text:
INTERCISA LAKÁSSZÖVETKEZET ALAPSZABÁLYA - PDF
Download "INTERCISA LAKÁSSZÖVETKEZET ALAPSZABÁLYA"
1 AZ INTERCISA LAKÁSSZÖVETKEZET MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA Módosítások félkövér dőlt betűkkel szedve. A Lakásszövetkezetekről szóló évi CXV. törvény, valamint a módosításáról szóló LXXVI. törvény rendelkezései alapján december 1.
2 2 INTERCISA LAKÁSSZÖVETKEZET D U N A Ú J V Á R O S A L A P S Z A B Á L Y TARTALOMJEGYZÉK I. BEVEZETŐ RÉSZ..3.oldal II. A SZÖVETKEZETI ÖNKORMÁNYZAT SZABÁLYAI, SZERVEI ÉS MŰKÖDÉSÜK..4.oldal III. TULAJDONI ÉS HASZNÁLATI VISZONYOK..13.oldal IV. SZÖVETKEZET GAZDÁLKODÁSA...14.oldal V. TAGSÁGI VISZONY.15.oldal VI. SZÖVETKEZET MUNKASZERVEZETE, ALKALMAZOTTAK MUNKAÜGYI HELYZETE.19.oldal VII. FELELŐSSÉGI VISZONYOK oldal VIII. SZÖVETKEZETI ÉRDEKKÉPVISELET 20.oldal IX. HIRDETMÉNYEK KÖZZÉTÉTELE oldal X. ÁTALAKULÁS ÉS MEGSZŰNÉS...20.oldal XI. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK oldal MELLÉKLET (szövetkezethez tartozó épületek) 23.oldal
3 3 MÓDOSÍTOTT ÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLY Az Intercisa Lakásszövetkezet Küldöttgyűlése - tekintettel a lakásszövetkezetekről szóló évi CXV. törvény, valamint a módosításáról szóló évi LXXVI. törvény rendelkezéseire a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabályt az alábbiak szerint fogadja el (a módosított szövegrész vastag betűvel szedve): I. BEVEZETŐ RÉSZ 1. A szövetkezet elnevezése: INTERCISA LAKÁSSZÖVETKEZET (továbbiakban: szövetkezet). 2. A szövetkezet székhelye: 2400 Dunaújváros, Erdősor A szövetkezet célja, hogy a szövetkezetben rejlő előnyök felhasználásával, a tagok közreműködésével és anyagi hozzájárulásával, lakóházakat fenntartson, a szövetkezet célját szolgáló létesítményeket üzemeltessen, s mindezek rendeltetésszerű használatáról gondoskodjon. A szövetkezet alapvető célkitűzése elsősorban a kezelésébe tartozó lakóházak fenntartása, karbantartása, emellett tagjainak és a nem tag tulajdonosoknak a törvény keretei között a lakásokkal összefüggő lakossági szolgáltatás szervezése és nyújtása. 4. A szövetkezet területileg az Alapszabály Mellékletében feltüntetett területen helyezkedik el. 5. A szövetkezet tevékenységi körei TEÁOR 08 szerint: a. Főtevékenység: Saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése Egyéb tevékenység: Épületépítési projekt szervezése Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása, Egyéb pénzügyi kiegészítő tevékenység Ingatlanügynöki tevékenység Ingatlankezelés Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység Médiareklám, Építményüzemeltetés b. A szövetkezet az 5/a. pontban meghatározott tevékenységi körében megszervezi az épületek állagvédelmét, a szövetkezeti gazdálkodást, a számviteli, pénzkezelési és ügyviteli teendőket, kialakítja működésének belső rendjét. Az ingatlanközvetítési tevékenységi kör gyakorlására elkülönített pénzalapot kell létrehozni a szövetkezeti általános költség terhére.
4 4 A lakásszövetkezet területén árverezésre kijelölt ingatlanok a bírósági végrehajtásról szóló törvény vonatkozó rendelkezései szerint bírósági árverés útján történő megszerzésére, megvásárlására, hasznosítására, értékesítésére a lakásszövetkezet elkülönített pénzalapot hoz létre a szövetkezeti felújítási alap terhére. Az ingatlanügynöki, ingatlan beruházás-eladás tevékenységi kör gyakorlására elkülönített pénzalapot kell létrehozni a szövetkezeti felújítási tartalékalap terhére. A szövetkezet tevékenységével összefüggésben a saját igényén túl jelentkező szabad kapacitás erejéig a tagok felé térítés ellenében szolgáltatásokat végezhet. Az ingatlan kezelésen belül vállalkozási tevékenységként - társasházak kezelését, közös képviseletük ellátását is végzi a lakásszövetkezet. II. A SZÖVETKEZETI ÖNKORMÁNYZAT SZABÁLYZATAI, SZERVEI ÉS MŰKÖDÉSÜK 6. A lakásszövetkezet szervezete, szerveinek működése: A szövetkezet szervei: 1./ a Közgyűlés 2./ a Küldöttgyűlés 3./ az Igazgatóság 4./ a Felügyelőbizottság 5./ a Taggyűlés 6.1. Közgyűlés: A szövetkezet legfőbb szerve a közgyűlés, amelyet a tagok összessége alkot. A lakásszövetkezet a közgyűléseit küldöttgyűlések formájában tartja, kivéve, ha a döntési hatáskör a közgyűlés összehívását indokolja Döntési hatáskörök: Kizárólagosan a közgyűlés hatáskörébe tartozik: a) a szövetkezet egyesülésének, szétválásának (átalakulásának) és megszűnésének elhatározása b) a kiválással kapcsolatos vagyon megosztása A közgyűlés eljárási szabályai Közgyűlést szükség szerint kell összehívni. A közgyűlést az igazgatóság hívja össze. Kötelező a közgyűlés összehívása, ha ezt a tagok legalább tíz százaléka vagy a Felügyelőbizottság írásban, a napirend, az ok és a közgyűlési határozatra tett javaslat megjelölésével indítványozza. Ha az igazgatóság az indítvány kézhezvételétől számított negyvenöt napon belüli időpontra a közgyűlést nem hívja össze, azt a negyvenötödik napot követő harminc napon belüli időpontra a felügyelőbizottság, ennek elmulasztása esetén az összehívást kérő tagok vagy az általuk megbízott személy jogosult összehívni. Sürgős esetet különösen: a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészek, épületberendezések, vagyontárgyak állékonyságát, biztonságát közvetlenül veszélyeztető helyzet kialakulását kivéve az írásbeli meghívót legkésőbb a közgyűlés időpontja előtt tizenöt nappal meg kell küldeni. Ezzel egyidejűleg a meghívó egy példányát minden
5 5 lépcsőházban, jól látható helyen ki kell függeszteni. A meghívóban a közgyűlés sürgős összehívása esetén, annak indokát is fel kell tüntetni. A közgyűlés hirdetmény útján is összehívható A közgyűlési meghívó A közgyűlési meghívónak (vagy a hirdetménynek) tartalmaznia kell: a) a lakásszövetkezet nevét és székhelyét; b) a közgyűlés napirendjét, időpontját és helyét; c) a megismételt közgyűlés időpontját és az eltérő határozatképességi szabályra vonatkozó figyelemfelhívást. A meghívóhoz mellékelni kell a szavazásra előterjesztett napirendre vonatkozó írásos előterjesztéseket és a közgyűlés határozataira tett javaslatot A közgyűlés határozatképessége, a szavazás módja A közgyűlés levezető elnökének és a közgyűlési jegyzőkönyv vezetőjének ugyanaz a személy is megválasztható (a lakásszövetkezetnél ez mindig két külön személy). A közgyűlés határozatképes, ha azon a tagok több mint a fele megjelent. A határozatképesség megállapításához jelenléti ívet kell vezetni, ez a közgyűlési jegyzőkönyv mellékletét képezi. Ha a közgyűlés határozatképtelen, az ezt követő 15 napon belüli időpontban azonos napirenddel újabb közgyűlést (továbbiakban: megismételt közgyűlés) kell tartani. A megismételt közgyűlés a határozatképtelen közgyűlés napjára is kitűzhető. A megismételt közgyűlés a megjelent tagok számára tekintet nélkül határozatképes. A megismételt közgyűlés csak az eredeti napirendben szereplő kérdésekben hozhat határozatot. Nem lehet megismételt közgyűlést tartani: A lakásszövetkezet egyesülése, szétválása és megszűnése, valamint a lakásszövetkezetből történő kiválással kapcsolatos vagyon megosztása kapcsán meghozandó döntések esetében. A közgyűlés a határozatokat jelenlevő tagok több mint felének szavazatával, nyílt szavazással hozza. Kivételt képez: a) az Alapszabály elfogadásához és módosításához a közgyűlésen résztvevő tagok szavazatának kétharmados többsége szükséges, b) tisztségviselőket titkos, többségi szavazással kell megválasztani és felmenteni. c) A szövetkezet egyesülésének, szétválásának, megszűnésének elhatározása esetén az összes tag szavazatának kétharmados többsége szükséges. A közgyűlésen lakásonként (használati egységenként) csak egy-egy szavazatot lehet figyelembe venni. Ha a lakás (használati egység) több tag tulajdonában vagy használatában áll és közülük több is megjelenik az ülésen, úgy egységenként csak egy a közös tulajdonú egység többségi álláspontját tükröző szavazat vehető figyelembe. Egyértelmű többség hiányában a lakásból (használati egységből) szavazatot figyelembe venni nem lehet.
6 6 A lakásszövetkezet tagját a közgyűlésen írásbeli meghatalmazás alapján lehet képviselni. A meghatalmazásra egyebekben a Ptk. rendelkezései az irányadóak A közgyűlés jegyzőkönyve: A közgyűlésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek tartalmaznia kell különösen: a) A közgyűlést levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető, és a jegyzőkönyv hitelesítésére megválasztott tagok nevét; b) a megjelent tagok számát és nevét, illetőleg a tag által meghatalmazott személy nevét tartalmazó jelenléti ívet; c) a közgyűlés határozatképességének megállapítását; d) a tárgyalt ügyek (indítványok) összefoglalását; e) a közgyűlés által meghozott határozatokat és szavazás eredményére vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyvet a közgyűlés levezető elnöke és a jegyzőkönyvvezető írja alá, és azt a közgyűlésen erre megválasztott két lakásszövetkezeti tag hitelesíti. A jegyzőkönyvbe bármely tag betekinthet és arról a másolási költség megfizetésével másolatot kérhet. Az igazgatóságnak a közgyűlésen meghozott határozatokat valamennyi tag tulajdonos részére írásban, a közgyűlés megtartásától számított írásbeli szavazás esetén a szavazásra megjelölt határidőt követő 30 napon belül kézbesítés útján közölnie kell. Ez a rendelkezés irányadó a nem tag tulajdonosnak a lakásával kapcsolatos fizetési kötelezettségek előírására és teljesítésére vonatkozó határozatok közlésére is. A közgyűlés összehívásának és megtartásának részletes szabályait az Szervezeti Szabályzat (a továbbiakban röviden: SZSZ) tartalmazza Szavazás a közgyűlés összehívása nélkül: A jogszabály adta lehetőség alapján a tagok közgyűlés/küldöttgyűlés összehívása nélkül, írásban is szavazhatnak, ha a döntés ily módon megoldható. Nem lehet írásban szavazni az alábbi pontokban leírt ügyekben: a) az Alapszabály megállapítása, módosítása; b) az Igazgatóság tagjainak és elnökének megválasztása, felmentése; c) a Felügyelő Bizottság tagjainak és elnökének megválasztása, felmentése; d) a tisztségviselők díjazásának megállapítása; e) a beszámoló és a tárgyévi költségvetés (költségelőirányzat) elfogadása, döntés az adózott eredmény felhasználásáról, illetőleg a veszteség fedezetének forrásáról, szükség esetén a pótbefizetés elrendeléséről; f) a lakásszövetkezet egyesülésének, szétválásának és a lakásszövetkezet megszűnésének elhatározása; g) a kiválással kapcsolatos vagyon megosztása; Az írásbeli szavazás részletes eljárási szabályait az SZSZ tartalmazza.
7 6.2. Küldöttgyűlés: 7 A szövetkezetnél küldöttgyűlés működik. A küldötteket területi egységenként (lépcsőház) az SZSZ-ben meghatározott módon a taggyűlés által kell 4 (négy) évi időtartamra megválasztani. A küldöttgyűlés a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyek kivételével minden ügyben dönthet A Küldöttgyűlés hatáskörébe tartozik különösen: a) az alapszabály megállapítása, módosítása; b) az igazgatóság tagjainak és elnökének megválasztása, felmentése; c) a Felügyelő Bizottság elnökének és tagjainak megválasztása, felmentése; d) a tisztségviselők díjazásának megállapítása; e) a beszámoló és a tárgyévi költségvetés (költségirányzat) elfogadása, döntés az adózott eredmény felhasználásáról, illetőleg a veszteség fedezetének forrásáról, szükség esetén a pótbefizetés elrendeléséről; f) belépés más szövetkezetbe, gazdasági társaságba, illetve kilépés onnan, továbbá gazdasági társaság alapítása, ha a bevitt vagyoni érték nem haladja meg a ,-Ft-ot; g) belépés lakásszövetkezeti érdekképviseleti szervbe, kilépés onnan; h) tisztségviselő ellen kártérítési per indításának elhatározása, illetőleg büntető feljelentés megtételéről való döntés; i) mindaz, amit a törvény a közgyűlés, az alapszabály a küldöttgyűlés hatáskörébe utal és mindaz, ami nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe A Küldöttgyűlés eljárási szabályai, határozatképesség, a szavazás módja: A Küldöttgyűlést szükség szerint, de legalább évente egyszer össze kell hívni. A Küldöttgyűlésen tanácskozási joggal - a szövetkezet bármely tagja részt vehet. A Küldöttgyűlés összehívására, az eljárására, a határozatképességére vonatkozó rendelkezéseket az SZSZ szabályozza Igazgatóság: A lakásszövetkezet küldöttgyűlése 4 (négy) éves időtartamra 5 (öt) tagú igazgatóságot választ. Az igazgatóság a szövetkezet vezető testülete. Az igazgatóság elnökét a küldöttgyűlés külön szavazással választja meg az igazgatóság tagjai közül, titkos szavazással. A szövetkezet törvényes képviselője az elnök, aki egyúttal az igazgatóság elnöke. Az igazgatóság tagjának csak a lakásszövetkezet tagja, illetve a lakásszövetkezettel főállású munkaviszonyban álló személy választható. A szövetkezet az igazgatóság tagjaival kivéve az elnököt munkaviszonyt nem létesít, a szövetkezetnél az ügyvezetői igazgatói munkakört betölteni az elnök főállása esetén nem lehet Az igazgatóság hatásköre és feladatai közé tartoznak különösen: a.) Az igazgatóság az Alapszabály, az SZSZ által meghatározott keretek között, valamint a közgyűlés és a küldöttgyűlés határozatainak megfelelően szervezi és irányítja a lakásszövetkezet tevékenységét, működését és gazdálkodását. b.) Dönt és intézkedik a szövetkezet működésének és gazdálkodásának minden ügyében, amelyet törvény, a jogszabály vagy az alapszabály nem utal a közgyűlés, a küldöttgyűlés vagy a szövetkezet más szervének a hatáskörébe.
8 8 c.) Kialakítja és irányítja a lakásszövetkezet munkaszervezetét, az igazgatóság elnöke vezetésével gyakorolja a szövetkezet alkalmazottai feletti munkáltatói jogokat, és amennyiben az elnök nem főállású, alkalmazza a lakásszövetkezet ügyvezető igazgatóját. d.) Az épületek és egyéb létesítmények birtokbavételénél gondoskodik a szövetkezet és a tagok érdekinek védelméről, a szavatossági és ezzel összefüggő kártérítési igények érvényesítéséről. e.) A küldöttek közreműködésével rendszeresen ellenőrizteti az épületek állapotát, gondoskodik az épületek jó karbantartásáról és üzemeltetéséről. f.) A területi egység (lépcsőház) tagságának felhatalmazása alapján a küldöttel együttműködve gondoskodik a felújítási munkák előkészítéséről és megvalósításáról. Költségvetésben előre nem tervezett, de az állagmegóvás érdekében szükséges, az érintett tagság felhatalmazása nélkül, a küldött tájékoztatása mellett egyeztetve elrendelheti a felújítási munkát, és a h.) pontban megfogalmazottak szerint a közös költség emelését is. g.) Összehívja a közgyűlést, illetve a küldöttgyűlést és gondoskodik a közgyűlés, illetve a küldöttgyűlés előkészítéséről, jogszerű lebonyolításáról. h.) Jogosult a lakóépületek megtakarításának figyelembe vételével az üzemeltetésibefizetési kötelezettség mértékét a költségeket érintő áremelés szövetkezeti házra (házakra, lépcsőházra) eső mértékének arányában emelni.!!!!! i.) Irányítja és ellenőrzi a szövetkezet gazdálkodását, számvitelét, ügyvitelét, gondoskodik a szövetkezeti vagyon kezeléséről, fenntartásáról, hasznosításáról és megóvásáról. j.) Gondoskodik a lakásszövetkezet Felügyelő Bizottsága, külső szakértő és más ellenőrzésre hivatott szerv által megállapított hiányosságok megszűntetéséről. k.) Kidolgozza és beterjeszti a felújítási kölcsön (hitel) összegszerűségét megalapozó, műszakilag is alátámasztott adatokat, a kölcsön fedezetének és visszafizetésének rendjét. l.) A lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészek használatba adása, hasznosítási módjának megváltoztatása, elidegenítése (6.3.1.alapján), ezzel kapcsolatban beszámoltatási kötelezettsége áll fenn a küldöttgyűlés felé. m.) Eljár a fizetési kötelezettségét nem teljesítőkkel szemben az SZSZ-ben részletezett szabályok szerint. n.) A nem lakás céljára szolgáló helyiség használatának, hasznosítása módjának megváltoztatásának jogszabályban meghatározott telepengedély-köteles tevékenységhez vagy kizárólag üzletben forgalmazható termék forgalmazására szolgáló üzlet üzemeltetésére jogosító működési engedélyhez kötött tevékenységhez hozzájáruló határozatot ad ki vagy azt elutasíthatja. o.) Dönt a társasházak lakásszövetkezetbe történő belépéséről. Az igazgatóság tevékenységéért a közgyűlésnek/küldöttgyűlésnek felelős. Az igazgatóság a tagnak a lakásszövetkezetre, illetőleg a jogaira és kötelezettségeire vonatkozó írásbeli megkeresésére, illetőleg az abban felvetett kérdésekre a kézhezvételtől számított 30 napon belül írásban köteles választ adni. Az igazgatóság munkaterv szerint, rendszeresen tartja üléseit, de évente legalább egyszer köteles beszámolni a küldöttgyűlésnek a lakásszövetkezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről, az igazgatóság tevékenységéről és a küldöttgyűlés elé terjeszti a szövetkezet zárszámadását, valamint a következő évi költségvetést. Az igazgatóság testületként látja el a tevékenységét, egyes feladatok ellátására tagjait megbízhatja. Az igazgatóság szükség szerint, általában havonként tartja üléseit, összehívása az elnök feladata. Az igazgatósági ülést soron kívül is össze kell hívni, ha azt
9 9 bármely igazgatósági tag, a Felügyelő Bizottság elnöke vagy a törvényességi felügyeletet gyakorló szerv az indok megjelölésével indítványozza. Az igazgatósági ülés határozatképes, ha azon a tagok többsége jelen van. A határozatokat egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. Az igazgatóság a lakást érintő tulajdonosváltozás esetén kérésre köteles írásbeli nyilatkozatot adni a költségtartozásról. Ha tartozás áll fenn, a nyilatkozatban a hátralék összegét is meg kell jelölni. Az írásbeli nyilatkozat tartalmáért fennálló felelősségre a Ptk. szabályai az irányadóak. Az eladónak a lakás per-, teher- és igénymentességéről tett szavatossági nyilatkozata a költségtartozás alól történő mentesség szavatolására kiterjed akkor is, ha a szerződés megkötése során a tartozás fennállásának kérdésében nem kéri az Igazgatóság előző bekezdésben említett nyilatkozatának kiadását. Az igazgatóság jogosult az Alapszabályon kívül az alábbi lakásszövetkezeti szabályzatok megalkotására: - SZSZ - Ügyviteli rend - Számviteli politika és számlarend - Pénzkezelési szabályzat - Leltározási szabályzat - Iratkezelési szabályzat - Tűzvédelmi szabályzat - Versenyeztetési szabályzat - Munkavállalókra vonatkozó jogok és kötelezettségek szabályzata - Árvereztetési szabályzat - Bérlemények bérbeadási szabályzata - Cafeteria rendszer alkalmazása - Kintlévőségek behajtására vonatkozó ügyviteli szabályzat - Ingatlan-beruházási hitelalap igénylési szabályzat - Adatkezelési szabályzat valamint az Elektronikus megfigyelő rendszer (kamerarendszer) létesítésére és üzemeltetésére vonatkozó szabályok - Házirend 6.4. A Felügyelő Bizottság A küldöttgyűlés titkos szavazással 3 (három) tagú felügyelő bizottságot választ 4 (négy) éves időtartamra. A Felügyelő Bizottság elnökét a küldöttgyűlés a már megválasztott felügyelő bizottsági tagok közül külön szavazással választja meg. A Felügyelő Bizottság tagjai csak a szövetkezet tagjai lehetnek. A lakásszövetkezet a felügyelőbizottság elnökével és tagjaival munkaviszonyt nem létesíthet. A Felügyelő Bizottságnak nem lehet tagja a lakásszövetkezet tisztségviselője és annak közeli hozzátartozója, illetve élettársa. A Felügyelő Bizottság ellátja a tagok tulajdonosi érdekeinek képviseletét, és ennek érdekében a szövetkezet egész tevékenységére kiterjedő folyamatos ellenőrzést végez. Ennek során: a) A szövetkezet szerveinek működésével és gazdálkodásával kapcsolatos bármely ügyet megvizsgálhat, és a lakásszövetkezet irataiba betekinthet. b) Az igazgatóságot felhívhatja, hogy a jogszabályoknak, az alapszabálynak, a közgyűlés, illetőleg a küldöttgyűlés határozataiban foglaltaknak vagy más belső szabályzatoknak megfelelően járjon el.
10 10 c) Indítványozhatja az igazgatóság egészének vagy egyes tagjainak felmentését, felelősségre vonását, továbbá a közgyűlés, vagy a küldöttgyűlés összehívását. d) Az igazgatóság ülésére a Felügyelő Bizottság elnökét vagy megbízott tagját tanácskozási joggal meg kell hívni. e) Összehívja a közgyűlést, illetőleg a küldöttgyűlést, ha az igazgatóság nem tesz eleget erre vonatkozó kötelezettségének. f) Az éves beszámoló alapján véleményt nyilvánít a küldöttgyűlés részére a szövetkezet gazdálkodásáról. E nélkül az éves beszámoló tárgyában érvényes határozat nem hozható. g) Véleményt nyilvánít a küldöttgyűlés elé terjesztett más beszámolókról és jelentésekről is. h) Javaslatot tesz a küldöttgyűlésnek a tisztségviselők díjazásának megállapítására. i) Tevékenységéről a küldöttgyűlésnek legalább évente egyszer beszámol. j) A lakásszövetkezet tisztségviselőitől, alkalmazottaitól és a lakásszövetkezeti tagoktól, illetőleg a nem tag tulajdonosoktól felvilágosítást kérhet; a tisztségviselők és az alkalmazottak az iratok bemutatására és a felvilágosítás megadására vonatkozó kérés teljesítését nem tagadhatják meg. A Felügyelő Bizottság feladatainak ellátásához külső szakértőt is felkérhet (a szövetkezet költségére). A lakásszövetkezet igazgatósága, illetőleg a küldöttgyűlés köteles érdemben megtárgyalni a Felügyelő Bizottság javaslatait, indítványait, és azok tárgyában 30 napon belül, illetve lehetőség szerint a legközelebbi igazgatósági, vagy küldöttgyűlési ülésen határozni, illetőleg állást foglalni. A Felügyelő Bizottság elnöke vagy a bizottságnak általa megbízott tagja a lakásszövetkezet bármely testületének ülésén tanácskozási joggal részt vesz. A Felügyelő Bizottság belső működésének (üléseinek, határozatképességének, stb.) rendjét az SZSZ szabályozza Taggyűlés A taggyűlés a lakásszövetkezet legkisebb önkormányzati szerve, egy lépcsőház (költséghely) lakóközössége alkotja. A vonatkozó szabályok a közgyűlés szabályai (meghívó, jegyzőkönyv, határozatképesség stb. Kivétel: összehívja az igazgatóság (elnök) és a küldött az igazgatóság tájékoztatása mellett. Részletes szabályozást (küldött megválasztása, visszahívása, stb.) az SZSZ szabályozza A szövetkezet tisztségviselői: - az igazgatóság elnöke, - az igazgatóság tagjai, - a Felügyelő Bizottság elnöke, - a Felügyelő Bizottság tagjai, Tisztségviselővé csak a lakásszövetkezet tagja választható. Kivételt képez ez alól az igazgatóság tagja, mert annak a lakásszövetkezettel főállású munkaviszonyban álló személy is megválasztható. A tisztségviselőnek megválasztott személynek legalább középfokú végzettséggel kell rendelkeznie.
11 Nem lehet tisztségviselő a szövetkezetben: a) aki nem tagja a lakásszövetkezetnek, kivéve, ha az alapszabály szerint a tisztség betöltéséhez tagsági viszony nem szükséges; b) aki büntetett előéletű; c) aki valamely tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató lakásszövetkezetnél; d) aki lakásszövetkezetnél folytatott tevékenységével összefüggésben keletkezett, jogerősen megállapított fizetési kötelezettségének nem tett eleget; e) aki az alapszabályban előírt szakmai követelményeknek nem felel meg; f.) aki a lakásszövetkezettel szemben minimum 3 hónap hátralékban van. Azt a tényt, hogy a b) és c) pontjában meghatározott kizáró ok nem áll fenn, - a tisztségviselői megbízatás elfogadását megelőzően az e jogviszonyt tisztségviselőként létesíteni szándékozó személy, - a tisztségviselő megbízatásának időtartama alatt a közgyűlés írásbeli felhívására a felhívástól számított tizenöt napon belül, ha e határidőn belül a tisztségviselőn kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul a közgyűlés (küldöttgyűlés)által erre kijelölt Jelölő Bizottság részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja. A közgyűlés a tisztségviselői megbízatás időtartama alatt írásban, a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetésével felhívhatja a tisztségviselőt annak a lakásszövetkezeti szerv részére történő igazolására, hogy a tisztségviselővel szemben nem áll fenn kizáró ok. Ha a tisztségviselő igazolja, hogy vele szemben nem áll fenn kizáró ok, a lakásszövetkezet az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat a tisztségviselő részére megtéríti. A lakásszövetkezeti szerv a kizáró ok fennállásának megállapítása céljából kezeli a tisztségviselőként jogviszonyt létesíteni szándékozó személy, illetve a tisztségviselő azon személyes adatait, amelyeket a kizáró ok fennállásának megállapítása céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány tartalmaz. A személyes adatokat a lakásszövetkezeti szerv a tisztségviselő választásának időpontjáig vagy a megbízatás elfogadása esetén a tisztségviselői megbízatás megszűnéséig kezeli. A tisztségviselő a megbízatás elfogadását megelőzően, illetve a közgyűlés felhívására a megbízásának időtartama alatt a lakásszövetkezetnél folytatott tevékenységével összefüggésben a nemleges köztartozásról szóló igazolást a lakásszövetkezeti szerv részére köteles bemutatni. A Ptk. szerinti közeli hozzátartozók és élettársak nem lehetnek egyidőben ugyannak a lakásszövetkezetnek tisztségviselői. Az összeférhetetlenség fennáll a pénz- és anyagkezeléssel megbízott személyek, a közvetlen felettesük, valamint a Felügyelő Bizottság elnöke és tagjai között is. A lakásszövetkezet igazgatóságának elnöke és tagja, továbbá a küldött nem választható meg a Felügyelő Bizottság tagjává A tisztségviselő megbízása megszűnik:
12 12 a) A megbízás időtartamának lejártával. b) A tisztségviselő megválasztó szervhez intézett lemondásával, amely elnöki tisztség esetén az igazgatósági, a felügyelő bizottsági tagságot is megszünteti. c) A küldöttgyűlés általi titkos szavazáson történő felmentéssel. d) A tisztségviselő halálával. e) Azon tisztségeknél, amelyeknél a megválasztás feltétele a szövetkezeti tagság, illetve a munkaviszony fennállása, a tagság, illetve a munkaviszony megszűnésével. f) Amennyiben a kizáró okot vagy az összeférhetetlenséget az annak felmerülésétől számított tizenöt napon belül nem szűnteti meg, és ezt hitelt érdemlő okirattal vagy teljes bizonyító értékű magán okiratban nem igazolja. A közgyűlés (küldöttgyűlés) azonnali hatállyal felmenti a tisztségviselőt, ha: a) a tisztségviselő a kizáró ok megszüntetési kötelezettségének az ismételt szabályszerű felhívástól számított tizenöt napon belül nem tesz eleget és nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló ok következménye, b) ha a kizáró ok fennállását a közgyűlés (küldöttgyűlés) az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány tartalma alapján megállapítja. Ha a tisztségviselő megbízatása annak lejárta előtt megszűnik, akkor időközi választással kell pótolni a soron következő küldöttgyűlésen. Az időközi választás szabályai megegyeznek a rendes tisztségviselői választás szabályaival. Az időközi választáson megválasztott tisztségviselő megbízatása a rendes választások megbízatási időpontjával jár le. A megszűnt megbízatású tisztségviselő az igazgatóság írásbeli felkérése alapján, az abban meghatározott feladatok végzésével és változatlan díjazás ellenében köteles az új tisztségviselő megválasztásáig, de legfeljebb a megbízatás megszűnésétől számított kilencvenedik nap leteltéig ügyvivő tisztségviselőként közreműködni a lakásszövetkezet tevékenységének ellátásában. A megszűnt és az új megbízatású tisztségviselők kötelesek feladatkörükkel kapcsolatos átadás-átvétel tényét, a szükséges dokumentumokat, illetve a befejezetlen, folyamatban lévő ügyeket jegyzőkönyvben rögzíteni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a megszűnt megbízatású tisztségviselőnek az átadott dokumentumokra vonatkozó teljességi nyilatkozatát. Az átadás-átvételi eljárást az új megbízatású tisztségviselő megválasztását követő harminc napon belül le kell folytatnia. Tisztségviselővé egy személy több lakásszövetkezetnél is megválasztható, a jelölt azonban a több tisztségre történő jelöléséről az érdekelt lakásszövetkezeteket előzetesen írásban- tájékoztatni köteles. A tisztségviselőkre vonatkozó részletes szabályokat az SZSZ, és a Munkavállalók jogaira és kötelezettségeire vonatkozó szabályzat tartalmazza.
13 7. Képviselet, aláírási jogosultság: 13 A szövetkezetet az igazgatóság elnöke képviseli, aki egyben a lakásszövetkezet elnöke is. Az elnök a szövetkezet működését és gazdálkodását a törvény, a jogszabályok, az Alapszabály, továbbá a mindenkori belső szabályzatok keretei között a közgyűlés, a küldöttgyűlés és az igazgatóság határozatainak megfelelően személyes felelősséggel irányítja. Tevékenységéről az igazgatóságnak köteles rendszeresen beszámolni. Az elnök cégjegyzési joga önálló. A szövetkezetet az elnök távolléte vagy akadályoztatása esetén az elnök írásbeli felhatalmazása alapján két igazgatósági tag, vagy egy igazgatósági tag, és a hivatali vezetés vezetőállású dolgozója együttesen és egyidejűleg képviselheti. III. TULAJDONI ÉS HASZNÁLATI VISZONYOK 8. A szövetkezetnél a tulajdoni viszonyok az alábbiak szerint kerülnek megállapításra: a. A lakások a tagok és nem tag tulajdonosok tulajdonában állnak. b. Ha a lakások a tagok tulajdonában állnak, az épülethez tartozó földrészlet, az épületszerkezetek, az épület közös használatra szolgáló helyiségei és területei, a központi berendezések, továbbá a lakásszövetkezet célját szolgáló más létesítmények (iroda, műhely, raktár, stb.) és vagyontárgyak a lakásszövetkezet tulajdonában vannak. A lakásszövetkezet célját nem szolgáló építmény különösen a gépkocsi-tároló a tag vagy a nem tag tulajdonos tulajdonában is állhat. A szövetkezet tulajdonában lévő ingatlan vagyont gazdasági társaságba apportként bevinni nem lehet. c. Lakások a küldöttgyűlés hozzájárulásával a szövetkezet tulajdonában is állhatnak. Ilyen esetben a tagot a lakás állandó használati joga illeti meg. A lakás állandó használati jogának visszterhes átruházása esetén elővásárlási jog illeti meg a szövetkezetet. E jogot az Elnök gyakorolja. E jogok gyakorlatának feltételeit, további szabályait az SZSZ határozza meg. A tag halála, illetőleg a nem természetes személy tag megszűnése esetén a használati jog tekintetében jogutódlásnak van helye. A lakáson belüli építési- szerelési munka és a zajjal járó más tevékenység végzésének a lakhatás nyugalmát szolgáló szabályait, valamint az épületek közös használatára szolgáló területei és helyiségei használatára vonatkozó részletes szabályokat a Házirend szabályozza. A lakóépülethez tartozó, a lakásszövetkezet tulajdonában álló földrészlet és épületrészek használatára tagok mindegyike jogosult, e jogát azonban egyik tag sem gyakorolhatja a többiek jogának vagy jogos érdekeinek sérelmére. A lakóépületnek a lakásszövetkezet, a tag, vagy a nem tag tulajdonos tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyisége megváltoztatott használatához a közgyűlés hozzájáruló határozata nem szükséges. A lakásszövetkezet, vagy a tag, továbbá a nem tag tulajdonos tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyiségben a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó, vagy szexuális vagy erotikus szolgáltatásra irányuló tevékenységet kívánnak folytatni, valamint, ha szexuális terméket és segédeszközt kívánnak árusítani vagy forgalmazni, a lakóépület rendeltetésének megfelelően az igazgatóság megtilthatja a nem lakás céljára szolgáló helyiség használatát és hasznosítását vagy meghatározhatja használatának és hasznosításának szabályait.
14 14 Jelen szabályok a használat jogcímétől függetlenül a mindenkori használó részére is kötelezőek. Ha a fentiek szerinti helyiség megváltoztatott használata jogszabályban meghatározott telepengedély-köteles tevékenységhez vagy kizárólag üzletben forgalmazható termék (üzletköteles termék) forgalmazására szolgáló üzlet üzemeltetésére jogosító működési engedélyhez kötött tevékenységhez szükséges, a hatóság az engedélyről 60 napos határidőben meghozott igazgatósági határozat figyelembevételével dönt, feltéve, hogy a határozatban foglaltak az engedélyezés során alkalmazandó jogszabályokat nem sértik. A hatóság felhívására az igazgatóság megtilthatja a helyiség használata, hasznosítása módjának megváltoztatását vagy meghatározhatja használatának és hasznosításának feltételeit akkor is, ha a lakhatás nyugalma így a zaj- és rezgésvédelem, valamint a lakókörnyezetet veszélyeztető más tevékenység megelőzése érdekében szükséges. A határozatnak tartalmaznia kell a lakhatás nyugalmát tartalmazó magatartások részletezését és ennek alapján a döntés indokolását. A lakásszövetkezet tulajdonában álló, közös használatra szolgáló épületrészek, helyiségek és területek megfigyelését szolgáló, zárt rendszerű műszaki megoldással kiépített elektronikus megfigyelő rendszer (a továbbiakban: kamerarendszer) létesítésének és üzemeltetésének szabályait külön belső szabályzat rendezi. 9. A szövetkezet gazdálkodása: IV. SZÖVETKEZET GAZDÁLKODÁSA A szövetkezet éves költségelőirányzat alapján dolgozik, amelyet a Küldöttgyűlés állapít meg. Az éves költségelőirányzat jóváhagyásáig az Igazgatóság az előző évi költségvetés alapján végzi tevékenységét A lakásszövetkezet tevékenységének pénzügyi forrásai a következők: a, A tagok építéssel, a tag és nem tag tulajdonosok fenntartással kapcsolatos befizetései. A fenntartás az üzemeltetést, a karbantartást és a felújítást jelenti. b, Az esetleges vállalkozási tevékenység bevételei, melyek különféle szolgáltatások ellenértékei, c, Késedelmi kamatbevétel. d, Kártérítésből, költségtérítésből, kötbérből eredő bevétel. e, Pénzügyi műveletek bevételei. f, Támogatásból származó bevétel. g, Egyéb, az előzőekben nem említett bevétel. A szövetkezeti tag- és nem tag tulajdonosok befizetéseit lépcsőházanként, illetve lakásonként kell megállapítani. Amennyiben a taggyűlés érvényesen nem dönt, a költség hozzájárulás vetítési alapja a lakásegység. A nem tag tulajdonosok a mindenkori szövetkezeti általános költséggel megemelt díjat kötelesek megfizetni. Az Igazgatóság a lakásszövetkezet alap-, és vállalkozási tevékenységének bevételeiről és költségeiről évenként egyszer a küldöttgyűlésnek beszámol. A beszámolás, illetve a tag és nem tag tulajdonosoknak kiállított számla vagy egyéb jogszabályban megengedett bizonylat elszámolási időszaka a tárgyév január 1. december 31. közötti időszak.
15 15 A gazdálkodással összefüggő számviteli tevékenységet a hatályos számviteli törvény és annak végrehajtási jogszabályai szerint kell végezni. A számviteli tevékenységgel együtt járó további előírásokat a SZSZ-ben kell meghatározni (könyvvezetési kötelezettség, vagyonkimutatás, leltár, zárszámadási kötelezettség) Pótbefizetés A lakásszövetkezet a vagyonával felel a tevékenységéből eredő tartozásaiért. Ha a lakásszövetkezet vagyona a tartozások fedezésére nem elegendő, a küldöttgyűlés a tagokat és a nem tag tulajdonosokat pótbefizetésre kötelezheti Pénzalapok A lakásszövetkezet az alapszabály I.5.b. pontjában rendelkezik arról, hogy milyen alapokat hoz létre. A küldöttgyűlés joga, hogy felújítási és az igazgatóság által előre meghatározott célra alapokat létesítsen. Az elkülönített pénzalapok kezelésének feltételeit az igazgatóságnak belső szabályzatban kell megfogalmazni. 10. Tagsági viszony: V. TAGSÁGI VISZONY A lakásszövetkezetnek természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok lehetnek a tagjai. Külföldi személy akkor lehet a lakásszövetkezet tagja, ha a lakás tulajdonjogát, vagy az állandó, illetőleg az időleges használati jogot megszerezte A tagsági viszony keletkezése: A lakásszövetkezetnek az lehet tagja, aki: a) A belépési nyilatkozatban kéri tagként való felvételét, b) a szövetkezet területén ingatlan(rész) tulajdonnal, vagy használati jog gyakorlására vonatkozó jogosultsággal rendelkezik, c) írásbeli nyilatkozatban az alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek elismeri vállalja, hogy a lakásszövetkezet céljának megfelelően előírt fizetési és más kötelezettségeket teljesíti. A nyitott tagság elvének megfelelően a tagok felvételénél, továbbá a tagok jogainak és kötelezettségeinek meghatározásánál az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani. A tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorú, és a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett tizennegyedik életévét betöltött kiskorú nevében törvényes képviselője kérheti a tagfelvételt. A tizennegyedik életévét betöltött kiskorú a törvényes képviselője hozzájárulásával lehet tagja lakásszövetkezetnek. Az ingatlan(rész) tulajdonjogával, vagy használati jog gyakorlására jogosultsággal rendelkező személy tagfelvételi kérelme nem utasítható el.
16 16 Ha egy ingatlan több személy tulajdonában, vagy használatában van, akkor mindegyik tulajdontárs, illetve használatra jogosult kérheti tagként való felvételét a lakásszövetkezetbe. Az örökös, a megajándékozott és a vevő tagfelvételi kérelme nem utasítható el, ha a kérelmező megfelel az előzőekben szabályozott feltételeknek. A tagfelvételről a közgyűlés, illetve a küldöttgyűlés előtti tájékoztatási kötelezettséggel az igazgatóság határoz. Határozni a felvételi kérelem benyújtását követő legközelebbi ülésen, de legfeljebb 3 hónapon belül kell. A döntésről a belépni kívánó személyt írásban értesíteni kell. A tagsági viszony a felvételi kérelem időpontjára visszamenő hatállyal jön létre. A tagsági viszony a felvételi kérelem elutasítása esetén a vita eldöntése a bíróság hatáskörébe tartozik A tag alapvető jogai: A tag alapvető joga, hogy: a) részt vegyen a lakásszövetkezet tevékenységében és személyes közreműködésének vagyoni hozzájárulásának megfelelően részesedjen a lakásszövetkezet gazdálkodásának eredményéből, b) igénybe vegye a lakásszövetkezet által a tagok részére biztosított szolgáltatásokat, lakását térítés ellenében a szövetkezet szolgáltatásainak igénybevételével karbantartsa, c) tanácskozási, indítványtételi és szavazati joggal részt vegyen a közgyűlésen. d) a küldöttgyűlésen tanácskozási joggal jelen lehessen, e) a lakásszövetkezetben tisztséget viseljen, a szövetkezet tisztségviselőit jelölje és megválassza, elsőbbségi jog illeti meg azonos feltételek esetén a szövetkezetben történő mindennemű foglalkoztatásnál, f) a lakásszövetkezetre vonatkozó bármely kérdésben a tisztségviselőktől tájékoztatást kérjen, az általa tapasztalt hibákat és hiányosságokat e tisztségviselők tudomására hozza, és az Alapszabályba, valamint a közgyűlési (küldöttgyűlési) jegyzőkönyvbe, illetőleg a jogaival, kötelezettségeivel tájékoztatást kapcsolatban keletkezett iratokba betekintsen.!!! g) A bíróságtól kérje a lakásszövetkezet, illetőleg annak szervei által hozott olyan határozat felülvizsgálatát annak közlésétől számított 60 napos jogvesztő határidő alatt mely jogszabályba vagy az alapszabályba ütközik. A jogsértő határozattal érintett tag a sérelmet perindítás előtt köteles a Felügyelő Bizottságnak bejelenteni. h) Az épülethez tartozó, a lakásszövetkezet tulajdonában álló földrészlet közös használatra szolgáló részeinek, felszereléseinek, berendezéseinek használatára jogosult, e jogát azonban egyik tag sem gyakorolhatja a többiek jogának vagy jogos érdekeinek sérelmére i) A törvényben előírtaknak megfelelően rendkívüli közgyűlés összehívását kérheti A tag alapvető kötelezettsége, hogy a) teljesítse a lakásszövetkezet részére előírt fizetési kötelezettségét, és vállalásának megfelelően részt vegyen a lakásszövetkezet szerveinek tevékenységében, az általuk hozott határozatokat betartsa, b) a szövetkezet eredményes működését személyes tevékenységével minden tőle elvárható módon segítse, c) fokozott gondosságot tanúsítson a szövetkezeti vagyon védelmében.
17 17 d) a magántulajdonban álló lakást, a tagok közös tulajdonában álló garázst, nem lakás céljára szolgáló helyiséget rendeltetésszerűen, más tag és nem tag tulajdonosok érdekeinek megsértése nélkül használja, gondoskodjon annak jó állagáról. e) a lakóházak fenntartási és felújítási költségelőirányzatát a szövetkezet küldöttgyűlése által lépcsőházanként külön-külön megállapított mértékét kötelesek havonta, legkésőbb tárgyhó utolsó napjáig a szövetkezetnek megfizesse. A tagot és nem tagot a tulajdonjog vagy a használati jog fennállása kötelezi a fenntartási és felújítási költség hozzájárulás fizetésére. E kötelezettséget a lakás használatának körülményei nem befolyásolják. f) ha a küldöttgyűlés pótbefizetési kötelezettséget ír elő, úgy az a határozatban előírt mértékben és módon teljesítse. g) a lakásában tervezett építkezésről értesítse az igazgatóságot. h) lehetővé tegye és tűrje, hogy a lakásba a lakásszövetkezet tisztségviselője vagy alkalmazottja a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészekkel, berendezésekkel összefüggésben a szükséges ellenőrzés, a rendkívüli káresemény vagy veszélyhelyzet fennállása miatt a lakáson belül szükséges hibaelhárítás, valamint a fenntartási munkák elvégzése céljából arra alkalmas időben bejuthasson a tag, és a bentlakó szükségtelen háborítása nélkül a szükséges intézkedést megtegye. i) biztosítsa, hogy a vele együtt lakó személy, valamint az, akinek lakása használatát átengedte, betartsa jelen rendelkezéseket. A lakásszövetkezet köteles megtéríteni a h) pont szerinti beavatkozással okozott kárt. A lakás tulajdonosa, valamint a használati joggal rendelkező tag a lakás birtokbavételét, vagy a változást követő 15 napon belül köteles az Igazgatóságnak bejelenteni: a) lakása tekintetében a tulajdonosváltozást, b) lakcímét, az ingatlan-nyilvántartásban bárki által megtekinthető személyes adatát, illetőleg a nem természetes személy nyilvános adatát, c) lakását bérlő, használó személy b) pontnak megfelelő adatait, d) a lakásában bentlakó személyek számát, e) haszonélvezettel terhelt tulajdon esetében a haszonélvező személy nevét. Az c) és d) pontban említett adatok bejelentése akkor írható elő, ha a közüzemi szolgáltatás, illetőleg a központi fűtés- és melegvíz-szolgáltatás díja a bérlőt terheli, vagy azt a bentlakó személyek száma szerint kell a tagok között megosztani. A tag köteles a bérlőt a rá vonatkozó adat bejelentéséről - ha erre vonatkozóan az alapszabály kötelezést tartalmaz - tájékoztatni. A bérlő - az igazgatóság írásbeli felszólítása ellenére - a fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a keletkezett hátralék összegének megfizetéséért az érintett tagnak helytállási kötelezettsége áll fenn. Az igazgatóság az említett adatokról nyilvántartást vezet. Az igazgatóság a nyilvántartásba vett adatokról kizárólag a közüzemi szolgáltató, a központi fűtés és melegvíz szolgáltatója, valamint a bíróság részére adhat tájékoztatást. Ha a tag vagy a volt tag, illetőleg a bérlő a lakásszövetkezet részére fennálló tartozását, illetőleg a közüzemi szolgáltatásra a központi fűtés és melegvíz szolgáltatásra fennálló díjtartozását kiegyenlítette, az igazgatóság a részére bejelentett és a tartozással összefüggő adatot haladéktalanul köteles törölni.
18 10.4. A tagsági viszony megszűnése: 18 A tagsági viszony megszűnik, ha: a) a tag meghal vagy a nem természetes személy tag jogutód nélkül megszűnik, b) a tag lakásszövetkezetből kilép; c) a tagnak a lakásra vagy más helyiségre vonatkozó tulajdonjoga, vagy használati joga megszűnik; d) a tagot kizárják; e) a lakásszövetkezet jogutód nélkül megszűnik. A tag kilépési szándékát az igazgatóságnak írásban kell, hogy bejelentse. A tagsági viszony a bejelentést követő naptári negyedév utolsó napján szűnik meg. A tagsági viszony megszűnésével a volt tag a szövetkezet részére teljesített befizetések visszatérítését a túlfizetés kivételével a szövetkezettől nem követelheti. Ha a tagsági viszony megszűnik (a) és b) szerinti esetben), a volt taggal (örökösével) el kell számolni. A megszűnés időpontjában a tárgyi időszakot érintő előírásokat a szövetkezet a taggal maradéktalanul megfizetteti, s egyben nyilatkozik arról, hogy a tényleges költségelszámolást a volt tag részére írásban a tárgyévi mérleg elfogadását követő 30 napon belül megküldi. A tag írásban nyilatkozik a szövetkezet felé a tagsági viszony megszűnésének időpontjában, hogy a tényleges költség elszámolásokból adódó kötelezettségét teljesíti az írásbeli értesítéstől számított 15 napon belül A tag kizárása A kizárásra jogosult igazgatóságnak a kizárást tárgyaló ülésre a tagot meg kell hívni. A kizárásról határozatot kell hozni, amelyet az érintett taggal írásban kell közölni. A lakásszövetkezet kizárhatja a tagot, ha a tag neki felróható módon: a) lakásszövetkezet érdekét súlyosan sértő vagy veszélyeztető magatartást tanúsít, vagy a tagsági viszonyból eredő kötelességeinek 30 napon belül felszólítás ellenére nem tesz eleget; b) Felszólítás ellenére sem teljesíti a jogszabálynak és az Alapszabálynak megfelelő módon megállapított építési, fenntartási költségekhez történő hozzájárulás megfizetésére, valamint a pótbefizetés teljesítésére vonatkozó kötelezettségét. A kizárásról hozott határozat ellen bírósági út igénybevételének van helye. A tagsági viszony a kizárást kimondó határozat közlésétől számított harminc nap elteltével szűnik meg, kivéve, ha: a) Határozat későbbi időpontot állapít meg; b) A határozat bírósági felülvizsgálatára hatvan napon belül keresetet indítottak és a bíróság a kizárást kimondó határozatot megváltoztatja vagy hatályon kívül helyezi; c) A tag kérelmére a küldöttgyűlés a kizáró határozatot megváltoztatja. Az igazgatóság köteles a kilépésekről és kizárásokról éves beszámolója során a közgyűlést, illetve a küldöttgyűlést tájékoztatni.
19 A nem tag tulajdonos joga és kötelezettsége: A nem tag tulajdonost megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tag tulajdonost a lakásszövetkezet által a tagnak nyújtott szolgáltatások, a lakásszövetkezet vállalkozási bevételei, illetőleg az ezekkel kapcsolatos költségek kivételével megilletik, illetőleg terhelik. A közgyűlésen a nem tag tulajdonost a lakásával kapcsolatos fizetési kötelezettségek előírására és teljesítésére vonatkozó tárgyévi költségvetés és a beszámoló napirendi pont megvitatása során megilleti a szavazás joga. Ebben az esetben a közgyűlés összehívása, határozatképességének megállapítása és a szavazatok számbavétele során ideértve az írásbeli szavazás esetét a nem tag tulajdonosokat is figyelembe kell venni. A nem tag tulajdonost a közgyűlés más napirendi pontjaival kapcsolatban a szavazás joga csak a tag tulajdonostól kapott meghatalmazás esetén illeti meg. A nem tag tulajdonos kérheti a lakásszövetkezet, illetőleg annak szervei által hozott olyan határozat felülvizsgálatát annak közlésétől számított 60 napos jogvesztő határidő alatt mely jogszabályba vagy az alapszabályba ütközik. A jogsértő határozattal érintett tulajdonos a sérelmet perindítás előtt köteles a Felügyelő Bizottságnak bejelenteni. VI. SZÖVETKEZET MUNKASZERVEZETE ALKALMAZOTTAK MUNKAÜGYI HELYZETE A szövetkezet munkaszervezetét, működési rendjét az SZSZ, az alkalmazottak munkaügyi helyzetét pedig a Munkavállalókra vonatkozó jogok és kötelezettségek szabályzata tartalmazza. 11. Felelősségi viszonyok: VII. FELELŐSSÉGI VISZONYOK A szövetkezet felelőssége tartozásért: A lakásszövetkezet a vagyonával felel a tevékenységéből eredő tartozásaiért. Ha a lakásszövetkezet vagyona a tartozások fedezésére nem elegendő, a közgyűlés a tagokat és a nem tag tulajdonosokat pótbefizetésre kötelezheti. A nem tag tulajdonos a lakásszövetkezet vállalkozási tevékenységéből eredő tartozásainak fedezése érdekében pótbefizetésre nem kötelezhető A tisztségviselők felelőssége: A tisztségviselők az ilyen tisztséget betöltő személyektől általában elvárható gondossággal kötelesek eljárni. Kötelességeik megszegésével a lakásszövetkezetnek okozott kárért a polgári jog szabályai szerint egyetemlegesen felelősek. Nem terheli felelősség azt a tisztségviselőt, aki a határozat ellen szavazott, vagy az intézkedés ellen tiltakozott és tiltakozását a Felügyelő Bizottságnak - írásban - bejelentette A szövetkezet és tag kártérítési felelőssége: A jogellenesen okozott kárért a szövetkezet tagjának, valamint a tag szövetkezetnek a polgári jogi felelősség általános szabálya szerint tartozik felelősséggel. A kár megtérítésére kötelezés a bíróság hatáskörébe tartozik.
20 A szövetkezet és az alkalmazottak felelősségi szabályai: A lakásszövetkezet alkalmazottainak kártérítési felelősségére, valamint a szövetkezet által alkalmazottainak okozott kárért fennálló felelősségére a Munka Törvénykönyve rendelkezéseit kell alkalmazni. VIII. SZÖVETKEZETI ÉRDEKKÉPVISELET 12. A szövetkezet érdekképviseletének ellátása, továbbá az együttműködés előnyeinek érvényesítése érdekében önkéntesen területi vagy országos lakásszövetkezeti érdekképviselet szervezeti tagként működik. 13. A szövetkezetet az érdekképviseleti szervezetben, annak kongresszusán, vagy testületi, önkormányzati szervében küldöttként az elnök képviseli. IX. HIRDETMÉNYEK KÖZZÉTÉTELE 14. A szövetkezet hirdetményeit a szövetkezethez tartozó lakóházak kapualjában kifüggesztés útján 8 (nyolc) napon át közszemlére teszi ki. 15. A lakásszövetkezet megszűnése X. ÁTALAKULÁS ÉS MEGSZŰNÉS A lakásszövetkezet megszűnik, ha: a) a lakásszövetkezet összes tagjának részvételével megtartott közgyűlés egyhangúlag elhatározza, hogy jogutód nélkül megszűnik; b) szervezeti átalakulást hajt végre, a kiválás kivételével; c) a cégbíróság megszűntnek nyilvánítja; d) a bíróság felszámolási eljárás során megszünteti; A legkisebb kötelező taglétszám hiánya miatt, csak akkor van helye a lakásszövetkezetet megszűntnek nyilvánításának, ha a szövetkezet hat hónapon belül nem jelenti be a cégbíróságnak a legkisebb taglétszám elérését. A lakásszövetkezet a cégjegyzékből való törléssel szűnik meg. A lakásszövetkezet megszűnése esetén a vagyon a volt tagok és nem tag tulajdonosok közös tulajdonába kerül érdekeltségük arányában. Ez esetben az érdekeltség alatt a volt tagok és nem tag tulajdonosok lakásainak alapterületét kell érteni. A szövetkezet megszűnésére vonatkozó egyéb szabályokat a Lakásszövetkezeti törvény tartalmazza. 16. A lakásszövetkezet szervezeti átalakulásának szabályai Az egyesülésre, a szétválásra és kiválásra a Lakásszövetkezeti törvény rendelkezései az irányadók azzal, hogy az egyesülés előkészítésének költségein az abban résztvevő
21 21 lakásszövetkezetek egyenlő mértékben osztoznak, a szétválás költségét a szétválást kezdeményező, műszakilag lehatárolható önálló területi vagy más egységnek a tagjai viselik, a kiválás költségeit a kiválni szándékozó önálló egység tagjai kötelesek viselni. XI. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. Jelen alapszabály módosított és egységes szerkezetbe foglalva tartalmazza a lakásszövetkezet küldöttgyűlése által korábban elfogadott módosításokat a küldöttgyűlés által 2-1/1/ sz. rkgy. határozatával elfogadott módosításokkal bezárólag, különös tekintettel a évi CXV. törvény és a évi LXXVI. törvény rendelkezéseire. 18. (1) A lakásszövetkezet bármely tagja és nem tag tulajdonosa, illetőleg az állandó (időleges) használati jog jogosultja keresettel kérheti a bíróságtól a lakásszövetkezet, illetőleg annak szervei által hozott olyan határozat hatályon kívül helyezését, amely jogszabályba, a lakásszövetkezet alapszabályába vagy más belső szabályzatába ütközik. Ez a jog, érvényesen nem zárható ki. (2) Ha a közgyűlés határozata a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, bármely tag vagy nem tag tulajdonos, továbbá az állandó (időleges) használati jog jogosultja keresettel kérheti a bíróságtól a határozat hatályon kívül helyezését. (3) A keresetet a határozat közlésétől számított hatvan napon belül kell a lakásszövetkezet ellen benyújtani. A keresetindításnak a határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs, de a bíróság a határozat végrehajtását kérelemre felfüggesztheti. (4) Az alapszabály kötelezővé teszi, hogy az (1) bekezdésben említett esetben a bírósági eljárás megindításának szándékát a felügyelőbizottságnak írásban be kell jelenteni. A bejelentés alapján a felügyelőbizottság a bírósági eljárás elkerülése érdekében a bejelentés kézhezvételétől számított legkésőbb tíz napon belül köteles a határozatot meghozó lakásszövetkezet vagy szerve részére a határozat megváltoztatására vagy fenntartására vonatkozó javaslatát megtenni és azt részletesen indokolni. (5) A felügyelőbizottság a (4) bekezdésben említett intézkedéséről a bejelentés kézhezvételétől számított tíz napon belül írásban tájékoztatja az érintett lakásszövetkezeti tag vagy nem tag tulajdonost, az állandó (időleges) használati jog jogosultját. (6) Az (1) bekezdés szerinti határozatot meghozó lakásszövetkezet vagy szerve köteles a felügyelőbizottság javaslatának kézhezvételétől számított legkésőbb harminc napon belül a javaslat elfogadásáról vagy elutasításáról dönteni és arról az érintett lakásszövetkezeti tag vagy nem tag tulajdonost, az állandó (időleges) használati jog jogosultját, valamint a felügyelőbizottságot haladéktalanul írásban értesíteni. (7) A keresetindítás (3) bekezdésben meghatározott határideje a felügyelőbizottsághoz intézett írásbeli bejelentés kézhezvételétől a lakásszövetkezet vagy szervének a (6) bekezdésben meghatározott döntése közléséig, az (5) vagy a (6) bekezdésben foglalt határidők elmulasztása esetén e határidők eredménytelen elteltéig nyugszik. Ha azonban a nyugvást követően a keresetindítási határidőből tíz napnál kevesebb van hátra, e határidő további tíz nappal meghosszabbítható.


text:
Bozóki Antal (hon)lapja: Döntött a szerb bíróság: nem felvételizhetnek magyarul a magyar diákok
Döntött a szerb bíróság: nem felvételizhetnek magyarul a magyar diákok
Diákok tanulnak az Újvidéki Egyetem Magyar Tannyelvű Tanítóképző Karának egyik termében, Szabadkán
A Vajdasági Magyar Diákszövetség ellen döntött az Újvidéki Felsőbíróság, így továbbra sem felvételizhetnek magyar nyelven az Újvidéki Egyetem Jogtudományi Karára a magyar diákok – tudta meg lapunk. Információink szerint az egyetem szenátusa kitörő lelkesedéssel fogadta a döntést, amely súlyos csapást jelent a délvidéki magyarok jogaira.
Még a vajdasági magyarság előtt sem ismert az a hír, hogy egy hónappal ezelőtt, április 13-án az Újvidéki Felsőbíróság elutasította a felperes Vajdasági Magyar Diákszövetség (Vamadisz) kérelmét arra vonatkozóan, hogy az Újvidéki Egyetem a hatályos jogszabályoknak megfelelően tegye lehetővé a magyar nyelvű felvételizést a magyar diákoknak. Ezáltal a diákszervezet elveszítette a bíróság pert. Mint megtudtuk, a bíróság indoklás nélkül utasította el a magyar diákszövetség kérelmét, a részletes, írásbeli indoklás pedig továbbra sem érkezett meg a szervezethez. Lapunk a döntés kapcsán felkereste Sóti Attilát, a Vamadisz elnökét, aki jelezte: jelenleg rendkívüli hírzárlat van érvényben a diákszövetségnél, így nem tud válaszolni a kérdéseinkre.
Évek óta húzódik a per
Mint ismert, Vajdaságban a szerb mellett a magyar nyelv is hivatalos, az ügyintézés során azt is lehet használni. Emellett egy tartományi szintű rendelet is van arról, hogy Vajdaság területén minden egyetemi kar köteles megszervezni a felvételi vizsgát a nemzeti kisebbségek nyelvén, köztük magyarul is. A rendelet 2015 tavasza óta van érvényben. Az újvidéki jogtudományi kar azonban csak 2012-ig engedélyezte a többnyelvű felvételi vizsgázást, akkor változtatott a gyakorlaton, és már csak szerbül felvételizteti a diákokat, a hatályban lévő törvényt megszegve.
Ezért a Vamadisz – amely a magyarországi hallgatói önkormányzatoknak felel meg – 2015 decemberében pert indított az újvidéki bíróságon a jogi kar ellen, melyben sérelmezte, hogy az intézmény nem volt hajlandó alkalmazni a vonatkozó tartományi határozatot, amikor megszervezte a felvételi vizsgákat. Állításuk szerint a magyar diákok esélyegyenlősége sérült, hiszen azok a tanulók, akik magyar nyelvű középiskolát végeztek, és nem beszélnek elég jól szerbül, gyengébb eredményt érnek el a felvételin, ez pedig kihatással lehet arra, hogy állami finanszírozású vagy csak költségtérítéses képzésben vehetnek részt.
A jogi kar kitartott az álláspontja mellett: még 2014-ben kérte a szóban forgó tartományi határozat alkotmányossági felülvizsgálatát, a szerb alkotmánybíróság azonban ezt elvetette, mondván, a kar csak a vizsgakérdéseket és a vizsgáztatás nyelvét szabhatja meg, a felvételi nyelvét nem. És bár időközben a székvárosi felsőbíróság egy ideiglenes intézkedéssel arra kötelezte a kart, hogy tegye lehetővé a magyar nyelvű felvételizést, később ezt hatályon kívül helyezte, és visszautalta az ügyet az elsőfokú bírósághoz, amelyet követően bíróváltásra került sor, indoklás nélkül. Időközben a kar visszavonta a Vamadisz ügyvédjének doktori címét, megpróbálva ellehetetleníteni az ügy további folytatását.
Nemzetközi fórumok előtt az ügy
Mivel így továbbra sem lehet magyarul felvételizni, a délvidéki magyar egyetemisták úgy döntöttek, hogy nemzetközi fórumok elé viszik az ügyüket. Így 2016 novemberében az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának genfi fórumán a Vamadisz szóvá tette a kialakult problémát. Sóti Attila akkor lapunknak jelezte: az ülésen felvázolták, milyen diszkrimináció éri a vajdasági magyarokat a jogtudományi karon, és jelezték azt is, hogy a szerb állami vezetés részéről nincs meg a kellő akarat, hogy megoldja ezt a problémát, pedig ehhez egy tollvonás is elég lenne az oktatási minisztérium részéről. A szerb külügyi minisztérium delegációja erélyesen reagált a fórumon a Vamadisz felszólalására.
Sóti akkor jelezte: amennyiben a bíróság ellenük döntene, és az utolsó szerbiai jogorvoslati lehetőséget is kimerítenék, a Vamadisz nem zárja ki annak a lehetőségét sem, hogy a strasbourg-i Emberi Jogok Európai Bírósághoz forduljanak. A diákszervezet elnöke akkor úgy nyilatkozott, hogy ebben segítségükre lehet a magyarországi Kisebbségi Jogvédő Intézet, amelynek révén kapcsolatba léptek más külhoni jogvédő szervezetekkel is.
Habár a mostani ítélet elsőfokú, sokat elárul a helyzetről az, hogyan fogadta a hírt az Újvidéki Egyetem vezetősége. Intézményi forrásainktól megtudtuk: mikor megszületett a bírósági döntés, és a kar jogi képviselője értesítette a vezetőséget, tapsviharral nyugtázták a döntést a rektor által vezetett dékáni értekezleten. A vajdasági magyar egyetemi hallgatók így újabb jogi csaták elé néznek.
Szerbia 2017: A délvidéki magyarok nem felvételizhetnek magyarul
2017-05-17 MNO Szabad Magyar Szó
Az újvidéki Felső Bíróság elutasította a Vajdasági Magyar Diákszövetség keresetét, amellyel azt szerették volna elérni, hogy a hatályos jogszabályoknak megfelelően magyarul is lehessen felvételi vizsgát tenni az Újvidéki Egyetem Jogi Karán – írja a Szabad Magyar Szó az MNO cikkére hivatkozva.
Értesülésük szerint a bíróság indoklás nélkül hozott negatív döntést még április 3-án, írásbeli indoklást még most sem kapott a Vamadisz. A diákszervezet elnökét, Sóti Attila a sajtó megkeresésére mondta, rendkívüli hírzárlat van érvényben a diákszövetségnél.
A lap emlékeztet, hogy Sóti korábban azt mondta, amennyiben a bíróság ellenük döntene, és az utolsó szerbiai jogorvoslati lehetőséget is kimerítenék, a Vamadisz nem zárja ki annak a lehetőségét sem, hogy a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósághoz forduljanak.
A Magyar Nemzet úgy értesült, mikor megszületett a bírósági döntés, és a kar jogi képviselője értesítette a vezetőséget, tapsviharral nyugtázták a döntést a rektor által vezetett dékáni értekezleten.
Az ítélet elsőfokú, várhatóan a diákszervezet fellebbezni fog ellene.
Egyébként a jogalapot az a tartományi szintű rendelet biztosítja, amelynek értelmében Vajdaság területén minden egyetemi kar köteles megszervezni a felvételi vizsgát a nemzeti kisebbségek nyelvén, köztük magyarul is.
A rendelet 2015 tavasza óta van érvényben. Az ügy érdekessége, hogy a jelenlegi tartományi kormányban épp az oktatási, jogalkotási, közigazgatási és nemzeti kisebbségi titkárság élén áll VMSZ-es káder, mégpedig Nyilas Mihály. Ráadásul Nyilas az elnöke a néhány hónapja megalakult Vajdasági Magyar Jogászegyletnek, amely 9 nappal a titkosított bírósági döntés meghozatala előtt adott ki egy közleményt, amelyben kiáll a Vamadisz mellett.
Nyilas Mihály és Sóti Attila
„A Vajdasági Magyar Jogász Egylet (VMJE) legutóbbi közgyűlésén egyhangúlag úgy határozott, hogy támogatja a Vajdasági Magyar Diákszövetséget (VAMADISZ) az Újvidéki Egyetem Jogi Karával folytatott perében, amely a nemzeti kisebbségek számára az anyanyelvükön történő felvételi vizsga megtagadása miatt folyik.
Mivel nagy a hiány a magyar jogászból az egész tartományban és szükséges a fokozott utánpótlás, fontos a jogszabályt mielőbb betartatni, elérni, hogy a magyar nyelvű felvételi vizsgákat mielőbb megszervezzék az említett karon is.
Az ügy gyors és eredményes megoldása érdekében az Egylet folyamatos szakmai segítséget nyújt a VAMADISZ-nak” – áll a közleményben.
A döntés óta több mint egy hónap telt el, Nyilas sem illetékes tartományi titkári, sem pedig a jogászegylet elnökének minőségében nem nyilatkozott az ügyről.
http://delhir.info/2017/05/17/szerbia-2017-delvideki-magyarok-nem-felvetelizhetnek-magyarul
Bejegyezte: Bozóki Antal dátum: 10:04

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Igényérvényesítés a dolgozóval szemben | Munkaügyi Levelek
Igényérvényesítés a dolgozóval szemben
Hogyan szerezzük vissza, védjük javainkat Peresked
Vannak olyan igényérvényesítési lehetőségek, amelyek alapján a munkáltató közvetlenül intézkedhet a munkavállalóval szemben, így nem kell a bírósághoz fordulnia. Több olyan eljárás is létezik, amely egy esetleges munkaügyi per előfeltétele.
Hátrányos jogkövetkezmény alkalmazása
A korábbi munkajogi szabályokból ismerős fegyelmi felelősség intézményét a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (Mt.) jelenleg nem ismeri, csak a munkavállaló legsúlyosabb kötelezettségszegésének eseteire biztosítja a munkáltató számára a rendkívüli felmondás alkalmazását.
Kollektív szerződéses rendelkezés alapján azonban lehetőség van arra, hogy a munkáltató a munkaviszonyból származó kötelezettségeit vétkesen megszegő munkavállalóval szemben egyéb jogkövetkezményeket is alkalmazzon.
A kollektív szerződésben - egyebek mellett - a jogkövetkezmények alkalmazásával kapcsolatos eljárási szabályokat is rögzíteni kell.
Az eljárási szabályokban meg kell határozni, hogy
- ki jogosult az eljárás megindítására,
- ki gyakorolja a fegyelmi jogkört,
- az egyéves objektív határidőn belül meddig lehet az eljárást megindítani.
Rögzíteni kell továbbá
- az eljárás menetét,
- a szankcionálható magatartásokat, valamint
- a hátrányos jogkövetkezmény fajtáit.
Az eljárásban biztosítani kell, hogy a munkavállaló védekezhessen és jogi képviselőt vehessen igénybe. Természetesen, ha nincs a munkáltatónál kollektív szerződés kötésére jogosult szakszervezet, hátrányos jogkövetkezmény alkalmazására sincs lehetőség, ugyanis csak kollektív szerződésben (a munkaviszony alanyainak konszenzusa alapján) lehet e szabályokat rendezni, a munkaszerződésben nem.
Az Mt. rendelkezéséből következik, hogy még bizonyított vétkes kötelezettségszegés esetében sem lehet a munkavállalóval szemben hátrányt alkalmazni, ha a kollektív szerződés a kiszabásra irányuló eljárást nem szabályozza.
A kollektív szerződés csak olyan, a munkaviszonyhoz kötődő hátrányokat állapíthat meg hátrányos jogkövetkezményként, amelyek a munkavállaló személyiségi jogait és emberi méltóságát nem sértik. Hátrányos jogkövetkezményként például nincs lehetőség pénzbírság kiszabására.
A hátrányos jogkövetkezménnyel járó intézkedés csak írásbeli, indokolt határozatban szabható ki, a határozatnak tartalmaznia kell a jogorvoslat lehetőségéről való tájékoztatást is.
Az intézkedésre a kötelezettségszegés elkövetésétől számított egy éven belül van lehetőség.
A munkabér visszakövetelése a gyakorlatban általában akkor fordul elő, ha valamilyen hibás adatbevitel következtében a bérszámfejtésbe hiba csúszik. A törvény szerint a jogalap nélkül kifizetett munkabért a jóhiszemű munkavállalótól hatvan napon belül, írásbeli felszólítással lehet visszakövetelni. (Megjegyezzük, hogy a munkáltató nemcsak a jogalap nélkül kifizetett munkabért, hanem egyéb, a munkavállalónak a munkaviszonnyal összefüggő tartozásainak megtérítésére irányuló igényét is írásbeli felszólítással érvényesítheti.)
Felhívjuk a figyelmet, hogy az intézkedésre nyitva álló határidő betartása azért fontos, mert ha a munkáltató a kifizetéstől számított 60 napon belül nem intézkedik a visszakövetelés felől, vagy ha nem is vette észre a téves kifizetést, akkor a határidő jogvesztő jellege miatt a munkavállaló mentesül a visszafizetési kötelezettség alól. A munkavállaló jóhiszeműsége esetén az általános elévüléshez képest e jóval rövidebb határidőn belül van lehetősége a munkáltatónak az igényérvényesítésre.
A jogalap nélkül kifizetett munkabért az általános elévülési időn, azaz három éven belül lehet visszakövetelni, ha a munkavállalónak a kifizetés alaptalanságát fel kellett ismernie vagy azt maga idézte elő, vagyis ha a dolgozó rosszhiszemű volt. Vitára adhat okot annak eldöntése, hogy a kifizetés alaptalanságát a dolgozó felismerhette-e. A döntés az adott személy konkrét jövedelmének és az eltérés nagyságrendjének vizsgálatát követően hozható meg, azaz vizsgálni kell, hogy volt-e olyan jelentős különbség a korábbi és a jogalap nélkül kifizetett bér között, hogy a munkavállaló azt észrevehette volna. A téves kifizetés oka lehet a gyakorlatban a munkavállaló által nyújtott hamis adatszolgáltatás is. A munkavállaló vétkességének, rosszhiszeműségének a bizonyítása azonban ilyenkor is a munkáltatót terheli.
A felszólítás tartalma
A visszafizetésre kötelező felszólításban meg kell határozni a visszafizetendő összeget, a visszafizetés jogcímét, a befizetés határnapját, és tájékoztatni kell a munkavállalót a jogorvoslat lehetőségéről és módjáról is.
A követelés érvényesítése bírói úton
Amennyiben az írásbeli felszólítás eredménytelen marad, a munkáltató bírósági úton érvényesítheti követelését.
Hátrányos jogkövetkezmény a gyakorlatban
Italozás a munkahelyen
Ha a munkavállaló megtagadja a közreműködést az alkoholtól befolyásolt állapotának vagy a reá vonatkozó alkoholtilalom megtartásának ellenőrzésére irányuló vizsgálatban, ez önmagában is alkalmas lehet a törvény szerinti hátrányos jogkövetkezmények alkalmazására. A munkavállaló eltiltható a munkavégzéstől, és jogszerű a munkabér megvonása is az eltiltás időtartamára. A munkáltató köteles írásban tájékoztatni az általa végzett vizsgálat eredményéről a munkavállalót. Ha a munkavállaló az eredményt nem fogadja el, a bizonyítás a munkáltatót terheli (Legfelsőbb Bíróság 2. számú munkaügyi kollégiumi állásfoglalás).
Az eljárási szabályok hiánya
Egy ügyben a munkáltató teljes mértékben megvonta az Mt. 109. §-ára és a kollektív szerződésre hivatkozással a munkavállaló adott évre járó forgalmi juttatását, mert a munkavállaló vétkesen megszegte a munkaviszonyával kapcsolatos kötelezettségét. A munkaügyi bíróság ítéletével hatályon kívül helyezte az erről szóló fegyelmi határozatot, és megállapította, hogy a munkáltató kollektív szerződése az Mt. 109. §-ának (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően kizárólag a vétkes kötelezettségszegés miatt alkalmazható jogkövetkezményeket állapította meg, az eljárási szabályokat azonban nem. A megfelelő eljárási szabályok hiányában nem állapítható meg, hogy ki és milyen feltételek mellett gyakorolhatja a fegyelmi jogkört, továbbá meddig lehet az eljárást megindítani, és milyen szabályok biztosítják az eljárás alá vont megfelelő védekezését.
A másodfokú bíróság ezzel szemben megállapította, hogy bár a munkáltató kollektív szerződése a hátrányos jogkövetkezmény alkalmazásának eljárását nem szabályozta, a munkavállaló akkor sem részesülhetett volna tisztességesebb elbánásban, ha azt megfelelően szabályozzák. Az ügyet lezáró Legfelsőbb Bíróság azonban rámutatott arra, hogy még bizonyított vétkes kötelezettségszegés esetében sem lehet a munkavállalóval szemben hátrányt alkalmazni, ha a kollektív szerződés az annak kiszabására irányuló eljárást nem szabályozza. Ez ugyanis olyan hiányossága a kollektív szerződésnek, ami a jogorvoslati eljárásban nem pótolható. Ha a szabályozás e tekintetben teljesen hiányzik, eleve jogellenes a munkavállalóval szemben hátrányos jogkövetkezményt alkalmazni (Bírósági Határozatok, 1998. évi 197. számú jogeset).
Főszabályként a munkáltató a munkavállaló által okozott kár megtérítésére vonatkozó igényét bíróság előtt érvényesítheti. Emellett az Mt. lehetőséget ad a munkáltatónak arra is, hogy közvetlenül érvényesítse igényét a dolgozóval szemben. Ennek feltétele, hogy a kollektív szerződésben meghatározzák a kártérítés kiszabására vonatkozó eljárási rendet, valamint azt az értéket, amely erejéig a munkáltató közvetlenül élhet kárigénye érvényesítésével.
A kárigény közlése
A munkáltató határozattal közli a kártérítési kötelezettséget a dolgozóval. A határozat rendelkező része tartalmazza a kártérítés összegét, tájékoztatást a jogorvoslati lehetőségről, annak határidejéről. Az indoklás az alapul szolgáló tényállást és a bizonyítékokat rögzíti, továbbá a kártérítési összeg nagyságrendjére vonatkozó számításokat, valamint a jogszabályi hivatkozásokat.
A munkáltató határozata ellen a munkavállaló az intézkedés közlésétől számított 30 napon belül bírósághoz fordulhat. A keresetnek az intézkedés végrehajtására halasztó hatálya van. Ha a munkavállaló a kártérítési határozattal szemben nem kezdeményez jogorvoslati eljárást, a határozat jogerőre emelkedik és végrehajthatóvá válik.
A leltárhiányért a munkavállaló vétkességére tekintet nélkül felelősséggel tartozik abban az esetben, ha a munkáltatóval úgynevezett leltárfelelősségi megállapodást kötött. A leltárfelelősséggel összefüggő lényeges kérdéseket rendező írásbeli megállapodás hiányában a munkavállalóval szemben a leltárfelelősségre vonatkozó szabályok alkalmazására nincs lehetőség. Ilyen esetben az Mt. általános, kártérítésre irányadó szabályai szerint lehet eljárni.
A felelősségre vonás feltételei
A leltárhiányért való felelősségre vonás feltétele - mint arra az előzőekben utaltunk
- a leltárfelelősségi megállapodás megkötése,
- a leltári készlet szabályszerű átadása és átvétele, valamint
- a leltárhiány megállapítása (a leltározási rend szerint lebonyolított, a teljes leltári készletet érintő leltárfelvétellel).
A felsorolt feltételeknek együttesen kell fennállniuk.
Az igényérvényesítés módja
Bírósági úton
A munkáltató a leltárhiánnyal kapcsolatos kárigényét az általános kártérítési szabályok szerint, vagyis bíróság előtt érvényesítheti.
A bíróság előtti jogérvényesítés alól akkor van kivétel, ha kollektív szerződés rendelkezik arról, hogy meghatározott mérték erejéig (ezt az értéket a kollektív szerződés konkrétan nevesíti) a munkáltató közvetlenül érvényesítheti igényét.
Az igény érvényesítésének határideje
A munkáltatónak igénye érvényesítésére a leltárfelvétel befejezésétől számítva 60 napos határidő áll rendelkezésére, amely határidő jogvesztő, elmulasztásának igazolására nincs lehetőség. Büntetőeljárás esetén a határidő harminc nap, amely a nyomozó hatóság, illetve a bíróság jogerős határozatának közlését követő napon kezdődik.
A munkáltató munkaügyi jogvitát kezdeményezhet a munkaviszonnyal kapcsolatos igényének érvényesítése iránt. A munkaügyi jogvitában bíróság jár el.
A munkaügyi jogvitában első fokon a munkáltató székhelye, illetve a munkáltató azon telephelye szerinti munkaügyi bíróság az illetékes, ahol a munkavállaló a munkaszerződése alapján a munkát végzi vagy végezte. Másodfokon a munkaügyi bíróság székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) bíróság jár el.
Békéltető igénybevétele
1999. augusztus 17-től hatályon kívül helyezték a Munka Törvénykönyvének azt a rendelkezését, ami szerint a munkaügyi peres eljárást megelőzően egyeztetést kell lefolytatni. A Polgári perrendtartás viszont bevezette a bíróság előtti tárgyalást megelőzően lefolytatandó egyeztetést.
A kötelező egyeztetés megszüntetése ellenére is lehetőség van azonban arra, hogy a felek közötti munkaügyi jogvitában is békéltetőt vegyenek igénybe. Erről rendelkezhet a kollektív szerződés, illetve ebben megállapodhatnak maguk az érintettek is.
A békéltető szerepe, feladata
A békéltető szerepe abban áll, hogy a jogvita lehetőség szerint egyezséggel záruljon le. Az egyeztetést a békéltetőnél kell kezdeményezni. A békéltető az egyezséget köteles írásba foglalni.
Eredménytelen békéltetés
A békéltetés eredménytelenségének megállapítását követően a hároméves elévülési időn belül van lehetőség az igény bíróság előtti érvényesítésére. A munkavállaló kötelezettségszegése miatt alkalmazott jogkövetkezmények, a fizetési felszólítással, a kártérítésre és a leltárhiány megtérítésére kötelező határozattal kapcsolatos ügyekben nem az elévülési időn belül, hanem az intézkedés közlésétől számított 30 napon belül lehet a keresetlevelet előterjeszteni. A határidő szempontjából nem a keresetlevél postára adásának időpontja, hanem annak a munkaügyi bírósághoz érkezésének az időpontja irányadó.
Abban az esetben, ha a munkáltató írásbeli intézkedésében elmulasztja a jogorvoslat lehetőségéről való tájékoztatást, a bírói gyakorlat szerint nem érvényesül a keresetlevél előterjesztésének határidejére vonatkozó (30 napos) korlátozás. Ilyenkor a keresetet az általános elévülési időn, azaz három éven belül lehet benyújtani. A kereset benyújtásának az azzal támadott intézkedés végrehajtására halasztó hatálya van.
A keresetlevél alapján a munkaügyi bíróságnak a tárgyalást legkésőbb a keresetlevélnek a bírósághoz történő megérkezésétől számított 15 napon belül ki kell kitűznie.
Egyeztetés a bíróságon
Az első tárgyalást a bíróság egyeztetéssel kezdi meg, amelynek célja, hogy elősegítse a jogvita megegyezéssel történő lezárását. Ennek során a bíró azt hangsúlyozza a felek álláspontjával kapcsolatban, hogy annak elfogadásához milyen lényeges tények bizonyítása szükséges, illetve hogy ennek hiánya milyen perbeli jogkövetkezménnyel jár. A törvény kifejezetten felhatalmazza a bírót arra, hogy szabad mérlegeléssel határozza meg azokat a kérdéseket, amelyek megvitatása megítélése szerint a megegyezést elősegítheti.
Amennyiben az egyeztetés eredménytelen, a bíróság azonnal tárgyalást tart.
Amikor nincs egyeztetési kötelezettség
Nem terheli a bíróságot egyeztetési kötelezettség, ha a munkaügyi vita a munkaviszonyból származó kötelezettségeknek a munkavállaló általi vétkes megszegése esetére a kollektív szerződésben meghatározott jogkövetkezmény alkalmazásával kapcsolatos vagy fegyelmi felelősség alapján indult, s akkor sem, ha az első tárgyaláson a felek vagy valamelyikük nem jelent meg.
A munkaviszonyból származó igények érvényesítése során is lehetőség van arra, hogy a fél fizetési meghagyás útján érvényesítse a kizárólag pénzkövetelésre alapított igényét, kivéve ha a per tárgya a jogviszony keletkezésével, fennállásával vagy megszűnésével kapcsolatos, illetve, ha az igény érvényesítése nem a munkavállaló vétkes kötelezettségszegésének vagy fegyelmi vétségének a következménye.
A költségmentesség szabályai
Fő szabályként a munkaügyi perek - a felek jövedelmi és vagyoni viszonyaitól függetlenül - költségmentesek. Bizonyos perekben azonban a peres felek csak tárgyi illetékfeljegyzési jogra jogosultak. Ebbe a körbe tartozik például a munkavállaló szándékos vagy súlyosan gondatlan károkozásával kapcsolatos, a vezető állású munkavállalót a polgári jog szabályai szerint terhelő kártérítési felelőssége miatt indult, illetve a végkielégítés iránti perek, de csak a törvény alapján járó összegen felüli részében, azaz akkor, ha az igény a minimálbér hússzorosát meghaladja.
A tárgyi költségmentes munkaügyi perben a munkáltató pervesztessége arányában köteles megfizetni az állam által előlegezett költséget, továbbá - személyes költségmentesség hiányában - az államnak járó illetéket is. Amennyiben azonban a per tárgya bűncselekményből vagy szabálysértéssel okozott kár megtérítése, a pervesztes felet kell kötelezni az állam által előlegezett költség és meg nem fizetett illeték megtérítésére.
Tartozások visszakövetelése
A munkáltató a munkavállaló munkaviszonnyal összefüggő tartozásainak megtérítésére irányuló igényét írásbeli felszólítással és a jogorvoslatra vonatkozó kioktatással érvényesítheti. A munkáltató kizárólag a munkavállaló által okozott kár megtérítésére vonatkozó igényét érvényesítheti közvetlenül a bíróság előtt.
A munkáltató határozata vagy fizetési felszólítása alapján levonható tartozások körébe tartozik - többek között - a tanulmányi szerződés alapján nyújtott támogatás, szolgáltatás is. Ilyen határozat vagy fizetési felszólítás hiányában a munkáltató a korábban hatályban volt munkaügyi szabályok alapján sem érvényesíthette a követelését a munkavállalójával szemben, és ezt az új Munka Törvénykönyve hatálybalépését követően sem teheti meg
Teljesítménymaximum
Munkaszüneti nap - 7-től 22 óráig
Bérfizetés napjának meghatározása iskolaszövetkezeti foglalkoztatás esetén
Bérelőleg kifizetésének igazolása
Pedagógusok ebédideje

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Már lehet jogegységi panaszt benyújtani a Kúriához - Jogászvilág
Kezdőlap » Már lehet jogegységi panaszt benyújtani a Kúriához
Dátum: 2020. július 10.
Címkék: jogegységi panasz, Kúria, Patyi András
Jogegységi panaszt nyújthatnak be a Kúriához a peres felek, ezzel kikényszeríthetővé válik, hogy a bíróságok ugyanolyan jogkérdéseket ugyanúgy bíráljanak el. A július 1-jétől működő jogintézményről a jogegységipanasz-eljárások előkészítésével megbízott kúriai tanácselnök beszélt.
Patyi András emlékeztetett: jogegységi eljárást korábban csak meghatározott bírósági vezetők kezdeményezhettek, a peres felek nem. Az új jogintézménnyel az ügyben érintetteknek is lehetőségük van arra, hogy kikényszerítsék a Kúria jogegységesítő döntését.
Ha a peres fél jogsérelmét az okozza, hogy ügyében eltértek a Kúria korábban hozott és közzétett határozatától, a jogegységi panasszal kikényszerítheti az egységes jogalkalmazást, azt, hogy a Kúria és az alsóbbfokú bíróságok – vagy a Kúria különböző tanácsai – ugyanolyan jogkérdésekben ugyanúgy döntsenek – magyarázta Patyi András.
Az igazgatási feladatokkal megbízott tanácselnök elmondta, a jogegységi panasszal a Kúria 2020. július 1-je után hozott határozata támadható, arra hivatkozva, hogy a jogkérdésben a döntés eltér a Kúria 2012. január 1-je után hozott, a Bírósági Határozatok Gyűjteményében közzétett ítéletétől, végzésétől. Ezek a hivatkozható döntések a www.birosag.hu oldalon is hozzáférhetőek.
Mint mondta, a jogegységi panaszt be lehet nyújtani ügyet befejező döntéssel szemben, amennyiben a Kúria úgy tér el ettől a korábbi döntéstől, hogy nem kér az ügyben jogegységi eljárást, de április 1-je óta önálló felülvizsgálati jogcím a Kúria közzétett határozatától való eltérés. Emellett lehetőség van felülvizsgálatot megtagadó végzéssel szemben is igénybe venni a jogegységi panaszt, amennyiben a felülvizsgálati kérelemben már hivatkoznak az alsófokú bíróság eltérő döntésére.
A jogegységi panaszt a sérelmezett határozattól számított 30 napon belül lehet benyújtani. A benyújtáshoz szükséges a jogi képviselet, az eljárás pedig illetékköteles. A Kúriának 30 napon belül kell döntenie a panasz befogadásáról vagy visszautasításáról.
A befogadott panaszokat kilenctagú tanács bírálja el, amelyet a Kúria elnöke vagy az általa kijelölt elnökhelyettes vezet. A tanácsban minden kollégium képviselteti magát, az érdemi döntésre a törvény nem ír elő határidőt.
A jogegységi tanácsban a Kúria azt vizsgálja, hogy a korábbi vagy az új jogértelmezést kell-e fenntartani – közölte Patyi András. Mint mondta, a tanács dönthet úgy, hogy nem volt indokolt az eltérés és ezért hatályon kívül helyezi az eltérő döntést, de mondhatja azt is, hogy az új, eltérő jogértelmezés a helyes és hatályban tartja azt.
Jogszabályfigyelő 2020 – 31. hét
Alábbi cikkünkben tekintettel arra, hogy a 2020/177–180. számú Magyar Közlönyökben közérdeklődésre számot tartó újdonság nem jelent meg, a törvényhozás hírei közül válogattunk.
A kirendelés írásba foglalás nélkül is érvényes
A munkaszerződéstől eltérő átmeneti foglalkoztatás a kirendelés írásba foglalása nélkül is érvényes – a Kúria eseti döntése.
Átmeneti időszak – A jogi szakvizsgára vonatkozó eltérő szabályok
Cikkünkből megismerhetik a jogi szakvizsgára vonatkozó átmeneti szabályokat.
Pályaváltó jogászok: jogászból szoftverfejlesztő – Interjú dr. Németh Istvánnal
Egy életre szól a jogászi karrier? Vannak akik szerint igen, mások azonban nem így gondolják, és néhány év jogászi munka után szakmát váltanak. Mi vezet egy ilyen döntéshez, és milyen nehézségekkel kell megküzdeni az út során? Dr. Németh Istvánnal beszélgettünk, aki a szoftverfejlesztői pályát választotta új hivatásaként.
Az Alkotmánybíróság előtt az Üttv. alaptörvény-ellenssége
A Kúria az előtte adóügyi közigazgatási jogvita tárgyában folyamatban lévő felülvizsgálati eljárás felfüggesztése mellett az Abtv. 25. § (1) bekezdése alapján kezdeményezte az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Üttv.) 20. § (5) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását és visszamenőleges hatállyal történő megsemmisítését, valamint alkalmazásának kizárását a folyamatban lévő ügyekben.
Jogszerű volt a “Wass Albert zászlóalj” kolozsvári tüntetésének betiltásaDátum: augusztus 03
A várandós munkavállaló nem kapott béremeléstDátum: augusztus 03
A jogi szabályozás lassan reagál a kibertértámadásokraDátum: augusztus 03
Súlyosítaná az ügyészség a holland drogdílerek ítéletétDátum: augusztus 03
adatvédelem Alaptörvény alapvető jogok biztosa Alkotmánybíróság alkotmánybírósági határozatok autóteszt büntetőeljárás COVID-19 ECOVIS Ecovis Hungary Legal EJEB EJEE emberölés EUB Európai Bizottság Európai Unió Európai Unió Bírósága Európa Tanács Falus Tamás felülvizsgálat felülvizsgálati kérelem fogyasztóvédelem Fővárosi Főügyészség Fővárosi Törvényszék GDPR GVH jogeset koronavírus kártérítés költségvetési csalás Kúria munkajog Munka Törvénykönyve munkavállaló NAIH OBH ombudsman Országgyűlés Ptk. rablás személyes adatok kezelése versenyjog veszélyhelyzet új Be. új Pp.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
C-565/12 sz. ügy: a hitelezőt terhelő előzetes hitelképesség-vizsgálatra vonatkozó kötelezettség elmulasztásának szankcionálása (2014. március 27.) :: Dr. Fülöp Botond ügyvéd, Rechtsanwalt
C-565/12 sz. ügy: a hitelezőt terhelő előzetes hitelbírálati kötelezettség elmulasztásának szankcionálása (2014. március 27.)
A 2008/48/EK irányelv által előírt hitelképesség-vizsgálat hitelező általi elmulasztását a tagállamoknak hatékony módon kell szakcionálniuk, s a szankcióknak megfelelő visszatartó erővel kell rendelkezniük.
Az Európai Unión belül a fogyasztói hitelekkel kapcsolatos tagállami szabályokat a a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23‑i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv harmonizálja. Az irányelv a teljes harmoniáció célját fogalmazza meg annak érdekében, hogy a Közösségben valamennyi fogyasztó érdekeit magas szinten és egyenlő módon védelmezzék, illetve, hogy valódi belső piacot lehessen létrehozni. A jogszabály - ezen jogharmonizációs cél elérése érdekében - megtiltja a tagállamoknak, hogy olyan intézkedéseket hozzanak, vagy tartsanak fenn, melyek eltérnek az irányelvben meghatározottaktól.
Az irányelv előírja a tagállamok számára a felelős hitelezés elvének érvényre juttatását a fogyasztók túlzott eladósodáshoz és nemfizetéshez kapcsolódó veszélyektől való megóvása érdekében. Ennek megfelelően a hitelmegállapodás megkötését megelőzően a hitelezőnek értékelnie kell a fogyasztó hitelképességét, vagyis megfelelő hitelképesség-vizsgálatot kell lefolytatnia és e kötelezettség szükség esetén a vonatkozó adatbázisba való betekintést is magában foglalja. Az uniós jogszabály alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegését - így az előzetes hitelképesség-vizsgálat elmulasztását is - a tagállamoknak szakncionálniuk kell, az előírt szankcióknak pedig hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
A francia fogyasztóvédelmi jog kötelezően előírja a hitelező pénzügyi intézmények részére a hitelmegállapodás megkötését megelőzően a hitelinformációs nyilvántartásba történő betekintést. Ezen túl, az előzetes hitelképesség-vizsgálatra vonatkozó kötelezettség megsértését a kamatkövetelés elvesztésével szancionálja. Ebben az esetben ugyanakkor a hitelezőt automatikusan megilleti a törvényes mértékű késedelmi kamat, mely 5 százalékponttal emelkedik abban az esetben, ha az adós két hónapon belül nem fizeti meg az adósságát.
Az Európai Unió Bíróságát előzetes döntéshozatali kérelemmel megkereső francia bíróság előtti eljárás alperese 38 000 euró összegű, célhoz nem kötött hitelt vett fel egy pénzintézettől, amelyet 60 havi, 730,46 euró összegű részletben kellett visszafizetnie, évi rögzített 5,60%‑os hitelkamatláb és 5,918%‑os THM mellett. Miután az alperes a hitelt nem fizette vissza, a pénzintézet keresethatályú felszólítást intézett hozzá a kérdést előterjesztő bíróság előtt többek között annak érdekében, hogy az kötelezze az utóbbit 37 611,23 euró összeg részére történő megfizetésére. A bíróság hivatalból figyelembe vette a fogyasztóvédelmi törvénykönyvben előírt, az olyan hitelező kamatköveteléstől való esetleges megfosztására alapított jogalapot, aki a hitelfelvevő hitelképességének ugyanezen törvénykönyv szerinti vizsgálatának keretében elmulasztotta az országos nyilvántartásba történő betekintést. Ugyanakkor a bíróság azt is megállapította, hogy az előtte folyamatban lévő ügyben a fogyasztóvédelmi szabályok alkalmazása a fogyasztóra nézve hátrányos eredménnyel járna, mert az 5 százalékponttal megnövelt mértékű törvényes késedelmi kamat mértéke meghaladná az ügyleti kamat mértékét. Ilyen körülmények között - az eljárás egyidejű felfüggesztése mellett - szükségesnek tartotta az Európai Unió Bíróságának feltenni a kérdést, hogy az irányelvben foglalt hatékony, arányos és visszatartó erejű szankció követelményével ellentétesek-e az olyan szabályok, amelyek lehetővé teszik az irányelvben meghatározott kötelezettségeinek elmulasztása esetén a kamatkövetelésétől megfosztott hitelező számára, hogy a szankció kiszabását követően alanyi jogon törvényes mértékű kamat megfizetését követelje a fogyasztó által még megfizetendő összegek után, amely kamat mértéke két hónappal a bírósági határozat végrehajthatóvá válását követően öt százalékponttal növekszik.
Ítéletében a Bíróság mindenek előtt emlékeztetett arra, hogy a Bíróságnak az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében kimondott lojális együttműködésre vonatkozó ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállamoknak – még ha ők választhatják is meg a szankciókat – különösen ügyelniük kell arra, hogy az uniós jog megsértését olyan anyagi jogi és eljárási jogi előírások alapján szankcionálják, amelyek hasonlóak a nemzeti jog hasonló jellegű és hasonló jelentőségű megsértésére alkalmazandó előírásokhoz, és a szankciók mindenképpen hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek. A jogsértések visszaszorítására irányuló szankciók szigorúságának összhangban kell állnia a jogsértés súlyával, különösen a tényleges visszatartó erő biztosítása révén, az arányosság általános elvének tiszteletben tartásával. Az irányelvet a francia jogba átültető nemzeti jogi rendelkezések által meghatározott szankció - nevezetesen a növelt mértékű törvényes kamat automatikus alkalmazása melletti kamatköveteléstől való megfosztás - hatékonyságának megállapítása érdekében a nemzeti bíróságnak össze kell vetnie azt az összeget, amelyet a hitelező a hitel elletételezéseként kapott volna, amennyiben teljesítette volna a fogyasztó hitelképességének az e célból létrehozott országos nyilvántartásba való betekintés révén történő vizsgálatára vonatkozó szerződéskötést megelőző kötelezettségét, azzal az összeggel, amelyet ugyanezen szerződéskötést megelőző kötelezettség megszegése szankciójának alkalmazásával kapna. Abból, ha a bíróság ezen összehasonlítás eredményeként azt állapítaná meg, hogy ez előtte folyamatban lévő ügyben a szerződéses kamatoktól való megfosztás szankciójának alkalmazása kedvezményt biztosíthat a hitelezőnek, mivel az az összeg, amelyet elveszít, alacsonyabb a megnövelt mértékű törvényes kamat alkalmazásából eredő összegnél, az következne, hogy az alapügy tárgyát képező szankciórendszer nyilvánvalóan nem biztosítja a kiszabott szankció ténylegesen visszatartó hatását. Ugyanerre a megállapításra lehet jutni már abban az esetben is, ha a kamatköveteléstől való megfosztás nem eredményez lényegesen kisebb összeget a hitelező számára annál, mint amelyre akkor lenne jogosult, ha e kötelezettségét teljesítette volna.
Ilyen körülmények között a Bíróság azt a választ adta a kérdést előterjesztő francia bíróság számára, hogy a 2008/48 irányelv 23. cikkét akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szankciórendszer alkalmazása, amelynek értelmében a hitelezőt terhelő, a hitelfelvevő hitelképességének a vonatkozó adatbázisba való betekintés útján történő értékelésére vonatkozó, szerződéskötést megelőző kötelezettség elmulasztása esetén e hitelezőt megfosztják szerződéses kamatkövetelésétől, de alanyi jogon megilleti őt a hitelfelvevőt a fennmaradó esedékes összegek megfizetésére kötelező bírósági határozat kihirdetésétől számított törvényes kamat, amelynek mértéke öt százalékponttal növekszik, ha a hitelfelvevő az e határozat kihirdetését követő két hónapos határidőn belül tartozását nem fizette vissza, amennyiben a kérdést előterjesztő bíróság azt állapítja meg, hogy egy, az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló esetben, amely a hitel fennmaradó összegének azonnali esedékessé tételével jár a hitelfelvevő nemfizetése miatt, az az összeg, amelyhez a hitelező a kamatköveteléstől való megfosztás szankciójának alkalmazása folytán ténylegesen juthat, nem jelentősen alacsonyabb azon összegnél, amelyre akkor lenne jogosult, ha teljesítette volna a hitelfelvevő hitelképességének vizsgálatára vonatkozó kötelezettségét.
A Bíróság ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy az uniós irányelvek magánszemélyek között jogviták során közvetlenül nem alkalmazhatóak (vagyis nem rendelkeznek horizontális közvetlen hatállyal), ám a belső jogi rendelkezések alkalmazása során a tagállami bíróság a nemzeti jogrend valamennyi szabályát köteles figyelembe venni, és azokat – amennyire csak lehetséges – az irányelv szövegének és céljának megfelelően értelmezni oly módon, hogy az általa követett céllal összhangban álló eredményre jusson (az irányelv-konform értelmezés kötelezettsége).

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Nyerhettek volna a devizakárosultak, de kormány-nyomásra bukták a pert.Nemzeti Civil Kontroll
NYERHETTEK VOLNA A "DEVIZA"-KÁROSULTAK, DE A KORMÁNY NYOMÁSÁRA ELBUKTÁK A PEREKET.
Kemény kijelentéseket olvashatunk az alábbi cikkben, de sajnos a hazai „deviza”-károsultak nagy része tisztában van azzal, hogy mi is zajlott Magyarországon „jog és igazságszolgáltatás” néven az elmúlt években.
Mára már minden károsult tisztában van azzal a ténnyel, hogy a bankok csapdába csalták, és azt is látja, hogy bár a kormány könnyedén megtehetné, mégsem áll a több százezer áldozat oldalára.
Helyette inkább a bankokat részesíti előnybe, és az Orbán-EBRD paktum javára beáldozza a bankok által korábban csőbe húzott hatalmas társadalmi réteget.
Eddig hiába követelték a károsultak, hogy ÁLLJON ÁT A KORMÁNY A DEVIZAHITELESEK OLDALÁRA, a kétharmados FIDESZ-KDNP a „családok évében” meg sem akarja hallgatni a károsultakat, sőt a témával kapcsolatos parlamenti vitáról is távol marad a teljes frakció, és a Magyar Rendőrséget használja fel arra, hogy azokat a károsultakat, akik önként nem hajlandóak elhagyni az otthonukat a pénzvilág érdekében az utcára tegye.
Most viszont fordulhat a kocka!
A C-51/17 számú Európai Bíróság ítélete egyértelműen a "deviza"-károsultaknak kedvez! Viszont az előzményeket ismerve a károsultak még most sem lehetnek nyugodtak. Ezt a helyzetet értékeli az alábbi (24.hu) cikkben Dr. Ravasz László:
A Független Hírügynökségnek az Adóskamara alapítója azt mondja, a megtévesztett magyar devizahiteleseknek halvány reményt jelent az Európai Unió Bíróságának számukra kedvező ítélete. Ravasz László ügyvéd szerint ez ugyan új helyzet a devizaperekben, de lát esélyt arra, hogy a pozitív döntést a bíróságok kormányzati nyomásra nem hajtják végre.
Ugyanis a Kúria a magyar törvények alapján eddig is eljuthatott volna ugyanerre az álláspontra. De nem tette.
Nagy veszélynek tartja, hogy egy jogegységi döntéssel átírják az uniós bíróság határozatát, akkor pedig a devizahitelesek pácban maradnak. Szerinte nem véletlen, hogy a hitelkárosultak itthon a mai napig nem tudnak a bankokkal szemben pert nyerni.
Magyarországon a devizahitelezés nem jogi, hanem politikai probléma, s megoldása is csak a politika döntésére változik.
Az ügyvéd ennek kapcsán hosszan elmagyarázza, miért tartja az egész politikai elit bűnének, hogy a helyzet odáig fajult, hogy a bíróságok a devizaügyekben beadott összes keresetet elutasítják. Az Európai Bíróság döntése után sem biztos, hogy a két devizaadós idehaza is megnyeri perét, hiszen
"már a magyar jogszabályok szerint is régen meg kellett volna nyerni ezt a pert."
Éppen azért bukták el, mert a vita nem jogi, hanem politikai érvek alapján dől el. Az uniós bíróság döntése most esélyt ad arra, hogy a jövőben idehaza is a jogszabályok, ne a politika érdeke alapján döntsenek. Ravasz László – egykori bíróként is – egyetért azzal, hogy az Európai Bíróság döntése után minden devizahitel törvénytelen.
Ha szó szerint vesszük a törvényeket, akkor egyetértek.
A magyar szerződések nem felelnek meg a magyar törvényeknek. A bankok szerződést szegtek, olcsó, megfizethető hitelt ígértek, amit nem biztosítottak. Az ügyvéd szerint egyszerű a magoldás.
Az Adóskamara alapítója arra számít, hogy a devizakárosultaknak ki kell majd harcolniuk, hogy
a Kúria a jog oldalán maradjon, és ne a kormány által megfogalmazott politikai utasításokat hajtsa végre.
Ravasz László magas sem adja fel a harcot. Szerinte az Európai Bíróság döntése után jelezni kell a hatalomnak, hogy már nem érdemes újra belenyúlnia az ügybe, mert többet veszít, mint amit a nyer, ha a jelenlegi stratégiáját folytatja, akkor ebbe az ügybe bele fog bukni.
DEVIZAHITELEK-ÁRFOLYAMKOCKÁZAT-DR. SZEPESHÁZI. "...A C-51/17-es 89. pontjának nagyon figyelmes olvasását javaslom..." Két fontos apróság a C-51/17-es európai bírósági előzetes döntéshozatali...

matches: Bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság Bíróság Kúria Bíróság