text:
⭐TARTALOMJEGYZÉK. Ajánljuk ezt a könyvet. Előszó miért készült ez a könyv? 1. I. Fejezet Általános bevezető információk 23. oldal
Download "TARTALOMJEGYZÉK. Ajánljuk ezt a könyvet. Előszó miért készült ez a könyv? 1. I. Fejezet Általános bevezető információk 23. oldal"
1 TARTALOMJEGYZÉK Ajánljuk ezt a könyvet Előszó miért készült ez a könyv? 16. oldal 20. oldal 1. I. Fejezet Általános bevezető információk 23. oldal Rövid történeti áttekintés Jogszabály ismeret és betartás Jogszabályok ismertetése Az 561/2006-os EK Rendelet rövid értelmezése Az 561/2006-os EK Rendeletről röviden, általánosan Kire vonatkozik az 561/2006/EK rendelet és hogyan értelmezzük egyes pontjait? Változások a korábbi AETR egyezményhez képest (röviden) Fuvarozás vagy szállítás? Szállítás Fuvarozás Fuvarlevél, menetlevél, CMR Fuvarlevél Fuvarlevél tartalma Ábra: Fuvarlevél minta Autóbusz menetlevél tartalma Ábra: Autóbusz menetlevél minta Autóbusz utaslista Menetlevél Menetlevél tartalma Ábra: Tehergépjármű menetlevél minta CMR-egyezmény CMR-fuvarlevél tartalma Ábra: CMR-fuvarlevél minta Egyezmények a közúti fuvarozásban és a GKI igazolvány 24. oldal 25. oldal 26. oldal 27. oldal 27. oldal 28. oldal 30. oldal 32. oldal 32. oldal 33. oldal 35. oldal 35. oldal 36. oldal 36. oldal 37. oldal 37. oldal 38. oldal 38. oldal 38. oldal 39. oldal 39. oldal 40. oldal 41. oldal 42. oldal2 KÁSZ ATA CMR-egyezmény TIR-egyezmény ATP-egyezmény Tranzit Egyezmény ADR-egyezmény GKI-igazolvány 42. oldal 42. oldal 43. oldal 43. oldal 43. oldal 44. oldal 44. oldal 45. oldal 2. II. Fejezet Alapvető, átfogó információk, a főbb rendeletek bevezetése és értelmezése a járművezetők részére AETR vagy 561-es rendelet? Melyik van érvényben és melyiket mikor kell használni? Értelmezés Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet 2. cikk (3) bek. Tachográf használatára vonatkozó kötelezettség Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet 2. cikk (1) bek. Árufuvarozás Személyfuvarozás Vegyes működés Saját számlás szállítás A saját számlás szállítással kapcsolatos lényeges szempontok Hatósági állásfoglalás saját számlás szállításhoz Jogszabályi rész a saját számlás szállításhoz Példa saját számlás szállításhoz mi NEM az? További példák saját számlás szállításhoz Tachográfok közúti ellenőrzése, ellenőrző szervek, bírságok Az ellenőrzést végző szervek A évi XXXIV. törvény 12/A. -ának értelmezése amikor a hatóság csak figyelmeztet Ellenőrzés külföldön Tachográfok ellenőrzése Analóg tachográf ellenőrzése Digitális tachográf ellenőrzése 47. oldal 48. oldal 48. oldal 49. oldal 51. oldal 51. oldal 51. oldal 53. oldal 55. oldal 56. oldal 56. oldal 58. oldal 61. oldal 63. oldal 65. oldal 66. oldal 66. oldal 67. oldal 68. oldal 69. oldal 69. oldal 70. oldal3 Az ellenőrzésről az AETR Control Hungary bélyegző Ábra: AETR Control Hungary bélyegző a korong hátulján Vezetési- és pihenőidők ellenőrzése További információk a közúti ellenőrzésekről Közúti ellenőrzési jegyzőkönyv Ábra: közúti ellenőrzési jegyzőkönyv minta Példa közúti ellenőrzési jegyzőkönyvre szabálysértés nem történt Kötelező telephelyi ellenőrzések súlyos megszegések esetén Jogszabály: Bizottsági Nyilatkozat (2006/22/EK rendelet) Bizottsági Nyilatkozat (2006/22/EK rendelet) Kézi bejegyzések, igazolások és szankciók jogos vagy sem? Rendőrségi szakértői nézőpont Jogszabály: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (2) bek. Jogszabály: 124/2005. (XII. 29.) GKM rendelet 6. (9) bek. Jogszabály: 561/2006/EK VI. Fejezet 26. cikk 4. bekezdés (c) pont További adatok a pihenőidők igazolásához Mi a helyzet a pihenőidők rögzítésével ezen nézőpontból nézve? Jogszabály: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (2) bek. És mi az NKH állásfoglalása a témában? Heti pihenőidő és tevékenységigazoló lap az NKH válaszlevele Közúti és telephelyi bírságok Táblázat: az új bírságtáblázat részlete Jogszabály: az Európai Bíróság 5. számú iránymutatása 72. oldal 72. oldal 73. oldal 74. oldal 76. oldal 77. oldal 80. oldal 81. oldal 81. oldal 82. oldal 82. oldal 83. oldal 84. oldal 85. oldal 85. oldal 86. oldal 87. oldal 88. oldal 89. oldal 90. oldal 92. oldal 93. oldal 95. oldal Korongos menetíró készülékek megfelelő korongkitöltés 97. oldal A menetíró korongok megfelelő kitöltése jogszabályi rész 97. oldal Jogszabály: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (3) bek. a) b) c) d) 97. oldal Jogszabály: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (4) bek. 98. oldal Jogszabály: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (5) bek. a) b) c) d) e) 98. oldal Kompatibilitás ellenőrzése 99. oldal 1. e-szám vagy e-jel kompatibilitás 99. oldal Ábra: e -számok 99. oldal 2. Mérési sebességhatár egyezés (v-max) 99. oldal Ábra: v-max 99. oldal A korong elejének megfelelő kitöltése 99. oldal Ábra: megfelelő korong kitöltés (a korong eleje) 100. oldal A korong hátuljának megfelelő kitöltése 101. oldal Ábra: megfelelő korong kitöltés (a korong hátulja) 101. oldal4 Korong rajzolatok Ábra: korong rajzolatok Ábra: a tevékenységi sáv részletezése Példa a korong lezárására, amikor több járműben használod Mi a teendő abban az esetben, amikor olyan tachográf van beszerelve a járműbe, ami fordulatszám mérős, azaz nem kompatibilis a tachográf készülékeddel? A szimbólumok sávban található jelek értelmezése Ábra: a szimbólumok sávban található jelek Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (7) bek. a) Digitális menetíró készülékek Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (4) bek. és (6) bek. A TANÁCS 2135/98/EK RENDELETE alapján A 30 mp alatti mozgás rögzítése az új digitális tachográffal Adatrögzítés és ellenőrzés Chipkártyák Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (7) bek. b) Kártya típusok Ábra: járművezetői kártya Ábra: üzembentartói kártya Ábra: műhelykártya Ábra: ellenőri kártya A digitális tachográf részei egyszerűen Ábra: a digitális tachográf részei egyszerűen A digitális menetíró készülék általános jellemzői Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, II. Fejezet (1) bek. és (4) bek. A digitális tachográf kezelése (alapismeretek) Digitális tachográf kezelése, röviden, leegyszerűsítve Néhány példa arra, amikor kézi bevitel válik szükségessé Mit tegyél, ha menet közben jár le a kártyád? Országkódok használata Ábra: országkódok minta Digitális tachográf és vezetési idő A járművezetői kártya és a fedélzeti egység letöltése Néhány letöltő eszköz D-Box Univerzális adatletöltő eszköz Kártyaolvasó eszköz 101. oldal 101. oldal 102. oldal 103. oldal 104. oldal 106. oldal 106. oldal 106. oldal 107. oldal 107. oldal 108. oldal 108. oldal 110. oldal 110. oldal 110. oldal 111. oldal 111. oldal 111. oldal 111. oldal 111. oldal 112. oldal 112. oldal 113. oldal 113. oldal 115. oldal 115. oldal 116. oldal 117. oldal 117. oldal 118. oldal 118. oldal 119. oldal 120. oldal 120. oldal 120. oldal5 Download Key Digidown CR D-Box 2 A digitális tachográf kezelése képekben Ábrák: a digitális tachográf kezelése képekben Kártya nélküli vezetés Járművezetői kártya megújítása, sérülése Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (8) bek. b) Van elég tartalék szalag? Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (8) bek. c) UTC idő Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, II. Fejezet (3) bek. Piktogramok Bevezetés Egyénekre vonatkozó piktogramok Személyek Készülék Tevékenységek Különleges körülmények Egyéb Minősítő piktogramok Kombinációk Egyéb Kártyák Gépjárművezetés Kinyomatok Események Hibák Kézi bejegyzésekre vonatkozó eljárások Digitális tachográf gépjárművezetői kártya igénylő lap Digitális tachográf üzembentartói kártya igénylő lap Járművezetői kötelességek Felelősség Jogszabály: 2135/98/EK rendelet, IV. Fejezet 13. és 14. cikk Alapvető kötelességek és tudnivalók Jogszabály: 3821/85/EGK rendelet, 16. cikk. A tevékenységi módkapcsoló használata a tachográfon 121. oldal 121. oldal 121. oldal 122. oldal 122. oldal 129. oldal 130. oldal 130. oldal 130. oldal 131. oldal 131. oldal 132. oldal 133. oldal 133. oldal 133. oldal 133. oldal 133. oldal 134. oldal 134. oldal 134. oldal 135. oldal 135. oldal 135. oldal 135. oldal 136. oldal 136. oldal 136. oldal 137. oldal 137. oldal 138. oldal 140. oldal 142. oldal 142. oldal 142. oldal 143. oldal 149. oldal 149. oldal6 Lehetséges példa 1 Lehetséges példa 2 Két korongos tachográf esetén mire figyelj oda? Négykezes járatok (többfős személyzet) Négykezes járatok esete páros vezetés (többfős személyzet) Jogszabály: 561/2006/EK rendelet III. Fejezet 8. cikk Értelmezés, magyarázat Mi a teendő akkor, ha a négykezes járatnál csak szimpla menetíró van beszerelve, amibe egyetlen korongot lehet betenni (nem kéttárcsás menetíró)? 150. oldal 151. oldal 152. oldal 153. oldal 153. oldal 153. oldal 155. oldal 157. oldal 3. III. Fejezet Az 561/2006/EK rendelet további értelmezése a járművezetők részére Alapvető meghatározások, jogszabályi részek értelmezése A közút meghatározása Jogszabály: KRESZ 2.. I. Az úttal kapcsolatos fogalmak Magánterület szótári meghatározás Közúti szállítás Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (a) Járművezető Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (c) Szünet Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (d) Megosztott szünet Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 7. cikk Egyéb munka Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (e) Ábra: munkaidő Több munkahely esete Jogszabály: 561/2006/EK rendelet V. Fejezet, 20. cikk (3) Pihenő Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (f) Napi pihenőidő Rendszeres napi pihenőidő Megosztott napi pihenőidő Csökkentett napi pihenőidő 159. oldal 160. oldal 160. oldal 160. oldal 161. oldal 162. oldal 162. oldal 162. oldal 162. oldal 163. oldal 163. oldal 164. oldal 164. oldal 167. oldal 167. oldal 167. oldal 168. oldal 168. oldal7 Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (g) Napi pihenőidők kivétele Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (2) Többfős személyzet napi pihenőideje Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (5) Napi pihenőidők ábrázolása Ábra: rendszeres napi pihenőidő Ábra: csökkentett napi pihenőidő Ábra: megosztott napi pihenőidő Heti pihenőidő Rendszeres heti pihenőidő Csökkentett heti pihenőidő Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (h) Bármely két, egymást követő héten a járművezetőnek tartania kell legalább Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (6) Csökkentett heti pihenőidők kompenzációja Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (7) Ábra: heti pihenőidők kiadásának helyes módja Ábra: heti pihenőidők kiadásának helytelen módja Ábra: csökkentett heti pihenőidők kompenzációja A 6x24 órás időszak értelmezése Ábra: a 6x24 órás időszak értelmezése A napi pihenőidő kiterjesztése Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (3) A 3 csökkentett napi pihenőidő értelmezése Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (4) Ábra: a 3 csökkentett napi pihenőidő értelmezése Telephelytől távoli pihenőidők esete Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (8) Két részre osztott heti pihenőidő Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (9) A hét fogalma Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (i) Heti pihenőidő nemzetközi (különcélú) buszjáratok esetében Jogszabály: 1073/2009/EK rendelet 29. cikk Értelmezés és példa az alkalmazásra Nagyon fontos változás 2014 január 1-től!!! 172. oldal 172. oldal 172. oldal 172. oldal 174. oldal 174. oldal 175. oldal 176. oldal 178. oldal 179. oldal 182. oldal 183. oldal 184. oldal 185. oldal 185. oldal 185. oldal 185. oldal 186. oldal 187. oldal 187. oldal 182. oldal 188. oldal 188. oldal 188. oldal 190. oldal 190. oldal 192. oldal 192. oldal8 Vezetési idő 193. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (j) 193. oldal Ábra: vezetési idő 194. oldal Példa a vezetési idő helyes kiszámolására 194. oldal A tiszta lap elve 195. oldal Napi vezetési idő 196. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (k) 196. oldal Ábra: napi vezetési idő 197. oldal Napi vezetési idő időtartama 197. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (1) 197. oldal 9 órás napi vezetési idő 197. oldal 10 órás meghosszabbított napi vezetési idő 198. oldal Ábra: 10 órás meghosszabbított napi vezetési idő elosztása 198. oldal Hogyan értelmezzük a 10 órás vezetést, ha átnyúlik a következő hétre? 198. oldal Mit mondtak a szakértők? 199. oldal Mit javaslok ezek után? 200. oldal Vezetési időszak 201. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (q) 201. oldal Ábra: vezetési időszak 202. oldal Heti vezetési idő 202. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (l) 202. oldal Heti vezetési idő maximuma 56 óra 202. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (2) 202. oldal A heti maximális (56 óra) vezetési idő kihasználása 204. oldal Kétheti vezetési idő maximuma 90 óra 205. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (3) 205. oldal Ábra: heti és kétheti vezetési idő 205. oldal Az összes vezetési idő 206. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (4) 206. oldal Egyéb munka és készenléti idő jelölése 206. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (5) 206. oldal Jogszabály: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (3) bek. c) 206. oldal Kompon vagy vonaton történő szállítás esete 207. oldal Jogszabály: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 9. cikk (1) 207. oldal Jogszabály: Az Európai Bíróság 6. számú iránymutatása 210. oldal Amikor nem alkalmazzuk a rendeletet (kivételek és a mentesség esete) 211. oldal9 Két jogszabályi pont is tárgyalja a mentességet Mentesség fogalma Mentesség igénylése Mentesség igazolása Ábra: NYILATKOZAT a tachográf beszerelési kötelezettség alóli mentességről Tevékenységigazoló lap és korong vagy kártya (kézi visszaírás) Néhány további nagyon fontos dolog a Tevékenységigazoló lappal és a koronggal történő mentesség igazolásával kapcsolatban 2 példa a pihenőidő vegyes igazolására (korong és Tevékenységigazoló lap) Ábra: Tevékenységigazoló lap További adatok a Tevékenységigazoló lap használatáról Az alapokon túl a jobb megértés kedvéért Példa a használatra Mi van akkor, ha a Tevékenységigazoló lapot KÉZZEL töltöd ki, nem pedig géppel, de amúgy minden más szabályos rajta? A 28 nap igazolása a járművezető részéről Ábra: NYILATKOZAT a járművezető részéről, hogy nem vezetett tachográf köteles járművet Új vagy használt jármű vásárlása és elhozatala Segítség az értelmezéshez Eltérések a vezetési és pihenőidőtől a gyakorlatban Vis major Jogszabály: Az Európai Bíróság 1. számú iránymutatása Jogszabály: Az Európai Bíróság 2. számú iránymutatása Jogszabály: Az Európai Bíróság 3. számú iránymutatása Jogszabály: Az Európai Bíróság 4. számú iránymutatása 211. oldal 211. oldal 213. oldal 214. oldal 215. oldal 217. oldal 219. oldal 220. oldal 222. oldal 223. oldal 223. oldal 224. oldal 225. oldal 226. oldal 227. oldal 228. oldal 229. oldal 231. oldal 231. oldal 233. oldal 235. oldal 237. oldal 238. oldal 4. IV. Fejezet A vállalkozás kötelezettségei az 561/2006/EK rendelet alapján felkészülés a telephelyi ellenőrzésekre Miről szól ez a fejezet? Egy ügyfél levele a cégénél tartott ellenőrzésről Dankó László tapasztalatai a telephelyi ellenőrzésekről Telephelyi ellenőrzésekről röviden 240. oldal 241. oldal 241. oldal 243. oldal 248. oldal10 Kik és hogyan végezhetnek telephelyi ellenőrzéseket? Miért történnek a vállalkozásoknál telephelyi ellenőrzések? Jó, ha tudod! Fontos szempontok a telephelyi ellenőrzések során Mi az, amit semmiképp NE tegyél? Mit ellenőriznek a telephelyi ellenőrzések során? A vállalkozás felelőssége Jogszabály: 561/2006/EK rendelet III. Fejezet, 10. cikk (1)-(5)-ig Mit jelent ez, hogyan értelmezzük? Mögöttes okok Dokumentációk az ellenőrzés során Az ellenőrzési eljárás menete röviden A tételesen feltárt hibák szemléltetése Ábra 1-2.: a tételesen feltárt hibák szemléltetése Jól látható szankciók Ábra: példa egy szankcióra Ellenőrző lista Ábra: ellenőrző lista Az ellenőrző lista értelmezése Ellenőrző lista diagram (digitális tachográf kiértékelése) Ábra: diagram Kiértékelt korongok/napok listája Ábra: kiértékelt korongok/napok listája A jegyzőkönyv és a hibalista Ábra 1-2.: jegyzőkönyvek Javaslat adatok időben történő begyűjtéséhez 248. oldal 249. oldal 250. oldal 251. oldal 251. oldal 252. oldal 253. oldal 253. oldal 254. oldal 255. oldal 256. oldal 256. oldal 257. oldal 257. oldal 259. oldal 259. oldal 260. oldal 260. oldal 261. oldal 262. oldal 262. oldal 263. oldal 264. oldal 265. oldal 265. oldal 267. oldal 5. V. Fejezet Speciális munkaügyi előírások tachográf köteles járművet részben vagy teljes időben vezető személyek részére Munkaügyi alapok fuvarozóknak egyszerűen Bevezető információ Az alapvető probléma kétféle megfelelés ugyanazokból az adatokból Ábra: 561-es rendelet szerinti tevékenység 268. oldal 269. oldal 269. oldal 270. oldal 271. oldal11 Ábra: ugyanez naptári nap szerinti munkaidőként Alkalmazandó jogszabályok Mikor kell alkalmazni ezt a törvényt? Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/A. (1)-(3) Az (új) Munka Törvénykönyvéről Dr. Maszong Attila előadása a változásokról A távolléti díj kiszámítása az Mt. szerint Munkaidők elszámolása fuvarozó vagy szállítással foglalkozó vállalkozások számára alapvető meghatározások Munkaidők számolása (elméleti háttér) Az utazó munkavállaló vezetési szünete nem számít munkaidőnek A Kúria állásfoglalása egy munkaügyi jogvitában A 15 percnél rövidebb, állással töltött idő esete A munkaidő fogalma Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/B. a 18/B- 18/J. -ok alkalmazásában a) pont Ábra: munkaidő A rendelkezésre állási idő fogalma Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/B. a 18/B- 18/J. -ok alkalmazásában b) pont A munkahely fogalma Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/B. a 18/B- 18/J. -ok alkalmazásában c) pont A közúti szállításban közreműködő személy meghatározása Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/B. a 18/B- 18/J. -ok alkalmazásában d) pont Az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezető meghatározása Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/B. a 18/B- 18/J. -ok alkalmazásában e) pont A hét meghatározása Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/B. a 18/B- 18/J. -ok alkalmazásában f) pont Munkaidőkeret (munkaszerződés) Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/C. (1) (3) Alkalmi munkavállaló Alvállalkozó Segítő családtag A 28 nap visszamenőleges igazolása a dolgozó számára 272. oldal 273. oldal 273. oldal 273. oldal 275. oldal 275. oldal 292. oldal 295. oldal 295. oldal 295. oldal 300. oldal 300. oldal 300. oldal 300. oldal 303. oldal 303. oldal 305. oldal 305. oldal 305. oldal 305. oldal 306. oldal 306. oldal 306. oldal 306. oldal 307. oldal 307. oldal 308. oldal 309. oldal 309. oldal 309. oldal12 Mire használható a munkaszerződés? Mit teszel, ha megszűnik vagy megszünteted a dolgozód munkaviszonyát? Heti és napi munkaidő, a munkaidő átlaga Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/C. (4) (6) Az egyenlőtlen munkaidő beosztás lényege a járművezetők esetében Mi a helyzet a 13 vagy 15 órás munkanappal a járművezetők esetében? A rendelkezések alkalmazása Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/C. (7) (9) Ábra: munkaidőkeret értelmezése a 18/C. (7) bekezdése értelmében Napközbeni pihenőidő fogalma Jogszabály: évi IX. törvény 1. cikk m) pont Feltételek a napközbeni pihenőidő kiadásához Vezénylés és önvezénylés Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/D. (1) (3) Vezénylés és rendkívüli munkavégzés Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/E. (1) (3) A rendkívüli munkavégzés szabályai A rendkívüli munkavégzés díjazása Munkaközi szünet fogalma Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/F. (1) (2) A fő szempontok tehát a következők A 24 órás munkaidő meghaladása Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/F. (3) (4) Példa Éjszakai időszak Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/G. (1) (2) Nyilvántartás megőrzése Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/H. Bérpótlék rendelkezésre állási időre Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/I. Érvényesség Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/J. 50 km távolságot meg nem haladó menetrend szerinti járatok esete Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/K. Munkaügyi nyilvántartó ( jelenléti ív ) 310. oldal 310. oldal 312. oldal 312. oldal 313. oldal 313. oldal 314. oldal 314. oldal 315. oldal 316. oldal 316. oldal 317. oldal 318. oldal 318. oldal 319. oldal 319. oldal 320. oldal 320. oldal 321. oldal 321. oldal 321. oldal 322. oldal 322. oldal 323. oldal 324. oldal 324. oldal 325. oldal 325. oldal 325. oldal 325. oldal 326. oldal 326. oldal 328. oldal 328. oldal 330. oldal13 Jogszabály: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/L. Külföldi kiküldetés költségei Jogszabály: A Kormány 285/2011. (XI I. 22. ) Korm. rendelete a külföldi kiküldetéshez kapcsolódó elismert költségekről Értelmezés Munkaszerződés és munkaügyi nyilvántartó (jelenléti ív) Munkaszerződés minta Munkaidő nyilvántartás (jelenléti ív) A munkaügyi nyilvántartó (jelenléti ív) részei, fontosabb információk Ábra: munkaidő nyilvántartás (jelenléti ív) minta Utólagos kompenzáció Befejezés 330. oldal 331. oldal 331. oldal 332. oldal 335. oldal 335. oldal 339. oldal 339. oldal 341. oldal 342. oldal 343. oldal Hasonló dokumentumok
Dr. Dudás Katalin Dr. Viszló László Dr. Fodor T. Gábor Dr. Varga Marianna: Munkaidő és pihenőidő Szakszervezeti kiskönyvtár XXVI. Készült a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal támogatásával Kiadta a LIGA Részletesebben Költségszámítás. Gépkocsi-használat. Saját személygépkocsi hivatali, üzleti célú használatáért fizetett költségtérítés
Költségszámítás A Munka Törvénykönyve (a továbbiakban: Mt.) 153. -a értelmében: 153. (1) A munkáltató köteles a munkavállalónak megtéríteni azt a költségét, amely a munkával kapcsolatos kötelezettségek Részletesebben Foglalkoztatási kézikönyv a gyakorlatban. Jogviszony bejelentése Munkaszerződés Kötelező tájékoztató Foglalkoztatási formák
Foglalkoztatási kézikönyv a gyakorlatban Jogviszony bejelentése Munkaszerződés Kötelező tájékoztató Foglalkoztatási formák Tartalomjegyzék ELŐSZÓ... 4 Munkaügyi dokumentumok... 5 Munkaügyi ellenőrzések Részletesebben MAGYAR OLIMPIAI BIZOTTSÁG BEL- ÉS KÜLFÖLDI KIKÜLDETÉSEK ÉS DEVIZAELLÁTÁSOK SZABÁLYZATA
MAGYAR OLIMPIAI BIZOTTSÁG BEL- ÉS KÜLFÖLDI KIKÜLDETÉSEK ÉS DEVIZAELLÁTÁSOK SZABÁLYZATA Hatályos: 2013. április 15. 1 BEVEZETÉS A tapasztalatok azt mutatják, hogy a kiküldetés elszámolásának rendjével kapcsolatban Részletesebben A gépjárművek üzemeltetésével kapcsolatos költségek elszámolásának alapvető szabályai a személyi jövedelemadó és a társasági adó rendszerében 2014.
A gépjárművek üzemeltetésével kapcsolatos költségek elszámolásának alapvető szabályai a személyi jövedelemadó és a társasági adó rendszerében A személyi jövedelemadó törvény 1 a gépjárművek hivatali, üzleti Részletesebben Jogi segítség a munka világában munkajog - cégjog - társadalombiztosítás
Jogi segítség a munka világában munkajog - cégjog - társadalombiztosítás TARTALOMJEGYZÉK ELÔSZÓ........................................................ 2. JOGPONT HÁLÓZAT.............................................. Részletesebben A cégautóadó és az azzal összefüggő egyes személyi jövedelemadó kérdések 2014.
A cégautóadó és az azzal összefüggő egyes személyi jövedelemadó kérdések 2014. A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Gjt.) IV. fejezete szabályozza a cégautóadóval kapcsolatos Részletesebben A cégautóadó és az azzal összefüggő egyes személyi jövedelemadó kérdések 2015.
A cégautóadó és az azzal összefüggő egyes személyi jövedelemadó kérdések 2015. A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Gjt.) IV. fejezete szabályozza a cégautóadóval kapcsolatos Részletesebben GYAKRAN ISMÉTLŐDŐ KÉRDÉSEK a 2011. január 1-től hatályos közfoglalkoztatással kapcsolatban
GYAKRAN ISMÉTLŐDŐ KÉRDÉSEK a 2011. január 1-től hatályos közfoglalkoztatással kapcsolatban 1. A rövid tartamú támogatás igénylése esetén a pályázat benyújtására az önkormányzat jogosult, akkor is ha a Részletesebben I. Az árufuvarozó-vállalkozói vizsga témakörei
14/2001. (IV. 20.) KöViM rendelet a belföldi és a nemzetközi közúti árufuvarozás szakmai feltételeiről és engedélyezési eljárásáról A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. (3) bekezdése b) Részletesebben KENWORTH K200. Nissan NV400. Ausztráliai sikerszéria új generáció. DAF XF105/510 FTM 8x4 a Veres Kft. flottában. Tavasszal kezdődik a forgalmazás
KENWORTH K200 Ausztráliai sikerszéria új generáció Flottaátadás a Delta-Trucknál Iveco Daily Electric Lamberet győztes hűtősök Goodyear újdonságok Knorr-Bremse TRUCKDAS DAF XF105/510 FTM 8x4 a Veres Kft. Részletesebben AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉVEL KAPCSOLATOS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉVEL KAPCSOLATOS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK Az új Munka Törvénykönyvének általános hatályba lépési időpontja 2012. július 1-e volt. Néhány rendelkezés esetében azonban, ahol az előző Részletesebben AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE Értelmezés és alkalmazás a gyakorlatban
VEZINFÓ-TUDÁSTÁR szakkönyv-sorozat Dr. Horváth István AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE Értelmezés és alkalmazás a gyakorlatban A megszerzett tudás és a gyakorlat összhangja VEZINFÓ-TUDÁSTÁR szakkönyv-sorozat Részletesebben 1988. évi I. TÖRVÉNY. a közúti közlekedésről 1. A törvény célja. A törvény hatálya
- 1-1988. évi I. TÖRVÉNY 1 (A végrehajtásáról szóló 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel egységes szerkezetben.) [A vastag betűs szöveg az 1988: I. törvény (a továbbiakban Tv.), a vékony betűs szöveg a 30/1988. Részletesebben Tájékoztató Társadalombiztosítási Kifizetőhelyek részére Országos Egészségbiztosítási Pénztár Budapest
Tájékoztató Társadalombiztosítási Kifizetőhelyek részére Országos Egészségbiztosítási Pénztár Budapest 2012. TÁJÉKOZTATÓ Készítették: Dr. Bogdán Zsuzsanna Bagolyné Hampó Anita Dénes Edit Dr. Földi Barbara Részletesebben Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban
E ENG M IS ÉRINT Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban Budapest 2002 Szerzõk: BANKÓ ZOLTÁN és GYULAVÁRI TAMÁS JOGUKBAN ÁLL AVAGY A MUNKAVÁLLALÓK HELYZETE ÉS JOGAI AZ EU-BAN E ENG Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. Saját dolgozók képzési költségeinek elszámolása a szakképzési hozzájárulás terhére
TÁJÉKOZTATÓ Saját dolgozók képzési költségeinek elszámolása a szakképzési hozzájárulás terhére A 2003. évi LXXXVI. törvény lehetővé teszi a szakképzési hozzájárulásra kötelezettek számára, hogy az éves Részletesebben AGRIA VOLÁN KÖZLEKEDÉSI ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG
AGRIA VOLÁN KÖZLEKEDÉSI ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RÉSZ... 4 1. A részvénytársaság alapítása... 4 2. A részvénytársaság adatai... 4 3. A társaság telepei... 5 3.1. Részletesebben Tartalom jegyzék: MUN v0101... 2 MUN v0128... 17
Tartalom jegyzék: MUN v0101... 2 MUN v0128... 17 1 MUN v0101 2. A 2010. évi jogszabályváltozások 1 2.1. Adóalap-kiegészítés A szuper bruttósítás néven ismertté vált, adóalap-kiegészítés során az összevonandó Részletesebben A köznevelési intézményekben történő alkalmazás szabályai a munka törvénykönyvében
A köznevelési intézményekben történő alkalmazás szabályai a munka törvénykönyvében 2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről egységes szerkezetbe foglalva a Munka törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. Részletesebben Az új Munka törvénykönyve magyarázata 2013
Az új Munka törvénykönyve magyarázata 2013 Néhány gondolat az új Munka törvénykönyvéről... 4 ELSŐ RÉSZ - ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 6 I. Bevezető rendelkezések... 6 A törvény célja... 6 A törvény hatálya... Részletesebben 7001/2005. (MK 170.) FMM-PM együttes irányelv. a munkavégzés alapjául szolgáló szerződések minősítése során figyelembe veendő szempontokról
7001/2005. (MK 170.) FMM-PM együttes irányelv a munkavégzés alapjául szolgáló szerződések minősítése során figyelembe veendő szempontokról A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Részletesebben A Munka törvénykönyvének módosítása szükséges a választójog kiteljesüléséhez
A Munka törvénykönyvének módosítása szükséges a választójog kiteljesüléséhez Magyarország Alaptörvénye értelmében minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van gyakorolnia választójogát, melyet kizárólag Részletesebben KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL ÚTMUTATÓ A MUNKAÜGY-STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSHOZ. Érvényes 2009. január 1-jétől
KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL ÚTMUTATÓ A MUNKAÜGY-STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSHOZ Érvényes 2009. január 1-jétől Budapest, 2008 KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL, 2008 Készült az Életszínvonal- és emberierőforrás-statisztikai Részletesebben ÁLTALÁNOS VÁLLALKOZÁSI FELADATOK
ÁLTALÁNOS VÁLLALKOZÁSI FELADATOK ESETFELVETÉS MUNKAHELYZET Ismerőse tanácsot kér Öntől, saját vállalkozást tervez, milyen feltételeket kell biztosítania leendő vállalkozásához? 1. Milyen alapvető szempontokat Részletesebben BELSŐ ELLENŐRZÉSI KÉZIKÖNYV
BELSŐ ELLENŐRZÉSI KÉZIKÖNYV 2012. KÉSZÍTETTE: DR. TÖRÖK KATALIN BELSŐ ELLENŐRZÉSI VEZETŐ Győr, 2012. november Tartalom I. Bevezetés... 3 II. A belső ellenőrzés hatáskörét, feladatait és céljait meghatározó Részletesebben 31/2013. (IV. 18.) Főv. Kgy. rendelet
31/2013. (IV. 18.) Főv. Kgy. rendelet a személytaxival végzett személyszállítási szolgáltatás és a személytaxiszolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működtetésének feltételeiről, a taxiállomások Részletesebben A KUNSÁG VOLÁN ZRT. ÜZLETSZABÁLYZATA
DAKK Dél-alföldi Közlekedési Központ cégcsoporthoz tartozó A KUNSÁG VOLÁN ZRT. ÜZLETSZABÁLYZATA A KÖZFORGALMÚ MENETREND SZERINTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSAIRA ÉS AZ AZOKHOZ KAPCSOLÓDÓ SZOLGÁLTATÁSOKRA Részletesebben Munkavédelem az Európai Unióban

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria


text:
újabb gyöngyszem | fórum | Jogi Fórum
matrix02 # e-mail 2003.01.30. 20:47
Az önkritika (ha ismernek olyat) nem az erőssége érdekelteknek. A „bírói függetlenség” nem mentesít a felelősségre vonás alól?! Vagy mégis?
Tény, hogy ma Magyarországon a „bírói zseb nagysága” határozza meg a törvényt és a függetlenséget.
Van valakinek más véleménye?
matrix02 # e-mail 2002.12.12. 23:20
1055.Budapest
Szalay u.16.
Tárgy: bírósági eljárás ellen benyújtott panasz
Azzal a panasszal fordulok az Országos Igazságszolgáltatási Tanácshoz, hogy polgárjogi peremben a Magyar Köztársaság nevében eljáró Gyöngyös Városi Bíróság 2.P.21.023/2001/10 majd a Heves Megyei Bíróság 2.Pf.20.315/2002/4 ssz. ítéletében megsértette az alapvetö emberi jogokat, az Alkotmányt és az állampolgárok jogait is védö törvényeket. Több éven keresztül jog- és törvényellenes eljárásban anyagi és erkölcsi hátrányt okoztak nekem, valamint joggal-, hivatallal- és hatalommal való visszaélés következményeként 10 év alatt egyazon jogviszonyra alapozva 8 esetben megismételt elsöfokú eljárásban és 8 esetben megismételt másodfokú eljárásban hatalmukkal visszaélve olyan igaztalan körülményeket alakítottak ki, amivel a Magyar Állam a biroság segítségével és közremüködésével valamint büncselekmény elkövetésével megfoszthatott jogos tulajdonjogomtól és ezzel kapcsolatos jogaimtól tudtom, beleegyezésem és elleszolgáltatás nélkül. A Biroság a peres eljárásban jogával és hatalmával visszaélve az engem ért jogsértések kivizsgálását a Magyar Állam érdekében figyelmen kívül hagyta, és ellehetetlenítette.
Panaszom a következö:
A peremben eljáró bíróságok közbenjártak, türték és törvényellenesen segítették határozataikkal a Magyar Államot abban, hogy tudtom, hozzájárulásom és ellenszolgáltatás nélkül a törvényeket megkerülve és a törvények tiltása ellenére a Magyar Állam büncselekmény elkövetésével - határozat és ítélet nélkül állami hivatalnokok tilos önhatalommal, eröszakkal betörhettek tulajdonomba - hozzájuthasson tulajdonomhoz. A bíroság közremüködött és segédkezett abban, hogy tulajdonomat a Magyar Állam saját tulajdonaként tüntethesse fel, majd törvényellenesen harmadik személy birtokába és tulajdonába adhassa. A biroi pervezetések és határozatok jog- és törvénysértö módon mentesítették a Magyar Államot és hivatalnokait a felelösségre vonás alól, a büncselekmények kivizsgálását az elkövetök érdekében elhallgatták, így mentesítve az elkövetöket felelösségük és kötelezettségeik alól. A biroság a Magyar Állam és érintett hivatalnokok érdekében a törvényeket és törvényben rögzített kötelezettségeket megsértve magánindítványomra sem vizsgálta ki a körülményeket.
A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és törvényellenesen elösegítették, hogy az eröszakos büncselekmény elkövetésével a Magyar Állam birtokába került tulajdonom ingatlan-nyilvántartási bejegyzését tudtom, hozzájárulásom és határozat nélkül törvénysértö módon - büncselekmény elkövetésével - megváltoztathassák. Az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés törvényellenes megváltoztatásával a Biroság a törvényesség látszatát keltve nemcsak a tulajdonomhoz juttatta hozzá a Magyar Államot, de ezzel a törvénytelen cselekedetével és arra hivatkozva mentesítette a Magyar Államot a kártérítési kötelezettségek alól, valamint a résztvevö hivatalnokokat a felelösségre vonás alól. A Legfelsöbb Biroság jogegyességi határozatban foglalkozott a közokirat-hamisítás egységes megítélésével kapcsolatban. Tény, hogy közokirat meghamisításának, illetve a hamis közokirat készítésének általában elsödleges és tipikus célja az okirat felhasználása, s ezzel egy kívánt joghatás és elönyök szerzése, elérése. Az eljárásban az ingatlan-nyilvántartás bejegyzéseinek törvényellenes megváltoztatásának - esetemben a nyilvántartás bejegyzésének törlése - célja a felelösségre vonás megakadályozása, szerzödésben vállalt kötelezettségek alóli mentesülés és mentesítés, a tulajdonomhoz ellenszolgáltatás nélküli hozzájutás és nem utolsó sorban tulajdonom feletti rendelkezési jog törvénysértö megszerzése. A perben az elkövetö Magyar Állam és az öt képviselö hivatalok valamint a birosági akarat szoros tartalmi összefüggése folytán a hamis közokirat perbeni felhasználásából nem következett más, mint a hamisítás céljának realizálása, a tulajdonomtól történö megfosztás. Hogy a cselekményben milyen szerepe van a volt tulajdonos Magyar Államnak és hivatalnokainak, az uj tulajdonosnak a polgármesteri hivatalnak, az illetékes földhivatalnak amiért határozat, értesítés és ítélet nélkül változtatta meg a nyilvántartást az ingatlan-nyilvántartás bejegyzésének törlését. A bíróságoknak tudomásuk volt az ingatlan-nyilvántartás
törvénysértö megváltoztatásáról. A megváltoztatott, hamis nyilvántartást mégis tudatosan valósként állították be a perben, és ezt jogerös ítéletükben a Magyar Állam érdekében fel is használták. A biroság a Magyar Állam és az érintett hivatalnokok érdekében - a törvényeket és törvényben rögzített kötelezettségeit megszegve - magánindítványom ellenére sem vizsgálta ki a körülményeket.
A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és elösegítették törvénysértö ítéletükkel, hogy a Heves Megyei Biroság 1.Pf.20.722/1994/4ssz. jogerös érdemi végzése alapján jogszerüen és törvényesen használt tulajdonomat a Magyar Állam hozzájárulásom és ellenszolgáltatás nélkül a végzést figyelmen kívül hagyva birtokba vegye, használja, majd az érintetteket megtévesztésével harmadik személy használatába adja. A tulajdonom tilos önhatalommal történő feltöréséböl és eltulajdonításából majd annak használatba adásából ellenszolgáltatás nélküli haszonra, pontosabban jogtalan elönyre, jövedelemre tett szert a Magyar Állam az én káromra. A körülmények kivizsgálására vonatkozó indítványomat a bíróság a Magyar Állam és érintett hivatalnokok érdekében és a hamis ingatlan-nyilvántartásra hivatkozva nem vizsgálta
A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és törvényellenesen elösegítették jogerös ítéletükkel és határozatukban, hogy a tulajdonomba büncselekmény elkövetésével történö behatolással az ott található ingóságaimat, magánlevelezésemet önbíráskodással az érintett hivatalnokok eltulajdoníthassák, majd a büncselekmény elkövetésével járó költségek fejében ingóságaimat törvényellenesen lefoglalhassák. A tulajdonom hasznosításából beszedett hasznokat teljes egészében a Magyar Állam ellenszolgáltatás nélkül megtarthassa. A körülmények kivizsgálására vonatkozó magánindítványomat és személyes irataim biztonságba helyezésére tett magánindítványomat a bíróság a Magyar Állam és az érintett hivatalnokok érdekében nem vizsgálta
A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és törvényellenesen elösegítették jogerös ítéletükkel, hogy az önbíráskodással és büncselekménnyel eltulajdonított ingóságaim elszállításából és az ingóságok tárolásából a büncselekményt elkövetö Magyar Államot jogellenesen 'kártérítéshez' pontosabban jogosulatlan anyagi elönyhöz juttassák. Természetesen a Magyar Államot a perben eljáró Bíróságok a törvényi elöírásokkal ellentétben hozzásegítették a tisztességtelenül szerzett javak megtartásához is. A körülmények kivizsgálására vonatkozó magánindítványomat a bíróság a Magyar Állam és érintett hivatalnokok érdekében nem vizsgálta.
A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és törvényellenesen elősegítették jogerös ítéletükben, hogy egyazon jogviszonyból eredö és a pert közvetlen érintö jogerös bírósági végzéseket - amennyiben az a Magyar Állam érdekei azt megkívánták - figyelmen kívül hagyják és a már meghozott jogerös pert érintö végzéseket, határozatokat a perben a Magyar Állam érdekében figyelmen kívül hagyják.
A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és törvényellenesen segítették jogerös határozatukkal és ítéletükkel, hogy anyagi és erkölcsi kárt okozva perbeállásomat gyengítsék, és tulajdonom visszaszerzését ellehetetlenítsék. A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és törvényellenesen hivatalukkal visszaélve segítséget nyújtottak abban, hogy a Magyar Állam ellen indított perem elvesztésének elösegítése érdekében olyan állami érdekekhez közelálló személy indíthasson és nyerjen ellenem nyilvánvalóan törvénytelen és alaptalan kártérítési pert(Egri Városi Bíróság20.G.80036/2000/40, Heves Megyei Bíróság Gf.1002040043/6ssz) aki a Magyar Állam és az érintett hivatalnokok érdekének megfelelö bírói döntést elösegítheti és kikényszerítheti. Az ítélet és határozat nélkül kibocsátott nem létezö, alaptalan tartozások végrehajtását elösegítö végzések kedvezményezetteivel soha semmilyen szerzödéses vagy más nyilatkozaton alapuló kapcsolatban én nem voltam. Ezekkel az állami érdekekhez közelálló személyekkel szemben kötelezettséget én nem vállaltam, és olyan dolog sem volt a birtokukban, amivel kapcsolatban ök bármilyen jogot formálhattak volna velem szemben. A bíróságok odáig elmentek érdekük és igazuk bizonyítása érdekében, hogy az Magyar Államhoz közelálló személyek részére olyan dokumentumot 'szereztek' be és tettek törvényellenesen a per iratai közé, aminek létezéséröl soha senkinek de még maguknak az érintetteknek sem volt tudomásuk. Ilyen törvénytelen eszközök igénybevételével kívánta a bíróság kikényszeríteni a pertöl, kártérítéstöl való elállásomat és tulajdonom visszaszerzésének feladását a Magyar Állam javára.
A perben eljáró bíróságok Magyar Állam érdekében közbenjártak és törvényellenesen segítették törvénytelen pervezetésükkel, hogy bizonyítási szakaszban a Magyar Államnak és hivatalnokainak
felróható magatartásáról, az ingatlan tényleges és teljes állapotáról, értékéröl szakvélemény a per irataiba ne kerülhessen. Az elkövetett büncselekményekre tett magánindítványomra a Bíróság - többszöri megismétlés ellenére - határozatot nem hozott, azokat szándékosan a Magyar Állam és az érintett hivatalnokok érdekében figyelmen kívül hagyta.
A törvények szerint a bizonyítékok elhallgatása, valamint a jelentési és intézkedési kötelezettség megszegése alacsonyabb társadalmi osztályokban büncselekménynek minösül. Feltételezem a felelösségrevonás a bíróság esetében azonban nem áll fenn, pedig a 'törvény elött mindenki egyenlö', és az eseményeket már nem lehet bírói tévedésként minösíteni.
Másodfokú bíróság a jogerös ítéletében a per dokumentumaira hivatkozva megalapozottnak találta a jogerös ítéletet, azonban a Magyar Állam, az érintett hivatalnokok, és az eljáró bíróságok nem tudtak olyan nyilatkozatot, szerzödést, bizonyítékot vagy dokumentumot a többször megismételt eljárásban felmutatni, vagy ilyenre konkrétan hivatkozni, ami alapján felróható magatartásom vagy felelösségem bármilyen formában igazolható lett volna. Ebböl is következik, hogy ilyen dokumentum, nyilatkozat, szerzödés vagy egyszerüen bizonyíték nem is létezik.
Bizonyítási eljárásban a Magyar Állam és az érintett hivatalnokok valamint az érdekeiket képviselö bíróságok a határozatok és ítélet indoklásában nem tudtak felmutatni olyan bizonyítékot vagy dokumentumot cselekedetük és ítéletük igazolására:
ami alapján jogszerü és törvényes lett volna 1995-ben a helység feltörése, és a betörés
ami alapján jogszerü és törvényes lett volna 1995-töl a tulajdonom állam által és az államhoz közelálló személyek által történö használata.
ami alapján jogosult lett volna a Magyar Állam 1995-töl a tulajdonom használatára vonatkozó törvényes szerzödések megkötésére harmadik személlyel
ami alapján jogszerü és törvényes lett volna 1994-ben a helység törvénytelen birtokbavétele és lezárása, rendeltetésszerü használatának megakadályozása
ami alapján jogszerü és törvényes volt ingóságaim önbíráskodással történö lefoglalása, elszállítása
ami alapján jogszerü és törvényes volt tulajdonomnak harmadik személy tulajdonába adása
ami alapján jogszerü és törvényes volt az ingatlan-nyilvántartás bejegyzésének meghamisítása, megváltoztatása
ami alapján jogszerü és törvényes lenne, hogy nekem, mint károsultnak kötelessége a bünelkövetönek - a Magyar Államnak - a büncselekmény elkövetéséböl eredöen a törvénytelenül eltulajdonított ingóságaim tárolása után díjat fizetni. Ez precedens értékü bírói álláspont.
ami alapján jogszerü és törvényes folyamatos bírósági eljárás alatt a keresetem elévülése, amikor maga a bíróság nyitotta meg a kár elszámolásra a lehetöséget
ami alapján, és a törvénysértö ítélet szerint a perben késve terjesztettem volna elö bármelyik keresetemet is, mint azt a bíróság hamisan állította
ami alapján az ingatlan új tulajdonosa nyilatkozatban, szerzödésben vagy bármilyen más módon kötelezettséget vállalt volna a Magyar Állam által megkötött szerzödések teljesítésére, és jót áll az engem ért jogsérelmekre vonatkozóan bármilyen más eljárásban. Erre a körülményre a perben eljáró bíróság hatalmi félrevezetöen 'kioktatását' kihangsulyozva, érdekeimet sértö perbeni cselekményre kötelezett, kedvezve ezzel az állami hivatalok érdekeinek.
A bíróság azért hallgatott és mellözte az ítélet indoklásában a bizonyítékok ismertetését és felsorolását, mert felelösségemnek felróható magatartás vagy dokumentum sem a valóságban sem a per irataiban nincs, a fellelhetö nyilatkozatok pedig mind a Magyar Állam felelösségét igazolják.
Az itt felsorolt törvénysértések, a perben benyújtott dokumentumok és közokiratok egyértelmüen igazolják, a perben eljáró Bíróság törvénysértö magatartását, elkötelezettségét a Magyar Állam felé.
.A törvények nem rendelkeznek ugyan a felöl, hogy a jogorvoslatot kérönek hány alkalommal kell lehetöséget adnia a magyar Bíróságoknak ahhoz, hogy a rájuk nézve is kötelezö törvényeknek megfelelöen járjanak el a jogvitában segítségért hozzájuk forduló egyszerü embereknek. Az Alkotmány és a törvények azonban elöírják a Magyar Bíróságnak, hogy az Alkotmány és a törvények betartásához minden körülmények között kötve van. A törvények szerint, ha a Magyar Bíróság nem a törvények szerint jár el, visszaél hivatalával és hatalmával. Az ilyen jogsértéseket a törvények definiálnak, és rendelkeznek megsértésük felöl.
A perben nincsenek olyan jogi kérdések, amiről az Alkotmány, a törvények, vagy Legfelsöbb Bírósági állásfoglalások ne rendelkeznének.
Naivitás lenne tölem azt hinni, vagy abban reménykedni, hogy az OIT jelen társadalmi környezetben bármilyen vizsgálatot vagy felelösségrevonást indítana a perben eljáró 4 elsöfokon eljáró bíró és 3 másodfokú megyei bírói tanács ellen, hiszen amit a bíróságok tettek azt az állami hatalmat képviselö hivatalnokok érdekében és az állami hatalmi ágak gazdagodása érdekében tették, még akkor is, ha azt büncselekménnyel, törvénysértéssel és hatalmukkal visszaélve követték is el. Mindenesetre nem mehetünk el amellett, hogy a pert érintö szerzödések és dokumentumok tartalmával ellentétes ítélet meghozatalához ilyen apparátus közremüködésére volt szükség, és a végleges ítélet indoklásában felelösségemet megállapítani ennek ellenére nem tudták.
Az is naivitás lenne tölem ha abban bíznék, hogy jogos tulajdonom visszaszerzésére és a nekem okozott kár megtérítésére bármely bíróság vagy arra hivatott hatóság elött egy csekély esélyem is lehetne. Erre enged következtetni elsösorban a több esetben meghozott törvénysértö bírósági határozatok ismerete, az elfogult pervitel, szerzödések és nyilatkozatok figyelmenkívül hagyása a magyar Állam és érdekelt hivatalnokai érdekében. Itt kell megemlíteni még a peres eljárás elhalását elösegítö unalomig ismételt eljárások követhetetlen mennyiségü lajstromszámát. A bizonyítékok elhallgatása és bizonyíték értékü vizsgálatok érdekböl való mellözését Olyan dokumentumok beszerzését és felhasználása vagy tartalmának megváltoztatását a kedvezményezett Magyar Állam érdekében, amelyekröl vagy azok létezéséröl még maguk az érintettek sem tudtak.
Ilyen konkrét tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy engem nem véd az Alkotmány és a magyar törvény. Újabb eljárásokban jogaim érvényesítése továbbra sem lesz célja az arra hivatott bíróságnak. A hatalmon lévöknek pedig továbbra sem lesz kötelességük betartani a törvényeket. A felelösségre vonás hiánya kizárja tisztességes bírósági eljáráshoz való jog érvényre jutását.
OIT állásfoglalás viszont mindenképpen szükséges, hogy visszaigazolást kapjanak, és tisztában legyenek az egyszerü és jogi segítségre szoruló állampolgárok, az igazságszolgáltatást gyakorló hatalom érdekeket szolgáló munkájáról, és arról, hogy jelen társadalmi környezetben a Magyar Állam és hivatalos szervei semmibe vehetik, és nem védik a tulajdont, a tulajdon jogot, az emberi méltóságot és tisztességet.
A teljesség igénye nélkül bíróságok következmények nélkül megsérthetik az állam érdekében és az állami hivatalnokok érdekében az Alkotmány 8§ (1)bek. 9§ (1)bek. 13§ (1-2)bek 50§ (1)bek. 54§ (1-2)bek. 57 § (5)bek 59§ (1)bek 77 § (2)bek valamint a Ptk.2§ (1)bek Ptk.3§ Ptk 5§ (1-2)bek. Ptk.6§ Ptk.7§ Ptk.75§ Pp.4§ .
Álljon panaszom befejezésénél az elsőfokú bíróságnak perdöntö kioktató álláspontja, amit a másodfokon eljáró bíróság is törvényesnek és jogszerünek fogadott el szó szerint idézve:
'Ugyanakkor a bíróság megjegyzi, hogy az eljárás alperese a Magyar Állam, ily módon azokért a kötelezettségekért nem köteles helytállni, amelyeket nevében a korábbi kezelöi kötöttek'
matrix02 # e-mail 2002.07.04. 19:15
Egy újabb gyöngyszem a Heves megyei Bíróságok "munkájából"
Állami ingatlan kezelésével 1950-es évektől a Heves Megyei Moziüzemi Vállalat volt megbízva. 1993. májusában a Vagyonátadó Bizottság határozattal a kezelői jogot megvonta Moziüzemi Vállalattól. Az állami ingatlan kezelői jogának jogutódlására a Kincstári Vagyonkezelő Szervezetet (továbbiakban KIVASZ) jelölte meg.
A KIVASZ 1993.szeptemberében egy megbeszélés emlékeztetője szerint a Moziüzemi Vállalat az állami ingatlanban a filmszínházat üzemeltető vállalkozó megjelöléssel van feljegyezve.
A kezelőkre vonatkozó Áht. törvények alapján többek között alapvető, hogy a kezelői jog a tulajdoni lapon be legyen jegyezve. (Hiszen tulajdonosi jogokat testesít meg)
1993.december 16-val a tulajdoni lapon a következő bejegyzés található:
1882.tul.lapon HRSZ:1950. 3. pont bejegyzés jogcíme: jogutódlás, jogállás: kezelő, név: Kincstári Vagyonkezelő Szervezet.
1993.december 30-án a Moziüzemi Vállalat megszűnt, és jogutóda az 1994.január 01-én alakult Agria Film Kft. lett.
1994-ben az Agria Film Kft. felperesként saját magát megjelölve fizetési meghagyást kért az Egri Bíróságon 588.000 Ft az állami tulajdonban lévő helység használati-díjának megfizetése és az időszakra közüzemi felhasználás megfizetése miatt 1992.julius 01-től 1994 április 30-ig bezáróan.
Én befizetési bizonylatok alapján 1992.julius 01-től 1993.szeptemberéig 455.000Ft-ot a Moziüzemi vállalaton keresztül bizonyítottan megfizettem a tulajdonos Magyar Állam felé.
Arra nem érdemes kitérni, hogy a fizetési meghagyásból következő ellenmondásra nyitva álló idő milyen körülmények között járt le vagy nem járt le, viszont perújítással érdemi tárgyalásra kerülhetett sor.
Kifogásoltam beadványomban, hogy az Agria Film Kft-nek perbeni legitimációja nincs, mivel jogelődének a Moziüzemi Vállalatnak a kezelői joga 1993.májusában, de legkésőbb a tulajdoni lap bejegyzése alapján 1993.december 16-val megszűnt, így az állami tulajdon kezelői jogába a tulajdoni lap bejegyzése alapján jogutódlással a KIVASZ lépett.
Kereshetőség szempontjából így a perben fél a Magyar Állam lehet, illetve az államot kezelői joggal képviselő KIVASZ. A perben eljáró Bírósággal közöltem, hogy a perbeni időszakra az általam használt helység használati díjával és közüzemi felhasználással kapcsolatban a Magyar állammal szemben elszámolást kezdeményeztem a Gyöngyösi Városi Bíróságon. Ezeket az iratokat többször a perben bekérték.
Kifogásoltam beadványomban továbbá, hogy az Agria Film Kft. a saját maga által készített fiktív számlák felhasználásával indította a fizetési meghagyást, és hogy a számlák mögött sem szerződés sem szolgáltatás nem áll.
Kifogásoltam beadványomban, hogy mivel az Agria Film Kft. semmilyen formában nem volt birtokában a perben megjelölt helységnek és ingatlannak, sem helységet használatba adni nem volt módja, de közüzemi szolgáltatást sem volt módjában szolgáltatni.
Kifogásoltam beadványomban, hogy az Agria Film Kft. a perben általam az állam felé teljesített 455.000Ft használati díj felett nem rendelkezhet, mivel arra felhatalmazást az államtól nem kapott, így visszaél jogelődének már megszűnt jogaival, és akként jár el, mintha azok a megvonás után tovább élnének, és részére továbbra is előnyt biztosítanának.
Nagy vonalakban ennyi, most nem részletezem de beadványban és fellebbezésben hivatkoztam a kezelőre vonatkozó Áht. és PM. törvényekre és rendeletekre, és a megbízóra és megbízottra vonatkozó Ptk. törvényekre.
Kifogásoltam beadványomban, hogy az Agria Film Kft alapító okiratában a perbeni ingatlanra vonatkozó kezelői jog nincs feltüntetve, és a perbeni ingatlanra vonatkozó birtokosi jogviszony nincs.
Perbeni dokumentumok alapján tényként rögzítettem a következőket:
Nem tudta igazolni felperes Agria Film Kft, bírói felszólításra a 2000.szeptember 11-i és a 2001.május 9-i bejelentésében perbeni legitimációját és azt dokumentumokkal igazolni sem tudta.
Nem tudta igazolni felperes Agria Film Kft, hogy volt, vagy van a birtokában olyan helység, amit én használtam vagy használhattam volna a megjelölt időszakban
Nem tudta igazolni felperes Agria Film Kft, hogy rendelkezett az általam használt helység felett
Nem tudta igazolni felperes Agria Film Kft, hogy részemre ő közüzemi szolgáltatást biztosított, ill. helyettem közüzemi díjat fizetett volna ki
Nem tudta igazolni felperes Agria Film Kft, hogy a Heves Megyei Vagyonátadó Bizottság 1993.május 23-án hozott 7-7/1993.sz. határozatával, valamint a tulajdoni lap bejegyzésével ellentétes jogviszony lenne az állami tulajdonon belül.
Nem tudta igazolni felperes Agria Film Kft, hogy a megbízóra vonatkozó és a kezelőre vonatkozó elszámolási kötelezettség megvonása és teljesítése után jogelődjének a H.m. Moziüzemi Vállalatnak miattam bármilyen, fennmaradó anyagi hátránya lenne vagy származott volna.
Nem tudta igazolni felperes Agria Film Kft, hogy a H.m. Moziüzemi Vállalaton keresztül tulajdonos Magyar Állam részére befizetett 455.000Ft felett rendelkezési joggal bír az eljárás során.
Kértem, a perben eljáró Heves Megyei Másodfokú Bíróságot, hogy állapítsa meg Az Agria Film Kft. nyilatkozatai mennyiben voltak félrevezetők a per érdemi elbírálására és mennyiben felelős felperes az elmúlt 8 év pereskedéséért.
A perben eljáró bíróságokat nagyon nem érdekelt semmi. Úgy folyt le a per 8 éven keresztül, mintha lóval kártyázna az ember, hiszen az állami ingatlan helységeinek bérbeadásából az érintett "központi embereknek" havonta biztos jövedelme származott. Ehhez a jövedelemhez természetesen adómentesen és a tulajdonos Magyar állam elől eltitkolva jutottak úgy, hogy közben az állam még támogatást is adott a "veszteségessé tett" filmszínház üzemeltetéséhez. Az Agria Film Kft-t nem lehetett a perben marasztalni, hiszen akkor kiderülne, hogy az államot az érdekelt felek kicsit lenyúlták, a beszedett bérleti díjakat nem könyvelték el és nem számoltak el vele, ennek megfelelően fiktív számlákat állítottak ki, és úgy kötöttek bérleti szerződéseket, hogy nem volt hozzá joguk és felhatalmazásuk. Ezekre az önkényesen szerzett jogokra kiállított számlákra fizetési meghagyásokat kértek a bíróságoktól, amit igy vagy úgy meg is kaptak. Például velem szemben a fizetési meghagyással kért 588.000Ft összegre a perújítási eljárás ellenére a bíróság elrendelte a végrehajtást, amit 1997-ben a végrehajtó megkísérelt, és egyáltalán nem érdekelte, hogy a per még tart, hizsen a végrehajtási lap bírói jóváhagyással nála volt.
Most másodfokú ítéletben megerőszakolva a tényeket és az ügyet, a bíróságok fals indokkal erőből kikényszeríthettek egy elszámolást - saját kijelölésű szakértő bevonásával, hiszen az aki már ebben az esetben szakértői véleményt készített nem lett volna előnyös az Agria Film Kft. számára - így maradt 77.000Ft tartozás és annak 8 évre járó kamata.
A "központilag támogatott emberek" így nemcsak hogy lenyúlhatták büntetlenül az államot egy nem kevés bérletidíj hazavitelével, hanem a bíróságok még meg is jutalmazzák őket helyes, követendő, törvényes cselekedetük okán extra általam megfizetendő és hazavihető forintokkal
Esetleges álláspontokat szívesen olvasnék, e-mailban is a matrix01@fw.hu címre.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Indíthat-e hatóság közbeszerzési jogorvoslatot jogvesztő határidőn túl? - Az Európai Bíróság két magyar ügyben hirdetett ítéletet | hírek | Jogi Fórum
2020.03.26. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A Bíróságnak a C-496/18. és C-497/18. sz. Hungeod és társai egyesített ügyekben hozott ítélete
A 2020. március 26-án hozott Hungeod és társai (C-496/18. és C-497/18. sz. egyesített ügyek) ítéletében a Bíróság kimondta, hogy a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek1 engedélyezik a tagállamok számára olyan nemzeti szabályozás elfogadását, amely lehetővé teszi valamely felügyelő hatóság számára, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében hivatalból jogorvoslati eljárást indítson a közbeszerzésre vonatkozó szabályozás megsértésének a vizsgálata céljából. E tekintetben a Bíróság pontosította, hogy amennyiben ilyen eljárást előírnak, az az uniós jog hatálya alá tartozik, mivel az ilyen jogorvoslat tárgyát képező közbeszerzési szerződések a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek tárgyi hatálya alá tartoznak. Következésképpen a Bíróság megállapította, hogy a hivatalból indított ilyen jogorvoslati eljárásoknak tiszteletben kell tartaniuk az uniós jog általános elveit, és különösen a jogbiztonság elvét.
A Bíróság ezenkívül kimondta, hogy ezzel az elvvel ellentétes az, hogy a hivatalból indított ilyen jogorvoslati eljárás keretében az új nemzeti szabályozás – a célból, hogy ellenőrizzék a közbeszerzési szerződések módosításainak jogszerűségét – előírja, hogy az ilyen eljárást az e szabályozásban rögzített jogvesztő határidőn belül indítsák meg, holott az e módosítások időpontjában alkalmazandó korábbi szabályozásban az eljárás megindítására előírt határidő már lejárt.
A jelen ügyben a Budapesti Közlekedési Zrt., egy tömegközlekedési közszolgáltatást ellátó társaság, 2005. szeptember 30-án, illetve 2009. január 3-án két ajánlati felhívást tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a magyarországi, budapesti 4-es metrószakasz építésével kapcsolatban két külön közbeszerzési szerződés odaítélése céljából. E két közbeszerzési szerződés becsült értéke meghaladta a közösségi értékhatárokat, és uniós pénzügyi támogatásban részesült. Az első ajánlati felhívásra vonatkozó szerződést a Hungeod és a Sixense vállalkozásoknak ítélték oda. A szerződést 2006. március 1-jén írták alá. 2009. október 5-én a szerződő felek úgy határoztak, hogy előre nem látható körülményekre hivatkozva módosítják a szerződést, amely módosításra vonatkozóan 2009. november 18-án hirdetményt tettek közzé a Közbeszerzési Értesítőben.
Ami a második ajánlati felhívást illeti, a közbeszerzési szerződést a Matrics Consults Ltd. vállalkozásnak ítélték oda, a vonatkozó szerződést pedig 2009. május 14-én írták alá. Azt a Budapesti Közlekedési Zrt. 2011. november 16-i hatállyal 2011. december 31-én felmondta. 2017 augusztusában a magyar Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság (Közbeszerzési Döntőbizottság) a Közbeszerzési Hatóság elnökének kezdeményezésére a Budapesti Közlekedési Zrt.-t és a közbeszerzési eljárás két nyertesét a közbeszerzési szerződések módosítására vonatkozó hatályos jogszabályi rendelkezések megsértése miatt bírság megfizetésére kötelezte. Ezen elmarasztalásokra a 2015. november 1-jén hatályba lépett nemzeti közbeszerzési törvény alapján került sor. Ezen új szabályozás a hatálybalépése előtt kötött közbeszerzési szerződések tekintetében engedélyezi a felügyelő hatóság számára, hogy – a korábbi nemzeti szabályozásban előírt jogvesztő határidőktől függetlenül – hivatalból vizsgálatot indítson a hatálybalépését megelőzően a közbeszerzések területén elkövetett jogsértésekkel kapcsolatban a célból, hogy a Közbeszerzési Döntőbizottságot az esetleges jogsértések megállapítására és szankció kiszabására kérje.
A Fővárosi Törvényszék, amelynél a Budapesti Közlekedési Zrt. és a közbeszerzési szerződés két nyertese kereseteket indított a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatával szemben, két előzetes döntéshozatal iránti kérelmével azt kérdezte a Bíróságtól, hogy összeegyeztethető-e az uniós joggal és különösen a jogbiztonság elvével a 2015. évi közbeszerzési törvényben előírt azon lehetőség, hogy felülvizsgálják a közbeszerzési szerződések e törvény hatálybalépése előtt történő módosításait, holott a korábbi nemzeti szabályozásban az e módosítások ellenőrzésére előírt jogvesztő határidő már lejárt.
Először is a Bíróság hangsúlyozta, hogy bár a 89/665 és a 92/13 irányelv előírja, hogy jogorvoslati lehetőségek álljanak rendelkezésre az érintett vállalkozások számára annak biztosítása érdekében, hogy a közbeszerzésre vonatkozó uniós szabályokat hatékonyan alkalmazzák, e jogorvoslati lehetőségek nem tekinthetők úgy, mint amelyek figyelembe vesznek valamennyi, a közbeszerzések területén lehetséges jogorvoslatot. Ezenkívül e két irányelvvel kapcsolatban a Bíróság megállapította, hogy azok a rendelkezések2, amelyek előírják, hogy a tagállamok biztosítják, hogy a szerződést az ajánlatkérőtől független szerv nyilvánítsa érvénytelennek, csak megerősítik azon jogorvoslatok hatályát, amelyeknek a meghatározását ezen irányelvek a tagállamok számára előírják, azokat tehát úgy kell értelmezni, mint amelyek nem írják elő, és nem is tiltják meg a tagállamok számára, hogy a nemzeti felügyelő hatóságok számára jogorvoslati lehetőséget írjanak elő.
Ezenkívül a Bíróság megállapította, hogy a 2014/24 és a 2014/25 irányelv3 rendelkezései, amelyek előírják a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a közbeszerzési szabályok alkalmazását egy vagy több hatóság, szerv vagy szervezet ellenőrizze, minimumkövetelményeket tartalmaznak. Ennélfogva a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy e rendelkezések nem tiltják meg a tagállamoknak, hogy a nemzeti felügyelő hatóság számára hivatalból indított olyan jogorvoslati eljárásokat állapítsanak meg, amelyek lehetővé teszik e hatóságok számára a közbeszerzésekre vonatkozó szabályozás megsértésének megállapítását. Ezzel szemben a Bíróság hangsúlyozta, hogy amennyiben előírnak ilyen, hivatalból indított jogorvoslati eljárást, az az uniós jog hatálya alá tartozik, mivel az ilyen jogorvoslat tárgyát képező közbeszerzési szerződések a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek tárgyi hatálya alá tartoznak. Következésképpen az említett eljárásnak tiszteletben kell tartania az uniós jogot, ideértve e jog általános elveit, amelyek közé a jogbiztonság elve is tartozik.
Másodszor a Bíróság emlékeztetett arra, hogy a jogbiztonság elve megköveteli, hogy a jogszabályok egyértelműek, pontosak és hatásaikat illetően előre láthatóak legyenek, különösen olyankor, amikor a magánszemélyekre és vállalkozásokra nézve kedvezőtlen következményeik lehetnek. Ráadásul a jogbiztonság elvével ellentétes valamely szabályozás visszaható hatályú alkalmazása, függetlenül azoktól a kedvező vagy kedvezőtlen hatásoktól, amelyekkel az ilyen alkalmazás az érdekeltre nézve járhat. Ez az elv ugyanis megköveteli, hogy egy ténybeli helyzetet a megvalósulásakor hatályos jogszabályok fényében vizsgáljanak meg, ugyanis az új szabályozás csak a jövőre nézve érvényes, és eltérő rendelkezés hiányában a korábbi törvény hatálya alatt kialakult helyzeteknek a jövőbeli hatásaira is alkalmazni kell. Ezenkívül a Bíróság emlékeztetett arra, hogy különösen a jogvesztő határidőket illetően az ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy a jogbiztonságot garantáló szerepük betöltéséhez ezeket előzetesen meg kell határozni, és azoknak kellően előreláthatónak kell lenniük.
A jelen ügyben a Bíróság megállapította, hogy a 2015. évi közbeszerzési törvény érintett rendelkezése nem a folyamatban lévő jogi helyzetek szabályozására irányul, hanem visszaható hatályú rendelkezésnek minősül, mivel lehetővé teszi az eljárások hivatalból történő megindítását a közbeszerzési szerződések azon módosításaival szemben, amelyek esetében a jogvesztő határidők a 2003. évi közbeszerzési törvény e módosításokra alkalmazandó releváns rendelkezései alapján már lejártak. Kétségtelen, hogy az uniós jog kivételesen elismeri, hogy valamely jogi aktus visszaható hatállyal bírhat, ha az elérendő cél ezt megköveteli, és ha megfelelően tiszteletben tartják az érintettek jogos bizalmát. Mindazonáltal a Bíróság megállapította, hogy a bizalomvédelem elvével ellentétes az, ha valamely nemzeti szabályozás módosításai lehetővé teszik a nemzeti felügyelő hatóság számára, hogy jogorvoslati eljárást indítson, holott az e módosítások időpontjában alkalmazandó korábbi szabályozásban előírt jogvesztő határidő már lejárt.
1Az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv (HL 1989. L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.); a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1992. L 76., 14. o.; magyar nyelvű különkiadás: 6. fejezet, 1. kötet, 315. o.); a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. december 11-i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2007. L 335., 31. o.); a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1994. L 94., 65. o.; helyesbítés: HL 2015. L 275., 68. o.); a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről [helyesen: a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatások területén a közbeszerzési eljárások összehangolásáról és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről] szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 243. o.; helyesbítés: HL 2014. L 327., 9. o.).
2A 89/665 és a 92/13 irányelv – 2007/66 irányelv által beillesztett – 2d. cikke.
3A 2014/24 irányelv 83. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 2014/25 irányelv 99. cikkének (1) és (2) bekezdése.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság