text:
A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA. BUDAPEST, június 30. LV. ÉVFOLYAM ÁRA: 588 Ft 6. SZÁM TARTALOM JOGSZABÁLYOK SZEMÉLYI HÍREK UTASÍTÁSOK - PDF
A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA. BUDAPEST, június 30. LV. ÉVFOLYAM ÁRA: 588 Ft 6. SZÁM TARTALOM JOGSZABÁLYOK SZEMÉLYI HÍREK UTASÍTÁSOK
Download "A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA. BUDAPEST, 2007. június 30. LV. ÉVFOLYAM ÁRA: 588 Ft 6. SZÁM TARTALOM JOGSZABÁLYOK SZEMÉLYI HÍREK UTASÍTÁSOK"
1 LV. ÉVFOLYAM ÁRA: 588 Ft 6. SZÁM A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, június 30. TARTALOM JOGSZABÁLYOK Oldal évi IV. törvény a Büntetõ Törvénykönyvrõl (egységes szerkezetbe foglalt szöveg) évi 5. törvényerejû rendelet a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló évi IV. törvény hatálybalépésérõl és végrehajtásáról (egységes szerkezetbe foglalt szöveg) évi XIX. törvény a büntetõeljárásról (egységes szerkezetbe foglalt szöveg) évi XXXVI. törvény a szabálysértési jogsegélyrõl (indokolással) Oldal 7/2007. (ÜK. 6.) együttes fõov. körlevél egyes formanyomtatványok módosításáról SZEMÉLYI HÍREK Elismerések Kinevezések Áthelyezések, kinevezések Áthelyezések UTASÍTÁSOK 12/2007. (ÜK. 6.) LÜ utasítás a büntetõbíróság elõtti ügyészi tevékenységrõl szóló 12/2003. (ÜK. 7.) LÜ utasítás módosításáról Megbízások Kirendelés, megbízás Szolgálati viszony megszûnés Halálozások Igazolványok érvénytelenítése KÖRLEVELEK 5/2007. (ÜK. 6.) együttes fõov. körlevél az egységes rendõrségi és ügyészségi bûnügyi statisztika, valamint a büntetõbíróság elõtti ügyészi tevékenység számítástechnikai bázisú információs rendszere kitöltési szabályainak módosításáról /2007. (ÜK. 6.) együttes fõov. körlevél a magánjogi, a közigazgatási jogi, valamint a jogi képviseleti ügyek számítógépes bázisú ügyviteli rendszerében használatos fogalmak egységes alkalmazásához KÖZLEMÉNYEK A Kozma Sándor emlékére meghirdetett évi tudományos pályázaton díjazottak, elismerésben részesültek Pályázati felhívás ügyészi állások betöltésére Megyezászló adományozása
2 74 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám JOGSZABÁLYOK évi IV. törvény a Büntetõ Törvénykönyvrõl 1 (Egységes szerkezetbe foglalt szöveg) ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntetõ törvény célja c) emberiség elleni (XI. fejezet) vagy olyan egyéb bûncselekmény, amelynek üldözését nemzetközi szerzõdés írja elõ. (2) 5 A nem magyar állampolgár által külföldön, a szövetséges fegyveres erõ ellen elkövetett kémkedés (148. ) esetében a magyar büntetõ törvényt kell alkalmazni, feltéve, hogy e bûncselekmény az elkövetés helyének törvénye szerint is büntetendõ. (3) 6 Az (1)-(2) bekezdés eseteiben a büntetõeljárás megindítását a legfõbb ügyész rendeli el. I. fejezet A büntetõ törvény hatálya Idõbeli hatály 2. A bûncselekményt az elkövetése idején hatályban levõ törvény szerint kell elbírálni. Ha a cselekmény elbírálásakor hatályban levõ új büntetõ törvény szerint a cselekmény már nem bûncselekmény, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új törvényt kell alkalmazni; egyébként az új büntetõ törvénynek nincs visszaható ereje. Területi és személyi hatály 3. (1) A magyar törvényt kell alkalmazni a belföldön elkövetett bûncselekményre, valamint a magyar állampolgár külföldön elkövetett olyan cselekményére, amely a magyar törvény szerint bûncselekmény. (2) A magyar törvényt kell alkalmazni a Magyar Köztársaság 3 határain kívül tartózkodó magyar hajón vagy magyar légi jármûvön elkövetett bûncselekményre is. 4. (1) A magyar törvényt kell alkalmazni a nem magyar állampolgár által külföldön elkövetett cselekményre is, ha az a) a magyar törvény szerint bûncselekmény és az elkövetés helyének törvénye szerint is büntetendõ, b) 4 állam elleni bûncselekmény (X. fejezet), kivéve a szövetséges fegyveres erõ ellen elkövetett kémkedést (148. ), tekintet nélkül arra, hogy az elkövetés helyének törvénye szerint büntetendõ-e, 1 A kihirdetés napja: december 31. Hatályba lépett: július 1. napján. Hatálybalépésére és végrehajtására lásd az 1979:5. törvényerejû rendeletet. 2 Az 1. -t az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. 3 Az 1989:XXXI. törvény 38. -ának (1) bekezdése értelmében ahol a jogszabály Magyar Népköztársaságot említ, ezen Magyar Köztársaságot kell érteni. 4 A 4. (1) bekezdésének b) pontja az 1999:CXX. törvény 1. -ának (1) bekezdésével Diplomáciai és nemzetközi jogon alapuló egyéb mentesség 5. A diplomáciai és a nemzetközi jogon alapuló egyéb mentességet élvezõ személyek büntetõjogi felelõsségre vonására nemzetközi szerzõdés, ennek hiányában a nemzetközi gyakorlat irányadó. A nemzetközi gyakorlat kérdésében az igazságügyért felelõs miniszter 7 nyilatkozatát kell alapul venni Külföldi ítélet érvénye Büntetés végrehajtásának átvétele és átengedése A büntetõeljárás felajánlása A kiadatás és a menedékjog 5 A 4. (2) bekezdése az 1999:CXX. törvény 1. -ának (2) bekezdésével 6 A 4. (3) bekezdését az 1999:CXX. törvény 1. -ának (3) bekezdése iktatta be. 7 Az 5. -ban a 2007:XXVII. törvény 89. -a (4) bekezdésének a) pontja alapján az igazságügy-miniszter szövegrész igazságügyért felelõs miniszter szövegre módosult. 8 A 6. -t a 2007:XIII. törvény 14. -a (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. 9 A 7. -t az 1996:XXXVIII. törvény 84. -a hatályon kívül helyezte. 10 A 8. -t az 1996:XXXVIII. törvény 84. -a hatályon kívül helyezte. 11 A 9. -t az 1996:XXXVIII. törvény 84. -a hatályon kívül helyezte.
3 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 75 II. fejezet A bûncselekmény és az elkövetõ I. cím A bûncselekmény 10. (1) Bûncselekmény az a szándékosan vagy ha a törvény a gondatlan elkövetést is bünteti gondatlanságból elkövetett cselekmény, amely veszélyes a társadalomra, és amelyre a törvény büntetés kiszabását rendeli. (2) Társadalomra veszélyes cselekmény az a tevékenység vagy mulasztás, amely a Magyar Köztársaság 12 állami, társadalmi vagy gazdasági rendjét, az állampolgárok személyét vagy jogait sérti vagy veszélyezteti. Bûntett és vétség 11. (1) A bûncselekmény bûntett vagy vétség. (2) Bûntett az a szándékosan elkövetett bûncselekmény, amelyre a törvény két évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetés kiszabását rendeli el. Minden más bûncselekmény vétség. Halmazat 12. (1) Bûnhalmazat az, ha az elkövetõ egy vagy több cselekménye több bûncselekményt valósít meg, és azokat egy eljárásban bírálják el. (2) Nem bûnhalmazat, hanem folytatólagosan elkövetett bûncselekmény az, ha az elkövetõ ugyanolyan bûncselekményt, egységes elhatározással, azonos sértett sérelmére, rövid idõközökben többször követ el. Szándékosság és gondatlanság 13. Szándékosan követi el a bûncselekményt, aki magatartásának következményeit kívánja, vagy e következményekbe belenyugszik. 14. Gondatlanságból követi el a bûncselekményt, aki elõre látja magatartásának lehetséges következményeit, de könnyelmûen bízik azok elmaradásában; úgyszintén az is, aki e következmények lehetõségét azért nem látja elõre, mert a tõle elvárható figyelmet vagy körültekintést elmulasztja. 12 Az 1989:XXXI. törvény 38. -ának (2) bekezdése értelmében ahol jogszabály Magyar Népköztársaságot említ, ezen a Magyar Köztársaságot kell érteni. 15. Az eredményhez mint a bûncselekmény minõsítõ körülményéhez fûzött súlyosabb jogkövetkezmények akkor alkalmazhatók, ha az elkövetõt az eredmény tekintetében legalább gondatlanság terheli. II. cím Kísérlet és elõkészület 16. Kísérlet miatt büntetendõ, aki a szándékos bûncselekmény elkövetését megkezdi, de nem fejezi be. 17. (1) A kísérletre a befejezett bûncselekmény büntetési tételét kell alkalmazni. (2) A büntetést korlátlanul enyhíteni vagy mellõzni is lehet, ha a kísérletet alkalmatlan tárgyon vagy alkalmatlan eszközzel követik el. (3) Nem büntethetõ kísérlet miatt, akinek önkéntes elállása folytán marad el a bûncselekmény befejezése, továbbá az sem, aki az eredmény bekövetkezését önként elhárítja. (4) Ha a (2) (3) bekezdés esetén a kísérlet már önmagában is megvalósít más bûncselekményt, az elkövetõ e bûncselekmény miatt büntetendõ. 18. (1) Ha a törvény külön elrendeli, elõkészület miatt büntetendõ, aki a bûncselekmény elkövetése céljából az ehhez szükséges vagy ezt könnyítõ feltételeket biztosítja, az elkövetésre felhív, ajánlkozik, vállalkozik, vagy a közös elkövetésben megállapodik. (2) Nem büntethetõ elõkészület miatt a) akinek önkéntes elállása folytán marad el a bûncselekmény elkövetésének a megkezdése; b) aki az elkövetés elhárítása céljából felhívását, ajánlkozását, vállalkozását visszavonja, vagy arra törekszik, hogy a többi közremûködõ az elkövetéstõl elálljon, feltéve, hogy a bûncselekmény elkövetésének megkezdése bármely okból elmarad; c) aki az elõkészületet a hatóságnál feljelenti. (3) A (2) bekezdés eseteiben, ha az elõkészület már önmagában is más bûncselekmény, az elkövetõ e bûncselekmény miatt büntetendõ. III. cím Az elkövetõk 19. Elkövetõk a tettes és a társtettes (tettesek), valamint a felbujtó és a bûnsegéd (részesek). 20. (1) Tettes az, aki a bûncselekmény törvényi tényállását megvalósítja.
4 76 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám (2) Társtettesek azok, akik a szándékos bûncselekmény törvényi tényállását, egymás tevékenységérõl tudva, közösen valósítják meg. 21. (1) Felbujtó az, aki mást bûncselekmény elkövetésére szándékosan rábír. (2) Bûnsegéd az, aki bûncselekmény elkövetéséhez szándékosan segítséget nyújt. (3) A részesekre is a tettesekre megállapított büntetési tételt kell alkalmazni. III. fejezet A büntetõjogi felelõsségre vonás akadályai I. cím A büntethetõséget kizáró okok 22. A büntethetõséget kizárja: a) a gyermekkor, b) a kóros elmeállapot, c) a kényszer és a fenyegetés, d) a tévedés, e) 13 f) a jogos védelem, g) a végszükség, h) a magánindítvány hiánya, i) a törvényben meghatározott egyéb ok. A gyermekkor 23. Nem büntethetõ, aki a cselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét nem töltötte be. A kóros elmeállapot 24. (1) Nem büntethetõ, aki a cselekményt az elmemûködés olyan kóros állapotában így különösen elmebetegségben, gyengeelméjûségben, szellemi leépülésben, tudatzavarban vagy személyiségzavarban követi el, amely képtelenné teszi a cselekmény következményeinek felismerésére vagy arra, hogy e felismerésnek megfelelõen cselekedjék. (2) A büntetés korlátlanul enyhíthetõ, ha az elmemûködés kóros állapota az elkövetõt korlátozza a cselekmény következményeinek felismerésében vagy abban, hogy e felismerésnek megfelelõen cselekedjék. 25. A 24. rendelkezései nem alkalmazhatók arra, aki a cselekményt önhibájából eredõ ittas vagy bódult állapotban követi el. A kényszer és a fenyegetés 26. (1) Nem büntethetõ, aki a cselekményt olyan kényszer vagy fenyegetés hatása alatt követi el, amely miatt képtelen az akaratának megfelelõ magatartásra. (2) A büntetés korlátlanul enyhíthetõ, ha a kényszer vagy a fenyegetés az elkövetõt korlátozza az akaratának megfelelõ magatartásban. A tévedés 27. (1) Nem büntethetõ az elkövetõ olyan tény miatt, amelyrõl az elkövetéskor nem tudott. (2) Nem büntethetõ, aki a cselekményt abban a téves feltevésben követi el, hogy az a társadalomra nem veszélyes, és erre a feltevésre alapos oka van. (3) A tévedés nem zárja ki a büntethetõséget, ha gondatlanság okozza, és a törvény a gondatlanságból eredõ elkövetést is bünteti A cselekmény társadalomra veszélyességének csekély foka A jogos védelem 29. (1) Nem büntethetõ, akinek a cselekménye a saját, illetõleg a mások személye, javai vagy közérdek ellen intézett, illetõleg ezeket közvetlenül fenyegetõ jogtalan támadás elhárításához szükséges. (2) Nem büntethetõ az sem, aki az elhárítás szükséges mértékét azért lépi túl, mert azt ijedtségbõl vagy menthetõ felindulásból képtelen felismerni. (3) A büntetés korlátlanul enyhíthetõ, ha az ijedtség vagy a menthetõ felindulás az elkövetõt korlátozza az elhárítás szükséges mértékének felismerésében. 13 A 22. e) pontját a 2006:LI. törvény a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte. 14 A 28. -t a 2006:LI. törvény a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
5 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 77 A végszükség 30. (1) Nem büntethetõ, aki a saját, illetõleg a mások személyét vagy javait közvetlen és másként el nem hárítható veszélybõl menti, vagy a közérdek védelmében így jár el, feltéve, hogy a veszély elõidézése nem róható a terhére, és a cselekménye kisebb sérelmet okoz, mint amelynek elhárítására törekedett. (2) Nem büntethetõ az sem, aki azért okoz akkora vagy nagyobb sérelmet, mint amelynek elhárítására törekedett, mert ijedtségbõl vagy menthetõ felindulásból képtelen felismerni a sérelem nagyságát. (3) A büntetés korlátlanul enyhíthetõ, ha az ijedtség vagy a menthetõ felindulás az elkövetõt korlátozza a sérelem nagyságának felismerésében. (4) Nem állapítható meg végszükség annak javára, akinek a veszély vállalása hivatásánál fogva kötelessége. A magánindítvány hiánya 31. (1) A törvényben meghatározott esetekben a bûncselekmény csak magánindítványra büntethetõ. (2) A magánindítvány elõterjesztésére a sértett jogosult. (3) Ha a sértett korlátozottan cselekvõképes, a magánindítványt törvényes képviselõje is, ha pedig cselekvõképtelen, kizárólag a törvényes képviselõje terjesztheti elõ. Ezekben az esetekben a magánindítvány elõterjesztésére a gyámhatóság is jogosult. (4) Ha a magánindítvány elõterjesztésére jogosult sértett meghal, a hozzátartozója jogosult a magánindítvány elõterjesztésére. (5) Bármelyik elkövetõvel szemben elõterjesztett magánindítvány valamennyi elkövetõre hatályos. (6) A magánindítvány nem vonható vissza. A büntethetõség elévülése 33. (1) A büntethetõség elévül a) 16 olyan bûntett esetén, amely életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethetõ, húsz év; b) egyéb bûncselekmény esetén a büntetési tétel felsõ határának megfelelõ idõ, de legalább három év elteltével. (2) 17 Nem évül el a) az évi VII. törvénnyel törvényerõre emelt és az 1440/1945. (V. 1.) ME rendelettel módosított és kiegészített 81/1945. (II. 5.) ME rendelet 11. és 13. -ában 18 meghatározott háborús bûntettek; b) az emberiség elleni egyéb bûncselekmények (XI. fejezet); c) 19 az emberölés súlyosabban minõsülõ esetei [166. (2) bekezdés a) h) pontjai]; d) az emberrablás és az elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erõszak súlyosabban minõsülõ esetei [175/A. (4) bekezdés, 355. (5) bekezdés a) pont]; e) a terrorcselekmény, a légi jármû, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármû hatalomba kerítése 20 és a zendülés súlyosabban minõsülõ esetei, ha a halált szándékosan okozva követik el [261. (1) bekezdés, (2) bekezdés, 352. (3) bekezdés b) pont] büntethetõsége. 34. Az elévülés határidejének kezdõ napja a) befejezett bûncselekmény esetén az a nap, amikor a törvényi tényállás megvalósul, b) kísérlet és elõkészület esetén az a nap, amikor az ezeket megvalósító cselekmény véget ér, c) olyan bûncselekmény esetén, amely kizárólag kötelesség teljesítésének elmulasztásával valósul meg, az a nap, amikor az elkövetõ még a büntetõ törvényben megállapított következmény nélkül eleget tehetne kötelességének, II. cím A büntethetõséget megszüntetõ okok 32. A büntethetõséget megszünteti a) az elkövetõ halála, b) az elévülés, c) a kegyelem, d) 15 a tevékeny megbánás, e) a törvényben meghatározott egyéb ok. 15 A 32. d) pontját a 2006:LI. törvény a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte, egyben e törvény a megállapította a rendelkezés új szövegét. 16 A 33. (1) bekezdésének a) pontja az 1993:XVII. törvény 1. -ának (1) bekezdésével 17 A 33. (2) bekezdése az 1993:XVII. törvény 1. -ának (2) bekezdésével 18 Az Alkotmánybíróság a 2/1994. (I. 14.) AB határozatával a 81/1945. (II. 5.) ME rendelet (Nbr.) 11. -ának 1-4. és 6. pontját, továbbá 13. -ának 1. és 3 7. pontját megsemmisítette. Határozatában megállapította, hogy a Btk a (2) bekezdésének a) pontja az Nbr ának 5. pontjában és 13. -ának 2. pontjában meghatározott háborús bûntettekre vonatkoztatható. 19 A 33. (2) bekezdésének c) pontja a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének a) pontjával módosított A módosítás értelmében a 166. (2) bekezdésének h) pontja szerint minõsülõ emberölés bûntette büntethetõségének elévülésére a 33. (1) bekezdésének a) pontja irányadó. 20 A 33. (2) bekezdésének e) pontjában a légi jármû, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármû hatalomba kerítése szövegrészt a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének a) pontja állapította meg. 21 A 33. (2) bekezdésének e) pontjában a 2007:XXVII. törvény 89. -a (4) bekezdésének a) pontja alapján a 261. (2) bekezdés a) pont szövegrész 261. (1) bekezdés szövegre módosult.
6 78 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám d) olyan bûncselekmény esetén, amely jogellenes állapot fenntartásában áll, az a nap, amikor ez az állapot megszûnik. 35. (1) Az elévülést félbeszakítja a büntetõ ügyekben eljáró hatóságoknak az elkövetõ ellen a bûncselekmény miatt foganatosított büntetõeljárási cselekménye. A félbeszakítás napján az elévülés határideje ismét elkezdõdik. (2) 22 Ha a büntetõeljárást felfüggesztik, a felfüggesztés tartama az elévülés határidejébe nem számít be. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a büntetõeljárást azért függesztik fel, mert az elkövetõ ismeretlen helyen tartózkodik vagy elmebeteg lett. (3) 23 Az elévülés határidejébe nem számít be az a tartam sem, amely alatt személyes mentesség folytán a büntetõeljárás azért nem volt megindítható vagy folytatható, mert a törvényben biztosított mentelmi jogot a döntésre jogosult nem függesztette fel, illetõleg az eljárás megindításához vagy folytatásához a hozzájárulását nem adta meg. Ez a rendelkezés nem alkalmazható olyan magánindítványra büntethetõ bûncselekmény esetén, amely miatt a vádat a magánvádló képviseli. (4) Próbára bocsátás (72. ) esetén a próbaidõ tartama az elévülés határidejébe nem számít be. (5) 24 Ha az ügyész a vádemelést elhalasztja, ennek tartama az elévülés határidejébe nem számít be. Tevékeny megbánás (1) Nem büntethetõ, aki a személy elleni (XII. fejezet I. és III. cím), közlekedési (XIII. fejezet) vagy vagyon elleni (XVIII. fejezet), három évi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendõ bûncselekménnyel okozott kárt a sértettnek közvetítõi eljárás keretében megtérítette vagy a bûncselekmény káros következményeit egyéb módon jóvátette. (2) A büntetés korlátlanul enyhíthetõ az (1) bekezdésben említett bûncselekmények esetében, ha az elkövetõ az öt évi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendõ bûncselekménnyel okozott kárt a sértettnek közvetítõi eljárás keretében megtérítette vagy a bûncselekmény káros következményeit egyéb módon jóvátette. (3) Az (1) (2) bekezdés alkalmazásának nincs helye, ha az elkövetõ a) többszörös vagy különös visszaesõ, b) a bûncselekményt bûnszervezetben követte el, c) bûncselekménye halált okozott, d) a szándékos bûncselekményt a szabadságvesztés felfüggesztésének próbaideje alatt vagy a szándékos bûncselekmény elkövetése miatt végrehajtandó szabadságvesztésre ítélése után, a szabadságvesztés végrehajtásának befejezése elõtt, illetõleg próbára bocsátás vagy vádemelés elhalasztásának tartama alatt követte el. IV. fejezet Büntetések és intézkedések I. cím A büntetések A büntetés célja 37. A büntetés a bûncselekmény elkövetése miatt a törvényben meghatározott joghátrány. A büntetés célja a társadalom védelme érdekében annak megelõzése, hogy akár az elkövetõ, akár más bûncselekményt kövessen el. A büntetési nemek 38. (1) 26 Fõbüntetések 1. a szabadságvesztés, 2. a közérdekû munka, 3. a pénzbüntetés. (2) Mellékbüntetések 1. a közügyektõl eltiltás, 2. a foglalkozástól eltiltás, 3. a jármûvezetéstõl eltiltás, 4. a kitiltás, 5. a kiutasítás, a pénzmellékbüntetés. (3) 28 A (2) bekezdés 2-5. pontjában felsorolt mellékbüntetések önállóan, fõbüntetés kiszabása helyett (88. ) is alkalmazhatók, ha az alkalmazásuk egyéb törvényi feltételei fennállnak. 22 A 35. (2) bekezdése a 2006:LI. törvény ának (1) bekezdésével 23 A 35. (3) bekezdését a 2001:CXXI. törvény 2. -a iktatta be, a korábbi (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre módosítva. 24 A 35. (5) bekezdését a 2006:LI. törvény ának (2) bekezdése iktatta be. 25 A 36. -t és a megelõzõ alcímet a 2006:LI. törvény a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte, egyben e törvény a megállapította a rendelkezés új szövegét. 26 A 38. (1) bekezdése az 1993:XVII. törvény 2. -ával megállapított 27 A 38. (2) bekezdésének 6. pontját a 2001:CXXI. törvény 88. -a (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. 28 A 38. (3) bekezdése a 2001:CXXI. törvény 3. -ával megállapított
7 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY A halálbüntetés A szabadságvesztés 40. (1) A szabadságvesztés életfogytig vagy határozott ideig tart. (2) 30 A határozott ideig tartó szabadságvesztés legrövidebb tartama két hónap, leghosszabb tartama tizenöt év; halmazati vagy összbüntetés, illetõleg bûnszervezetben történõ elkövetés esetén húsz év. (3) 31 Életfogytig tartó szabadságvesztés azzal szemben szabható ki, aki a bûncselekmény elkövetésekor a huszadik életévét betöltötte. 41. (1) A szabadságvesztést büntetésvégrehajtási intézetben, fegyház, börtön vagy fogház fokozatban kell végrehajtani. (2) A szabadságvesztés végrehajtásának rendjét, valamint az elítélt kötelezettségeit és jogait külön jogszabály határozza meg. (3) A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelnek az elítéltnek azok az állampolgári jogai és kötelezettségei, amelyek a büntetés céljával ellentétesek, így különösen, amelyekre a közügyektõl eltiltás kiterjed. 42. (1) 32 Fegyházban kell végrehajtani az életfogytig tartó szabadságvesztést. (2) Fegyházban kell végrehajtani a három évi vagy ennél hosszabb tartamú szabadságvesztést, ha a) állam vagy emberiség elleni bûncselekmény (X. és XI. fejezet), b) terrorcselekmény (261. ), légi jármû, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármû hatalomba kerítése 34 (262. ), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (263. ), visszaélés lõfegyverrel vagy lõszerrel [263/A. (1) (3) bek.], 29 A 39. -t az Alkotmánybíróság 23/1990. (X. 31.) AB határozata megsemmisítette. 30 A 40. (2) bekezdése a 2001:CXXI. törvény 4. -ával megállapított 31 A 40. (3) bekezdését az 1998:LXXXVII. törvény 2. -a iktatta be. 32 A 42. (1) bekezdése az 1993:XVII. törvény 4. -ának (1) bekezdésével 33 A 42. (2) bekezdésének b) pontja az 1998:LXXXVII. törvény 3. -ával 34 A 42. (2) bekezdésének b) pontjának 1. alpontjában a légi jármû, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármû hatalomba kerítése szövegrészt a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének a) pontja állapította meg, egyben e törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja az alpontból a visszaélés kábítószerrel (282. ) szövegrészt hatályon kívül helyezte. haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetõleg kettõs felhasználású termékkel visszaélés 35 (263/B. ), bûnszervezetben részvétel (263/C. ), 36 visszaélés nemzetközi szerzõdés által tiltott fegyverrel (264/C. ), az emberölés, az emberrablás, az emberkereskedelem, az erõszakos közösülés, a szemérem elleni erõszak, 38 a közveszélyokozás, a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése 39 és a rablás súlyosabban minõsülõ esetei [166. (2) bek., 175/A. (2) (4) bek., 175/B. (3) (5) 40 bek., 197. (2) (3) bek., 198. (2) (3) bek., 259. (2) (3) bek., 261/A. (3) bek., 321. (3) (4) bek.], visszaélés kábítószerrel súlyosabban minõsülõ esetei [282. (2) bek., 282/A. (2) és (3) bek., 282/B. (2) és (3) bek.], c) 42 életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethetõ katonai bûncselekmények (XX. fejezet) miatt szabták ki. (3) 43 Fegyházban kell végrehajtani a két évi vagy ennél hosszabb tartamú szabadságvesztést, ha az elítélt többszörös visszaesõ, vagy a bûncselekményt bûnszervezetben követte el. 43. Börtönben kell végrehajtani a szabadságvesztést a 42. esetét kivéve, ha a) bûntett miatt szabták ki, b) vétség miatt szabták ki és az elítélt visszaesõ. 44. Fogházban kell végrehajtani a vétség miatt kiszabott szabadságvesztést, kivéve, ha az elítélt visszaesõ. 45. (1) 44 Ha a bíróság szabadságvesztést alkalmaz, fegyházat, börtönt vagy fogházat szab ki. 35 A 42. (2) bekezdése b) pontjának 1. alpontjában a 2007:XXVII. törvény 89. -a (4) bekezdésének a) pontja alapján a fegyvercsempészet szövegrész a haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetõleg kettõs felhasználású termékkel visszaélés szövegre módosult. 36 A 42. (2) bekezdése b) pontjának 1. alpontjában a bûnszervezet létrehozása (263/C. ) szövegrészt bûnszervezetben részvétel (263/C. ) szövegrészre módosította a 2001:CXXI. törvény 88. -a (3) bekezdésének a) pontja. 37 A 42. (2) bekezdésének b) 2. alpontja a 2001:CXXI. törvény 5. -ának (1) bekezdésével 38 A t (természet elleni erõszakos fajtalanság) a 37/2002. (IX. 4.) AB határozat megsemmisítette. A 42. (2) bekezdése b) pontjának 2. alpontjából az a természet elleni erõszakos fajtalanság, valamint a 200. (2) (3) bek., szövegrészt a 2007:XXVII. törvény 89. -a (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. 39 A 42. (2) bekezdés b) poontjának 2. alpontjában a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése szövegrészt a 2005:XCI. törvény 29. -a (3) bekezdésének a) pontja állapította meg. 40 A 42. (2) bekezdésének b) 2. alpontjában a 175/B. (3) (5) bekezdésére történõ utalás a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének a) pontjával javított 41 A 42. (2) bekezdésének b) 3. alpontját a 2001:CXXI. törvény 88. -a (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. A 3. alpontot ismételten a 2003:II. törvény 2. -a iktatta be. 42 A 42. (2) bekezdésének c) pontja az 1993:XVII. törvény 4. -ának (2) bekezdésével 43 A 42. (3) bekezdése a 2001:CXXI. törvény 5. -ának (2) bekezdésével 44 A 45. (1) bekezdése az 1987:III. törvény 3. -ával
8 80 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám (2) A büntetés kiszabásánál irányadó körülményekre (83. ) különösen az elkövetõ személyiségére és a bûncselekmény indítékára tekintettel a törvényben elõírtnál eggyel szigorúbb vagy enyhébb végrehajtási fokozat határozható meg. 46. (1) A büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartás esetén a bíróság úgy rendelkezhet, hogy a büntetés hátralevõ részét eggyel enyhébb fokozatban kell végrehajtani; ha pedig az elítélt a büntetésvégrehajtás rendjét ismételten és súlyosan megzavarja, a bíróság elrendelheti, hogy a büntetés hátralevõ részét eggyel szigorúbb fokozatban hajtsák végre. (2) Az elítélt megváltozott magatartására figyelemmel a bíróság az (1) bekezdés alapján hozott határozatát hatályon kívül helyezheti. (3) 45 Életfogytig tartó szabadságvesztés büntetés végrehajtása során az (1) bekezdés nem alkalmazható. Feltételes szabadságra bocsátás 47. (1) A bíróság a határozott ideig tartó szabadságvesztésre ítéltet feltételes szabadságra bocsátja, ha különösen a büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartására és arra a készségére tekintettel, hogy törvénytisztelõ életmódot fog folytatni alaposan feltehetõ, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhetõ. (2) Feltételes szabadságra bocsátásnak csak akkor van helye, ha az elítélt fegyházban végrehajtandó büntetésének legalább négyötöd részét, börtönben végrehajtandó büntetésének legalább háromnegyed részét, fogházban végrehajtandó büntetésének legalább kétharmad részét kitöltötte. (3) 46 Három évet meg nem haladó szabadságvesztés kiszabása esetén különös méltánylást érdemlõ esetben a bíróság ítéletében akként rendelkezhet, hogy az elítélt a büntetése fele részének letöltése után feltételes szabadságra bocsátható. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha az elítélt többszörös visszaesõ. 45 A 46. (3) bekezdését a 2007:XXVII. törvény 1. -a iktatta be. 46 A 47. (3) bekezdését az 1997:LXXIII. törvény 1. -a iktatta be, és egyidejûleg a korábbi (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre módosította. Az 1997:LXXIII. törvénnyel beiktatott (3) bekezdés második mondatát az 1998:LXXXVII. törvény 93. -ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. A második mondatot ismételten a 2003:II. törvény 3. -a iktatta be. (4) 47 Nem bocsátható feltételes szabadságra a) akit olyan szándékos bûncselekmény miatt ítéltek szabadságvesztésre, amelyet korábbi végrehajtandó szabadságvesztésre ítélése után, a végrehajtás befejezése elõtt követett el, b) 48 aki a szabadságvesztésbõl legalább két hónapot nem töltött ki, c) 49 d) 50 aki a bûncselekményt bûnszervezetben követte el. e) 51 47/A. 52 (1) Életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabása esetén a bíróság az ítéletében meghatározza a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi idõpontját, vagy a feltételes szabadságra bocsátás lehetõségét kizárja. (2) Ha a bíróság a feltételes szabadságra bocsátás lehetõségét nem zárja ki, annak legkorábbi idõpontját legalább húsz évben, ha az életfogytig tartó szabadságvesztést olyan bûncselekmény miatt szabta ki, amelynek büntethetõsége nem évül el, legalább harminc évben határozza meg. 47/B. 53 (1) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélése elõtt elkövetett bûncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt határozott tartamú végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi idõpontját a határozott tartamú szabadságvesztés idõtartamáig elhalasztja. (2) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélése elõtt elkövetett bûncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztésbõl történõ feltételes szabadságra bocsátás alatt határozott tartamú végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságot megszünteti, és a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi idõpontját a határozott tartamú szabadságvesztés idõtartamáig elhalasztja. 47 A 47. eredeti (4) bekezdését az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. A 47. (3) bekezdését az 1993: XVII. törvény 5. -a állapította meg, amelynek számozását az 1997: LXXIII. törvény 1. -a módosította (4) bekezdésre. 48 A 47. (4) bekezdésének b) pontja az 1998:LXXXVII. törvény 4. -ával 49 A 47. (4) bekezdésének c)-e) pontját az 1998:LXXXVII. törvény 4. -a iktatta be. A 47. (4) bekezdésének c) pontját ( a többszörös visszaesõ, ) a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 50 A 47. (4) bekezdésének d) pontja a 2001:CXXI. törvény 6. -ával 51 A 47. (4) bekezdésének e) pontját ( aki a három évi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendõ bûncselekményt üzletszerûen vagy bûnszövetségben követte el. ) az 1998:LXXXVII. törvény 4. -a iktatta be. A rendelkezést a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 52 A 47/A. -t az 1993:XVII. törvény 6. -a iktatta be, jelenlegi szövegét az 1998:LXXXVII. törvény 5. -a állapította meg. 53 A 47/B. -t az 1998:LXXXVII. törvény 5. -a iktatta be.
9 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 81 (3) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt elkövetett bûncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt határozott tartamú szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi idõpontját a határozott ideig tartó szabadságvesztés tartamáig, de legalább öt és legfeljebb húsz év közötti idõtartamra elhalasztja. (4) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtása alatt elkövetett bûncselekmény miatt az életfogytig tartó szabadságvesztésbõl történõ feltételes szabadságra bocsátás alatt határozott tartamú szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságot megszünteti, és a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi idõpontját a határozott tartamú szabadságvesztés tartamáig, de legalább öt és legfeljebb húsz év közötti idõtartamra elhalasztja. (5) Ha az elítéltet az életfogytig tartó szabadságvesztésbõl történt feltételes szabadságra bocsátás alatt elkövetett bûncselekmény miatt határozott tartamú szabadságvesztésre ítélik, a bíróság a feltételes szabadságot megszünteti, és a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi idõpontját a határozott tartamú szabadságvesztés tartamáig, de legalább öt és legfeljebb húsz év közötti idõtartamra elhalasztja. 47/C. 54 (1) A bíróság az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltet akkor bocsáthatja feltételes szabadságra, ha a szabadságvesztésbõl az elítélt letöltötte a bíróság által meghatározott idõtartamot, és alaposan feltehetõ, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhetõ. (2) Nem bocsátható feltételes szabadságra az elítélt, ha ismételten életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélik. Ha a korábbi életfogytig tartó szabadságvesztést még nem hajtották végre, az ismételten kiszabott életfogytig tartó szabadságvesztés nem hajtható végre. 48. (1) 55 A feltételes szabadság tartama azonos a szabadságvesztés hátralevõ részével, de legalább egy év, életfogytig tartó szabadságvesztés esetén tizenöt év. (2) Ha a szabadságvesztés hátralevõ része egy évnél rövidebb, és végrehajtását nem rendelték el, a büntetést a feltételes szabadság letelte után a hátralevõ rész utolsó napjával kell kitöltöttnek tekinteni. (3) A feltételes szabadság tartamára, de legkevesebb egy évre az elítélt pártfogó felügyelet alá helyezhetõ. 54 A 47/C. -t az 1998:LXXXVII. törvény 5. -a iktatta be. 55 A 48. (1) bekezdése az 1998:LXXXVII. törvény 6. -ával megállapított (4) A bíróság a feltételes szabadságot megszünteti, ha az elítéltet a feltételes szabadság alatt elkövetett bûncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik. Ha az elítéltet egyéb büntetésre ítélik, vagy ha a magatartási szabályokat megszegi, a bíróság a feltételes szabadságot megszüntetheti. (5) A feltételes szabadság megszüntetése esetén a feltételes szabadságon eltöltött idõ a szabadságvesztésbe nem számít be. 48/A. 56 (1) Ha az elítélttel szemben több határozott ideig tartó, összbüntetésbe nem foglalható szabadságvesztést kell végrehajtani, és a szabadságvesztések folyamatos végrehajtása során a bíróság az elítéltet bármely szabadságvesztésbõl feltételes szabadságra bocsátotta, a feltételes szabadság mindaddig nem kezdhetõ meg, amíg az elítélt más szabadságvesztést tölt. (2) Ha a bíróság az elítéltet több szabadságvesztésbõl bocsátotta feltételes szabadságra, az elítélt a több feltételes szabadságot egyidejûleg párhuzamosan tölti. (3) A 48. (4) bekezdése esetén a párhuzamosan töltött feltételes szabadságok mindegyikénél külön kell vizsgálni, hogy a feltételes szabadság megszüntetésének feltételei fennállnak-e. A közérdekû munka (1) A közérdekû munkára ítélt köteles a részére a bíróság ítéletében meghatározott munkát végezni. Az elítélt személyi szabadsága egyébként nem korlátozható. (2) Közérdekû munkaként olyan munka végzése határozható meg, amelyet az elítélt figyelemmel egészségi állapotára és képzettségére elõreláthatóan képes elvégezni. (3) A közérdekû munkát az elítélt ha jogszabály másként nem rendelkezik hetenként legalább egy napon, a heti pihenõnapon vagy a szabadidejében díjazás nélkül végzi. (4) A közérdekû munka legrövidebb tartama egy nap, leghosszabb tartama ötven nap. Egy napi közérdekû munkának hat óra munkavégzés felel meg. 56 A 48/A. -t eredetileg az 1984:19. törvényerejû rendelet 2. -a iktatta be (szigorított javító-nevelõ munka), és az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. A 48/A. -t az 1994:IX. törvény 1. -a ismételten beiktatta (életfogytig tartó szabadságvesztésbõl feltételes szabadságra bocsátás megszüntetésének esetei), majd az 1998:LXXXIII. törvény 93. -ának (2) bekezdése ismételten hatályon kívül helyezte. A jelenleg hatályos szöveget az 1999:CXX. törvény 3. -a iktatta be. 57 A 49. -t megelõzõ alcímet az 1993:XVII. törvény 7. -a állapította meg. 58 A 49. az 1997:LXXIII. törvény 3. -ával
10 82 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám 50. (1) 59 Ha az elítélt a munkakötelezettségének önként nem tesz eleget, a közérdekû munka, illetõleg ennek hátralévõ része helyébe szabadságvesztés lép. Ezt a szabadságvesztést fogházban kell végrehajtani. (2) 60 A közérdekû munka, illetõleg ennek hátralévõ része helyébe lépõ szabadságvesztést úgy kell megállapítani, hogy egy napi közérdekû munkának egy napi szabadságvesztés felel meg. Ilyenkor a szabadságvesztés két hónapnál rövidebb is lehet. A pénzbüntetés (1) A pénzbüntetést úgy kell kiszabni, hogy figyelemmel a cselekménnyel elért vagy elérni kívánt anyagi elõnyre is meg kell állapítani a pénzbüntetés napi tételeinek számát és az elkövetõ vagyoni, jövedelmi, személyi viszonyaihoz és életviteléhez mérten az egy napi tételnek megfelelõ összeget. (2) A pénzbüntetés legkisebb mértéke harminc, legnagyobb mértéke ötszáznegyven napi tétel. Egy napi tétel összegét legalább száz, de legfeljebb húszezer forintban kell meghatározni A pénzbüntetést, meg nem fizetése esetén, fogházban végrehajtandó szabadságvesztésre kell átváltoztatni. Egy napi tétel összegének a helyébe egy napi szabadságvesztés lép. Ilyenkor a szabadságvesztés két hónapnál rövidebb is lehet. A közügyektõl eltiltás 53. Azt, akit szándékos bûncselekmény elkövetése miatt végrehajtandó szabadságvesztésre ítélnek, és méltatlan arra, hogy a közügyekben részt vegyen, azok gyakorlásától el kell tiltani. 54. (1) A közügyektõl eltiltott a) 63 nem vehet részt népképviseleti szerv tagjainak választásában, népszavazásban és népi kezdeményezésben; b) nem lehet hivatalos személy, c) nem mûködhet népképviseleti szerv testületében (bizottságában), d) 64 nem viselhet tisztséget társadalmi szervezetben, köztestületben, közalapítványban, 59 Az 50. az 1993:XVII. törvény 8. -ával 60 Az 50. (2) bekezdésének második mondatát az 1998:LXXXVII. törvény 7. -a iktatta be. 61 Az 51. az 1998:LXXXVII. törvény 8. -ával 62 Az 52. elsõ mondata az 1993:XVII. törvény 10. -ával megállapított A szakasz harmadik mondatát az 1998:LXXXVII. törvény 9. -a iktatta be. 63 Az 54. (1) bekezdésének a) pontja az 1993:XVII. törvény 11. -ával 64 Az 54. (1) bekezdésének d) pontja a 2001:CXXI. törvény 7. -ával e) nem érhet el katonai rendfokozatot, f) nem kaphat belföldi kitüntetést és külföldi kitüntetés elfogadására engedélyt. (2) A közügyektõl eltiltott az ítélet jogerõre emelkedésével elveszti a) mindazon tagságát, állását, tisztségét, vagy megbízatását, amelynek elnyerését az (1) bekezdés kizárja, b) katonai rendfokozatát, továbbá belföldi kitüntetését és azt a jogát, hogy külföldi kitüntetést viselhessen. 55. (1) A közügyektõl eltiltás legrövidebb tartama egy év, leghosszabb tartama tíz év. (2) 65 A közügyektõl eltiltás tartama az ítélet jogerõre emelkedésével kezdõdik. Ebbe nem számít bele az az idõ, amely alatt a közügyektõl eltiltással érintett jogok a 41. (3) bekezdése értelmében szünetelnek, valamint az az idõ sem, amely alatt az elítélt kivonja magát a szabadságvesztés végrehajtása alól. Ha a feltételes szabadságot nem szüntetik meg, a feltételes szabadságon töltött idõt a közügyektõl eltiltás tartamába be kell számítani. A foglalkozástól eltiltás 56. (1) 66 Foglalkozásától azt lehet eltiltani, aki a bûncselekményt a) szakképzettséget igénylõ foglalkozás szabályainak megszegésével követi el, vagy b) foglalkozásának felhasználásával, szándékosan követi el. (2) 67 A foglalkozástól eltiltás mellékbüntetés alkalmazása szempontjából foglalkozásnak minõsül az is, ha az elkövetõ a gazdálkodó szervezet általános vezetését ellátó szerv tagja, illetve igazgatója; a szövetkezet igazgatóságának vagy felügyelõ bizottságának tagja; a gazdasági társaság vezetõ tisztségviselõje, illetve felügyelõ bizottságának tagja. 57. (1) 68 A foglalkozástól eltiltás végleges hatályú vagy határozott ideig tart. Végleges hatállyal az tiltható el, aki a foglalkozás gyakorlására alkalmatlan, vagy arra méltatlan. A határozott ideig tartó eltiltás legrövidebb tartama egy év, leghosszabb tartama tíz év. (2) A közügyektõl eltiltás tartamának számítására vonatkozó rendelkezést [55. (2) bekezdés] foglalkozástól eltiltás esetében megfelelõen alkalmazni kell. 65 Az 55. (2) bekezdése az 1989:LIV. törvény 1. -ával megállapított 66 Az 56. eredeti szövegének jelölését az 1997:LXXIII. törvény 4. módosította (1) bekezdésre. 67 Az 56. (2) bekezdését az 1997:LXXIII. törvény 4. -a iktatta be. 68 Az 57. (1) bekezdése a 2001:CXXI. törvény 8. -ának (1) bekezdésével
11 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 83 (3) 69 Határozott ideig tartó eltiltás esetén a szakképzettséget igénylõ foglalkozás újból való gyakorlása attól tehetõ függõvé, hogy az eltiltott a foglalkozás gyakorlásához szükséges jártasságot az eltiltás tartamának letelte után meghatározott módon igazolja. A végleges hatályú eltiltás alól a bíróság az eltiltottat kérelemre mentesítheti, ha az eltiltás óta tíz év eltelt, és az eltiltott a foglalkozás gyakorlására alkalmas, illetõleg arra érdemes. Nem mentesíthetõ, aki a bûncselekményt bûnszervezetben követte el, és méltatlanság miatt a bíróság a foglalkozástól véglegesen eltiltotta. A jármûvezetéstõl eltiltás 58. (1) A jármûvezetéstõl el lehet tiltani azt, aki az engedélyhez kötött jármûvezetés szabályainak megszegésével követi el a bûncselekményt, vagy bûncselekmények elkövetéséhez jármûvet használ. (2) A jármûvezetéstõl eltiltás meghatározott fajtájú jármûre is vonatkozhat. 59. (1) A jármûvezetéstõl eltiltás végleges hatályú vagy határozott ideig tart. Végleges hatállyal az tiltható el, aki a jármûvezetésre alkalmatlan. A határozott ideig tartó eltiltás legrövidebb tartama egy év, leghosszabb tartama tíz év. (2) A közügyektõl eltiltás tartamának számítására [55. (2) bekezdés], valamint a foglalkozáshoz szükséges jártasság igazolására és a végleges eltiltás alóli mentesítésre vonatkozó rendelkezést [57. (3) bekezdés] a jármûvezetéstõl eltiltás esetén megfelelõen alkalmazni kell. A kitiltás 60. (1) 70 A törvényben meghatározott esetekben azt, akit szabadságvesztésre ítélnek, egy vagy több helységbõl vagy az ország meghatározott részébõl ki lehet tiltani, ha e helyeken tartózkodása a közérdeket veszélyezteti. (2) A kitiltás legrövidebb tartama egy év, leghosszabb tartama öt év. A közügyektõl eltiltás tartamának számítására vonatkozó rendelkezést [55. (2) bekezdés] kitiltás esetében megfelelõen alkalmazni kell. A kiutasítás (1) Azt a nem magyar állampolgár elkövetõt, akinek az országban tartózkodása nem kívánatos, a Magyar Köztársaság területérõl ki kell utasítani. A kiutasított köteles az ország területét elhagyni, és a kiutasítás tartama alatt nem térhet vissza. (2) Nem utasítható ki az, akit a külön törvényben meghatározottak szerint menekültként ismertek el. (3) 72 A kiutasítás végleges hatályú, vagy határozott ideig tart. Végleges hatállyal az utasítható ki, akit legalább tíz évi szabadságvesztésre ítélnek állam vagy emberiség elleni bûncselekmény (X. és XI. fejezet), emberrablás (175/A. ), emberkereskedelem (175/B. ), terrorcselekmény (261. ), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (261/A. ), légi jármû, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármû hatalomba kerítése (262. ), fegyvercsempészet (263/B. ), visszaélés kábítószerrel ( /B. ), illetve bûncselekménynek bûnszervezetben ( pont) történõ elkövetése miatt, és figyelemmel az elkövetés jellegére, az elkövetõ kapcsolataira az országban tartózkodása a közbiztonságot jelentõsen veszélyeztetné. Az Európai Gazdasági Térségrõl szóló Egyezményben részes tagállam állampolgára és annak családtagja végleges hatállyal nem utasítható ki. [(3) 73 A kiutasítás végleges hatályú, vagy határozott ideig tart. Végleges hatállyal az utasítható ki, akit legalább tíz évi szabadságvesztésre ítélnek állam vagy emberiség elleni bûncselekmény (X. és XI. fejezet), emberrablás (175/A. ), emberkereskedelem (175/B. ), terrorcselekmény (261. ), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (261/A. ), légi jármû, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármû hatalomba kerítése (262. ), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel [263. (2) bek.], visszaélés lõfegyverrel vagy lõszerrel [263/A. (2) bek.], visszaélés kábítószerrel ( /B. ), illetve bûncselekménynek bûnszervezetben ( pont) történõ elkövetése miatt, és figyelemmel az elkövetés jellegére, az elkövetõ kapcsolataira az országban tartózkodása a közbiztonságot jelentõsen veszélyeztetné. A külön törvény szerinti szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezõ személy végleges hatállyal nem utasítható ki.] (4) A határozott ideig tartó kiutasítás legrövidebb tartama egy év, leghosszabb tartama tíz év. A kiutasítás tartama az ítélet jogerõre emelkedésével kezdõdik. A kiutasítás tartamába nem számít bele az az idõ, amely alatt az elítélt a szabadságvesztés-büntetését tölti. 69 Az 57. (3) bekezdése a 2001:CXXI. törvény 8. -ának (2) bekezdésével 70 A 60. (1) bekezdésébõl a vagy szigorított javító-nevelõ munkára szövegrészt az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. 71 A 61. az 1998:LXXXVII. törvény 10. -ával 72 A 61. (3) (4) bekezdése a 2005:XCI. törvény 1. -ának (1) bekezdésével 73 A 61. (3) bekezdése a 2007:XXVII. törvény 2. -ának (1) bekezdésével A rendelkezés július 1-jén lép hatályba.
12 84 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám (5) A végleges hatályú kiutasítás alól a bíróság a kiutasítottat, kérelmére mentesítheti, ha arra érdemes, és a kiutasítás óta tíz év eltelt. (6) 74 A Magyar Köztársaság területén letelepedettként vagy bevándoroltként tartózkodási joggal rendelkezõvel szemben kiutasításnak csak olyan bûncselekmény elkövetése miatt lehet helye, amely öt évi vagy azt meghaladó szabadságvesztéssel büntetendõ. [(6) 75 A külön törvény szerinti szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezõ személy, valamint a Magyar Köztársaság területén letelepedettként vagy bevándoroltként tartózkodási joggal rendelkezõvel szemben kiutasításnak csak olyan bûncselekmény elkövetése miatt lehet helye, amely öt évi vagy azt meghaladó szabadságvesztéssel büntetendõ.] (7) Kiutasításnak csak tíz évi vagy azt meghaladó tartamú szabadságvesztés kiszabása esetén lehet helye azzal szemben, a) aki a Magyar Köztársaság területén legalább tíz éve jogszerûen tartózkodik, b) aki fiatalkorú, c) akinek a családi élet tiszteletben tartásához való joga sérülne feltéve, ha az elkövetõnek az országban tartózkodása a közbiztonságot jelentõsen veszélyeztetné A vagyonelkobzás A pénzmellékbüntetés 64. (1) Akit határozott tartamú szabadságvesztésre ítélnek, és megfelelõ keresete (jövedelme) vagy vagyona van a) pénzmellékbüntetésre kell ítélni, ha a bûncselekményt haszonszerzés céljából követi el, b) pénzmellékbüntetésre lehet ítélni, ha ezzel újabb bûncselekmény elkövetésétõl hatásosabban lehet visszatartani. (2) 77 A pénzmellékbüntetés legalacsonyabb összege tízezer forint, legmagasabb összege tízmillió forint. (3) A 61. (6) (7) bekezdését a 2005:XCI. törvény 1. -ának (2) bekezdése iktatta be. 75 A 61. (6) bekezdése a 2007:XXVII. törvény 2. -ának (2) bekezdésével A rendelkezés július 1-jével lép hatályba. 76 A t a 2001:CXXI. törvény 88. -a (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. 77 A 64. (2) bekezdése az 1998:LXXXVII. törvény 13. -ával megállapított 78 A 64. (3) bekezdését a 2001:CXXI. törvény 88. -a (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. 65. (1) A pénzmellékbüntetést meg nem fizetés esetén fogházban végrehajtandó szabadságvesztésre kell átváltoztatni. Ha a fõbüntetést végre kell hajtani, ennek fokozata a pénzmellékbüntetés helyébe lépõ szabadságvesztésre is irányadó. (2) 79 A pénzmellékbüntetésnek szabadságvesztésre átváltoztatása esetén ezer forinttól tizenötezer forintig terjedõ összeg helyett egy-egy napi szabadságvesztést kell számítani. A pénzmellékbüntetés helyébe lépõ szabadságvesztés egy napnál rövidebb és két évnél hosszabb nem lehet. A büntetés végrehajtását kizáró okok 66. A büntetés végrehajtását kizárja a) az elítélt halála, b) az elévülés, c) a kegyelem, d) a törvényben meghatározott egyéb ok. A büntetés elévülése 67. (1) A fõbüntetés elévül: a) tizenöt évi szabadságvesztés, valamint ennél súlyosabb büntetés esetén húsz év, b) tíz évi vagy ezt meghaladó szabadságvesztés esetén tizenöt év, c) öt évi vagy ezt meghaladó szabadságvesztés esetén tíz év, d) 80 öt évet el nem érõ szabadságvesztés esetén öt év, e) közérdekû munka vagy pénzbüntetés esetén három év elteltével. (2) 81 A kiutasítás végrehajthatósága elévül: a) öt évi vagy ezt meghaladó tartam esetén tíz év, b) öt évet el nem érõ tartam esetén öt év elteltével. (3) A pénzmellékbüntetés három év elteltével évül el. (4) Nem évül el az évi VII. törvénnyel törvényerõre emelt és az 1440/1945. (V. 1.) ME számú rendelettel módosított és kiegészített 81/1945. (II. 5.) ME számú rendelet 11. és 13. -ában 82 meghatározott háborús bûntettek miatt kiszabott tizenöt évi szabadságvesztés vagy ennél súlyosabb büntetés, valamint az emberiség elleni egyéb bûncselekmény (XI. fejezet) miatt kiszabott büntetés. 79 A 65. (2) bekezdése az 1998:LXXXVII. törvény 14. -ával megállapított 80 A 67. (1) bekezdésének d)-e) pontja az 1993:XVII. törvény 15. -ával 81 A 67. (2) bekezdését beiktatta és a korábbi (2) (3) bekezdés számozását (3) (4) bekezdésre módosította a 2001:CXXI. törvény 9. -a. 82 Az Alkotmánybíróság a 2/1994. (I. 14.) AB határozatával a 81/1945. (II. 5.) ME rendelet (Nbr.) 11. -ának 1-4. és 6. pontját, továbbá 13. -ának 1. és 3 7. pontját megsemmisítette.
13 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY (1) A fõbüntetés elévülésének határideje a büntetést kiszabó határozat jogerõre emelkedésének napján, ha pedig a büntetés végrehajtását felfüggesztik, a próbaidõ leteltének napján kezdõdik. Ha az elítélt a szabadságvesztés végrehajtása alatt megszökik, az elévülés határideje a szökés napjával ismét elkezdõdik. (2) 83 A kiutasítás elévülésének határideje, ha fõbüntetés mellett alkalmazzák, a fõbüntetés végrehajtása befejezésének, illetõleg a végrehajthatósága megszûnésének napján, egyéb esetben a határozat jogerõre emelkedésének napján kezdõdik. (3) A pénzmellékbüntetés elévülésének határideje a fõbüntetés végrehajtása befejezésének, illetõleg végrehajthatósága megszûnésének napján, ha pedig a szabadságvesztés végrehajtását felfüggesztik, a próbaidõ leteltének napján kezdõdik. (4) Az elévülést félbeszakítja az elítélt ellen a büntetés végrehajtása végett tett intézkedés. A félbeszakítás napjával az elévülés határideje ismét elkezdõdik. (5) A pénzmellékbüntetés alkalmazása esetén akár a fõbüntetés, akár a mellékbüntetés végrehajtása iránt tett intézkedés mindkét büntetés elévülését félbeszakítja. A büntetés végrehajtásának kizárása életfogytig tartó szabadságvesztés esetén Életfogytig tartó szabadságvesztés esetén a határozott ideig tartó szabadságvesztés és a közérdekû munka nem hajtható végre. II. cím Az intézkedések Az intézkedési nemek 70. (1) Intézkedések 1. a megrovás, 2. a próbára bocsátás, 3. a kényszergyógykezelés, 4. az alkoholisták kényszergyógyítása, [4. 85 a kényszergyógyítás] 5. az elkobzás, vagyonelkobzás, 83 A 68. (2) bekezdését beiktatta és a korábbi (2) (4) bekezdés számozását (3) (5) bekezdésre módosította a 2001:CXXI. törvény 10. -a. 84 A 69. az 1993:XVII. törvény 16. -ával 85 A 70. (1) bekezdésének 4. pontját újonnan megállapította az 1987: III. törvény 9. -a. A rendelkezés hatálybalépésérõl az 1987:III. törvény 42. -ának (1) bekezdése szerint külön jogszabály rendelkezik. 86 A 70. (1) bekezdésének eredeti 6. pontját (szigorított õrizet) az 1989:LIV. törvény 5. -ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. A 6. pont szövegét ismételten a 2001:CXXI. törvény 11. -ának (1) bekezdése iktatta be. 7. a pártfogó felügyelet, a jogi személlyel szemben alkalmazható intézkedések. (2) 88 Az (1) bekezdés 1-3. pontjában felsorolt intézkedések önállóan, büntetés helyett, a 4. pontjában megjelölt intézkedés büntetés mellett, az 5. és 6. pontjában megjelölt intézkedés önállóan, és büntetés vagy intézkedés mellett is, a 7. pontjában megjelölt intézkedés büntetés, illetve intézkedés mellett alkalmazható. (3) 89 Az (1) bekezdés 8. pontja szerinti intézkedésekrõl külön törvény rendelkezik. A megrovás (1) Megrovásban kell részesíteni azt, akinek a cselekménye az elbíráláskor már nem veszélyes, vagy oly csekély fokban veszélyes a társadalomra, hogy a törvény szerint alkalmazható legkisebb büntetés kiszabása, vagy más intézkedés ide nem értve az elkobzást és a vagyonelkobzást alkalmazása is szükségtelen. (2) A megrovással a hatóság a rosszallását fejezi ki, és az elkövetõt felhívja, hogy a jövõben tartózkodjék bûncselekmény elkövetésétõl. A próbára bocsátás 72. (1) 91 A bíróság a vétség, valamint a három évi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendõ bûntett miatt a büntetés kiszabását próbaidõre elhalaszthatja, ha alaposan feltehetõ, hogy a büntetés célja így is elérhetõ. (2) (3) 92 (4) 93 Nem bocsátható próbára a többszörös visszaesõ. (5) A próbaidõ tartama egy évtõl három évig terjedhet; a tartamot években kell meghatározni. 87 A 70. (1) bekezdésének 8. pontját a 2001:CXXI. törvény 11. -ának (1) bekezdése iktatta be. 88 A 70. (2) bekezdése a 2001:CXXI. törvény 11. -ának (2) bekezdésével 89 A 70. (3) bekezdését a 2001:CXXI. törvény 11. -ának (3) bekezdése iktatta be. Lásd a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetõjogi intézkedésekrõl szóló 2001:CIV. törvényt. 90 A 71. a 2006:LI. törvény ával 91 A 72. (1) bekezdése a 2003:II. törvény 4. -ával 92 A 72. (2) (3) bekezdését beiktatta és egyúttal a korábbi (2) (4) bekezdés számozását (4) (6) bekezdésre módosította az 1998:LXXXVII. törvény 15. -a. A rendelkezéseket a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 93 A 72. (4) eredetileg (2) bekezdése az 1984:19. törvényerejû rendelet 6. -ának (1) bekezdésével
14 86 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám (6) 94 A próbára bocsátott pártfogó felügyelet alá helyezhetõ. Ha a próbára bocsátott visszaesõ, pártfogó felügyelet alatt áll. 73. (1) A próbaidõ egy ízben, legfeljebb egy évvel meghosszabbítható, ha a próbára bocsátott a pártfogó felügyelet magatartási szabályait megszegi. (2) 95 A próbára bocsátást meg kell szüntetni, és büntetést kell kiszabni, ha a próbára bocsátott a pártfogó felügyelet magatartási szabályait súlyosan megszegi, vagy a próbaidõ alatt elkövetett bûncselekmény miatt, valamint ha a próbaidõ elõtt elkövetett bûncselekmény miatt a próbaidõ alatt elítélik. (3) A (2) bekezdés esetén kívül a próbaidõ elteltével az elkövetõ büntethetõsége megszûnik. A kényszergyógykezelés 74. (1) Személy elleni erõszakos vagy közveszélyt okozó büntetendõ cselekmény elkövetõjének kényszergyógykezelését kell elrendelni, ha elmemûködésének kóros állapota miatt nem büntethetõ, és tartani kell attól, hogy hasonló cselekményt fog elkövetni, feltéve, hogy büntethetõsége esetén egy évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést kellene kiszabni. (2) A kényszergyógykezelést az erre kijelölt, zárt intézetben hajtják végre. (3) A kényszergyógykezelést meg kell szüntetni, ha szükségessége már nem áll fenn. Az alkoholisták kényszergyógyítása 75. Az elkövetõ kényszergyógyítása rendelhetõ el, ha bûncselekménye alkoholista életmódjával függ össze, és hat hónapot meghaladó, végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik. [Kényszergyógyítás Az elkövetõ kényszergyógyítása rendelhetõ el, ha bûncselekménye alkoholista, illetõleg kábítószerélvezõ vagy kábító hatású anyagot fogyasztó életmódjával függ össze, és hat hónapot meghaladó, végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik.] 94 A 72. (6) eredetileg (4) bekezdésének második mondatát az 1984:19. törvényerejû rendelet 6. -ának (2) bekezdése iktatta be. 95 A 73. (2) bekezdése a 2002:I. törvény ával megállapított 96 A 75. -t és alcímét újonnan megállapította az 1987:III. törvény 11. -a. A rendelkezés hatálybalépésérõl az 1987:III. törvény 42. -ának (1) bekezdése szerint külön jogszabály rendelkezik Az elkobzás (1) El kell kobozni azt a dolgot, a) amelyet a bûncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak, vagy arra szántak, b) amelynek birtoklása a közbiztonságot veszélyezteti, vagy jogszabályba ütközik, c) amely bûncselekmény elkövetése útján jött létre, d) 99 amelyre a bûncselekményt elkövették, vagy a bûncselekmény befejezését követõen e dolog elszállítása céljából használtak. (2) El kell kobozni azt a sajtóterméket, amelyben a bûncselekmény megvalósul. (3) Az (1) bekezdés a) és d) pontja esetében az elkobzást nem lehet elrendelni, ha a dolog nem az elkövetõ tulajdona, kivéve, ha a tulajdonos az elkövetésrõl elõzetesen tudott, feltéve, hogy az elkobzás mellõzését nemzetközi jogi kötelezettség nem zárja ki. (4) 100 Az elkobzást akkor is el kell rendelni, ha az elkövetõ gyermekkor vagy kóros elmeállapot miatt nem büntethetõ, vagy ha az elkövetõt megrovásban részesítették. (5) Nincs helye elkobzásnak a cselekmény büntethetõségének elévülésére megállapított idõ, de legalább öt év elteltével. (6) Nem lehet elrendelni annak a dolognak az elkobzását, amelyre a vagyonelkobzás kiterjed. (7) 101 Az elkobzott dolog tulajdonjoga törvény eltérõ rendelkezése hiányában az államra száll. 77/A. 102 (1) A 77. (1) bekezdésének a) és d) pontjában meghatározott esetben az elkobzás kivételesen mellõzhetõ, ha az elkövetõre vagy a tulajdonosra a bûncselekmény súlyával arányban nem álló, méltánytalan hátrányt jelentene, feltéve, hogy az elkobzás mellõzését nemzetközi jogi kötelezettség nem zárja ki. (2) Az (1) bekezdés nem alkalmazható, ha az elkövetõ a bûncselekményt bûnszervezetben követte el. 97 A 76. -t az 1990:XIV. törvény 4. (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. 98 A 77. a 2001:CXXI. törvény 12. -ával 99 A 77. (1) bekezdésének d) pontja a 2007:XXVII. törvény 3. -ával 100 A 77. (4) bekezdése a 2006:LI. törvény ával 101 A 77. (7) bekezdése a 2003:II. törvény 5. -ával 102 A 77/A. -t az 1998:LXXXVII. törvény 17. -a iktatta be, szövegét a 2001:CXXI. törvény 13. -a állapította meg.
15 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 87 Vagyonelkobzás /B. (1) Vagyonelkobzást kell elrendelni arra a) a bûncselekmény elkövetésébõl eredõ vagyonra, amelyet az elkövetõ a bûncselekmény elkövetése során vagy azzal összefüggésben szerzett, b) a vagyonra, amelyet az elkövetõ bûnszervezetben való részvétele ideje alatt szerzett, c) a vagyonra, amely a bûncselekmény elkövetésébõl eredõ, a bûncselekmény elkövetése során vagy azzal összefüggésben szerzett vagyon helyébe lépett, d) a vagyonra, amelyet a bûncselekmény elkövetése céljából az ehhez szükséges vagy ezt könnyítõ feltételek biztosítása végett szolgáltattak vagy arra szántak, e) 104 a vagyonra, amely az adott vagyoni elõny tárgya volt. (2) A vagyonelkobzást el kell rendelni arra a bûncselekmény elkövetésébõl eredõ, a bûncselekmény elkövetése során vagy azzal összefüggésben szerzett vagyonra is, amellyel más gazdagodott. Ha gazdálkodó szervezet gazdagodott ilyen vagyonnal, a vagyonelkobzást vele szemben kell elrendelni. (3) Ha az elkövetõ, vagy a (2) bekezdés szerint gazdagodott személy meghalt, illetõleg a gazdálkodó szervezet átalakult, a vagyonelkobzást a jogutóddal szemben kell elrendelni arra az (1) bekezdés szerinti vagyonra, amelyre a jogutódlás történt. (4) Az (1) bekezdés b) pontja esetében, az ellenkezõ bizonyításáig vagyonelkobzás alá esõ vagyonnak kell tekinteni a bûnszervezetben való részvétel ideje alatt szerzett valamennyi vagyont. (5) Vagyonelkobzás nem rendelhetõ el a) arra a vagyonra, amely a büntetõeljárás során érvényesített polgári jogi igény fedezetéül szolgál, b) arra a vagyonra, amelyet jóhiszemûen, ellenérték fejében szereztek, c) az (1) bekezdés b) pontja esetében, ha a vagyon törvényes eredete bizonyított. 77/C. 105 (1) A vagyonelkobzást pénzösszegben kifejezve kell elrendelni, a) ha a vagyon már nem lelhetõ fel, b) ha a 77/B. alapján vagyonelkobzás alá esõ vagyon az egyéb vagyontól nem különíthetõ el, vagy az elkülönítése aránytalan nehézséget okozna, c) a 77/B. (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott esetben. (2) 106 A vagyonelkobzást akkor is el kell rendelni, ha az elkövetõ gyermekkor vagy kóros elmeállapot miatt nem büntethetõ, vagy ha az elkövetõt megrovásban részesítették. (3) Az elkobzott vagyon törvény eltérõ rendelkezése hiányában az államra száll. (4) A 77/B. és a 77/C. alkalmazásában vagyonon annak hasznát, a vagyoni értékû jogot, követelést, továbbá bármely pénzben kifejezhetõ értékkel bíró elõnyt is érteni kell A szigorított õrizet A pártfogó felügyelet (1) Pártfogó felügyelet elrendelésének akkor van helye, ha a feltételes szabadság (48. ), illetve a próbaidõ (72., 89. ) eredményes elteltéhez az elkövetõ rendszeres figyelemmel kísérése szükséges. A próbára bocsátott vagy a felfüggesztett szabadságvesztésre ítélt visszaesõ [72. (6) bek., 89. (6) bek.], valamint az, akivel szemben a vádemelést elhalasztották, pártfogó felügyelet alatt áll. Kiutasítás mellékbüntetés mellett pártfogó felügyelet elrendelésének nincs helye. (2) A bíróság az ítéletben rendelkezhet arról, hogy az elítélt feltételes szabadságra bocsátása esetén pártfogó felügyelet alatt áll; a bíróság az ítéletében a külön magatartási szabályokat is meghatározhatja. (3) Az (1) (2) bekezdésben meghatározott pártfogó felügyelet tartama azonos a feltételes szabadság, a próbaidõ és a vádemelés elhalasztásának tartamával, de legfeljebb öt év. (4) A pártfogó felügyelet alatt álló személy köteles a jogszabályban és határozatban elõírt magatartási szabályokat megtartani, a pártfogó felügyelõvel rendszeres kapcsolatot tartani, és részére az ellenõrzéshez szükséges felvilágosítást megadni. (5) A bíróság, illetve vádemelés elhalasztása esetén az ügyész határozatában a pártfogó felügyelet céljának elõsegítése érdekében külön magatartási szabályként kötelezettségeket és tilalmakat írhat elõ. A bíróság, illetve az ügyész elrendelheti, hogy a pártfogolt a) a bûncselekmény elkövetésében részt vett, meghatározott személlyel ne tartson kapcsolatot; 103 Az alcímet és a 77/B. -t a 2001:CXXI. törvény 14. -a iktatta be. 104 A 77/B. (1) bekezdésének e) pontját a 2003:II. törvény 6. -a iktatta be. 105 A 77/C. -t a 2001:CXXI. törvény 15. -a iktatta be. 106 A 77/C. (2) bekezdése a 2006:LI. törvény ával megállapított 107 A okat az 1989:LIV. törvény 5. -ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. 108 A 82. a 2005:XCI. törvény 2. -ával
16 88 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám b) a bûncselekmény sértettjétõl, illetõleg annak lakásától, munkahelyétõl vagy attól a nevelési-oktatási intézménytõl, ahová a sértett jár, tartsa távol magát; c) meghatározott jellegû nyilvános helyeket ne látogasson; d) nyilvános helyen ne fogyasszon szeszes italt; e) meghatározott helyen és idõközönként, meghatározott szervnél vagy személynél jelentkezzék; f) vegye fel a kapcsolatot a megyei munkaügyi központtal, vagy az önkormányzatnál közmunkára jelentkezzen be; g) meghatározott tanulmányokat folytasson; h) hozzájárulása esetén meghatározott gyógykezelésnek vagy gyógyító eljárásnak vesse alá magát; [i) 109 vegyen részt a pártfogó felügyelõ által szervezett csoportos foglalkozáson vagy a Pártfogó Felügyelõi Szolgálat közösségi foglalkoztatójának programja szerinti más foglalkozáson.] (6) A bíróság, illetve az ügyész az (5) bekezdésben felsorolt magatartási szabályokon kívül más magatartási szabályokat is elõírhat, különös tekintettel a bûncselekmény jellegére, az okozott kárra és az elkövetõ társadalmi beilleszkedésének esélyeire. V. fejezet A büntetés kiszabása A büntetés kiszabásának elvei (1) A büntetést céljának (37. ) szem elõtt tartásával a törvényben meghatározott keretek között úgy kell kiszabni, hogy igazodjék a bûncselekmény és az elkövetõ társadalomra veszélyességéhez, a bûnösség fokához, továbbá az egyéb súlyosító és enyhítõ körülményekhez. (2) (4) A halmazati büntetés 85. (1) Bûnhalmazat (12. ) esetén egy büntetést kell kiszabni. (2) 113 A fõbüntetést a bûnhalmazatban lévõ bûncselekmények büntetési tételei közül a legsúlyosabbnak az alapulvételével kell kiszabni. (3) 114 Ha a törvény a bûnhalmazatban levõ bûncselekmények közül legalább kettõre határozott ideig tartó szabadságvesztést rendel, a (2) bekezdés szerinti büntetési tétel felsõ határa a felével emelkedik, de az nem érheti el az egyes bûncselekményekre megállapított büntetési tételek felsõ határának együttes tartamát. 85/A. 115 (1) A tárgyalásról lemondás (Be. XXVI. Fejezet) esetén a 85. (1) (2) bekezdéseinek rendelkezései irányadók azzal, hogy a fõbüntetést a bûnhalmazatban lévõ bûncselekményekre a 87/C. alapján kiszabható büntetések közül a legsúlyosabbnak az alapulvételével kell kiszabni. (2) A tárgyalásról lemondás esetén (Be. XXVI. Fejezet), ha a törvény a bûnhalmazatban lévõ bûncselekmények közül legalább kettõre határozott ideig tartó szabadságvesztést rendel, a 87/C. alapján kiszabható legsúlyosabb büntetési tétel felsõ határa a felével emelkedik, de az nem érheti el az egyes bûncselekményekre a 87/C. alapján kiszabható büntetések együttes tartamát. 86. (1) Bûnhalmazat esetén a bûnhalmazatban levõ bármelyik bûncselekmény miatt alkalmazható mellékbüntetést ki lehet szabni. (2) A mellékbüntetés halmazati büntetés esetében sem haladhatja meg a törvényben meghatározott legmagasabb mértéket, illetve tartamot. A büntetés enyhítése 87. (1) 116 A büntetési tételnél enyhébb fõbüntetés szabható ki, ha annak legkisebb mértéke a 83. rendelkezéseire figyelemmel túl szigorú. (2) 117 Az (1) bekezdés alapján, ha a büntetési tétel legkisebb mértéke a) tíz évi szabadságvesztés, ehelyett legkevesebb öt évi szabadságvesztést; b) öt évi szabadságvesztés, ehelyett legkevesebb két évi szabadságvesztést; 109 A 82. (5) bekezdésének i) pontja hatályba lépésérõl a 2005:XCI. törvény 29. -ának (4) bekezdése alapján külön törvény rendelkezik. 110 A 83. az 1998:LXXXVII. törvény 18. -ával 111 A 83. (2) (4) bekezdését a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 112 A 84. -t az Alkotmánybíróság 23/1990. (X. 31.) AB határozata megsemmisítette. 113 A 85. (2) bekezdése az 1993:XVII. törvény 18. -ával megállapított és a Magyar Közlöny évi 50. számában megjelent helyesbítésnek megfelelõ 114 A 85. (3) bekezdése az 1998:LXXXVII. törvény 19. -ával megállapított 115 A 85/A. -t az 1998:XIX. törvény ának (1) bekezdése iktatta be, szövegét a 2006:LI. törvény a állapította meg. 116 A 87. (1) bekezdése az 1993:XVII. törvény 19. -ának (1) bekezdésével 117 A 87. (2) (3) bekezdése a 2003:II. törvény 7. -ával megállapított
17 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 89 c) két évi szabadságvesztés, ehelyett legkevesebb egy évi szabadságvesztést; d) egy évi szabadságvesztés, ehelyett rövidebb tartamú szabadságvesztést, közérdekû munkát, vagy ha az elkövetõ különös méltánylást érdemlõ személyi körülményeire figyelemmel ez is túl szigorú, pénzbüntetést; e) egy évnél rövidebb tartamú szabadságvesztés, ehelyett közérdekû munkát vagy pénzbüntetést lehet kiszabni. (3) Kísérlet és bûnsegély esetében, ha a (2) bekezdés a) d) pontjai alapján kiszabható büntetés is túl szigorú, a büntetést a (2) bekezdés soron következõ pontja alapján kell kiszabni. (4) Ha a törvény korlátlan enyhítést enged, bármely büntetési nem legkisebb mértéke is kiszabható. (5) /A /B. 120 A büntetés kiszabása tárgyalásról lemondás esetén /C. 122 A tárgyalásról lemondás (Be. XXVI. Fejezet) esetén a szabadságvesztés mértéke a) az öt évet meghaladó, de nyolc évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendõ bûncselekmény miatt a három évet, b) a három évet meghaladó, de öt évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendõ bûncselekmény miatt a két évet, c) a három évig terjedõ szabadságvesztéssel büntetendõ bûncselekmény miatt a hat hónapot nem haladhatja meg. 118 A 87. (5) bekezdését az 1987:III. törvény 13. -ának (2) bekezdése iktatta be (szigorított javító-nevelõ munka kiszabása), amelyet az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezett. Az (5) bekezdést ismételten az 1998:LXXXVII. törvény 21. -ának (2) bekezdése iktatta be, a rendelkezést a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 119 A 87/A. -t az 1997:LXXIII. törvény 6. -a iktatta be, és egyidejûleg a korábbi 87/A. jelölését 87/B. -ra módosította. A 87/A. -t a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 120 A 87/B. -t 87/A. -ként az 1987:III. törvény 14. -a iktatta be. A jelölését az 1997:LXXIII. törvény 6. -a módosította 87/B. -ra. A szakaszt és alcímét (A büntetés kiszabásának mellõzése) az 1999:CX. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. 121 A 87/C. -t és alcímét az 1998:XIX. törvény ának (2) bekezdése iktatta be. 122 A 87/C. bevezetõ mondata a 2006:LI. törvény ával megállapított Fõbüntetés helyett alkalmazott mellékbüntetés Mellékbüntetés fõbüntetés helyett önálló büntetésként akkor alkalmazható, ha a bûncselekmény büntetési tétele három évi szabadságvesztésnél nem súlyosabb, és a büntetés célja így is elérhetõ. Önálló büntetésként csak egy mellékbüntetést lehet kiszabni. A büntetés végrehajtásának felfüggesztése 89. (1) Az egy évet meg nem haladó szabadságvesztés vagy a pénzbüntetés végrehajtása próbaidõre felfüggeszthetõ, ha különösen az elkövetõ személyi körülményeire figyelemmel alaposan feltehetõ, hogy a büntetés célja annak végrehajtása nélkül is elérhetõ. (2) Különös méltánylást érdemlõ esetben az egy évnél hosszabb, de a két évet meg nem haladó szabadságvesztés végrehajtása is felfüggeszthetõ. (3) 124 A pénzbüntetés próbaideje egy év; a vétség miatt kiszabott szabadságvesztés egy évtõl három évig, a bûntett miatt kiszabott szabadságvesztés két évtõl öt évig terjedõ próbaidõre függeszthetõ fel. A próbaidõt években kell meghatározni, és az a kiszabott szabadságvesztésnél rövidebb nem lehet. (4) Ha az elkövetõt többször ítélik azonos nemû, próbaidõre felfüggesztett büntetésre, és még egyik büntetés próbaideje sem telt el, az elõzõ büntetés próbaideje az utóbbi büntetés próbaidejének leteltéig meghosszabbodik. (5) Ha az elkövetõn olyan szabadságvesztést hajtanak végre, amely miatt a felfüggesztett büntetés végrehajtását nem lehet elrendelni, a próbaidõ a szabadságvesztés tartamával meghosszabbodik. (6) 125 A szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztésével egyidejûleg az elkövetõ pártfogó felügyelet alá helyezhetõ. Ha az elkövetõ visszaesõ, pártfogó felügyelet alatt áll. 90. A büntetés végrehajtása nem függeszthetõ fel, ha a) a szándékos bûncselekményt a szabadságvesztés végrehajtásának befejezése elõtt vagy felfüggesztésének próbaideje alatt követték el, b) A 88. elsõ mondata az 1993:XVII. törvény 20. -ával megállapított 124 A 89. (3) bekezdése az 1998:LXXXVII. törvény 23. -ával megállapított 125 A 89. (6) bekezdésének második mondatát az 1993:XVII. törvény 21. -a iktatta be. 126 A 90. eredeti b) pontját ( az elkövetõ visszaesõ ) az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. A b) pontot ismételten beiktatta az 1998:LXXXVII. törvény 24. -a ( az elkövetõ többszörös visszaesõ ), a rendelkezést a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte.
18 90 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám c) 127 az elkövetõ a bûncselekményt bûnszervezetben követte el. d) e) (1) A felfüggesztett büntetést végre kell hajtani, ha a) a próbaidõ alatt megállapítják, hogy a büntetés végrehajtását a 90. -ban foglalt kizáró ok ellenére függesztették fel, b) 129 az elkövetõt a próbaidõ alatt elkövetett bûncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik, c) az elkövetõ a pártfogó felügyelet magatartási szabályait súlyosan megszegi. (2) 130 (3) 131 A felfüggesztett pénzbüntetést akkor is végre kell hajtani, ha az elkövetõt a próbaidõ alatt elkövetett bûncselekmény miatt felfüggesztett szabadságvesztésre, közérdekû munkára vagy végrehajtandó pénzbüntetésre ítélik. 91/A. 132 A büntetés végrehajtásának kegyelembõl történt felfüggesztése esetén a végrehajtás elrendelésére a felfüggesztett büntetés végrehajtására vonatkozó rendelkezést [91. (1) bek. b) és c) pontja és (3) bek.] megfelelõen alkalmazni kell. Az összbüntetés 92. (1) 133 Ha az elkövetõt több, határozott ideig tartó szabadságvesztésre ítélik, és az elkövetõ valamennyi bûncselekményt a legkorábban hozott ítélet jogerõre emelkedését megelõzõen követte el, a jogerõsen kiszabott büntetéseket összbüntetésbe kell foglalni. (2) 134 (3) 135 A pénzbüntetés és a közérdekû munka helyébe lépõ szabadságvesztés (50., 52. ) összbüntetésbe nem foglalható. 127 A 90. c) pontját az 1998:LXXXVII. törvény 24. -a iktatta be, szövegét a 2001:CXXI. törvény 16. -a állapította meg. 128 A 90. d) és e) pontját az 1998:LXXXVII. törvény 24. -a iktatta be, és a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 129 A 91. (1) bekezdésének b) pontja az 1993:XVII. törvény 22. (1) bekezdésével 130 A 91. (2) bekezdését az 1993:XVII. törvény 103. (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. 131 A 91. (3) bekezdése az 1993:XVII. törvény 22. (2) bekezdésével 132 A 91/A. -t az 1998:XXII. törvény 1. -a iktatta be. Lásd az Alkotmánybíróság 31/1997. (V. 16.) AB határozatát. 133 A 92. (1) bekezdése az 1998:LXXXVII. törvény 25. -ával megállapított 134 A 92. (2) bekezdését az 1998:LXXXVII. törvény 93. -ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. 135 A 92. (3) bekezdése az 1993:XVII. törvény 23. -ának (2) bekezdésével Az összbüntetés tartamát úgy kell meghatározni, mintha halmazati büntetést szabnának ki. Az összbüntetés tartamának azonban el kell érnie a legsúlyosabb büntetést, de nem érheti el a büntetések együttes tartamát. 94. (1) Különbözõ fokozatban végrehajtandó szabadságvesztések összbüntetésbe foglalása esetén az összbüntetést abban a fokozatban kell végrehajtani, amelyik közülük a legszigorúbb. Ha azonban az összbüntetés mértéke három év vagy azt meghaladó tartamú, illetõleg többszörös visszaesõnél két év vagy ezt meghaladó tartamú, az összbüntetés végrehajtási fokozatát ennek figyelembevételével kell meghatározni. (2) Ha az (1) bekezdés alkalmazásával megállapítandó végrehajtási fokozat az elítélt számára méltánytalan hátrányt jelentene, eggyel enyhébb fokozat állapítható meg (1) Mellékbüntetések nem foglalhatók összbüntetésbe, úgyszintén a pénzmellékbüntetés helyébe lépõ szabadságvesztés sem. (2) Azonos tartamú mellékbüntetések közül a pénzmellékbüntetés 138 kivételével azt kell végrehajtani, amelyik az elítéltre hátrányosabb. Ez irányadó a fõbüntetés helyett alkalmazott mellékbüntetésekre is. A különös és a többszörös visszaesõkre vonatkozó rendelkezések (1) 141 A különös és a többszörös visszaesõvel szemben amennyiben a törvény másként nem rendelkezik az újabb bûncselekmény büntetési tételének felsõ határa szabadságvesztés esetén a felével emelkedik, de nem haladhatja meg a tizenöt évet. Halmazati büntetés esetén a 85. (2) bekezdése szerinti büntetési tételt, a tárgyalásról lemondás esetén a 87/C. szerinti büntetési tételt kell a felével emelni. (2) A büntetés a 87. (2) bekezdése alapján csak különös méltánylást érdemlõ esetben enyhíthetõ. 136 A 93. az 1998:LXXXVII. törvény 26. -ával 137 A 95. -t az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. 138 A 96. (2) bekezdésébõl a vagyonelkobzás és szövegrészt a 2001:CXXI. törvény 88. -a (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. 139 A 97. -t megelõzõ alcím az 1993:XVII. törvény 24. -a által megállapított, és a Magyar Közlöny évi 50. számában megjelent helyesbítésnek megfelelõ 140 A 97. az 1993:XVII. törvény 24. -ával 141 A 97. (1) bekezdésének utolsó mondata az 1998: LXXXVII. törvény 27. -ának (1) bekezdésével
19 6. szám ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 91 (3) 142 Az (1) bekezdésben meghatározott súlyosabb jogkövetkezmények nem alkalmazhatók, ha e törvény Különös Része a különös visszaesõként történõ elkövetést a bûncselekmény súlyosabban minõsülõ eseteként rendeli büntetni. A bûnszervezetben történõ elkövetésre vonatkozó rendelkezések (1) Azzal szemben, aki az öt évi vagy ezt meghaladó szabadságvesztéssel büntetendõ szándékos bûncselekményt bûnszervezetben ( pont) követte el, a bûncselekmény büntetési tételének felsõ határa a kétszeresére emelkedik, de a húsz évet nem haladhatja meg. Halmazati büntetés esetén a 85. (2) bekezdése szerinti büntetési tételt, a tárgyalásról lemondás esetén a 87/C. szerinti büntetési tételt kell alapul venni. (2) 144 (3) Azzal szemben, aki a bûncselekményt bûnszervezetben követte el, mellékbüntetésként kitiltásnak is helye van. (4) A bûncselekmény bûnszervezetben történõ elkövetésének megállapítása esetén az e törvényben a bûncselekmény bûnszövetségben történõ elkövetésének esetére megállapított jogkövetkezmények nem alkalmazhatók. Az elõzetes fogvatartás és a házi õrizet beszámítása (1) A kiszabott szabadságvesztésbe, közérdekû munkába, pénzbüntetésbe, illetõleg pénzmellékbüntetésbe az elõzetes fogvatartás és a házi õrizet teljes idejét be kell számítani. (2) A beszámításnál egy napi elõzetes fogvatartás egy napi szabadságvesztésnek, egy napi közérdekû munkának, illetve egy napi tételnek felel meg. (3) Házi õrizet beszámítása esetén egy napi közérdekû munkának, illetve egy napi tétel pénzbüntetésnek egy nap, egy napi szabadságvesztésnek annak végrehajtási fokozatához igazodva, a bíróság döntésétõl függõen három naptól öt napig terjedõ házi õrizetben töltött idõ felel meg. (4) A (3) bekezdés szerinti beszámítás után fennmaradó házi õrizet tartamát egy napi szabadságvesztésként kell beszámítani. 142 A 97. (3) bekezdését az 1998:LXXXVII. törvény 27. -ának (2) bekezdése iktatta be. 143 A 98. -t (többszörös visszaesõre vonatkozó szabályok) az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. Az alcímet és a 98. -t ismételten a 2001:CXXI. törvény 17. -a állapította meg. 144 A 98. (2) bekezdését a 2003:II. törvény 88. -a (1) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte. 145 Az alcímet és a 99. -t a 2003:II. törvény 8. -a állapította meg. (5) A pénzmellékbüntetésbe történõ beszámításra a 65. (2) bekezdése szerinti számítás irányadó. VI. fejezet Mentesítés a büntetett elõélethez fûzõdõ hátrányok alól A mentesítés hatálya 100. (1) A mentesítés folytán az elítélt mentesül azon hátrányos következmények alól, amelyeket az elítéléshez jogszabály fûz. (2) A mentesített személy büntetlen elõéletûnek tekintendõ, és nem tartozik számot adni olyan elítéltetésrõl, amelyre nézve mentesítésben részesült. 146 (3) Újabb bûncselekmény elkövetése esetén a mentesítés nem terjed ki azokra a hátrányos következményekre, amelyeket e törvény a korábbi elítéléshez fûz. A mentesítés módja 101. Az elítélt mentesítésben részesülhet a) a törvény erejénél fogva, b) bírósági határozat alapján, c) kegyelem útján. A törvényi mentesítés 102. (1) 147 A törvény erejénél fogva áll be a mentesítés a) közérdekû munka, pénzbüntetés és fõbüntetés helyett alkalmazott mellékbüntetés esetén az ítélet jogerõre emelkedésének napján; b) felfüggesztett szabadságvesztés esetén a próbaidõ leteltének napján; c) gondatlan vétség miatt kiszabott szabadságvesztés esetén a büntetés kitöltésének, illetõleg végrehajthatósága megszûnésének napján; d) szándékos bûncselekmény miatt kiszabott, egy évet meg nem haladó szabadságvesztés esetén a büntetés kitöltését, illetõleg végrehajthatóságának megszûnését követõ három év elteltével; e) szándékos bûncselekmény miatt kiszabott, egy évet meghaladó, de öt évnél nem hosszabb szabadságvesztés esetén a büntetés kitöltését, illetõleg végrehajthatóságának megszûnését követõ öt év elteltével; 146 Lásd a bûnügyi nyilvántartásról és a hatósági erkölcsi bizonyítványról szóló 1999:LXXXV. törvényt. 147 A 102. (1) bekezdése az 1993:XVII. törvény 26. -ával megállapított
20 92 ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 6. szám f) szándékos bûncselekmény miatt kiszabott, öt évet meghaladó, határozott tartamú szabadságvesztés esetén a büntetés kitöltését, illetõleg végrehajthatóságának megszûnését követõ tíz év elteltével. (2) Az (1) bekezdés b) pontja esetében a mentesítés nem áll be, illetõleg hatályát veszti, ha a büntetés végrehajtását elrendelik. Ilyenkor a mentesítésre a fel nem függesztett büntetés szabályai az irányadók. (3) 148 A bírósági mentesítés 103. (1) 149 A bíróság a szándékos bûncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltet, kérelemre, mentesítésben részesítheti, ha erre érdemes, és a szabadságvesztés kiállásától, illetõleg végrehajthatósága megszûnésétõl a 102. (1) bekezdésének d), e), illetve f) pontjaiban meghatározott idõ fele már eltelt. (2) 150 Az érdemesség elbírálásánál figyelembe kell venni az elítéltnek a fõbüntetés kitöltése óta folytatott életmódját, továbbá azt, hogy amennyiben erre módja volt jóvátette-e a cselekményével okozott sérelmet (1) A bíróság elõzetes mentesítésben részesítheti az elítéltet, ha a szabadságvesztés végrehajtását felfüggeszti, és az elítélt a mentesítésre érdemes. (2) Az elõzetes mentesítés hatályát veszti, ha a felfüggesztett büntetés végrehajtását elrendelik. A mentesítés egységessége 105. Mellékbüntetés alkalmazása esetén az elítélt a büntetett elõélethez fûzõdõ hátrányok alól mindaddig nem mentesül, illetõleg nem mentesíthetõ, amíg a mellékbüntetés végrehajtása be nem fejezõdött vagy végrehajthatósága meg nem szûnt. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a pénzmellékbüntetésre, ha elõzetes bírósági mentesítést mondanak ki, valamint a foglalkozástól, illetõleg a jármûvezetéstõl eltiltásra. A kegyelmi mentesítés 106. A köztársasági elnök 152 az elítéltet kegyelembõl mentesítésben részesítheti akkor is, ha e törvény szerint ennek egyébként nincs helye. VII. fejezet A fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezések A fiatalkorú 107. (1) Fiatalkorú az, aki a bûncselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét betöltötte, de a tizennyolcadikat még nem. (2) E törvény rendelkezéseit a fiatalkorúakra a jelen fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. Tevékeny megbánás /A. Nem büntethetõ a fiatalkorú, ha a személy elleni (XII. fejezet I. és III. cím), közlekedési (XIII. fejezet) vagy vagyon elleni (XVIII. fejezet), öt évi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendõ bûncselekménnyel okozott kárt a sértettnek közvetítõi eljárás keretében megtérítette vagy a bûncselekmény káros következményeit egyéb módon jóvátette. Büntetés és intézkedés alkalmazása 108. (1) A fiatalkorúval szemben alkalmazott büntetés vagy intézkedés célja elsõsorban az, hogy a fiatalkorú helyes irányba fejlõdjék, és a társadalom hasznos tagjává váljék. (2) Büntetést akkor kell kiszabni, ha intézkedés alkalmazása nem célravezetõ. (3) 154 Szabadságelvonással járó intézkedést alkalmazni vagy büntetést kiszabni csak akkor lehet, ha az intézkedés vagy a büntetés célja más módon nem érhetõ el. Büntetések és intézkedések 109. (1) 155 (2) A fiatalkorúval szemben intézkedésként javítóintézeti nevelés is alkalmazható. 148 A 102. (3) bekezdését az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. 149 A 103. (1) bekezdése az 1993:XVII. törvény 27. -ának (1) bekezdésével 150 A 103. (2) (3) bekezdését az 1993:XVII. törvény ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte és a 27. (2) bekezdése a korábbi (4) bekezdés számozását (2) bekezdésre módosította. 151 A 104. az 1993:XVII. törvény 28. -ával 152 Az 1989:XXXI. törvény 38. -ának (1) bekezdése értelmében ahol jogszabály Elnöki Tanácsot vagy annak elnökét említi, ezen a köztársasági elnököt kell érteni. 153 A 107/A. -t és a megelõzõ alcímet a 2006:LI. törvény a iktatta be. 154 A 108. (3) bekezdését az 1995:XLI. törvény 1. -a iktatta be. 155 A 109. (1) bekezdését a 2001:CXXI. törvény 88. -a (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
 Újabb német városokból tiltják ki részben a régebbi dízeleket jövőre - StartHírek
A gelsenkircheni városi bíróság kimondta, hogy júliustól csak a legmagasabb minősítésű dízelautók használhatják a város főutcáját. Egy másik kérelem alapján a bíróság döntött Essen kapcsán is. Itt júliustól nem közlekedhetnek a belváros főutcáiban az Euro 1-4 besorolású dízelüzemű járművek, és szeptembertől már az Euro5 minősítésű autók sem hajthatnak be a város központjába.
November elején a kölni közigazgatási bíróság mondta ki a Deutsche Umwelthilfe környezetvédő szervezet keresete alapján, hogy Köln és Bonn városának a magas légszennyezés miatt behajtási tilalmat kell elrendelnie a korosabb dízelautókra. Eszerint az Euro 4 és korábbi besorolású dízelautók a jövő év áprilisától, az Euro 5 besorolású autók pedig szeptembertől kezdve nem hajthatnak be a városok belső területeire.
Korábban több más német nagyvárosban, így Hamburgban, Berlinben és Frankfurtban is elérték a dízelautók részbeni kitiltását a jövő évtől kezdődően. A dízelautókkal kapcsolatos megszorításokat a Volkswagen csoport 2015-es ügye robbantotta ki. Az ezt követő vizsgálatok derítettek fényt arra, hogy a legtöbb gyártó dízeles modelljei szintén meghaladják az előírt kibocsátási határértékeket.
A probléma Németországban azért vált égetővé, mert a szövetségi közigazgatási bíróság februárban kimondta: az önkormányzatok korlátozhatják az Euro 6-osnál régebbi dízelmotorral működő járművek használatát, hogy a település levegőjének minősége megfeleljen az európai uniós előírásoknak. Az Európai Bizottság májusban pedig beperelte Németországot a főleg a dízelmotorok használatával a légkörbe kerülő nitrogén-oxid egészségügyi határértéken felüli kibocsátása miatt.
dízelmotorok károsanyag-kibocsátása
Egyhavi bért hagy a munkaadóknál a jövőre esedékes járulékcsökkentés Munkavállalónként több mint egyhavi bruttó bérnek megfelelő összeg marad évente a vállalkozásoknál azzal, hogy jövőre tovább csökken a szociális hozzájárulási adó (szocho) – hangsúlyozta a Magyar Időknek adott interjúban Izer Norbert, a Pénzügyminisztérium adóügyekért felelős államtitkára.Emlékeztetett: míg 2016-ban 27 százalék volt az adó kulcsa, addig júliustól 17,5 százalékra mérséklődhet. A…
Az Európai Bíróság szerint Nagy-Britannia szabadon visszavonhatja az uniós kilépési szándékát Az Európai Bíróság úgy ítélte meg, hogy az Egyesült Királyság egyoldalúan, a másik 27 tagállam jóváhagyása nélkül is dönthet úgy, hogy mégsem hajtja végre a brexitet, és az EU-ban maradhat.Az ügyet skót politikusok terjesztették a bíróság elé, és ez lökést adhat azoknak az erőknek, amik új népszavazást akarnak, hogy megállítsák…
Brexit: Az uniós bíróság szerint a britek szabadon visszavonhatják kilépési szándékukat Még meggondolhatják magukat. ...read more Source:: Hir24 – Belföld
A jövőben csak engedéllyel működhetnek a tanodák Jövő júliustól csak az lehet tanoda, amelyet hivatalosan is tanodává minősítettek – hangsúlyozta a szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért felelős államtitkár kedden az M1 aktuális csatorna kedd reggeli műsorában. Fülöp Attila elmondta: június végéig minden intézménynek jelentkezni kell, s tanodává kell minősíttetnie magát, amely tanoda jellegű szolgáltatást végez. A most…
Kínában megtiltották az Iphone árusítását Az Apple megtámadta azt a hétfői kínai bírósági döntést, amely ideiglenesen megtiltotta több iPhone modelljének kínai árusítását. Az intézkedés az iPhone 6S-től az iPhone X modellekig terjed. A kínai bíróság az ugyancsak amerikai Qualcomm chipgyártó beadványa alapján hozta meg a döntést. Az Apple kedden fellebbezett, megfogalmazása szerint "a Qualcomm lépése…
Hatalmas összeget utaltak haza tavaly a magyar határátkelők
MOL Limo: prémium autóra prémium Hankook abroncsot (4)
a pénz játék is lehet! (4)
Jön a havazás, estére kifehéredhet a táj (3)
Nézze meg Jason Momoa haka-táncát az Aquaman premierjéről – videó
Ukrajnai példára tomboltak Soros emberei – Fotók!
Vádat emeltek egy gyermekét elhanyagoló anya ellen
Eddig összesen 51 embert állítottak elő a tüntetések miatt
MEZTELEN VALÓSÁG A FILMVÁSZNON
Michel Houellebecq szerint Trump az egyik legjobb amerikai elnök
Élmény vagy tárgy? Minek örülünk jobban?
Meghalt Sondra Locke
Tüntető: „B*sszátok meg Jézust, f*szfejek!” – Videó!
SIR TOM JONES 8 ÉV UTÁN VISSZATÉR BUDAPESTRE!
Nem talált szabálytalanságot Carlos Ghosn javadalmazásában a Renault
Arcon fújták kollégánkat könnygázzal a Parlament előtt – videó
ASUS ROG Phone teszt – a kocka-álom!
Budapest is házigazdája lesz az új rövidpályás úszó-világbajnokságnak
Pénteken is tüntetnek a Kossuth téren
A 7 éves kislánya előtt akart leugrani a hídról egy részeg dorogi nő
Kometa Cycling Team edzőtábor magyar résztvevőkkel, újabb előrelépés a magyar kerékpározás világában

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Gyilkosság a belvárosban: letartóztatták az amerikai férfit - Azt állítja, hogy alkoholfüggő és bipoláris zavarban is szenved - Blikk.hu
Gyilkosság a belvárosban – Letartóztatták az amerikai férfi: azt állítja, hogy alkoholfüggő és bipoláris zavarban is szenved
2020. feb 11. 17:17
Budapest bíróság gyilkosság belváros
Letartóztatták az amerikai-brit állampolgár, akit gyilkossággal gyanúsítanak / Fotó: Isza Ferenc
Budapest – Egy hónapra elrendelte a nyomozási bíró annak a 26 éves amerikai-brit állampolgárnak a letartóztatását, aki megölt egy francia férfit szombat reggel. A gyilkosság a V. kerületében, a Ferenczy István utcában történt. A Fővárosi Törvényszék tájékoztatása szerint a férfi - aki magyar állampolgársággal is rendelkezik - azt állítja, hogy bipoláris zavarban szenved.
Úgy tudjuk: az ittas állapotban lévő elkövető egyetlen késszúrással végzett 25 éves áldozatával, akit a tragédia előtt soha nem látott. Értesülésünk szerint most sem volt semmiféle konfliktus közöttük, az amerikai férfi tettét azzal indokolta, hogy rossz napja volt, és különben sem emlékszik pontosan arra, hogy mit csinált. A francia fiatal pár napra érkezett Magyarországra, a születésnapját szerette volna megünnepelni hazánkban.
Kedden a bíróság folyosóján az elkövető egy szürke kapucnival próbálta az arcát eltakarni.
A Budapesti Rendőr-főkapitányság a támadót gyanúsítottként hallgatta ki, a Fővárosi Főügyészség pedig indítványozta a letartóztatását.
A Budai Központi Kerületi Bíróság - végleges végzésével - elrendelte a letartóztatást március 11-éig - közölte az ügyészség.
A Fővárosi Törvényszék az MTI-hez eljuttatott közleményében azt írta: a férfi amerikai-brit-magyar állampolgár, Magyarországon bejelentett lakó-, illetve tartózkodási hellyel nem rendelkezik. A bűncselekmény helyszínét elhagyta.
A bíróság úgy értékelt, a gyanúsított kényszerintézkedés hiányában a hatóságok elől megszökne, vagy elrejtőzne.
A gyanúsított büntetlen előéletű, azonban a vallomása, a nyomozás adatai, valamint a cselekmény céltalan jellege és előzménynélkülisége alapján feltehető, hogy a terhelt indokolatlan agressziója mögött kóros elmeállapot állhat fenn - írták. A férfi - elmondása szerint - bipoláris zavarban szenved és az Egyesült Államokban alkoholfüggősége miatt kezelik. Figyelemmel minderre a bíróság szerint fennáll a bűnismétlés veszélye.
A bíróság a végzésben kifejtette, hogy szakértői vélemény hiányában jelenleg nincs lehetőség az előzetes kényszergyógykezelés elrendelésére, és olyan dokumentum sem áll a bíróság rendelkezésére, amely alapján következtetni lehetne arra, hogy a gyanúsított elmeállapota, pszichés betegsége feltétlenül indokolja az orvosi kezelést, azaz az IMEI-ben (Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet) történő elhelyezést - áll a törvényszéki közleményben.
Budapest bíróság gyilkosság belváros letartóztatás amerikai alkoholfüggő bipoláris
Újabb tartományokat ért el Németországban a koronavírus
Törökország nem tartja fel tovább a menekülteket - Orbán rögtön reagált a hírre
Szerelmi életéről vallott Tóth Vera: „A lelkem korábban folyamatosan ki volt facsarva”
Fluor Tomi: „Nem rohanhat el mellettem az idő”
Détár Enikő őszintén vallott: „Nem töltöttem annyi időt a gyermekeimmel, mint egy 'normális' anya”
Külföldön futtattak prostituáltakat – Most a bűnszervezet negyedik tagjának kezén is kattant a bilincs, ez várhat rá!
Horror az állatkertben: egy kamasz testrészei hevertek az oroszlánok kifutójában
Ön látta ezt a férfit? Ekkora nyomravezetői díjat ajánlott fel a rendőrség annak, aki segít megtalálni
Elképesztő fejlemények a győri késelés kapcsán: erre készül a rácsok mögött az a 17 éves fiatal, aki óra közben támadt a tanárára
Nincs nap, hogy ne gondolna a férjére: megtörten, könnyek között szólalt meg a két éve eltűnt villanyszerelő felesége – videó

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság