text:
I. Bel- és igazságügyi együttmûködés a Maastrichti Szerzôdésig. II. A bel- és igazságügyi együttmûködés intézményei és keretei - PDF
Download "I. Bel- és igazságügyi együttmûködés a Maastrichti Szerzôdésig. II. A bel- és igazságügyi együttmûködés intézményei és keretei"
1 2 Bevezetés 2 I. Bel- és igazságügyi együttmûködés a Maastrichti Szerzôdésig 3 II. A bel- és igazságügyi együttmûködés intézményei és keretei 5 III. Az Amszterdami Szerzôdés reformjai 11 IV. Az európai bel- és igazságügyi együttmûködés és a bôvítés 17 13 Bevezetés A nemzetközi terrorizmus, a szervezett bûnözés és az illegális migráció a XX. század második felében olyan kihívást jelentettek a nyugat-európai államoknak, amelyet a nemzeti hatóságok nem tudtak megfelelôen kezelni, ezért felmerült az igény a nemzetközi együttmûködésre. A bel- és igazságügyi együttmûködés létrejöttét az integráció más területein elért szoros együttmûködés is segítette. Céljai szorosan kötôdnek az európai integráció alapvetô céljainak megvalósulásához. Ilyen az európai uniós állampolgárság tartalmának kiterjesztése, a tagállamok közötti szabad mozgás, illetve a belsô határokon a határforgalom-ellenôrzés megszüntetése. 24 I. Bel- és igazságügyi együttmûködés a Maastrichti Szerzôdésig E Az Európai Közösségek tagállamai közötti belés igazságügyi együttmûködés az integráció egyéb területeivel összehasonlítva az elmúlt évtizedek során lassan fejlôdött, és egészen az Európai Unió létrehozásáról szóló, ban életbe lépett Maastrichti Szerzôdésig az integrációs kereteken kívül zajlott. urópában a bel- és igazságügyi együttmûködés területén magvalósuló kooperációt alapvetôen az hívta életre, hogy az EK egyes tagállamai nemzeti keretek között nem találtak hatékony ellenszert a terrorizmus és a szervezett bûnözés határokat nem ismerô terjedése ellen. Ezért a hetvenes évek közepén az EK bel- és igazságügyi miniszterei döntöttek a TREVI együttmûködés elindításáról. Ez a kooperáció döntôen az Európa-szerte egyre komolyabb problémát jelentô nemzetközi terrorizmus elleni fellépést szolgálta. Ám az európai integráció egyik alappillére a személyek szabad mozgásának joga amelyrôl már az Európai Gazdasági Közösséget megalapító, 1957-es Római Szerzôdés, majd a gazdasági sikerek hatására 1967-ben életbe lépett, az EGK, az Euratom és a Montánunió egyesülésérôl szóló, azaz az Európai Közösségeket (EK) létrehozó szerzôdés is rendelkezik. A hetvenes években a gazdasági válság hatására azonban megtorpant az integrációs folyamat, és csak az 1987-ben életbe lépett Egységes Európai Okmány hozott újabb jelentôs fordulatot. Ez utóbbi 1993-ra célul tûzte ki az egységes belsô piac megteremtését, amely olyan belsô határok nélküli térség, ahol az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tôke szabad mozgása biztosított. Csakhogy a személyek szabad mozgása és a belsô határokon az ellenôrzés felszámolása igen kényes kérdés: a tagállamok számára komoly biztonsági kockázattal jár. Így e kockázat növekedésének ellensúlyozására a tagállamok a belés igazságügyi együttmûködés szorosabbra fûzését is szorgalmazták, ami az Egységes Európai Okmányban meg is valósult. 35 A TREVI-CSOPORT A TREVI (Terrorisme, Radicalisme, Extrémisme, Violence Internationale Nemzetközi terrorizmus, radikalizmus, extrémizmus és erôszak) az EK keretein kívüli kormányközi együttmûködés volt. A TREVI volt a bel- és igazságügyi együttmûködés elsô szervezett, állandó formája, amelyben a tagállamok számára több szinten lehetôség nyílt az egyeztetésre, az információ- és tapasztalatcserére, az együttmûködés kialakítására. Az együttmûködés fô területe a 70-es években Európa-szerte komoly problémát jelentô nemzetközi terrorizmus elleni hatékony fellépés volt. AZ EGYSÉGES EURÓPAI OKMÁNY Miután az 1993-ra célul kitûzött egységes belsô piacon a személyek (valamint az áruk, a szolgáltatások és a tôke) szabad mozgása érdekében a belsô határokon felszámolták az ellenôrzést, a tagállamok a megnövekvô biztonsági kockázat ellensúlyozására az Egységes Európai Okmányba a bel- és igazságügyi együttmûködés szorosabbra fûzését is belevették, a szervezett bûnözés és az illegális migráció elleni küzdelmet bevonva az együttmûködés kereteibe. Felmerült továbbá, hogy a személyek szabad mozgásának megteremtésével párhuzamosan erôsíteni kell a külsô határellenôrzést, valamint egységes menekült- és bevándorlási politikát kell kialakítani. A feladatok végrehajtására a tagállamok munkacsoportokat alakítottak, amelyek továbbra is az EK keretein kívül, kormányközi szinten mûködtek: 1986 bevándorlási ad hoc munkacsoport 1989 Kábítószer-ellenes Európai Bizottság (CELAD); a vámhatóságok együttmûködését elôsegítô Kölcsönös Hatósági Segítség Csoport. SCHENGENI EGYEZMÉNYEK Franciaország, Németország és a Benelux-államok még 1985-ben Schengenben egyezményt írtak alá, amelyet az 1990-ben aláírt Schengeni Végrehajtási Egyezménnyel egészítettek ki. E szerzôdések célja a belsô határokon az ellenôrzés megszüntetése, a külsô határok ôrizetének megerôsítése, a menekültügyi, vízumpolitikai és rendôrségi intézkedések összehangolása, valamint az igazságügyi együttmûködés. Ezzel párhuzamosan azonban Franciaország, Németország és a Benelux-államok, látva azt, hogy a közösségi keretek közt igen nehéz konszenzusra jutni a személyek szabad mozgása, valamint a bel- és igazságügyi együttmûködés tekintetében, 1985-ben a luxemburgi Schengenben egyezményt írtak alá, amelyet az 1990-ben aláírt Schengeni Végrehajtási Egyezménnyel egészítettek ki. A kormányközi keretek közötti bel- és igazságügyi együttmûködést rengeteg kritika érte elsôsorban az átláthatóság hiánya, a párhuzamosságok és a hatékonyság alacsony szintje miatt, amelyek gátolták az eredményes fellépést. A hatékonyság növelése és az átláthatóság megteremtése érdekében a bel- és igazságügyi együttmûködésnek egységes keretre volt szüksége, amelyet végül a Maastrichti Szerzôdés, azaz az Európai Unió biztosított. 46 II. A bel- és igazságügyi együttmûködés intézményei és keretei S A közép- és kelet-európai szocialista rendszerek összeomlása következtében Európa-szerte felerôsödött az illegális migráció és a szervezett bûnözés. Mindeközben az EK tagállamok azon törekvése, hogy a belsô határokon az ellenôrzés felszámolásával biztosítsák a személyek szabad mozgását, érthetôen tovább fokozta az állampolgárok biztonság iránti igényét és a külsô határok ôrizetével kapcsolatos elvárásait, amelyeket a 90-es években csak tovább erôsített a délszláv háború, illetve az annak következményeként kialakult rendkívüli migrációs nyomás. zövevényes, nehezen átlátható és még nehezebben ellenôrizhetô gazdasági és társadalmi viszonyok kialakulásához vezetett a 90-es évek közepére a politikai, társadalmi és gazdasági átalakulás a Szovjetunió összeomlása után megalakult államokban. Mindez megfelelô táptalaja lett a szervezett bûnözés kialakulásának, amely aztán földrajzi és politikai határokat egyaránt átlépve terjedt szét egész Európában. A nemzetközi fegyver-, kábítószerés embercsempész hálózatok sikerének titka a jól szervezett nemzetközi együttmûködés márpedig nemzetközi hálózatok ellen természetesen csak jól mûködô nemzetközi együttmûködés keretében lehetséges hatékonyan fellépni. Az EK tagállamai felismerték a helyzet súlyosságát, ám miközben alapjában véve egyetértettek az együttmûködés erôsítésének szükségességében, az állami szu- Együttmûködés a tagállamok közös érdekkörébe esô területeken A Maastrichti Szerzôdés nem definiálja a bel- és igazságügyi együttmûködés fogalmát, hanem a szerzôdés VI. címének K1 cikke felsorolja az ide tartozó területeket, amelyeket a tagállamok az Európai Közösség (I. pillér) hatáskörén kívüli, de az Európai Unió célkitûzéseinek megvalósítása érdekében közös érdekkörükbe esô területeknek tekintenek: Igazságügyi együttmûködés polgári ügyekben. Igazságügyi együttmûködés büntetô ügyek- Menekültügyi politika. A tagállamok külsô határai átlépésének ellenôrzéseben. Bevándorlás-politika, harmadik országok állampolgáraival kapcsolatos politika. Vámügyi együttmûködés. Rendôrségi együttmûködés a terrorizmus, a Kábítószer-függôség elleni harc. Nemzetközi szintû csalások elleni küzdelem. kábítószer-kereskedelem és a szervezett bûnözés elleni harc területén.7 verenitásukat minden korábbinál mélyebben érintô kérdések közösségi szintre emelésérôl mégsem tudtak megegyezni. Hosszas viták eredményeként végül egy egészen újszerû együttmûködési keretet alakítottak ki: az november 1-jén életbe lépett Maastrichti Szerzôdés létrehozta a három pillérbôl álló Európai Uniót. Az addigi Európai Közösségeket magában foglaló elsô pillér mellett az integrációs keretben új elemként jelent meg a második pillért alkotó kül- és biztonságpolitika, valamint a harmadik pillér, azaz a bel- és igazságügyi együttmûködés. A maastrichti harmadik pilléres együttmûködés lényegét tekintve továbbra is kormányközi együttmûködési forma maradt, amely azonban az Európai Unió egységes intézményi keretei között folytatódott: A harmadik pilléres bel- és igazságügyi együttmûködés résztvevôi Európai Tanács Bel- és Igazságügyi Miniszterek Tanácsa (Tanács) Állandó Képviselôk Bizottsága (COREPER) K4-es Bizottság Koordináló bizottságok Különleges munkacsoportok Elnökség Európai Bizottság Európai Parlament Európai Bíróság Európai Tanács Az Európai Tanács a tagállamok államés kormányfôinek, valamint az Európai Bizottság elnökének tanácskozó testülete közismertebb nevén az uniós csúcstalálkozó. Az állam- és kormányfôk a Maastrichti Szerzôdés reformját eredményezô kormányközi konferencia amszterdami záróértekezletén született döntés nyomán írták alá a reformokat összefoglaló május 1-jén életbe lépett Amszterdami Szerzôdést, amely célul tûzte ki a szabadság, biztonság és igazságosság európai övezetének létrehozását. Ez a politikai döntés a bel- és igazságügyi együttmûködés szerepének rendkívüli felértékelôdését jelezte az európai integráció keretében. Ezt követôen 1999 októberében a finnországi Tamperében a bel- és igazságügyi kérdésekkel foglalkozó rendkívüli Európai Tanács-ülésre került sor, amelynek során a tagállamok vezetôi ismét elkötelezték magukat a szabadság, biztonság és igazságosság övezetének létrehozása mellett. Bel- és Igazságügyi Miniszterek Tanácsa (Tanács) A Tanács a tagállamok miniszteri szintû tanácskozó és döntéshozó testülete, amelyben bel- és igazságügyi kérdések tárgyalásakor értelemszerûen a tagállamok bel- és igazságügyi miniszterei vesznek részt. Az Európai Tanács politikai iránymu- 68 tatása alapján a Tanács fogad el közös álláspontokat, együttes fellépéseket, illetve kezdeményez egyezményeket. Az Amszterdami Szerzôdés módosításai nyomán a szerzôdés által közösségi keretbe emelt területeken a Tanács közösségi jogszabályokat hozhat. A döntéshozatal során az adott kérdéskörtôl függôen többnyire a minôsített többség elve érvényesül. K4-es Bizottság A K4-es Bizottság nevét az EUszerzôdés K4 cikkérôl kapta, amely a testület létrehozásáról rendelkezett. Tagjai a tagállamok rangos hivatalnokaiból kerülnek ki, feladata a bel- és igazságügyi együttmûködés koordinációja, illetve a Tanács tájékoztatása. Állandó Képviselôk Bizottsága Az Állandó Képviselôk Bizottsága, a COREPER készíti elô a Tanács üléseit. Tagjai a tagállamok brüsszeli EU-nagykövetei. Elnökség A tagállamok féléves periódusokban váltják egymást az Európai Unió elnöki pozíciójában. A soros elnökség állítja össze a 79 Tanács titkárságának segítségével az adott idôszak jogalkotási programtervezetét, valamint ellátja az elnöki feladatokat az egyes uniós szervek (Európai Tanács, Tanács, COREPER, bizottságok, munkacsoportok) ülésein. Európai Bizottság A Maastrichti Szerzôdés alapján az Európai Bizottságnak a harmadik pilléres együttmûködésben eredetileg nem volt önálló kezdeményezési jogköre, csupán a tagállamokkal közösen terjeszthetett a Tanács elé jogalkotási kezdeményezéseket, ráadásul még ez a joga sem terjedt ki a rendôrségi, vámügyi és büntetôügyekben történô igazságügyi együttmûködés terüle- A harmadik pilléres együttmûködés hiányosságai A bel- és igazságügyi együttmûködés egyes területei megtalálhatók mind az elsô, mind a harmadik pillér alatt. A tagállamok külsô határainak átlépése, illetve a kábítószer elleni küzdelem például a harmadik pillérbe tartoznak, ugyanakkor azonban az elsô pillért alkotó EK-szerzôdés is tartalmaz rendelkezéseket a vízumpolitika, valamint a kábítószer elleni harc terén. A területek közötti határvonalak meghúzása jelentôs vitákat eredményezett. Annak ellenére, hogy a bel- és igazságügyi együttmûködés bekerült az Európai Unió intézményi struktúrájába, a Maastrichti Szerzôdés alapján a közösségi intézmények szerepe erôsen korlátozott maradt, és nem volt megfelelô befolyásuk a tagállamok döntéseire: EURÓPAI BíRÓSÁG A közösségi jogalkotást ellenôrzô Európai Bíróság ellenôrzési jogköre a belés igazságügyi együttmûködés területén minimális maradt. EURÓPAI PARLAMENT Miután a Maastrichti Szerzôdés az Európai Parlamentnek csupán konzultációs jogkört biztosított, az csak utólag 810 teire. Az Amszterdami Szerzôdés módosításai nyomán a bizottság kezdeményezési jogköre immár, a tagállamokkal közösen, a bel- és igazságügyi együttmûködés minden területére kiterjed. Az Amszterdami Szerzôdés hatályba lépését követô ötéves átmeneti idôszak után a bizottság kezdeményezési joga a közösségi keretbe átemelt területeken kizárólagossá vált. Európai Parlament Az Európai Parlamentet a Maastrichti Szerzôdés alapján eredetileg mindössze tájékoztatni kellett a fontosabb kezdeményezésekrôl, amelyek kapcsán véleményalkotási jogosítványa volt. Az Amszterdami Szerzôdés a parlament szerepét is megerôsítette ezen a területen. Európai Bíróság Az Európai Bíróság feladata biztosítani, hogy az alapszerzôdések alkalmazása és értelmezése során megtartsák a jog elôírásait. A bíróság elôtti ügyekben felek lehetnek a tagállamok, az Európai Közösségek intézményei, vállalatok és magán- értesült a döntésekrôl, így semmilyen befolyása nem volt a folyamatra. EURÓPAI BIZOTTSÁG Csupán hat területre terjedt ki az Európai Bizottság jogalkotási kezdeményezési jogköre, amely ráadásul megosztott volt a tagállamokkal. A büntetôügyi igazságügyi együttmûködés, a rendôrségi együttmûködés és a vámhatóságok közti együttmûködés kapcsán csak a tagállamoknak volt kezdeményezési jogkörük. TANÁCS A Tanácsban minden döntés meghozatalához egyhangú szavazásra volt szükség, ami gyakran megbénította a döntéshozatalt. Mindeme hiányosságok állandó kritikára ösztönözték az EU intézményeit, aminek eredményeként reformálta meg a bel- és igazságügyi együttmûködést a Maastrichti Szerzôdés felülvizsgálatára összehívott kormányközi konferenciát lezáró Amszterdami Szerzôdés. 911 személyek egyaránt. A harmadik pilléres együttmûködés keretében hozott intézkedések ellenôrzése mindazonáltal nem volt szabályozva, így az Európai Bíróság szerepe nagyon korlátozott maradt, olyannyira, hogy a bel- és igazságügyi együttmûködés kapcsán az Amszterdami Szerzôdés sem biztosította teljes egészében a bíróságnak a közösségi elsô pilléres együttmûködés területén érvényes jogosítványait, még ha a szerepét lényegesen meg is erôsítette. Az ötéves átmeneti idôszak után a bíróság szerepét újratárgyalják. A bel- és igazságügyi harmadik pillér nem része az EK-szerzôdést módosító rendelkezéseknek, ebbôl adódóan a közösségi jogi eszközök (tanácsi, bizottsági rendeletek, irányelvek, határozatok) sem alkalmazhatóak a harmadik pilléres együttmûködés során. A Maastrichti Szerzôdés létrehozta a bel- és igazságügyi együttmûködési politika alakításának különleges jogi eszközeit, amelyek természetüket tekintve a közösségi jogi eszközök és a klasszikus kormányközi együttmûködés jogi eszközei között helyezkednek el: KÖZÖS ÁLLÁSPONT bizonyos kérdések kapcsán az unió egységes megközelítését megfogalmazó jogi eszköz, például a menekültek fogalmának meghatározása, a rájuk vonatkozó kritériumok egységes értelmezése stb. EGYÜTTES FELLÉPÉS akkor alkalmazzák, ha az EU céljai az együttes fellépés eredményeként hatékonyabban elérhetôk, mint az egyes tagállamok önálló fellépése által. Ilyen például a rendôrségi, az igazságügyi szervek vagy a vámhatóságok közti együttmûködési programok kidolgozása. EGYEZMÉNY a nemzetközi jog hagyományos eszköze, amelynek alkalmazása azonban nagyon hosszú idôt vesz igénybe. Ilyen például az Europol Egyezmény, mely elôször 1991-ben került az Európai Tanács elé, 1995-ben írták alá, 1998-ban lépett hatályba, és csak július 1-jétôl alkalmazzák a gyakorlatban. Az együttes fellépés és a közös álláspont kapcsán problémát jelentett, hogy egyes tagállamok nem ismerték el kötelezô jellegüket, mivel a Maastrichti Szerzôdésbôl nem derül ki világosan a jogszabályi jellegük. A harmadik pilléres együttmûködés eszközeit tovább gyengítette, hogy a Tanács a jogalkotás során az új jogszabályi formák mellett gyakran alkalmazta a szerzôdésben nem említett és kötelezô erôvel nem rendelkezô eszközöket, mint: AJÁNLÁS VÉLEMÉNY ÉRTELMEZÉS KÖVETKEZTETÉS 1012 III. Az Amszterdami Szerzôdés reformjai A Az Amszterdami Szerzôdés egyik legfontosabb az integrációt elmélyítô célkitûzése a szabadság, biztonság és igazságosság európai övezetének létrehozása. Ennek lényege, hogy a szerzôdés hatályba lépését követô ötéves átmeneti periódus alatt teljessé kellett válnia a mozgásszabadságnak szerte az Európai Unióban amit azonban nem adtak ingyen. nnak érdekében, hogy az Európai Unió tagállamai létrehozhassák a szabadság, biztonság és igazságosság európai övezetét, azaz teljessé tegyék a személyek mozgásszabadságát méghozzá úgy, hogy az uniós állampolgárok biztonsága még inkább tovább erôsödik, mintsem csökken, kompenzációs intézkedések bevezetése vált szükségessé. Ezek lényege a nemzetközi együttmûködés erôsítése a szervezett bûnözés és a terrorizmus elleni harcban. Az Amszterdami Szerzôdés módosításai nyomán a bel- és igazságügyi együttmûködés alapjai a következôk: a korábbi harmadik pilléres együttmûködés bizonyos területeinek közösségi szintre emelése (elsô pillér); az EU harmadik pillérében maradó területeken folyó együttmûködés hatékonyságának növelése; a Schengeni Egyezmények beemelése az unió keretei közé. A bel- és igazságügyi együttmûködés elsô pilléres elemei Az május 1-jén hatályba lépett Amszterdami Szerzôdés a bel- és igazságügyi együttmûködés jelentôs elemeit 1113 Ügyek közösségi hatáskörben átemelte az úgynevezett közösségi, elsô pillérbe. A változás óriási jelentôségû, hiszen ezzel a lépéssel a tagállamok szuverenitásuk újabb fontos elemeirôl mondtak le a közösségi intézmények az Európai Bizottság, a Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bíróság javára. Az Európai Unió eszközrendszere jelentôsen bôvült, különösen az elsô pillérbe átemelt területeken. A módosítás szerint közösségi hatáskörbe került: a vízumpolitika, a külsô határellenôrzés a menekültügyi politika a bevándorlási politika a személyek szabad mozgásához kötôdô egyéb politikák (például az igazságügyi együttmûködés polgári ügyekben) VÍZUMPOLITIKA, KÜLSÔ HATÁRELLENÔRZÉS. A tagállamok a belsô határokon a határellenôrzés felszámolásával szuverenitásuk egyik legfontosabb elemérôl mondanak le, azaz arról, hogy közvetlenül a határaikon ellenôrizzék és szûrjék az országba beáramló személyek mozgását. Az ennek nyomán kialakuló biztonsági deficit kiegyensúlyozására szolgál az unió külsô határain az ellenôrzés megerôsítése, illetve a személyek mozgásához kötôdô egyéb területeken a közösségi szabályozás kialakítása. A tagállamok közti együttmûködés ezen a területen minden korábbit felülmúló bizalmi kérdés, hiszen a külsô határokon az ellenôrzést végzô tagállamnak kell garantálnia az összes többi tagállam biztonságát. A tagállamok úgy döntöttek, hogy a Tanácsnak az Amszterdami Szerzôdés hatályba lépése után öt éven belül kell meghoznia a belsô határokon a személyellenôrzések felszámolására, a külsô határokon az ellenôrzés megerôsítésére, valamint a közös vízumpolitika kialakítására irányuló rendelkezéseket. Közösségi szinten kell szabályozni a személyellenôrzés módját, eljárási szabályait, valamint a rövid távú legfeljebb 3 hónapos tartózkodásra jogosító turista vízumra vonatkozó elôírásokat. Meg kell határozni a vízumkötelezett és a vízummentes országok listáját, a tagállamok vízumkiadásának feltételeit, a vízumkiadás eljárási szabályait és az egységes vízummintára vonatkozó elôírásokat. A 2002 közepéig elfogadott legfontosabb vízumpolitikai jogszabály az 1689/95/EK rendelet az egységes vízummintáról, amelynek módosítását a Tanács 2002 tavaszán fogadta el. A módosítás azért vált szükségessé, hogy az egységes vízummintában alkalmazni lehessen az idôközben megvalósult technológiai fejlôdés által biztosított elônyöket, és a vízumok hamisítása, valamint a vízumokkal való visszaélések ellen hatékonyabb védelmet lehessen alkalmazni. Politikai szempontból a mindmáig legfontosabb jogszabály az Európai Unióban vízumkötelezett és vízummentes országokat meghatározó 539/2001/EK rendelet, amely a rövid távú (3 hónapot meg nem haladó) tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozóan alakította ki az egységes szabályozást. MENEKÜLTÜGY ÉS BEVÁNDORLÁSI POLITIKA. A tagállamok menekültügyi és bevándorlási politikája eltérô nemzeti szabályokon alapul. Ennek eredményeként az olyan válsághelyzetekben, mint amilyen a balkáni háborúk nyomán kialakult, az EU nem képes megfelelôen hatékony válaszlépéseket tenni a szabályozás hiányosságai miatt, ráadásul az unió tagállamainak terüle-14 A harmadik pillér az Amszterdami Szerzôdés alapján Az Amszterdami Szerzôdésben elfogadott módosítások után az Európai Unióról szóló szerzôdés új VI. címe a következô lett: Rendôrségi és igazságügyi együttmûködés büntetôügyekben. Az e cím alatt felsorolt területeken továbbra is az Európai Unióról szóló szerzôdés harmadik pilléres együttmûködésre vonatkozó rendelkezései az irányadók. A maradék harmadik pilléres együttmûködés alá tartozik a rendôrségi, vám- és büntetôügyi együttmûködés, a nemzetközi csalások elleni küzdelem, valamint a fajgyûlölet és idegengyûlölet elleni közös fellépés. tére a konkrét válsághelyzetektôl függetlenül is nagy számban érkeznek menekültek. Az unión belüli szabad mozgás megvalósításához tehát feltétlenül szükséges a nemzeti menekültügyi politikáknak a menekültstátusz megadásával összefüggô követelményrendszereknek, a menekültek ellátására vonatkozó szabályoknak, a befogadó állomások felszereltségének, a letelepedés, a tartózkodás, a mozgásszabadság biztosításával kapcsolatos szabályoknak az egységesítése. Az Amszterdami Szerzôdés módosító rendelkezései nyomán a Tanácsnak öt év állt rendelkezésére az egységes menekültügyi politika kialakítására. Az unió menekültügyi politikája az 1951-es Genfi Menekültügyi Egyezményen és évi New York-i Jegyzôkönyvén alapul. A területet szabályozó legfontosabb, jelenleg hatályos uniós egyezmény a menedékjogi kérelem elbírálásáért felelôs tagállam meghatározását szabályozó Dublini Egyezmény. A menekültügyi eljárással kapcsolatos visszaélések megakadályozása és a menedékkérôk azonosítása érdekében született az Eurodac ujjlenyomat-azonosító rendszer felállításáról szóló 2725/2000 számú tanácsi rendelet. A rendszer célja, hogy segítse a Dublini Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását. A menekültek fogadásával kapcsolatosan, a tagállamok közti kiegyensúlyozottabb tehermegosztás érdekében fogadták el a 2000/596/EK határozatot az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról. Az illegális bevándorlás elleni küzdelem és a külsô határok védelme 2002-ben újra az unió legfontosabb prioritásai közé került. A spanyol elnökséget lezáró sevillai Európai Tanács ülésének egyik központi témája az illegális bevándorlás és menekültügy, illetve az ezekre a kérdésekre vonatkozó közösségi politika fejlesztése volt. A sevillai Európai Tanács szerint döntô fontosságú, hogy a migrációs hullámokat a jog ellenôrzése alá helyezzék, szoros együttmûködésben az úgynevezett kibocsátó és tranzitországokkal. Kényes kihívás, hogy a migrációs hullámok kezelésére irányuló intézkedéseknek méltányos egyensúlyt kell teremteniük az unió tagországai területén jogszerûen tartózkodó bevándorlók beilleszkedése, valamint és a nemzetközi konvenciókra, fôleg a Genfi Konvencióra épülô menekültügyi politika, másfelôl az illegális bevándorlás és az embercsempészet elleni eltökélt küzdelem között. Az alapelvek ugyanis nem módosultak: a közösségi politikának tekintettel kell lennie az EU befogadó jellegére, az idegengyûlölet és a rasszizmus elutasítására, a nemzetközi jogi megállapodásokra, de meg kell akadályoznia a visszaélést is a szabályokkal.15 A módosított harmadik pilléres együttmûködés célja, hogy hozzájáruljon a szabadság, biztonság és igazságosság európai övezetének létrehozásához. A cél eléréséhez az unió a szervezett bûnözés, a rasszizmus és az idegengyûlölet leküzdésével járul hozzá, kiemelt figyelmet fordítva a terrorizmus, az ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelem, valamint a gyermekek sérelmére elkövetett bûncselekmények és a korrupció visszaszorítására. A fenti célok megvalósításának kulcsfontosságú eszköze a rendôrségek közti együttmûködés, amelyet az unió elsôsorban az Europol útján kíván megvalósítani. Az Europol Az Europol, azaz az Európai Rendôri Hivatal július 1-jén kezdte meg mûködését. Központja a hollandiai Hágában van. Az Europol nem hagyományos értelemben vett rendôrség, hanem a tagállamok rendôrségei közötti együttmûködés központja. Központi adatbázisa és összekötô tiszti hálózata segíti feladata végrehajtásában. Az Europol szerepének erôsítése, feladat- és hatásköreinek kiterjesztése folyamatosan napirenden van. A szeptember 11-i terrortámadások nyomán a terrorizmus elleni küzdelembe is bevonták az Europolt, és a szervezet ennek nyomán az FBI-jal együttmûködési megállapodást írt alá. A schengeni együttmûködés A nyolcvanas években az EK tagállamai között koncepcionális vita bontakozott ki a személyek szabad áramlásának kérdésében. Egyes tagállamok úgy gondolták, hogy a szabad mozgás csak a tagállamok állampolgáraira vonatkozik, tehát az ellenôrzést a belsô határokon is fenn kell tartani a tagállamok és nem tagállamok állampolgárainak megkülönböztetése érdekében. Mások úgy vélekedtek, hogy a mozgásszabadság mindenkire vonatkozik, azaz a belsô határokon fel kell számolni az ellenôrzést. Mivel a megegyezés akkor még igen távolinak tûnt, 1985-ben öt EK-tagállam Franciaország, Németország, Belgium, Hollandia és Luxemburg aláírta a belsô határokon a határellenôrzés felszámolását célul kitûzô Schengeni Egyezményt. (Az Amszterdami Szerzôdés azóta a schengeni együttmûködés keretében létrehozott joganyagot beemelte az uniós joganyagba.) Az június 14-én aláírt Schengeni Egyezmény után január 15-én aláírták a Schengeni Végrehajtási Egyezményt. Mindkét megállapodás 1995-ben lépett életbe, a schengeni térségben felszámolva a belsô határellenôrzést, és áthelyezve azt a külsô határokra, ahol meghatározott szabályok alapján történik a beutazás és a bevándorlás ellenôrzése. A személyek szabad mozgásának biztosítása érdekében a biztonsági kockázatok kiküszöbölésére közös szabályokat fogad- 1416 tak el a vízumpolitika, a menekültügy és a külsô határellenôrzés területén. Az egyezmény hatályba lépésének második lépcsôjére, azaz az ellenôrzés felszámolására a belsô határokon, az északi államokban március 25-én került sor, miután a Schengeni Egyezményhez a kilencvenes évek folyamán az Egyesült Királyság és Írország kivételével valamenynyi uniós tagállam, továbbá társult tagként Izland és Norvégia is csatlakozott. Mind Írország, mind az Egyesült Királyság fenntartotta magának a jogot a késôbbi csatlakozásra, és London 1999 márciusában jelezte is részvételi szándékát a rendôrségi és a büntetôügyekben történô igazságügyi együttmûködésben. Dánia ezzel szemben, bár tagja a schengeni csoportnak, az egyezmények alapján hozott további intézkedések esetében azonban minden alkalommal külön-külön dönthet arról, hogy alkalmazni kívánja-e azokat vagy sem. Az unióhoz május 1-jén, illetve a késôbbikeben csatlakozó országoknak ugyanakkor feltétel nélkül át kell venniük a schengeni jogszabályokat. Schengeni létszámgyarapodás A Schengeni Egyezmény értelmében ahhoz csak EU-tagállamok csatlakozhatnak. Tekintettel azonban arra, hogy az Európai Unió északi államai tagjai a Schengeni Egyezményhez hasonló tartalmú Északi Útlevél Uniónak, amelynek rajtuk kívül részese Norvégia és Izland is, a schengeni egyezmények aláírói e két utóbbi nem EU-tag országnak társult tagságot ajánlottak fel június 14. Belgium, Franciaország, Hollandia, Luxemburg és Németország november 27. Olaszország június 25. Portugália és Spanyolország november 6. Görögország április 28. Ausztria december 19. Dánia, Finnország és Svédország május 18. Izland és Norvégia A biztonsági kockázat ellensúlyozására további intézkedéseket is bevezettek. Erôsítették a rendôrségek, a vámhatóságok, az igazságügyi hatóságok közötti együttmûködést, valamint a szervezett bûnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet. Mindezen célok megvalósításának elôsegítésére létrehozták a Schengeni Információs Rendszert, angolul Schengen Information System (SIS). Az Amszterdami Szerzôdés aláírását megelôzô kormányközi konferencián a tagállamok vezetôi áttekintették az uniót érintô kihívások leküzdését szolgáló esz- 1517 A schengeni információs rendszer A schengeni mechanizmus központi eleme a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a szerzôdô államok biztonsági hatóságait összekötô informatikai hálózat, ahonnan a tagállamok rendôrségei és erre felhatalmazott hatóságai adatokat kaphatnak egyes személyekrôl, illetve ellopott vagy elveszett tárgyakról, jármûvekrôl. A rendszer célja a közbiztonság, közrend és a nemzetközi személyforgalommal összefüggô biztonsági intézkedések elôsegítése. A külsô határok átlépésekor a schengeni térségbe lépô személyeket ellenôrzik a SIS adatbázisában, és azokat, akik rajta vannak a tiltólistán mert valamely tagállamból kiutasították ôket, vagy bármely más okból bekerültek ebbe a rendszerbe, nem engedik az EU területére lépni, illetôleg megfelelô intézkedést foganatosítanak ellenük. A központi számítógép (C-SIS), mely Strasbourgban található, biztosítja, hogy a hozzá csatlakozó nemzeti hálózatok (N-SIS) azonos adatállománnyal legyenek ellátva. A rendszert kiegészíti az úgynevezett SIRENE hálózat, amely a nemzeti és helyi rendôrségek, vámhatóságok és igazságügyi szervek képviselôibôl áll, feladata az információszerzés, információcsere, koordináció és konzultáció. Miután a SIS rendszer technikailag elérte befogadóképessége határát azaz új tagországok csatlakozása már nem volt lehetséges, megkezdôdött az új, SIS II néven ismert rendszer fejlesztés, amely már kiküszöböli a korábbi rendszer hiányosságait: funkciói, alkalmazási területei bôvebbek, és az unióhoz újonnan csatlakozó országok bekapcsolódását is lehetôvé teszi. Az Európai Bizottság véleménye szerint a SIS II fejlesztése legkorábban 2006-ra fejezôdhet be. közöket. Döntés született a szabadság, biztonság és igazságosság övezetének létrehozásáról, amelynek keretében megfelelô intézkedéseket hoznak a személyek szabad mozgásának biztosításával összefüggésben az unió biztonságát leginkább fenyegetô veszélyek (szervezett bûnözés, illegális migráció, kábítószer-kereskedelem) leküzdésére. A tagállamok vezetôi úgy értékelték, hogy az unió céljainak megvalósítását segíti a schengeni együttmûködés eredményeinek felhasználása, ezért elhatározták a schengeni joganyag átemelését az uniós keretekbe. Errôl az Amszterdami Szerzôdés kiegészítô jegyzôkönyve rendelkezik. A schengeni joganyag uniós jogba történô integrációja nyomán a schengeni együttmûködés vezetô szerve, a Schengeni Végrehajtó Bizottság helyét az Európai Unió Tanácsának Fôtitkársága veszi át. A Tanács egyik legelsô és legfontosabb feladata magának a joganyagnak a meghatározása volt, mely által megteremti a további együttmûködés alapját. Ezt a feladatot a Tanács május 20-án teljesítette, a schengeni joganyagot képezô acquis-lista elfogadásával. Ezek a jogszabályok kivéve a titkos minôsítésûeket megjelentek az EU hivatalos lapjában, az Official Journalban. 16 Több megjelenítése
A SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK TÉRSÉGE AZ EURÓPAI UNIÓBAN I. Európai Közjog és Politika 2008. április 22. Jeney Petra ELŐADÁSVÁZLAT 1. Alapkérdések 2. A bel- jogszabályi kerete (EUSZ, Amszterdami Részletesebben EURÓPAI UNIÓ TÖRTÉNET ÉS RÉSZBEN TÖRTÉNELEM
EURÓPAI UNIÓ TÖRTÉNET ÉS RÉSZBEN TÖRTÉNELEM (Csíkszereda 2006. május 7.) INTEGRÁCIÓ ELMÉLETBEN PREFERENCIÁLIS VÁMÖVEZET: a résztvevők vám- és egyéb kereskedelempolitikai kedvezményeket nyújtanak. Lehet Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA A menekültügyi politika célja a tagállamok menekültügyi eljárásainak harmonizálása egy közös európai menekültügyi rendszer kialakításával. A Lisszaboni Szerződés jelentős módosításokat Részletesebben Az EU gazdasági és politikai unió
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben H A T Á R R E N D É S Z E T I T A N U L M Á N Y O K
VI. évfolyam 1. szám H A T Á R R E N D É S Z E T I T A N U L M Á N Y O K 2009/1. KÜLÖNSZÁM B U D A P E S T - 2009-1 A RENDŐRSÉG TUDOMÁNYOS, TECHNOLÓGIAI ÉS INNOVÁCIÓS TANÁCS HATÁRRENDÉSZETI MUNKACSOPORT Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/361 MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 ) Az Európai Unióról szóló szerződés Korábbi számozás az Európai Unióról szóló Új számozás az Európai Unióról szóló I. Részletesebben A Közbeszerzések Tanácsa útmutatója
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 2 Schengeni övezet. 4 Szlovénia, a schengeni újonc. 5 Schengen alapötlete. 6 Schengen kialakulása. 7 Schengeni biztonsági politika
TARTALOMJEGYZÉK 2 Schengeni övezet 4 Szlovénia, a schengeni újonc 5 Schengen alapötlete 6 Schengen kialakulása 7 Schengeni biztonsági politika 9 Milyen dokumentumokra van szüksége az államhatár átlépéshez Részletesebben Hová vezet a schengeni út?
NB2_bel.qxd 2/6/2008 9:23 PM Page 19 BIZTONSÁGPOLITIKA 19 Berta Krisztina Hová vezet a schengeni út? Magyarország a környezetében lévõ kelet-közép-európai országokkal (Lengyelország, Csehország, Szlovákia, Részletesebben Az Ír Elnökség EU Ifjúsági Konferenciája Dublin, Írország, 2013. március 11-13.
Az Ír Elnökség EU Ifjúsági Konferenciája Dublin, Írország, 2013. március 11-13. Közös ajánlások Az EU Ifjúsági Konferencia a Strukturált Párbeszéd folyamatának eleme, amely az Európai Unió fiataljait és Részletesebben A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2012.2.27.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.6.4. COM(2014) 324 final 2014/0170 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az euró Litvánia általi, 2015. január 1-jén történő bevezetéséről HU HU INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Részletesebben MEGÁLLAPODÁS. azzal a céllal, hogy elősegítsék és továbbfejlesszék a rendőri együttműködést a szomszédos országok között;
BGBl. III - Ausgegeben am 18. April 2008 - Nr. 42 1 von 5 MEGÁLLAPODÁS az Osztrák Köztársaság Kormánya, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között Dolga Vason Rendészeti Együttműködési Részletesebben BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI KAR NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK LEVELEZŐ TAGOZAT NEMZETKÖZI GAZDASÁGI KAPCSOLATOK SZAKIRÁNY
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI KAR NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK LEVELEZŐ TAGOZAT NEMZETKÖZI GAZDASÁGI KAPCSOLATOK SZAKIRÁNY A SCHENGENI RENDSZER BIZTONSÁGÁT SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK MAGYARORSZÁGI Részletesebben Az Európai Unió és a fiatalok. Szőcs Edit RMDSZ Ügyvezető Elnöksége
Az Európai Unió és a fiatalok Szőcs Edit RMDSZ Ügyvezető Elnöksége Milyen céllal jött létre az Unió? az európai államok egységességének ideája nem újszerű gondolat Kant világpolgár Victor Hugo Európai Részletesebben A Nyitott Koordinációs Módszer, mint az EU oktatáspolitikai eszköze
A Nyitott Koordinációs Módszer, mint az EU oktatáspolitikai eszköze Előzmények a Római Szerződésben az oktatásügy kizárólagos nemzeti hatáskörbe tartozó ágazat ennek ellenére a 90-es években elsősorban Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben 5. A NATO. Vázlat. Nemzetközi szervezetek joga 2010. október 07. 1. A NATO létrejötte 2. Tagság 3. Stratégia 4. Szervezet
A TANÁCS 1998. július 17-i 1572/98/EK RENDELETE az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Migrációs kihívások a multikulturalizmus vége? Glied Viktor egyetemi oktató / kutató Pécsi Tudományegyetem IDResearch Szolnok, 2012. december 4. A migráció 220-230 millió migráns (40-50 millió illegális Részletesebben Mire jó a Nemzeti Ifjúsági Tanács?
Mire jó a Nemzeti Ifjúsági PR E S E N TA TION Tanács? Szabados Viktor magyar EU-elnökségi összekötő Budapest, 2011. április 30. Mire jó a Nemzeti Ifjúsági Tanács? PR E S E N TA TION K V_S Mire jó a Nemzeti Részletesebben MENEKÜLTÜGYI MUNKACSOPORT
MENEKÜLTÜGYI MUNKACSOPORT DR DRIENYOVSZKI Lilla ügyintéző/ BM Európai Együttműködési Főosztály Tel: +36 1 441 1519 e-mail: lilla.drienyovszki@bm.gov.hu ÁTTEKINTÉS 1 A Menekültügyi Munkacsoport bemutatása Részletesebben L 342/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005.12.24.
L 342/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005.12.24. A BIZOTTSÁG 2150/2005/EK RENDELETE (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT vonatkozású Részletesebben 2006/2. szám TURISZTIKAI ÉRTESÍTÕ 25 AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS ÉRTESÍTÕJE
XIV. ÉVFOLYAM 2. SZÁM 2008. FEBRUÁR 25. 2006/2. szám TURISZTIKAI ÉRTESÍTÕ 25 AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS ÉRTESÍTÕJE A Turisztikai Értesítõ Szerkesztõsége 1054 Budapest, Részletesebben Belső Biztonság AZ EURÓPAI SZOCIALISTÁK PÁRTJÁNAK PARLAMENTI FRAKCIÓJA
Belső Biztonság AZ EURÓPAI SZOCIALISTÁK PÁRTJÁNAK PARLAMENTI FRAKCIÓJA Mindenkinek szüksége van arra, hogy biztonságban érezze magát akkor, amikor napi ügyeit intézi. Az európai állampolgárok majdnem hatvan Részletesebben Jogszerűen, szakszerűen, következetesen, emberségesen!
Jogszerűen, szakszerűen, következetesen, emberségesen! Szolnok 2012. december 04. Harhai Zsolt igazgató Előzmények Hazánk 1989-ben területi korlátozással csatlakozik a a menekültek helyzetéről szóló 1951. Részletesebben Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016
Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016 A támogató és a lebonyolítók Forrás EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus Lebonyolítók Ökotárs Alapítvány Autonómia Alapítvány Demokratikus Jogok Fejlesztéséért Részletesebben Postai liberalizáció szakszervezeti tapasztalatok. 2011. szeptember 29. Választmány dr. Berta Gyula
Postai liberalizáció szakszervezeti tapasztalatok 2011. szeptember 29. Választmány dr. Berta Gyula 3. postai irányelv (2008/6/EK) Az EU egyik legfontosabb célkitűzése az egységes belső piac megteremtése Részletesebben SI.nergy a szlovén munkaprogram lényege a szinergia. A 18 hónapos vagy trojka-program főbb témái. A szlovén elnökség kulturális prioritásai
35. A 2008-as szlovén EU-elnökség kulturális programja 1 Az Európai Unió 2008-as szlovén elnökségének kulturális programja A 2008. január 1-jén kezdődött hat hónapos szlovén EU-elnökség elsősorban a kultúrák Részletesebben 178/2004. (V. 26.) Korm. rendelet
178/2004. (V. 26.) Korm. rendelet a Nemzetközi Migrációs Politikát Fejlesztő Központ (ICMPD) alapításáról és működéséről szóló Megállapodás és az azt módosító megállapodások kihirdetéséről 1. (1) A Kormány Részletesebben KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében
99 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 21 Ungarischer Vertragstext (Normativer Teil) 1 von 8 BELSŐ MEGÁLLAPODÁS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI KÖZÖTT AZ AKCS-EK PARTNERSÉGI Részletesebben TERRORIZMUS ELLENI KÜZDELEM AZ EU HATÁRIGAZGATÁSI RENDSZERÉBEN, A HAZAI GYAKORLATBAN
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban
A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban A Policy Solutions makrogazdasági gyorselemzése 2011. szeptember Bevezetés A Policy Solutions a 27 európai uniós tagállam tavaszi konvergenciaprogramjában Részletesebben MELLÉKLET I. MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁGNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL. a következőhöz:
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.2.17. COM(2014) 90 final ANNEX 1 MELLÉKLET I. MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁGNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL a következőhöz: Javaslat Részletesebben Az EUREKA és a EUROSTARS program
Az EUREKA és a EUROSTARS program Mészáros Gergely vezető-tanácsos 2014.03.13. Az EUREKA program 1985-ben létrehozott kormányközi együttműködés, Cél: Az európai ipar termelékenységének és világpiaci versenyképességének Részletesebben 2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG
2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG EU SVÁJCI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2006 HATÁROZATA (2006. július 6.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség Részletesebben A Magyar EU elnökség a halászatban, a Közös Halászati Politika változásának lehetséges hatásai a haltermelésre
A Magyar EU elnökség a halászatban, a Közös Halászati Politika változásának lehetséges hatásai a haltermelésre Bardócz Tamás halászati osztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium Az előadás tartalma: Magyar Részletesebben Európáról dióhéjban. Földrészünk, Európa
Európáról dióhéjban Mi az Európai Unió? Európai = Európában található. Unió = egyesíti az országokat és az embereket. Vizsgáljuk meg közelebbről is a kérdést! Mi az, ami közös az európaiakban? Hogyan jött Részletesebben AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA
AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA MEGKÖZELÍTÉSÜNK Az Európai Unió eddigi történetének legsúlyosabb válságát éli. A 2008-ban kirobbant pénzügyi krízist követően mélyreható válság Részletesebben 1962. évi 25. törvényerejű rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény Részletesebben A statisztikai rendszer korszerűsítése
Migráció és integráció Magyarországon A statisztikai rendszer korszerűsítése Gárdos Éva Szakmai főtanácsadó 2010. május 17. Transznacionalizmus és integráció Migráció Magyarországon a második évezred első Részletesebben FRANCIAORSZÁG NYILATKOZATA
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2015. április 17. (OR. fr) Intézményközi referenciaszám: 2013/0025 (COD) 7768/15 ADD 1 REV 1 FELJEGYZÉS AZ I/A NAPIRENDI PONTHOZ Küldi: Címzett: Tárgy: a Tanács Főtitkársága Részletesebben IPARI PARKOK FEJLESZTÉSI LEHETŐSÉGEI MAGYARORSZÁGON
IPARI PARKOK FEJLESZTÉSI LEHETŐSÉGEI MAGYARORSZÁGON DÉL-Dunántúli Regionális Innovációs Ügynökség Nonprofit Kft. 2009. június 17. RAKUSZ LAJOS TISZTELETI ELNÖK IPE Ipari-, Tudományos-, Innovációs- és Technológiai Részletesebben Munkavállalás az EU/EGT tagállamokban az EURES hálózat
Munkavállalás az EU/EGT tagállamokban az EURES hálózat 1 A témák ismertetése A közösségi munkavállalás alapelvei Az átmeneti időszak A munkavállalás sajátosságai az egyes tagországokban Az EURES hálózat Részletesebben A projektmegvalósítás A támogatás forrásának megjelölése. időtartama (alap,előirányzat, nemzetközi. Megvalósít. együttműködő ó szervezet
2. melléklet 3.3. VI. Közzétételi egység: az EU támogatásával megvalósuló fejlesztések leírása Adatszolgáltató: ORFK GF ETO Sors zám A projekt megnevezése A finanszírozás forrása A projektmegvalósítás Részletesebben www.asylumlawdatabase.eu
Funded by the European Commission Háttér A Menekültjog Európai Adatbázisa (European Database of Asylum Law, EDAL) egy 11 EU tagállam menekültjogi esetjogát tartalmazó online adatbázis. Az EDAL összefoglalja Részletesebben 2.2. Az Európai Unió szervezeti felépítése és működése
11 2. Második fejezet Tartalom 2.1 Bevezetés 2.2. Az Európai Unió szervezeti felépítése és működése 2.2.1. Az Unió pillérei 2.2.2. Az előzmények és az Európai Közösség(ek) 2.2.3. A Közös Kül- és Biztonságpolitika Részletesebben EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1
EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1 Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, Részletesebben Gazdasági szabályozás 13. hét A szabályozás hatékonysága
HOGYAN TOVÁBB IRÁNYVÁLTÁS A FOGLALKOZTATÁSPOLITIKÁBAN DR. CZOMBA SÁNDOR államtitkár Nemzetgazdasági Minisztérium 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 76,3 74,1 72,9 71,4 71,0 Forrás: Eurostat TARTÓS LEMARADÁS Részletesebben UTAZÁSI OKMÁNYOK ÉS HATÁRÁTLÉPÉS A SCHENGENI ÖVEZETBEN
UTAZÁSI OKMÁNYOK ÉS HATÁRÁTLÉPÉS A SCHENGENI ÖVEZETBEN A Schengeni Térség kibővülésével, illetve a schengeni határok kitolódásának eredményeként a Magyarország nyugati és északi határszakasza nagy részén Részletesebben NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar TANTÁRGYI PROGRAM. 1. számú példány. 1. A tantárgy kódja: RHRTB08
NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar 1. számú példány 1. A tantárgy kódja: RHRTB08 TANTÁRGYI PROGRAM 2. A tantárgy megnevezése (magyarul): Határrendészeti igazgatás 2. 3. A tantárgy megnevezése Részletesebben 13/13. kötet HU. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben 5932/2/15 REV 2 ADD 1 as/ok/kb 1 DPG
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2015. április 21. (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2013/0024 (COD) 5932/2/15 REV 2 ADD 1 A TANÁCS INDOKOLÁSA Tárgy: EF 25 ECOFIN 69 DROIPEN 13 CRIMORG 15 CODEC 141 Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság MUNKADOKUMENTUM
EURÓPAI PARLAMENT 2004 ««««««««««««2009 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 13.6.2007 MUNKADOKUMENTUM az uniós polgár harmadik országokbeli diplomáciai és konzuli védelméről Állampolgári Jogi, Részletesebben A szabadalmi rendszer jövője j Európában (közösségi szabadalom, szupranacionális. Ficsor Mihály (MSZH)
A szabadalmi rendszer jövője j Európában (közösségi szabadalom, szupranacionális bíráskodás, Londoni Megállapodás) Ficsor Mihály (MSZH) A szellemi tulajdon biztonsága: új eszközök és törekvések MIE-továbbképzés Részletesebben Központi Statisztikai Hivatal
21/63 Összeállította: Központi Statisztikai hivatal www.ksh.hu IV. évfolyam 63. szám 21. május 26. Nemzetközi vándorlás az Európai Unió országaiban A tartalomból 1 Bevezetõ 1 Az Európai Unió országaiban Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
A SZUBSZIDIARITÁS ELVE Az Unió nem kizárólagos hatáskörei vonatkozásában a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződésben foglalt elve meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az Unió rendelkezik Részletesebben Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) 1. Cikk. 2. Cikk. 3. Cikk
1979. évi 19. törvényerejű rendelet a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás kihirdetéséről (A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa csatlakozási okiratának letétbe helyezése Részletesebben Nemzetközi szervezetek és a válságkezelés ENSZ, NATO és EU
Nemzetközi szervezetek és a válságkezelés ENSZ, NATO és EU Dr. Benkő Tibor vezérezredes Honvéd Vezérkar főnök 2013. szeptember 26. Tartalom Magyarország biztonságának és a nemzetközi szervezetek válságkezelési Részletesebben A hozzáadott érték adó kötelezettségekből származó adminisztratív terhek
A hozzáadott érték adó kötelezettségekből származó adminisztratív terhek 15.02.2006-15.03.2006 A beállított feltételeknek 589 felel meg a(z) 589 válaszból. Jelölje meg tevékenységének fő ágazatát. D - Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben 2005. évi III. Kiegészítő Jegyzőkönyv
2005. évi III. Kiegészítő Jegyzőkönyv http://humanitarius.nemzetkozijog.hu Kiegészítő Jegyzőkönyv az 1949. augusztus 12-én aláírt Genfi Egyezményekhez egy további megkülönböztető jelvény elfogadásáról Részletesebben Ellenőrző mechanizmus. Az Európa Tanács Emberkereskedelem. Elleni Fellépéséről szóló Egyezménye
Ellenőrző mechanizmus Az Európa Tanács Emberkereskedelem Elleni Fellépéséről szóló Egyezménye Mik az Egyezmény céljai? Az Európa Tanács Egyezménye az Emberkereskedelem Elleni Fellépésről 2008. február Részletesebben Magyar állampolgárok beutazása az európai országokba
Magyar állampolgárok beutazása az európai országokba Tények az EU-ról Fiataloktól Fiataloknak Szeged, 2010. Magyar állampolgárok beutazása az európai országokba Utazás az Európai Gazdasági Térség tagállamaiba Részletesebben Munkaidő-szab{lyoz{s Európ{ban A Policy Solutions közpolitikai h{ttérelemzése az Európai Unió egyes tag{llamainak munkaidő-szab{lyoz{s{ról
42. Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? 2000. óta létezik az Európai Unió egységes kultúratámogató programja. A korábbi Részletesebben BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 1/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: TARTALOMJEGYZÉK JOGI AKTUSOK ÉS Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben Menekültügy: tovább bővíthető a magyar szabályozás
Menekültügy: tovább bővíthető a magyar szabályozás Az Alapjogokért Központ megvizsgálta a hazai, illetve az európai uniós menekültjog egyes részletszabályait. Az elemzés során a Központ arra a megállapításra Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA. Javaslat TANÁCSI RENDELET. a személyek határátlépésére irányadó szabályok Közösségi Kódexének létrehozásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 26.5.2004 COM(2004) 391 végleges 2004/0127 (CNS) Javaslat TANÁCSI RENDELET a személyek határátlépésére irányadó szabályok Közösségi Kódexének létrehozásáról. Részletesebben A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai és hazai szemmel
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben RÉSZLETES TÁJÉKOZTATÓJA AZ EURÓPAI EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI KÁRTYÁRÓL
AZ ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR RÉSZLETES TÁJÉKOZTATÓJA AZ EURÓPAI EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI KÁRTYÁRÓL A Magyarországon egészségügyi szolgáltatásra jogosult személyek, akik Magyarországon, vagy az Európai Részletesebben MAGYAR ÉS EURÓPAI MUNKA- ÉS KÖZSZOLGÁLATI JOG
Prugberger Tamás MAGYAR ÉS EURÓPAI MUNKA- ÉS KÖZSZOLGÁLATI JOG (A magyar és a közép-kelet-európai munka- és közszolgálati jog reformja a nyugat-európai államok jogi szabályozásának tükrében, az amerikai Részletesebben Migrációs és menekültügyi kérdés-felelt
Migrációs és menekültügyi kérdés-felelt Van-e Magyarországra irányuló megélhetési bevándorlás? o Magyarország nem célpontja a bevándorlásnak. A Magyarországon élő külföldiek száma lényegében évek óta változatlan: Részletesebben TÁMOP 5.5.3-08/01-2008-0005. IMPULZUS Program. Európai uniós foglalkoztatási ismeretek és forrásteremtés 2009. November 5-7.
TÁMOP 5.5.3-08/01-2008-0005 IMPULZUS Program Európai uniós foglalkoztatási ismeretek és forrásteremtés 2009. November 5-7. Budapest Az uniós támogatások története TÁMOP 5.5.3. Előcsatlakozás Előcsatlakozási Részletesebben Barcelonai Folyamat 10.
Az Euro-mediterrán Partnerség és a kultúra 40. Kultúrák közötti párbeszéd vagy a gazdasági érdekek újabb fajta megnyilvánulása? - az Euro-mediterrán Partnerség és a kultúra A mediterrán régió nagy és kiegészítő Részletesebben Európa. Népessége: 731.000.000 fő Népsűrűsége: 70 fő/ km² Területe: 10508000 km² Országainak száma: 74
Európa Európa Földünk egyik kontinense, amelynek határai nyugaton az Atlanti-óceán, északon a tenger, keleten az Urál hegység, az Urál folyó és a Kaszpi-tenger, délkeleten a Kaukázus és a Fekete-tenger, Részletesebben SZINDIKÁTUSI SZERZŐDÉS
MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYBEFOGLALT EGYSÉGES SZERKEZETŰ SZINDIKÁTUSI SZERZŐDÉS A NYUGAT-DUNÁNTÚLI RÉGIÓ BRÜSSZELI KÉPVISELETÉNEK LÉTREHOZÁSÁRA ÉS MŰKÖDTETÉSÉRE PREAMBULUM A jelen okiratban a szerződő felek a közöttük Részletesebben A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve
1 / 5 2014.10.20. 14:36 A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve 2012.08.10. A Tanács 2004/80/EK irányelve Nyomtatás: A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve a bűncselekmények áldozatainak Részletesebben EU-jog háttéranyag 2003. júniusi vizsgákhoz
i vizsgákhoz A Maastrichti Szerződés (Római Szerződés) Előzmények : 1971 elején a Werner-terv alapján a gazdasági és monetáris unió terve a Bretton Woods-i pénzügyi rendszer összeomlása, az 1973 74. évi Részletesebben SZOLGÁLTATÁSI ÓRAREND Érvényes: 2015. szeptember 7-től
2760 Nagykáta, Dózsa Gy. u. 10 SZOLGÁLTATÁSI ÓRAREND Érvényes: 2015. szeptember 7-től I. Belföldi forint fizetési ok JÓVÁÍRÁS Megbízás típusa GIRO-IG1 GIRO IG2 VIBER TERHELÉS Takarékszövetkezetünk nostro Részletesebben Közigazgatási Megállapodás
BGBl. III - Ausgegeben am 18. August 2005 - Nr. 150 1 von 5 Közigazgatási Megállapodás az Osztrák Köztársaság Szövetségi Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között az Európai Unió Tanácsa 2003. február Részletesebben Itthon, Magyarországon
Itthon, Magyarországon Dóra Bálint Nemzetközi Migrációs Szervezet IOM Budapest 2012 Bepillantás az IOM-be Az IOM küldetése IOM Magyarországon Otthon, Magyarországon alapok Otthon, Magyarországon célok Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben 64 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 62 Anhänge_ 46-Prot_1999_hu4 HU Ung. (Normativer Teil) 1 von 8
64 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 62 Anhänge_ 46-Prot_1999_hu4 Ung. (Normativer Teil) 1 von 8 A KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOK NYERESÉG-KIIGAZÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS KETTŐS ADÓZTATÁS MEGSZÜNTETÉSÉRŐL SZÓLÓ, Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Kulturális és Oktatási Bizottság VÉLEMÉNYTERVEZET. a Kulturális és Oktatási Bizottság részéről

matches: Bíróság BíRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Elutasította az EJEB, mert nem tett alkotmányjogi panaszt - Jogászvilág
Kezdőlap » Elutasította az EJEB, mert nem tett alkotmányjogi panaszt
A volt ügyvezető (a továbbiakban: kérelmező) a West Balkán nevű szórakozóhelyet üzemeltető magyar gazdasági társaság vezetője volt, amely zenés rendezvényekre adott bérbe helyiségeket.
A társaság egy másik olyan cégnek is bérbe adott helyiségeket, amely ott korábban koncerteket szervezett.
Az emlékezetes estén egy bekiabálás miatt pánik tört ki a szórakozóhelyen, az emberek elestek, taposták egymást, amelynek következtében három ember életét vesztette.
Alig egy év múlva a belügyminiszter tájékoztatta a sajtót, hogy azonosították a tragédia felelőseit, köztük a kérelmezőt.
A kerület polgármestere egyértelműen a kérelmezőt tette felelőssé és reményét fejezte ki, hogy a kérelmezőt szabadságvesztésre ítélik.
Végül 2012 júniusában a Pesti Központi Kerületi Bíróság (a továbbiakban: PKKB) elsőfokon bűnösnek mondta ki a kérelmezőt foglalkozás körében elkövetett tömegszerencsétlenséget okozó gondatlan veszélyeztetés bűntettében. A PKKB két év 8 hónap szabadságvesztésre ítélte a kérelmezőt és két évre eltiltotta őt a rendezvényszervezési tevékenységtől.
Az orvosszakértői vélemény alapján a bíróság megállapította, hogy az áldozatok halála a lépcsőkön leáramló tömeg által a testre kifejtett nyomás miatt következett be. A bíróság ebből azt a következtetést vonta le, hogy az országos tűzvédelmi szabályzatban előírt épületbiztonsági és tűzvédelmi szabályokat nem tartották be és nem készítettek kiürítési tervet. A vádlottak az illetékes tűzoltóságot sem értesítették, ezért az nem tudta a rendezvény megtartása előtt elvégezni a tűzvédelmi szempontú felülvizsgálatot. A PKKB előtt nem merült fel arra vonatkozó bizonyíték, illetve a vádlottak sem hivatkoztak arra, hogy a terem kiürítésére vonatkozó tervet előzetesen elkészítették.
A PKKB a szemtanúk elmondásai alapján arra a következtetésre jutott, hogy: „A vádlottak foglalkozás körében elkövetett gondatlan magatartása miatt következett be a kockázatot, mivel a szervezők nem gondoskodtak a lépcsőházak biztonságos használatáról, és nem állt rendelkezésre megfelelő számú vészkijárat sem, amely önmagában olyan kockázatot jelent, amellyel a szervezőknek számolniuk kellett volna.”
A PKKB a bizonyítási eljárás során figyelembe vette a helyszínről készült fotókat és jelentéseket, amelyek bizonyították, hogy a vészkijáratok el voltak torlaszolva. A bíróság szerint a rendezvény biztonságának garantálása a kérelmező szerződéses kötelezettsége volt, ezért ő volt felelős a jogszabályi kötelezettségek betartásáért.
A védelem azzal érvelt, hogy az esemény társszervezői félrevezették a kérelmezőt a résztvevők számával kapcsolatban, ezért nem volt tudomása arról, hogy 2.883 embert engedtek be a terembe. A bíróság ezt az érvet nem találta megalapozottnak, mert a vádlott igazolhatóan 1.500-1.800 ember beengedéséről tudott, a teremben azonban a jogszabályi kötelezettségek betartása esetén, csak 300 fő tartózkodhatott volna.
A PKKB az ítéletében kifejtette, hogy a döntése generál preventív célokat is szolgál, ezért „fel kívánja hívni a társadalom figyelmét a megfelelő gondosság tanúsítására és ne menjen szembe a kikristályosodott bírósági gyakorlattal a társadalmi igények kielégítése érdekében.”
A másodfokon eljáró Fővárosi Törvényszék ítéletében 3 év 4 hónap szabadságvesztésre súlyosította a büntetést, de a büntetés felének kitöltését két év próbaidőre felfüggesztette.
A Fővárosi Törvényszék szerint az elsőfokú eljárásban nem sérült a kérelmező védelemhez való joga, a tárgyalási jegyzőkönyvek nem tartalmaznak erre utaló kijelentéseket, illetve a védelem kérdéseket intézhetett a tanúkhoz és a többi vádlotthoz is.
A bíróság szerint a szakértők meghallgatása során elkövetett eljárási szabálysértések érdemben nem befolyásolták a bíróság döntését a kérelmező által indítványozott további bizonyítások pedig nem voltak relevánsak a felelősség megállapítása szempontjából.
A kérelmező nem fordult az Alkotmánybírósághoz alkotmányjogi panasszal a jogerős bírósági ítélettel szemben, hanem közvetlenül az EJEB-hez fordult az EJEE 6. cikkében foglalt tisztességes tárgyaláshoz való jogának és a fegyveregyenlőség elvének megsértése, illetve a bíróság elfogultsága miatt.
A kormány arra hivatkozott, hogy a kérelmezőnek lehetősége volt alkotmányjogi panasszal fordulni az Alkotmánybírósághoz, amely hatékony jogorvoslatot nyújtott volna számára. A bíróság elfogultságával kapcsolatban pedig lehetősége lett volna kifogást benyújtani, amellyel szintén nem élt. A kormány szerint a kérelmező nem merítette ki a nemzeti jogorvoslati rendszer alapján rendelkezésére álló lehetőségeket, amely az EJEB-hez fordulás egyik feltétele, így a kérelmet el kell utasítani.
A kérelmező vitatta a kormány álláspontját arra hivatkozással, hogy a kormány nem mutatott be egyetlen olyan esetet sem, amikor az alkotmányjogi panasz az EJEB esetjogával összhangban értelmezve megfelelő és hatékony jogorvoslatot nyújtott volna.
Az elfogultsági indítványokkal kapcsolatban kifejtette, hogy azokat nem tudta megtenni, mert bizonyítási indítványait indokolás nélküli pervezető végzésekben utasították el, így azok ellen csak az ítéletben foglaltak alapján tudott kifogást emelni, azonban addigra már lefolytak az eljárások, így a bíróságot elfogultságra hivatkozással nem lehetett kizárni.
Az EJEB osztotta a kormány álláspontját, amelyet a Mendrei v. Magyarország ügyben hozott döntésével támasztott alá, amely szerint az alkotmányjogi panasz hatékony jogorvoslatnak tekinthető, amely alkalmas volt arra, hogy megfelelő elégtételt nyújtson a kérelmező számára.
Az EJEB a fenti döntését a jelen ügyben is megerősítette, mivel a kérelmezőnek lehetősége volt alkotmányjogi panasszal élni.
Az EJEb szerint, amennyiben a kérelmező az Alkotmánybíróság előtt a védelemhez való jogának megsértésére, a bíróságok elfogultságára és a fegyveregyenlőség elvének megsértésére hivatkozik az Alkotmánybíróság képes lett volna megsemmisíteni az alaptörvény-ellenes döntéseket.
Az EJEB szerint a kérelmező panasza az Alaptörvényben garantált tisztességes eljáráshoz való jog keretei közé tartozik.
A Király és Dömötör v. Magyarország üggyel összehasonlítva az EJEB alapvető különbségként emelte ki, hogy abban az ügyben a kormány nem bizonyította, hogy a kérelmezőnek alkotmányos joga vagy a bírói gyakorlat alapján volt lehetősége az Alkotmánybírósághoz fordulni. A jelen ügyben azonban az Alaptörvény XXVIII. cikke az EJEE 6. cikkéhez nagyon hasonló megfogalmazással biztosítja ezt a jogot a kérelmező számára.
Az alkotmányjogi panasz alkalmas a kérelmező jogaiban szenvedett sérelem orvoslására, mivel az alaptörvény-ellenes ítélet megsemmisíthető, igaz a jogsérelemért nem illeti meg kártérítés a sérelmet szenvedett felelt, de ez a jogorvoslat hatékonyságát nem érinti.
Az EJEB szerint tehát az Alkotmánybíróságról szóló törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. § és 27. §-a alapján együttesen vagy akár csak a 27. § alapján is alkotmányjogi panasszal lehetett volna élni a jogsértő bírói ítélettel szemben, amelynek sikere esetén a kérelmező büntetőjogi felelősségét új eljárásban bírálták volna el. Az EJEB szerint az Abtv. által az alkotmányjogi panasz előterjesztésére előírt, a jogerős ítéletről való tudomásszerzéstől számított 60 napos határidő megfelelőnek tekinthető.
Ugyan a kormány nem hivatkozott olyan konkrét esetekre, amelyek az alkotmányjogi panasz megfelelőségét támasztanák alá, ugyanakkor a szubszidiaritás elvéből kiindulva az EJEB nem akarta átvenni az Alkotmánybíróság szerepét, mivel alkotmányjogi panasz hiányában annak lehetősége sem volt elbírálni a kérelmező panaszát.
Az EJEB hivatkozott az Abtv. 29. §-ára is, amely szerint az ítélet alaptörvény-ellenességének egyetlen feltétele, hogy a jogsértés érdemben befolyásolja a bíróság döntését, amely az EJEB elé terjesztett kérelemben hivatkozott jogsértések alapján várhatóan az Alkotmánybíróság előtt is megállt volna.
Az EJEB kifejtette, hogy kész megváltoztatni a jelen ügyben foglalt álláspontját, amennyiben a későbbiekben az alkotmányjogi panasz hatékonyságával kapcsolatban kétely merül fel.
Mivel azonban a jelen ügyben az alkotmányjogi panaszt az EJEB hatékony jogorvoslatnak tekintette, amelyet a kérelmező nem vett igénybe, ezért a benyújtott kérelmet elfogadhatatlannak tartotta.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság