(2)4 A magyar állampolgárt az Alaptörvény XIV. cikk (2) bekezdése alapján megillető hazatérés joga nem tagadható meg, nem korlátozható, feltételhez nem köthető.
a)58 a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium diplomáciai ranggal nem rendelkező kormánytisztviselője;
a)71 aki letartóztatásban, kiadatási letartóztatásban, ideiglenes kiadatási letartóztatásban, átadási letartóztatásban, ideiglenes átadási letartóztatásban, ideiglenes végrehajtási letartóztatásban van, vagy előzetes kényszergyógykezelés alatt áll,
b)72 az a személy, aki olyan bűnügyi felügyelet alatt áll, amelynek során a bíróság előírta számára, hogy meghatározott területet, lakást, egyéb helyiséget, intézményt vagy ahhoz tartozó bekerített helyet engedély nélkül nem hagyhat el,
b)73 ha nincs ügyész jelen, illetve az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott esetben a bíróság
(3)74 Amennyiben az úti okmányt az (1) bekezdésben meghatározott kényszerintézkedés, büntetés, intézkedés vagy egyéb korlátozás elrendelésekor vagy kiszabásakor nem lehetett elvenni, az ügyészség a büntetőeljárás során gondoskodik annak későbbi elvételéről.
(4)75 Az elvett úti okmányt az ügyészség vagy bíróság továbbítja az (5) bekezdésben meghatározott, az úti okmány visszatartását végrehajtó szervnek.
a)76 az (1) bekezdés a), b) pontjában meghatározott esetben a személyi szabadságot érintő kényszerintézkedést vagy egyéb korlátozást foganatosító vagy annak ellenőrzését végrehajtó szerv,
16/A. §77 (1) A külföldre utazási korlátozással kapcsolatos adatokat valamennyi, a 16. § (1) bekezdésében meghatározott kényszerintézkedéssel, büntetéssel, intézkedéssel vagy egyéb korlátozással érintett személy (a továbbiakban: érintett személy) esetében a bűnügyi nyilvántartási rendszer külföldre utazási korlátozás hatálya alatt állók nyilvántartásában kell nyilvántartani.
16/B. §78 (1)79 A 16. § (1) bekezdésében meghatározott kényszerintézkedés, büntetés, intézkedés vagy egyéb korlátozás elrendelése, kiszabása, illetve megszüntetése esetén a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére adatközlésre kötelezett bíróság, illetve ügyészség a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére teljesítendő adatközlési kötelezettségének teljesítése előtt ellenőrzi az útiokmány-nyilvántartásban, hogy a érintett személy érvényes úti okmánnyal rendelkezik-e.
(2)80 Ha az érintett személy érvényes úti okmánnyal rendelkezik, a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére adatközlésre kötelezett bíróság, illetve ügyészség a döntés meghozatalától számított huszonnégy órán belül értesíti az útlevélhatóságot a külföldre utazási korlátozásnak az útiokmány-nyilvántartásba történő bejegyzése, illetve a nyilvántartásból történő törlése érdekében.
(3)81 A bíróság, illetve az ügyészség a következő adatokat közli az útlevélhatósággal:
(5)82 Az útlevélhatóság a bíróság, illetve az ügyészség, valamint a bűnügyi nyilvántartó szerv értesítése alapján az útiokmány-nyilvántartásba történő bejegyzést vagy az abból törlést haladéktalanul elvégzi.
16/C. §83 (1)84 Ha az érintett személy külföldi – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére adatközlésre kötelezett bíróság, illetve ügyészség az idegenrendészeti hatóságot értesíti a külföldi érintett személy külföldi állam által kiállított úti okmányának visszatartása érdekében.
(2)85 Ha az érintett személy bevándorolt vagy letelepedett jogállású, valamint hontalan külföldi terhelt esetében a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére adatközlésre kötelezett bíróság, illetve ügyészség az idegenrendészeti hatóságot értesíti a külföldi érintett személy magyar hatóság által kiállított úti okmányának visszavonása érdekében.
(3)86 Ha az érintett személy menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert külföldi terhelt esetében a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére adatközlésre kötelezett bíróság, illetve ügyészség a menekültügyi hatóságot értesíti a külföldi érintett személy magyar hatóság által kiállított úti okmányának visszavonása érdekében.
16/D. §87 (1)88 A 16. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti kényszerintézkedésről a bíróság adatot szolgáltat a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerinti kijelölt kormányhivatal (a továbbiakban: kijelölt kormányhivatal) részére akkor, ha a kényszerintézkedés elrendelésére
(2)89 Az (1) bekezdésben megjelölt bűncselekmények esetében a bíróság értesíti a kijelölt kormányhivatalt, ha a külföldre utazási korlátozás megszűnt.
(3)90 A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló törvény szerinti büntetés-végrehajtási intézet (a továbbiakban: bv. szerv) a 16. § (1) bekezdés c) pontjában szereplő esetekben adatot szolgáltat a kijelölt kormányhivatal részére, ha a polgárt az (1) bekezdésben megjelölt bűncselekmény elkövetése miatt ítélték el.
(4)91 A bv. szerv értesíti a kijelölt kormányhivatalt, ha a (3) bekezdés szerinti polgár már nem áll külföldre utazás korlátozása hatálya alatt.
(5)92 Az (1) és (3) bekezdésben megjelölt szervek a kijelölt kormányhivatal részére megküldik a polgár természetes személyazonosító adatait, valamint – a (3) bekezdés esetében – a külföldre utazási korlátozás megszűnésének várható idejét.
17. §93 A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományának tagja, továbbá a katonai szolgálatot teljesítő személy külföldre utazása esetén a rájuk vonatkozó törvények rendelkezéseit is alkalmazni kell.
18. §94
19. § (1)95 Az útlevélhatóság a 20. § (1) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott esetekben az érvénytelen úti okmányt visszavonja.
(3)97 Az útlevélhatóság a kiskorú úti okmányát visszavonja, ha azt
(4)98 Ha a szülői felügyelet gyakorlásáról a gyámhatóság vagy a bíróság rendelkezett, a szülői felügyelet gyakorlására való jogosultság kizárólag a gyámhatóság vagy a bíróság rendelkezésének bemutatásával igazolható. A hivatkozott rendelkezés tartalmára vonatkozóan az ügyfél nyilatkozatot nem tehet.
20. § (1)99 Érvénytelen az úti okmány, ha
a)100 elvesztését, megsemmisülését vagy eltulajdonítását bejelentették, valamint ha azt elvették, illetve bevonták vagy szabálysértési, illetve büntetőeljárásban lefoglalták,
(2)101 Az úti okmány érvényességét nem érinti, ha a tároló elem nem tartalmazza vagy hibásan tartalmazza a 7. § (2)–(3) bekezdésben foglalt adatokat.
(3)102 Az érvénytelenség tényét az (1) bekezdés a), b) és e)–j) pontja szerinti esetekben haladéktalanul be kell jegyezni az útiokmány-nyilvántartásba.
21. §103 A 20. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott okból érvénytelenné vált hivatalos útlevelet az útlevélhatóság az útlevél visszavonását elrendelő határozatában elveszettnek nyilvánítja és erről a Kormány által kijelölt útiokmány-nyilvántartó szervet (a továbbiakban: adatkezelő szerv) haladéktalanul értesíti.
21/A. §104 (1) Az útlevélhatóság erre irányuló kérelemre a magánútlevelet, a második magánútlevelet, a szolgálati útlevelet, valamint a hajós szolgálati útlevelet soron kívüli, a magánútlevelet, valamint a második magánútlevelet sürgősségi vagy azonnali eljárás keretében adja ki. A magánútlevél, a második magánútlevél, a szolgálati útlevél, valamint a hajós szolgálati útlevél soron kívüli, valamint a magánútlevél és a második magánútlevél sürgősségi, illetve azonnali eljárásban történő kiadásának eljárási szabályait a Kormány rendeletben állapítja meg.
(3)105 A magánútlevél és a második magánútlevél azonnali vagy sürgősségi eljárás keretében történő kiállítása esetén, illetve az ideiglenes magánútlevél kiállítása esetén az okmány kiállításának ügyintézési határideje a kérelem benyújtásának napján kezdődik.
21/B. §106 (1) Az úti okmány iránti kérelem előterjesztésekor – a (2)–(8) bekezdésben meghatározott kivétellel – személyesen kell megjelenni. Az úti okmány iránti kérelem előterjesztésekor – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – az elektronikus ügyintézésre vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatóak.
(5a)107 Ha az úti okmány tároló eleme a kérelmező második biometrikus adatát tartalmazza, az úti okmány pótlására abban az esetben van lehetőség, ha a kérelmező a 32/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján a második biometrikus adat tárolásához hozzájárult.
21/C. §108 Ha az útlevélhatóság határozatának meghozatala az ügyfél magyar állampolgárságának megállapításától mint előkérdés előzetes elbírálásától függ, a közreműködő hatóság vagy az általános hatáskörű útlevélhatóság az eljárást felfüggeszti.
22. § (1)109
(3)111 Az útlevélhatóság határozatának felülvizsgálatáról a bíróság soron kívül dönt.
23. §112 (1)113 Az érvénytelen úti okmányt – a 20. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kivétellel – az útlevélhatóság, továbbá a bíróság, az ügyészség a nyomozó hatóság, a rendőrség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve, a büntetés-végrehajtási intézet intézkedésre feljogosított tagja, továbbá a magyar külképviselet intézkedésre feljogosított konzuli tisztviselője vagy tiszteletbeli konzuli tisztviselője hivatalos eljárása során elveszi.
(2)114 Az elvett úti okmányt haladéktalanul meg kell küldeni az útlevélhatóságnak.
(3)115 Az úti okmány elvétele ellen önálló jogorvoslatnak nincs helye, az az úti okmány visszavonását elrendelő határozat elleni közigazgatási per keretében támadható meg.
23/A. §117
IV/A. FEJEZET118
(2)119 A Kormány által kijelölt szerv (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: kijelölt szerv) a személyesen megjelenő ügyfél (a továbbiakban: kérelmező) kérelmére, törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés által meghatározott tartalmú közokiratot állít ki. A közokirat kiállításáért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
b)120 azt a tényt, hogy a kérelmező büntetlen előéletű,
c)121 azt a tényt, hogy a kérelmező rendelkezik a visszautazás időpontjában is érvényes magánútlevéllel, valamint
(5)122 A kijelölt szerv a közokiratokról – az azok felhasználásával kapcsolatos ellenőrzések lefolytatása céljából – közhiteles hatósági nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
(6)124 A kijelölt szerv az (5) bekezdésben meghatározott adatokat a bejegyzésüktől számított öt évig tartja nyilván.
24. §125 (1)126 Az adatkezelő szerv az útiokmány-nyilvántartásban a következő adatokat kezeli:
a)127 az állampolgár családi és utónevét, születési családi és utónevét, születési helyét, idejét, anyja születési családi és utónevét, továbbá annak megváltozása esetén anyja előző születési családi és utónevét, nemét, állampolgárságát, menekült, menedékes, bevándorolt vagy oltalmazott jogállását (a továbbiakban együtt: személyi adat), külföldre utazásra felhasználható – személyazonosságát igazoló – hatósági igazolványának számát, továbbá értesítési címét, illetve lakcímét, valamint hozzájárulása esetén e-mail címét, telefonszámát,
b)128 az állampolgár arcképmását és saját kezű aláírását, ha 12. életévét betöltötte, valamint nem írásképtelen vagy írástudatlan, továbbá a 32/A. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén az érintett azonosítását valamely fizikai tulajdonságának rögzítésével lehetővé tevő módon előállított személyes adatát,
l)129 a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban nem szereplő, úti okmánnyal rendelkező magyar állampolgár arcképmásához rendelt, az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvényben meghatározott technikai kapcsoló számot.
(3)130 Az adatkezelő szerv a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban nem szereplő, úti okmánnyal rendelkező magyar állampolgárok (1) bekezdésben meghatározott elektronikus adatait az útiokmány-nyilvántartásban elkülönülten kezeli.
(4)131 Az útiokmány-nyilvántartás adatállományát az úti okmány kiadására irányuló eljárás során keletkezett jogszabály szerinti alapiratok és az azokon alapuló, valamint az e törvény által meghatározott elektronikus adatok képezik.
(5)132 A kiskorú gyermek úti okmány kiadására irányuló kérelme ügyében a kiskorú gyermek úti okmányát érintő útlevélhatósági eljárásban keletkezett, nyilvántartás adatállományát képező alapirat vonatkozásában az iratbetekintés jogával a szülői felügyeleti jog gyakorlására jogosult szülő vagy a gyám élhet.
24/A. §133 (1)134 Az adatkezelő szerv útiokmány-nyilvántartással összefüggő feladat- és hatáskörében:
(2)135 A járási hivatal a 24. § (1) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott, míg a külpolitikáért felelős miniszter a 24. § (1) bekezdés a)–f), illetve j) és k) pontjában meghatározott adatokról, illetve ezek változásáról elektronikus úton értesíti az adatkezelő szervet.
25. §136 Az adatkezelő szerv az útiokmány-nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg, kivéve, ha e korlátozás alól a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló törvényben meghatározottak szerint egyedi felmentést kap.
26. §137 (1)138 Az útlevélhatóság, valamint a konzuli szolgálat közigazgatási hatósági jogkört gyakorló konzuli tisztviselője a kérelmező személyi és lakcímadatai azonosításához, illetve utazási jogosultsága megállapításához adatokat vehet át
b)139 az adatkezelő szervtől a 24. § (1) bekezdése alapján kezelt adatokból, kivéve a 24. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott adatokat, valamint
c)140 közvetlenül vagy az adatkezelő szerv útján a bűnügyi nyilvántartásból, a rendőrség központi személy-, tárgy- és gépjármű-körözési nyilvántartó rendszeréből és a büntetés-végrehajtás központi nyilvántartásából, az állampolgársági ügyekben eljáró szervtől és a menekültügyi hatóságtól.
(1a)141 Az útlevélhatóság a kérelmező anyakönyvi adatainak beszerzése érdekében elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel jogosult adatokat átvenni az elektronikus anyakönyvből.
(2)142 Hivatalos útlevelek esetében
27. §143 (1)144 Az adatkezelő szerv – a törvényben meghatározott feladatai ellátása céljából – a 24. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott adatok kivételével a büntetőügyekben eljáró hatóságoknak, a bíróságnak, az ügyészségnek, a rendőrségnek, a nemzetbiztonsági szolgálatoknak, az állami adó- és vámhatóságnak, a bűnügyi nyilvántartó szervnek, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek, az állampolgársági ügyekért felelős miniszternek, az állampolgársági ügyekben eljáró szervnek, az idegenrendészeti hatóságnak, valamint a menekültügyi hatóságnak adhat át adatot.
(1a)145 Az adatkezelő szerv a 24. § (1) bekezdés d) és h)–k) pontjában meghatározott adatok kivételével a szabálysértési, illetve az előkészítő eljárást folytató hatóságnak adhat át adatot a szabálysértési eljárás alá vont személy személyazonosságának ellenőrzéséhez.
(1b)146 Az adatkezelő szerv a 24. § (1) bekezdés a) és e) pontjában meghatározott adatokat a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnak az utasadatok kockázatelemzése céljából átadhatja.
(1c)147 Az adatkezelő szerv a 24. § (1) bekezdés a) és e) pontjában meghatározott adatokat a körözési nyilvántartó szerv részére az úti okmány adatainak a körözési nyilvántartási rendszerbe rögzítését megelőző ellenőrzése céljából átadhatja.
(1d)148 Az adatkezelő szerv a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény szerinti szervező részére a természetes személy által megadott, a szerencsejáték szervezéséről szóló törvényben meghatározott adatok nyilvántartási adatokkal való egyezőségének és az úti okmány érvényességének tényéről adatszolgáltatást teljesít a természetes személy személyazonosságának igazoló ellenőrzése céljából.
(2)149 Az adatkezelő szerv – ha törvény másként nem rendelkezik – a 24. § (1) bekezdés g) pontban meghatározott adatokról adatszolgáltatást nem teljesíthet, ide nem értve az érintett személy 28. § (2a) és (2b) bekezdésben foglalt tájékoztatási jogát, illetve hatósági bizonyítvány iránti igénylését.
(2a)150 A választási szerv a külön törvényben meghatározott feladatai ellátásához – közvetlen adathozzáféréssel – adatokat vehet át az adatkezelő szerv által a 24. § (1) bekezdés a) és e) pontja alapján kezelt adatállományból.
(3)151 A rendőrség határforgalom-ellenőrzést végző szerve a jogosulatlan külföldre utazás megakadályozása, illetve a személyazonosság megállapítása céljából – közvetlen adathozzáféréssel – adatokat vehet át az adatkezelő szerv által a 24. § (1) bekezdés a)–f) és h)–k) pontja alapján kezelt adatállományból. Az adatokat az adatkérőnek az ellenőrzést követően haladéktalanul törölnie kell.
(4)152 Az útlevélhatóság, illetve az adatkezelő szerv a személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve, valamint a konzuli tisztviselő részére a személyazonosító igazolvány kiadására irányuló eljárás során a személyazonosítás céljára a 24. § (1) bekezdés a)–c), valamint e) és f) pontjában meghatározott adatokat szolgáltathatja.
(5)153 Az adatkezelő szerv jogszabályban meghatározott, lefoglalásra vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználásra irányuló figyelmeztető jelzés elhelyezése céljából haladéktalanul a Schengeni Információs Rendszerbe és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetének az INTERPOL FIND hálózati adatbázis által elérhető adatbázisába (a továbbiakban: a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete körözési adatbázisa) továbbítja az útiokmány-nyilvántartásban érvénytelenítésre került hivatalos útlevél és magánútlevél törvényben meghatározott adatait, ha az okmány nincs az útlevélhatóság, vagy a 20. § (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben a visszatartására jogosult szerv birtokában.
(6)154 Ha az (5) bekezdés szerinti hivatalos útlevél vagy magánútlevél
(7)155 Ha a kitöltetlen úti okmány eltűnéséről, elvesztéséről, eltulajdonításáról, illetve az eltűnt kitöltetlen okmány megkerüléséről értesül, az adatkezelő szerv gondoskodik a schengeni figyelmeztető jelzés jogszabály szerinti NS.CP Portál felületen keresztül történő elhelyezéséről, illetve törléséről, valamint az Interpol Magyar Nemzeti Iroda értesítésével kezdeményezi az okmányadatok Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete körözési adatbázisába történő továbbítását, illetve az abban szereplő tétel törlését.
(8)156 Az anyakönyvvezető a személyazonosság és állampolgárság ellenőrzése, valamint az elhunyt személy személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványának bevonása céljából a 24. § (1) bekezdés a), e) és f) pontjában foglalt adatokat lekérdezheti.
(9)157 A büntetés-végrehajtási intézet a befogadás során az elítélt személyazonosságának ellenőrzése érdekében – közvetlen adathozzáféréssel – a 24. § (1) bekezdés a), b), e) és f) pontjában meghatározott adatokat átveheti.
(10)158 Az adatkezelő szerv az (5) és (6) bekezdés szerinti jelzéskezelési művelet végrehajtásával egyidejűleg gondoskodik az okmányadatok Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete körözési adatbázisában történő elhelyezéséről, illetve törléséről.
(11)159 Az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvényben meghatározott igénybevételre jogosult szervek a 24. § (1) bekezdésének l) pontjában meghatározott adat közlésével is igényelhetnek adatot az útiokmány-nyilvántartásból.
(12)160 Az adatkezelő szerv – a 24. § (1) bekezdésének l) pontjában meghatározott adat alkalmazásával – köteles haladéktalanul adatszolgáltatást teljesíteni az arckép profil nyilvántartás vezetéséért felelős szervnek a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban nem szereplő, úti okmánnyal rendelkező magyar állampolgár arcképmás adatának nyilvántartásba vételéről, valamint ezen személy útiokmány-nyilvántartásban szereplő arcképmás adatának változásáról.
27/A. §161 Az adatkezelő szerv az arckép profil nyilvántartás részére arckép profil létrehozása és nyilvántartásba vétele céljából a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban nem szereplő, úti okmánnyal rendelkező magyar állampolgár arcképmását, valamint a 24. § (1) bekezdésének l) pontjában meghatározott adatot átadja.
28. § (1)162 A (2a) és (2b) bekezdésben meghatározott eltérésekkel az adatkezelő szerv természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet részére – az adatfelhasználás céljának és jogalapjának igazolása esetén – adatot szolgáltathat
b)163 az úti okmány birtokosának családi és utónevéről – ideértve a születési családi és utónevet is –,
c)164 az úti okmány elvesztésének, eltulajdonításának, megsemmisülésének, illetőleg megkerülésének tényéről, valamint
(2)165 A (2a) és (2b) bekezdésben meghatározott eltérésekkel az útlevélhatóság, illetőleg az adatkezelő szerv az úti okmány okmányazonosítóját megjelölő kérelmező részére a felhasználás céljának és jogalapjának igazolása nélkül is adatszolgáltatást teljesít az úti okmány kiadásáról, cseréjéről, visszavonásáról, érvényességének, elvesztésének, eltulajdonításának, megsemmisülésének, találásának, megkerülésének tényéről.
(2a)166 Ha a kérelmező saját, az útlevélhatóság által nyilvántartott adatáról kér tájékoztatást, a kérelemre és annak teljesítésére az érintettnek a személyes adataihoz való hozzáférésre vonatkozó jogát szabályozó előírásokat kell alkalmazni.
(2b)167 Ha a kérelmező a saját, az útlevélhatóság által nyilvántartott adatáról hatósági bizonyítvány kiállítását kéri, e törvénynek az adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a hatósági bizonyítvány kiállítását a kérelmező bármely, az útlevélhatóság által nyilvántartott adatáról kérheti.
(3)168 Az útlevélhatóság, valamint az adatkezelő szerv az általa nyilvántartott adatot statisztikai célra felhasználhatja, abból ilyen célra – a (3a) bekezdésben foglalt kivétellel – személyazonosító adat nélkül adatot szolgáltathat.
(3a)169 Az útlevélhatóság, valamint a központi adatkezelő szerv az általa nyilvántartott adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére – a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben – statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, térítésmentesen átadja és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
(4)170 Az e törvény alapján kezelt személyes adatok külföldi adatkezelő részére – ideértve a nemzetközi szervezeteket is – nemzetközi szerződés alapján továbbíthatók, feltéve, ha az adatkezelés feltételei a külföldi adatkezelőnél minden egyes adatra nézve azonosan teljesülnek.
(5)171 Az adatszolgáltatási ügyekben az ügyintézési határidő 20 nap. Az adatszolgáltatás elektronikus információátadás keretén kívül is teljesíthető.
(6)172 Az (1), (2) és (2b) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatási eljárásért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(7)173 Az adatkezelő szerv a külön törvényben vagy a polgár ügyintézési rendelkezésében meghatározott szervek számára, a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvény, illetve a polgár ügyintézési rendelkezése alapján
(8)174 Az adatkezelő szerv az útlevél kiadásáról szóló döntését követően az útlevél okmány megszemélyesítésével egyidejűleg az útlevél okmányazonosítója alapján kapcsolati kódot képez, majd a titkosított kapcsolati kódot annak típusmegjelölésével a külön törvény szerinti összerendelési nyilvántartásnak az összerendelési bejegyzés újabb kapcsolati kóddal történő kiegészítése céljából átadja.
29. § (1)175 Az útlevélhatóság és az adatkezelő szerv köteles biztosítani, hogy az állampolgár megismerhesse, hogy mely adatszolgáltatás alanya volt.
(2)176 Az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatás a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, az előkészítő eljárást folytató szerv és a nemzetbiztonsági szolgálatok részére teljesített adatszolgáltatás esetén – külön törvényben meghatározottak szerint – korlátozható, vagy kizárható.
(3)177 Az útlevélhatóság, valamint az adatkezelő szerv az e törvény alapján teljesített adatszolgáltatásról nyilvántartást vezet, amelyet az adatszolgáltatástól számított öt évig köteles megőrizni.
30. §178 (1)179 Az útlevélhatóság és a közreműködő szerv a 24. § (1) bekezdésében meghatározott adatok kezelésére az eljárás befejezéséig jogosult.
31. §180 (1)181 Az adatkezelő szerv a 24. § (1) bekezdésében meghatározott adatokat az úti okmány érvényességi idejének lejártától számított tizenöt évig kezeli.
(2)182 Az adatkezelő szerv a 16/B. § (3) bekezdésében meghatározott adatokat a külföldre utazást korlátozó ok megszűnését követő egy évig kezeli.
32. §183 A hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgár személyi adatait és a kiadott útlevél adatait
32/A. §184 (1) A tároló elemnek az érintett azonosítását valamely fizikai tulajdonságának rögzítésével lehetővé tevő módon előállított személyes adatait
a)185 az útlevélhatóság – az elveszett, eltulajdonított vagy megsemmisült útlevelek pótlására történő útlevél-kiállítás, valamint a második magánútlevél kiállítása iránti kérelemhez történő felhasználás érdekében – a tároló elemet tartalmazó úti okmány érvényességi idejének lejártáig jogosult kezelni, ha ehhez a kérelmező az adatok rögzítésekor írásban hozzájárul, ezt követően az adatokat haladéktalanul törölni kell; hozzájárulás hiányában az útlevélhatóság a tároló elemet kizárólag a tároló elemet tartalmazó úti okmány kiadásáig jogosult kezelni és az adatokat az úti okmány kiadásakor haladéktalanul törölni kell,
b)186 a Rendőrség határforgalom-ellenőrzést végző szerve kizárólag a személyes adatnak a tároló elemből történő olvasásával kezelheti, kizárólag a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott célból,
c)187 a Kormány által kijelölt hatóság kizárólag a személyes adatnak a tároló elemből történő olvasásával kezelheti, abból a célból, hogy a kérelmező a tároló elem tartalmát ellenőrizhesse,
d)188 a 27. § (1) bekezdésének és a 28. § (3) bekezdésének alkalmazása során nem lehet átadni vagy továbbítani.
33. § (1)189 Ez a törvény a kihirdetését követő hatodik hónap első napján lép hatályba.
34. §191
35. §192
36. §193
37. §194
38. §195
39. §196
40. §197
41. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza198
a)199 az útlevélhatóságokat, feladat- és hatáskörüket, továbbá az úti okmánnyal összefüggő feladatok ellátásában közreműködő szerveket és feladataikat;200
d)201 a törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződések alapján kiállításra kerülő közokiratok kiadásáért és a kiadott közokiratok nyilvántartásáért felelős szervet,202
e)203 a külpolitikáért felelős miniszter által kiadott útlevelek kiadásának és kezelésének részletes szabályait.
(1a)204 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az adatkezelő szervet rendeletben jelölje ki.
(2)205 Felhatalmazást kap a külföldre utazás szabályozásáért felelős miniszter – a b) és a d) pont tekintetében a külpolitikáért felelős miniszterrel, a c) pont tekintetében a személyiadat- és lakcímnyilvántartásért felelős miniszterrel egyetértésben – hogy rendeletben határozza meg
a)206 a diplomata- és a külügyi szolgálati útlevél kiadására jogosult útlevélhatóság kivételével az útlevélhatóságok székhelyét és illetékességi területét;207
b)208 Magyarország útlevelének és egyéb úti okmányainak mintáját, az úti okmány iránti kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatvány tartalmát;209
c)210 az úti okmányokkal összefüggő adatkezelés részletes szabályait, valamint kijelölje azokat az adatfeldolgozónak nem minősülő szerveket, amelyek az úti okmányok előállításában közreműködhetnek;
d) a külképviseleteknek az útlevél kiadásával, nyilvántartásával kapcsolatos feladatait;211
e)212 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – az útlevél kivételével – az úti okmányok kiadásáért és cseréjéért; valamint az adatszolgáltatásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj összegét, a kedvezmények és mentességek körét;213
f)214 az e-közigazgatásért felelős miniszterrel, a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszterrel, valamint az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a magánútlevél, valamint a második magánútlevél soron kívüli, sürgősségi, valamint azonnali kiadásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási pótdíj összegét és fizetendő igazgatási szolgáltatási pótdíj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat;
g)215 a 28. § (1), (2) és (2b) bekezdése szerinti adatszolgáltatás iránti kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatvány adattartalmát;
h)216 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján kiállítandó közokirat kiadásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint megfizetésének szabályait.217
(4)219 Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy a külföldre utazás szabályozásáért felelős miniszterrel egyetértésben a NATO menetparancs (az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló, 1951. június 19-én, Londonban kelt Megállapodás (NATO-SOFA Megállapodás) III. Cikk 2/b) pontjában meghatározott okmány) alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.220
41/A. §221 E törvénynek az egységes elektronikus ügyintézési rendszer kialakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXI. törvénnyel megállapított 8. § (3) bekezdését és 9. § (4) bekezdését a 2017. január 1-jétől igényelt útlevelekre kell alkalmazni.
42. §222 (1) E törvény 7. § (2)–(4) bekezdése, 20. § (2) bekezdése, valamint 32/A. §-a a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(4)223 Ez a törvény az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
4 Az 1. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 164. § (1) bekezdésével megállapított, a 2018: VI. törvény 4. §-a szerint módosított szöveg.
58 A 13. § (1) bekezdésének a) pontja a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének h) pontja, a 2018: CXXV. törvény 309. §-a szerint módosított szöveg.
71 A 16. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 101. § a) pontja és a 102. §-a szerint módosított szöveg.
72 A 16. § (1) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 100. §-ával megállapított szöveg.
73 A 16. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 101. § b) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 16. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 16. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § b) és c) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 16. § (5) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 101. § d) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 16/A. §-t a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (9) bekezdése iktatta be.
78 A 16/B. §-t a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (9) bekezdése iktatta be.
79 A 16/B. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
80 A 16/B. § (2) bekezdése a 2016: CXXI. törvény 32. § (3) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 16/B. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 16/B. § (5) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 30. §-ával megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 16/C. §-t a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (9) bekezdése iktatta be.
84 A 16/C. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 16/C. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
86 A 16/C. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § c) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 16/D. §-t a 2015: CXXX. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
88 A 16/D. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 16/D. § (2) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 16/D. § (3) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 16/D. § (4) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 16/D. § (5) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 17. § a 2006: XXI. törvény 9. § (3) bekezdése, a 2015: XLII. törvény 366. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg.
94 A 18. §-t a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
95 A 19. § (1) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 19. § (2) bekezdését a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
97 A 19. § (3) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 19. § (4) bekezdését a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: L. törvény 156. § (1) bekezdése iktatta be.
99 A 20. § (1) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 32. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
100 A 20. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 101. § e) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 20. § (2) bekezdését a 2006: XXI. törvény 3. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatva. A (2) bekezdés a 2008: CXIII. törvény 16. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
102 A 20. § (3) bekezdését a 2017: XXXIII. törvény 32. § (2) bekezdése iktatta be.
103 A 21. §-t a 2006: XXI. törvény 9. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CCI. törvény 164. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (27) bekezdés d) pontja, a 2016: CIV. törvény 45. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
104 A 21/A. §-t a 2011: CCI. törvény 164. § (6) bekezdése iktatta be.
105 A 21/A. § (3) bekezdését a 2017: L. törvény 156. § (2) bekezdése iktatta be.
106 A 21/B. §-t a 2016: CXXI. törvény 32. § (4) bekezdése iktatta be.
107 A 21/B. § (5a) bekezdését a 2017: XXXIII. törvény 33. §-a iktatta be.
108 A 21/C. §-t a 2017: XXXIII. törvény 34. §-a iktatta be.
109 A 22. § (1) bekezdését a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
110 A 22. § (2) bekezdését a 2006: XXI. törvény 9. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
111 A 22. § (3) bekezdése a 2008: CXIII. törvény 16. § (1) és (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
112 A 23. § a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
113 A 23. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § f) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 23. § (2) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 38. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
115 A 23. § (3) bekezdése a 2017: L. törvény 156. § (3) bekezdésével megállapított szüveg.
116 A 23. § (4) bekezdését a 2017: XXXIII. törvény 38. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
117 A 23/A. §-t a 2008: CXIII. törvény 6. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (28) bekezdése.
118 A IV/A. fejezetet (23/B. §) a 2015: CLXXIX. törvény 24. §-a iktatta be.
119 A 23/B. § (2) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 23/B. § (3) bekezdés b) pontja a 2016: CXXVII. törvény 33. § a) pontja szerint módosított szöveg.
121 A 23/B. § (3) bekezdés c) pontja a 2016: CXXVII. törvény 33. § b) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 23/B. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
123 A 23/B. § (5) bekezdés c) pontját a 2016: CXXVII. törvény 33. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
124 A 23/B. § (6) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
125 A 24. § a 2013: LXXXIV. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
126 A 24. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 24. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: XXXIII. törvény 35. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
128 A 24. § (1) bekezdés b) pontja a 2018: CXXI. törvény 64. §-ával megállapított szöveg.
129 A 24. § (1) bekezdés l) pontját a 2015: CLXXXVIII. törvény 24. § (1) bekezdése iktatta be.
130 A 24. § (3) bekezdését a 2015: CLXXXVIII. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: XXXIII. törvény 35. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
131 A 24. § (4) bekezdését a 2017: XXXIII. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
132 A 24. § (5) bekezdését a 2017: XXXIII. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
133 A 24/A. §-t a 2008: CXIII. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 24/A. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
135 A 24/A. § (2) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
136 A 25. §-t a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: CLVII. törvény 13. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (13) bekezdésével megállapított, a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
137 A 26. § a 2011: CCI. törvény 164. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
138 A 26. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (27) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
139 A 26. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (14) bekezdésével megállapított, a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
140 A 26. § (1) bekezdés c) pontja a 2018: CXXI. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
141 A 26. § (1a) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (15) bekezdése iktatta be.
142 A 26. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (16) bekezdésével megállapított szöveg.
143 A 27. § a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
144 A 27. § (1) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 36. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
145 A 27. § (1a) bekezdését a 2013: XCIII. törvény 40. §-a iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
146 A 27. § (1b) bekezdését a 2015: XXXV. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2016: LXIX. törvény 74. § (3) bekezdése, a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
147 A 27. § (1c) bekezdését a 2017: XXXIII. törvény 36. § (2) bekezdése iktatta be.
148 A 27. § (1d) bekezdését a 2016: XCVII. törvény 9. §-a iktatta be.
149 A 27. § (2) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
150 A 27. § (2a) bekezdését a 2013: XXXVI. törvény 359. §-a iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
151 A 27. § (3) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
152 A 27. § (4) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 36. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
153 A 27. § (5) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (18) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: XXXIII. törvény 36. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
154 A 27. § (6) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (18) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: XXXIII. törvény 36. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
155 A 27. § (7) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (18) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: XXXIII. törvény 36. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
156 A 27. § (8) bekezdését a 2012: CCVII. törvény 73. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXVIII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
157 A 27. § (9) bekezdését a 2015: CLII. törvény 2. §-a iktatta be.
158 A 27. § (10) bekezdését a 2015: CLXXIX. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
159 A 27. § (11) bekezdését a 2015: CLXXXVIII. törvény 24. § (4) bekezdése iktatta be.
160 A 27. § (12) bekezdését a 2015: CLXXXVIII. törvény 24. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja, a 2017: XXXIII. törvény 38. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
161 A 27/A. §-t a 2015: CLXXXVIII. törvény 24. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
162 A 28. § (1) bekezdése a 2000: CXXII. törvény 4. §-ának (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (27) bekezdés f) pontja, a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
163 A 28. § (1) bekezdésének b) pontja a 2006: XXI. törvény 10. § (1) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
164 A 28. § (1) bekezdésének c) pontja a 2006: XXI. törvény 10. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
165 A 28. § új (2) bekezdését a 2006: XXI. törvény 6. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(5) bekezdés számozását (3)–(6) bekezdésre változtatva. A (2) bekezdés második mondatát a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. A 28. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (27) bekezdés g) pontja, a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
166 A 28. § (2a) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (19) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: XXXIV. törvény 43. §-a szerint módosított szöveg.
167 A 28. § (2b) bekezdését a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (19) bekezdése iktatta be.
168 A 28. § eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 2006: XXI. törvény 6. §-a, szövege a 2017: XLIV. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
169 A 28. § (3a) bekezdését a 2017: XLIV. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be.
170 A 28. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2006: XXI. törvény 6. §-a.
171 A 28. § (5) bekezdése a 2017: L. törvény 156. § (4) bekezdésével megállapított szüveg.
172 A 28. § (5) bekezdését a 2000: CXXII. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be, számozását (6) bekezdésre változtatta a 2006: XXI. törvény 6. §-a, szövege 2008: CXIII. törvény 16. § (1) bekezdése, a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (27) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
173 A 28. § (7) bekezdését a 2013: LXXXI. törvény 29. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
174 A 28. § (8) bekezdését a 2013: LXXXI. törvény 29. §-a iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
175 A 29. § (1) bekezdése a 2008: CXIII. törvény 16. § (2) bekezdése, a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
176 A 29. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 101. § g) pontja szerint módosított szöveg.
177 A 29. § (3) bekezdése a 2008: CXIII. törvény 16. § (2) bekezdése, a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
178 A 30. § a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (21) bekezdésével megállapított szöveg.
179 A 30. § (1) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 38. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
180 A 31. § a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (21) bekezdésével megállapított szöveg.
181 A 31. § (1) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
182 A 31. § (2) bekezdése a 2016: CIV. törvény 45. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
183 A 32. § a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (22) bekezdésével megállapított szöveg.
184 A 32/A. §-t a 2006: XXI. törvény 7. §-a iktatta be.
185 A 32/A. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (23) bekezdésével megállapított szöveg.
186 A 32/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2008: CXIII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
187 A 32/A. § (1) bekezdés új c) pontját a 2008: CXIII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti c) pont megjelölését d) pontra változtatva.
188 A 32/A. § (1) bekezdés eredeti c) pontjának megjelölését d) pontra változtatta a 2008: CXIII. törvény 8. § (2) bekezdése.
189 A 33. § (1) bekezdésének második mondatát a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
190 A 33. § (2) bekezdését a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
191 A 34. §-t a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
192 A 35. §-t az 1999: LXXXV. törvény 64. §-ának a) pontja 2000 március 1-jével hatályon kívül helyezte.
193 A 36. §-t a 2003: XCII. törvény 180. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
194 A 37. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 356. pontja hatályon kívül helyezte.
195 A 38. §-t a 2008: CXIII. törvény 16. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
196 A 39. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 356. pontja hatályon kívül helyezte.
197 A 40. §-t a 2001: XCIII. törvény 6. § (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
198 Végrehajtására lásd a 101/1998. (V. 22.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
199 A 41. § (1) bekezdés a) pontja a 2008: CXIII. törvény 16. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
200 Lásd a 276/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 242/2007. (IX. 21.) Korm. rendeletet.
201 A 41. § (1) bekezdés d) pontját a 2015: CLXXIX. törvény 26. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 45. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
202 Lásd a 94/2018. (V. 22.) Korm. rendeletet.
203 A 41. § (1) bekezdés e) pontját a 2017: CLXXIX. törvény 12. § (1) bekezdése iktatta be.
204 A 41. § (1a) bekezdését a 2016: CIV. törvény 45. § (1) bekezdése iktatta be.
205 A 41. § (2) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének h) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 142. §-a szerint módosított szöveg.
206 A 41. § (2) bekezdés a) pontja a 2008: CXIII. törvény 16. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
207 Lásd a 25/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
208 A 41. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 165. § c) pontja szerint módosított szöveg.
209 Lásd a 25/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
210 A 41. § (2) bekezdés c) pontja a 2016: CIV. törvény 45. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
211 Lásd a 25/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
212 A 41.§ (2) bekezdésének e) pontját a 2000: CXXII. törvény 5.§-a iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének h) pontja, a 2008: CXIII. törvény 16. § (1) bekezdése, a 2010: CXLVIII. törvény 143. §-a szerint módosított szöveg.
213 Lásd a 15/2001. (VII. 5.) BM rendeletet, a 25/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
214 A 41. § (2) bekezdés f) pontját a 2011: CCI. törvény 164. § (9) bekezdése iktatta be.
215 A 41. § (2) bekezdés g) pontját a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (24) bekezdése iktatta be.
216 A 41. § (2) bekezdés h) pontját a 2015: CLXXIX. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be.
217 Lásd az 5/2016. (II. 10.) BM rendeletet.
218 A 41. § (3) bekezdését a 2017: CLXXIX. törvény 12. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
219 A 41.§ (4) bekezdését az 1999: CXVII. törvény 11.§-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
220 Lásd a 32/2007. (VIII. 15.) HM rendeletet.
221 A 41/A. §-t a 2016: CXXI. törvény 32. § (6) bekezdése iktatta be.
222 A 42. §-t a 2006: XXI. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXXI. törvény 52. § (26) bekezdésével megállapított szöveg.
223 A 42. § (4) bekezdését a 2017: XLIV. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.


text:
Megrongált Horthy-szobor, tiltott kéjelgés és erkölcs - Helsinki Figyelő
Megrongált Horthy-szobor, tiltott kéjelgés és erkölcs
2012. október 04. majkahusky 1 komment
Élénk vita övezi a Siófoki Városi Bíróság elnökének döntését, aki erkölcsre hivatkozva indokolta a Horthy-szobrot vörös festékkel leöntő Dániel Péter enyhe ítéletét. A Magyar Helsinki Bizottság praxisában olyan is akadt, hogy a bíró a jogszabályokkal szembemenve egyenesen erkölcsi alapon döntött. A bírát figyelmeztették.
[caption id="attachment_877" align="aligncenter" width="560" caption="A rongáló és a megrongált tárgy"] [/caption]
A Horthy-szobrot piros festékkel leöntő Dániel Péter ügyvédet a Siófoki Városi Bíróság bűnösnek mondta ki rongálás vétségében a sértettnek okozott kár miatt. Megrovásban részesítette, de kimondta azt is, hogy cselekedete „erkölcsileg pozitív tartalmú és társadalmilag hasznos figyelemfelhívás volt". Kónya István, a Kúria elnökhelyettese sietett elítélni a bírói indokolást, mondván, a jog, az ítélkezés, a büntető igazságszolgáltatás soha nem állhat az erőszak mellé. Utóbbiban igaza van a főbírónak. De a helyzet sommás megítélésén túl szerintem érdemes megvizsgálni a vitatott döntést közelebbről is.
Az eset rávilágít az egyik legrégibb jogelméleti dilemma lényegére, arra, hogy mi a jog és az erkölcs viszonya, pontosabban: erkölcsi természetű indokok megjelenhetnek-e egy jogállami bíróság döntésének indokolásában. Akár úgy, hogy bírák közvetlenül erkölcsi megfontolásra alapoznak egy döntést, ami adott esetben jogilag vitatható lesz, mert a bírói erkölcsi intuíciójából nem jogszerű döntés következik; akár úgy, hogy a bíró jogilag helyes döntést hoz, de a döntés indokolásában kijelenti, hogy a jogilag elmarasztalt cselekvést egyébként erkölcsileg helyesnek tartja.
Az első esetre volt példa a Helsinki Bizottság praxisában. Egy jelenleg a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága előtt járó ügyben tiltott kéjelgésért harminc nap elzárással sújtott nő a büntetés-végrehajtási intézetbe történő befogadása előtt már jelezte a családvédelmi szolgálatnál, hogy terhes, és a terhességét meg kívánja szakítani. Ezt követően a börtönben azt is kijelentette, hogy akár a büntetés-végrehajtás szervezetrendszeréhez tartozó, akár „külső” kórházban hajlandó magát alávetni a beavatkozásnak. A Gödöllői Városi Bíróság az elzárás félbeszakítása iránti kérelmet elutasította, és indokolásában kifejtette: „a bíróság tájékoztatja az eljárás alá vont személyt, hogy a bíróság nem nyújt segítséget olyan – egyébként törvényben, bizonyos körben meghatározott és engedélyezett – deviáns magatartás végrehajtásához, mely a magzati élet kioltásához vezet, s az általános erkölcsi felfogás szerint elítélendő.”
Mire a nő szabadult, már nem volt lehetőség az abortusz elvégzésére, így 2008 áprilisában megszülte gyermekét. Pedig a jogszabályok alapján a szabálysértés miatt elzárt nőnek joga volt a büntetés megszakítására, az ellenkező álláspont mellett pedig nincs igazán jogi érv. A döntés valójában azért lett ez, mert a deviánsnak tekintett magatartáshoz, az abortuszhoz a döntéshozó bíró önkényesen nem akart hozzájárulni, miközben a művi terhesség-megszakítást a jog egyébként lehetővé teszi. Ebben az ügyben fegyelmi eljárás indult a bíró ellen, amelynek végén figyelmeztetésben részesült.
Dániel Péter esetében bizonyos tekintetben másról van szó. A két ügy annyiban persze azonos, hogy a bíró a döntésének indokolásában erkölcsi álláspontot fogalmazott meg, pedig a bírói felhatalmazás jogi értékelés kialakítására szolgál, és kívánatos, hogy elkerülhetetlen eseteket kivételével (pl. ha egy szerződés semmiségéről döntenek annak jó erkölcsbe ütközése miatt) a bírói ítéletben sem írásban, sem szóban ne legyen helye olyan kitételeknek, amelyekről a bíróság politikai vagy erkölcsi véleményére lehet következtetni. A bírónak ugyanis meg kell maradnia pártatlannak, és ez a követelmény a pártatlanság látszatát is magában foglalja. Ugyanakkor ez ennél mégis bonyolultabb kérdés, hiszen egyes eseteknek lényeges a politikai, történeti és erkölcsi kontextusa.
A két eset azonban annyiban eltér egymástól, hogy a szoborrongálási perben morális megfontolások nem befolyásolták a bírói döntés érdemét, vagyis az ítélkező bíró kimondta, hogy Dániel Péter bűncselekményt követett el, és ezért el is marasztalta őt. (Szakmai probléma ezzel az, hogy a bűncselekmény fogalmi eleme a társadalomra veszélyesség, és ha egy cselekményt társadalomra veszélyesnek minősítünk, akkor lehetetlennek tűnik azt egyszerre társadalmilag hasznos magatartásként értékelni az indokolásban.)
Ugyanakkor valóban nem lehet arról megfeledkezni az ítélet kialakítása során, hogy a cselekmény a politikai véleménynyilvánítás egy olyan esetét jelentette, amelyben nem egy közveszélyes bűnöző rombol egy akármilyen szobrot. A jog és az erkölcs nem választható el hermetikusan egymástól, mert akár a jogértelmezésben, akár a büntetéskiszabásban az alkotmánnyal összeegyeztethető erkölcsi megfontolásoknak is van korlátozott szerepük. Például azt, hogy mi az adott helyzetben általában elvárható magatartás, részben elkerülhetetlenül erkölcsi természetű indokok fogják meghatározni, és erkölcsi természetű megfontolások alapján veszi figyelembe enyhítő körülményként a bírói gyakorlat a sértett felróható közrehatását is. Ezért az indokolásának szerintem így kellett volna szólnia:
Dániel Péter tette a véleménynyilvánítás egy formája volt, amelyet egy olyan történelmi szereplő szobrának felállítása miatt hajtott végre, akinek a vészkorszakban történtek miatt történelmi felelőssége is van. Ugyanakkor az elkövető maga vállalta azt, hogy a cselekményét nyilvánosan hajtja végre, tudatosan vállalva ezzel a büntetőjogi következményeket. Az általa erkölcsi alapon elítélt történelmi szereplővel (akinek felelőssége a kárpótlási törvény alapján is megalapozható, hiszen az általa kormányzóként aláírt törvények alkalmazásával okozott jogsérelmek miatt kárpótlás járt) szembeni felháborodását azonban a Btk.-ba ütköző módon fejezte ki, amire a bíróság a megfelelő jogkövetkezményeket alkalmazta, a büntetés kiszabása során pedig értékelte azt a tényt, hogy a vádlott nyilvánosan vállalta tettét, és egy olyan szimbolikus szereplővel szemben fejezte ki jogsértő módon a véleményét, akinek felelőssége van a zsidótörvények meghozatalában és 600 ezer magyar zsidó állampolgár szisztematikus kivégzésében.
Ebben az indokolásban megjelenik az, hogy Dániel Péter nem akármilyen szobrot öntött le, hogy felháborodása érthető és tette véleménynyilvánítás, de nem jelenik meg benne az, hogy a jogsértést társadalmilag hasznosnak vagy erkölcsileg helyesnek tartja a bíró. Körülbelül olyan ez, mint amikor a menthető felindulásból elkövetett emberölésnél azt mondja maga a jogalkotó, hogy a menthető (vagyis erkölcsileg lényeges) motiváció alacsonyabb szankciót indokol, de azt nem mondja senki, hogy az erőszakos magatartással megvalósított jogsértést társadalmilag hasznosnak lehet tartani. A történelem, kortárs publicista vagy bármely állampolgár alkothat ilyen ítéletet egy jogellenes cselekedetről, bíró semmiképpen nem.
Ezzel együtt az ítéletet meghozó bíró komoly érdeme, hogy az esetet a szokásos mechanikus jogalkalmazással szemben alapjogi kérdésként is vizsgálta, vagyis figyelemmel volt arra, hogy az egyébként tényállásszerű cselekedet a véleménynyilvánítás esete, és az sem kerülte el a bíró figyelmét, hogy a vélemény tartalmilag a demokratikus jogállam melletti elkötelezettséget fejezi ki. Helytelen lenne megfeledkezni erről a tényről akkor, amikor szakmai kritikát fogalmazunk meg a döntésről, illetve annak indokolásáról.
(Időközben kiderült, meglehet, a bíró indoklását az MTI tudósítója rosszul idézte. Ettől álláspontom az erkölcs és a jog viszonyáról nem változott.)
Címkék: ítélkezési gyakorlat, véleménynyilvánítás szabadsága, jog és erkölcs, bíró függetlensége
https://helsinkifigyelo.blog.hu/api/trackback/id/tr196814057
Megrongált Horthy-szobor, tiltott kéjelgés és erkölcs [Helsinki Figyelő] | Millamédia | Béta	2012.10.04. 11:27:04
[...] Az eset rávilágít az egyik legrégibb jogelméleti dilemma lényegére, arra, hogy mi a jog és az erkölcs viszonya, pontosabban: erkölcsi természetű indokok megjelenhetnek-e egy jogállami bíróság döntésének indokolásában. Akár úgy, hogy bírák közvetlenül erkölcsi megfontolásra alapoznak egy döntést, ami adott esetben jogilag vitatható lesz, mert a bírói erkölcsi intuíciójából nem jogszerű döntés következik; akár úgy, hogy a bíró jogilag helyes döntést hoz, de a döntés indokolásában kijelenti, hogy a jogilag elmarasztalt cselekvést egyébként erkölcsileg helyesnek tartja. A cikk itt folytatódik. [...]

matches: Bíróság Bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság