text:
IV/00842/2017
. IV/00842/2017
Első irat érkezett: 03/28/2017
Az ügy tárgya: a Fővárosi Törvényszék 31.Bpkf.12.891/2016/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (rágalmazás)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 05/24/2017
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1.Bpk.32.804/2016/2. számú végzése és a Fővárosi Törvényszék 31.Bpkf.12.891/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
Az indítványozó rágalmazás vétsége miatt tett feljelentést, mert álláspontja szerint az ellene garázdaság vétsége miatt folyamatban lévő büntetőügyben a tanú valótlan tényeket állított, mellyel becsületét sértette. A PKKB végzésében az eljárást megszüntette, mert az objektíve becsület csorbítására alkalmas tényállítások vonatkozásában a jogellenességet kizártnak találta, tekintettel arra, hogy a feljelentett tanúként állampolgári kötelezettségének tett eleget. A Fővárosi Törvényszék az elsőfokú végzést helybenhagyta.
Az indítványozó álláspontja szerint a végzések sértik az Alaptörvény II. cikkében foglalt emberi méltósághoz való jogát, a VI. cikk (1) bekezdésében foglalt jó hírnév védelméhez való jogát, és a tisztességes eljáráshoz való jogát..
Dr. Csontos Endre
a Fővárosi Törvényszék 31.Bpkf.12.891/2016/2. számú végzése
a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1.Bpk.32.804/2016/2. számú végzése
IV_842_2_2017_indkieg.pdf IV_842_0_2017_indítvány_anonim.pdf
A határozat száma: 3311/2017. (XI. 24.) AB végzés
A határozat kelte: Budapest, 11/14/2017
2017.11.14 9:00:00 1. öttagú tanács
3311_2017 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1.Bpk.32.804/2016/2. számú végzése és a Fővárosi Törvényszék 31.Bpkf.12.891/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó (dr. Csontos Endre) saját nevében eljárva az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján – az elsőfokú bíróság útján – alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz a Pesti Központi Kerületi Bíróság 1.Bpk.32.804/2016/2. számú végzése és a Fővárosi Törvényszék 31.Bpkf.12.891/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérve.
[2]	2. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügy előzményei és az indítványban foglaltak az alábbiak szerint foglalhatók össze.
[3]	2.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az indítványozó rágalmazás vétsége miatt tett feljelentést, mert álláspontja szerint az ellene garázdaság vétsége miatt folyamatban lévő büntetőügyben a tanú szándékosan hamis és valótlan tényeket állított, mellyel becsületét sértette.
[4]	Az elsőfokon eljáró Pesti Központi Kerületi Bíróság végzésében az eljárást bűncselekmény hiányában megszüntette. A végzés indokolásában a bíróság kétséget kizáróan megállapította, hogy valamennyi vizsgált kijelentés a tanúvallomással érintett garázdaság vétsége miatti büntetőeljárással szoros összefüggésben állt. Az elsőfokú végzés szerint a kijelentések egyike sem volt sértegető, gyalázkodó jellegű, tehát öncélú, és kizárólag a gyanúsított által az elkövetéskor tanúsított magatartásra, valamint arra vonatkoztak, hogy ez a szemtanúkban milyen érzéseket keltett. A bíróság álláspontja alapján azzal, hogy a feljelentett tanúként elmondta az általa személyesen érzékelt dolgokat, állampolgári kötelességének tett eleget, tehát a becsületcsorbításra alkalmas tényállításai vonatkozásában a jogellenesség kizárt.
[5]	A végzés ellen az indítványozó mint feljelentő fellebbezést terjesztett elő. A másodfokon eljáró Fővárosi Törvényszék megállapította, hogy az elsőfokú bíróság indokai helytállóak, ezért a végzést helybenhagyta.
[6]	2.2. Az indítványozó az alkotmányjogi panaszában és annak kiegészítésében fenntartotta azt – a büntetőeljárás folyamán is képviselt – álláspontját, hogy a terhelt a korábbi tanúvallomásában tett állításai valótlanok voltak, tehát a jogellenesség hiányát alaptalanul állapította meg a bíróság. Az indítványozó sérelmezi, hogy az első- és másodfokú bíróság nem vette figyelembe erre vonatkozó bizonyítékait, így a tényállást anélkül állapították meg, hogy a feljelentett állításainak valóságtartalmát feltárták volna.
[7]	A panaszos mindezek alapján az Alaptörvény II. cikkében foglalt emberi méltósághoz való jog és a VI. cikk (1) bekezdésében foglalt jó hírnév védelméhez való jog sérelmét jelölte meg alapjogi sérelemként.
[8]	3. Az alkotmányjogi panasz az alábbiak miatt nem befogadható.
[9]	3.1. A befogadhatóság feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy a határidőben előterjesztett alkotmányjogi panasz érintettől és a benyújtásra jogosulttól, azaz a büntetőeljárást kezdeményező feljelentőtől származik [Abtv. 51. § (1) bekezdés].
[10]	Az alkotmányjogi panasz az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében foglalt követelményeknek eleget tesz. Az indítvány megjelöli az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (Abtv. 27. §). Megjelöli a konkrét bírósági végzéseket és kifejezett kérelmet fogalmaz meg azok megsemmisítésére, valamint megjelöli az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [II. cikk, VI. cikk (1) bekezdés].
[11]	3.2. Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján a befogadhatóságról dönteni jogosult tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának az Abtv. 29–31. §-aiban rögzített további feltételeit.
[12]	Az Abtv. 27. § a) pontja értelmében az alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti.
[13]	Az eljárás során az indítványozó jogorvoslati lehetőségét kimerítette, panaszindítványa az első- és a másodfokú, jogerős bírói döntés ellen irányul [Abtv. 27. § b) pont].
[14]	Az Alkotmánybíróság vizsgálta azt is, hogy a támadott bírósági határozat az ügy érdemében hozott döntésnek vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntésnek tekinthető-e. Az Alkotmánybíróság több határozatában rögzítette, hogy alkotmányjogi panasz keretében csak az ügyek érdemében hozott végső döntések és a bírósági eljárást befejező egyéb döntések vizsgálhatók. Alkotmányjogi panasz tárgya lehet a büntetőeljárásban hozott döntések közül az Abtv. 27. § első és második fordulata alapján valamennyi ügydöntő határozat, így az ítélet és az ügydöntő végzés is {legutóbb pl. 3057/2017. (III. 20.) AB végzés [7], korábban: 3040/2015. (II. 20.) AB végzés, Indokolás [30], 3002/2014. (I. 24.) AB végzés, Indokolás [20]–[21]}. Az Alkotmánybíróság mindezek alapján rögzíti, hogy jelen ügyben a büntetőeljárást megszüntető végzés érdemi határozatnak tekinthető, így az indítvány ennek a feltételnek is megfelel.
[15]	3.3. Az Abtv. 29. §-a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be.
[16]	Az Abtv. 29. §-a alapján az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának feltétele, hogy a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30], illetve 34/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás [18]}. A feltételek meglétének vizsgálata az Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörébe tartozik.
[17]	Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt rámutat, hogy – következetes gyakorlatának megfelelően – a jogszabályokat a bíróságok értelmezik, és az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki. Jelen alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben a bűncselekmény törvényi tényállási elemeinek, a cselekmény jogellenességének vagy a jogellenesség hiányának a megállapítása, továbbá a valóságbizonyítás elrendelése vagy mellőzése olyan szakjogi kérdések, amelyekre az Alkotmánybíróság felülvizsgálata nem terjedhet ki. Az Alkotmánybíróság jogköre ugyanis nem teremthet alapot arra, hogy minden olyan esetben beavatkozzon a bíróságok tevékenységébe, amikor olyan – vélt vagy valós – jogszabálysértő jogalkalmazásra került sor, amely egyéb jogorvoslati eszközzel már nem orvosolható {pl. 3147/2016. (VII. 22.) AB határozat, Indokolás [23], 3352/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [14]–[15]}.
[18]	3.4. A bíróságok döntése azon a következetes és több évtizedes bírói gyakorlaton alapul, amely szerint a rágalmazás nem valósul meg, ha a sérelmezett becsületsértő kijelentést egy peres eljárásban, az ügy tárgyával, az abban érintett személlyel összefüggésben az ügy tisztázása érdekében teszik. Jelen ügyben az indítványozó nem vitatja ennek a bírói gyakorlatnak az alkotmányosságát, kizárólag azt kifogásolja, hogy a terhelt szerinte valótlan és becsületsértő tényeket állított.
[19]	Az indítványozó alkotmányossági problémaként azt fogalmazta meg, hogy a bíróság az általa relevánsnak tartott bizonyítékokat figyelembe nem véve állapította meg a tényállást, amelynek következtében az indítványozó által tévesnek tartott jogi következtetés (jogellenesség hiánya) alapján szüntette meg az eljárást.
[20]	Az Alkotmánybíróság tehát rögzíti, hogy az alkotmányjogi panaszban kifejtett aggályok valójában a bíróságok által megállapított tényállást vitatják, a bírói döntések irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének, illetve a bírósági eljárás teljes egészének ismételt, szakjogi felülbírálatára irányulnak, amelyre az Alkotmánybíróság nem rendelkezik hatáskörrel.
[21]	4. Fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jelen ügyben nem merült fel a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, illetve alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés, így az alkotmányjogi panasz az Abtv. 29. §-ban foglaltaknak nem felelt meg. Az Alkotmánybíróság ezért az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján, az 56. § (3) bekezdésére figyelemmel, valamint az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontjára tekintettel az alkotmányjogi panasz befogadását visszautasította.
. 03/28/2017
. 3311/2017. (XI. 24.)
. 11/14/2017

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/01349/2018
. IV/01349/2018
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.IV.21.129/2017/6. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (közigazgatási jogkörben okozott kár)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Pfv.IV.21.129/2017/6. számú ítélete, a Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.20.805/2016/9/II. számú számú ítélete és a Fővárosi Törvényszék 25.P.23.427/2015/18. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó előadta, hogy közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt pert kezdeményeztek a Legfőbb Ügyészség és a Kaposvári Törvényszék ellen. A keresetet a bíróság elutasította. A Kúria a döntést helybenhagyta.
Az indítványozó álláspontja szerint a bírósági eljárás sértette az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát, mivel az első tárgyalásra a keresetlevél benyújtása után két évvel került sor, a bizonyítási teherről való kioktatás nem volt megfelelő, valamint a bíróság nem egyenrangú félként kezelte az indítványozókat és az alpereseket, amellyel sérült az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdése szerinti egyenlő bánásmód követelménye is..
Kúria Pfv.IV.21.129/2017/6. számú ítélet, Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.20.805/2016/9/II. számú ítélet. Fővárosi Törvényszék 25.P.23.427/2015/18. számú ítélet
IV_1349_0_2018_indítvány_anonim.pdf IV_1349_2_2018_indkieg_anonim.pdf
A határozat száma: 3067/2019. (III. 29.) AB végzés
2019.03.19 12:45:00 1. öttagú tanács
3067_2019 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Pfv.IV.21.129/2017/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Egy magánszemély indítványozó (7100 Szekszárd, Tanya utca 4. szám alatti lakos, képviseli a Tettrekész Magyar Rendőrség Szakszervezete, a továbbiakban: indítványozó I.) és a Tettrekész Magyar Rendőrség Szakszervezete (székhelye: 7100 Szekszárd, Tanya utca 4., képviseli: dr. Balázs Ildikó ügyvivő főtitkár, továbbiakban: indítványozó II.) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján terjesztettek elő alkotmányjogi panaszt, amelyben kérték a Kúria, mint felülvizsgálati bíróság Pfv.IV.21.129/2017/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, a Fővárosi Törvényszék 25.P.23.427/2015/18. számú elsőfokú ítéletére, és a Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.20.805/2016/9/II. számú másodfokú jogerős ítéletére is kiterjedő hatállyal. Az indítvány szerint a támadott bírói döntések sértik az Alaptörvény I. és II. cikkét, a XV. cikk (1) és (2) bekezdéseit, valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdését.
[2]	1.1. A támadott bírósági határozatok alapján az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügy előzménye a következőképpen foglalható össze.
[3]	1.2. Az indítványozó II. szakszervezet főtitkári tisztségét betöltő indítványozó I.-gyel szemben a Székesfehérvári Nyomozó Ügyészség 2009. augusztus 8-án, míg a Kaposvári Nyomozó Ügyészség 2010. február 3-án rendelt el nyomozást, amelyeket utóbb megszüntettek. A Fejér Megyei Főügyészség és a Somogy Megyei Főügyészség ezután elrendelte a nyomozás folytatását, majd a Kaposvári Nyomozó Ügyészség a nyomozások egyesítéséről határozott. Az eljárás az indítványozó I.-gyel szemben folytatólagosan, részben bűnszövetségben, üzletszerűen jelentős értékre elkövetett sikkasztás bűntette és más bűncselekmények miatt volt folyamatban. A büntetőeljárás során az indítványozó I.-et 2011 júniusában őrizetbe vették és indítványozták előzetes letartóztatásának elrendelését, amelyet a Kaposvári Városi Bíróság elutasított és lakhelyelhagyási tilalmat rendelt el vele szemben. Az ügyészség utóbb ismét indítványozta az indítványozó I. előzetes letartóztatását, amelyre tekintettel a Kaposvári Városi Bíróság az indítványozó I. előzetes letartóztatását elrendelte, a döntést a Somogy Megyei Bíróság mint másodfokú bíróság helybenhagyta. A Kaposvári Nyomozó Ügyészség 2010. június 29-én meghozott végzése alapján az indítványozó II. irodájában házkutatást végeztek, majd a 2011. június 3-án, június 8-án és szeptember 15-én kelt határozatok alapján az indítványozó II. irodájában további házkutatásokra és iratok lefoglalására került sor.
[4]	A Zalaegerszegi Törvényszék mint másodfokú bíróság jogerős ítéletében az indítványozó I.-gyel szemben csalás bűntette miatt első fokon kiszabott szabadságvesztés büntetést öt évre emelte fel.
[5]	1.3. Az indítványozók – a büntetőeljárás során – a Legfőbb Ügyészség I. rendű alperessel és a Kaposvári Törvényszék II. rendű alperessel szemben személyhez fűződő jogaik megsértése és a jogkövetkezmények alkalmazása iránt terjesztettek elő keresetet.
[6]	Az indítványozók keresete szerint az I. rendű alperes a házkutatás és a nyomozás szabályainak be nem tartásával megsértette az indítványozó I. vonatkozásában a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: régi Ptk.) 76. §-a szerinti egyenlő bánásmód követelményét, a személyes szabadság jogellenes korlátozásának tilalmát, az emberi méltóságot és a jóhírnévhez való jogot, valamint a régi Ptk. 82. §-ában védett magánlakáshoz fűződő jogot, ezért kérték az I. rendű alperes további jogsértéstől való eltiltásra, elégtétel adására, valamint az indítványozó I. javára 1 000 000 Ft nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezését. Kérték az indítványozók keresetükben továbbá annak megállapítását, hogy az I. rendű alperes a házkutatás szabályainak megsértésével és jogellenes telefonlehallgatásokkal, valamint az indítványozó II. sértettként történő megjelölésével megsértette az indítványozó II. vonatkozásában az egyenlő bánásmód követelményét és a jóhírnévhez való jogot. Ennek alapján kérték az indítványozók az I. rendű alperes további jogsértéstől való eltiltását, elégtétel adására, valamint az indítványozó II. részére 1 000 000 Ft nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezését.
[7]	Az indítványozók keresetükben kérték annak megállapítását is, hogy a II. rendű alperes a jogellenes őrizetbevétellel és az előzetes letartóztatás jogellenes elrendelésével, valamint fenntartásával megsértette az indítványozó I. vonatkozásában az egyenlő bánásmód követelményét, a személyes szabadság jogellenes korlátozásának tilalmát, az emberi méltóságot, az egészséghez és jóhírnévhez való jogot. Kérték továbbá annak megállapítását, hogy a II. rendű alperes az indítványozó II. főtitkárának jogellenes őrizetbevételével, előzetes letartóztatása jogellenes elrendelésével és fenntartásával, az indítványozó II. mint szakszervezet helyzetének ellehetetlenítésével, valamint a tagok és tisztségviselők telefonbeszélgetéseinek jogellenes lehallgatásával megsértette az indítványozó II. vonatkozásában az egyenlő bánásmód követelményét és a jóhírnévhez való jogot. Erre tekintettel kérték az indítványozók a II. rendű alperes további jogsértéstől való eltiltását, valamint elégtétel adására, és az indítványozók javára személyenként 1 000 000 Ft nem vagyoni kár megfizetésére kötelezését.
[8]	1.4. A Fővárosi Törvényszék 2016. március 17-én hozott 25.P.23.427/2015/18. számú ítéletével az indítványozók keresetét elutasította. Az elsőfokú bíróság – annak hangsúlyozása mellett, hogy ügyészségi és bírósági jogkörben okozott kár alapjául szolgáló jogsértés csak kirívóan súlyos jogszabálysértés esetén alapozza meg a felróhatóságot és ezáltal a kártérítési felelősséget –, azt mondta ki, hogy az alperesek részéről jogellenes magatartás tanúsítása nem volt megállapítható.
[9]	1.5. A Fővárosi Ítélőtábla 2017. január 10-én kelt 5.Pf.20.805/2016/9/II. számú ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét a per fő tárgya és az indítványozók által az államnak külön felhívásra fizetendő kereseti illeték vonatkozásában helybenhagyta. A másodfokú bíróság lényeges körülménynek tartotta, hogy a polgári peres eljárás a büntető eljárással párhuzamosan, annak lezárultát megelőzően zajlott és a jogerős büntetőítélet tartalma a polgári perben csak fellebbezési szakban válhatott ismertté. Erre tekintettel a régi Ptk. 84. § (1) bekezdés a)–d) pontjai szerinti objektív jogkövetkezmények alkalmazását illetően a másodfokú bíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy nincs jogi lehetőség arra, hogy egy folyamatban lévő büntetőeljárásban az ügyészt, vagy a büntetőbíróságot a polgári bíróság az eljárási kötelezettségeik gyakorlásától eltiltsa, vagy a büntető eljárásba bármilyen módon beavatkozzon, ezért az erre irányuló indítványozói kérelmeket érdemi vizsgálat nélkül el kellett utasítani.
[10]	1.6. A Kúria mint felülvizsgálati bíróság 2018. április 25-én hozott Pfv.IV.21.129/2017/6. számú ítéletével a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. A régi Ptk. 84. § (1) bekezdés szerinti szankciók alkalmazását illetően azonban a Kúria nem osztotta a jogerős ítéletben foglalt álláspontot. A Kúria érvelése szerint ugyanis, akit személyhez fűződő jogában megsértettek az „eset körülményeihez képest” támaszthatja a polgári jogi igényeket a jogsértő féllel szemben. Ebből következően a Kúria szerint a nyilvánvalóan alaptalan, vagy indokolatlan objektív szankciók alkalmazása iránti kérelem nem teljesíthető, azonban általánosan, elvi éllel nem lehet azt kijelenteni, hogy az ügyészségi, bírósági jogkörben történő eljárás során megsértett személyhez fűződő jogok esetén eleve kizárt lenne az objektív szankciók alkalmazása.
[11]	2. Az indítványozók alkotmányjogi panaszukban – majd főtitkári felhívást követően annak kiegészítésében – elsődlegesen az Alaptörvény XV. cikkének (1) és (2) bekezdéseire, valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdésére hivatkozva kérték a támadott bírói döntések megsemmisítését. Az indítványozók sérelmezték, hogy keresetük 2012. május 31-i benyújtása után az első tárgyalási határnapot 2014. február 19-re tűzte ki a bíróság, amelyet ezt követően kétszer is elhalasztottak a bíróság működésében felmerült objektív okokból. Az első tárgyalásra így csak 2014. június 27-én, több mint két évvel a kereset benyújtását követően került sor, míg az elsőfokú ítélet 2016. március 17-én, a II. fokú ítélet 2017. január 10-én, majd a Kúria ítélete 2018. április 25. napján született meg. Ugyancsak a tisztességes eljáráshoz való jogot sértette az indítványozók szerint az, hogy az indítványozó I. 2013. március 18. napján kérte a személyes költségmentesség megadását, amelyet a Fővárosi Törvényszék – az indítványozó I. előzetes letartóztatását, a vele szemben a lakóhelyétől több száz kilométerre elrendelt lakhelyelhagyási tilalmat, valamint a kiskorú gyermekéről való gondoskodási kötelezettséget és a kapcsolattartás lehetőségét figyelmen kívül hagyva – elutasított, majd az ellene benyújtott fellebbezést, csak közel három évvel később, 2016-ban terjesztették fel a másodfokú bíróságra. Az indítványozói álláspont szerint a bíróság az egyenlő bánásmód követelményének megsértésére vonatkozó kereseti kérelem kapcsán nem módosította a bizonyítási teherről történt tájékoztatást, sőt e kereseti kérelemmel nem is foglalkozott, úgyszintén elmaradt a kioktatás a bizonyítást illetően a telefonlehallgatásokra, illetve a „nem valós adatok közlésére” vonatkozóan is. Az indítványozók sérelmezték, hogy az ügyükben eljárt bíróságok nem vették figyelembe az általuk csatolt azon iratokat, amelyek álláspontjuk szerint bizonyították, hogy az I. rendű alperes személyiségi jogot sértő – a bűnösségre való egyértelmű utalást tartalmazó – módon „adott hírt a médiában” a házkutatásról. Ugyancsak a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmével járt véleményük szerint az, hogy az indítványozók számos bizonyítási indítványát a bíróságok lakonikus rövidséggel utasították el, az ellentmondások feloldására nem törekedtek, törvénysértően állapították meg az indítványozó II. számára az illetékfizetési-kötelezettséget, a nyomozás folytatásának körében hibás volt a bíróságok tényállás megállapítása, továbbá iratellenes volt az a megállapítás, miszerint a nyomozási határidők meghosszabbítása a jogszabályoknak megfelelően történt volna.
[12]	Az indítványozók szerint az Alaptörvény XV. cikkét sértette az, hogy a bíróságok egyoldalúan csak azokkal az állításokkal foglalkoztak, amelyeket az I. és II. rendű alperes állított, így „érezhetően több joggal rendelkezett” a bíróságokkal szorosan együttműködő ügyészség és a II. rendű alperes képviseletét ellátó Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH). A bíróságok továbbá – indítványozói álláspont szerint – abból indultak ki, hogyha valaki ellen az ügyészség eljárást indít, arról már állíthatják, hogy bűnös, holott a személyiségi jogi jogsérelmek a büntetőeljárás nyomozati szakaszában valósultak meg, amely cselekményeket a büntetőbíróság nem vizsgált. Az egyenlő bánásmód sérelmével a bíróságok annak ellenére nem foglalkoztak, hogy a sérelem valószínűsítése megtörtént, márpedig ez esetben a törvény szerint az ügyészségnek és az OBH-nak kellett volna bizonyítania azt, hogy az egyenlő bánásmód követelményét megtartották. Az indítványozói álláspont szerint az állított jogsértések egyben megvalósították az Alaptörvény I. cikk (1) bekezdésének és II. cikkének a sérelmét is.
[13]	3. Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. 56. § (1)–(3) bekezdéseiben meghatározottak alapján mindenekelőtt az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie, ezért az Alkotmánybíróság tanácsban eljárva elsőként azt vizsgálta, hogy az Abtv. 27. §-a szerinti indítvány megfelel-e az alkotmányjogi panasz előterjesztésére vonatkozó, törvényben meghatározott követelményeknek.
[14]	3.1. Az indítványozók a Kúria mint felülvizsgálati bíróság ítéletét 2018. június 15-én vették át, az alkotmányjogi panaszt 2018. augusztus 14-én – az Abtv. 30. § (1) bekezdése szerint megállapított határidőn belül – nyújtották be. Az indítványozók megjelölték az Alkotmánybíróság hatáskörére vonatkozó törvényi rendelkezést, a sérelmezett bírói döntéseket, az Alaptörvény megsérteni vélt rendelkezéseit, az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének lényegét továbbá – a XV. cikk (1) bekezdését és a XXVIII. cikk (1) bekezdését illetően –, az alaptörvény-ellenesség indokolását, valamint kifejezett kérelmet a sérelmezett ítéletek megsemmisítésére. Az indítványozók az alkotmányjogi panaszban támadott bírói döntések alapjául szolgáló eljárásban felperesek voltak, így érintettségük megállapítható, úgyszintén az is, hogy jogorvoslati lehetőségeiket kimerítették. Ugyanakkor az Alaptörvény I. cikkének (1) bekezdése nem tartalmaz az indítványozók számára Alaptörvényben biztosított jogot, ezért e rendelkezésre alkotmányjogi panasz nem alapítható, továbbá az indítvány az Alaptörvény II. cikkét illetően, a támadott bírósági határozatok vonatkozásában, önálló indokolást nem tartalmaz.
[15]	Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság további feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz felvesse a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést tartalmazzon. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában is megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását.
[16]	3.2. Jelen ügyben az indítványozók az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) bekezdésére hivatkozva állították az eljárás elhúzódását, az észszerű határidőn belüli elbíráláshoz fűződő joguk sérelmét. Az alkotmányjogi panaszban foglaltak alapján ugyanakkor az volt megállapítható, hogy az eljárás időközbeni szünetelését követően, az indítványozók az elsőfokú bíróság által 2016. március 17-én elbírált módosított keresetüket 2015. december 17-én nyújtották be.
[17]	Az indítványozók a törvény előtti egyenlőségre hivatkozva – általánosságban – állították azt, hogy a bíróságok érezhetően több jogot biztosítottak az alperes Legfőbb Ügyészségnek és a Kaposvári Törvényszéknek, továbbá azt is, hogy a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jogukat sértette – egyebek mellett – a tájékoztatási kötelezettség bíróság általi elmulasztása, az előzetes letartóztatás és a lakhelyelhagyási tilalom mikénti értékelése, a bizonyítási indítványaik bíróság általi elutasítása, valamint a költségmentesség engedélyezése és az illetékfizetés tárgyában hozott döntés is.
[18]	Az Alkotmánybíróság fentiek alapján azt állapította meg, hogy az indítványozók alkotmányjogi panaszukban a bíróságok jogértelmezését vitatták és kérelmük valójában arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság az ügyükben meghozott bírósági ítéleteket az indítványozói érvelés szerinti jogértelmezéssel, törvényességi indokok alapján semmisítse meg.
[19]	Az Alkotmánybíróság már több ügyben kimondta, hogy a bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírói határozatok által okozott valamennyi – vélt, vagy valós – jogsérelem orvoslása eszközének, ellenkező esetben az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna. A jogszabályokat a bíróságok értelmezik, az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki. Ez a jogkör azonban nem teremthet alapot arra, hogy minden olyan esetben beavatkozzon a bíróságok tevékenységébe, amikor olyan (állítólagos) jogszabálysértő jogalkalmazásra került sor, mely egyéb eszközzel már nem orvosolható {lásd például: 3145/2015. (VII. 24.) AB határozat, Indokolás [55]}.
[20]	4. Az indítványozók a fentiekben kifejtettek szerint, a támadott bírói döntésekkel kapcsolatosan nem állítottak olyan alaptörvény-ellenességet, amelyet alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként lehetne értékelni, vagy amely felvetné a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet.
[21]	Az Alkotmánybíróság mindezeket figyelembe véve megállapította, hogy az eljárás tárgyát képező alkotmányjogi panasz nem felel meg egyrészt az Abtv. 27. §-ában, másrészt a 29. §-ában szabályozott befogadási feltételeknek, ezért az indítványt az Abtv. 56. § (1)–(3) bekezdései, valamint az Ügyrend 30. § (2) bekezdésének a) és h) pontjai alapján visszautasította.
Dr. Czine Ágness. k.,
. Constitutional complaint against the judgement No. Pfv.IV.21.129/2017/6 of the Curia (damage caused in the competence of public administration)
. 3067/2019. (III. 29.)

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1 VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u Fax: Vj-163/2004/21. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Kékkúti Ásványvíz Rt. (Kékkút) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indított eljárásban tárgyaláson kívül meghozta az alábbi határozatot A Versenytanács az eljárást megszünteti. A határozat felülvizsgálatát a kézhezvételtől számított 30 napon belül a Fővárosi Bíróságnak címzett, de a Gazdasági Versenyhivatalnál benyújtható keresettel lehet kérni. I n d o k o l á s A Gazdasági Versenyhivatal annak vizsgálatára indított versenyfelügyeleti eljárást a Kékkúti Ásványvíz Rt. ellen, hogy sérelmet szenvedett-e a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 8. -a (2) bekezdésének c) pontja, amikor egyes, az eljárás alá vont által 2004 nyarán megtartott Nyerj olimpiai luxusutazást! elnevezésű nyereményjátékban résztvevő ásványvizes palackok címkéjének belső oldaláról nem volt lekaparható az ott megjelölt felület, ezért kódszám hiányában az ilyen címkével ellátott terméket megvásárló fogyasztó nem tudott részt venni a nyereményjátékban. I. Az eljárás alá vont 1. Az eljárás alá vont jogelődjét 1989-ben Kékkúti Ásványvíz Kft. néven alapították. A vállalkozás 1994-ben alakult át részvénytársasággá. A évtől kezdődően a korábban Perrier-Vittel S.A. név alatt működő, új elnevezéssel Nestlé Waters vállalkozás felvásárolta az eljárás alá vont részvényeit. A jelenleg zártkörű részvénytársaságként működő eljárás alá vont két részvényese a Nestlé Waters és a Compagnie Financiére du Haut Rhin S.A.2 2 2. Az eljárás alá vont forgalmazza a Theodora Kékkúti Ásványvíz és a Theodora Kereki Ásványvíz termékeket, illetőleg a Nestlé Aquarel és a francia Perrier ásványvizet. Az eljárás alá vont bevételeinek döntő része a Theodora Kékkúti Ásványvíz és a Theodora Kereki Ásványvíz értékesítéséből adódik. II. Az érintett piac 2. Az alkoholmentes italok piaca az elmúlt években folyamatosan növekedett, elsősorban az ásványvíz- és a gyümölcsléfogyasztás növekedésének köszönhető. 3. Magyarországon természetes ásványvíz megnevezéssel csak hivatalosan elismert víz hozható forgalomba. A természetes ásványvíz, a forrásvíz, az ivóvíz, az ásványi anyaggal dúsított ivóvíz és az ízesített víz palackozásának és forgalomba hozatalának szabályairól szóló 65/2004. (IV. 27.) FVM-ESzCsM-GKM együttes rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. -ának a) pontja értelmében a természetes ásványvíz olyan, természetes állapotában emberi fogyasztásra szánt, az Országos Tisztifőorvosi Hivatal Országos Gyógyhelyi és Gyógyfürdőügyi Főigazgatósága (a továbbiakban: OGYFI) által hivatalosan elismert víz, amely - védett, felszín alatti vízadó rétegből (egy vagy több természetes vagy mesterségesen feltárt forrásból vagy kútból) származik, - eredendően szennyeződésmentes, - ásványianyag- és nyomelem-tartalma, valamint egyéb összetevőinek következtében egészségügyi szempontból előnyös tulajdonságokkal rendelkezik, - összetétele és hőmérséklete közel állandó vagy a természetes ingadozás határain belül van, - a Rendelet 1. számú mellékletében felsorolt összetevőinek mennyisége palackozáskor nem haladja meg az ott megengedett határértékeket, - mikrobiológiai szempontból megfelel a Rendelet előírásainak. 4. Az elmúlt évtizedben az ásványvízfogyasztás többszörösére nőtt ban az egy főre jutó éves ásványvízfogyasztás csak 23,2 liter volt, a évre már 68 litert prognosztizáltak. Az elkövetkező években - az uniós fejenkénti literes átlag eléréséig - az ásványvízfogyasztás további növekedése várható. 5. A magyarországi ásványvízpiacon a termékek három fő típusa különböztethető meg, a szénsavas, az enyhén szénsavas és a szénsavmentes termékek. A fogyasztók a szénsavval dúsított ásványvizeket részesítik előnyben, az éves szinten eladott összes mennyiségnek ez adja a 69%-át, amely mellett 24% a szénsavmentes, 7% a szénsavval enyhén dúsított ásványvizek részesedése. 6. Az ásványvizek többsége műanyag, azon belül is az egyutas csomagolásban kerül forgalomba. A visszaváltható palackok részesedése folyamatosan csökken. Jellemzően a 1,5 literes PET-palackos (a vendéglátásban a 0,33 literes kiszerelésű) termékek a legkeresettebbek. 7. A magyar ásványvízpiac összforgalma 2003-ban meghaladta a 600 millió litert, a év I. félévében 280 millió liter került értékesítésre. Ennek a mennyiségnek kb. 96%-a természetes ásványvíz és forrásvíz (a többi gyógyvíz, ivóvíz, ásványi anyaggal dúsított ivóvíz,3 3 illetve ízesített ásvány- és forrásvíz). A magyar ásványvízfogyasztást döntően a magyar termékek fedezik (hazánkban száz elismert ásványvíznyerő helyet tartanak nyilván). Az import kb. 3 millió liter, szerepe nem jelentős. 8. Az elmúlt években a korábbi ásványvizek mellett számos új termék jelent meg a piacon. A piac növekedése együtt járt az ásványvízmárkák intenzív marketingtámogatásával. Bővült a kereskedelmi láncok saját márkás termékeinek részaránya (ezen ásványvizek részaránya ma már körülbelül 28-29%). 9. Az eljárás alá vont Theodora Kékkúti és Theodora Kereki termékeinek piaci részesedése a évben folyamatosan csökkenő tendenciát mutatott. 10. Az ásványvizek piacára jellemző, hogy a vállalkozások márkaépítésre, marketingmunkára fordított kiadásai az egyre élesebb versenyhelyzetben folyamatosan nőnek. III. Az eljárás alá vont vizsgált magatartása 11. Az eljárás alá vont május 10. és július 31. között ajándéksorsolásos nyereményjátékot (akciót) bonyolított le Nyerj olimpiai luxusutat! elnevezéssel. A játékban az a devizabelföldi, 14. életévét betöltött magyar állampolgár vehetett részt, aki a játék tartama alatt SMS üzeneten keresztül elküldte az akciós Theodora termékek (1,5 literes Theodora Kereki szénsavas, 0,5 literes Theodora Kereki szénsavas, 1,5 literes Theodora Kékkúti enyhén szénsavas, 1,5 literes Theodora Kékkúti szénsavmentes és a 0,5 literes Theodora Kékkúti szénsavmentes termékek) sértetlen címkéjének belső oldalán elhelyezett 8 jegyű kódot a megadott telefonszámra. A augusztus 3-án megtartott fődíjsorsoláson a játék teljes időtartama alatt beérkezett valamennyi érvényes SMS-t beküldő pályázó vett részt. A fődíj egy darab kétszemélyes utazás volt az athéni olimpiai játékokra. A fődíjon kívül a pályázók között darab ajándék került kiosztásra a részvételi és játékszabályzatban foglaltak szerint (hetente 1 darab egy személyes wellness hétvége, naponta 1 darab mobiltelefon, 10 darab magazinelőfizetés, 100 darab fitness felső). 12. Az eljárás alá vont a nyereményjátékot többféle módon népszerűsítette, plakátokon, televíziós csatornákon, rádióban és a nyomtatott sajtóban. Az akcióban részt vevő termékek címkéjének külső és belső oldala figyelemfelhívó módon adott tájékoztatást az akcióról, így különösen az akció időtartamáról és a nyereményekről. A címke tájékoztatást adott arról is, hogy kapard le a címke belső oldalán lévő kódot, és nyerj!, jelezve, hogy a kaparós felület a címke belső részén található. 13. Az eljárás alá vont egy olyan nyomdát bízott meg a termékek címkéinek gyártásával, amely korábban - bár más technológiát alkalmazva - hasonló nyereményjátékokban már sikeresen közreműködött. Az eljárás alá vont marketinszakemberei (az ásványvizes palack átláthatósága és az egyedi sorszámozás igénye miatt) lekaparható festék alkalmazása mellett döntöttek (más megoldás lehetett volna pl. a fémérzékeny lakkal történő nyomtatás). 14. A nyomda a címkékkel kapcsolatban kétlépcsős termékellenőrzést végzett.4 4 Az első lépcső a nyomtatás közben ívenként elkülönített ún. szemleívek ellenőrzése volt. Meghatározott ívenként kivettek a legyártott termékből egy ún. szemleívet (egy íven 22 darab címke volt), amelyen szemrevételezéssel ellenőrizték, hogy rákerült-e a kaparható festékréteg a címke hátoldalára, majd 24 óra elteltével kaparhatósági vizsgálatot végeztek (a szemleívek le lettek kaparva). A termékek hibaszázalékára alkalmazott DPM (defect/million) mérőszám az akcióban résztvevő Theodora termékek címkéinél 910 DPM volt (egymillió címke legyártása során 910 darab hibás címkét találtak). A második lépcső a késztermékek ellenőrzése volt, amely szintén egy (a Statisztikai átvételi ellenőrzés című magyar szabvány szerint megvalósított) mintavételes ellenőrzés volt. A termék új és speciális jellegére tekintettel még a gyártás megindulása előtt olyan döntés született, hogy az egyébként alkalmazottnál szigorúbb, gyakoribb mintavétellel ellenőrzik a minőséget. Míg egyébként a címkéknél darabos tételszámból vesznek közel 315 mintát, a jelen esetben darabban maximálták az egy tétel darabszámát. Összesen 200 mintavételt hajtottak végre. A késztermékek ellenőrzése során észlelt hibaszint 740 DPM volt (ez nemcsak a kaparhatósági problémákat, hanem az egyéb nyomtatási hibákat is tartalmazta). 15. Egyes akcióban résztvevő termékek címkéjének belső oldalán az SMS-ben beküldhető kódszám nem volt lekaparható. Erről az eljárás alá vont fogyasztói panasz nyomán szerzett tudomást június 22-én. Miután az eljárás alá vont jelezte a nyomda számára, hogy egyes címkéken nem volt lekaparható az adott felület, s ezért kódszám hiányában a fogyasztó azzal a palackkal nem vehetett részt a játékban, a nyomda június 23-tól megnövelte a mintavétel sűrűségét. Ekkor azonban már a promóciós címkék 95%-a legyártásra került június 22-ét követően az eljárás alá vont a hibásnak talált címkét tartalmazó termékeket nem értékesítette, azokat csak a nyereményjáték lezárultát követően hozta forgalomba. 16. A versenyfelügyeleti eljárás során nem volt megállapítható, hogy pontosan hány hibás címkéjű termék került forgalomba az akció befejezése előtt. 17. Az eljárás alá vont a hozzá forduló panaszosokat igyekezett kárpótolni, általában egy Theodora ajándékcsomagot, illetve ásványvizet juttatva el részükre. 18. Az eljárás alá vont a nyereményjáték időtartama alatt, 2004 júliusában csökkentette Theodora Kékkúti és Theodora Kereki termékeinek az árát. VI. A vizsgálati jelentés 19. A vizsgáló megítélése szerint az eljárás alá vont vizsgált magatartása alkalmas volt a fogyasztók megtévesztésére. A hibás címkék száma nem volt elenyésző. Kiemelte, a tényleges hibát a címkéket gyártó nyomda követte el, azonban az eljárás alá vont által működtetett belső ellenőrzési rendszer nem volt alkalmas arra, hogy ezt kiszűrje, s ennek eredményeként az eljárás alá vont csak a fogyasztói panaszokból értesült a problémáról. Ezt követően az eljárás alá vont megtette a szükséges intézkedéseket a nyomda felé és belső ellenőrzési rendszerének szigorítása érdekében, illetve a jelentkező panaszosokat kárpótolta. 20. A vizsgáló jelentésében aláhúzta, az eljárás alá vont piaci részesedése a promóció időtartama alatt nem csökkent olyan mértékben, mint azt követően, így forgalmára a nyereményjáték hatással volt.5 5 21. A vizsgáló jogsértés megállapítását és bírság kiszabását indítványozta az ügyben. VII. Az eljárás alá vont védekezése 22. Az eljárás alá vont előadta, a gyártás során a promócióban résztvevő termékek ellenőrzése a kaparandó felület rendben lévőségére is kiterjedt. Megítélése szerint egyes címkék hibája csak a gyártást követően válhatott felismerhetővé, a hiba a gyártás ellenőrzése során tanúsított legnagyobb gondosság ellenére sem volt kiszűrhető, annak ellenére, hogy a gyártás során óránként történt - a fedőfesték kaparhatóságára is kiterjedő - ellenőrzés. Az első fogyasztói panasz beérkezéséig ellenőrzési rendszere nem regisztrált hibát a kaparandó felület vonatkozásában. Ezt követően fokozott ellenőrzést folytatott, s az ennek során kiszűrt hibás termékeket elkülönítette, azok értékesítésére a promóciós időszak lezárultát követően került sor, amikor a címke hibája már nem bírt jelentőséggel. Ennek megfelelően hibás címkéjű termék csak a promóció lezárulta (2004. július 31.) után kerülhetett forgalomba. Kiemelte továbbá, hogy a gyártás során tapasztalt 0,09%-os hibaarány csekélynek tekinthető. 23. Az eljárás alá vont nem vitatta, hogy a nyereményjátékban részt vett egyes termékek címkéjének hibája elméletileg megvalósíthatta a Tpvt. 8. -a (2) bekezdése c) pontjának a megsértését, azonban a hiba kialakulásának körülményei, a megvalósított ellenőrzések és a hiba felismerését követően tett intézkedések kizárják az eljárás alá vont magatartásának tisztességtelen voltát. 24. Az eljárás alá vont jogsértés hiányában kérte a versenyfelügyeleti eljárás megszüntetését. VIII. Jogi háttér 25. A Tpvt. 8. -a (1) bekezdésének első mondata szerint tilos a gazdasági versenyben a fogyasztókat megtéveszteni. Ugyanezen cikk (2) bekezdésének c) pontja értelmében a fogyasztók megtévesztésének minősül, ha az áru értékesítésével, forgalmazásával összefüggő, a fogyasztó döntését befolyásoló körülményekről - így különösen a forgalmazási módról, a fizetési feltételekről, a kapcsolódó ajándékokról, az engedményekről, a nyerési esélyről - megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak. A Tpvt. 9. -a szerint a használt kifejezéseknek a mindennapi életben, illetőleg a szakmában elfogadott általános jelentése az irányadó annak megállapításánál, hogy a tájékoztatás a fogyasztók megtévesztésére alkalmas-e. A Tpvt a (1) bekezdésének j) pontja értelmében az eljáró versenytanács határozatában a 72. (1) bekezdésének a) pontja szerint az eljárást megszünteti. A Tpvt a (1) bekezdésének a) pontja szerint az eljáró versenytanács a vizsgáló jelentése alapján az eljárást megszünteti, ha nem látja indokoltnak annak folytatását, illetve megállapítja, hogy az eljárás alá vont ügyfél a törvénybe ütköző magatartás hiányában nem marasztalható el.6 6 V. A Versenytanács döntése 26. A vállalkozások gyakorta élnek a vásárlásösztönzés, vagyis a vásárlók érdeklődésének adott vállalkozás, illetve termék irányába történő felkeltését szolgáló marketingtevékenység lehetőségével. A vásárlásösztönzés eszközeivel, így különösen akciókkal a vállalkozások képesek befolyást gyakorolni a fogyasztók magatartására, a különböző vállalkozások és termékek közötti választás kapcsán meghozott döntéseikre. Maga az akció, illetőleg az erről való tájékoztatás a fogyasztói érdeklődés növelésével, a fogyasztók vásárlásra ösztönzésével jár, hatást gyakorolva az akcióban résztvevő termékek forgalmára. A vásárlásösztönzés eszközeinek tisztességes alkalmazásáért a vállalkozások versenyjogilag is értékelhető felelősséggel tartoznak. A vásárlásösztönzési eszközökkel élő vállalkozások nemcsak az akció jelentette előnyöket élvezik, hanem viselniük kell az akció megszervezésével és lebonyolításával járó felelősséget is. Eleget kell tenniük azon elvárásnak, hogy az akció megtartására és az akcióról való tájékoztatásra a tisztesség követelményei szerint, a versenyjogi előírások tiszteletben tartásával kerüljön sor. 27. A Tpvt. III. fejezetének (a Tpvt ának) célja a fogyasztók döntési szabadságának mint védett jogi tárgynak az áruk (szolgáltatások), illetve vállalkozások közötti választással összefüggésben történő védelmezése, tilalmazva, hogy a fogyasztói döntés tisztességtelen befolyásolása révén a gazdasági verseny sérelmet szenvedjen. A Tpvt. III. fejezete a gazdasági versenyt oly módon óvja, hogy nem engedi tisztességtelenül befolyásolni a fogyasztói döntés mechanizmusát. A tisztességtelen befolyásolás kihat vagy kihathat a fogyasztók versenytársak, illetve az azonos vagy egymást ésszerűen helyettesítő termékek közötti választásának a folyamatára, s ezáltal a verseny alakulására (amely egyebek között a versenytársak piaci részesedésének változásában ragadható meg). 28. Az eljárás alá vont által megtartott akcióban érintett termékek címkéin elhelyezett tájékoztatás nemcsak az olvasható szövegben foglaltakról informálta a fogyasztót. Az akciós címke arról is tájékoztatta a fogyasztót, hogy ha megvásárolja az adott terméket, akkor a termék címkéjének belső oldalán található kód megadott számra történő megküldésével részt vehet a nyereményjátékban. Ez az ígéret azonban nem minden esetben volt valós, mivel voltak termékek, amelyek esetében az akcióban való részvételt biztosító kód nem volt olvasható, s ez alapul szolgálhat a fogyasztók megtévesztésének megállapításához. 29. Az eljárás alá vont magatartása versenyre gyakorolt hatásának vizsgálatakor a Versenytanács figyelembe vette a rendelkezésére álló piaci adatokat, az eljárás alá vont termékeinek forgalmi adatait, az akcióban való részvételt lehetővé tevő kód megismerését lehetővé nem tevő címkével ellátott termékek mennyiségét, illetőleg az eljárás alá vont által a hiba felismerését követően meghozott intézkedéseit. Mindezek alapján a Versenytanács arra a következtetésre jutott, hogy az eljárás alá vont magatartásra csekély hatást gyakorolt (gyakorolhatott) a versenyre. 30. Az ügy megítélésekor a Versenytanács a magatartás csekély hatása mellett figyelemmel volt a hasonló versenyjogi kérdéseket felvető eljárások kapcsán követett bírói gyakorlatra, így mindenekelőtt a Legfelsőbb Bíróság Vj-29/1991. számú ügyben hozott Kf.I /92/5. számú ítéletére. A Vj-29/1991. számú ügyben annak versenyjogi értékelésére került sor, jogsértőnek minősül-e az, hogy az adott vállalkozás vásárlással egybekötött nyereményakció7 7 lebonyolítása során nem minden - a részvételre utaló címkével ellátott mosóporos dobozban volt fellelhető a vásárlóknak a sorsolásban való részvételét biztosító részvételi lap. Az ügy kapcsán a Legfelsőbb Bíróság aláhúzta, hibaszázaléknak a versenyjog szempontjából ott van jelentősége, hogy a vállalkozó tisztességes (vagy tisztességtelen) piaci magatartására lehet belőle következtetni. A Legfelsőbb Bíróság álláspontja szerint mindaddig, amíg egy vállalkozói tevékenység a társadalmi elvárásoknak és a gazdasági életben kialakult szokásoknak megfelel (amennyiben konkrét esetben a felperes a kártyák elhelyezéséről gépi úton, illetőleg meghibásodás esetére manuális úton való elhelyezéséről, majd a fokozott ellenőrzésről gondoskodott) tisztességtelen gazdasági tevékenységről nem beszélhetünk. Rámutatott a Legfelsőbb Bíróság arra, hogy a vállalkozó gazdasági tevékenysége során általában a maximális gondosság mellett sem zárható ki a tevékenység volumenéhez képest elenyésző mennyiségű hibás áru forgalomba hozatala. Ha ennek megelőzése, valamint a fogyasztók panaszainak orvoslása érdekében a vállalkozó minden elvárható intézkedést megtesz, a versenytársak és a fogyasztók törvényes érdekei sérelmet nem szenvednek, tehát a vállalkozó az üzleti tisztesség követelményeinek megfelel. 31. Tekintettel a magatartás versenyre gyakorolt csekély hatására a Versenytanács a jelen ügyben nem tartotta szükségesnek annak további, részletekbe menő vizsgálatát, hogy az eljárás alá vont valóban minden elvárható intézkedést megtett-e a kód megismerését lehetővé nem tevő címkével ellátott termékek fogalomba hozatalának megelőzése, illetve a fogyasztói panaszok orvoslása érdekében. A magatartás csekély súlya és a Legfelsőbb Bíróság iránymutató állásfoglalása alapján a Versenytanács a Tpvt. 8. -a (2) bekezdésének c) pontjába ütköző jogsértés kimondását is indokolatlannak találta, ezért a versenyfelügyeleti eljárást a Tpvt. - a törvény 77. -a (1) bekezdésének j) pontja által felhívott a (1) bekezdése a) pontjának első fordulata alapján megszüntette. 32. A Versenytanács határozatát a Tpvt a második mondatának figyelembevételével tárgyaláson kívül hozta meg. 33. A határozat elleni jogorvoslati jogot a Tpvt ának (1) bekezdése biztosítja. Budapest, február 8. Hasonló dokumentumok
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-210/2007/22. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Best Reisen Utazási Iroda Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása miatt indított Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u Fax:
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-140/2004/20. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Fővárosi Ásványvíz és Üdítőipari Rt. ( Budapest) ellen fogyasztói döntések Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-153/2004/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Kereskedelmi és Hitelbank Rt. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben VERSENYTANÁCS. határozatot
VERSENYTANÁCS Vj-122/2006/23. Ikt.sz: Vj-122/2006/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a GfK Hungária Piackutató Kft. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
Vj 54/2007/30. V E R S E N Y T A N Á C S A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Anton Schlecker GmbH Magyarországi Fióktelep eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása Részletesebben h a t á r o z a t o t A Versenytanács megállapítja, hogy az engedélykérési kötelezettség nem áll fenn.
GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL VERSENYTANÁCS Vj-140/2000/10. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Takarék Bróker Értékpapír Forgalmazó és Tanácsadó Rt kérelmezőnek vállalkozások összefonódásának engedélyezése Részletesebben 3. A GVH 2006. január 30-án az eljárást a Tpvt. 63. (6) bekezdése alapján 60 nappal meghosszabbította.
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-189/2005/17. Ikt.sz.: AM/0316/2006/002. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a CARION Kereskedelmi és Szolgáltató Részvénytársaság Részletesebben Ezen túlmenően a Vállalkozást arra
Iktatószám: Tárgy: BA/001/00661-0001/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat HATÁROZAT A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Baranya Megyei Kormányhivatal a Thermo Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS Vj 185/2006/24. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Axiál Javító, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u Fax:
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-125/2004/33. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Kika Lakberendezési Kft. (Budaörs) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-131/2005/23. Ikt.sz: AM/0010/2006. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a PhN Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (Budapest) ellen Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-78/2008/8. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Apáthy Endre kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt Részletesebben A K ÉS TÁRSAI MEGOLDÁS Kft.t (székhelye: 7632 Pécs, Tolsztoj u. 2., adószáma: 11540531-2-02, a továbbiakban: vállalkozás) arra.
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-173/2003/32 A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a TV Products Kft. (Nagybajcs) ellen fogyasztók megtévesztésének gyanúja miatt Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.090/2004/4.szám A Fővárosi Ítélőtábla a Megatherm Fűtés-, Gáz és Szanitertechnikai Kereskedelmi Kft. (Érd) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen verseny Részletesebben A BALOGH Kft.-t (székhely: 5624 Doboz, Árpád utca 21., adószám: , a továbbiakban: vállalkozás)
Iktatószám: Tárgy: BEO/001/00725-0002/2015 Elsőfokú kötelezést kiszabó határozat Békés Megyei Kormányhivatal Műszaki Engedélyezési és Fogyasztóvédelmi Főosztály Fogyasztóvédelmi Osztály 5600 Békéscsaba, Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-25/2008/7. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Autó Triplex Kft. (Budapest) kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére Részletesebben I.1. Az eljárás tárgya
VERSENYTANÁCS * 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. ( 472-8864 7Fax: 472-8860 Vj-156/2006/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Elit Konyha Kft. (Budapest) eljárás alá vonttal szemben fogyasztók Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
VERSENYTANÁCS Vj 92/2006/92. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Tesco-Global Áruházak Zrt. eljárás alá vont vállalkozás ellen jelentős piaci erővel való visszaélés miatt indult eljárásban meghozta Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: INFORM MÉDIA Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. POP Print Online és Piac Kft.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: Vj/068-46/2012. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról figyelemmel a évi XLVII. Törvény rendelkezéseire
A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról figyelemmel a 2008. évi XLVII. Törvény rendelkezéseire Előadó: dr. Papdi Andrea főtanácsos a jogszabály célja a fogyasztók érdekeinek Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-27/2004/22. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Aqua Plastech Kft. (Hajdúsámson) ellen indított versenyfelügyeleti eljárásban Részletesebben VERSENYTANÁCS. végzést
VERSENYTANÁCS Ügyszám: Vj-49/2006/11. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Magyar Telekom Rt. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indított eljárásban tárgyaláson Részletesebben H A T Á R O Z A T. A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Fejér Megyei
Iktatószám: Tárgy: FE/FO/00149-0020/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat H A T Á R O Z A T A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Fejér Megyei Kormányhivatal a Részletesebben F o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a
F o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a Ügyszám: Vj-008/2008. A Gazdasági Versenyhivatal a QUAESTOR Utazásszervezı Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Részletesebben határozatot I n d o k o l á s
VERSENYTANÁCS Vj-165/2006/21. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Whirlpool Magyarország Kft. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indított eljárásban tárgyaláson Részletesebben f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a
f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a Ügyszám: Vj-132/2007. A Gazdasági Versenyhivatal a Vodafone Magyarország Távközlési Zrt. és az OTP Bank Nyrt. eljárás alá vont vállalkozások ellen fogyasztói döntések Részletesebben HATÁROZAT. Fenti kötelezettségének a vállalkozás e határozat jogerőre emelkedésének napjától köteles eleget tenni. INDOKOLÁS
Iktatószám: Tárgy: GY/001/00646-0003/2016 Elsőfokú kötelezést kiszabó határozat Határozatszám: 1607K-00124 HATÁROZAT I. A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal, mint fogyasztóvédelmi hatóság (továbbiakban: Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-160/2004/18. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Erste Bank Hungary Rt. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-179/2007/7. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Bólyi Mezıgazdasági Termelı és Kereskedelmi Zrt. kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-17/2005/20. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a NEU-INFO Informatikai Szolgáltató Bt. (Győr) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben KÉKKÚTI ÁSVÁNYVÍZ ZRT. TUDJ MEG TÖBBET A VÍZRŐL! ELNEVEZÉSŰ VETÉLKEDŐ RÉSZVÉTELI ÉS ADATKEZELÉSI FELTÉLEI
1. A JÁTÉK SZERVEZŐJE KÉKKÚTI ÁSVÁNYVÍZ ZRT. TUDJ MEG TÖBBET A VÍZRŐL! ELNEVEZÉSŰ VETÉLKEDŐ RÉSZVÉTELI ÉS ADATKEZELÉSI FELTÉLEI A Tudj meg többet a vízről! elnevezésű vetélkedő (a továbbiakban: Játék ) Részletesebben CLV Partners Ügyvédi Iroda
CLV Partners Ügyvédi Iroda 1 A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. tv (Grt.) Termék-specifikus szabályozás (Gyftv; Hpt;) b2b b2c A tisztességtelen Részletesebben VERSENYTANÁCS Budapest, Alkotmány u Fax:
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-200/2005/7. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Immorent International Holding GmbH kérelmező összefonódás engedélyezése Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-115/2004/17 Ikt.sz.:.. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa a Gazdasági Versenyhivatal által a Vodafone Magyarország Mobil Távközlési Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-12/2006/84. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. (Budapest) (a továbbiakban: OTP Bank) ellen fogyasztói döntések Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860. Vj 133/2004/12 Ikt.sz.: /2004
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj 133/2004/12 Ikt.sz.: /2004 A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Részvénytársaság Részletesebben VERSENYTANÁCS 1245 Budapest, Pf Telefon: Fax: VJ-158/2004/26.
VERSENYTANÁCS 1245 Budapest, Pf. 1036. Telefon: 472-8864 Fax: 472-8860 VJ-158/2004/26. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Magyar Hivatalos Közlönykiadó Kft. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozással Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-77/2008/5. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Strabag AG kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt Részletesebben UTAZZ LEGOLAND-be promóció RÉSZVÉTELI ÉS JÁTÉKSZABÁLYZATA
UTAZZ LEGOLAND-be promóció RÉSZVÉTELI ÉS JÁTÉKSZABÁLYZATA 1. A játék szervezője Az Utazz Legoland-be elnevezésű nyereményjáték ( Játék ) szervezője a Pannoncolor Kft, székhely: 1107 Budapest, Barabás u. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Piac és Profit Kiadó Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.264/2006/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Piac és Profit Kiadó Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-153/2007/33. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Digitania Kommunikációs Zrt. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indult eljárásban Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Bíróság 7.K.30343/2004/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a Herbária Gyógynövényfeldolgozó és Kereskedelmi Részvénytársaság (Budapest), Gazdasági Versenyhivatal alperes ellen Részletesebben f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a
f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a Ügyszám: Vj-162/2007. A Gazdasági Versenyhivatal az 53. sz. Ügyvédi Iroda részérıl S-né dr. L. M. által képviselt Farkas Lırinc Imre Könyvkiadó Kft. eljárás alá Részletesebben VERSENYTANÁCS. végzést.
VERSENYTANÁCS Vj-180/2006/27. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Rossmann Magyarország Kft. (Vecsés) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indított eljárásban nyilvános Részletesebben IMCO CONSULTING Kft.-t (székhely: 5900 Orosháza, Rákóczi utca 3-5. fsz., adószám: , továbbiakban: vállalkozás) k ö t e l e z e m
Iktatószám: Tárgy: BE/13/01044-0002/2016 Elsőfokú kötelezést kiszabó határozat Békés Megyei Kormányhivatal Műszaki Engedélyezési és Fogyasztóvédelmi Főosztály Fogyasztóvédelmi Osztály 5600 Békéscsaba, Részletesebben Ezen túlmenően a Vállalkozást
Iktatószám: Tárgy: BA/001/00349-0005/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat H A T Á R O Z A T A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Baranya Megyei Kormányhivatal Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-94/2004/31. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Gazdasági Versenyhivatal által a Zepter International Ungarn Kft. eljárás Részletesebben A Válts zöldre, és nyerj! Nyereményjáték részvételi- és játékszabályzata
A Válts zöldre, és nyerj! Nyereményjáték részvételi- és játékszabályzata 1. A nyereményjáték SZERVEZŐJE A Válts zöldre, és nyerj! elnevezésű Nyeremény játék (a továbbiakban: Promóció ) szervezője az Aquarius-Aqua Részletesebben H A T Á R O Z A T. A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Fejér Megyei
Iktatószám: Tárgy: FE/FO/00186-0008/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat H A T Á R O Z A T A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Fejér Megyei Kormányhivatal a Részletesebben F o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a
F o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a Ügyszám: Vj-15/2007/007. A Gazdasági Versenyhivatal a Helikon Infó Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása tilalmának Részletesebben A nyereményjátékban a következő nyeremények kerülnek kisorsolásra: Összesen 5 nyertest sorsolunk a játékban regisztrálók között havonta.
Részvételi feltételek Keresd a párját applikáció A nyereményjáték szervezője a Mercur Rent a Car Kft. (Cím: 2220 Vecsés, Hertz u 2. Adószám: 12027222-2- 13. nyilvántartási szám NAIH-86525/2015. továbbiakban, Részletesebben Nestlé Hungária Kft. Nescafé Alegria To Go Princess Promóció elnevezésű promóciójának részvételi szabályzata
Nestlé Hungária Kft. Nescafé Alegria To Go Princess Promóció elnevezésű promóciójának részvételi szabályzata 1. A Promóció szervezője A Nestlé Hungária Kft. (a továbbiakban: Szervező) a jelen részvételi Részletesebben DIÓSD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA. (Jóváhagyta Diósd Város Önkormányzat Képviselő-testületének... /2016. (II.25.) számú határozata)
DIÓSD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA (Jóváhagyta Diósd Város Önkormányzat Képviselő-testületének... /2016. (II.25.) számú határozata) 2 Diósd Város Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj 116/2003/29. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Budapest Airport Rt. (Budapest) I. rendű; a V.I.P.T. Kft. (Budapest) II. Részletesebben 6,8 milliárd forint bírságot szabott ki a Gazdasági Versenyhivatal
6,8 milliárd forint bírságot szabott ki a Gazdasági Versenyhivatal A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa 2006. december 21-én meghozott határozatában megállapította, hogy az Allianz Hungária Biztosító Részletesebben f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a
f o g y a s z t ó v é d e l m i i r o d a Ügyszám: Vj-13/2008. A Gazdasági Versenyhivatal a Dr. T. Cs. által képviselt Hungarian Travel Services Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. eljárás alá vont vállalkozás Részletesebben HATÁROZAT. A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Baranya Megyei Kormányhivatal a
Iktatószám: Tárgy: BA/001/00711-0012/2016 Elsőfokú bírságot kiszabó határozat HATÁROZAT A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Baranya Megyei Kormányhivatal a Flavonkert KFT (székhelye: Részletesebben h a t á r o z a t o t I n d o k o l á s I. A kérelmezett összefonódás
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/029-046/2009. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az FHB Kereskedelmi Bank Zrt. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás - mint az Allianz Bank Zrt. jogutódja - ellen Részletesebben RÉSZVÉTELI- ÉS JÁTÉKSZABÁLYZAT
RÉSZVÉTELI- ÉS JÁTÉKSZABÁLYZAT 1. Az UNILEVER Magyarország Kft. (1138 Budapest, Váci út 182., továbbiakban: Szervező) által szervezett nyereményjátékban (továbbiakban: Játék) kizárólag azon devizabelföldi, Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
1 ςερσενψτανiχσ 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-55/2005/24. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a G-Publishing Kft. ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Részletesebben H A T Á R O Z A T. forgalomból történő kivonását.
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-85/2008/16. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Airport Hotel Szállodai Szolgáltató és Ingatlanfejlesztı Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen Részletesebben Az ágazat helyzete, tendenciák a gyümölcslé, gyümölcsital és ásványvízfogyasztás alakulásában
Az ágazat helyzete, tendenciák a gyümölcslé, gyümölcsital és ásványvízfogyasztás alakulásában Bikfalvi Istvánné Magyarországi Üdítőital-, Gyümölcslé- és Ásványvízgyártók Szövetsége Zöldség és gyümölcslevek Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/031-007/2010 A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa E. B. és dr. K. G. ügyvezetık által képviselt Recovery Ingatlanhasznosító Kft. (Budapest) kérelmezı összefonódás engedélyezése Részletesebben Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat
Iktatószám: Tárgy: SO/001/00258-0004/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat HATÁROZAT A MEI HUNG XIANG KERESKEDELMI KFT. (székhely: 1203 Budapest, Hársfa sétány 19. fszt. 2. adószám: 25099272-2-43) Részletesebben Balaton régió fotópályázat 2012. hivatalos játékszabályzata
Balaton régió fotópályázat 2012 hivatalos játékszabályzata 1 Megnevezés: Balaton régió fotópályázat 2012 (a továbbiakban Játék ) Szervezők: SG Marketing Kft. (1149 Budapest, Limanova tér 12.), Aktimania Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Bíróság 7.K.31012/2005/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a Vodafone Magyarország Mobil Távközlési Rt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen Részletesebben Az Áprilisi nyereményeső! Nyereményjáték részvételi- és játékszabályzata
Az Áprilisi nyereményeső! Nyereményjáték részvételi- és játékszabályzata 1. A NYEREMÉNYJÁTÉK SZERVEZŐJE Az Áprilisi nyereményeső elnevezésű Nyereményjáték (a továbbiakban: Promóció ) szervezője a BUSZESZ Részletesebben VERSENYTANÁCS. határozatot
VERSENYTANÁCS Vj-96/2006/19. Ikt.sz: Vj-96/2006/16. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az ING Pénztárszolgáltató és Tanácsadó Zrt. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-109/2004/27. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a(z) GLEDÍCIA Kft (Ladánybene), Vajda Károly egyéni vállalkozó (Táborfalva), Részletesebben Alkalmazandó 2014. július 1-jétől
ŰRLAP FOGYASZTÓKKAL SZEMBENI TISZTESSÉGTELEN KERESKEDELMI GYAKORLAT, ÜZLETI DÖNTÉSEK TISZTESSÉGTELEN BEFOLYÁSOLÁSA, ÉS JOGSÉRTŐ ÖSSZEHASONLÍTÓ REKLÁM BEJELENTÉSÉHEZ Alkalmazandó 2014. július 1-jétől A Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-41/2005/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Auchan Magyarország Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (Budapest) ellen fogyasztói Részletesebben VERSENYTANÁCS Budapest, Alkotmány u Fax:
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj 181/2004/10. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Alföldi Malomipari Rt. kérelmező összefonódás engedélyezése iránti kérelmére Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás Részletesebben H A T Á R O Z A T. 1.) A Huszár Termény Kft. (székhely: 2535 Mogyorósbánya, Fő u. 1/A., adószám: ) által forgalmazott
Iktatószám: Tárgy: KE/001/00640-0008/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat H A T Á R O Z A T 1.) A Huszár Termény Kft. (székhely: 2535 Mogyorósbánya, Fő u. 1/A., adószám: 11479042-2-11) Részletesebben Piacszabályozás Felügyeleti Igazgatóság Iktatószám: HS /2008 Tárgy: Concorde MR 200 PMR készülék forgalomba hozatalának tiltása HATÁROZAT
Piacszabályozás Felügyeleti Igazgatóság Iktatószám: HS-32011-6/2008 Tárgy: Concorde MR 200 PMR készülék forgalomba hozatalának tiltása HATÁROZAT A Nemzeti Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: hatóság) Részletesebben A Szervező Barkácsforrás regisztráció elnevezéssel ajándékakciót (továbbiakban Akció) szervez a játékszabályzatban található feltételekkel.
Barkácsforrás regisztrációs játék Részvételi és játékszabályzat 1. A játék szervezője a Max-24 Kft. 4700 Mátészalka, Ipari u. 27.sz. a továbbiakban szervező A Szervező Barkácsforrás regisztráció elnevezéssel Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u Fax:
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Ügyszám: Vj-146/2005/22. Iktatási szám: AM/0196/2006/003. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a KIKA Lakberendezési Kft. (Budapest) Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/048-005/2011. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. Pap Gergely ügyvéd (Pap és Társai Ügyvédi Iroda) által képviselt Konzulinveszt Tanácsadó Zrt. (Budapest) kérelmezı Részletesebben A GENERÁLI PROVIDENCIA ÜGY- A KIZÁRÓ OKOK ÉRTELMEZÉSE AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÉS A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG GYAKORLATÁBAN május 7.
A GENERÁLI PROVIDENCIA ÜGY- A KIZÁRÓ OKOK ÉRTELMEZÉSE AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÉS A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG GYAKORLATÁBAN 2015.május 7. Tartalom A kizáró okok funkciója,jogpolitikai célja A hamis adatszolgáltatás,mint Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Pf. 1036
Pf. 211
Pf. 1036
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG