) A hallgatóknak nyújtott hitelek változó kamatozásúak. A kamatláb a következő elemek – százalékos mértékben kifejezett – értékéből áll:
a) a hallgatói hitelrendszer finanszírozása érdekében bevont források kamat és kamatjellegű, valamint egyéb járulékos költségeit, továbbá a 27. § (3) bekezdése alapján elhatárolt aktív, illetve passzív kamatkülönbözetekből időarányosan feloldott összeget figyelembe vevő – a soron következő naptári félévet megelőző naptári félév első és utolsó naptári napja közötti időszakra számított – súlyozott, átlagos forrásköltség,
(5) A Diákhitel szervezet a működési költséget fedező prémium mértékét a Diákhitel szervezet könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálóval – az éves beszámoló könyvvizsgálatával egyidejűleg – évente felülvizsgáltatni köteles. A felülvizsgálat eredményét a Diákhitel szervezet a következő félévek hallgatói hitelek kamatának megállapításához figyelembe veheti.
(6) A Diákhitel szervezet a (4)–(5) bekezdésben foglalt felülvizsgálatok eredményeként a hallgatói hitelek kamatát a jövőre nézve megváltoztathatja, azonban a kamatmértéken belül a kockázati prémium és a működési költséget fedező prémium együttes összegét 4,5%-nál magasabbra nem növelheti.
(7) A kötött felhasználású hitel esetében az (1)–(6) bekezdések alapján számított kamatot a hitelfelvevő csak részben fizeti meg. A hitelfelvevő számára felszámítandó kamatláb 2%, míg a fennmaradó kamatrészt az állam általános kamattámogatás formájában utalja át a Diákhitel szervezet részére.
9. §11 A Diákhitel szervezet a hallgatónak a hitelszerződés keretében megadott hozzájárulása és a Fot. rendelkezései alapján az e rendeletben meghatározott módon kezeli a felsőoktatási intézmény és a felsőoktatási információs rendszer nyilvántartásában szereplő, a Fot. 3. melléklet I/B. A hallgatók adatai cím 1. rész b) pont ba), bb), bc), – a társadalombiztosítási azonosító jel kivételével – bk) és bl) alpontja, valamint d) és f) pontja szerinti személyes és képzési adatait, valamint a tartózkodásra jogosító okirat érvényességi idejét, a hallgatói hitel folyósításával, jogszerű igénybevételével, törlesztésével és a kamattámogatással kapcsolatban, valamint a törvényben és a 18. § (2) és (4) bekezdésében, a 19. § (7) bekezdésében és a 29. § (4) bekezdésében meghatározott szervezeteknek továbbítja.
10. § (1)12 A hitelfelvevő köteles a 9. §-ban, továbbá a (3) bekezdésben meghatározott kézbesítési meghatalmazott adataiban bekövetkezett minden változást, annak bekövetkezésétől számított 14 napon belül a Diákhitel szervezet részére bejelenteni. A hitelfelvevő értesítési címének, telefonszámának, e-mail címének, kézbesítési meghatalmazottja adatainak vagy fizetési számlájának változását a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén is bejelentheti.
(2) A hitelfelvevő, amennyiben Magyarország területét előreláthatólag legalább két hónapot meghaladó időtartamra elhagyja, vagy elhagyta, – a Diákhitel szervezet tájékoztatási és értesítési kötelezettségének teljesíthetősége érdekében – köteles gondoskodni a postai küldemények átvételére jogosult, belföldi lakóhellyel rendelkező kézbesítési meghatalmazottról.
11. § (1)13 Amennyiben a hallgató több felsőoktatási intézménnyel áll egy időben hallgatói jogviszonyban, hiteligénylését az általa választott intézménnyel fennálló jogviszony alapján kezdeményezheti.
a) a kötött felhasználású hitelt a soron következő tanulmányi félévre a Fot. 42. § (4)–(5) bekezdésében foglaltak szerinti beiratkozást, illetve bejelentkezést követően képzési költség fizetési kötelezettség intézmény által meghatározott határidejére figyelemmel,
b) a szabad felhasználású hitelt a tanulmányi félév során a Fot. 42. § (4)–(5) bekezdésében foglaltak szerinti beiratkozást, illetve bejelentkezést követően legkésőbb a tárgyév december 15-éig, illetve a tárgyév május 15-éig
(4) A hitelfelvevő a hallgatói hitel igénybevételére vonatkozó, magyar nyelvű hitelszerződést a Diákhitel szervezet üzletszabályzatában foglalt rendelkezések szerint köteles kitölteni és eljuttatni – a szerződésben szereplő adatok alaki és formai ellenőrzését követően – Diákhitel szervezet részére. A Diákhitel szervezet a hitelfelvevőkkel való kapcsolattartás érdekében harmadik személyek közreműködését veheti igénybe.
12. § (1) A hitelfelvevő szeptember 30-áig, illetve február 28-áig dönthet az igényelt hitelösszeg mértékének megváltoztatásáról. Amennyiben a hitelfelvevő nem nyilatkozik, a hallgató és a Diákhitel szervezet közötti megállapodás alapján a Diákhitel szervezet változatlan feltételekkel folyósítja részére a hitelszerződés alapján a hitelt, ha a folyósítás egyéb feltételei fennállnak. Ez esetben a hitel folyósítására a 13. § (3)–(5) bekezdéseiben meghatározott ellenőrzést követően kerül sor.
(2)14 Amennyiben a hitelfelvevő a hallgatói hitel összegét, igénybevételének gyakoriságát módosítani kívánja, módosítási kérelmét a Diákhitel szervezet üzletszabályzatában meghatározott módon és határidőben kell eljuttatnia a Diákhitel szervezet részére. A hallgatói hitel összege és az igénybevétel gyakorisága a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén keresztül is módosítható.
13. § (1) A hallgatói hitelszerződés alapján a hallgatói hitel folyósítása – tekintettel az 5. § (3) bekezdésében foglaltakra is – a folyósítás időszakában havonta részletekben, vagy tanulmányi félévenként egy összegben, az üzletszabályzatban meghatározottak szerint történik. Az adott tanulmányi félévben a hallgatói hitel folyósításának legkorábbi időpontja a tanulmányi félév második tanulmányi hónapjának 15. napja.
(3)15 A felsőoktatási intézmény a hallgatói hitel folyósításának jogszerűsége érdekében a hitelfelvevők hallgatói jogviszonyával kapcsolatos adatokat a Diákhitel szervezet számára adja meg. A Diákhitel szervezet minden tanulmányi hónapban – az első tanulmányi hónapban a folyósításra jogosult teljes hitelfelvevői körre, azt követően pedig az új igénylést benyújtók, illetve az előző adategyeztetés keretében érdemlegesen vissza nem igazolt hitelfelvevői körre – elektronikus adathordozó megküldése vagy közvetlen elektronikus kapcsolat útján megkeresi a felsőoktatási intézményt annak érdekében, hogy a hallgatói hitelre jogosult hitelfelvevők hallgatói jogviszonya fennállására és képzésére vonatkozó adatokat beszerezze. A felsőoktatási intézmény a Diákhitel szervezet által megküldött adatokat köteles a nyilvántartásában tárolt adatokkal összevetni, ellenőrizni, és ennek eredményéről a Diákhitel szervezetet elektronikus adathordozó megküldése vagy közvetlen elektronikus kapcsolat útján tájékoztatni.
g)16 a hallgató abszolutóriumának záró időpontja,
(5)18 A hallgatói hitel folyósításának jogszerűsége és jogszerű igénybevétele érdekében a Diákhitel szervezet a 9. § alapján a felsőoktatási információs rendszerből a hallgatói hitelszerződés alapján a hallgatói hitel folyósítását kérelmező hallgatóról személyazonosító és tanulmányi adatokat szerezhet be. A felsőoktatási információs rendszer a Diákhitel szervezet megkeresésére adatot szolgáltat, a hallgató hallgatói jogviszonya fennállásának, szünetelésének, megszűnésének, tanulmányok folytatása céljából képzési időszakra történő bejelentkezésének tényéről, valamint a hallgató által folytatott képzés finanszírozásának típusáról és a hallgató által fizetendő önköltség összegéről.
(6) A Diákhitel szervezet a hitelfelvevő hallgatói hitel folyósítására vonatkozó jogosultságának – (3) vagy (5) bekezdésben foglaltak szerinti – ellenőrzését követően az üzletszabályzatában rögzített feltételek szerint, visszamenőlegesen a tanulmányi félév kezdetére megkezdi, illetve folytatja a hallgatói hitel folyósítását.
(7)19 A hitelfelvevő a hallgatói hitel folyósításának szüneteltetését és újraindítását a Diákhitel szervezettől bármikor írásban vagy a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén kérheti. Ez esetben a hallgatói hitel folyósítása a hitelfelvevő által megjelölt időponttól, vagy a kérelem beérkezésének időpontjára eső tanulmányi hónaptól szünetel, amennyiben a kérelemben megjelölt időpont, vagy a kérelem beérkezése az adott havi folyósítási határnapot legalább öt munkanappal megelőzi. Amennyiben a kérelem beérkezése az adott havi folyósítási határnapot legalább öt munkanappal nem előzi meg, a hallgatói hitel folyósítása a soron következő tanulmányi hónaptól szünetel. A hallgatói hitel folyósítása a hitelfelvevő által a kérelmében megjelölt időpontig, vagy időpont megjelölés nélküli kérelem esetén a folyósítás újraindítására vonatkozó kérelem Diákhitel szervezethez történő beérkezéséig szünetel.
(8) A hallgatói hitel folyósításának újraindítását – ha annak egyéb feltételei fennállnak – a Diákhitel szervezet a következők szerint teljesíti a hitelfelvevő részére; ha a kérelem a tanulmányi hónap 15-éig a Diákhitel szervezethez megérkezik, az azt követő tanulmányi hónapban, ha a kérelem a tanulmányi hónap 15-ét követően érkezik meg a Diákhitel szervezethez, az azt követő második tanulmányi hónapban.
14. § (1)20 A hallgatói hitelszerződés alapján fennálló tartozás törlesztésére és behajtására az e rendeletben meghatározott szabályok, továbbá – a végrehajtáshoz való jog elévülési idejére vonatkozó rendelkezések kivételével – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvényben (a továbbiakban: Art.) meghatározott rendelkezések az irányadóak. A végrehajtáshoz való jog a végrehajtandó követeléssel együtt évül el, a végrehajtáshoz való jog elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja. A törlesztési kötelezettség kezdete – a 23. § (3) bekezdésében, valamint a 32. §-ban foglaltak kivételével – a hallgatói jogviszony megszűnésének, legkésőbb azonban a 40. életév betöltésének időpontját követő negyedik hónap első napja.
(2) A hallgatói hitel törlesztőrészletének alapja – a (3) bekezdésben szabályozott esetet kivéve – a tárgyévet megelőző második évben:
a) a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti összevont adóalapba tartozó és külön adózó, a magánszemély adóbevallásában bevallott, vagy az adóbevallást helyettesítő elszámolásban, az adóhatóság adatszolgáltatás alapján történő adómegállapítása során elszámolt éves jövedelme, kivéve a vagyonátruházásból származó jövedelmet és a vállalkozói adóalapot;
(4) Ha a hallgatói hitelszerződés alapján fennálló tartozás hitelfelvevő által fizetendő törlesztőrészletének éves alapja nem éri el a minimálbér tizenkétszeres összegét, vagy bármely ok miatt a Diákhitel szervezet nem közli a törlesztőrészlet összegét, akkor a törlesztőrészlet alapjaként – ha e rendelet másképp nem rendelkezik és feltéve, hogy törlesztési kötelezettsége a hitelfelvevőnek fennáll – a tárgyévet megelőző év október 31-én alkalmazandó minimálbér tizenkétszeres összegét kell tekinteni.
(5) Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik a hitelfelvevő tárgyévi havi törlesztő részlete a (2)–(4) bekezdések megfelelő alkalmazásával számított éves jövedelemnek az alábbiak szerint meghatározott százalékának 1/12-ed része:
b)21 kötött felhasználású hitel igénybevétele esetén a teljes hiteltartozás – a hallgatói jogviszony megszűnése napján, illetve ha a törlesztési kötelezettség ismételt hallgatói jogviszony miatt ezt követően szünetelt, annak ismételt megszűnése napján, vagy legkésőbb a 40. életév betöltés napján fennálló – összegétől függő legalább 4%-os, legfeljebb a 6. § (4) bekezdés szerinti felülvizsgálat alapján megállapított %-os mértéke.
(5a)22 A Diákhitel szervezet a kötött felhasználású hitel esetén az egyes teljes hiteltartozáshoz tartozó törlesztési hányadokat köteles évente, a 6. § (4) bekezdése szerinti aktuáriusi vizsgálatot követően – a tanulmányi év megkezdése előtt legalább 7 nappal – két országos napilapban, honlapján, valamint hirdetményként a felsőoktatási intézményben közzétenni.
(7) Az állami adóhatóságnak az Art. 177. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatását követően a Diákhitel szervezet évente, minden év december 15-éig közli az (1) bekezdés hatálya alá tartozó hitelfelvevőkkel a következő naptári évre vonatkozó havi törlesztőrészlet összegét, abban az esetben is, ha a hitelfelvevő törlesztési kötelezettsége szünetel. Amennyiben a hitelfelvevő által fizetendő havi törlesztőrészlet összege a törlesztési kötelezettség újraindulása miatt megváltozik, a Diákhitel szervezet a fizetendő törlesztőrészlet összegéről haladéktalanul tájékoztatást küld a hitelfelvevő részére.
(8)23 Ha e rendelet másként nem rendelkezik, akkor a hitelfelvevő a törlesztőrészletet minden hónap 12. napjáig köteles a Diákhitel szervezet részére, az üzletszabályzatban meghatározott módon forintban megfizetni, legalább a hitelszerződés szerződésszámának egyidejű közlésével.
(9)24 A (2) bekezdés szerinti törlesztéssel érintett, de a 19. § (5) bekezdés a) pontja alá nem tartozó hitelfelvevő kérelmezheti a Diákhitel szervezetnél a (4) és (5) bekezdés és a 33. § szerint megállapított törlesztő részlete összegének mérséklését. A törlesztő részlet összegének mérséklése a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén is kezdeményezhető. A törlesztő részlet mérséklésének lehetőségéről a fizetési késedelem esetén küldött értesítőben a Diákhitel szervezet tájékoztatja a hitelfelvevőt.
(10)25 A Diákhitel szervezet legfeljebb 36 naptári hónapra engedélyezheti a hitelfelvevő részére mérsékelt összegű törlesztőrészlet fizetését a (11) bekezdésben foglaltakat figyelembe véve.
(11)26 A Diákhitel szervezet által a hitelfelvevő részére a (10) bekezdés szerint engedélyezett mérsékelt összegű törlesztő részlet összege nem lehet kevesebb a (4)–(5) bekezdés és a 33. § figyelembevételével meghatározott minimális törlesztő részlet összegénél.
(2)27 A hitelfelvevő – a Diákhitel szervezet által e célra rendszeresített nyomtatványon – kérelmet nyújthat be a Diákhitel szervezethez törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránt:
„a)28 a csecsemőgondozási díjra, a gyermekgondozási díjra és a gyermekgondozást segítő ellátásra (a továbbiakban: gyes) való jogosultság, valamint
b) a rehabilitációs ellátásra, rokkantsági ellátásra, rokkantsági járadékra, rehabilitációs járadékra való jogosultság
időszakának (3) és (4) bekezdés szerint meghatározott részére.
(2a)29 A hitelfelvevő – a Diákhitel szervezet által e célra rendszeresített nyomtatványon – kérelmet nyújthat be a Diákhitel szervezethez törlesztési kötelezettsége szüneteltetése iránt akkor is, ha egészségi állapota 60%-os vagy kisebb mértékű, a (2) bekezdés b) pont szerinti pénzbeli ellátásokra azonban azért nem vált jogosulttá, mert a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultságról szóló jogszabály alapján az ezen pénzbeli ellátásokhoz szükséges időtartamban nem volt biztosított. Ebben az esetben a Diákhitel szervezet az egészségkárosodást igazoló jogerős határozat időpontjától – de legfeljebb a kérelem benyújtása évének első napjától – a következő orvosi felülvizsgálat időpontjáig biztosítja a törlesztési kötelezettség szüneteltetését.
(5) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a hitelfelvevőt a célzott kamattámogatás 18. § (3) és (5) bekezdése szerinti biztosításának idejéig a törlesztési kötelezettség szüneteltetése megilleti. A Diákhitel szervezet a törlesztési kötelezettség szüneteltetését engedélyezi, ha a kérelem a (2)–(3), illetve (8) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelel.
(6)31 A hitelfelvevő a kérelem Diákhitel szervezethez történő benyújtását követően a Diákhitel szervezetnek a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének tárgyában hozott döntésében foglalt időpontig nem köteles az esedékessé vált törlesztőrészleteket megfizetni. Amennyiben a Diákhitel szervezet a hitelfelvevő kérelmét elutasítja, a hitelfelvevő az elutasító döntés kézhezvételét követő második hónap 12. napjáig köteles a nem teljesített törlesztőrészleteket a késedelem időszakára járó késedelmi kamattal növelt összegben megfizetni. Amennyiben a hitelfelvevő fizetési kötelezettségét nem teljesíti, a Diákhitel szervezet jogosult a hitel-, vagy kölcsönszerződést azonnali hatállyal felmondani.
(7)32 A Diákhitel szervezet a törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránti kérelmet elutasító döntésében közli a hitelfelvevővel az esetlegesen meg nem fizetett törlesztőrészlet késedelmi kamattal növelt összegét. A Diákhitel szervezet a kérelemnek helyt adó döntésében megjelöli a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének várható utolsó napját. A törlesztési kötelezettség szüneteltetésének engedélyezése esetén a Diákhitel szervezet a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének első napjától számított időszakra jutó, befizetett törlesztéseket köteles visszautalni a hitelfelvevőnek az engedély kézhezvételétől számított 15 napon belül tett írásbeli kérelme alapján. Egyéb esetben e törlesztések elszámolására a 17. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kerül sor.
(8)33 A rehabilitációs ellátásban, rokkantsági ellátásban, rokkantsági járadékban, rehabilitációs járadékban részesülő hitelfelvevő a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcímét a kérelméhez csatolt említett ellátást megállapító, jogerős határozattal, emellett a legutolsó ellátás folyósítási csekkszelvénnyel vagy fizetési számlakivonattal igazolhatja. Abban az esetben, ha a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcímét a hitelfelvevő nem igazolja, kérelmét el kell utasítani.
(8a)34 A (2a) bekezdés szerinti kérelméhez a hitelfelvevő köteles csatolni másolatban azon határozatot, amellyel a rehabilitációs hatóság a rehabilitációs ellátásra vagy rokkantsági ellátásra irányuló kérelmét kizárólag arra hivatkozva utasította el, hogy a hitelfelvevő az ezen pénzbeli ellátások feltételeként meghatározott időtartamú biztosítotti jogviszonnyal nem rendelkezett.
(9)35 Amennyiben a (2) bekezdésben meghatározott, a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcím megszűnik, vagy a Diákhitel szervezet szüneteltetésnek helyt adó döntésben meghatározott jogcímben változás következik be, úgy a hitelfelvevő a megszűnést, vagy a változást követő 15 napon belül köteles azt – a Diákhitel szervezet által az e célra rendszeresített nyomtatványon – bejelenteni és a törlesztést folytatni. A jogosultság megszűnésének hónapjára eső törlesztőrészlet időarányos részét – az esedékes törlesztőrészleten felül – a megszűnést követő hónap 12. napjáig kell megfizetni.
18. § (1)36 A szabad felhasználású hitelt igénybe vevő hitelfelvevő – a szerződés időtartama alatt – a fizetendő kamattartozás teljes összegének megfelelő célzott kamattámogatásban részesül a 16. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott időszakra, ha célzott kamattámogatás iránti kérelmét – a Diákhitel szervezet által az e célra rendszeresített nyomtatványon – gyes ellátásra való jogosultság kivételével az ellátásokat folyósító szerv igazolásával ellátva benyújtja a Diákhitel szervezethez. Ha a célzott kamattámogatás jogcíme a gyes, a célzott kamattámogatás és a törlesztési kötelezettség szüneteltetése a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén is igényelhető. A gyes ellátásra való jogosultságot a Diákhitel szervezet az egységes szociális nyilvántartásban közvetlen lekérdezéssel ellenőrzi. A célzott kamattámogatásra való jogosultság igazolására szolgáló dokumentum a törlesztési kötelezettség szüneteltetésére való jogosultság igazolására is szolgál.
(1a)37 A célzott kamattámogatás a törlesztési kötelezettség szüneteltetésével együtt a 16. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott jogcímek első napjára visszamenőlegesen vehető igénybe, ha az nem korábbi időpont a kérelem benyújtása évének első napjánál. Ha a meghatározott jogcím napja ennél korábbi időpont, a célzott kamattámogatás a kérelem benyújtása évének első napjától vehető igénybe.
(2)38 A célzott kamattámogatás anyagi fedezetét a családpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) költségvetésében kell biztosítani. A célzott kamattámogatás összegét a családpolitikáért felelős miniszter a Diákhitel szervezet számlájára a jogosult hitelfelvevő megjelölésével utalja át.
(3)39 Az (1) bekezdésben meghatározott igénylés alapján a Diákhitel szervezet dönt a célzott kamattámogatásról, kérelemnek helyt adó döntésében megjelölve az igényjogosultság kezdő és várható utolsó napját. A Diákhitel szervezet döntését írásban közli a hitelfelvevővel.
(4)–(5)40
(6)41 Ha a célzott kamattámogatás igénybevételének alapját képező jogcímnek a (3) bekezdés szerint megjelölt időszakára tekintettel változás következik be, akkor azt a célzott kamattámogatást igénybe vevő hitelfelvevőnek a 16. § (2) bekezdés a) pontja szerinti jogosultság megszűnését, vagy meghosszabbítását követő 15 napon belül a Diákhitel szervezethez írásban – a Diákhitel szervezet által az erre a célra rendszeresített nyomtatványon – be kell jelentenie. A (3) bekezdésben foglaltakat ez esetben is alkalmazni kell azzal, hogy a jogosultsági időnek a (3) bekezdés szerinti döntésben megjelölt időpont előtti megszűnéséhez igazolást csatolni nem kell.
(7)42 Ha a (3) bekezdés szerinti döntésben megjelölt, a célzott kamattámogatás alapjául szolgáló jogcím megváltozik, akkor a hitelfelvevőnek az (1) bekezdésben meghatározottak szerint kell a célzott kamattámogatást kérelmeznie.
(9)44 Nem számít jogosulatlan igénybevételnek az, ha a hitelfelvevő célzott kamattámogatásra való jogosultságának megszűnését a (6) bekezdésben meghatározott határidőn belül bejelenti, vagy a célzott kamattámogatásra való jogosultság más jogcímen megilleti, azonban a családpolitikáért felelős miniszter tovább folyósítja az eredeti jogcím alapján a Diákhitel szervezetnek a kamattámogatás összegét.
a) ha a hitelfelvevő minden tartozását kamatokkal együtt megfizette – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel,
f) az egészségkárosodást igazoló jogerős határozat Diákhitel szervezethez történő benyújtásakor, amennyiben a hitelfelvevő az orvosi szakvélemény szerint nem rehabilitálható, és szakorvosi felülvizsgálat megállapította, hogy rokkantsági állapota maradandóan és véglegesen romlott, egészségügyi felülvizsgálata nem szükséges.
(3)45 Az (1) bekezdés b), c) és f) pontja szerinti megszűnési ok bekövetkezése esetén a hitelfelvevő teljes tartozása – ideértve a már felmondott hitelszerződésből eredő követelést is – elengedésre kerül.
(4)46 A határozatlan idejű hitelszerződést a hitelfelvevő 15 napos felmondási idővel felmondhatja. A felmondási idő elteltével a teljes tartozás egy összegben esedékessé válik.
a)47 ha a hitelfelvevő hátralékos tartozása a részére – a törlesztési kötelezettség szüneteltetésével érintett időszakot ide nem értve – előírt havi törlesztőrészletek egy évnek megfelelő összegét meghaladja, feltéve, hogy a hitelfelvevő e tartozását a Diákhitel szervezet írásbeli felszólításában foglalt határidőben nem teljesíti,
(6) Az (5) bekezdés a)–b) pontja esetében a Diákhitel szervezet köteles a hitelszerződést felmondani.
(7) A szerződés felmondása esetén a még meg nem fizetett teljes tartozás egy összegben esedékessé és lejárttá válik, és a Diákhitel szervezet jogosult azt meg nem fizetés esetén – az Art. rendelkezései szerint – behajtásra átadni az állami adóhatóságnak.
(8)48 A Diákhitel szervezet a hitelszerződés megszűnését követően záró elszámolást készít. Amennyiben a Diákhitel szervezet a hitelfelvevő egyenlegén túlfizetést számol el, a záró elszámolásban a túlfizetés összegéről a hitelfelvevőt értesíti, és a túlfizetés összegét a hitelfelvevő által megadott számlaszámra utalja.
20. § A hallgatói hitel EGT felsőoktatási intézményekben – a résztanulmányok folytatásának kivételével – oklevél megszerzésére irányuló képzésben folytatott tanulmányok alapján történő igénybevételének külön feltételeire a jelen rendeletben foglaltakat a 21–23. §-ban foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
21. § (1) E rendelet 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti hitelre – egyéni hitelbírálat és kockázatértékelés nélkül – jogosult a 3. § (1) bekezdés a) pontjában felsorolt személy, aki EGT felsőoktatási intézményben oklevél megszerzésére irányuló olyan képzésben vesz részt, amely Magyarországon elismerhető felsőfokú végzettséget ad, és a hallgatói hitel igénybevételének a 3. § (2) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott feltételeit teljesíti, valamint nem esik a 3. § (3) bekezdése szerinti kizáró ok alá.
(2) Az EGT felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok alapján folyósított hallgatói hitelt a hitelfelvevő tanulmányi félévenként kizárólag egy összegben veheti fel.
22. § (1) A hitelfelvevő a tanulmányi félév során a tárgyév december 15-éig, illetve a tárgyév május 15-éig kezdeményezheti a hallgatói hitelszerződés megkötését. A hallgatói hitelszerződés megkötését a hitelfelvevő – a szerződésben szereplő adatok alaki és formai ellenőrzését követően – a Diákhitel szervezet üzletszabályzatában foglalt rendelkezések szerint kezdeményezi.
(5) A Diákhitel szervezet a hallgatói hitel folyósítását csak a hitelfelvevővel kötött érvényes és hatályos hitel-, vagy kölcsönszerződés értelmében – a (2) bekezdésben foglalt feltételek bekövetkezése esetén – teljesítheti, a tanulmányi félév kezdetére visszamenőlegesen.
(3) A hallgatói hitel folyósítása érdekében a hallgatói jogviszonya fennállását a hitelfelvevő minden tanulmányi félévben az adott tanulmányi félév második hónapjának utolsó napjáig köteles igazolni – a rendelet 22. §-ának (2) bekezdés b) pontja szerint – a Diákhitel szervezet számára. Abban az esetben, ha a hitelfelvevő a hallgatói jogviszonya fennállását az adott tanulmányi félévben nem igazolja, a hallgatói jogviszony igazolással igazolt tanulmányi félév elteltét követő második negyedév első napjától kezdődően törlesztési kötelezettség terheli.
24. § A „hallgatói hitel”, a „hallgatói kölcsön”, a „diákhitel” és a „diákkölcsön” elnevezések és jelzős alakjaik, továbbá rokon értelmű vagy idegen nyelvű megfelelőik csak az Art. és az e rendeletben meghatározott szabályok alapján működő hallgatói hitelrendszer tekintetében alkalmazhatóak.
25. § (1)49 A Diákhitel szervezet a hallgatói hitelrendszer működtetését és a hallgatói hitelszerződések alapján a hallgatói hitelek folyósítását végzi. E célok elérése érdekében szükséges tevékenységeken kívül elsődleges célja és alapvető feladatai teljesítésének veszélyeztetése nélkül adatfeldolgozói és a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott ügynöki tevékenységet is folytathat az adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével és a tulajdonosi jogok gyakorlójának jóváhagyásával.
(4) A Diákhitel szervezet megbízza az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaságot, hogy a hallgatói hitelrendszer finanszírozásához szükséges források biztosítása érdekében a pénz- és tőkepiacokon eljárjon, illetve az állam által garantált hitelek felvételének megszervezésében közreműködjön.
(5)50 A Diákhitel szervezet tárgynegyedévet követő hónap 10. napjáig tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert a fennálló szabad és kötött felhasználású hallgatói hitelek számáról és állományáról, az igénybe vett forrásokról és a törlesztések, valamint az állami kezesség érvényesítésének valószínűségéről.
(6) A Diákhitel szervezet által állami kezességvállalás mellett kibocsátásra kerülő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok mint pénzügyi eszközök elhelyezését az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság szervezi és a Diákhitel szervezet részére a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 5. § (1) bekezdés a)–b) és g) pontjaiban meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet végez, valamint a Bszt. 5. § (2) bekezdés d) és g) pontjaiban meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatást nyújt.
(7)51 A Diákhitel szervezet feladatait a Diákhitel Központ Zrt. látja el.
26. § (1) A Diákhitel szervezet hitelezési tevékenységével kapcsolatos kockázatok fedezetére – egyéb ráfordításai között elszámolva – kockázati céltartalékot képez (a továbbiakban: diákhitel kockázati céltartalék). A diákhitel kockázati céltartalék képzése a mérleg fordulónapjával a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően történik.
(2) A diákhitel kockázati céltartalékot a behajthatatlan és a 19. § (3) bekezdése alapján leírt hallgatói hiteltartozásokból eredő veszteségek ellentételezésére, a veszteség összegében – legfeljebb a céltartalék meglévő összegében – kell felhasználni az egyéb bevételek között elszámolva.
(3) A diákhitel kockázati céltartalék tárgyévi képzése a mérleg fordulónapjával a (2) bekezdésben foglalt leírásokat és céltartalék felhasználást követően – annak figyelembevételével – a ki nem egyenlített kamattartozások tőkésítését is magába foglaló hallgatói hiteltartozások állományára az aktuárius által meghatározott tárgyévi kockázati szint és kockázati prémium alapján megállapított tárgyévben szükséges céltartalék szintjéig történik. Ha a diákhitel kockázati céltartalék mérleg-fordulónapi állománya meghaladja a tárgyévben szükséges céltartalék szintjét, akkor a céltartalék többletet fel kell szabadítani az egyéb bevételek között elszámolva.
27. § (1)52 A Diákhitel szervezet az egyes években felmerülő, a kamatbevételekben foglalt működési költséget, valamint egyéb, bevételekkel nem ellentételezett ráfordításokat fedező prémiummal nem fedezett működési költséget és egyéb, bevételekkel nem fedezett ráfordításokat aktív időbeli elhatárolásként mutatja ki. Az elhatárolt költségek teljes feloldását követően a Diákhitel szervezet az adott naptári félévben (kamatperiódusban) a hallgatói hitelek kamatában megtérült működési költséget, valamint egyéb, bevételekkel nem fedezett ráfordításokat fedező prémiumbevétel és az adott naptári félévben (kamatperiódusban) ténylegesen felmerült működési költségek, valamint egyéb, bevételekkel nem fedezett ráfordítások különbözetét a különbözet jellegétől függően aktív vagy passzív elhatárolásként mutatja ki az egyéb ráfordításokkal szemben. Egy adott kamatperiódusból származó különbözet időbeli elhatárolása a soron következő kamatperiódusban kerül megszüntetésre az egyéb ráfordításokkal szemben.
(3)53 A Diákhitel szervezet az adott naptári félévben (kamatperiódusban) a hallgatói hitelek finanszírozása érdekében bevont források kamat- és kamatjellegű ráfordításainak, valamint a kamat- és kamatjellegű (kockázati és működési prémiumot nem tartalmazó) bevételeinek különbözetét aktív vagy passzív elhatárolásként mutatja ki a különbözet jellegétől függően a fizetendő kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal szemben. Egy adott naptári félévből (kamatperiódusból) származó kamatkülönbözet időbeli elhatárolása a következő tíz kamatperióduson keresztül, időarányosan kerül megszüntetésre a fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordításokkal szemben. Az egyes kamatperiódusokban elhatárolt összegeket és azok megszüntetését analitikusan elkülönítetten kell nyilvántartani és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében be kell mutatni.
29. §54 (1) A kötött felhasználású hitelt igénybe vevő hallgatónak hitelszerződése fennállásának időszaka alatt az állam általános kamattámogatást biztosít a központi költségvetés terhére. Az általános kamattámogatás mértéke a hitelfelvevő által fizetendő a 6. § (7) bekezdésében meghatározott kamatot meghaladó összeg.
(6)55 A Diákhitel szervezet negyedévente, a negyedév 10. napjáig elektronikus úton személyes adatokat nem tartalmazó adatszolgáltatást teljesít az államháztartásért felelős miniszternek a tárgyévre és a következő három naptári évre várható kamattámogatás összegéről, a kötött felhasználású hitelekre vonatkozó szerződések számáról, a támogatott hitelállományról és az addig lehívott támogatások összegéről.
30. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2012. augusztus 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit – a (3)–(4) bekezdésben foglalt eltéréssel – a már megkötött kölcsönszerződésekre is alkalmazni kell.
(2) 2012. szeptember 1-jén lép hatályba az 1–4. §, az 5. § (1) és (3)–(5) bekezdés, a 6–10. §, a 11. § (1) bekezdés, 12–29. §; 30. § (3)–(4) bekezdés, valamint a 31–35. §.
32. §58 Ahol e rendelet gyermekgondozást segítő ellátást említ, azon gyermekgondozási segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2016. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
33. §59 (1) A hallgatói hitel tárgyévi havi törlesztő részletének mértéke a 31. § (1) bekezdése szerinti államilag támogatott képzésben részt vevő hitelfelvevő esetében a 14. § (2)–(4) bekezdések megfelelő alkalmazásával számított éves jövedelem hat – a költségtérítéses képzésre tekintettel a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 86/2006. (IV. 12.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésében meghatározott 50 000 forintos hitelösszeget akár egy alkalommal is igénybe vett hitelfelvevő esetében nyolc – százalékának 1/12-ed része.
(2) A 28. § (1) bekezdés alapján folyósítható hallgatói hitelt akár egy alkalommal is igénybe vevő hitelfelvevő tárgyévi havi törlesztő részlete a 14. § (2)–(4) bekezdések megfelelő alkalmazásával számított éves jövedelem nyolc – a költségtérítéses képzésre tekintettel meghatározott legnagyobb hitelösszeget akár egy alkalommal is igénybevett hitelfelvevők esetében kilenc – százalékának 1/12-ed része.
34. §60 A hallgatói hitelrendszerről szóló 1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet módosításáról szóló 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód R.) 4. § (2) bekezdésével és 6. §-ával megállapított 14. § (10) bekezdését és 19. § (5) bekezdés a) pontját a Mód R. hatálybalépésekor61 még meg nem szűnt szerződésekre is alkalmazni kell.
34/A. §62 A Mód R. 2. §-ával, 4. § (1) bekezdésével, 5. §-ával, 10 §-ával és 11. § b)–c) pontjával megállapított 4. § (1) és (3) bekezdését, 14. § (1) bekezdését, 14. § (5) bekezdés b) pontját, 14. § (8) bekezdését, 16. § (6), (7) és (9) bekezdését, 18. § (6) bekezdését a 2015. február 1-jét megelőzően megkötött és 2015. február 1-jén még meg nem szűnt szerződésekre is alkalmazni kell. E rendeletnek a Mód R. 11. § a) pontjával hatályon kívül helyezett 16. § (4) bekezdését a 2015. február 1-jét megelőzően megkötött és 2015. február 1-jén még meg nem szűnt szerződések esetén sem kell alkalmazni.
34/B. §63 A pénzügyi közvetítőrendszert érintő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód R. 2.) megállapított 18. § (1a) bekezdésében foglaltakat a Mód R. 2. hatálybalépésekor64 benyújtott de még el nem bírált kérelmekre is alkalmazni kell.
36. § (1)65
1 Az 1. alcímet (1. §) a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 632. §-a hatályon kívül helyezte.
2 A 2. § 21. pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 A 3. § (3) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
4 A 3. § (4) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
5 A 4. § (1) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 4. § (2) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
7 A 4. § (3) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 Az 5. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
9 Az 5. § (3) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 Az 5. § (3a) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
11 A 9. § a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
12 A 10. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
13 A 11. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 14. § a) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 12. § (2) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
15 A 13. § (3) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 19. §-ával megállapított szöveg.
16 A 13. § (4) bekezdés g) pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 13. § (4) bekezdés h) pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 14. § b) pontja alapján nem lép hatályba.
18 A 13. § (5) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 13. § (7) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 14. § (1) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 14. § (5) bekezdés b) pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított, a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 14. § (5a) bekezdését a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
23 A 14. § (8) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 14. § (9) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 14. § (10) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 14. § (11) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § c) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 16. § (2) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 16. § (2) bekezdés a) pontja a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 132. §-a, a 417/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 38. §-a szerint módosított szöveg.
29 A 16. § (2a) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése iktatta be.
30 A 16. § (4) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
31 A 16. § (6) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 10. § b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 16. § (7) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § d) pontja, a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 16. § (8) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 16. § (8a) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 20. § (2) bekezdése iktatta be.
35 A 16. § (9) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
36 A 18. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 189. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 18. § (1a) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 21. §-a iktatta be.
38 A 18. § (2) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 631. § a) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 18. § (3) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 18. § (4)–(5) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
41 A 18. § (6) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § c) pontja, a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 25. §-a és a 26. § b) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 18. § (7) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 18. § (8) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 189. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
44 A 18. § (9) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 631. § c) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 19. § (3) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 22. §-ával megállapított szöveg.
46 A 19. § (4) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § g) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 19. § (5) bekezdés a) pontja a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
48 A 19. § (8) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
49 A 25. § (1) bekezdése az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 75. §-a szerint módosított szöveg.
50 A 25. § (5) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 23. §-ával megállapított szöveg.
51 A 25. § (7) bekezdését a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
52 A 27. § (1) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 27. § (3) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 29. § a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
55 A 29. § (6) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 631. § d) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 30. § (3) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
57 A 31. § (2) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
58 A 32. §-t a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § e) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 417/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 37. §-a iktatta be.
59 A 33. § a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
60 A 34. § a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 14. § d) pontja alapján nem lépett hatályba, újonnan a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
61 A hatálybalépés időpontja: 2014. november 29.
62 A 34/A. §-t a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
63 A 34/B. §-t a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 24. §-a iktatta be.
64 A hatálybalépés napja 2015. december 31.
65 A 36. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
66 A 36. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.