text:
⭐Mezei Péter: Tisztul a kép a RapidShare körül? a DDL szolgáltatók felelősségének korlátozása 1
Mezei Péter: Tisztul a kép a RapidShare körül? a DDL szolgáltatók felelősségének korlátozása 1
Download "Mezei Péter: Tisztul a kép a RapidShare körül? a DDL szolgáltatók felelősségének korlátozása 1"
1 Mezei Péter: Tisztul a kép a RapidShare körül? a DDL szolgáltatók felelősségének korlátozása 1 Végtelen történet A videomagnóknak a szórakoztatóiparra gyakorolt esetleges negatív hatásaival kapcsolatban az alábbi hasonlattal kongatta meg a vészharangot Jack Valenti 1982-ben: Azt kell mondjam, hogy a videomagnó olyan az amerikai filmproducernek és az amerikai nézőközönségnek, mint a bostoni fojtogató az otthon egyedül lévő nőnek. 2 A gyakran merev és túlzó megfogalmazásairól ismert Valenti vészjósló hangjait viszont az USA Legfelsőbb Bírósága sem hallgatta meg, s a híres Betamax ügyben teret engedett a videomagnók terjedésének. 3 Az előbbi technológiától elkülönülve fejlődött ki az internet, mely napjainkra a társadalmi élet meghatározó területévé nőtte ki magát. 4 E fejlődés részeként jó ideje az előzőekhez megszólalásig hasonlító, ám azoknál még komolyabb dilemmákkal szembesülnek a szerzői jogosultak műveik online környezetben való felhasználása kapcsán. 5 Ennek a legtöbb oka technikai eredetű. Kiemelkedik ezek közül az internetes sávszélesség folyamatos bővülése, ami hozzájárult az egyre nagyobb terjedelmű fájlok megosztásához. A legnagyobb kihívást minden bizonnyal a hangzatosan, de nem túl pontosan fájlcserélésnek nevezett jelenség adja. Az ezzel kapcsolatos széles joggyakorlat és jogirodalom, illetve az elmúlt egy-két évben felerősödő jogalkotói munkásság is világosan igazolja ezt. Ennek is köszönhetően nem csupán a felhasználók, hanem a különféle internetes szolgáltatók is alternatívák kidolgozásán fáradoznak. 6 A jelen folyóirat hasábjain, 2009 során jelent meg az első olyan magyar írás, ami részletesen vizsgálta ezen alternatívák egyikét, az ún. direct download link (DDL) szolgáltatást. 7 Ez a jellegét tekintve tárhely-szolgáltatásként értékelhető technológia arra ad lehetőséget a felhasználóknak, hogy a különféle terjedelmű és kiterjesztésű adataikat feltöltsék egy szerverre, ahonnan az egy, a szolgáltató által automatikusan generált link segítségével bárhonnan letölthetővé válik. Az említett tanulmány szerzői akkor arra vállalkoztak, hogy az addig meghozott német felsőbírósági ítéletek fényében összefoglalják a DDL szolgáltatás szerzői jogi vonatkozásait, illetve teszteljék három szolgáltató (a RapidShare, a MegaUpload, és a Data.hu) értesítési és eltávolítási gyakorlatát. A jelen tanulmány az előzőek folytatását adja. Ennek időszerűségét az adja, hogy egyrészt három olyan tartományi legfelsőbb bírósági (a továbbiakban: OLG) ítélet is született Németországban, amelyik tovább finomítják a német gyakorlatot, másrészt az Egyesült Államokból is hozható immáron olyan ítélet, amely bizonyos feltételek mellett kizárta a RapidShare felelősségét a szolgáltatása segítségével mások által elkövetett szerzői jogsértésekért. Ezen ítéletek segítségével arra is lehetőség nyílik, hogy a tárhely-szolgáltatók vonatkozásában összehasonlítsuk e két ország jogszabályi előírásait és bírósági gyakorlatát, és észrevegyük az azok között fellelhető lényeges hasonlóságokat. 12 Új szelek a német felsőbírósági gyakorlatban 2009-et megelőzően a német felsőbíróságok szintjén alapvetően kétféle gyakorlat körvonalazódott a DDL szolgáltatásokat illetően. Egyik irányként az OLG Köln zeneművekkel kapcsolatos ítéletében 2007-ben úgy érvelt, hogy a RapidShare nem felelős az esetleges szerzői jogsértésekért, azonban az azokról való tudomásszerzést követően ellenőrzési kötelezettsége ( Prüfungspflicht ) keletkezik. Ennek keretében köteles mindent megtenni a további jogsértések megakadályozása érdekében. A bíróság szerint a RapidShare által a feltöltött adatok ellenőrzésére és a már letiltott fájlok újbóli feltöltésének megakadályozására igénybe vett MD5 eljárás 8 alkalmatlan e feladat teljesítésére. Valódi kontroll csak a RapidShare-től teljesen függetlenül, mások által üzemeltetett DDL linkgyűjtemények, illetve keresőoldalak 9 ellenőrzésével lenne elérhető. Azonban mivel az Elker-irányelv cikke kizárja az általános vizsgálati kényszert, ezért a RapidShare-t a kölni fórum sem kötelezte a felperes által megjelölt több száz DDL linkgyűjtemény, illetve keresőoldal szűrésére. 11 A felsőbírósági gyakorlat másik lehetséges irányát az OLG Hamburg dolgozta ki. 12 E fórum úgy találta, hogy bár a RapidShare közvetlenül nem, azonban mögöttes jelleggel ( Störerhaftung ) felelős a szolgáltatása segítségével elkövetett jogsértésekért. Így nem csak reaktív, hanem proaktív, vagyis megelőző intézkedéseket is köteles tenni a jogsértések megakadályozása érdekében. Ennek keretében a bíróság a korábban jogellenesen feltöltő személyek, illetve bizonyos fájltípusok (pl. mp3, illetve szoftverfájlok) folyamatos szemmel tartására, valamint a tömörített fájlok vizsgálati célú kicsomagolására, illetve a kóddal ellátott fájlok automatikus blokkolására kötelezte a RapidShare-t. 13 A fenti két döntés eltéréseire részben magyarázatot adhat, hogy míg a kölni fórum zeneművekkel, addig a hamburgi bíróság szoftverekkel kapcsolatos jogsértésekre koncentrált. E két műtípus (elsősorban a velük kapcsolatos szabad felhasználási esetkörök) eltérő szerzői jogi megítélése miatt nem alaptalan a két ítélet különbözősége. A jelen tanulmány által feldolgozni kívánt három friss német döntés közül az elsőt az OLG Hamburg adta ki, melyben indokolatlanul tovább szigorította fentiekben bemutatott álláspontját es döntésének alapját fényképek engedély nélküli feltöltése és nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétele képezte. Az eljáró tanács a korábbiakhoz hasonlóan jelezte, hogy a RapidShare sem tettesként, sem részesként nem követett el semmilyen szerzői jogsértést, azonban a felhasználók jogellenes cselekményeihez nyújtott akaratlagos és adekvát okozatos segítsége folytán mögöttes felelősség terheli. 15 Ebből következően pedig a korábban jogsértésen ért felhasználók ellenőrzésével, és a feltölteni kívánt tartalmaknak még a feltöltést megelőző, illetve feltöltés közbeni megvizsgálásával köteles proaktív jelleggel is fellépni a jogsértésekkel szemben. 16 A bíróság által elképzelt proaktív szűrés realitása viszont szinte egyenlő a nullával. Az ingyenes szolgáltatás keretében ugyanis a feltöltés teljes egészében anonim jelleggel történik, így e felhasználók azonosítása lehetetlen (az IP-címek ebben nem nyújtanak segítséget). Ugyanígy elképzelhetetlen, szinte abszurd, hogy a RapidShare a feltöltést megelőzően valamilyen kémtechnológia révén előre betekinthessen a feltölteni kívánt fájlokba, azok tartalmának jogszerűségét kontrollálandó. Az OLG Hamburg másik fontos végkövetkeztetése szerint az alapvetően bűnös szándékkal bíró szolgáltatás 23 nem állhat a német jogrend védelme alatt. 17 Mint majd látjuk alább, e megállapítást is komoly kritika érte a joggyakorlat és a jogirodalom által. A hamburgi fórum ítélete egyelőre nem jogerős, a BGH általi felülvizsgálata várható. 18 Ennek fényében az sem meglepő, hogy az OLG Düsseldorf 2010-ben meghozott két ítéletében az előzőekhez képest harmadik irányvonalat képviselve elhatárolódott a DDL szolgáltatók automatikus démonizálásától. A bíróság ráadásul azt is kizárta, hogy az ellenőrzési kötelezettség elégtelensége folytán automatikusan megállapítható legyen a szolgáltató mögöttes felelőssége. 19 Az OLG Düsseldorf eljárásának alapját mindkét ügyben a Capelight Pictures által indított kereset adta. A stúdió azért indított pert a RapidShare ellen, mert annak szolgáltatása révén engedély nélkül vált a nyilvánosság számára hozzáférhetővé a stúdió hét filmje. 20 A DDL szolgáltatót elmarasztaló első fokú ítéleteket az OLG Düsseldorf mindkét esetben felülbírálta. A Rapidshare I. ügyben az OLG Düsseldorf az eddigi gyakorlattal összhangban úgy érvelt, hogy a DDL szolgáltató se tettesként, se részesként nem vonható felelősségre a felhasználók által elkövetett szerzői jogsértésekért, mivel ez feltételezné a szándékos elkövetést, avagy hogy konkrétan tudjon az adott jogsértésekről. 21 A gyakorlatban viszont a RapidShare mindaddig nem szerezhet tudomást a szervereire feltöltött tartalom jogellenes voltáról, amíg az arra utaló linket a felhasználó nyilvánosságra nem hozza. 22 Így legfeljebb a mögöttes felelősség tétele alkalmazható a DDL szolgáltatókra. A DDL szolgáltatókra a szerzői jogi előírások mellett az elektronikus kereskedelmi normák is vonatkoznak. Ennek keretében a közvetítő szolgáltatókat megillető felelősségkorlátozási klauzulákra csak addig hivatkozhatnak, amíg a jogsértésről nincs tudomásuk. 23 Ráadásul abban az esetben, ha a szerzői jogosult a felhasználók által elkövetett konkrét jogsértésekről tájékoztatja a közvetítő szolgáltatót, akkor utóbbi nem csupán a jogsértő tartalom eltávolítása, hanem a jövőbeli jogsértések megakadályozása iránt is köteles lépéseket tenni. 24 Az OLG Düsseldorf szerint azonban e konkrét esetben a felperes elmulasztotta bizonyítani, hogy a RapidShare tudott volna a jogsértésekről. Így nem kötelezhető arra, hogy általános jelleggel ellenőrizze a szerverein tárolt adatokat. Egyrészt ezek feltöltése, illetve a linkek nyilvánosságra hozatala a feltöltő/felhasználó kezében van, s ezért a RapidShare nem tudhatja, hogy vajon e tartalmak jogszerűek vagy épp jogsértőek, másrészt saját linkgyűjtemény, illetve keresőfunkció híján lehetetlen a rendszer monitorozása. Ehhez hasonlóan kevés sikerrel kecsegtetnek a kulcsszavas keresések (hiszen semmi sem garantálja, hogy egy adott szó automatikusan jogellenes tartalomra utal, a felhasználók ráadásul, a rejtőzködést szolgálandó, nagy gyakorisággal látják el fals nevekkel a fájlokat). Ehhez hasonlóan az IP-címek gyűjtése, és a kiterjesztések (pl..rar,.avi,.mov,.mpeg stb.) szerinti blokkolás sem lehet hatékony a jogsértések megelőzésére. Előbbi esetén a dinamikus IPcímek folyamatos változása miatt aránytalanul nehéz lenne a konkrét felhasználó beazonosítása, utóbbi kapcsán pedig világos, hogy egy kiterjesztés önmagában alkalmatlan egy konkrét jogsértés bizonyítására. Ugyanígy nem garantálja azt semmi, hogy a feltöltő valós kiterjesztés használjon, vagy hogy egyáltalán használjon valamilyen kiterjesztést. 25 A bíróság végül a kölni fórum véleményével ellentétben úgy találta, hogy a letöltő linkek megkeresésében segédkező DDL linkgyűjtemények, avagy a Google keresőmotorjának a monitorozására (a RapidShare és a linkgyűjtemények, illetve a Google közötti szervezeti összefonódás híján) ugyancsak nincs lehetőség. 26 34 Az OLG Düsseldorf második döntésével az előzőeket tovább finomítva hangsúlyozta, hogy a RapidShare szervereire való puszta feltöltés nem lép túl a magáncélú többszörözés törvényi keretein. 27 Nem utal a jogellenes használatra az sem, ha például a feltöltött fájl neve (illetve az ennek fényében generált link) szó szerint tartalmazza a kérdéses film címét, esetleg azt a megjelölést, hogy DVDRip. Mindkét információ technikai jellegű, és önmagában nem képes azt bizonyítani, hogy a forrás jogsértő volna. 28 A fenti döntések fényében világosan látható, hogy a felsőbíróságok gyakorlata között jelentős ellentétek feszülnek. Ennek részben maga az idő az oka. A RapidShare szolgáltatása teljesen másként működött 2007-ben, mint ahogy működik napjainkban. Folyamatos fejlesztés alatt áll, s ennek részeként ma már komoly hangsúlyt fektet a cég, hogy mindenben megfeleljen a jogi előírásoknak. Így bár eredendően kifogásolható volt a jogellenes tartalmak szűrésének hiánya, idővel azonban alkalmazni kezdte a szolgáltató az MD5-eljárást, 29 s mint alább még látni fogjuk, folyamatos csatát fojtat a RapidShare a nevét engedély nélkül használó linkgyűjteményekkel szemben. Az eltérések másik világos oka, hogy a fenti jogesetek a lehető legszélesebb körben érintették a szerzői műveket (fényképek, zenék, videofilmek és számítógépes programok), s ezek (szabad) felhasználása szerzői (és szomszédos) jogi szempontból eltéréseket mutat. Épp ezért attól is óva kell inteni mindenkit, hogy az OLG Düsseldorf fenti döntéseit kötelező érvényű precedensként fogja fel. E minősítést mindaddig nem érdemelhetik ki a fórum ítéletei, amíg azt az audiovizuális művektől eltérő műtípusokra vonatkozó döntések meg nem erősítik. Mindezek ellenére úgy tűnik, hogy ez utóbbi irányvonal felel meg leginkább a német szerzői jogi, általános polgári jogi, és elektronikus kereskedelmi szabályozásnak. Az OLG Hamburg által kiszabott szigorú szankciók gyakorlati megvalósítása lehetetlennek tűnik. Így egyrészt a TMG 15. -ába ütközne, hogy a RapidShare kötelezővé tegye a felhasználóknak az oldalon való regisztrációt, mivel a fenti előírás ezt csak fizetős szolgáltatások esetére írja elő. Ez az elvárás ráadásul alkotmányos normákba is ütközhet. Sőt valószínűleg visszatartó erőt sem jelentene, hiszen a felhasználók felhasználásonként újabb és újabb profilt használhatnának. Mi több szinte lehetetlennek tűnik a napi több százezres felhasználói kör tökéletes nyomon követése. Ugyanígy elképzelhetetlen, hogy az ugyancsak naponta feltöltött több százezer fájl tartalma ellenőrzésre kerüljön. Világos, hogy emberi erőforrás nincs erre, azonban az ellenőrzést automatizálni sem lenne helyes, mert az könnyen a jogszerű felhasználók érdekeit sértő, kontroll nélküli törlést eredményezhet. 30 Ehhez hasonló szélmalomharcnak tűnne a jogsértést elkövető felhasználók törlése a rendszerből, hiszen egyrészt semmi nem akadályozná meg őket abban, hogy új profillal regisztráljanak, másrészt a jogsértők pontos azonosítása az IP címek dinamikus jellege folytán ugyancsak nehézségekbe ütközik. 31 Világos persze, hogy az OLG Düsseldorf előbbi két racionálisnak nevezhető döntése messze nem felmentő ítélet. Több olyan kötelezettséget ró a közvetítő szolgáltatóként funkcionáló RapidSharere, melyek elmulasztása esetén vele szemben eljárás indítható. Ezek azonban messze nem írnak elő olyan szigorú cselekvési kényszert, mint amit az OLG Hamburg ítélete tartalmazott. Ez a vélekedés határozottan üdvözölhető. Egyrészt a jogszabályi keretekbe nem férnek bele a hamburgi fórum által a RapidShare-re kiszabott kötelezettségek, másrészt fontos, hogy bár a szolgáltatás alapjaiban nem jogsértő, ám igenis használható jogsértésre, melyek megakadályozása céljából fontos tisztázni a RapidShare felelősségének kereteit. 45 Perfect 10 tetralógia A DDL szolgáltatóknak az Egyesült Államok szerzői joga alapján esetleg jelentkező felelősségét bemutató fejezet címválasztása nem véletlen. Adott egy felnőtt tartalmak (elsősorban magazinok, s ennek részeként főleg fényképek, illetve filmek) készítésével foglalkozó cég, amely hosszú időn keresztül igyekszik jogi eszközökkel megakadályozni, hogy a felhasználók a szerzői jogilag védett tartalmait engedély nélkül terjesszék/tegyék elérhetővé. E szerzői jogosult úgy döntött, hogy a jogellenesen cselekvő weblapok helyett egy szintet feljebb lépve az azok felett található különböző közvetítő szolgáltatókat veszi össztűz alá. Végül e szerzői jogosult azzal szembesült, hogy a jogsértések nem csak hogy megállíthatatlanok, de a jelenlegi szerzői jogi rendszerben a közvetítő szolgáltatókon keresztül sem képes ellene hatni. Egyes szerzők ennek a hadjáratnak a legismertebb állomásait a Perfect 10 trilógia névvel látták el. 32 A kifejezés találó, hiszen a Perfect 10 a 2007-es év során három fontos perben is vesztesen hagyta el a tárgyalótermet. Először akkor, amikor a felnőtt tartalmakat kínáló oldalakról hitelkártyás vásárlást támogató rendszert működtető cégeket perelte be; 33 másodszor akkor, amikor a felnőtt tartalmakat thumbnail (vagyis kicsinyített, miniatürizált méretű fotók) formájában linkelő keresőszolgáltatókat próbálta elszámoltatni; 34 harmadszor pedig akkor, amikor a jogsértésekben közreműködő weboldalak üzemeltetőinek hitelkártya-szolgáltatást nyújtó cégeket citálta bíróság elé. 35 Mivel e trilógia alpereseinek a szolgáltatásai jelentősen eltérnek egymástól és a DDL technológiától is, ezért az alábbiakban a fenti három ügy kapcsán csak a RapidShare felelősségének a kérdésével összefüggő megállapítások kerülnek bemutatásra. A CCBill ügy ítéletéből a DDL szolgáltatók is sikerrel hasznosíthatják a bíró azon érvelését, miszerint a szerzői jogsértésekben kétségtelenül, azonban csakis közvetett módon közreműködő alperesek sikerrel hivatkozhatnak a DMCA felelősségkorlátozó rendelkezésére, 36 mivel az alperesek által kiszolgált oldalak neve (pl. illegal.net vagy stolencelebrity-pics.com) önmagában nem tekinthető olyan ténynek vagy ismeretnek, amelyből annak jogsértő jellegére következtetni lehetne. Az Amazon.com ügyben a Perfect 10 ugyancsak sikertelenül igyekezett a jogsértésekhez a keresőmotorjának üzemeltetésével (gyakorlatilag a jogsértő tartalmak megtalálásával) közreműködő Google felelősségét bizonyítani. A bíróság szerint a közreműködői felelősség ( contributory liability ) megállapításához szükség feltételek közül a Google jogsértésről való konkrét tudomása ugyan nem nyert megállapítást, 37 azonban a kereső funkció kétségtelenül hozzájárul a jogsértések elkövetéséhez. Ennek ellenére azonban a fórum úgy találta, hogy a miniatürizált képek linkelése olyan mértékben transzformálja az eredeti kifejezést (jogvédett tartalmat), hogy ezáltal a keresőszolgáltató a fair use tesztre hivatkozással mentesül a felelősségre vonás alól. 38 Végül a különféle hitelkártya cégekkel szemben indult VISA ügyben eljáró bíróság ugyancsak kizárta a másodlagos felelősségi tételek alkalmazását, mivel e cégek a jogsértések elkövetéséhez semmilyen tényleges módon nem járultak hozzá, azokról érdemben tudomásuk sem lehet, s azok megakadályozására sem volt semmilyen lehetőségük. 56 A trilógia ezzel teljessé vált május 18-án viszont Marylin Huff bíró a Perfect 10 kálváriáját négy részessé bővítette. A cég ugyanis a RapidShare-t is beperelte, mert úgy ítélete meg, hogy az megsérti a cég felnőtt tartalmain fennálló szerzői jogokat. A bírónő azonban úgy ítélte meg, hogy a RapidShare se közvetlen, se közvetett jelleggel nem tartozik felelősséggel a szolgáltatása segítségével elkövetett szerzői jogsértésekért. A közvetlen felelősséget arra hivatkozással zárta ki a bíróság, hogy konkrét fizikai másolatok hiányában nem sérül a felperes terjesztéshez fűződő joga, 39 a jogsértő tartalmakat pedig nem a RapidShare, hanem a felhasználók teszik a nyilvánosság számára hozzáférhetővé. 40 A közvetett felelősség formájának tekinthető közreműködői felelősség megállapításának egyik feltétele, hogy a közreműködőnek aktuális, speciális ismerete legyen a szolgáltatása révén elkövetett jogsértésekről. A tudati oldal meglétét a bíróság arra tekintettel látta igazoltnak, hogy a RapidShare több száz tájékoztatást kapott a felperestől a szerverein tárolt jogsértő tartalmakról. 41 A bíróság viszont kifejtette, hogy a felperes nem tudta bizonyítani a közreműködői felelősség másik feltételét. Egyrészt úgy találta, hogy a jogsértésekben való materiális közreműködést nem alapozza meg az indexáló és kereső funkciók híján működő szolgáltatás puszta léte. Ezt erősíti az a tény is, hogy az alperes rendes működése során hatékonyan és gyorsan eleget szokott tenni a jogsértő tartalmak eltávolítása iránti kéréseknek. 42 A közreműködői felelősség másik irányaként ismert inducement teória, vagyis hogy az alperes maga bátorítja a jogsértések elkövetését, ugyancsak nem nyert bizonyítást. Ezt támasztja alá, hogy a RapidShare szolgáltatása világosan alkalmas jelentős jogszerű felhasználásokra, 43 hogy az oldal használati előírásai tiltják a szerzői jogilag védett tartalmak feltöltését, és az is, hogy a cég Jogsértési Osztályt ( Abuse Department ) tart fenn. 44 Az Európai Uniós elektronikus kereskedelmi szabályozásnak is mintául szolgáló DMCA felelősségkorlátozó előírásaival kapcsolatban a bíróság mindössze azt tudta az alperes terhére értékelni, hogy a pert megelőzően nem jelölt meg egy ún. DMCA ügynököt. 45 Ennek pótlásáig ugyanis elvileg nem hivatkozhat a közvetítő szolgáltató a DMCA safe harbor előírásaira. E részletkövetelmény hiányát azonban önmagában nem találta elegendőnek a bíróság ahhoz, hogy a felperes érvelését elfogadva elmarasztalja az alperest. A Perfect 10 tetralógia utolsó felvonása, hasonlóan az OLG Düsseldorf döntéseihez, természetesen nem értékelhető a DDL szolgáltatók teljes felmentő ítéletének, hiszen a DMCA figyelmes tekintete folyamatosan nyomon követi a közvetítő szolgáltatók lépéseit. Ennek ellenére világosan látható, hogy a szolgáltatás struktúrája alapvetően támogatást nyert. Úgy tűnik, hogy a DDL oldalak központi indexáló és kereső funkciók híján nem tekinthetők jogsértéseket propagáló fórumnak, és egy DMCA ügynök bejelentése, valamint hatékony értesítési és eltávolítási gyakorlat folytatása elegendőek a DMCA felelősségkorlátozás alkalmazásához. A döntés egyedüli vitatható pontja a közreműködői felelősséggel kapcsolatos tudati oldal tartalma lehet. A fentiekből kiderült, hogy a több száz, konkrét jogsértő tartalmakra nem utaló értesítés már megalapozza a jogsértések aktuális, speciális ismeretét. A rövid idő alatt komoly népszerűségre szert tevő, és feltehetőleg még sokáig komoly vitatémát adó Viacom v. YouTube ügyben 46 alig egy hónappal később, június 23-án kihirdetett ítélet ezt az érvelést képesnek tűnik felülírni. 67 A Viacom azért perelte be a Google tulajdonában álló YouTube-ot, mert annak használói a Viacom engedélye nélkül töltötték fel a videó portálra a felperes különféle jogvédett műveit. 47 A döntés alapján a YouTube nem tartozik felelősséggel azért, ha általánosságban tudomása van ugyan arról, hogy a tulajdonában lévő szolgáltatást jogellenes célokra is használják, azonban nem tudja beazonosítani a konkrét jogsértő tartalmakat. Ennek megfelelően a jogosultnak nem elég csupán általános jelleggel jeleznie a YouTube felé, hogy tárol jogsértő tartalmakat a szerverein, hanem pontosan meg kell jelölnie, hogy mik azok és mi az elérési útvonaluk. Az ítélet szerint egyébként ami összhangot mutat a RapidShare döntéssel a YouTube felelősségre vonása azért is kizárt, mivel az általa fenntartott értesítési és eltávolítási rendszer keretében a jogosultak hatékonyan követelhetik a pontosan megjelölt jogsértő tartalmak eltávolítását. 48 A történet vége? A fentiekben ismertetett ítéletek hűen tükrözik, hogy a RapidShare szolgáltatásának helyes jogi megítélése a német és az amerikai jogalkalmazókat egyaránt kihívás elé állítja. Kétségtelen, hogy mivel sem az OLG Düsseldorf, sem az amerikai szövetségi fórum nem az adott ország legfelsőbb szintű bírósága, ezért nem lehet teljes bizonyossággal kijelenteni, hogy helyesnek tűnő véleményük mindenképpen helytálló lenne. Az e két bíróság által hozott ítéletek mindenesetre több hasonló megállapítást is tartalmaznak, s ezek olyan közös nevezőnek tűnnek, melyek fényében tisztulni látszik a DDL szolgáltatások körüli kép. Ezek közül az első egy olyan tétel, amit az Egyesült Államok szabadalmi jogából a bevezetőben említett Betamax ügyben a Szövetségi Legfelsőbb Bíróság ültetett át a szerzői jog világába. Az ún. staple article of commerce teszt alapján a szerzői művek másolására szolgáló készülékek gyártása és értékesítése önmagában nem alapozza meg a gyártó felelősségre vonását, amennyiben a készüléket széles körben használják jogilag meg nem támadható célokra, illetve alapvetően alkalmas jelentős, nem jogsértő használatra is. 49 Szemlátomást az OLG Düsseldorf a DDL szolgáltatások kapcsán szintén alkalmazhatónak látja ezt a tételt, 50 és a jogirodalom is ennek a pártján áll. 51 Megítélésem szerint nagyon helyesen. A staple article of commerce teszt az egyik legbiztosabb garanciája a technológia, s ezen keresztül a gazdaság folyamatos fejlődésének. Egyrészt a legtöbb, szerzői művekkel kapcsolatba állítható technológia világosan használható jogsértésekre. A digitális technológiák pedig kimondottan a jogsértések melegágyául szolgálnak. Ennek ellenére minden létalapja megvan e teszt alkalmazásának, amely kellő rugalmasságot biztosít a kétséges technológiák jogi megítélésekor. Az szintén vitathatatlan, hogy a DDL oldalak a jogrenddel nem ütköző célokra is használhatók. Így egy egyetemi oktató minden további nélkül elérhetővé teheti hallgatói számára előadásának jegyzeteit, illetve bárki feltöltheti a nyaralásáról készült képek százait e szerverekre. A saját tartalmak hozzáférhetővé tételére vonatkozó példák sora hosszan folytatható lenne. Ezeknél fontosabb utalni arra, hogy a kontinentális szerzői jogi rendszerek lehetőséget teremtenek a mások jogvédett műveinek szabad felhasználására is. Ennek egyik domináns esetköre a 78 magáncélú többszörözés, amelynek kiemelkedő vonása, hogy technika-vak. 52 Ebből kifolyólag a DDL oldalakra való feltöltés, és a letöltő link nyilvánosságot el nem érő terjesztése nem lépi túl a szabad felhasználás kereteit, s ezért jogszerűsége sem vitatható. Az Egyesült Államok vonatkozásában a fair use teszt faktorainak egyensúlyozása segítségével ugyanerre a következtetésre juthatunk. Természetesen semmi kétség nem férhet ahhoz, hogy a DDL szolgáltatásokat sokan használják jogellenes módon és célokra. Nem vitás, hogy ez szinte már az internet sajátossága. 53 Ha ezt a megállapítást tényként el is fogadjuk, akkor is fontos tisztán látni, hogy a közvetlen szerzői jogsértéseket a felhasználók követik el, nem a DDL oldalak üzemeltetői, akik ezekért legfeljebb közvetett módon hibáztathatók. A közvetett/másodlagos szerzői jogi felelősség megállapításának gyakorlata több évtizedre tekint vissza az Egyesült Államokban. A fentiekben az is említésre került, hogy a BGB a alapján Németországban is adottak ennek elvi keretei. Az viszont a DDL technológia működéséből következik, hogy központi indexáló és kereső funkció, a feltöltött adatokba való betekintés hiánya, és ebből kifolyólag az egyes jogsértésekkel kapcsolatos konkrét ismeret híján e közvetett felelősség egyik országban sem állapítható meg. Ennek az a következménye, hogy a DDL szolgáltatókkal szemben érdekeik megvédése céljából a szerzői jogosultak csak az elektronikus kereskedelmi szabályokra (illetve az Egyesült Államokban a szerzői jog részét képező DMCA normáira) hagyatkozhatnak. Mivel azonban a tárhely-szolgáltatók nem kötelezhetők az általuk tárolt adatok általános ellenőrzésére, ezért úgy tűnik, hogy a jogsértő tartalmak eltávolítása iránti kérelmeket gyorsan és hatékonyan elbíráló osztály fenntartása elegendő ahhoz, hogy érdemben hivatkozni lehessen a felelősségkorlátozó előírásokra. A RapidShare szemlátomást azért is mindent megtesz, hogy ne csak a bírósági tárgyalóteremben tűnjék feddhetetlennek. Egyrészt július 1-ei hatállyal véget vetett pontgyűjtési programjának. Ennek keretében a feltöltők az általuk elérhetővé tett tartalmak más felhasználók általi letöltésekor pontot kaptak. Ezeket a pontokat az ingyenes szolgáltatást igénybe vevők előfizetésre, az előfizető felhasználók pedig tárgyajándékokra fordíthatták. Ez utóbbi a közvetett jövedelemszerzés, illetve jövedelemfokozás kategóriájával mutatott ütközést. 54 A pontszerzési, illetve hivatalosan díjazási ( reward ) program beszüntetésének indokaként a cég azt jelölte meg, hogy ily módon a fogyasztók nem lesznek kitéve annak az indokolatlan gyanúnak, hogy ők jogsértések elkövetésére használják a RapidShare szervereit. 55 Másrészt a szolgáltatás weboldala is teljesen átalakult szeptember 27- én. 56 A szolgáltatás szlogenje immáron az ingyenes és a prémium hozzáférés esetén rendelkezésre álló fel- és letöltési sebesség közötti jelentős különbségre helyezi a hangsúlyt. A nyitó oldalon található figyelemfelkeltő írás magáncélú többszörözésként értékelhető magatartásokra ösztönzi a használókat: a nagy terjedelmű, saját fájlokhoz bárhonnan bármikor hozzá lehet férni, illetve bárki megoszthatja azokat barátaival, családtagjaival. Nem tűnik jogsértésre buzdító körülménynek az sem, hogy a nyitóoldal olyan animációt tartalmaz, ami video és hangfájlok feltöltését szimbolizálja. Ugyancsak a jogrendnek való megfelelés célzatát kelti az, hogy a RapidShare az elmúlt hónapokban az oldal forgalmának jelentős részét generáló (legalábbis ehhez közvetlenül hozzájáruló) DDL linkgyűjteményekkel szemben elsősorban védjegy és domain pereket kezdeményezett, 57 melyeknek a többségét a cég meg is nyerte. 89 Mindezek ellenére a RapidShare helyzete egy saját farkába harapó kutya képére emlékeztet. A klasszikus kínai etika egyik mondása szerint nyert per, vesztett pénz. Valahogy úgy tűnik, hogy a RapidShare-nek is szembesülnie kell e bölcsességgel. A németországi és az egyesült államokbeli pereskedés keltette publicitás, illetve a szolgáltatás átalakítása (egyes szélsőséges vélekedések szerint a végső cél elárulása) miatt könnyen lehet, hogy a RapidShare két szék között esik majd a földre. Az internetes adatforgalmat mérő Alexa 58 kimutatásai szerint az oldal látogatottsága (a feltöltések és a letöltések száma egyaránt) ugyanis az elmúlt néhány hónapban jelentősen visszaesett, sőt több másik DDL oldal meg is szorította, illetve meg is előzte (így például a MegaUpload). Persze a RapidShare jövője még nem világos, és sokat fordulhat a világ, az bizonyos, hogy a villámhárító szerepét felvállalva különleges a jelentősége a cégnek a DDL szolgáltatások jogi megítélése körüli bizonytalanságok tisztázásában. 1 A jelen tanulmány a TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KONV program keretében készült. 2 A fenti idézet Valentinek, aki 1982-ben a Motion Picture Association of America elnöke volt, az Egyesült Államok Képviselőháza előtt tett vallomásából származik. Angol nyelven idézi: Martin Arthur Kuppers: Testing the Visibility of Copyright Red Flags for Internet Service Providers, Computer Law Review International, 2010/5: p A bostoni fojtogatót egyébként aki 1962 és 1964 között 13 nővel végzett otthonában 1967-ben ítéleték életfogytiglani börtönbüntetésre. 3 Sony Corporation of America, et al., v. Universal City Studios, Inc., et al., 464 U.S. 417 (1983). 4 Mezei Péter: Digital Technologies - Digital Culture, Nordic Journal of Commercial Law, 2010/Issue 1. (http://www.njcl.utu.fi/1_2010/mezei_peter.pdf) 5 Yoshiyuki Tamura szerint a szerzői jog és a technológia közös történetében három nagy hullám határolható el egymástól. Az első hullámot a nyomdagép (európai) feltalálása jelentette, ami közvetlenül járult hozzá a szerzői jognak a kialakulásához. Ez az eredeti szerzői jog mindaddig, amíg a nyomdagépekhez való hozzáférés, illetve a nyomtatott művek reprodukálása komoly költségekkel járt, megbízhatóan védte az alkotókat a bitorlókkal szemben. A XX. század második felében viszont az analóg másoló berendezések (mint például a fent említett videomagnók) megjelenésével a társadalom nagyobb szegmensének vált lehetővé a jogvédett tartalmak másolása. Ez a második hullám az addig jogi keretek jelentős átalakítását igényelte a jogalkotóktól. Ezt igazolja például a vagyoni jogok bővítése és a védelmi idő meghosszabbítása. A fejlődéstörténet harmadik hullámát a digitális technológiák és az internet elterjedése szülte. Mivel ezek révén világviszonylatban tömegeknek adatik meg a szerzői alkotásokhoz való hozzáférés, ez még a korábbiaknál is jelentősebb kihívások elé állítja a jogalkotót és a jogosultakat. E fejlődéstörténet hullámairól lásd: Yoshiyuki Tamura: Rethinking Copyright Institution for the Digital Age, WIPO Journal, 2009/1: p Ezzel magyarázható a fájlcserélés folyamatos megújulási képessége, mely ma már generációs tipizálásra is lehetőséget teremt. Ezzel összefüggésben lásd: Mezei Péter - Németh László: Mozgásban a fájlmegosztók - negyedik generációs fájlcserélés a láthatáron?, Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 2010/2. szám, p Mezei Péter - Németh László: A Direct Download Link (DDL) szolgáltatás szerzői jogi megítélése, Infokommunikáció és Jog, 2009/5. szám, p (A továbbiakban: Mezei - Németh 2009.) Az angolszász jogirodalomban a cyberlockers ( kiberszekrények ) szavakkal is jelölik e technológiát. 8 Az MD5 (Message-Digest algorithm 5) egy 128 bites, egyirányú kódolási algoritmus. Internetes adatok kódolására, illetve titkosítási kulcsokban használják. Az MD5-kódolást biztonsági alkalmazások széles skálája használja adatellenőrzésre, például fájlok eredetiségének (sértetlenségének) vizsgálatára. Lásd: (Utolsó megtekintés: november 13.) 9 Így például: Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól. 9 Több megjelenítése
TARTALOM Mezei Péter Dr. Hepp Nóra A szerzői jog jövője (is) a tét gondolatok a Google Books könyvdigitalizálási projektről 5 A formatervezésiminta-oltalom szerzői jogi megközelítése 48 Dr. Vida Sándor Részletesebben Válogatás a Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményeiből 116 Könyv- és folyóiratszemle 148 Summaries 161
TARTALOM Mezei Péter Dr. Vida Sándor A sárkány levágott feje helyére mindig kettő új nő? A fájlcseréléssel szembeni küzdelem a P2P-szolgáltatók, a felhasználók és az internetszolgáltatók felelősségének Részletesebben FOLYTATÓDIK A KÜZDELEM AZ ILLEGÁLIS LETÖLTÉSEK ELLEN
KŐHIDI ÁKOS A FÁJLCSERÉBEN RÉSZTVEVŐ FELHASZNÁLÓKKAL SZEMBENI IGÉNYÉRVÉNYESÍTÉS Médiatudományi Intézet, Budapest, 2014. 1 I. Bevezetés A fájlmegosztás (vagy köznapi elnevezéssel: fájlcsere) olyan folyamat, Részletesebben Az ESPACE-PRECES és a TRACES CD-ROM kiadvány 124 Dr. Palágyi Tivadar Külföldi hírek az iparjogvédelem területéről 130
TARTALOM Seregélyes Csaba Biotechnológiai tárgyú szabadalmakkal kapcsolatos perek: mitől függ, hogy kimerülés vagy bitorlás? Az Európai Bíróság első, biotechnológiai tárgykörben meghozott döntésének jelentősége Részletesebben TARTALOM. SZABÓ IMRE 5 A fájlcserélő honlapot üzemeltető közvetítő szolgáltatók felelőssége. BÉKÉS ÁDÁM 15 A jogforrási hierarchia újragondolása
TARTALOM TANULMÁNYOK SZABÓ IMRE 5 A fájlcserélő honlapot üzemeltető közvetítő szolgáltatók felelőssége BÉKÉS ÁDÁM 15 A jogforrási hierarchia újragondolása JAKAB HAJNALKA 21 A jogtudomány és a joggyakorlat Részletesebben A FÁJLMEGOSZTÁS HAZAI ÉS UNIÓS JOGI SZEMMEL
Faludi Gábor Gyenge Anikó 1 A FÁJLMEGOSZTÁS HAZAI ÉS UNIÓS JOGI SZEMMEL 1. A fájlcsere 2 szerzői jogi minősítése A fájlcsere (peer-to-peer, P2P 3 ) szerzői jogi minősítésével hazánkban eddig a legrészletesebben Részletesebben A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére
A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére Ancsin János jogász szak nappali tagozat 2011 Konzulensek: Dr. Mezei Péter, egyetemi docens Dr. Részletesebben DISSERTATIONES A TÁRHELYSZOLGÁLTATÓK FELELÕSSÉGE A JOGSÉRTÕ TARTALMAKÉRT KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A FRANCIA BÍRÓSÁGOK GYAKORLATÁRA
Iustum Aequum Salutare VII. 2011/3. 125 142. DISSERTATIONES A TÁRHELYSZOLGÁLTATÓK FELELÕSSÉGE A JOGSÉRTÕ TARTALMAKÉRT KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A FRANCIA BÍRÓSÁGOK GYAKORLATÁRA PhD-hallgató (PPKE JÁK) I. Bevezetõ Részletesebben dr. Horváth Katalin ügyvéd Sár és Társai Ügyvédi Iroda
dr. Horváth Katalin ügyvéd Sár és Társai Ügyvédi Iroda A gyűjtő és kereső portál szolgáltatás jogszerűsége és a jogszerűtlennek minősülő szolgáltatás elemek kiküszöbölése Ügyfeleink gyakran fordulnak hozzánk Részletesebben Dr. Liber Ádám. Dr. Vida Sándor. Gyertyánfy Péter
TARTALOM Dr. Liber Ádám Dr. Vida Sándor Gyertyánfy Péter A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 5 A közösségi védjegy használatával szembeni elvárások Részletesebben XVII. évfolyam 2015/2. www.eken.opkm.hu
XVII. évfolyam 2015/2. www.eken.opkm.hu 5. ábra A folyóiratok együttidézettségi térképe [27. o.] 6. ábra Az Orvosi Hetilap valószínűsíthető helyzete a folyóiratok együttidézettségi térképén [27. o.] 17. Részletesebben AZ INTERNETES TARTALOMSZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁS AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS EGYES NEMZETI JOGOKBAN
Országos Rádió és Televízió Testület Irodája Stratégiai Igazgatóság AZ INTERNETES TARTALOMSZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁS AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS EGYES NEMZETI JOGOKBAN 2001. szeptember 27. AZ INTERNETES Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Hazai és külföldi időszaki kiadványok tartalmának digitális archiválásával összefüggő szerzői jogi kérdések Ügyszám: SZJSZT 29/2004 A megbízó által feltett Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Szakirodalmi mű közzététele és felhasználása az Internet útján Ügyszám: SZJSZT 36/07/1. A Bíróság megkeresése: A Vas Megyei Bíróság fent említett végzése Részletesebben h a t á r o z a t o t:
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozása
Simon Éva A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozása Budapest, 2008. november, 33. szám ISSN 1788-134X ISBN 978-963-88088-4-4 Kiadja az Alkalmazott Kommunikációtudományi Intézet Budapest, Részletesebben Tárgy: a Sanoma Media Budapest Zrt. adatkezelése H A T Á R O Z A T
Ügyszám: NAIH-608-15/2013/H. Tárgy: a Sanoma Media Budapest Zrt. adatkezelése H A T Á R O Z A T A Sanoma Media Budapest Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a továbbiakban: Kötelezett) (1037 Budapest, Részletesebben Németh Szabolcs: Online adataink jogi sorsa a halál után
Németh Szabolcs: Online adataink jogi sorsa a halál után Tartalom: Köszönetnyilvánítás... 3. I. Bevezető... 4. II. Online adatok... 6. 1. Fogalom meghatározás... 6. 2. Online adatok csoportosítása... 7. Részletesebben A szerzői jogi jogsértések esetén alkalmazható jogi eszközökről
2005 A SZERZŐI JOGI JOGSÉRTÉSEK ESETÉN ALKALMAZHATÓ JOGI ESZKÖZÖKRŐL ASVA BUDAPEST 2005 A szerzői jogi jogsértések esetén alkalmazható jogi eszközökről Segédanyag a gyakorlat számára Készült a Nemzeti Részletesebben A szoftver jogi védelme, különös tekintettel a hazai és uniós szerzői jogi gyakorlatra
Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi Tanszék A szoftver jogi védelme, különös tekintettel a hazai és uniós szerzői jogi gyakorlatra Szerző: Somkutas Péter Konzulens: Dr. Részletesebben KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG
KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG Horváth Zsolt Bevezetés Az internet elterjedése jelentős változásokat hozott mind a média- és sajtószabályozás, mind pedig a személyiségi jogok védelmének gyakorlati Részletesebben A NAIH tanulmánya a gyermekek biztonságos és jogtudatos internethasználatáról
Kulcs a net világához! @ www A NAIH tanulmánya a gyermekek biztonságos és jogtudatos internethasználatáról 2013 Kulcs a net világához! A NAIH tanulmánya a gyermekek biztonságos és jogtudatos internethasználatáról Részletesebben ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL
ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL (2000) Készítette: Ügyvédi Iroda TARTALOMJEGYZÉK 1. MI AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM?... 1 2. AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM LEGFONTOSABB JOGI KÉRDÉSEI... 3 Részletesebben A felhő alapú számítástechnika adatvédelmi kérdései
Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi kar Évfolyamdolgozat A felhő alapú számítástechnika adatvédelmi kérdései Szerző: Boros Andor Konzulens: Dr. Vissy Beatrix Budapest, 2015. május 15 I. Részletesebben VII. évfolyam 2010/4. www.kul-vilag.hu TARTALOMJEGYZÉK:
VII. évfolyam 2010/4. TARTALOMJEGYZÉK: Lattmann Tamás Szalai Anikó: Szerkesztői előszó 1 TANULMÁNYOK Szemesi Sándor: A diszkrimináció tilalma az emberi jogok európai rendszerében és a magyar jogrendben Részletesebben A SZOFTVER JOGI OLTALMA: A SZÁMÍTÓGÉPI PROGRAMALKOTÁSOK SZABADALMAZTATHATÓSÁGA ÖSSZEHASONLÍTÓ JOGI MEGKÖZELÍTÉSBEN I. RÉSZ*
Lovas Lilla Júlia A SZOFTVER JOGI OLTALMA: A SZÁMÍTÓGÉPI PROGRAMALKOTÁSOK SZABADALMAZTATHATÓSÁGA ÖSSZEHASONLÍTÓ JOGI MEGKÖZELÍTÉSBEN I. RÉSZ* A számítógépi programok gazdasági és mindennapi jelentősége Részletesebben Országos Rádió és Televízió Testület Irodája Stratégiai Igazgatóság
Országos Rádió és Televízió Testület Irodája Stratégiai Igazgatóság AZ ELEKTRONIKUS ÚTON VÉGZETT NYILVÁNOS KOMMUNIKÁCIÓ TARTALOMSZABÁLYOZÁSÁNAK ALAPTÉTELEI 2002. március 7. Tartalomjegyzék I. A tartalomszabályozás Részletesebben Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid
Tartalom Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid A szerzői jog célja és emberképe a szellemi alkotásokat megalapozó elméletek tükrében 34 Dr. Vida Sándor Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
DR. LÉHMANN - BANKI TISZTESSÉGTELENSÉG, STB.! OLVASD, OSZD MEG! - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Napokban kézbesítették részemre a mellékletben olvasható azt az ítéletet, melyben első tárgyaláson hozott a Törvényszék kereseti kérelmemnek megfelelő ítéletet. Az általam vitatott, banki egyoldalú szerződésmódosítási lehetőséget biztosító, szerződésbe bank által diktált szerződési feltételt érvénytelenségét tisztességtelenség okából megsemmisítette a szerződés aláírásának időpontjára visszamenőleges hatállyal.
Annak oka, hogy miért volt lehetséges már első tárgyaláson döntenie a Törvényszéknek, az ítélet 6. oldalán az alábbi indokolás olvasható:
„Az alperes képviseletében az írásbeli védekezést Dr. Bógyi Attila és Faragó Valéria terjesztették elő. Közülük az előbbi személy ügyintézői minősége kitűnik, az iratból, míg az utóbbi személy státuszára vonatkozóan utalást az irat nem tartalmaz, vélhetően alkalmazottja lehet az alperesi társaságnak. Sem az írásbeli védekezés, sem annak mellékletei nem utalnak arra, hogy e személyek a Pp. 73/C § 1. bekezdés, vagy 2. bekezdés szerinti személyek volnának, illetve rendelkezések jogi szakvizsgával. A beadványhoz a Pp. 73/C. § 4. bekezdés szerinti mellékletet nem csatoltak.
A Pp. 73/B § 1. bekezdése kimondja: Ha a jogi képviselet kötelező, a jogi képviselő közreműködése nélkül eljáró fél perbeli cselekménye és nyilatkozata hatálytalan, kivéve a 2. bekezdésben szabályozott eseteket, vagy ha a törvény az adott perbeli cselekményre nézve a meghatalmazott útján történő eljárást kizárja. (A 73/B § 2. bekezdésében szabályozottak alkalmazása nem merült fel.)
A Pp. 73/B § 4. bekezdése kimondja: Ha a jogi képviselővel az alperesnek kell rendelkeznie, és a 2-4 bekezdés alkalmazásának nincs helye, a jogi képviselővel nem rendelkező alperes nyilatkozata hatálytalan, és az alperest úgy kell tekinteni, mint aki nyilatkozatot egyáltalán nem tesz.
Fentiekre tekintettel a bíróság az alperesek írásbeli védekezését, annak tartalmát figyelembe venni nem tudta.”
Ilyen előzmények után az ítélet rendelkező része a következő:
„Megállapítja, hogy a peres felek között a 2008. május 20. napján létrejött kölcsönszerződés III/4. pontjának 1. és 2. mondata szerinti szerződéses kikötések (A bank a kölcsönügyleti kamatlábát a kamatperiódus fordulónapján, késedelmi kamatát az egyes ügyleti évek fordulónapján jogosult egyoldalúan is megváltoztatni. A Bank a kamatnak az adósok számára kedvezőtlen változtatására akkor jogosult, ha a tőke és pénzpiaci kamatlábak emelkedése, a bank forrásköltségeinek változása ezt szükségessé teszik.) szerinti szerződéses kikötések érvénytelenek.”
Az ítélet legértékesebb része – indokolás – pedig a következők szerint indokolja ezt a döntést:
„ Az objektivitás elvének nem teljes mértékben tesz eleget, mivel a bank forrásköltségeinek változása olyan tényező, melyet az alperes maga is képes befolyásolni. Ez nem tekinthető objektív jellegű körülménynek. Elvileg nem zárható ki, hogy az alperes pénzintézetként nagyobb mértékű költségeket eszközöl a források beszerzése érdekében az indokoltnál, a kikötés ugyanakkor lehetővé teszi ennek az adósok részre történő áthárítását. Nem tisztességes a szerződés hátrányos módosítását olyan feltételtől függővé tenni, mely feltételt az egyik fél a másik féltől függetlenül képes előidézni.
A szerződéses kikötés nem tesz eleget az egyértelmű és érthető megfogalmazás elvének sem. E körben kiindulópont, hogy az átlagos fogyasztó nem rendelkezik különleges szakismerettel és szakértelemmel. A felperesek alkalmi jelleggel vesznek igénybe banki szolgáltatást, ezzel szemben az alperes utóbbiakra specializálódott. Elvárás, hogy a kikötés az ügylet sajátosságai által indokolt szakmaiságon kívül az átlag fogyasztó számára közérthető stílusban legyen megszövegezve. Az átlagfogyasztó számára nem világos mit kell a bank forrásköltségei alatt érteni.
A felperesek számára áttekinthetetlen és követhetetlen volt, hogy a fent említett körülmények teljesülése esetén milyen mértékben változhatnak a kamat és egyéb költségek és ennek függvényében hogyan kerülhet sor a szerződés egyoldalú módosítására. Mindez sérti az átláthatóság elvét, ezért annak ellenére, hogy nem ütközik jogszabályba a támadott kikötés, még tisztességtelennek minősíthető. A szerződési feltétel arról sem rendelkezik még megközelítő információval sem, hogy módosításra okot adó körülmények változása – legalább arányait tekintve – milyen mértékű kamat és egyéb költség emelést von maga után, annak ellenére, hogy ezen változók növekedése visszatérően megjelenik a gazdasági életben. Mindez a hiteldíj növelésére a jóhiszeműség követelményébe ütköző módon egyoldalú hatalmasságot biztosít alperesek számára.
Tisztességtelen a támadott kikötés azért is, mert a felsorolt okok adósokra nézve kedvező változásainak esetére a hitelező alperesekre nézve semmilyen kötelezettséget nem fogalmaz meg. Ilyen esetre az adósok jogot nem alapíthatnak, a kamatcsökkentést kikényszeríteni nem tudják, az kizárólag a hitelezők belátásától függ. Így a szerződéses kikötés a jogosultságok és kötelezettségek egyensúlyának megbomlásához vezet (szimmetria elvének sérelme). Valóban nem zárja ki a kamatoknak az adósok részére kedvező módosítását a kikötés, azonban ezt nem teszi kötelezővé sem.
Fentieken túlmenően kizárólag az alperesnek van lehetősége annak megállapítására, hogy a tőke és pénzpiaci kamatlábak emelkedése, a forrásköltségek változása mikor teszi szükségessé és milyen mértékben a kamatemelést. Ebben a formában a szerződéses kikötés az alperest egyoldalúan jogosítja fel arra, hogy a kamatemelésre vonatkozó szerződéses kikötést értelmezze. Ez ütközik. a 18/1999. (II.5.) Kormányrendelet 1. § 1. bekezdés a. pontjával is.”
Tökéletes, mindenben helyt álló megállapítások a magyar emberek kifosztását lehetővé banki tisztességtelenséggel kapcsolatosan. Sokadik bírósági ítélettel megállapíthatóan és minden Magyarországon tevékenykedő minden devizában nyilvántartott kölcsönszerződésével kapcsolatosan.
Az ítéletnek jogerőre emelkedése után természetesen csak legfeljebb olyan összegű törlesztő részlet jár a bankok részére, mint amit az adós a szerződés megkötése után első alkalommal fizetett, és ha a bankoknak nem tetszik az, hogy az árfolyamváltozással nem növelik a törlesztő részletet az adósok, javaslom azt, hogy forduljanak a bírósághoz azért, hogy ott a változó kamatozású szerződéseknek kamatváltozását is megbeszélhessük. Mondjuk úgy, hogy 2009. márciustól a korábbi kamat és esetleg kezelési költség 1/10-1/20-ad része jár részükre. És természetesen a kártérítésekre is tegyenek félre pénzt a bankok már most, tartalékalapot képezve. Jó lesz, ha előre gondolkodnak.
El lehet gondolkozni azon, hogy az ítélet rendelkező részében olvasható egyetlen banki mondatot sikerülne-e tisztességesen gondolkozó embernek a most leírt ítéleti indokolásban részletezetteknél hitványabb módon megfogalmazni akkor, ha fogadás esetén ez lenne a fogadás tétje. És azon is el lehet gondolkozni, hogy az ilyen módszerekkel kifosztott magyar emberek sorsáért jó pénzért felelős kiválasztott magyar embereket milyen szavakkal lehet minősíteni akkor, amikor fentiek ismeretében az adósok megmentését ígérik. Mondjuk őszre.
Egyáltalán milyen erkölcsiségű országgyűlési képviselők felelnek a magyar nemzetért akkor, amikor ahelyett, hogy millió forinton felüli jövedelmüknek mondjuk felét egy évre felajánlva ügyvédeket toborozzanak a banki kifosztás felszámolására egyedül alkalmas bírósági eljárásoknak fentiek szerinti lefolytatása végett, most valamiféle valós, vagy légből kapott hazaárulásnak nevezett, senki által nem ismert cselekményről harsogjanak azzal a nyilvánvaló céllal, hogy a velük egyívásúak közül még többen hozzájussanak további milliókhoz.
És úgy egymás között szólva, és megfeledkezve arról, hogy a Btk. a hazaárulás bűncselekményének törvényi tényállását miként fogalmazza meg, vajon nem hazaárulás az, ha az ország vezetői összejátszva idegen banki érdekeket képviselő emberekkel mindent elkövetnek azért, hogy a törvény rendes útján, bíróság előtt ne történhessen meg a banki kifosztás törvénytelenségeinek kiküszöbölése több millió magyar ember számára?
Szerintem az igazi hazaárulás ez. Hiszen itt már nem szorosan körbehatárolható bűnt követnek el a hatalom emberei az évek óta ismert „megmentjük az adósokat” magatartásukkal, hanem éppen ennek a banki kifosztásnak eredményeként már eddig figyelembe vehető sokszázezer olyan magyar embernek külföldre vándorlása folytán, akik a ország legjavát jelentik, illetve hozzátartozóikkal együtt szerintem több millió magyar embert érintve eltörték a nemzet gerincét.
És ehhez tegyük hozzá a banki kifosztás magyar hulláit. Akik közül a hétfői napon abban az órában, amikor a magyar Országgyűlés moratóriumot tologatott, Miskolcon egy kétgyermekes családanya vetette ki magát a tízedik emeletről. A betonra. Kedden jöttek Miskolcról, éjjel kettőkor indultak hozzám, és valamiféle Szent Péter telepen történt az eset.
És a banki kifosztás miatt meg nem született magyar gyermekeket is vegyük számításba a pusztítás mértékénél.
Ha már fentiekben Széchenyi Istvánra utaltam, indokolt összehasonlítani a maiakat vele.
Felhasználva Dr. Szili Katalin szakértőjének, Dr. Gaudi Nagy Tamás társának, valamint a CÖF segítőjének, Dr. Damm Andreának szóhasználatát, kissé átformálva azt,
Ezek közül a mai magyar közéleti szereplők közül egyetlen egy sem ér fel Széchenyi István kislábujjának körméig sem.
Azt hiszem most egy kissé túlbecsültem a mostaniak képességét. Léhmann György Siófokon 2014. május 18. napján.
Éva Nagy - Az újabb 2/3-os felhatalmazással, az erő birtokában, ennek szellemétől áthatva lehet jól is csinálni a dolgokat, a...
ADD TOVÁBB, OSZD MEG! Banki adósok devizaadósok! Új megtámadási lehetőség a devizaalapú szerződések tekintetében. Éva Nagy-Facebook Az IMF és a...

matches:
§ 1
§ 4
§ 1
§ 2
§ 4
bíróság
§ 1
bíróság


text:
HITELES MOZGALOM - Kérdéseink és a kapott válaszok - Levél a Kúriának - devizahiteles ítéletek és nyilvánosság
Levél a Kúriának - devizahiteles ítéletek és nyilvánosság
Érdeklődéssel olvastam Elnök úr MTI nyilatkozatát, melyben az elhúzódó bírósági eljárásokkal kapcsolatban fejti ki a véleményét. Hosszasan sorolja, hogy a legkülönbözőbb esetekben milyen problémákkal találják szemben magukat a bírók.
Sajnálatos módon a devizahiteles perek teljes mértékben kimaradtak a felsorolásból, mintha már nem is lennének ilyen perek. Mintha ezek a perek nem húzódnának már 4-5 éve. Pedig csak az elmúlt 30 napban is több döntést is hozott a Kúria devizával kapcsolatos lakossági kölcsönszerződéssel kapcsolatban.
Érthetetlen módon egyikről sem adott ki a Kúria MTI közleményt, mintha a Kúria vezetése arra a döntésre jutott volna, hogy a magyar társadalmat, a pénzintézetek által becsapott és megtévesztett magyar állampolgárok millióit nem érdeklik a Kúria döntései. MTI közlemény híján sajnálatos módon a sajtók sem számolnak be arról, hogy milyen döntést hoz a Kúria. Az érintettek milliói semmit sem tudnak arról, hogy a Kúria milyen döntéseket hozott a devizahitelekkel kapcsolatban.
Az egyik kúriai devizahiteles ítélettel kapcsolatban Dr. Wellmann György azt válaszolta nekünk, hogy az ítéletekről anonimizált formában 3 hónap elteltével lehet kérni fénymásolatot:
„Az Ön által kért határozat kiadására, tehát legkorábban 2016. január 5-én, oldalanként 300 forint megfizetése ellenében, a befizetés igazolását követően van lehetőség” (2015.EI.I.H.676. számú 2015.10.20.-i válasz a Gfv.VII.30.207/2015 ügyszámú 2015.10.06-án kelt ítéletről).
A Bírósági Határozatok Gyűjteményében is fellelhetők az ítéletek, határozatok anonimizált formában. A tapasztalatunk az, hogy ide nem 3 hónap elteltével kerülnek fel, hanem sokkal később. Egy nyáron hozott devizahiteles ítéletet, a Gfv.VII.30.169/2015 még mindig nem érhető el.
„A bírósági eljárás nyilvánossága a bírói hatalom korlátjaként a jogállamiság fontos garanciája” – jelentette ki pontosan két évvel ezelőtt Ön, Tisztelt Elnök úr!
http://www.lb.hu/sites/default/files/sajto/mti_5.pdf
További idézetek Öntől, tisztelt Elnök úr:
„A bírósági tárgyalások és döntések nyilvánossága biztosítja, hogy a bíró "szem előtt legyen", a nyilvánosság kontrollja alatt álljon, … a bírósági eljárás nyilvánossága egyúttal a tisztességes eljárás és a bíróságokba vetett közbizalom garanciája is.”
„A bírósági határozatok publikálása az egységes ítélkezés szempontjából is lényeges, ami a legfelsőbb bírói fórum alkotmányos feladata.”
MTI 2013. október 24., csütörtök 13:27 - Darák Péter a bírósági nyilvánosság szélesítését szorgalmazta.
Úgy véljük a mai kúriai gyakorlat még nagyon messze van a két évvel ezelőtt kijelölt céltól.
Nem kell messzire menni azonban ahhoz, hogy jó példát leljünk. Az Alkotmánybíróság honlapján külön tájékoztatás van a devizahitelesek számára:
„Áttekintés az Alkotmánybíróság által befejezett és folyamatban lévő devizahiteles ügyekről”
Javasoljuk, hogy a Kúria a társadalmi jelentőségének és súlyának megfelelően kezelje a devizahiteles ügyeket és alakítson ki hasonló internetes felületet, mint az Alkotmánybíróság. Úgy véljük, miként az Alkotmánybíróság meg tudja oldani, hogy 1-2 nap elteltével a döntésük elérhetővé váljék, úgy a Kúria is meg tudja oldani, hogy ne hónapok elteltével kerüljenek fel a bíróság honlapjára az ítéletei, határozatai.
Szeretnénk végül néhány adatot megkérni a devizahiteles perekkel kapcsolatban.
A Kúrián hány olyan per van a pénzügyi intézményekkel kapcsolatban, melyekben a bankkölcsön tárgya, illetve a lízingösszeg külföldi deviza (nem forint)?
A Törvényszékeken hány olyan per van a pénzügyi intézményekkel kapcsolatban, melyekben a bankkölcsön tárgya, illetve a lízingösszeg külföldi deviza (nem forint)?
2015-ben összesen hány olyan döntést hozott a Kúria a pénzügyi intézményekkel kapcsolatban, melyekben a bankkölcsön tárgya, illetve a lízingösszeg külföldi deviza (nem forint)? Melyek ezek a döntések? E döntések közül hány található meg anonimizált formában a bíróságok honlapján?

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
11/1999. (X. 6.) IM rendelet a bírósági fogalmazók joggyakorlatáról és képzéséről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 3. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § * (1) A rendelet hatálya kiterjed a bírósági fogalmazókra (a továbbiakban: fogalmazók), a bírósági vezetőkre, a bírákra, a fogalmazók képzésében és felvételében részt vevő igazságügyi alkalmazottakra, valamint a fogalmazói állásra pályázókra (a továbbiakban: pályázók).
(2) * E rendelet vonatkozásában bíróság a fogalmazót foglalkoztató Kúria, ítélőtábla, valamint törvényszék.
A fogalmazók felvételi rendje *
1/A. § * (1) * A fogalmazói utánpótlás folyamatos biztosítása érdekében a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnökök (a továbbiakban: kinevező) évente két alkalommal közös, összesített pályázatot (a továbbiakban: központi felvételi) írnak ki. A bírósági igények összesítéséről, valamint a pályázatok egységes feltételekkel, beérkezési és elbírálási határidővel történő közzétételéről az Országos Bírósági Hivatal elnöke (a továbbiakban: OBH elnöke) gondoskodik.
(3) * A pályázati kiírást a Bírósági Közlönyben, a bíróságok központi honlapján, valamint - amennyiben a bíróság rendelkezik vele - a bíróság saját honlapján kell közzétenni. Az OBH elnöke - a hallgatók számára történő közzététel érdekében - az egyetemek állam- és jogtudományi karainak dékáni hivatalait is tájékoztatja a pályázati kiírásról.
a) a bíróság megnevezését,
b) a betöltendő munkakör megnevezését,
c) a fogalmazói állás betöltéséhez, illetve a pályázat elnyeréséhez jogszabályban előírt és egyéb szükséges valamennyi feltételt,
d) az illetményre és az egyéb juttatásra vonatkozó tájékoztatást,
e) * a pályázat benyújtásának feltételeit, beérkezésének és elbírálásának határidejét,
f) a pályázati eljárásra és a pályázat elbírálásának módjára vonatkozó tájékoztatást,
g) az állás betöltésének időpontját, valamint
h) a pályázathoz csatolandó okiratok felsorolását.
1/B. § * (1) * Az évente két alkalommal tartandó központi felvételi esetében a pályázatot - amennyiben a pályázó több álláshelyre is pályázik, a sorrend megjelölésével - az OBH elnökéhez kell benyújtani. Az OBH elnöke a beérkezett pályázatokról - ideértve a több álláshelyre beadott pályázatokat is - tájékoztatja a kinevezőket. Ha a pályázó az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 14. §-ának (9) bekezdése alapján a felvételi versenyvizsgára (a továbbiakban: versenyvizsga) nem köteles (a továbbiakban: versenyvizsgára nem köteles pályázó), az OBH elnöke - a pályázó nyilvántartásban szereplő adatainak megküldésével egyidejűleg - e tényre utalással tájékoztatja a kinevezőt a pályázat benyújtásáról. A pályázat elbírálása szempontjából versenyvizsgára nem köteles pályázónak kell tekinteni azt is, aki a pályázat beérkezésének időpontjában bírósági fogalmazói kinevezéssel rendelkezik.
(3) * A versenyvizsgát az OBH elnöke a beérkezési határidőtől számított 45 napon belül bonyolítja le. A vizsga eredményéről az OBH elnöke - a pályázó pályázati anyagának, pontszámának a megküldésével - értesíti a kinevezőt.
(4) A versenyvizsga írásbeli és szóbeli részből áll. Az írásbeli vizsga célja, hogy felmérje a pályázónak a jogi problémák felismerésére, eldöntésére, illetve álláspontjának megfogalmazására vonatkozó képességét. A szóbeli vizsgán a pályázónak az általános jogi műveltségéről, szóbeli kifejező-, döntés- és konfliktuskezelési képességéről kell számot adnia. Szóbeli vizsgára az a pályázó bocsátható, aki az írásbeli vizsgán elérhető pontszám több mint 50%-át megszerezte.
(5) * A szóbeli vizsgát a pályázónak egy 3 főből álló vizsgabizottság előtt kell letennie. A vizsgabizottság tagjait OBH elnöke a Felvételi Versenyvizsga-bizottság tagjaiból esetenként jelöli ki. A Felvételi Versenyvizsga-bizottság tagjait az OBH elnöke nevezi ki 5 évre. A kinevezés - az érintett beleegyezésével - az eredeti kinevezés időtartamával meghosszabbítható.
(6) * Az eredményesen letett vizsgáról az OBH elnöke az 1. számú melléklet szerinti tanúsítványt állít ki, amelyet a vizsgabizottság elnöke és tagjai aláírnak. A tanúsítványt a vizsgabizottság az OBH elnöke körbélyegzőjével látja el.
(7) * Ha a (6) bekezdés szerinti tanúsítvány elveszett, megsemmisült vagy megrongálódott, az OBH elnöke a tanúsítványt pótolja.
(8) * A versenyvizsga tartalmának, értékelésének és lebonyolításának, valamint a Felvételi Versenyvizsga-bizottság tagjai kinevezésének részletes szabályait az OBH elnöke határozza meg.
1/C. § * (1) A kinevező dönt a pályázat elbírálásáról. Ennek során a sikeres versenyvizsgát tett pályázót meghallgathatja.
(2) A kinevező tájékoztatja az OBH elnökét a kinevezni kívánt pályázóról. A több álláshelyet is megjelölő, sikeres versenyvizsgát tett pályázó kinevezéséről elsőként az első helyen megjelölt bíróság elnöke jogosult dönteni, melyről az OBH elnökét, a sorrendben következőként megjelölt további bíróságok elnökét és a pályázót értesíti.
1/D. § * Az 1/A. §-1/C. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni a fogalmazónak az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 17. § (3) bekezdésében szereplő áthelyezése esetén.
A joggyakorlat célja
2. § (1) A joggyakorlat célja az, hogy a fogalmazó a munka végzése során, a bírósági jogalkalmazás szempontjából meghatározó jogi ismeretek elmélyítése mellett megismerje a bírói gyakorlatot, elsajátítsa az ítélkezés szakmai szabályait és munkamódszerét, alakítsa ki a bírótól megkívánt, az ítélkezéshez szükséges képességeket.
(2) A joggyakorlat eredményeként el kell érni, hogy a fogalmazó képes legyen alkalmazni a bírósági ügyvitel szabályait, behatóan ismerje az anyagi jogi és eljárásjogi szabályok gyakorlatát, szerezzen ismereteket a bírói munkához nélkülözhetetlen munkaszervezési módszerekről; sajátítsa el a bírói jogállásra vonatkozó jogszabályokat, ismerje meg a bírói hivatás etikai normáit.
3. § (1) A fogalmazót valamennyi beosztásában olyan munkával kell foglalkoztatni, amely a bírói hivatásra való felkészülését segíti.
(2) A joggyakorlat alatt biztosítani kell, hogy a fogalmazó mind első és másodfokon - a peres és peren kívüli eljárásokban -, minden ügyszakban megfelelő gyakorlatot szerezzen, határozattervezeteket készítsen, jegyzőkönyvet vezessen, és tartson önállóan ügyfélfogadást.
4. § * A joggyakorlat ideje alatt elő kell segíteni, hogy a fogalmazó a jogalkalmazás egyéb területein (ügyészi, ügyvédi, közjegyzői, közigazgatási, nyomozó hatósági tevékenység) is ismereteket szerezzen. Erre a joggyakorlati idő alatt, legfeljebb 6 hónapos időtartamban kerülhet sor, ha a feltételek biztosíthatók. Az e § szerinti foglalkoztatás meghatározásánál lehetőleg figyelembe kell venni a fogalmazó véleményét.
5. § (1) A fogalmazó számára a joggyakorlat ideje alatt legalább egy alkalommal biztosítani kell, hogy országosan szervezett képzésben vehessen részt.
(2) * A joggyakorlat ideje alatt a fogalmazó nyelvi képzéséhez és továbbképzéséhez, nyelvvizsgára való felkészüléséhez a bíróság elnöke munkaidő-kedvezményt biztosíthat. Ilyen kedvezmény megadása esetén a nyelvvizsga letételét elő kell írni.
A joggyakorlatot vezető bíró (instruktor)
6. § (1) * A joggyakorlat helye szerinti bíróság - járásbíróság esetében a törvényszék - elnöke a fogalmazó képzésére megfelelő elméleti felkészültséggel és gyakorlattal rendelkező joggyakorlatot vezető bírót jelöl ki.
(2) * A joggyakorlat helye szerinti bíróság elnöke a joggyakorlatot vezető és a fogalmazó képzésében részt vevő bíró számára külön díjazást vagy munkaidő-kedvezményt az OBH elnöke által meghatározott szabályok alapján állapít meg.
(3) A joggyakorlatot vezető bíró szakmai véleményét, irányítását a fogalmazó köteles figyelembe venni.
A joggyakorlat ideje és számítása
7. § (1) A fogalmazó joggyakorlati ideje három év, amely a munkába lépésének napján kezdődik.
(2) A fogalmazó joggyakorlati idejének számítására a jogi szakvizsgáról szóló IM rendelet az irányadó. *
A joggyakorlat tervezése, a joggyakorlati kimutatás
8. § (1) * A fogalmazó joggyakorlati beosztásáról terv készül, foglalkoztatása e szerint történik. A tervben biztosítani kell a gyakorlati munka és a képzés összhangját. A tervet a bíróság elnöke hagyja jóvá, és azt írásban közli az érintett bíróságok elnökével és az érdekelt fogalmazóval.
(2) A bíróság elnöke köteles gondoskodni arról, hogy a fogalmazó beosztása és foglalkoztatása a terv szerint történjen, továbbá, hogy a fogalmazó a beosztásához és a képzéséhez kapcsolódó kollégiumi üléseken, bírói megbeszéléseken, valamint szakmai tanácskozásokon részt vehessen.
(3) * A fogalmazó joggyakorlati idejét úgy kell beosztani, hogy polgári, büntető, illetve közigazgatási és munkaügyi ügyszakban első és másodfokon, valamint a többi ügyszakban is megfelelő időt töltsön el, továbbá - a 4. §-nak megfelelően - a jogalkalmazás más területein is tapasztalatot szerezhessen. A fogalmazók joggyakorlati idejének beosztására vonatkozó részletes szabályokat az OBH elnöke határozza meg. A fogalmazónak évente legalább 50 érdemi határozattervezetet kell készítenie.
(4) * Ha ez indokolt - különösen a más munkaterületről érkezett fogalmazók esetében - a bíróság elnöke eltérhet a (3) bekezdésben meghatározott beosztási rendtől.
9. § (1) * A fogalmazó munkájáról joggyakorlati kimutatás készül. A feladatok teljesítését az a bíró vagy más vezető igazolja és értékeli, aki mellett a fogalmazó a munkáját végezte. A joggyakorlati kimutatás tartalmát és vezetésének részletes szabályait az OBH elnöke határozza meg.
(2) * A joggyakorlati idő befejezése után a bíróság elnöke a joggyakorlati kimutatást lezárja. A joggyakorlati kimutatás egy példányát a fogalmazó részére át kell adni, további egy példányát a fogalmazó személyi anyagában kell megőrizni.
10. § (1) A fogalmazóképzés a joggyakorlathoz kapcsolódóan három év.
(2) A fogalmazó képzésének alapja az egyéni tanulás.
(3) * A jogi szakvizsgára való felkészüléshez és a gyakorlati ismeretek elmélyítése érdekében a bíróság elnöke szervezett képzést (tanulókörök) biztosít a fogalmazó részére, amelyen a részvétel kötelező.
(4) * A bíróság elnöke a bíróság sajátosságainak megfelelően határozhatja meg a tanulókörök és a fogalmazó beszámoltatásának rendjét.
11. § (1) * Az egyéni tanulás folyamatosságának és eredményességének ellenőrzése céljából a fogalmazó a kijelölt anyagrészekből a bíróság elnöke vagy az általa erre felkért bíró előtt beszámol. A beszámoltatás alkalmával értékelni kell a fogalmazó által készített határozattervezeteket is. A beszámoló eredményét be kell vezetni a joggyakorlati kimutatásba.
(2) Ha a fogalmazó a kijelölt anyagot nem sajátította el kellő alapossággal, meg kell ismételnie a beszámolót.
12. § (1) * A fogalmazó joggyakorlatával, képzésével kapcsolatos rendelkezések megtartásáért a munkáltatói jogkört gyakorló bíróság elnöke és annak a bíróságnak az elnöke, ahol a fogalmazó a joggyakorlatát tölti, együttesen felel.
(2) * A bíróság elnöke a jogi szakvizsgára és a beszámolókra való felkészüléshez az OBH elnöke által meghatározott szabályok szerint munkaidő-kedvezményt biztosít.
13. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, rendelkezéseit első ízben azoknak a fogalmazóknak az esetében kell alkalmazni, akiknek a képzése az 1999/2000. oktatási évben kezdődik.
1. számú melléklet a 11/1999. (X. 6.) IM rendelethez *
Felvételi Versenyvizsga-bizottság
............../200........ szám
A Felvételi Versenyvizsga-bizottság tanúsítja, hogy
aki ....................................................................., ................ év......................... hó .......... napján született, a bírósági fogalmazói kinevezéshez szükséges felvételi versenyvizsgát ............... év ........................ hó ......... napján letette.
........................................., ............. év................................... hó ........... nap.
2. számú melléklet a 11/1999. (X. 6.) IM rendelethez *
Megállapította: 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelet 1. §. Hatályos: 2007. IX. 8-tól. A 2007. április 20-a után kiírt bírósági felvételi pályázatok alapján történő kinevezésekre is alkalmazni kell.
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 13. § a).
Beiktatta: 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelet 2. §. Hatályos: 2007. IX. 8-tól. A 2007. április 20-a után kiírt bírósági felvételi pályázatok alapján történő kinevezésekre is alkalmazni kell.
Megállapította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 7/2009. (IV. 8.) IRM rendelet 4. § (2) a). Hatálytalan: 2009. IV. 23-tól.
Megállapította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 7/2009. (IV. 8.) IRM rendelet 1. § (2). Hatályos: 2009. IV. 23-tól.
Módosította: 7/2009. (IV. 8.) IRM rendelet 4. § (3) a)-c), 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 13. § d), 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (10) a).
Hatályon kívül helyezte: 7/2009. (IV. 8.) IRM rendelet 4. § (2) b). Hatálytalan: 2009. IV. 23-tól.
Megállapította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 13. § f).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 13. § g).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 13. § h).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 13. § i).
Megállapította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (5). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (9) b).
Módosította: 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelet 6. § (3).
Megállapította: 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelet 3. §. Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 13. § l), 57/2012. (XII. 28.) KIM rendelet 8. §.
Megállapította: 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelet 3. §. Módosította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (9) a).
Lásd: 5/1991. (IV. 4.) IM rendelet 2. § (3).
Megállapította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (6). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (7). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelet 4. §. Hatályos: 2007. IX. 8-tól. A 2007. április 20-a után kiírt bírósági felvételi pályázatok alapján történő kinevezésekre is alkalmazni kell.
Megállapította: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (8). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 18. § 132. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.
Beiktatta: 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelet 5. §. Hatályos: 2007. IX. 8-tól. A 2007. április 20-a után kiírt bírósági felvételi pályázatok alapján történő kinevezésekre is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte: 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 6. § (10) b). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 132


text:
Tájékoztató a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.679/2017. számú ügyről nem vagyoni kártérítés megfizetése tárgyában
A felperes útkezelő szakmunkás munkakörben állt az alperes alkalmazásában. A felperes 2012. április 4-én – az irodára menet közben – a frissen mosott és még nedves lépcsőn megcsúszott, hozzávetőlegesen három lépcsőt csúszott lefelé és ért földet anélkül, hogy elesett volna. Az éjszaka folyamán fájdalmai fokozódtak, ezért másnap felkereste a kórházat, ahol kétoldali térdízületi belső félhold sérülést véleményeztek és műtétet hajtottak végre rajta ...
Tájékoztató településképi bejelentési eljárással kapcsolatos döntésről
A Kúria a Kfv.IV.37.159/2018/4. számú ügyben hozott határozatot.
Ha egy adott időszakra vonatkozó közterület-használat úgy keletkezik, hogy a településképi bejelentésre a polgármester nem nyilatkozik, a fél az adott időszakon túl a településképi igazolás egy éves érvényességi idejére nem hivatkozhat ...
Értékes kutatások - A Kúria 2018. évi gyakornoki programja
Lezárult a Kúria idei, immár ötödik alkalommal meghirdetett gyakornoki programja. 2018-ban hat egyetem tizenegy hallgatója kutathatott a legfőbb bírói fórum kollégiumaiban. A doktoranduszok olyan izgalmas jogkérdéseket vizsgáltak meg, mint a választási szabályok változásának hatásai, a bűnszervezetek elleni fellépés szervezeti keretei és lehetőségei Magyarországon vagy a polgári jogi személyiségvédelem ...
A közigazgatási bíróságok döntési mozzanatai az Európai Unióban
Az Európai Unió Közigazgatási Legfelsőbb Bíróságai és Államtanácsai Egyesületének (ACA-Europe) szemináriumán vett részt Dr. Darák Péter, a Kúria elnöke 2018. december 2-4-én Kölnben ...
Az új eljárási kódexek segítik a bíróságok munkáját, gyorsabb és alaposabb ítélkezést tesznek lehetővé
Az Országgyűlés plenáris ülésen számolt be dr. Darák Péter a Kúria 2017. évi, a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében elvégzett tevékenységéről 2018. december 13-án. Az Országgyűlés valamennyi frakciója akként foglalt állást, hogy támogatják a beszámoló elfogadását a szavazásnál ...
Az a társadalombiztosítási ellátás, amit a KATA alanya nem kisadózóként kap, nem vehető figyelembe mentességi okként
A Kúria a Kfv.I.35.074/2018/6. számú ügyben hozta meg határozatát.
A felperes 2016. 10. 03. napjával jelentkezett be a KATA hatálya alá, és bejelentette, hogy mivel gyermeke október 18-án tölti be a 3. életévét és ekkor szűnik meg a gyermeknevelési ellátás, amely több mint 30 napja fennáll, októberre nem fizet adót ...
Hét éves az állami intézmények korrupció elleni összefogása Magyarországon
A Belügyminisztérium, a Közbeszerzési Hatóság, az Állami Számvevőszék, az Országos Bírósági Hivatal, a Kúria, a Legfőbb Ügyészség és a Magyar Nemzeti Bank közösen értékelték az elmúlt évben elvégzett korrupcióellenes tevékenységüket 2018. december 10-én az Országházban megtartott kerekasztal-beszélgetésen. ...
Tájékoztató ügyeleti díj tárgyában meghozott határozatról
A Kúria az Mfv.II.10.297/2018-as számú ügyben hozott határozatot. A döntés elvi tartalma: I. Abból a körülményből, hogy a közalkalmazott felperesek egyműszakos munkarendben dolgoztak, nem következik, hogy az általános munkarend szerint kerültek foglalkoztatásra, így heti pihenőnapjuk is mindig ugyanarra az egymást követő két naptári napra (szombat, vasárnap) esett. ...
Anyagi jogi kapcsolat, vagyis kereshetőségi jog hiányában a kereset elutasításának van helye
A Kúria a Mfv.II.10.140/2018-as számú ügyben hozott határozatot 2018. november 28-án. 2013-ban az oktatási intézmény (művészeti iskola) igazgatói állásának betöltésére pályázatot írtak ki, amelyre a II. rendű alperes jelentkezett. Az oktatási intézményben dolgozó pedagógusok – közöttük a felperesek is – jelezték a pályázatot elbíráló és a megbízási jogkört gyakorló I. rendű alperes számára, hogy a II. rendű alperes intézményvezetői megbízását az ahhoz szükséges végzettség hiánya miatt nem támogatják. ...
Összefoglaló az öregségi nyugdíj megállapítása tárgyában hozott határozatról
Tájékoztató a 2018. október 18. napján tárgyaláson kívül elbírált, Mfv.III.10.474/2018 számú határozatról. Az Ukrajnából 2012. november 20-án Magyarországra áttelepült, 2009. április 14-től 2015. június 30-ig az ukrán társadalombiztosítási szerv által megállapított öregségi nyugdíjban részesült felperes a magyar társadalombiztosítási szervnél 2015. július 3-án előterjesztett igénybejelentésben 2015. július 1-től öregségi nyugdíj megállapítását kérte. ...

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Gfv. VII.30.319/2014/11. számú határozat | K Ú R I A
- közokiratba foglalt követelés
- vagyonfelügyelő vitató nyilatkozata
- szavazati jog megállapítása
- tagi kölcsön
- adóssal összefonódásban állók szavazati joga
Gfv.VII.30.319/2014/11. szám
A határozat hozatal dátuma: 2014. december 16
„Az eljárásban alapvetően két jogkérdésben kellett a Kúriának állást foglalnia:
1) Ha bármilyen módon – akár az adós, akár a hitelező által – kezdeményezett eljárásban a csődeljárás kezdő időpontját megelőzően a közokiratba foglalt követelés vitatottá vált, kihat-e ez a csődeljárásban a hitelezői követelés nyilvántartásba vételére, és annak alapján a hitelezőt megillető szavazat megállapítására?
2) Megváltoztatja-e az engedményezés a követelés jogcímét, és ennek alapján a csődeljárást megelőzően a jogosult személyében bekövetkezett változás kihat-e a követelés alapján adható szavazatok kiszámítására?
A Kúria nem ért egyet a jogerős végzésben kifejtett azzal az állásponttal, mely szerint a vagyonfelügyelő maga is jogosult egy folyamatban levő peres eljárásban elbírálandó igényt “nem vitatott” követeléssé minősíteni. A Kúria álláspontja szerint a vagyonfelügyelő a Bank hitelezői igényét csak vitatottként vehette nyilvántartásba, mert a csődeljárás kezdő időpontja előtt az adós a követelés alapjául szolgáló szerződést megtámadta.
A Bank hitelező azonban a vitatottként történő nyilvántartásba vétel ellen kifogást nyújtott be, ezért a Kúriának abban a kérdésben kellett állást foglalnia, helytállóan állapította-e meg a jogerős végzés, hogy a folyamatban levő peres eljárás ellenére a Banknak van nem vitatott követelése, és így szavazati joga az adós csődeljárásában.
Ahogyan azt a Kúria a Gfv.VII.30.275/2014/4. számú végzésében kifejtette, a Cstv. 12. § (5) bekezdése nem különböztet a kifogás előterjesztésére jogosult hitelezők között aszerint, hogy a vagyonfelügyelő a Cstv. 12.§ (2) bekezdése b) pontjának melyik alpontjába sorolja be a követelésüket, mert a vagyonfelügyelő besorolásra vonatkozó minden intézkedése ellen lehetővé teszi kifogás előterjesztését. A vagyonfelügyelőnek azért kell a hitelezői igényeket a Cstv. 12.§ (2) bekezdés b) pontjainak egyes alpontjaiba besorolnia, hogy ennek alapján megállapítható legyen, melyik követelés után mennyi szavazati jog illeti meg a hitelezőt.
Ebből következően azonban – figyelemmel arra, hogy a Cstv. 12.§ (2) bekezdés bb) alpontjába való besorolás ellen is van lehetőség kifogás előterjesztésére - a kifogás alapján indult eljárásban a csődeljárást lefolytató bíróságnak joga van abban a kérdésben állást foglalnia, hogy a hitelező által bejelentett igénynek van-e olyan része, amely nem vitatott követelésként a hitelező részére szavazati jogot biztosít, jóllehet peres eljárás folyik az adós és hitelezője között a követelés tekintetében.
A Kúria álláspontja szerint a törvény a csődeljárást lefolytató bíróságnak a besorolás és így a szavazatok megállapítása tekintetében külön, kifejezetten, csak a csődeljárásban érvényesülő – szavazati jogot meghatározó - jogosítványt biztosított. Ez a jogosítvány azonban nem jelenti azt, hogy a csődeljárást lefolytató bíróság a peres eljárásban vitatott követelés esetén elbírálná a felperes keresetét. A csődeljárást lefolytató bíróság ugyanis a fizetési kötelezettség tekintetében nem hozhat döntést, a bíróságnak a Cstv. 12.§ (5) bekezdése alapján hozott határozata csak a hitelezői szavazatok számításához szükséges (Cstv. 18.§ (4) bekezdés c) pont).
Nem ellentétes az itt kifejtettekkel a felek és a bíróságok által hivatkozott Gfv.X.30.174/2012/7. számú határozat, melyben a Kúria nem azt zárta ki, hogy a peres eljárásban vitatott követelés után szavazati jogot kaphasson a hitelező, hanem azt, hogy a közokiratba foglalt követelést automatikusan – függetlenül attól, hogy van-e folyamatban a tárgyában peres eljárás vagy nincs – a nem vitatott követelések között vegye nyilvántartásba a vagyonfelügyelő. A szövegből következően, a Kúria álláspontja szerint, csak a vitatott összeg tekintetében áll fenn a nyilvántartásba vételi korlát. Amennyiben ugyanis a kereset nem terjed ki a hitelező teljes követelésére – azaz van a hitelező követelésének olyan része, amelyet a kereset nem érint -, illetve kétséget kizáróan megállapítható, hogy a hitelező bizonyosan milyen összeget (hitelt) biztosított az adós részére, amelynek a visszafizetésére irányuló kötelezettség nem kérdéses, a csődeljárást lefolytató bíróság a Cstv. 12.§ (5) bekezdése szerint a hitelező perrel érintett követelése alapján meghatározhatja azt a nem vitatottan fennálló követelésrészt, amely a hitelező csődeljárásban érvényesíthető szavazatát megalapozza.
A bíróság határozata alapján a hitelezőt megilleti a szavazati jog, de a folyamatban levő peres eljárás miatt – figyelemmel arra, hogy a fizetési kötelezettség tekintetében a döntést csak a peres bíróság hozhatja meg – a hitelező követelését az egyezség megkötésekor vitatottként kell kezelni, és arra az adósnak a Cstv. 12.§ (6) bekezdése alapján tartalékot kell képeznie (biztosítékot kell nyújtania), amely a követelés esedékessé válása esetén a hitelező igényének rendezését biztosítja.
Az adott esetben az elsőfokú bíróság úgy ítélte meg, hogy a Bank hitelezőt a végzésben meghatározott összegű követelés megilleti. A Kúria álláspontja szerint ez a megállapítás a fent kifejtett szabályok alapján valójában azt jelentette, hogy a Bank hitelezőt a csődegyezségi tárgyalás során ezen összeg után számítható szavazat illette meg, amelyet részére a vagyonfelügyelő ki is számolt, és ezt neki biztosították is.
Mindebből következően nem jogszabálysértő a jogerős végzés azért, mert a Bank számára biztosított szavazati jogot elismerte. Jóllehet a Kúria – a fentiekben kifejtettek szerint - fenntartja azt az álláspontját, hogy sem a vagyonfelügyelő, sem a csődeljárást lefolytató bíróság nem vonhatja el a peres bíróság hatáskörét, és nem dönthet az adós és a hitelezője közötti vitás kérdésekben, azonban a szavazati jog megállapítása – amennyiben a hitelező nem fogadja el a vagyonfelügyelő által vitatottként történő besorolást – kizárólag a csődeljárást lefolytató bíróság hatáskörébe tartozó feladat. Ettől függetlenül a követelést továbbra is vitatottként kell nyilvántartani és a Cstv. szabályai szerint kell a követelés hitelezője részére tartalékot képezni.
Az eljárásban felmerült második kérdés tekintetében a Kúria mindenben osztja a jogerős végzésben kifejtett álláspontot.
Jóllehet a Cstv. 12.§ (2) bekezdés bc) pontja úgy fogalmaz, hogy azok a követelések tartoznak ebbe a pontba, amelyek “jogosultja” áll az adóssal szoros kapcsolatban - így a többségi befolyással rendelkező tulajdonosa -, azonban ide kell érteni azokat a követeléseket is, amelyeket a követelés jogosultja olyan személytől szerzett, akinek a követelését e pont alapján kellene besorolni. Az ilyen követelés jogosultját még akkor is a bc) pontba kell sorolni, ha az ő vonatkozásában az ebben a pontban felsorolt feltételek nem állnak fenn. Helytállóan állapította meg a jogerős végzés, hogy az ezzel ellentétes értelmezés lehetővé tenné azt, hogy az engedményezés segítségével a többségi befolyással rendelkező tulajdonos, vagy az egyébként e pontba tartozó személy az egyezségkötéshez szükséges arányokat – a törvényben meg nem engedett módon - megváltoztathatná. A szavazatok negyedelésének elkerülését a törvény kizárólag a 18.§ (5) bekezdés utolsó mondatában meghatározott esetben teszi lehetővé.
Téves az adósnak az a jogi álláspontja, hogy a tagi követelést csak akkor kell a Cstv. 12.§ (2) bekezdés bc) pontjába sorolni, ha a tag többségi befolyással rendelkezik és a hitelt olyan időpontban nyújtja, amikor az adós már a fenyegető fizetésképtelenség állapotában van. A törvény ugyanis ilyen esetben kizárólag a tulajdonosi kapcsolathoz fűzi a hátrányosabb szavazatszámítási feltételeket, függetlenül attól, hogy a tagi kölcsön nyújtására mikor került sor.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria


17.13 Kártérítés és sérelemdíj
(2)14 Közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre, munkaköre, vezetői megbízása, a közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok a személyes adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. A közérdekből nyilvános személyes adatok a célhoz kötött adatkezelés elvének tiszteletben tartásával terjeszthetőek. A közérdekből nyilvános személyes adatok honlapon történő közzétételére az 1. melléklet és a közfeladatot ellátó személy jogállására vonatkozó külön törvény rendelkezései irányadóak.
(3)15 Közérdekből nyilvános adatként nem minősül üzleti titoknak a központi és a helyi önkormányzati költségvetés, illetve az európai uniós támogatás felhasználásával, költségvetést érintő juttatással, kedvezménnyel, az állami és önkormányzati vagyon kezelésével, birtoklásával, használatával, hasznosításával, az azzal való rendelkezéssel, annak megterhelésével, az ilyen vagyont érintő bármilyen jog megszerzésével kapcsolatos adat, valamint az az adat, amelynek megismerését vagy nyilvánosságra hozatalát külön törvény közérdekből elrendeli. A nyilvánosságra hozatal azonban nem eredményezheti az olyan adatokhoz – így különösen a védett ismerethez – való hozzáférést, amelyek megismerése az üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna, feltéve hogy ez nem akadályozza meg a közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét.
(3a)16 Az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az államháztartás alrendszerébe tartozó valamely személlyel pénzügyi vagy üzleti kapcsolatot létesít, köteles e jogviszonnyal összefüggő és a (3) bekezdés alapján közérdekből nyilvános adatra vonatkozóan – erre irányuló igény esetén – bárki számára tájékoztatást adni. A tájékoztatási kötelezettség a közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságra hozatalával vagy a korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozott adatot tartalmazó nyilvános forrás megjelölésével is teljesíthető.
(3b)17 Ha a (3a) bekezdés alapján tájékoztatásra kötelezett a tájékoztatást megtagadja, a tájékoztatást igénylő a tájékoztatásra kötelezett felett törvényességi felügyelet gyakorlására jogosult szerv eljárását kezdeményezheti.
(7)18 A közfeladatot ellátó szerv gazdálkodásának átfogó, számlaszintű, illetve tételes ellenőrzésére irányuló adatmegismerésekre külön törvények rendelkezései irányadók. Ha erre való hivatkozással az adatigénylés elutasításra kerül, az adatigénylő az 52. § alapján a Hatóságnál bejelentéssel vizsgálatot kezdeményezhet.
(5)19 Az országos illetékességű közfeladatot ellátó szerv ellen indult per a törvényszék hatáskörébe tartozik. A járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyekben a törvényszék székhelyén lévő járásbíróság, Budapesten a Pesti Központi Kerületi Bíróság jár el. A bíróság illetékességét az alperes közfeladatot ellátó szerv székhelye alapítja meg.
a)20 a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia, az Országos Bírósági Hivatal, a Legfőbb Ügyészség,
c)22 a központi államigazgatási szerv a kormánybizottság kivételével, továbbá az országos kamara, valamint
d)23 a fővárosi és megyei kormányhivatal.
(4)24 A nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét a Kormány – a Hatóság véleményének kikérésével – rendeletben állapítja meg.
24/A.25 A közérdekű adatok központi elektronikus jegyzéke és az egységes közadatkereső rendszer
40. § (1)26 A Hatóságot elnök vezeti. A Hatóság elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki, azok közül a jogász végzettségű, az országgyűlési képviselők választásán választható, magyar állampolgárok közül, akik az adatvédelmet vagy az információszabadságot érintő eljárások ellenőrzésében legalább tíz év szakmai tapasztalattal rendelkeznek, vagy e területek valamelyikén tudományos fokozatot szereztek.
(2)27 A Hatóság elnökének nem nevezhető ki az, aki a kinevezésre irányuló javaslat megtételének időpontját megelőző négy évben országgyűlési képviselő, európai parlamenti képviselő, köztársasági elnök, a Kormány tagja, államtitkár, helyi önkormányzati képviselő, polgármester, alpolgármester, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei közgyűlés elnöke vagy alelnöke, nemzetiségi önkormányzat tagja, illetve párt tisztségviselője vagy alkalmazottja volt.
d)28 a kinevezéséhez szükséges feltételek hiányának vagy a vagyonnyilatkozat-tételi előírások megsértésének megállapításával;
f)29
g)30
(3)31 Ha a Hatóság elnöke a 41. § szerinti összeférhetetlenségét a kinevezésétől számított harminc napon belül nem szünteti meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, a köztársasági elnök a miniszterelnök indítványára dönt az összeférhetetlenség megállapításának kérdésében.
(6)34 A Hatóság elnökének kinevezéséhez szükséges feltételek hiányát a miniszterelnök indítványára a köztársasági elnök állapítja meg. A köztársasági elnök – a miniszterelnök indítványára – megállapítja a vagyonnyilatkozat-tételi szabályok megsértését, ha a Hatóság elnöke vagyonnyilatkozatában szándékosan lényeges adatot, tényt valótlanul közöl.
(6a)35 A miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványát a köztársasági elnök és a Hatóság elnöke részére egyidejűleg megküldi.
(6b)36 A Hatóság elnöke az indítvány megalapozatlanságának megállapítása iránt az indítvány kézhezvételét követő harminc napon belül bírósághoz fordulhat, mely határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A pert a miniszterelnök ellen kell megindítani. A bíróság eljárására a polgári perrendtartásról szóló törvénynek a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perekre vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügyben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagos illetékességgel, soron kívül jár el, és a keresetet, valamint az ügy érdemében hozott jogerős döntését a bíróság a köztársasági elnökkel is közli.
(6c)37 Ha a Hatóság elnökének a (6b) bekezdés alapján benyújtott keresete alapján a bíróság jogerős ítéletében azt állapítja meg, hogy a miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványa megalapozatlan, a köztársasági elnök a Hatóság elnöke megbízatásának megszűnését nem állapítja meg.
(6d)38 A köztársasági elnök a miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványáról
(7)39 A megbízatás az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti megszűnése esetén a Hatóság elnökét a megszűnéskori havi illetménye háromszorosának megfelelő összegű külön illetmény illeti meg.
(8)40 A köztársasági elnöknek a (3) és a (6) bekezdéssel és a 40. §-sal a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges.
45/A. §41 A Hatóság elnöke részt vehet és felszólalhat az Országgyűlés bizottságainak ülésén.
(2)42 Az elnökhelyettesnek meg kell felelnie a Hatóság elnökének kinevezéséhez szükséges, a 40. § (1) és (2) bekezdésében előírt feltételeknek, azzal, hogy az adatvédelmet vagy az információszabadságot érintő eljárások ellenőrzésében öt év szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie.
d)43 megtilthatja a személyes adatok külföldre történő továbbítását vagy átadását,
b)44 a bevett egyház belső szabálya szerint történik;
(4)45 Az adatvédelmi nyilvántartás nyilvános, abba bárki betekinthet, az abban foglaltakról feljegyzést készíthet.
69. §46 (1) Az adatvédelmi audit a Hatóság olyan szolgáltatása, amelynek célja a végzett vagy tervezett adatkezelési műveletek a Hatóság által meghatározott és közzétett szakmai szempontok szerinti értékelésén keresztül a magas szintű adatvédelem és adatbiztonság megvalósítása. Tervezett adatkezelési műveletek akkor vonhatók audit alá, ha az adatkezelésre vonatkozó koncepció kidolgozottsága ezt lehetővé teszi.
(4)47 A minősített adatot érintő adatkezeléssel kapcsolatos eljárása során a Hatóság elnökhelyettese, vezetői munkakört betöltő köztisztviselője és vizsgálója – ha megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik – a minősített adatot a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott felhasználói engedély nélkül is megismerheti.
72. § (1)48 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
c) különös közzétételi listát állapíthasson meg,49
e)50 – a Hatóság véleményének kikérésével – állapítsa meg a nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét.
73/A. §52 E törvénynek az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi XCI. törvénnyel megállapított 26. § (2) bekezdését és 30. § (7) bekezdését az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi XCI. törvény hatálybalépésekor53 folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
78. § (1)–(2)54
(3)–(9)55
79–89. §56
1. melléklet a 2011. évi CXII. törvényhez57
13 A 17. alcím (23. §) a 2013: CCLII. törvény 126. §-ával megállapított szöveg.
14 A 26. § (2) bekezdése a 2013: XCI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
15 A 27. § (3) bekezdése a 2013: XCI. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 27. § (3a) bekezdését a 2013: XCI. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 27. § (3b) bekezdését a 2013: XCI. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
18 A 30. § (7) bekezdését a 2013: XCI. törvény 3. §-a iktatta be.
19 A 31. § (5) bekezdése a 2011: CCI. törvény 412. § b) pontja, a 2012: CCXI. törvény 73. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 33. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 412. § c) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 33. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 413. § (2) bekezdése alapján nem lépett hatályba.
22 A 33. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 413. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
23 A 33. § (2) bekezdés d) pontja a 2012: XCIII. törvény 79. §-ával megállapított szöveg.
24 A 37. § (4) bekezdése a 2012: XCVI. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 24/A. alcímet (37/A–37/B. §) a 2011: CCI. törvény 411. § (4) bekezdése iktatta be.
26 A 40. § (1) bekezdése a 2012: XXV. törvény 4. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
27 A 40. § (2) bekezdése a 88. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
28 A 45. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: XXV. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 45. § (1) bekezdés f) pontját a 2012: XXV. törvény 5. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
30 A 45. § (1) bekezdés g) pontját a 2012: XXV. törvény 5. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
31 A 45. § (3) bekezdése a 2012: XXV. törvény 5. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
32 A 45. § (4) bekezdését a 2012: XXV. törvény 5. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
33 A 45. § (5) bekezdését a 2012: XXV. törvény 5. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
34 A 45. § (6) bekezdése a 2012: XXV. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
35 A 45. § (6a) bekezdését a 2012: XXV. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
36 A 45. § (6b) bekezdését a 2012: XXV. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCXI. törvény 73. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 45. § (6c) bekezdését a 2012: XXV. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
38 A 45. § (6d) bekezdését a 2012: XXV. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
39 A 45. § (7) bekezdése a 2012: XXV. törvény 4. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
40 A 45. § (8) bekezdése a 2012: XXV. törvény 4. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
41 A 45/A. §-t a 2012: XXV. törvény 2. §-a iktatta be.
42 A 46. § (2) bekezdése a 2012: XXV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
43 A 61. § (1) bekezdés d) pontja a 2011: CCI. törvény 411. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 65. § (3) bekezdés b) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 121. §-a szerint módosított szöveg.
45 A 65. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 411. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 69. § a 2012: CCXI. törvény 73. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 71. § (4) beekzdése a 2012: V. törvény 58. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
48 A 72. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 411. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
49 Lásd a 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet, a 38/2012. (III. 12.) Korm. rendeletet, a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendeletet.
50 A 72. § (1) bekezdés e) pontját a 2012: XCVI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
51 A 72. § (2) bekezdés c) pontját a 2012: XCVI. törvény 1. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
52 A 73/A. §-t a 2013: XCI. törvény 4. §-a iktatta be.
53 A hatálybalépés időpontja 2013. június 21.
54 A 78. § (1)–(2) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 110. §-a hatályon kívül helyezte.
55 A 78. § (3)–(9) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 A 79–89. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
57 Az 1. melléklet a 2011: CLXXV. törvény 188. § (2) bekezdése, a 2011: CXCV. törvény 112. § (1) bekezdése, a 2012: LXIII. törvény 23. §-a, a 2012: XCIII. törvény 79. §-a szerint módosított szöveg.