1995. évi CXXV. törvénya nemzetbiztonsági szolgálatokról2015-08-012016-06-30491995. évi CXXV. törvény
Az Országgyűlés a Magyarország függetlenségének és törvényes rendjének védelme érdekében a nemzetbiztonsági szolgálatok alkotmányos működéséről a következő törvényt alkotja:
A nemzetbiztonsági szolgálatokszervezete és jogállása
1. §2 Magyarország nemzetbiztonsági szolgálatai:
2. § (1)3 Az Információs Hivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat (a továbbiakban együtt: polgári nemzetbiztonsági szolgálatok), a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat a Kormány irányítása alatt álló, az ország egész területére kiterjedő illetékességgel rendelkező, önálló gazdálkodást folytató költségvetési szervek.
a)5 megszerzi, elemzi, értékeli és továbbítja a kormányzati döntésekhez szükséges, a külföldre vonatkozó, illetőleg külföldi eredetű, a nemzet biztonsága érdekében hasznosítható információkat, továbbá Magyarország érdekeinek érvényesítését szolgáló tevékenységet folytat;
g)6 ellátja a hatáskörébe tartozó személyek nemzetbiztonsági védelmének, valamint objektumai műveleti védelmének feladatait, illetve elvégzi személyi állománya, valamint a hatáskörébe tartozó más személyek nemzetbiztonsági ellenőrzésének feladatait.
h)7 végzi a minősített adatok védelmére használt rejtjelző eljárások, algoritmusok, valamint az országhatáron kívül rejtjelzésre használt eszközök kriptográfiai bevizsgálását és minősítését, továbbá rejtjelkulcsot állít elő;
i)8 saját állománya tekintetében ellátja a belső biztonsági és bűnmegelőzési célú ellenőrzési feladatokat, továbbá a kifogástalan életvitel ellenőrzését;
j)9 elvégezheti a saját minősített beszerzései tekintetében a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések szabályairól szóló kormányrendelet szerinti kiegészítő ellenőrzést.
5. §10 Az Alkotmányvédelmi Hivatal
a) felderíti és elhárítja a Magyarország függetlenségét, politikai, gazdasági, védelmi vagy más fontos érdekét sértő vagy veszélyeztető külföldi titkosszolgálati törekvéseket és tevékenységet;
b)11 felderíti és elhárítja Magyarország törvényes rendjének törvénytelen eszközökkel történő megváltoztatására vagy megzavarására irányuló leplezett törekvéseket;
d) felderíti és elhárítja a Magyarország gazdasági, tudományos-technikai, pénzügyi biztonságát veszélyeztető leplezett törekvéseket, valamint a jogellenes kábítószer- és fegyverkereskedelmet;
f)13 ellátja a hatáskörébe tartozó személyek nemzetbiztonsági védelmének feladatait, illetve elvégzi – a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, valamint az Információs Hivatal hatáskörébe tartozó személyek kivételével – a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek nemzetbiztonsági ellenőrzésének feladatait;
g)14 végzi a letelepedett jogállást igazoló okmányt kérelmező, továbbá a menekültkénti elismerését kérő, illetőleg a magyar állampolgárságért folyamodó, valamint – az állami függetlenség és a törvényes rend védelméhez kötődően – a vízumkérelmet benyújtott személyek ellenőrzését és az ezzel kapcsolatos feladatokat;
h)15 a nyomozás elrendeléséig végzi
hb) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti emberiesség elleni bűncselekmények (Btk. XIII. Fejezet), a háborús bűncselekmények (Btk. XIV. Fejezet), az állam elleni bűncselekmények (Btk. XXIV. Fejezet), illetve működési területén a külföldre szökés (Btk. 434. §), a zendülés (Btk. 442. §) és a készenlét fokozásának veszélyeztetése (Btk. 454. §)
j)17 információkat szerez
m)18 a Nemzeti Biztonsági Felügyelet megkeresésére elvégzi a hatáskörébe tartozó gazdálkodó szervezetek cégellenőrzését.
n)19 elvégzi a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések szabályairól szóló kormányrendelet szerinti előzetes minősítést, beszerzési eljáráshoz kötődő minősítést, valamint saját minősített beszerzései tekintetében elvégezheti a szükséges kiegészítő ellenőrzést,
o)20 végzi az egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló törvény szerint kártyakibocsátás engedélyezését kérők ellenőrzését és az ezzel kapcsolatos feladatokat.
6. §21 A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
c)22 megszerzi, elemzi és továbbítja a kormányzati döntésekhez szükséges, a külföldi eredetű, a biztonságpolitika katonai elemét érintő katonapolitikai, hadiipari és katonai információkat;
e)23 feladatkörét érintően információkat gyűjt a válságkörzetekről, illetve a Magyar Honvédség műveleti területen lévő alakulatait és azok állományát veszélyeztető törekvésekről és tevékenységekről, valamint részt vesz a Magyar Honvédség műveleti területen alkalmazott erőinek nemzetbiztonsági védelmében, felkészítésében és támogatásában;
f)24 biztosítja a Honvéd Vezérkar hadászati-hadműveleti tervező munkájához szükséges információkat, működteti Magyarország katonai felderítő rendszerét;
l)25 működési területén a nyomozás elrendeléséig végzi
lb) az emberiesség elleni bűncselekmények (Btk. XIII. Fejezet), a háborús bűncselekmények (Btk. XIV. Fejezet), az állam elleni bűncselekmények (Btk. XXIV. Fejezet), a külföldre szökés (Btk. 434. §), a zendülés (Btk. 442. §) és a készenlét fokozásának veszélyeztetése (Btk. 454. §)
m)26 működési területén felderíti
mb) a terrorcselekményt (Btk. 314–316. §), a terrorcselekmény feljelentésének elmulasztását (Btk. 317. §) és a terrorizmus finanszírozását (Btk. 318. §);
n)27 működési területén információkat szerez
nb) a közösség tagja elleni erőszak (Btk. 216. §), a minősített adattal visszaélés (Btk. 265. §), a jármű hatalomba kerítése (Btk. 320. §), a közveszély okozása (Btk. 322. §), a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 327. §), a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése feljelentésének elmulasztása (Btk. 328. §), a haditechnikai termékkel vagy szolgáltatással visszaélés (Btk. 329. §), a kettős felhasználású termékkel visszaélés (Btk. 330. §), a közösség elleni uszítás (Btk. 332. §), a rémhírterjesztés (Btk. 337. §), a közveszéllyel fenyegetés (Btk. 338. §)
q)28 elvégzi a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések szabályairól szóló kormányrendelet szerinti előzetes minősítést, beszerzési eljáráshoz kötődő minősítést, valamint saját minősített beszerzései tekintetében elvégezheti a szükséges kiegészítő ellenőrzést.
r)29 ellátja a hatáskörébe tartozó személyek nemzetbiztonsági védelmének, illetve nemzetbiztonsági ellenőrzésének feladatait;
s)30 a hatáskörébe tartozó állománya tekintetében ellátja a belső biztonsági és bűnmegelőzési célú ellenőrzési feladatokat.
7. §31 8. §32 (1) A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
f)33 ellátja az objektumai műveleti védelmének és személyi állománya, valamint a hatáskörébe tartozó más személyek nemzetbiztonsági ellenőrzésének feladatait.
g)34 elvégezheti a saját minősített beszerzései tekintetében a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések szabályairól szóló kormányrendelet szerinti kiegészítő ellenőrzést,
h)35 törvény által titkos adatszerzésre, titkos információgyűjtésre jogosult szervek erre vonatkozó megkeresésére – az adatkezelő megjelölésével – segítséget nyújthat a titkos adatszerzésre, titkos információgyűjtésre jogosult adatkezelő szervtől történő, az adatkérő által jogszerűen kezelhető adat igényléséhez.
(3) A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat szolgáltató szervezet, az 54. § (1) bekezdésében meghatározott eszközöket és módszereket – az e) pont kivételével – saját kezdeményezésre csak az (1) bekezdés a) és f) pontjában meghatározott feladatai ellátása érdekében alkalmazhatja.
(4)36 A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat az 54. § (1) bekezdés e) pontjában, valamint – a 71. § (8) bekezdésében foglaltak kivételével – az 56. §-ban meghatározott titkos információgyűjtés eszközeit és módszereit saját kezdeményezésre nem alkalmazhatja.
(7) A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat a megkeresések teljesítésekor – a nemzetközi bűnügyi együttműködés keretében végzett határon átnyúló megfigyelés kivételével – kizárólag Magyarország területén tevékenykedhet.
b)37 ellátják a rendkívüli állapottal, a szükségállapottal, a megelőző védelmi helyzettel, a veszélyhelyzettel, valamint a váratlan támadással összefüggő, törvényben meghatározott feladatokat;
c)38 ellátják e törvény keretei között a Kormány, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter, a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter vagy a honvédelemért felelős miniszter által meghatározott feladatokat;
10. §40 (1) A Kormány
[az a)–c) pont szerinti miniszterek a továbbiakban együtt: miniszter] útján irányítja.
(2)–(3)41
b) biztosítja a Magyarország érdekeinek érvényesítésével és védelmével kapcsolatos nemzetbiztonsági feladatok végrehajtását;
c)42 rendeletek és normatív utasítások által szabályozza a nemzetbiztonsági szolgálatok tevékenységét és működését;43
(6)44 A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat tekintetében, a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter az Információs Hivatal tekintetében irányítja az állami szervektől származó, az ország nemzetbiztonságára vonatkozó információk elemzését, értékelését, valamint az e tárgyú kormányzati döntéselőkészítést támogató munkát.
(7)45 Az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési ellenőrzését a rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv végzi.
11/A. §46 (1)47 A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter az Alkotmányvédelmi Hivatal, a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter az Információs Hivatal, a honvédelemért felelős miniszter a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat tekintetében ellátja a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat alapján kijelölt nemzeti központi hozzáférési pont feladatait.
h)48 az Alkotmányvédelmi Hivatal, az Információs Hivatal, vagy a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója által a betekintés céljából történő hozzáférés kezdeményezésére felhatalmazott személy részére a VIS nemzeti központi hatóság által biztosított azonosító kódot.
(5) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, valamint a honvédelemért felelős miniszter – a betekintés céljából történő hozzáférés követhetősége céljából – a hozzáférési jogosultság időtartama alatt nyilvántartást köteles vezetni a keresés végrehajtására felhatalmazott és a betekintés céljából történő hozzáférés kezdeményezésére felhatalmazott személyek nevéről és azonosító kódjáról.
(2)49 A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójára vonatkozó előterjesztést a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter a honvédelemért felelős miniszterrel és a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben teszi meg.
12/A. §50 13. § (1)51 A főigazgatók e törvény, a jogszabályok és a közjogi szervezetszabályozó eszközök által meghatározott keretek között önálló felelősséggel vezetik a nemzetbiztonsági szolglatokat.
(2)52 A Magyar Honvédség vezérkari főnöke a honvédelmi törvényben meghatározott feladatai ellátásához szükséges információ átadását – alá- és fölérendeltség hiányában is – közvetlenül igényelheti a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatójától, aki azt haladéktalanul köteles teljesíteni. A szakmai kapcsolattartás és az információszolgáltatás rendjét a honvédelemért felelős miniszter állapítja meg.
(4)53 Az (1) bekezdés alkalmazásában a közjogi szervezetszabályozó eszköz alatt az állami irányítás egyéb jogi eszközét is érteni kell.
b)54 tájékoztatást kérhet az igazságügyért felelős minisztertől, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős minisztertől, a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős minisztertől, a honvédelemért felelős minisztertől és a főigazgatóktól az 56. §-ban és az 59. §-ban meghatározott engedélyezési eljárásról;
i)55 dönt a biztonsági szakvélemény megállapításaival és a felülvizsgálati eljárás elrendelésének megtagadásával kapcsolatos miniszteri döntéssel szembeni panaszról,
j)56 állást foglal az alapvető jogok biztosának a nemzetbiztonsági szolgálat felülvizsgálati eljárásáról adott tájékoztatásáról.
14/A. §57 (1) Ha a Bizottság a 14. § (4) bekezdés e) pontja szerinti ténymegállapító vizsgálatot folytat le, a Bizottság a ténymegállapító vizsgálattal összefüggő irattal, adattal vagy egyéb információval rendelkező személyt, szervet vagy szervezetet a ténymegállapító vizsgálati tevékenységében való közreműködésre kötelezheti (a továbbiakban: közreműködésre kötelezett).
14/B. §58 (1) A közreműködésre kötelezettet a megjelenési, az adatszolgáltatási, illetve a nyilatkozattételi kötelezettsége Bizottság ülésén történő teljesítésére határidő megjelölésével a Bizottság döntése alapján a Bizottság elnöke idézi meg.
(6) Adatszolgáltatási vagy nyilatkozattételi kötelezettsége írásban történő teljesítésére a Bizottság döntése alapján a Bizottság elnöke határnap tűzésével hívja fel a közreműködésre kötelezetett. A közreműködésre kötelezett felhívására a (2)–(5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
15. § (1) A Bizottság megkapja a nemzetbiztonsági szolgálatok által készített – a nemzetbiztonság szempontjából fontos – általános értékelő, valamint a Kormány számára készített jelentéseket.
(3)59 Ha a nemzetbiztonsági szolgálatok országgyűlési képviselőre, nemzetiségi szószólóra vagy vele közös háztartásban élő hozzátartozójára vonatkozóan információgyűjtő tevékenységet kezdenek (folytatnak), e tényről a miniszter haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. Az ügyben érintett képviselő e tevékenységről nem kaphat tájékoztatást.
17. § (1)60 Az Országgyűlés Honvédelmi Bizottsága (a továbbiakban: Honvédelmi Bizottság) folyamatosan ellenőrzi a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat feladatainak megvalósulását, ennek keretén belül
b)61 a miniszter tájékoztatja a Honvédelmi Bizottságot a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálattal kapcsolatos kormányhatározatokról;
c)62 a Honvédelmi Bizottság kinevezésük előtt meghallgatja a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatói tisztségére jelölt személyeket, alkalmasságukról állást foglal.
(3) A Honvédelmi Bizottság tagjai megbizatásuk teljes időtartama alatt nemzetbiztonsági védelemben részesülnek.
(2)63 A Bizottság és a Honvédelmi Bizottság tagjait az e minőségükben birtokukba jutott minősített adatot tartalmazó információk tekintetében titoktartási kötelezettség terheli, amely a bizottsági tagság megszűnését követően is fennáll.
19. §64 (1) A Bizottság tagjának csak az az országgyűlési képviselő választható meg, aki tekintetében elvégezték az e törvényben meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzést.
19/A. §66 (1) A 14. § (4) bekezdés i) pontjában meghatározott panasz kivizsgálása során a Bizottság betekinthet a nemzetbiztonsági ellenőrzés irataiba, tájékoztatást kérhet a minisztertől és a biztonsági szakvéleményt kiállító nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatójától, valamint a panaszost meghallgathatja.
Az Országgyűlés Külügyi bizottsága tagjaira vonatkozó különös szabályok67
19/B. §68 A Külügyi bizottság tagjának csak az az országgyűlési képviselő választható meg, aki tekintetében elvégezték a 19. §-ban meghatározott eljárás szerinti nemzetbiztonsági ellenőrzést.
20. § (1)69 A nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állománya kormánytisztviselőkből,hivatásos szolgálati viszonyban álló személyekből és közalkalmazottakból áll.
(2)70 A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat személyi állománya az (1) bekezdésben foglaltakon túl önkéntes tartalékos katonákból áll. A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat hivatásos és önkéntes tartalékos állományú tagjai a Magyar Honvédség állományába tartoznak. Szolgálati viszonyukra a hivatásos és önkéntes tartalékos katonák szolgálati viszonyára vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni.
(3)71 A miniszter jogosult munkavégzés céljából a nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagját az irányítási feladatok ellátását segítő szervezethez vezényelni.72
d)74 civil szervezetbe történő belépési szándékát köteles előzetesen a főigazgatónak bejelenteni, a főigazgató a tagsági viszonyt megtilthatja, ha az a hivatással vagy a szolgálati beosztással nem egyeztethető össze, illetőleg a szolgálat érdekeit sérti vagy veszélyezteti (összeférhetetlenség);
e) nem folytathat olyan tevékenységet, amely a hivatásos szolgálati jogviszonyhoz méltatlan, vagy a szolgálati feladatok pártatlan, befolyástól mentes ellátását veszélyeztetné;75
d) Magyarország nemzetbiztonsági érdekeit minden törvényes eszközzel érvényesíteni és – ha kell, élete árán is – megvédeni.
(2)76 A nemzetbiztonsági szolgálatoknál kormánytisztviselői, illetve közalkalmazotti jogviszony azon személyekkel létesíthető, akik megfelelnek a közszolgálati tisztviselőkről, illetve a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvényben foglalt alkalmazási feltételeknek, továbbá a jogviszony létrehozásával vagy fenntartásával összefüggésben lefolytatott nemzetbiztonsági ellenőrzés során nemzetbiztonsági kockázatot nem állapítottak meg.
24. §77 A nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományát a nemzetbiztonsági szolgálatokra és azok tevékenységére vonatkozó, tudomásukra jutott minősített adat tekintetében titoktartási kötelezettség terheli, amely magába foglalja az minősített adat megőrzését és védelmét is. A titoktartási kötelezettség alól a miniszter és a nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói adhatnak felmentést. A nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományát a titoktartási kötelezettség az alkalmazás megszűnése után is terheli.
25. §78
30. § (1) Az e törvényben meghatározott feladatok ellátása érdekében, ha azt a nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói kezdeményezik, a nemzetbiztonság szempontjából különleges fontosságú állami szervek és a tartós állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek, a központi energiaellátó és hírközlési rendszereket üzemeltető, a nemzetközileg ellenőrzött termékeket és technológiákat előállító és felhasználó, valamint a hadiipari kutatással foglalkozó üzemek és intézmények a nemzetbiztonsági szolgálat – alkalmazási feltételeknek egyébként megfelelő – munkatársával hivatásos szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyt, illetve munkajogviszonyt (a továbbiakban együtt: munkaviszony) létesítenek.
(3)79 A nemzetbiztonsági szolgálatok nem kezdeményezhetnek munkaviszonyt bíróságnál, ügyészségnél, az Alkotmánybíróságnál, az Állami Számvevőszéknél, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál, az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalánál, a Köztársasági Elnök Hivatalánál és az Országgyűlés Hivatalánál.
(4)80 A foglalkoztatás nemzetbiztonsági jellegével kapcsolatos speciális szabályokat – a hatályos jogszabályok keretei között – a nemzetbiztonsági szolgálatok és az érintett szervezet külön megállapodása tartalmazza.
(2) A nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja a 32–36. §-ban meghatározott intézkedéseket a nemzetbiztonsági szolgálatok feladatkörébe tartozó bűncselekmények megelőzése, illetve az ilyen bűncselekmények elkövetőjének elfogása érdekében alkalmazhatja.
34. § A nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja szolgálati lőfegyver viselésére jogosult. A szolgálati fegyver viselésével, használatával és tárolásával kapcsolatos részletes szabályokat a miniszter állapítja meg.81
b)82 a népirtás (Btk. 142. §), az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása (Btk. 254. §), a rombolás (Btk. 257. §), a kémkedés (Btk. 261. §), a terrorcselekmény (Btk. 314–316. §), a jármű hatalomba kerítése (Btk. 320. §) és a közveszély okozása (Btk. 322. §) bűncselekmények megakadályozására vagy megszakítására;
c)83 a nemzetbiztonsági szolgálattal összefüggő „Szigorúan titkos!” minősítési szintű minősített adatnak személy elleni erőszakkal történő jogosulatlan megszerzése és az erre irányuló kísérlet esetén;
37. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja által foganatosított, a 32–36. §-ban meghatározott intézkedések ellen az érintett – akadályoztatása esetén hozzátartozója – panasszal élhet.
(6)84 A miniszter határozatának felülvizsgálatát az érintett a polgári perrendtartásnak a közigazgatási határozatok felülvizsgálatára vonatkozó XX. fejezetének szabályai szerint kérheti. Az eljárásra kizárólag a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékes. A bíróság a megtámadott törvénysértő határozatot megsemmisíti.
38. §85 A nemzetbiztonsági szolgálatok az e törvényben meghatározott feladataik ellátása érdekében
(az a)–b) pontban meghatározottak a továbbiakban együtt: adat) kezelnek.
(3)86 A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy a nemzetbiztonsági ellenőrzéshez szükséges adatokat köteles a nemzetbiztonsági ellenőrzést végrehajtó nemzetbiztonsági szolgálattal közölni.
40. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatok feladataik teljesítése érdekében – eltérő törvényi rendelkezés hiányában – bármely adatkezelési rendszerből – az adatkérés céljának megjelölésével – adatokat kérhetnek, a rendszerekbe és a nyilvántartás alapjául szolgáló iratba betekinthetnek. Az adatkérést hiányos és töredékadatok tekintetében is teljesíteni kell. Az adattovábbítás tényét mind az átadó, mind az átvevő szervnél dokumentálni kell.
(3)87 A nemzetbiztonsági szolgálatok a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervtől történő adatkérés, az érintettel és más adatkezelővel való kapcsolattartás során, és nyilvántartásaikban az e törvényben meghatározott feladataik ellátása céljából – jogszabályban meghatározott módon – személyi azonosítót, természetes személyazonosító adatokat, valamint adóazonosító jelet, illetve egyéb azonosítókat használhatnak.
41. § (1)88 A nemzetbiztonsági szolgálatok feladataik ellátása érdekében a polgárok személyi adatait és lakcímét nyilvántartó szervek, a személyiadat- és lakcímnyilvántartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium és a Rendőrség nyilvántartásaiban, az egyéb igazgatási, valamint a határforgalom ellenőrzését szolgáló nyilvántartó rendszerekben írásban – az intézkedés céljának megjelölésével – jelzések elhelyezését rendelhetik el.
41/A. §89 (1) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok a Schengeni Információs Rendszerbe rejtett ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés elhelyezését kezdeményezhetik a rendőrségnél, ha a birtokukba került adatok alapján Magyarország nemzetbiztonsági érdekeinek érvényesítése érdekében az szükségessé válik.
42. § (1)90
43. §91 A nemzetbiztonsági szolgálatok a birtokukba került adatokat csak az adatfelvétel elrendelésének jogalapjául szolgáló célra használhatják fel, kivéve, ha az adat
(2)92 A Rendőrség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a bíróság, az ügyészség és a büntetés-végrehajtási szervek a konkrét cél megjelölésével – a rájuk vonatkozó törvényben meghatározott feladataik ellátására, az ott meghatározott körben – a nemzetbiztonsági szolgálatoktól adatok igénylésére jogosultak.
45. § (1)93 A nemzetbiztonsági szolgálatok nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi adatkezelő részére személyes adatokat továbbíthatnak a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok keretei között.
(2)94 Az Alkotmányvédelmi Hivatal, az Információs Hivatal, valamint a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat a Vízuminformációs Rendszerhez az e törvény szerinti hatáskörét érintő bűncselekmény megelőzése, felderítése – ideértve az Információs Hivatalnak a 4. § c) pontja szerinti feladatkörét is –, illetve e cselekményekkel összefüggő információszerzés céljából, meghatározott egyedi ügyben, betekintés céljából történő hozzáférést kezdeményezhet. A vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat szerinti kezdeményezést a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszterhez, a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszterhez, illetve a honvédelemért felelős miniszterhez kell megtenni.
(3)95 A (2) bekezdés szerinti betekintés céljából történő hozzáférést írásban vagy elektronikus úton abban az esetben lehet kezdeményezni, ha
(4)96 A Vízuminformációs Rendszerhez betekintés céljából történő hozzáférésre irányuló, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, illetve a honvédelemért felelős miniszter útján történő adatszolgáltatási kezdeményezésnek a következő adatokat kell tartalmaznia:
(5)97 A kezdeményezésben a lekérdezésre szolgáló alábbi adatok alapján a (4) bekezdés d) pontjában foglaltak szerinti adatok megismeréséhez meg kell jelölni az alábbi adatkörök közül azt, amelyre a betekintés útján való hozzáférés történik:
(6)98 A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, illetve a honvédelemért felelős miniszter a (2)–(5) bekezdésben foglalt feltételek teljesülését és a kezdeményezés indokoltságát a kezdeményezés teljesítését megelőzően vizsgálni köteles.
(7)99 Kivételesen sürgős esetben a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, illetve a honvédelemért felelős miniszter a nemzetbiztonsági szolgálatoknak a betekintés céljából történő hozzáférés kezdeményezésére vonatkozó szóbeli kezdeményezését is teljesítheti. Ebben az esetben a (2)–(5) bekezdésben foglalt feltételek teljesülését és a kezdeményezés indokoltságát a kezdeményezés teljesítését követően, a sürgősség indokoltságával együtt kell vizsgálni.
(8)100 A kezdeményezés alapján hozzáféréssel a Vízuminformációs Rendszerből nem vehető át és nem továbbítható adat, ha a (2)–(5) bekezdésben meghatározott feltételek nem teljesülnek. Ha a kezdeményezés alapján a 2008/633/IB tanácsi határozat szerinti, kijelölt nemzeti központi hozzáférési pont hozzáféréssel a kezdeményezést teljesíti és a hozzáférés a Vízuminformációs Rendszerben találatot eredményez, a kérelmező nemzetbiztonsági szolgálat részére a kezdeményezésben igényelt adatokon túlmenően továbbíthatók:
(9)101 A betekintés céljából történő hozzáférés kezdeményezésére csak az a személy jogosult, akinek a feladatköre alapján az Alkotmányvédelmi Hivatal, az Információs Hivatal vagy a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója erre felhatalmazást adott, és erről a VIS nemzeti központi hatóságot értesítette. A (4) bekezdés b) pontja szerinti azonosító kódot az értesítést követően a VIS nemzeti központi hatóság bocsátja a kezdeményezésre jogosult személy rendelkezésére. Vissza kell vonni a felhatalmazását annak – és erről a VIS nemzeti központi hatóságot értesíteni kell –, akinek a felhatalmazás alapjául szolgáló feladatköre megszűnt.
47. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatok – konkrét feladataik teljesítése érdekében, ha az adatvédelem és az adatbiztonság feltételei a másik adatkezelő részéről is biztosítottak – adatkezelési rendszereiket egymás és más állami adatkezelő szervek adatkezelési rendszerével összekapcsolhatják.
48. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatok által kezelt adatokról, és a 46. §-ban meghatározott adattovábbítási nyilvántartásból az érintett kérelmére történő tájékoztatást, a személyes adatainak törlését, valamint a nemzetbiztonsági szolgálat által kezelt közérdekű adat megismerésére irányuló kérelmet a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója – nemzetbiztonsági érdekből vagy mások jogainak védelme érdekében – megtagadhatja.102
(2)103 A nemzetbiztonsági szolgálatok az érintettektől érkező kéréseket nyilvántartják, a kérelmekről, elbírálásuk módjáról, az elutasítás indokairól évente tájékoztatják a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot.
(3)104 A nemzetbiztonsági szolgálatok minősített adataival kapcsolatban az érintettnek – a minősített adat védelméről szóló törvényben biztosított – adatbetekintési jogát a főigazgató nemzetbiztonsági érdekből korlátozhatja.
d) az a)–c) pontokban fel nem sorolt feladatkörben gyűjtött személyes adatokat az adatgyűjtés megszüntetésétől számított 70 évig.
(3) A törlési kötelezettség – a (2) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott esetek kivételével – nem vonatkozik azon személyes adatra, amelynek adathordozóját a levéltári anyagok védelmére vonatkozó jogszabály értelmében levéltári megőrzésre kell átadni.
51. § (1)105 A miniszter, illetve a főigazgatók hozzájárulásával hozhatók nyilvánosságra – a minősített adatokon túlmenően – a nemzetbiztonsági szolgálatok
(2)106 Az (1) bekezdésben meghatározott adatok megismerésére vonatkozó kérelem elutasításáról, az elutasítás indokairól a nemzetbiztonsági szolgálatok évente értesítik a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot.
52. §107 Titkos információgyűjtés
53. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatok a 4–9. §-okban foglalt feladataik teljesítése érdekében titkos információgyűjtést folytathatnak; ez nem terjed ki a 4. § h) pontjában és a 8. § (1) bekezdés d)–e) pontjaiban meghatározott feladatok ellátására.
Külső engedélyhez nem kötötttitkos információgyűjtés
j)108 hírközlési rendszerekből és egyéb adattároló eszközökből információkat gyűjthetnek.
(2)109 Rendvédelmi szerv és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal fedőintézményként, okmánya fedőokmányként csak az illetékes miniszter és az érintett szervezet országos vezetőjének tájékoztatásával alkalmazható.
(4)110 A megállapodás létrejötte esetén a nemzetbiztonsági szolgálatok megtérítik azt a kárt, amely az elkövetőt a polgári jog szerint terheli. A kártérítési igény tekintetében az államot az igazságügyért felelős miniszter képviseli.
56. §111 A nemzetbiztonsági szolgálatok külső engedély alapján
57. § (1)112 Az 56. §-ban meghatározott titkos információgyűjtés engedélyezésére irányuló előterjesztést az Információs Hivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat és – a 8. § (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott feladat ellátása tekintetében – a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatója nyújthat be.
58. § (1)113 Az 5. § b), d), h)–j), valamint a 6. § d), i), l)–n) pontjaiban meghatározott nemzetbiztonsági feladatok ellátása során az 56. §-ban felsorolt titkos információgyűjtést a Fővárosi Törvényszék elnöke által e feladatra kijelölt bíró engedélyezi.
(2)114 Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó nemzetbiztonsági feladatok ellátása során az 56. §-ban felsorolt titkos információgyűjtést az igazságügyért felelős miniszter engedélyezi.
(3)115 A bíró, illetve az igazságügyért felelős miniszter (a továbbiakban együtt: engedélyező) az előterjesztés benyújtásától számított 72 órán belül határozatot hoz. Az előterjesztésnek helyt ad, vagy azt megalapozatlansága esetén elutasítja. A határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.116
(4)117 Az engedélyező a titkos információgyűjtést e törvény eltérő rendelkezése hiányában esetenként legfeljebb 90 napra engedélyezi. Ezt a határidőt az engedélyező indokolt esetben – a főigazgatók előterjesztése alapján – e törvény eltérő rendelkezése hiányában további 90 nappal meghosszabbíthatja.
c) a határideje meghosszabbítás nélkül lejárt.
(2)118 Az 59. § (1) bekezdésében meghatározott kivételes eljárás esetén a titkos információgyűjtést akkor is haladéktalanul meg kell szüntetni, ha a titkos információgyűjtés folytatását az engedélyező nem engedélyezi. Ebben az esetben a titkos információgyűjtés során nyert adatokat – a minősített adatok megsemmisítésére vonatkozó jogszabályi előírások szerint – haladéktalanul meg kell semmisíteni.
A titkos információgyűjtésre és a titkos adatszerzésre vonatkozó egyéb szabályok119
61. §120 (1) Ha a titkos információgyűjtésre, illetve a titkos adatszerzésre a 8. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint kerül sor, a titkos információgyűjtéshez, illetve a titkos adatszerzéshez szükséges engedély beszerzése az alkalmazást megrendelő szerv feladata. Az alkalmazás jogszerűségéért a megrendelő szerv, a végrehajtásért a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat felel.
62. §121 A nemzetbiztonsági szolgálattal együttműködő természetes és jogi személyek, valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek e tevékenységükkel kapcsolatban a miniszter vagy a főigazgató engedélye nélkül adatokat nem hozhatnak nyilvánosságra.
(3)122 A nemzetbiztonsági szolgálatok által az együttműködő magánszemély részére kifizetett összegből 20%-os forrásadót kell levonni és befizetni az adóhatóságnak. A magánszemélynek ezt a jövedelmet nem kell az összevont adóalapjába beszámítania, azt nem kell bevallania, a kifizetőnek pedig nem kell erről személyre szólóan adatot szolgáltatnia, illetőleg a magánszemély részére igazolást kiadnia. (4)123 A nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjának e jogviszonyával összefüggő külszolgálata alapján kifizetett jövedelemből az adott évi adótábla legmagasabb adókulcsa alkalmazásával kell az adót levonni és befizetni az adóhatóságnak. A magánszemélynek ezt a jövedelmet nem kell az összevont adóalapjába beszámítania, azt nem kell bevallania, a kifizetőnek pedig nem kell erről személyre szólóan adatot szolgáltatnia, illetőleg a magánszemély részére igazolást kiadnia.
(5)124 A nemzetbiztonsági szolgálatok titkosszolgálati tevékenységéhez, valamint a titkos információgyűjtés eszközeinek és módszereinek alkalmazásához közvetlenül kötődő, e célra beszerzett és használt vagyon felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét a nemzetbiztonsági szolgálatok gyakorolják.
(6)125 A nemzetbiztonsági szolgálatok titkosszolgálati tevékenységéhez, valamint a titkos információgyűjtés eszközeinek és módszereinek alkalmazásához közvetlenül kötődő vagyon értékesítésből származó bevétel a nemzetbiztonsági szolgálatok speciális bevétele, amelyet az e tevékenységhez szükséges ingatlan és egyéb eszközök vételére, felújítására, felszerelésére, illetve bővítésére használhatnak fel.
(4)126 Az államháztartásról szóló törvény127 rendelkezései a fedővállalkozásra nem vonatkoznak.
65. §128 A nemzetbiztonsági szolgálatok a 63. § (2) bekezdésében meghatározott körben külön korlátozás nélkül valutát kezelhetnek.
67. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatok által nyújtott nemzetbiztonsági védelem (a továbbiakban: védelem) célja az 1. számú mellékletben meghatározott személyek tevékenysége ellen irányuló, valamint ezen személyek tevékenységéhez kötődő védett információk jogellenes megszerzését célzó – ezáltal Magyarország nemzetbiztonsági érdekeit sértő vagy veszélyeztető – leplezett törekvések felderítése és elhárítása.
68. §129 (1) A nemzetbiztonsági szolgálatok által végzett nemzetbiztonsági ellenőrzés célja annak vizsgálata, hogy az állami élet és a nemzetgazdaság jogszerű működéséhez szükséges, valamint – amennyiben indokolt – a nemzetközi kötelezettségvállalásokból fakadó biztonsági feltételekkel összefüggésben, a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személlyel kapcsolatosan nemzetbiztonsági kockázat megállapítható-e.
69. §130 (1) A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyeket a 74. § i) pontja határozza meg.
70. §131 (1) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszony létrehozatalát megelőző ellenőrzését a nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszony létesítésére jogosult személy kezdeményezi. Bíró és az igazságügyi szervnél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazott nemzetbiztonsági ellenőrzését a munkáltatói jogkör gyakorlója kezdeményezi. Ügyészségi szolgálati viszonyban álló személy esetében a nemzetbiztonsági ellenőrzést a legfőbb ügyész kezdeményezi.
(3) A Nemzeti Biztonsági Felügyelet vezetője kezdeményezi azon nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy nemzetbiztonsági ellenőrzését, aki esetében az (1)–(2) bekezdés alapján nem állapítható meg a kezdeményezésére egyébként jogosult személy.
j) a nemzetiségi szószóló
71. §132 (1) Nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszony – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – csak a nemzetbiztonsági ellenőrzést követően, abban az esetben hozható létre, ha a nemzetbiztonsági ellenőrzés nemzetbiztonsági kockázatot nem állapított meg.
azt jóváhagyta.
(5) Az (2)–(4) bekezdésben meghatározott esetben a kezdeményezésre jogosult a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszony létrehozásáról, illetve fenntartásáról értesíti a nemzetbiztonsági ellenőrzést végző nemzetbiztonsági szolgálatot.
A nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatása133
71/A. §134 (1) A nemzetbiztonsági ellenőrzés csak a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy előzetes, az esetleges felülvizsgálati eljárásra is kiterjedő, írásbeli hozzájárulásával végezhető el. Ha a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy a nemzetbiztonsági ellenőrzéshez nem járul hozzá, a nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszony nem hozható létre, illetve nem tartható fenn.
(2) A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezését megelőzően a 2. számú mellékletben meghatározott biztonsági kérdőívet (a továbbiakban: biztonsági kérdőív) tölt ki.
(3) A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszony fennállása alatt, illetve nemzetbiztonsági ellenőrzése során a biztonsági kérdőívben megadott adatai közül a lényeges adatok, tények vagy körülmények megváltozásáról nyomban, de legkésőbb a változás tudomására jutását követő 15 napon belül írásban tájékoztatja a kezdeményezésre jogosultat, aki azt haladéktalanul továbbítja a nemzetbiztonsági szolgálatnak. Azon adatok, tények és körülmények körét, amelyek a biztonsági kérdőív szempontjából lényegesnek minősülnek, valamint a lényeges adatban, tényben vagy körülményben bekövetkező változás bejelentésének, a bejelentésben foglaltaknak a nemzetbiztonsági ellenőrzést végző nemzetbiztonsági szolgálat részére történő továbbításának részletes szabályait a Kormány rendeletben határozza meg.
(4) A nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult a nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatására a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy által kitöltött biztonsági kérdőív megküldésével írásban kéri fel a nemzetbiztonsági szolgálatot.
(5) A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszony fennállása alatt a kockázatmentes biztonsági szakvélemény érvényességi idejének lejártát megelőző 90. napig köteles kezdeményezni a kezdeményezésre jogosult az új nemzetbiztonsági ellenőrzést.
71/B. §135 (1) A nemzetbiztonsági ellenőrzést az eljáró nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója a kezdeményezés kézhezvételét követő 8 napon belül rendeli el. A nemzetbiztonsági ellenőrzést az elrendeléstől számított 60 napon belül kell lefolytatni, mely határidő egy esetben 30 nappal meghosszabbítható.
71/C. §136 (1) A nemzetbiztonsági ellenőrzés során megszerzett információk és adatok alapján a nemzetbiztonsági szolgálat biztonsági szakvéleményt készít, amely tartalmazza
71/D. §137 (1) Érvényes és kockázatmentes biztonsági szakvéleménnyel rendelkező, nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy a nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszony fennállása alatt a nemzetbiztonsági ellenőrzésre jogosult nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatójához címzett, indokolt kérelmében kezdeményezheti felülvizsgálati eljárás elrendelését.
(4) A felülvizsgálati eljárás befejezéséről a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója a 71/C. § (5)–(6) bekezdésében foglaltak szerint tájékoztatja az érintett személyt.
A nemzetbiztonsági ellenőrzés szünetelése138
72. §139 (1) Ha huzamosabb idejű külföldi tartózkodás, betegség vagy egyéb – a nemzetbiztonsági ellenőrzést végző nemzetbiztonsági szolgálaton kívül álló – külső tényező a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá vont személy eredményes ellenőrzését aránytalanul megnehezíti vagy lehetetlenné teszi, a nemzetbiztonsági ellenőrzést az akadály megszűnéséig szüneteltetni kell.
A nemzetbiztonsági ellenőrzés megszüntetése140
72/A. §141 (1) Ha a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszonya megszűnt, a kezdeményező, annak bekövetkezésétől vagy a tudomására jutástól számított 8 napon belül írásban értesíti a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatóját.
Felülvizsgálati eljárás142
72/B. §143 (1) A nemzetbiztonsági szolgálat felülvizsgálati eljárás keretében vizsgálhatja
(3) A nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult a (2) bekezdés a), b) és e) pontja alapján kezdeményezheti a felülvizsgálati eljárás elrendelését a nemzetbiztonsági ellenőrzésre hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatójánál. A (2) bekezdés a) vagy b) pontja alapján kezdeményezett felülvizsgálati eljárás esetén, a kezdeményezést megelőzően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy biztonsági kérdőívet tölt ki, amelyet a kezdeményező a kezdeményezéshez csatol.
(6) A felülvizsgálati eljárást az elrendeléstől számított 60 napon belül kell lefolytatni, amely határidő egy esetben 30 nappal meghosszabbítható. A felülvizsgálati eljárásra a 71/B. § (2)–(4) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
Az alapvető jogok biztosának a felülvizsgálati eljárással kapcsolatos jogköre144
72/C. §145 (1) A felülvizsgálati eljárás alá vont személy a felülvizsgálati eljárásról történő tudomásszerzést követő hat hónapon belül kérheti az alapvető jogok biztosától a felülvizsgálati eljárás elrendelése és lefolytatása vizsgálatát az alapvető jogokkal összefüggő visszásság megállapítása érdekében.
Jogorvoslat a nemzetbiztonsági ellenőrzés során146
72/D. §147 (1) A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy
73. §148 Ha a nemzetbiztonsági szolgálatoknál létszámleépítésre kerül sor, nem alkalmazhatók a munka törvénykönyvéről szóló törvénynek a csoportos létszámcsökkentésre, valamint az állami foglalkoztatási szerv tájékoztatására vonatkozó szabályai.
a)149 nemzetbiztonsági érdek: Magyarország függetlenségének biztosítása és törvényes rendjének védelme, ennek keretén belül
b) állami szerv: a minisztériumok, a központi államigazgatási szervek, az ügyészség, a Magyar Honvédség, valamint a rendvédelmi szervek;
f)150 cégellenőrzés: az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat által végzett ellenőrzés, amelynek célja annak megállapítása, hogy a gazdálkodó szervezet minősített adat felhasználásával járó közreműködése jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot;
g)151 foglalkoztatási jogviszony: a bírói szolgálati jogviszony, az igazságügyi szolgálati jogviszony, az ügyészségi szolgálati jogviszony, a hivatásos szolgálati viszony, a hivatásos és szerződéses állományú katonák szolgálati viszonya, a közszolgálati jogviszony, a kormányzati szolgálati jogviszony, a közalkalmazotti jogviszony, a munkajogviszony és a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony;
h)152
i)153 nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy:
ib)154 a miniszter, az államtitkár, a kormánybiztos, a miniszterelnöki biztos és a miniszterelnöki megbízott;
id)155 az autonóm államigazgatási szerv, az önálló szabályozó szerv, a központi hivatal, a kormányhivatal, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal vezetője és vezetőhelyettese;
ih)156 a rendvédelmi szerv országos parancsnoka és helyettese, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója és főigazgató-helyettese, a rendőrfőkapitány, a rendőrkapitány és a határrendészeti kirendeltség vezetője;
io)157 aki foglalkoztatási jogviszony vagy a Polgári Törvénykönyv rendelkezésein alapuló szerződéses jogviszony alapján a minősített adat védelméről szóló törvény szerinti „Bizalmas!”, „Titkos!” vagy „Szigorúan titkos” minősítésű adat megismerésére vagy felhasználására jogosult;
ip)158 a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott, a minősített adatot kezelő szervvel közreműködő természetes személy, akinek feladata ellátásához „Bizalmas!”, „Titkos!” vagy „Szigorúan titkos!” minősítési szintű minősített adatot szükséges felhasználnia;
iv)159 a Nemzeti Emlékezet Bizottsága tagja.
75. § (1)160
76. § (1) E törvény a (2)–(4) bekezdésben meghatározottak kivételével a kihirdetését követő 90. napon lép hatályba.
(4) A 14. § (4) bekezdésének c)–e) pontjai, a 15. §, valamint a 27. § (2) és (4) bekezdései a Bizottságnak a 19. §-ban foglaltak szerint történő megalakítását követően lépnek hatályba.
Átmeneti rendelkezések161
76/A. §162 (1) Ha a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyre vonatkozóan a nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszony létesítését megelőző öt éven belül „A”, „B” vagy „C” típusú ellenőrzés lefolytatása alapján kockázatmentes biztonsági szakvélemény került kibocsátásra, az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépését követően a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezése a kockázatmentes biztonsági szakvélemény érvényességi idejének lejártát megelőző 90. napig mellőzhető.
76/B. §163 E törvénynek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvénynek és a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvénynek a nemzetbiztonsági tárgyú parlamenti ellenőrzés hatékonnyá tételéhez szükséges módosításáról szóló 2013. évi CCXXXIX. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv2.) megállapított rendelkezéseit a Módtv2. hatálybalépésekor164 folyamatban lévő ténymegállapító vizsgálatokra is alkalmazni kell.
76/C. §165 (1) E törvénynek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény, valamint egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggő módosításáról szóló 2014. évi CIX. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv3.) megállapított rendelkezéseit a Módtv3. hatálybalépését166 követően az Országgyűlés Külügyi bizottságába megválasztandó tagokra kell alkalmazni.
(2) A Módtv3. hatálybalépésekor167 az Országgyűlés Külügyi bizottságában fennálló tagság esetén a nemzetbiztonsági ellenőrzést 2015. február 28-ig kezdeményezi az Országgyűlés elnöke.
77. § (1)168 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben megállapítsa:
a) azon adatok, tények és körülmények körét, amelyek a 2. számú mellékletben meghatározott biztonsági kérdőív szempontjából lényegesnek minősülnek és az ezen adatokban, tényekben vagy körülményekben bekövetkező változások bejelentésének részletes szabályait;169
b) a biztonsági okmányok körét, a biztonsági okmányvédelemre jogosult szervezet feladat- és hatáskörét, a biztonsági okmányvédelem eljárási szabályait;170
c) a titkos információgyűjtés feltételeinek biztosítása érdekében a titkos információgyűjtésre feljogosított szervezetek és a távközlési szolgáltatási feladatokat ellátó szervezetek együttműködésének rendjét és szabályait.171
d)172
a) a nemzetbiztonsági szolgálatok illetékességének, valamint egymással és más szervekkel történő együttműködésének e törvénnyel nem érintett szabályait;
d) a nemzetbiztonsági védelem alá eső szervek és létesítmények körét.173
78. § (1)174 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa:
a) a nemzetbiztonsági szolgálatok lakásgazdálkodása, valamint a lakáscélú munkáltatói támogatás rendjét;175
b) a szolgálati fegyver rendszeresítésének, viselésének rendjét és használatának részletes szabályait;176
c) a nemzetbiztonsági szolgálatok létesítményeibe való belépés rendjét;177
(1a)178 Felhatalmazást kapnak a miniszterek, hogy az irányításuk vagy felügyeletük alá tartozó szervek esetében, ha a nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatása
a) az Alkotmányvédelmi Hivatal vagy a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hatáskörébe tartozik, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter,179
c) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat hatáskörébe tartozik, a honvédelemért felelős miniszter
79. §181 Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés182
79/A. §183 E törvény
a)184 1–19/B. §-a,
b) 26–37. §-a,
c)185 53–72/D. §-a,
e)186 76/A–78. §-a,
f)187 1. számú melléklete és 2. számú melléklete
Az Európai Unió jogának való megfelelés188
80. §189 E törvény a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:
b)191 a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat 36. cikke [41/A. §],
c) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat 3–5. és 16. cikke [11/A. §, 45. §].
81. §192
82–84. §193
85. §194
86. § A sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény 3. §-a (2) bekezdésének első mondata a következő szövegrésszel egészül ki:
[3. § (2) Nincs helye sztrájknak]
,,és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál.''
87. §195
88. §196 89. §197
90. §198
91. §199 1. számú melléklet az 1995. évi CXXV. törvényhez
5. a Kúria elnöke és elnökhelyettesei,
9.200 az alapvető jogok biztosa és helyettese,
12. a legfőbb ügyész által az 55. § alapján kijelölt ügyész,
15.202 a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke és elnökhelyettese
2. számú melléklet az 1995. évi CXXV. törvényhez203
Elérhetőségei (telefonszáma, e-mail címe):
Jelenlegi állampolgársága:
Korábbi állampolgársága (állam, időpont megjelölése, okmány száma):
Külföldi, illetve kettős állampolgárság esetén:
Jelenlegi házastársának, élettársának
állampolgársága (lásd: II. 1–3. pontok):
Gyermekeinek személyi adatai:
munkahelye neve, címe
Az előzőekben fel nem sorolt, Önnel közös háztartásban élő 18 év feletti személyek adatai:
Önnek és házastársának/élettársának külföldön élő hozzátartozói:
Előző lakóhelyei és tartózkodási helyei, ahol 3 hónapot meghaladó ideig tartózkodott (15 évre visszamenőleg):
Amennyiben 6 hónapot meghaladó ideig külföldön tartózkodott, tüntesse fel külföldi címeit és külföldi tartózkodásának okát (15 évre visszamenőleg):
Középiskolai tanulmányaitól kezdve sorolja fel azokat az oktatási intézményeket, melynek tanulója, hallgatója volt (oktatási intézmény neve, címe, a képzés időtartama, befejezésének időpontja; a végzettséget, képzettséget igazoló okiratok száma, kelte):
Külföldön folytatott tanulmányok esetében az oktatási intézmény neve, címe, a képzés időtartama, befejezésének időpontja; a végzettséget, képzettséget igazoló okiratok száma, kelte:
Tudományos fokozata (hol szerezte, mikor, milyen témakörben):
Szakmai, tudományos publikációi (cím, megjelenési hely, idő, témakör):
Idegen nyelv ismerete, szintje:
Jelenlegi foglalkozása, beosztása, munkáltató neve, címe:
Korábbi foglalkozásai, beosztásai, munkakörei – időpont megjelölésével (15 évre visszamenőleg) – munkáltatóinak megnevezése, címe:
Teljesített-e katonai szolgálatot (mikor, hol, speciális katonai képzettsége):
Főfoglalkozásából származó éves bruttó összjövedelme:
Főfoglalkozásán kívüli éves bruttó 500 000 Ft-ot meghaladó jövedelmének forrásai:
Adóhatósággal, társadalombiztosítással, pénzintézetekkel szemben fennálló tartozásai, pénzügyi kötelezettségei 5 évre visszamenőleg:
Rendelkeznek-e érdekeltséggel hazai cégbíróságon bejegyzett gazdálkodó szervezetben:
Érdekeltség jellege (tulajdonos, résztulajdonos, vezető testület tagja, felügyelő bizottsági tag stb.)
Van-e hivatalos kapcsolatuk külföldön bejegyzett gazdálkodó szervezettel, az együttműködés/kapcsolat jellege:
cégbejegyzés helye.
Az elmúlt 15 év során folyt-e személyük vagy vállalkozásaikkal szemben végrehajtási eljárás? („igen” válasz esetén részletezze, mikor, miért, elrendelő bíróság, hatóság megnevezése):
Tulajdonában álló ingatlanok
Tulajdonában álló, egymillió Ft értéket meghaladó ingóságok
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. §-ának 34. pontja szerinti értékpapírban elhelyezett megtakarításának
A Ptk. szerinti betét- vagy takarékbetét-szerződés alapján fennálló követelése
Belföldi vagy külföldön bejegyzett pénzintézettel szemben fennálló tartozásai
a pénzintézet neve:
Külföldről származó jövedelme
Indult-e Ön vagy házastársa (élettársa) ellen a nyilatkozat keltétől számított 15 éven belül olyan büntetőeljárás, amely büntetéssel fejeződött be („igen” válasz esetén részletezze, hogy mikor, miért, az eljáró bíróság megnevezésével, a büntetés mértékének és a mentesülés időpontjának feltüntetésével):
Indult-e Ön vagy házastársa (élettársa) ellen a nyilatkozat keltétől számított 5 éven belül olyan szabálysértési vagy fegyelmi eljárás, amely büntetéssel fejeződött be („igen” válasz esetén – a közlekedési szabálysértések kivételével – részletezze mikor, miért, az eljáró hatóság megnevezésével, a büntetés mértékének feltüntetésével):
Jelenleg Önnek vagy házastársának (élettársának) van-e függőben lévő büntető-, szabálysértési, fegyelmi, illetve kártérítési ügye („igen” válasz esetén – a közlekedési szabálysértések kivételével – részletezze, miért, eljáró bíróság, hatóság):
Hazai vagy külföldi munkavállalásakor dolgozott-e olyan munkakörben, melynek betöltése előtt biztonsági kérdőívet vagy biztonsági nyilatkozatot kellett kitöltenie („igen” válasz esetén jelölje meg a munkahelyet, beosztásának megnevezését, időpontját):
Pályafutása során észlelt-e olyan körülményt, amely külföldi hírszerző szolgálat jelenlétére enged következtetni (kapcsolatépítési, beszervezési, kompromittálási kísérlet), ha igen kérjük fejtse ki részletesen:
Önnel vagy közeli hozzátartozójával szemben, az elmúlt 5 évben, külföldi hatóság alkalmazott-e idegenrendészeti kiutasításra, beutazási vagy tartózkodási tilalomra irányuló intézkedést, illetve jelenleg áll-e ilyen intézkedés hatálya alatt? („igen” válasz esetén jelölje meg az intézkedést, az elrendelő hatóságot és az intézkedés időpontját!)
Milyen nagyságrendű magánjellegű kapcsolatot tartanak fenn külföldi állampolgárokkal? Nevezze meg a legfontosabb kapcsolataikat, maximum 15 főt:
Tart vagy tartott-e kapcsolatot olyan személlyel, aki tudomása szerint külföldi hírszerző szolgálat vagy annak fedőszerve munkatársa vagy az volt? (Ha igen, akkor fejtse ki részletesen.)
Fogyaszt-e alkoholt, ha igen milyen mértékben:
Alkalmilag vagy rendszeresen fogyasztott-e, forgalmazott-e, előállított-e kábítószert vagy kábító, bódító hatású drogokat, gyógyszereket, mikor, milyen mértékben, milyen fajtát:
Van-e házasságon vagy élettársi közösségen kívüli partnerkapcsolata (homoszexuális is):
a partner családi és utóneve:
a partner születési neve:
a partner születési helye, éve, hónapja, napja:
a partner anyja neve:
Áll, illetőleg állt-e kapcsolatban a demokratikus jogállam törvényes alapelveit tagadó vagy ilyen jellegű tevékenységet kifejtő (fasiszta, nyilas, kommunista, anarchista vagy egyéb szélsőséges) szervezettel, mozgalommal, csoporttal stb. (ha igen, akkor fejtse ki részletesen):
A fentieken kívül ismert-e Ön előtt olyan körülmény (kockázati tényező), melynek jelzését a biztonsági ellenőrzés szempontjából szükségesnek tartja (pl. kompromittálásra, zsarolásra alapot adó információk):
Megnevezhet referenciaszemélyeket (legfeljebb 3 főt), akik Önről tárgyilagos véleményt tudnak adni és akikkel sem rokoni, sem függőségi viszonyban nem áll:
Kelt, ......................., 201......
aláírás, cím
3. számú melléklet az 1995. évi CXXV. törvényhez204
1 A törvényt az Országgyűlés az 1995. december 19-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1995. december 28.
2 Az 1. § a 2011: CLXXI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
3 A 2. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 2. § (1) bekezdésének f) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 103. § (1) bekezdése, a 2011: CLXXI. törvény 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 3. §-t a 2011: CCVII. törvény 30. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
5 A 4. § a) pontja a 2012: LXXVI. törvény 34. § a) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 4. § g) pontja a 2013: LXXII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
7 A 4. § h) pontja a 2009: CLV. törvény 35. § (1) bekezdésével megállapított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
8 A 4. § i) pontját a 2010: CXLVII. törvény 34. § (2) bekezdése iktatta be.
9 A 4. § j) pontját a 2011: CCVII. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2013: XCIII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
10 Az 5. § nyitó szövegrésze a 2010: CXLVIII. törvény 103. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § b) pontja a 2012: LXXVI. törvény 34. § b) pontja szerint módosított szöveg.
12 Az 5. § c) pontját a 2010: CXLVII. törvény 110. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
13 Az 5. § f) pontja a 2013: LXXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
14 Az 5. § g) pontja a 2001: XXXIX. törvény 96. §-ával megállapított és a 2007: I. törvény 127. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
15 Az 5. § h) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 263. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 Az 5. § i) pontját a 2010: CXLVII. törvény 110. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
17 Az 5. § j) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 263. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
18 Az 5. § m) pontját az 1998: LXXXV. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2009: CLV. törvény 43. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 39–40. §-át.
19 Az 5. § n) pontját a 2011: CCVII. törvény 20. §-a iktatta be, szövege a 2013: XCIII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
20 Az 5. § o) pontját a 2014: LXXXIII. törvény 25. §-a iktatta be.
21 A 6. § a 2011: CLXXI. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
22 A 6. § c) pontja a 2014: CIX. törvény 31. § a) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 6. § e) pontja a 2014: CIX. törvény 30. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 6. § f) pontja a 2014: CIX. törvény 30. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 6. § l) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 263. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 6. § m) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 263. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 6. § n) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 263. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 6. § q) pontja a 2013: XCIII. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
29 A 6. § r) pontja a 2013: LXXII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
30 A 6. § s) pontja a 2014: CIX. törvény 31. § b) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 7. §-t a 2011: CLXXI. törvény 6. §-a hatályon kívül helyezte.
32 A 8. § a 2010: CXLVII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
33 A 8. § (1) bekezdés f) pontja a 2013: LXXII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
34 A 8. § (1) bekezdés g) pontját a 2011: CCVII. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2013: XCIII. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
35 A 8. § (1) bekezdés h) pontját a 2014: CIX. törvény 1. §-a iktatta be.
36 [A 8. § (4) bekezdésében a 2013: LXXII. törvény 23. § (1) bekezdésével elrendelt módosítás, amely szerint az „– 71. § (8) bekezdésében foglaltak kivételével” szövegrész helyébe az „– 72. § (1) és (3) bekezdésében foglaltak kivételével” szöveg lép, nem vezethető át. A 8. § (4) bekezdésében a 2014: CIX. törvény 30. § (2) bekezdésével elrendelt módosítás, amely szerint a „– 72. § (1) és (3) bekezdésében foglaltak kivételével –” szövegrész helyébe a „– 71/B. § (5) bekezdésében foglaltak kivételével –” szöveg lép, nem vezethető át.]
37 A 9. § b) pontja a 2004: CV. törvény 208. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 9. § c) pontja a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdésének v) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 103. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
39 A 9. § d) pontját a 2010: CXLVII. törvény 110. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
40 A 10. § a 2012: XCVI. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 10. § (2)–(3) bekezdését a 2014: XXI. törvény 23. §-a hatályon kívül helyezte.
42 A 11. § (1) bekezdés c) pontja a 2010: CXXX. törvény 40. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
43 Lásd az 5/1998. (III. 6.) HM, a 11/2002. (VIII. 12.) MeHVM rendeletet, a 49/2012. (XI. 30.) BM utasítást.
44 A 11. § (6) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 103. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
45 A 11. § (7) bekezdését a 2010: LXXXVI. törvény 18. §-a iktatta be, szövege a 2010: CXLVII. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
46 A 11/A. §-t a 2010: XL. törvény 13. §-a iktatta be.
47 A 11/A. § (1) bekezdése a 2011: CCVII. törvény 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 11/A. § (4) bekezdés h) pontja a 2011: CCVII. törvény 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 12. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdésének v) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 103. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
50 A 12/A. §-t a 2012: XCVI. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2014: XXI. törvény 23. §-a.
51 A 13. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 40. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
52 A 13. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdés v) pontja, a 2011: CLXXI. törvény 13. § c) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 13. § (4) bekezdését a 2010: CXXX. törvény 40. § (7) bekezdése iktatta be.
54 A 14. § (4) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdésének v) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 103. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
55 A 14. § (4) bekezdés i) pontját a 2014: CIX. törvény 2. §-a iktatta be.
56 A 14. § (4) bekezdés j) pontját a 2014: CIX. törvény 2. §-a iktatta be.
57 A 14/A. §-t a 2013: CCXXXIX. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be.
58 A 14/B. §-t a 2013: CCXXXIX. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be.
59 A 15. § (3) bekezdése a 2012: XXXVI. törvény 158. § (6) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 17. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CXXI. törvény 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
61 A 17. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CLXXI. törvény 3. § e) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 17. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: CLXXI. törvény 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 18. § (2) bekezdése a 2009: CLV. törvény 43. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
64 A 19. § a 2013: LXXII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
65 A 19. § (3) bekezdését a 2014: CIX. törvény 31. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
66 A 19/A. §-t a 2014: CIX. törvény 3. §-a iktatta be.
67 A 19/B. §-t megelőző alcímet a 2014: CIX. törvény 4. §-a iktatta be.
68 A 19/B. §-t a 2014: CIX. törvény 4. §-a iktatta be.
69 A 20. § (1) bekezdése a 2011: CCVII. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
70 A 20. § (2) bekezdése a 2011: CLXXI. törvény 3. § d) pontja, a 2014: CIX. törvény 30. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
71 A 20. § (3) bekezdése a 2012: CCXIV. törvény 109. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
72 Lásd az 1/1997. (II. 26.) TNM rendeletet.
73 A 22. § (1) bekezdés a) pontját a 2014: CIX. törvény 31. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
74 A 22. § (1) bekezdés d) pontja a 2011: CLXXV. törvény 106. §-a szerint módosított szöveg.
75 Lásd a 2/1997. (II. 26.) TNM rendeletet.
76 A 23. § (2) bekezdése a 2014: CIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
77 A 24. § a 2009: CLV. törvény 43. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
78 A 25. §-t a 2015: XLII. törvény 368. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
79 A 30. § (3) bekezdése a 2011: CXII. törvény 88. § (3) bekezdése, a 2011: CXI. törvény 47. §-a szerint módosított szöveg.
80 A 30. § (4) bekezdése a 2009: CLV. törvény 43. § (12) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
81 Lásd az 5/1999. (X. 27.)TNM rendeletet.
82 A 36. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 263. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 36. § (1) bekezdés c) pontja a 2009: CLV. törvény 35. § (3) bekezdésével megállapított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
84 A 37. § (6) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
85 A 38. § a 2011: CCVII. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
86 A 39. § (3) bekezdése a 2013: LXXII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
87 A 40. § (3) bekezdése az 1996. évi LXVI. törvény 39. §-ával megállapított, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 26. pontja szerint módosított szöveg.
88 A 41. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdésének v) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 41/A. §-t a 2010: XL. törvény 14. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXXI. törvény 49. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 42. § (1) bekezdését a 2009: CLV. törvény 43. § (12) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
91 A 43. § a 2010: CXLVII. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
92 A 44. § (2) bekezdése a 2007: XC. törvény 20. § (5) bekezdésének b) pontja, a 2011: CXLI törvény 56. §-a szerint módosított szöveg.
93 A 45. § eredeti szövegének megjelölését a 2010: XL. törvény 15. §-a (1) bekezdésre változtatta.
94 A 45. § (2) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2011: CCVII. törvény 31. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 45. § (3) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be.
96 A 45. § (4) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be.
97 A 45. § (5) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be.
98 A 45. § (6) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be.
99 A 45. § (7) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be.
100 A 45. § (8) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be.
101 A 45. § (9) bekezdését a 2010: XL. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2011: CCVII. törvény 31. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
102 Az Alkotmánybíróság 2/2014. (I. 21.) AB határozata alapján a 48. § (1) bekezdése alkalmazásánál alkotmányos követelmény, hogy a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója nem szabad belátása alapján, hanem csak akkor tagadhatja meg a tájékoztatást, ha annak teljesítése nemzetbiztonsági érdeket sértene vagy mások jogát sértené; a bíróság felülvizsgálja a főigazgató nemzetbiztonsági érdek vagy mások jogainak sérelmére mint a megtagadási döntés feltételére való hivatkozása megalapozottságát.
103 A 48. § (2) bekezdése a 2011: CXII. törvény 88. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
104 A 48. § (3) bekezdése a 2009: CLV. törvény 43. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
105 Az 51. § (1) bekezdés bevezető szövegrésze a 2009: CLV. törvény 43. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
106 Az 51. § (2) bekezdése a 2011: CXII. törvény 88. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
107 Az 52. §-t a 2011: CXI. törvény 49. §-a hatályon kívül helyezte.
108 Az 54. § (1) bekezdésének j) pontja a 2003: C. tövény 185. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
109 Az 54. § (2) bekezdése a 2011: CXLI. törvény 55. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
110 Az 55. § (4) bekezdésének második mondata a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdésének v) pontja szerint módosított szöveg.
111 Az 56. § a 2010: CXLVII. törvény 40. §-ával megállapított szöveg.
112 Az 57. § (1) bekezdése az 1998: LXXXV. törvény 12. §-ával megállapított, a 2010: CXLVII. törvény 110. § (1) bekezdés c) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 103. § (1) bekezdése, a 2011: CLXXI. törvény 3. § f) pontja szerint módosított szöveg.
113 Az 58. § (1) bekezdése a 2011: CLXXI. törvény 3. § g) pontja szerint módosított szöveg.
114 Az 58. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdésének v) pontja szerint módosított szöveg.
115 Az 58. § (3) bekezdésének első mondata a 2006: CIX. törvény 170. § (1) bekezdésének v) pontja szerint módosított szöveg.
116 Lásd a 32/2013. (XI. 22.) AB határozatot.
117 Az 58. § (4) bekezdése a 2013: LXXII. törvény 23. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
118 A 60. § (2) bekezdése a 2009: CLV. törvény 43. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
119 A 61. §-t megelőző alcím a 2010: CXLVII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
120 A 61. § a 2010: CXLVII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
121 A 62. § a 2009: CLV. törvény 35. § (4) bekezdésével megállapított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
122 A 63. § (3) bekezdésének második mondata az 1996: LXXXIII. törvény 64. §-ának (5) bekezdésével megállapított szöveg.
123 A 63. § (4) bekezdését az 1997: CV. törvény 40. §-ának (16) bekezdése iktatta a szövegbe. Hatályos 1998. január 1. napjától.
124 A 63. § (5) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 204. §-a iktatta be.
125 A 63. § (6) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 204. §-a iktatta be.
126 A 64. § (4) bekezdését az 1997: CXVI. törvény 63. §-a iktatta be, szövege a 2009: CLV. törvény 43. § (12) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
127 Lásd az 1992: XXXVIII. törvényt.
128 A 65. § a 2001: XCIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
129 A 68. § a 2014: CIX. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
130 A 69. § a 2014: CIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
131 A 70. § a 2014: CIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
132 A 71. § a 2014: CIX. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
133 A 71/A. §-t megelőző alcímet a 2014: CIX. törvény 10. §-a iktatta be.
134 A 71/A. §-t a 2010: CXLVII. törvény 43. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXII. törvény 28. § a) pontja, újonnan a 2014: CIX. törvény 11. §-a iktatta be.
135 A 71/B. §-t a 2010: CXLVII. törvény 43. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXII. törvény 28. § a) pontja, újonnan a 2014: CIX. törvény 12. §-a iktatta be.
136 A 71/C. §-t a 2010: CXLVII. törvény 43. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXII. törvény 28. § a) pontja, újonnan a 2014: CIX. törvény 13. §-a iktatta be.
137 A 71/D. §-t a 2010: CXLVII. törvény 43. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXII. törvény 28. § a) pontja, újonnan a 2014: CIX. törvény 14. §-a iktatta be.
138 A 72. §-t megelőző alcímet a 2014: CIX. törvény 15. §-a iktatta be.
139 A 72. § a 2014: CIX. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
140 A 72/A. §-t megelőző alcímet a 2014: CIX. törvény 17. §-a iktatta be.
141 A 72/A. §-t a 2013: LXXII. törvény 14. §-a iktatta be, szövege a 2014: CIX. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
142 A 72/B. §-t megelőző alcímet a 2013: LXXII. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2014: CIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
143 A 72/B. §-t a 2013: LXXII. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2014: CIX. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
144 A 72/C. §-t megelőző alcímet a 2013: LXXII. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2014: CIX. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
145 A 72/C. §-t a 2013: LXXII. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2014: CIX. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
146 A 72/D. §-t megelőző alcímet a 2014: CIX. törvény 23. §-a iktatta be.
147 A 72/D. §-t a 2013: LXXII. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2014: CIX. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
148 A 73. § a 2006: CIX. törvény 126. § (2) bekezdésének h) pontja, a 2009: CLV. törvény 43. § (7) bekezdése, a 2012: LXXXVI. törvény 37. §-a szerint módosított szöveg.
149 A 74. § a) pontja a 2011: CCVII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
150 A 74. § f) pontját a 2009: CLV. törvény 35. § (10) bekezdése iktatta be; alkalmazására lásd e módosító törvény 39–40. §-át.
151 A 74. § g) pontját a 2013: LXXII. törvény 18. §-a iktatta be.
152 A 74. § h) pontját a 2013: LXXII. törvény 18. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2014: CIX. törvény 31. § e) pontja.
153 A 74. § i) pontját a 2013: LXXII. törvény 18. §-a iktatta be.
154 A 74. § i) pont ib) alpontja a 2014: CIX. törvény 30. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
155 A 74. § i) pont id) alpontja a 2014: CIX. törvény 30. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
156 A 74. § i) pont ih) alpontja a 2014: CIX. törvény 30. § (4) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
157 A 74. § i) pont io) alpontja a 2014: CIX. törvény 30. § (4) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
158 A 74. § i) pont ip) alpontja a 2014: CIX. törvény 30. § (4) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
159 A 74. § iv) pontját a 2013: CCXLI. törvény 31. § (2) bekezdése iktatta be.
160 A 75. § (1) bekezdését a 2007: XC. törvény 20. § (5) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
161 A 76/A. §-t megelőző alcímet a 2013: LXXII. törvény 19. §-a iktatta be.
162 A 76/A. §-t a 2013: LXXII. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2014: CIX. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
163 A 76/B. §-t a 2013: CCXXXIX. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
164 A hatálybalépés időpontja 2014. január 7.
165 A 76/C. §-t a 2014: CIX. törvény 26. §-a iktatta be.
166 A hatálybalépés időpontja 2014. december 31.
167 A hatálybalépés időpontja 2014. december 31.
168 A 77. § (1) bekezdése a 2013: LXXII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
169 Lásd a 97/2015. (IV. 10.) Korm. rendeletet.
170 Lásd a 253/2004. (VIII. 31.) Korm. rendeletet.
171 Lásd a 180/2004. (V. 26.) Korm. rendeletet.
172 A 77. § (1) bekezdés d) pontját a 2014: CIX. törvény 31. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
173 Lásd a 1232/2009. (XII. 30.) Korm. határozatot.
174 A 78. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2014: XXI. törvény 22. §-a szerint módosított szöveg.
175 Lásd a 36/2015. (VII. 22.) MvM rendeletet.
176 Lásd az 5/1999. (X. 27.) TNM rendeletet.
177 Lásd a 39/2007. (X. 10.) HM rendeletet, a 62/2012. (XII. 11.) BM rendeletet.
178 A 78. § (1a) bekezdését a 2012: XCVI. törvény 4. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2014: XXI. törvény 23. §-a, újonnan a 2014: CIX. törvény 27. §-a iktatta be.
179 Lásd a 19/2015. (IV. 10.) MvM rendeletet, a 15/2015. (IV. 10.) BM rendeletet, a 20/2015. (IV. 10.) EMMI rendeletet, a 18/2015. (IV. 10.) FM rendeletet, a 2/2015. (IV. 10.) HM rendeletet, a 7/2015. (IV. 10.) IM rendeletet, az 1/2015. (IV. 10.) KKM rendeletet, a 12/2015. (IV. 10.) NGM rendeletet, a 18/2015. (IV. 10.) NFM rendeletet, az 1/2015. (XII. 7.) MK rendeletet.
180 A 78. § (3) bekezdését a 2014: XXI. törvény 23. §-a hatályon kívül helyezte.
181 A 79. §-t és az azt megelőző alcímet a 2011: CXII. törvény 88. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
182 A 79/A. §-t megelőző alcímet a 2011: CCVII. törvény 29. §-a iktatta be.
183 A 79/A. §-t a 2011: CCVII. törvény 29. §-a iktatta be.
184 A 79/A. § a) pontja a 2014: CIX. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
185 A 79/A. § c) pontja a 2013: LXXII. törvény 21. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
186 A 79/A. § e) pontja a 2013: LXXII. törvény 21. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
187 A 79/A. § f) pontját a 2013: LXXII. törvény 21. § (3) bekezdése iktatta be.
188 A 80. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 232. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: XL. törvény 16. §-a iktatta be.
189 A 80. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 232. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: XL. törvény 16. §-a iktatta be.
190 A 80. § a) pontját a 2012: CLXXXI. törvény 49. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
191 A 80. § b) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 49. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
192 A 81. §-t a 2006: VII. törvény 16. § (3) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte.
193 A 82–84. §-okat a 2002: I. törvény 308. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
194 A 85. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 232. pontja hatályon kívül helyezte.
195 A 87. §-t a 2011: LXVI. törvény 38. § (1) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
196 A 88. §-t a 2001: XL. törvény 103. § (8) bekezdésének m) pontja hatályon kívül helyezte.
197 A 89. §-t a 2007: CLXXI. törvény 17. § (9) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
198 A 90. §-t a 2009: CLV. törvény 43. § (12) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
199 A 91. §-t a 2004: CV. törvény 209. §-ának 9. pontja hatályon kívül helyezte.
200 Az 1. számú melléklet 9. pontja a 2011: CXI. törvény 47. §-ával megállapított szöveg.
201 Az 1. számú melléklet 14. pontját a 2010: CLVIII. törvény 122. § (10) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CXLIII. törvény 12. §-a.
202 Az 1. számú melléklet 15. pontját a 2011: CXII. törvény 88. § (2) bekezdése iktatta be.
203 A 2. számú melléklet a 2013: LXXII. törvény 22. §-ával megállapított, a 2014: CIX. törvény 29. §-a szerint módosított szöveg.
204 A 3. számú mellékletet a 2013: LXXII. törvény 28. § b) pontja hatályon kívül helyezte.


text:
Ezüst fenyő - 60+ ajánlat (min. 2 éj) - A Bodrogi Kúria Wellness Hotel Inárcs akciós csomagajánlata
Bodrogi Kúria info
Bodrogi Kúria Wellness Hotel Inárcs ajánlata
Az ajánlat 2020. december 23-ig érvényes, a kiemelt időszakok és ünnepnapok kivételével, a 60. életévüket betöltött vendégek részére.
Szállás (legalább az egyik vendégnek szükséges a 60. életév betöltése)
Biliárd, ping-pong, csocsóasztal használata, társasjátékok, kártyajátékok használata
2020. január 1. és december 23. között:
Kétágyas szobában hétköznap: 47.600 Ft/2 fő/2 éj
Kétágyas szobában hétköznap: 52.800 Ft/2 fő/2 éj
fedett úszómedence • szabadtéri úszómedence • szauna • Fitnessz center • masszázs • élménymedence • infraszauna • finnszauna • merülőmedence • svéd masszázs • Medence • Pezsgőfürdő
4.1 / 5 - 98 szavazat az elmúlt évben
3.9 / 5 - 89 szavazat az elmúlt évben
Lászlóné Kovács Tünde: "A személyzet kedves,az ételek rettenetesen finomak voltak.A kinti jakuzzi élmény volt."
Dr.Hajdúné Dr. Ruzsics Gabriella Erzsébet: "Igazi gasztronómiai élményt nyújtanak az izletes,házias jellegű étkek,rendkívül gazdag a választék,minden speciális igényt is kielégítően!"
Papp-Kaderják Vanda: "Nekem extrán tetszett a panorámás étterem, kivilágítva, és a szintén panorámás medence. Gyönyörű volt! "
Csomag: Ezüst fenyő - 60+ ajánlat (min. 2 éj)
Szobatípus: Válassz Apartman - félpanzióval Lakosztály - félpanzióval Standard szoba - félpanzióval
A Bodrogi Kúria Wellness Hotel legkésőbb 1 munkanapon belül (de általában ennél hamarabb) e-mailben elküldi ajánlatát. Korábban vendégeink átlagosan 3 óra alatt kapták meg a Bodrogi Kúria Wellness Hotel ajánlatát.
Már 373 vendég értékelte a szálláshelyet és átlagosan 4.47 pontot ért el az 5-ből, ami nagyon jónak számít.
A Bodrogi Kúria Wellness Hotel itt látható árai kiemelkedően versenyképesek, ezt a szálláshely szerződésben garantálja.
Bodrogi Kúria Wellness Hotel Inárcs - vissza

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria