text:
Gyakori kérdések | nonprofit.hu
adományozás civil szervezetek foglalkoztatás forrásszervezés környezetvédelem munkavállalás működés pályázatírás zöld önkéntesség Tovább Kedves Látogatók! Jelen útmutatók a szervezetek könnyebb eligazodását szolgálják, nem tekinthetőek teljeskörű tájékoztatásnak. A pontos jogszabályok megismeréséhez olvassa el az érintett jogszabályokat.További információt talál még különböző kormányzati oldalakon:civil.info.hu - az EMMI Civil Kapcsolatok FőosztályaNAV információs füzet (2013-as) Hirdetés Gyakori kérdések
Alapítvány — mi az?
Alapítványt tartós, közérdekű célra lehet létrehozni. Vannak zárt alapítványok, döntő többségük azonban nyitott. A létrehozáshoz alapító vagyon szükséges, amelyet az alapító bocsát a szervezet rendelkezésére. Az alapító saját elhatározása... További információ Alapítvány — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Civil társaság – mi az? Egyszerű civil szervezeti formaTermészetes személyek, - legalább két fő - hozhatják létrenem gazdasági érdekű közös céljaik megvalósítására, közösségi célú tevékenységük összehangolásáravagyoni hozzájárulás nélkül is létrehozhatóa polgári jogi... További információ Civil társaság – mi az? tartalommal kapcsolatosan
Hogyan kell létrehozni a civil társaságot? A társaság létrehozása nem igényel bírósági, vagy hatósági bejegyzést, regisztrációt. Az alapító tagok egy társasági szerződésben megjelölik a célokat, az együttműködés formáját, a társaság szervezetét és képviseletét. Nincs formai kényszer, a... További információ Hogyan kell létrehozni a civil társaságot? tartalommal kapcsolatosan
Magyarországon 2007. július 1-től alapíthatunk nonprofit gazdasági társaságot. Ezekre a társaságokra a gazdasági társaságokról szóló törvény (Gt.) vonatkozik, s ezeket alapítani, működtetni e szerint lehet.Akkor érdemes nonprofit gazdasági... További információ Mi az a nonprofit gazdasági társaság? tartalommal kapcsolatosan
Milyen fajtái vannak a nonprofit gazdasági társaságoknak?
Bármely gazdasági társasági formában létrehozható.Nonprofit közkereseti társaság (nonprofit kkt.)Nonprofit betéti társaság (nonprofit bt.)Nonprofit korlátolt felelősségű társaság (nonprofi kft.)Nonprofit részvénytársaság (nonprofit zrt. vagy... További információ Milyen fajtái vannak a nonprofit gazdasági társaságoknak? tartalommal kapcsolatosan
A nonprofit kft. egy olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott törzsbetétekből álló törzstőkével alakul, és amelynél a tag kötelezettsége fő szabály szerint a társasággal szemben csak törzsbetétének szolgáltatására terjed ki. Minimális... További információ Nonprofit kft. — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A nonprofit bt. egy olyan gazdasági társaság — a kkt. egyik fajtája- amelyben a társaság tagjai üzletszerű, közös gazdasági tevékenységre vállalnak kötelezettséget úgy, hogy az egyik tag felelőssége a társasági vagyon által nem fedezett... További információ Nonprofit bt. — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A nonprofit kkt. egy olyan személyegyesülés, amelyben a két vagy több tag korlátlan és egyetemleges felelősségük mellett arra vállalnak kötelezettséget, hogy üzletszerű közös gazdasági tevékenységet végeznek. A társaság alapításához minimális... További információ Nonprofit kkt. — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Nonprofit rt. — mi az?
A nonprofit részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű részvényekből álló alaptőkével alakul. A társaság lehet nyílt vagy zárt. Minimális tőke követelménye 5 millió Forint.A társaságra vonatkozó... További információ Nonprofit rt. — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Mit jelent, hogy egy szervezet jogi személyiséggel rendelkezik?
A civil szervezet a bírósági nyilvántartásba vételtől számít jogi személynek. Ehhez teljesítenie kell a jogszabályokban meghatározott feltételeket. Létrejötte után saját nevében vállalhat kötelezettségeket és illetik meg a jogok.A jogi... További információ Mit jelent, hogy egy szervezet jogi személyiséggel rendelkezik? tartalommal kapcsolatosan
A képviselő szerv az a képviselő, vagyis a szervezet nevében aláíró személy, ő jeleníti meg egy külső, harmadik fél felé a szervezetet.Fő szabály szerint egyesület és alapítvány esetében is magánszemély a képviselő. A képviseleti jog megosztható,... További információ Mi a képviselő szerv? tartalommal kapcsolatosan
Mi a kezelő szerv?
Kezelő szerv csak alapítványok esetében van, általában a kuratórium az. A kezelő szerv egy személy is lehet, de testületet is ki lehet jelölni. Amennyiben az alapító testületet jelöl ki, akkor ezt a testületi kezelő szervet nevezzük... További információ Mi a kezelő szerv? tartalommal kapcsolatosan
Egyesület esetében az ügyintéző szerv a legfőbb szerv két ülése közti időszakban az operatív feladatokat ellátó testület (például elnökség, intéző bizottság).Alapítvány esetében ügyintéző szerv nincs. (A kezelő szerv látja el ezt a... További információ Mi az ügyintéző szerv? tartalommal kapcsolatosan
A vezető tisztségviselő fogalmát (ki minősül vezetőnek) a Civiltv. (2. §, 29. pont) határozza meg annak érdekében, hogy kire vonatkozzanak az átláthatóság érdekében az összeférhetetlenségi szabályok.Vezető tisztségviselő:az alapítvány... További információ Vezető tisztségviselő — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Helyzetfelmérés — mi az?
A szervezet külső és belső környezetének értékelése. További információ Helyzetfelmérés — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A stratégiai tervben megfogalmazott feladatok úgy kapcsolódnak a stratégiai célokhoz, mint a célok a küldetéshez, a küldetés a jövőképhez. Egy szervezetnek több stratégiai célja is lehet, és mindegyikhez több feladat is kapcsolódhat. A jól... További információ Egy szervezet feladatai — mit értünk ez alatt? tartalommal kapcsolatosan
Minden szervezetnek egyedi stratégiai céljai vannak. Ideális esetben világos irányt mutatnak, reálisak, a kimenetre koncentrálnak.Feladatok: úgy kapcsolódnak a stratégiai célokhoz, mint a célok a küldetéshez, a küldetés a jövőképhez. Egy... További információ Stratégiai cél — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A szervezet központi értékei. A szervezeti értékeket érdemes nyíltan megfogalmazni, és ugyanannyira fontos, hogy az érintettek azokat tiszteletben tartsák és aszerint dolgozzanak. Szervezeti érték lehet például a másság tisztelete, a hatékonyság,... További információ Szervezeti értékrend — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A szervezet legfőbb célja, amiért tenni kíván. Általában hosszú távú jövőbe mutat; röviden, egy mondatban van megfogalmazva; bárki számára érthető. Ugyanazzal a jövőképpel több szervezet is rendelkezhet. További információ Jövőkép — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Küldetés — mi az?
Néhány mondatos megfogalmazása annak, hogy az adott civil szervezet melyik utat választotta a jövő felé. Jellemzői: választ ad a következő kérdésekre: kik vagyunk, kiért/miért dolgozunk (esetleg: hogyan dolgozunk és mely földrajzi területen... További információ Küldetés — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A SWOT analízis egy egyszerű módszer, mely a szervezet értékelését segíti. A SWOT négy angol szó (Strengths=erősségek, Weaknesses=gyengeségek, Opportunities=lehetőségek, Threats=veszélyek) kezdőbetűjének összevonásából született kifejezés. Néhány... További információ SWOT-analízis — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Már működő szervezetek tudják ezt a módszert használni, amely a már futó programok felülvizsgálatát, mérlegelését segíti. A fő szempont, hogy hogyan viszonyul a program a szervezet küldetéséhez és mennyire veszi figyelembe a környezeti... További információ Portfolió-analízis — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A szervezet akkor szerez közhasznú státuszt, amikor közhasznú szervezetként nyilvántartásba lett véve. Ezt viszont kérvényezni kell a bíróságnál, legkorábban a második lezárt üzleti évet követően.A szervezetnek a létesítő okiratában kell... További információ Hogyan szerezhető meg a közhasznú minősítés? tartalommal kapcsolatosan
A közhasznú szervezetet a közhasznú besorolás nélküli szervezetek alapvető kedvezményein túl az alábbi kedvezmények illetik meg:-	állami, közigazgatási, költségvetési szerv közszolgáltatási szerződést csak akkor köthet, ha az érintett civil... További információ Milyen kedvezmények illetik meg a közhasznú szervezeteket? tartalommal kapcsolatosan
A szervezet szolgáltatásai elérhetőek, célcsoportja túlmutat a szervezet tagjain, munkavállalóin, önkéntesein, és ez a közhasznúsági mellékletéből látható, kimutatható.frissítve: 2012.03.30. További információ Mit jelent az, hogy a szervezet hozzájárul a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez? tartalommal kapcsolatosan
Csak a társasági adó alanya jogosult a társasági adóval kapcsolatos kedvezmények, így az adományhoz kapcsolódó kedvezmény érvényesítésére is.a) Nem kell megnövelni az adományozó adózás előtti eredményét az adomány címen nyújtott támogatás (pénz,... További információ Milyen kedvezmények illetik a közhasznú szervezetet támogatókat? tartalommal kapcsolatosan
A közhasznú alapítványból, közalapítványból annak létesítő okiratában rögzített közhasznú céljával összhangban a magánszemély részére kifizetett azon összeg, amelyet az oktatási intézményekben folytatott tanulmányokra, kutatásra, külföldi... További információ Mik a közhasznú szervezet szolgáltatásait igénybe vevők személyi jövedelemadó kedvezményei? tartalommal kapcsolatosan
Mi a közhasznú cél?
A közhasznú cél a közhasznú tevékenység szervezeten belüli konkrét megvalósítási formája, amiért a szervezet létrejött.frissítve: 2012.03.30. További információ Mi a közhasznú cél? tartalommal kapcsolatosan
A CivilTv. ismeri a tartós adományozás fogalmát is. Ez azt jelenti, hogy a közhasznú szervezet és támogatója között írásbeli szerződés jön létre. Ebben a szerződésben a támogató vállalja, hogy a szerződéskötés évében és az azt követő három évben... További információ Mi a tartós adományozás? tartalommal kapcsolatosan
Mi a közcélú tevékenység?
A közcélú tevékenység a közhasznú tevékenységnél tágabb fogalom. A közcélú tevékenység személyek csoportja által a csoportnál tágabb közösség érdekében végzett tevékenység. (Amennyiben a tevékenység nem sérti más, a célcsoporthoz nem tartozó... További információ Mi a közcélú tevékenység? tartalommal kapcsolatosan
Kötelező tartalmi elemek: VII. fejezet 34. § (1/a), 37. §A létesítő okirat meg kell jelölje, hogy milyen közhasznú tevékenység(ek)et folytat, e közhasznú tevékenység(ek)et mely közfeladat(ok)hoz kapcsolódóan végzi, továbbá hogy e... További információ Milyen kötelező tartalmi elemei vannak a létesítő okiratnak közhasznú szervezetek esetében? tartalommal kapcsolatosan
A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt – annak megszűnését megelőző két évben legalább... További információ Mi az a kizáró ok, vagy korlátozás? tartalommal kapcsolatosan
mindkét fél (a kiállító és a támogató) azonosító adatait, így a nevét, a székhelyét, az adószámát,az adomány összegét,a támogatott célt.Az igazolást a támogatás-nyújtás időpontjában, de legkésőbb az adóév végéig kell a támogató rendelkezésére... További információ Mit kell tartalmaznia az adományozót kedvezményre jogosító igazolásoknak, és hogyan kell kiadni? tartalommal kapcsolatosan
Minden civil szervezetnek - nem csak a közhasznú jogállásúaknak! - az éves beszámoló mellé közhasznúsági mellékletet is kell készíteni 2013-tól kezdve. A közhasznúsági melléklet tartalmazza:a szervezet által végzett közhasznú... További információ A közhasznúsági melléklet — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Meddig kell elkészíteni a beszámolót és a közhasznúsági mellékletet?
A fentiek szerint elkészült számviteli beszámolót és/vagy a közhasznú beszámolót a legfőbb szervnek tárgyévet követő év május 31-ig el kell fogadni és letétbe kell helyezni, tehát nem addig kell elkészíteni! Az elfogadás módját a létesítő... További információ Meddig kell elkészíteni a beszámolót és a közhasznúsági mellékletet? tartalommal kapcsolatosan
A közhasznú szervezet számviteli beszámolójának kiegészítő melléklete tartalmazza:a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott támogatás, adomány (támogatási program) keretében felhasznált összegeket... További információ Közhasznú szervezeteknek milyen egyéb adatokat kell megadniuk a számviteli beszámoló kiegészítő mellékletében? tartalommal kapcsolatosan
A beszámolót és mellékleteit az OBH részére kell megküldeni (vagy a képviselő, vagy az adóhatóságnál bejelentett könyvelő, ügyvéd), amivel a letétbe helyezési és a közzétételi kötelezettségnek is eleget teszünk.Az alábbi dokumentumokat kell... További információ A letétbe helyezés és közzététel módja tartalommal kapcsolatosan
A szervezet nevében a beszámolót beküldheti:törvényes képviselő, ügyvéd, ügyvédi iroda, jogtanácsos, adószakértő, adótanácsadó, könyvelő, könyvelő cég képviselője, képviseleti jogát igazoló nagykorú alkalmazottfrissítve: 2012.03.30. További információ Ki küldheti be a beszámolót? tartalommal kapcsolatosan
Felügyelő szerv (továbbiakban felügyelő bizottság) létrehozása csak akkor kötelező,ha a szervezet közhasznú minősítést szeretne és várható éves bevétele meghaladja az 5 millió forintot. A felügyelő bizottság feladata, hogy az ügyintéző és... További információ A felügyelő bizottság — mit kell tudni róla? tartalommal kapcsolatosan
Melyek a felügyelő szerv feladatai, jogai, kötelezettségei?
A felügyelő szerv (VII. fejezet 41.§ (1-5) ellenőrzi a közhasznú szervezet működését és gazdálkodását. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a... További információ Melyek a felügyelő szerv feladatai, jogai, kötelezettségei? tartalommal kapcsolatosan
Fontos tudni, hogy a könyvvizsgáló és a felügyelő szerv nem váltja ki egymást, tehát ha van akár önként, akár kötelezően megválasztott könyvvizsgáló, a felügyelő szerv akkor sem mellőzhető, ha a könyvvizsgálat kötelező választás feltételei... További információ Akkor is kell felügyelőbizottság, ha könyvvizsgáló vizsgálja a szervezet pénzügyeit? tartalommal kapcsolatosan
Hány főből kell, hogy álljon a felügyelőbizottság?
A felügyelő szerv létszámára vonatkozóan a jogszabály nem ad minimum létszámot, tehát a felügyelő szerv egy személy is lehet, azonban a bíróság általában legkevesebb 2 fős felügyelő bizottságot fogad el. A gyakorlatban leggyakoribb a 3-5 fős... További információ Hány főből kell, hogy álljon a felügyelőbizottság? tartalommal kapcsolatosan
Ki lehet felügyelőbizottsági tag?
A felügyelő szervnek nem kötelező pénzügyi-számviteli szakembernek, könyvvizsgálónak lenni, szakmai gyakorlat sem követelmény. Összeférhetetlenségi és kizárási ok nem állhat fenn vele szemben!frissítve: 2012.03.29. További információ Ki lehet felügyelőbizottsági tag? tartalommal kapcsolatosan
Ki választja és kéri fel a felügyelőbizottsági tagokat?
Alapítvány esetén a felügyelő szervet az alapító választja és kéri fel, egyesület esetén a legfőbb szerv választja meg.frissítve: 2012.03.30. További információ Ki választja és kéri fel a felügyelőbizottsági tagokat? tartalommal kapcsolatosan
Hogy kell szabályozni, leírni a felügyelőbizottság működését?
A felügyelő szerv saját maga által meghatározott ügyrend szerint ellenőriz. Ez azt jelenti, hogy a felügyelő szerv saját maga határozza meg a szervezet nagyságától, felépítésétől, tevékenységétől függően, hogy évente hányszor szeretne ülésezni,... További információ Hogy kell szabályozni, leírni a felügyelőbizottság működését? tartalommal kapcsolatosan
Mikor lehet megszüntetni felügyelőbizottságot?
Ha a felügyelő szervet megválasztottuk, akkor annak működését akkor lehet megszűntetni, ha az éves bevétel huzamosabb ideig —legalább 2 évig- nem éri el az éves 5 millió forintos bevételi határt.frissítve: 2012.03.30. További információ Mikor lehet megszüntetni felügyelőbizottságot? tartalommal kapcsolatosan
A felügyelő szervnek nem kötelező pénzügyi-számviteli szakembernek, könyvvizsgálónak lenni, szakmai gyakorlat sem követelmény.frissítve: 2012.03.29. További információ Ki lehet felügyelőbizottsági tag? tartalommal kapcsolatosan
Ha a felügyelő szervet megválasztottuk, akkor annak működését akkor lehet megszüntetni, ha az éves bevétel huzamosabb ideig - legalább 2 évig - nem éri el az éves 5 millió forintos bevételi határt.frissítve: 2012.03.30. További információ Mikor lehet megszüntetni felügyelőbizottságot? tartalommal kapcsolatosan
Mikor kötelező felügyelő bizottság létrehozása?
Ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az éves 5 millió forintot, kötelező felügyelő szerv megválasztása.Felügyelő szerv önként is bármikor választható.Közhasznú szervezet egyszemélyes legfelsőbb szerve esetén kötelező bevételtől... További információ Mikor kötelező felügyelő bizottság létrehozása? tartalommal kapcsolatosan
Milyen működési szabályzatot, ügyrendet kell felállítani a felügyelő bizottságnak?
Az ügyrendnek tartalmaznia kell, hogy az ülést ki hívja össze milyen rendszerességgel ülésezik hol ülésezik a napirendet milyen módon közlik a tagokkal kiket kell meghívni az ülésre milyen döntési arányban szavaznak szavazategyenlőség esetén... További információ Milyen működési szabályzatot, ügyrendet kell felállítani a felügyelő bizottságnak? tartalommal kapcsolatosan
Alapítvány - mi az?
Alapítványt tartós, közérdekű célra lehet létrehozni.Vannak zárt alapítványok, döntő többségük azonban nyitott.A létrehozáshoz alapító vagyon szükséges, amelyet az alapító bocsát a szervezet rendelkezésére.Az alapító saját elhatározása alapján,... További információ Alapítvány - mi az? tartalommal kapcsolatosan
Nyitott alapítvány — mi az?
Ha egy alapítvány nyitott vagy nyílt, ahhoz bármely bel- és külföldi természetes és jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság csatlakozhat, amennyiben az alapítvány céljával egyetért, azt támogatni kívánja pénz és/vagy egyéb... További információ Nyitott alapítvány — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Zárt alapítvány — mi az?
Zárt az alapítvány akkor, ha az alapító nem engedi meg az alapítványhoz való csatlakozást. Zárt alapítványnak adományt sem lehet felajánlani, illetve ha fel is ajánlanak neki, azt nem fogadhatja el. Zárt alapítvány esetében ugyanis az alapító a... További információ Zárt alapítvány — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Milyen célra lehet alapítványt létrehozni? Az alapítványt tartós, közérdekű célra lehet létrehozni.A jogszabályok nem határozzák meg, hogy mit kell a tartósság és közérdekűség fogalmán érteni, de ezeket a fogalmakat nem is lehet jogszabályban rögzíteni.frissítve: 2012.03.28. További információ Milyen célra lehet alapítványt létrehozni? tartalommal kapcsolatosan
Mi lehet tartós cél?
Az alapítványi célokat, nem vagy csak igen ritkán lehet meghatározott idő alatt megvalósítani. Ezért az alapítványok gyakorlatilag határozatlan időre jönnek létre, ami viszont már minden esetben tartósnak mondható. Természetesen nem kizárt egy... További információ Mi lehet tartós cél? tartalommal kapcsolatosan
Mi lehet közérdekű cél?
A közérdekűség fogalmát már értelmezte a bírói gyakorlat. E szerint közérdekű a cél elsősorban akkor, ha az a társadalom vagy egy szélesebb közösség érdekét szolgálja. Persze itt is felvetődik a kérdés, hogy hány embert értünk szélesebb közösség... További információ Mi lehet közérdekű cél? tartalommal kapcsolatosan
Alapító vagyon nélkül alapítvány nem hozható létre. Annak mértéke a jogszabályokban nem meghatározott, ezért nehéz megítélni, hogy mekkora és milyen összetételű legyen. Hogy az alapító vagyon elegendő-e, azt a bíróság dönti el az alapítvány... További információ Alapító vagyon — mit kell róla tudni? tartalommal kapcsolatosan
Pénzbeli alapító vagyon rendelkezésre bocsátásának célszerű menete: az aláírt alapító okirattal és az alapító vagyonnal az alapító elmegy a kiválasztott pénzintézethez és ott egy letéti számlát nyitnak az alapítvány részére. Erre befizeti az... További információ Mi a teendő pénzbeli alapító vagyon esetén? tartalommal kapcsolatosan
Mi a teendő ha az alapító vagyon ingó vagy ingatlan dolgokat, vagyoni értékű jogokat tartalmaz?
Ingó vagy ingatlan dolgok, vagyoni értékű jogok alapító vagyonként átadásakor ajándékozás valósul meg, azaz az alapító szintén egyoldalú jogügylettel az alapítványnak térítésmentesen átadja a nem pénzbeli javakat.Ennek lebonyolításához ingatlan... További információ Mi a teendő ha az alapító vagyon ingó vagy ingatlan dolgokat, vagyoni értékű jogokat tartalmaz? tartalommal kapcsolatosan
Az alapítványnak, mint minden jogi személynek székhellyel kell rendelkezni. A székhely a központi ügyintézés, ügyvezetés helye. A székhely címe a hivatalos kézbesítési cím, tehát ha ez változik, az alapítványnak elemi érdeke a változást... További információ Az alapítvány székhelye — mit kell róla tudni? tartalommal kapcsolatosan
Az alapítvány neve - milyen legyen?
Az alapítvány nevét úgy kell kitalálni, hogy az megfeleljen a névkizárólagosság, a névvalódiság és a névszabatosság követelményének.A névkizárólagosság azt jelenti, hogy nevének minden más hasonló működési körben tevékenykedő alapítványtól... További információ Az alapítvány neve - milyen legyen? tartalommal kapcsolatosan
A kuratórium tagjai közül az alapítónak ki kell jelölni az alapítvány képviselőjét is. A képviselő az a személy, aki az alapítványt “megszemélyesíti”. Jellemzően a gyakorlatban ez azt jelenti, hogy az alapítvány nevében az ő aláírása... További információ Ki lehet az alapítvány képviselője? tartalommal kapcsolatosan
Az alapító okirat egy írásbeli egyoldalú nyilatkozat, amelyben az alapító létrehozza az alapítványt.Mindig okirat, tehát szóban nem lehet alapítványt létrehozni. Az alapító okirat tartalmát részletesen egyik jogszabály sem sorolja fel tételesen,... További információ Alapító okirat — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Melyek az alapító okirat kötelező tartalmi elemei?
Az alapítvány neveAz alapítvány céljaAz alapítvány céljára rendelt vagyon és annak felhasználási módjaAz alapítvány székhelyeAmikor közhasznú minősítést kér az alapítvány (legkorábban 2. lezárt üzleti évet követően), akkor a közhasznúság kötelező... További információ Melyek az alapító okirat kötelező tartalmi elemei? tartalommal kapcsolatosan
Létezik-e minta létesítő okirat (alapító okirat vagy alapszabály)?
Egyesület és alapítvány esetében a jogszabály meghatároz mintaokiratot (11/2012. (II. 29.) KIM 41-42. melléklete), amelyet nem kötelező használni, viszont ha a mintaokirat alapján készül el a létesítő okirat, és ez a körülmény feltüntetésre... További információ Létezik-e minta létesítő okirat (alapító okirat vagy alapszabály)? tartalommal kapcsolatosan
Az alapítványhoz való csatlakozás lehetősége és esetleges feltételeiA célok elérési módjának részletes leírása, megvalósításuk módjaAz alapítvány gazdálkodására vonatkozó rendelkezésekAz alapítvány szerveinek működésére vonatkozó rendelkezésekAz... További információ Milyen nem kötelező tartalmi elemei lehetnek az alapító okiratnak? tartalommal kapcsolatosan
Módosítható-e az alapítvány alapító okirata?
Amennyiben az alapító okiratban változtatás szükséges — a név, az eredeti célok és vagyonának sérelme nélkül — azt csak az alapító teheti meg. Ha több alapító van, akkor az alapítók együttesen, egyhangúan tehetik meg a módosítást. Ha... További információ Módosítható-e az alapítvány alapító okirata? tartalommal kapcsolatosan
Mit jelent az, hogy a szervezet célja szerinti besorolását jogszabályban meghatározott módon kell megadni?
A 11/2012 KIM rendelet 40. mellékletében találhatóak az űrlapok kitöltését segítő kódtárak, így az alapítvány célja szerinti besorolása és a besorolás kódja.frissítve: 2012.03.29. További információ Mit jelent az, hogy a szervezet célja szerinti besorolását jogszabályban meghatározott módon kell megadni? tartalommal kapcsolatosan
magánszemély: egy vagy többen egyidejűlegjogi személy: azaz jogi személyiséggel rendelkező szervezet, például kft.jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság: azaz betéti társaság (bt.) vagy közkereseti társaság (kkt)Más, például szülői... További információ Ki lehet alapítvány alapítója? tartalommal kapcsolatosan
Alapítvány adományozójának lehetnek-e alapítói jogai?
Nem.Az alapítvány céljaival, működésével egyetértők adománnyal segíthetik az alapítvány munkáját. Akik így segítik az alapítványt, azokat a Ptk. csatlakozónak tekinti. A gyakorlatban a csatlakozók fogalma megtévesztő, mert olyan többlet jogokat... További információ Alapítvány adományozójának lehetnek-e alapítói jogai? tartalommal kapcsolatosan
bizonyos feltételekkel tagja lehet a kuratóriumnakjogosult az alapítvány kezelő szervét, vagyis a kuratóriumot kijelölni, a kijelölést visszavonni és új kezelő szervet állítani, ha a kezelő szerv tevékenységével az alapítvány céljainak... További információ Milyen jogai és kötelességei vannak egy alapítvány alapítójának? tartalommal kapcsolatosan
A nyilvántartásba vételi kérelem tartalmát (kérelem tartalma és csatolandó mellékletek listája) a 2011. CLXXXI. tv. II. fejezetének 7. pontja tartalmazza. Alapítványok esetében további adatok is szükségesek, amelyeket a IV. fejezet 21. pontja... További információ Mit kell tartalmaznia a nyilvántartásba vételi kérelemnek és mit kell hozzá csatolni? tartalommal kapcsolatosan
Amennyiben az alapító megszűnik vagy elhalálozik, a meglévő, illetve még élő személy(ek) gyakorolják tovább az alapító jogokat. Az alapító az alapító okiratban kijelölheti, hogy halála, megszűnése esetén ki gyakorolja majd az alapító jogokat.Ez a... További információ Mi történik, ha az alapítvány alapítója meghal? tartalommal kapcsolatosan
Hogyan kell bejelentkezni , benyújtani a nyilvántartásba vételi kérelmet ?
Az alapítványokat és egyesületeket a szervezet székhelye szerinti illetékes törvényszék veszi nyilvántartásba. A nyilvántartásba vételi kérelmet az alapítónak egy példányban, űrlapon kell benyújtani. Az űrlapok a www.birosag.hu oldalon... További információ Hogyan kell bejelentkezni , benyújtani a nyilvántartásba vételi kérelmet ? tartalommal kapcsolatosan
Az elektronikusan beadandó dokumentumok (az elektronikusan beadott kérelmek kivételével) is papír alapon születnek meg, azokat digitalizálni szükséges. Az okirat akkor tekintendő elektronikus okirati formába átalakítottnak, ha az okirat... További információ Hogyan lesz elektronikus okirat a papír alapú okiratból? tartalommal kapcsolatosan
Mi történik a nyilvántartásba vételi kérelem benyújtása után? A bíróság a beérkezett kérelmet és mellékleteit megvizsgálja, hogy azok tartalmilag és formailag megfelelnek-e a jogszabályi követelményeknek. Minden döntését végzésben közli az érintettekkel elektronikusan vagy postán, attól függően, milyen úton... További információ Mi történik a nyilvántartásba vételi kérelem benyújtása után? tartalommal kapcsolatosan
Mi történik, ha a nyilvántartásba vételi kérelem hiányos?
Ha a kérelem és mellékletei hiányosak, a bíróság a hiányosságokat végzésben sorolja fel, s a hiányosságok pótlására határidőt tűz ki. A hiánypótlási határidő nem lehet több, mint 45 nap. A hiánypótló végzésnek a bíróság által feltárt összes... További információ Mi történik, ha a nyilvántartásba vételi kérelem hiányos? tartalommal kapcsolatosan
Alapítványt létrehozni végrendeleten keresztül lehet-e?
Az alapítvány speciális alapítási módja, ha a magánszemély végrendeletben hozza létre az alapítványt.Ebben az esetben a végrendeletnek kell tartalmazni az alapító okirat kellékeit. Végrendeleti úton alapított alapítványról a bíróságot értesíteni... További információ Alapítványt létrehozni végrendeleten keresztül lehet-e? tartalommal kapcsolatosan
A kuratórium az alapítvány kezelő szerve, azaz az alapítás után ő rendelkezik az alapítvány további sorsáról. Az alapítás után a kezelő szerv az általános ügydöntő, ügyvezető és képviseleti szerv. Dönt az alapítvány stratégiai kérdéseiben, a... További információ A kuratórium — mi az? tartalommal kapcsolatosan
A kuratórium, azaz kezelő szerv létszámát célszerű páratlan számú testületként létrehozni a döntések egyértelmű meghozatala érdekében. A kuratórium létszámára nincs törvényi minimum-maximum korlát. A leggyakoribb a 3-5-7 fős kuratóriumi testület.... További információ Mekkora legyen a kuratórium létszáma? tartalommal kapcsolatosan
Az, akit az alapító erre felkér, illetve a feladatot elvállalja. A kuratórium tagjai jellemzően magánszemélyek. Nem kizárt, hogy a kuratórium tagja szervezet legyen, de ebben az esetben a szervezet nevében eljáró személyt is meg kell jelölni.... További információ Ki lehet a kuratórium tagja? tartalommal kapcsolatosan
A kuratóriumnak tagja lehet az alapító, de abban döntő befolyást sem közvetlenül, sem közvetve nem gyakorolhat. Tehát az alapító nem lehet a kuratórium elnöke, ha az elnök egyben az alapítvány képviselője is. Az alapító közeli hozzátartozói vagy... További információ Tagja lehet-e az alapító a kuratóriumnak? tartalommal kapcsolatosan
A kuratórium összetételét esetleg tisztségeit az alapító okiratban rögzíteni kell, ami azt jelenti, hogy a kuratórium tagjait név, lakcím megjelöléssel kell szerepeltetni az alapító okiratban. Ha a kuratóriumon belül elnököt, helyettest vagy... További információ Hogyan kell a kuratórium tagjait kinevezni? tartalommal kapcsolatosan
A kuratórium tagjai magánvagyonukkal az alapítvány tartozásaiért nem felelnek. Ha a kuratórium tagja vagy tagjai feladatuk ellátása során harmadik személynek kárt okoznak, azért az alapítvány a felelős. Az így, az alapítványnak okozott kárért... További információ Milyen felelősségük van a kuratórium tagjainak? tartalommal kapcsolatosan
A kuratóriumi tagok tisztségük ellátásáért tiszteletdíjban, költségtérítésben részesülhetnek, ha ezt az alapító okirat nem tiltja. Téves azt hinni, hogy a kuratórium tagjainak ingyen és önkéntesen kell ellátni ezt a feladatot, de a gyakorlatban a... További információ Kapnak-e fizetést a kuratóriumi tagok? tartalommal kapcsolatosan
Hogy a kuratóriumi ülést ki, hogyan és milyen célokra hívja, hívhatja össze azt az alapító okiratban kell meghatározni. Ez a személy rendszerint a kuratórium elnöke (NEM az alapító!). Az ülés témáját is ő határozza meg, de a tagok is... További információ Kuratóriumi ülés: mit kell tudni róla? tartalommal kapcsolatosan
Igen, a kuratórium tagjai is végezhetnek külön szerződés alapján munkát az alapítvány részére — ez már értelemszerűen nem a kuratóriumi tisztség ellátása! —, de ebben az esetben nem vehetnek részt abban a döntésben, amely ezt lehetővé... További információ Végezhetnek-e a kuratórium tagjai szakmai munkát az alapítvány részére? tartalommal kapcsolatosan
Nem, a kuratórium tagjai az alapítvánnyal munkaviszonyban nem állhatnak, tehát a kuratóriumi tagság nem jelent munkaviszonyt. Viszont ők — illetve a képviselő — gyakorolja a munkáltatói jogokat az alapítvány dolgozói felett. A... További információ Munkaviszonyban állnak-e a kuratórium tagjai az alapítvánnyal? tartalommal kapcsolatosan
A kuratóriumi tagok, ha már nem kívánják feladatukat ellátni, írásbeli nyilatkozattal mondhatnak le tisztségükről. A lemondás csak személyesen történhet, testületileg nem lehet lemondani. Ha mégis testületileg szeretnének lemondani, ez esetben is... További információ Meddig tart a kuratóriumi tagok tisztsége? tartalommal kapcsolatosan
Ha az alapító nem nevezett az alapításkor kezelő szervet, vagy a kijelölt kezelő szerv nem vállalja a feladat ellátását, ebben az esetben a bíróság jelöl ki kezelő szervet. A bíróság ilyen esetben az alapítvány céljával vagy feladatával azonos,... További információ Mi történik, ha nincs vagy nem megfelelő a kuratórium? tartalommal kapcsolatosan
Az alapító új kuratóriumot jelölhet ki változásbejegyzési eljárással, amennyiben az alapítvány kezelő szerve veszélyezteti az alapítvány célját. A kérelemben foglaltakat a kezelő szerv vitathatja. Ha az eljárás során (leírása a CLXXXI.... További információ Hogyan jelölhet ki új kuratóriumot az alapító? tartalommal kapcsolatosan
Akkor tud lemondani, ha az alapító elfogadja a lemondását, és ki tud jelölni helyette egy másik elnököt. Amíg a bíróság nem jegyzi be a személycserét, addig ő marad az elnök.Lemondó nyilatkozatot az Iratminták menüből lehet letölteni!frissítve:... További információ Lemondhat-e kuratórium elnöke, amennyiben lemondásával veszélyezteti a szervezet működését? tartalommal kapcsolatosan
A kuratóriumi tagok jogosultak és kötelesek személyesen eljárni, tevékenységük során magukat meghatalmazott útján nem képviselhetik. Tehát nem lehet meghatalmazottat küldeni a kuratóriumi ülésre, hogy helyette szavazza meg például a beszámoló... További információ Ki képviselheti a kuratóriumi tagokat? tartalommal kapcsolatosan
Az alapítónak joga van az alapító okiratot módosítani, ha úgy látja jónak, vagy lehet a kuratórium /nem többségi!!!/ egyik tagja, s így ellenőrizni tudja az alapítványt.frissítve: 2012.03.30. További információ Az alapító hogyan tudja befolyásolni az alapítás után a szervezet működését? tartalommal kapcsolatosan
Az alapítónak nincs joga megvétózni a kuratórium döntését. További információ Az alapító megvétózhatja-e az alapítvány kuratóriumának a döntését? tartalommal kapcsolatosan
Az alapszabály az egyesület “alkotmánya”. Az egyesület alapszabálya az abban meghatározott célkitűzéseknek megfelelően biztosítja a szervezet demokratikus, önkormányzati elven alapuló működését, elősegíti a tagok jogainak és... További információ Az egyesület alapszabálya — mit kell róla tudni? tartalommal kapcsolatosan
Az alapszabályt a legfelsőbb szerv jogosult módosítani az alapszabályban meghatározott módon.Ha az alapszabályban a szervezet neve, székhelye, illetve a képviseletre jogosult személye változik, akkor azt a bíróságon kötelező bejelenteni. Ha a... További információ Lehet-e az egyesületi alapszabályt módosítani? tartalommal kapcsolatosan
Egyesület és alapítvány esetében a jogszabály meghatároz mintaokiratot (11/2012. (II. 29.) KIM 41-42. melléklete alapján), amelyet nem kötelező használni, viszont ha a mintaokirat alapján készül el a létesítő okirat, és ez a körülmény... További információ Létezik-e minta létesítő okirat (alapító okirat vagy alapszabály)? tartalommal kapcsolatosan
Közös szabály, hogy az ügyintéző, képviseleti szerv tagja az lehet,a) aki legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és b) a közügyek gyakorlásától nincs... További információ Mit kell tudni az egyesület ügyintéző, képviseleti szerveiről? tartalommal kapcsolatosan
Az egyesület szervezeteibe a tagok választhatóak. A választhatóság korlátja, hogy 18 év alatti személy nem lehet az egyesület képviselője. További korlát, hogy az egyesület ügyintéző és képviseleti szervének tagja csak az lehet, aki a közügyektől... További információ Ki kerülhet az egyesület képviseleti szerveibe? tartalommal kapcsolatosan
A képviselő a szervezet nevében aláíró személy, ő jeleníti meg külső, harmadik személy felé a szervezetet.A képviselő személyét az alapszabályban fel kell tüntetni, ha személye változik, akkor az alapszabályt is módosítani kell és a módosítást a... További információ Ki lehet az egyesület képviselője? tartalommal kapcsolatosan
Az egyesület élére nem kötelező elnököt választani, de a gyakorlatban minden egyesületnek van elnöke, aki az egyesület vezetője, ügyintéző szerve és képviselője is egyben. Nagy létszámú szervezet esetén több tagú elnökséget – általában 3-11... További információ Az elnök, elnökség, mint ügyintéző szervezet — mit kell róla tudni? tartalommal kapcsolatosan
Egyesület esetében az elnököt illetve a titkárt lehet-e főállásban alkalmazni?
Elnököt nem lehet, titkárt is csak abban az esetben, ha nem egyedüli képviselője a szervezetnek.frissítve: 2012.03.29. További információ Egyesület esetében az elnököt illetve a titkárt lehet-e főállásban alkalmazni? tartalommal kapcsolatosan
Tagi jogviszony — mit kell tudni róla?
Az egyesülési jog mindenkit megillető szabadságjog, és egyik alapvető elve az önkéntesség. A tag tehát kizárólag önkéntesen, szabad akaratából léphet be az egyesületbe, saját elhatározásából tartja fenn tagsági jogviszonyát, és azt szintén saját... További információ Tagi jogviszony — mit kell tudni róla? tartalommal kapcsolatosan
Az egyesület tagjai saját vagyonukkal az egyesület tartozásaiért nem felelnek. Az egyesület tisztségviselői e tisztségükben harmadik személynek okozott kárért az egyesület felel. A tisztségviselő az általa e minőségében az egyesületnek okozott... További információ Milyen felelősségi szabályok vonatkoznak az egyesületekre? tartalommal kapcsolatosan
Magánszemély, 18 év alatti személy is (de helyette törvényes képviselője tesz nyilatkozatot) és nem magyar állampolgár isJogi személyJogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság (közkereseti társaság, betéti társaság)frissítve: 2012.03.28. További információ Ki lehet egy egyesület tagja? tartalommal kapcsolatosan
A tag részt vehet az egyesület tevékenységében és rendezvényeinVálaszthat és választható az egyesület szerveibeKöteles eleget tenni az alapszabályban foglalt kötelességeinekAz egyesület természetes személy tagjai jogaikat csak személyesen... További információ Milyen kötelezettségei és jogai vannak az egyesületi tagoknak? tartalommal kapcsolatosan
Rendes tag: jogai és kötelezettségei az egyesület viszonylatában teljesekPártoló tag: aki az egyesület céljaival egyetértve vagyoni hozzájárulással támogatja annak működését, céljai elérését, de nem rendelkezik a rendes tag teljes... További információ Milyen különféle tagjai lehetnek egy egyesületnek? tartalommal kapcsolatosan
A tagságot nyilván kell tartani. A nyilvántartás módjára nincs egységes jogi szabályozás, ez minden egyesületnek a saját belső ügye. A tagnyilvántartásban nem lehet olyan adatokat tárolni, amely személyiségi jogot sért (például vallási... További információ A tagok nyilvántartása — mit kell róla tudni? tartalommal kapcsolatosan
A tag meghal vagy megszűnik. A tagsági jog nem örökölhető.A tag önkéntesen megszűnteti a jogviszonyát, az egyesületből kilépA tagot kizárjákKivételes esetben összeférhetetlenség következik be (például honvédség és rendvédelmi szervezetek tagjai... További információ Hogyan, mikor szűnik meg a tagsági viszony? tartalommal kapcsolatosan
Az egyesület speciális bevételi forrása a tagdíj. Célja, hogy egyrészt bevételi forrása legyen a szervezetnek, másrészt a szervezethez tartozást is erősítse, harmadrészt hogy a szervezet számára valamennyi vagyoni forrást biztosítson.A tagdíj... További információ Egyesületi tagdíj - mit kell róla tudni? tartalommal kapcsolatosan
Az alapítványokat és egyesületeket a szervezet székhelye szerint illetékes törvényszék veszi nyilvántartásba. A nyilvántartásba vételi kérelmet egy példányban, űrlapon kell benyújtani. Az űrlapok a www.birosag.hu oldalon találhatóak. Egyesület... További információ Hogyan kell bejelentkezni , benyújtani a nyilvántartásba vételi kérelmet ? tartalommal kapcsolatosan
A bíróság törli az alapítványt, ha az alapító okiratban meghatározott cél megvalósult, az idő eltelt (ennek feltétele, hogy határozott időre hozzák létre az alapítványt), a feltétel bekövetkezett. Ezen feltételek bekövetkeztét jellemzően az... További információ Milyen lehetséges módjai vannak az alapítvány megszűnésének? tartalommal kapcsolatosan
Feloszlás: ebben az esetben az egyesület feloszlását maga a tagság határozza el. A szervezet feloszlását a legfőbb szerv mondhatja ki, az alapszabályban meghatározott eljárás keretében és az ott meghatározott szavazati aránnyal. Ebben az esetben... További információ Melyek egy egyesület megszűnésének lehetséges esetei? tartalommal kapcsolatosan
Amennyiben az egyesületnek a megszűnéskor volt vagyona, azt elsősorban a tartozások kiegyenlítésére kell fordítani. Ha nincs tartozása, vagy a tartozások kifizetése után is maradt vagyona, akkor az alapszabály rendelkezése szerint kell a maradék... További információ Mi történik az egyesület vagyonával az egyesület megszűnésekor? tartalommal kapcsolatosan
Megszűnés esetén, a bírósági eljárás előtt – ha az alapító okirat erre vonatkozóan rendelkezést tartalmaz – a megmaradt vagyont át kell adni és ennek tényét a bíróság előtt igazolni kell. A vagyonátadás módja lehet pénzvagyon esetén... További információ Mi történik az alapítvány vagyonával? tartalommal kapcsolatosan
Az egyesület nem szüneteltethető, csak a legfelsőbb szerv által (közgyűlés) feloszlatható, amit be kell jelenteni a székhely szerint illetékes megyei törvényszéknél.Amennyiben a feloszlásról dönt az egyesület, végelszámolásnak van helye.... További információ Szüneteltethető-e egy egyesület tevékenysége? tartalommal kapcsolatosan
Ha a szervezet jogutód nélkül történő megszűnését határozta el (tehát nem az ügyészség kezdeményezte), kérelmet kell beadni a nyilvántartást vezető megyei törvényszékhez.Ennek tartalmát a 2011. évi CLXXXI. Tv. 25. és 26. §-a... További információ Nyilvántartásból való törlés iránti kérelem tartalma tartalommal kapcsolatosan
Az alapító okirat (alapítvány esetében) és az alapszabály (egyesület esetében) összefoglaló neve.frissítve: 2012.03.30. További információ Mi a létesítő okirat? tartalommal kapcsolatosan
Az új szabályok szerint 2014. július 1-től - addig nem!- a szervezet automatikusan kap adószámot a bejegyzéskor (a bíróság hivatalból kommunikált a NAV-val az adószám kiadásáról), ezt külön megkérni már nem kell.frissítve: 2012.03.28. További információ Az adószám megkérése hogyan történik? tartalommal kapcsolatosan
Az új szabályok szerint a szervezet automatikusan kap KSH-számot a bejegyzéskor (a bíróság hivatalból kommunikál a Központi Statisztikai Hivatallal a KSH-szám kiadásáról), ezt külön megkérni már nem kell.A KSH az adatgyűjtési feladatai során a... További információ KSH-szám megkérése hogyan történik? tartalommal kapcsolatosan
Az adószám kiadását követő 8 napon belül a szervezet képviselőjének vagy meghatalmazottjának (ez a meghatalmazott most jellemzően a könyvelő lesz) regisztráltatnia kell magát a központi elektronikus szolgáltató rendszer, vagyis az Ügyfélkapu... További információ Hogyan regisztrál a szervezet az Ügyfélkapura? tartalommal kapcsolatosan
A civil szervezeteknek is kell bankszámlát nyitni. A pénzintézetek száma szinte végtelen, a szervezet saját döntése, hogy melyiknél fogja vezetni bankszámláját. Nem kötelező ott bankszámlát nyitni, ahol alapítvány esetén az alapító vagyont... További információ Bankszámla nyitása hogyan történik? tartalommal kapcsolatosan
Ha a bíróságon nyilvántartott adatokban (a végzés adatai) változás következik be, a módosított létesítő okirattal és a változás bejegyzési kérelemmel kell kezdeményezni a bíróság felé, hogy a bíróság vezesse át a változást.Egyéb adatbejelentés... További információ Milyen bejelentési kötelezettsége van a szervezeteknek adatok változása esetén? tartalommal kapcsolatosan
A bíróság végzésben határoz a szervezet nyilvántartásba vételéről. A végzés a kézhezvételtől számított 15 nap eltelte után emelkedik jogerőre, ha ellene fellebbezés nem érkezik. A jogerős végzésben szerepel a jogerőre emelkedés napja, a bírósági... További információ Jogerős végzés — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Az aláírási címpéldány a szervezetet képviselő tisztségviselők aláírás képének azonosítására szolgál. Ez egy fontos biztosíték arra, hogy más ne járhasson el a szervezet képviseletében, ne vállalhasson a szervezet nevében kötelezettségeket, mint... További információ Aláírási címpéldány — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Jegyzőkönyv — mi az?
A jegyzőkönyvek igen fontos dokumentumok a civil szervezetek életében. Ezek dokumentálják a civil szervezet működését, tartalmazzák a döntéseket, a szavazati arányokat, és ezekből állapítható meg, hogy a civil szervezet nem csak működik, hanem... További információ Jegyzőkönyv — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Milyen esetekben kell jegyzőkönyvet készíteni?
A legfőbb szerv üléseiről, tehát a kuratórium vagy közgyűlés üléseiről, legalább évente egyszerAz ügyintéző szerv üléseiről, ha ezt a létesítő okirat előírja, például egyesület elnökségének üléseirőlA felügyelő szerv üléseiről, működése során... További információ Milyen esetekben kell jegyzőkönyvet készíteni? tartalommal kapcsolatosan
Jegyzőkönyv elnevezésA jegyzőkönyv készítésének helye és idejeMely szerv milyen ülésén készültJelenlévőkre utalás a jelenléti ívben, ha a jelenlévők felsorolhatók, akkor itt is felsorolhatók (például 3 tagú kuratórium ülésezik, akkor a 3 fő... További információ Mit tartalmaz a jegyzőkönyv? tartalommal kapcsolatosan
Milyen forrásokban és jogszabályokban lehet hivatalos információt kapni civil szervezetek szabályozásával kapcsolatban?
A Polgári Törvénykönyv (1959. évi IV. Törvény) vonatkozó rendelkezései2011. évi CLXXV. Törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil... További információ Milyen forrásokban és jogszabályokban lehet hivatalos információt kapni civil szervezetek szabályozásával kapcsolatban? tartalommal kapcsolatosan
A szervezet nevében a beszámolót beküldheti:törvényes képviselő,ügyvéd, ügyvédi iroda, jogtanácsos,adószakértő, adótanácsadó,könyvelő, könyvelő cég képviselője,képviseleti jogát igazoló nagykorú alkalmazottfrissítve: 2012.03.30. További információ Ki küldheti be a beszámolót? tartalommal kapcsolatosan
Hogyan kell az elektronikus beadványokat aláírni – kell-e minősített elektronikus aláírás?
7. § (1) A beadványokat elektronikus úton történő eljárás esetén kizárólag űrlapon lehet benyújtani.(2) Elektronikus úton történő eljárás esetén a beadványta) minősített elektronikus aláírással kell ellátni vagy b) a közigazgatási hatósági... További információ Hogyan kell az elektronikus beadványokat aláírni – kell-e minősített elektronikus aláírás? tartalommal kapcsolatosan
A változásbejegyzési eljárásra a szervezet nyilvántartásba vételére vonatkozó eljárási szabályokat kell alkalmazni. A változásbejegyzési kérelem tartalmát (kérelem tartalma és csatolandó mellékletek listája) a 2011. évi CLXXXI. Tv. II.... További információ Mit kell tartalmaznia a változásbejegyzési kérelemnek és mit kell hozzá csatolni? tartalommal kapcsolatosan
Mikor kell a változásokat a bíróságon bejegyezni?
A változásbejegyzési kérelmet a változásokat eredményező határozat elfogadását követő 60 napon belül be kell jelenteni a bíróságnak. A határidő elmulasztása esetén a bíróság törvényességi ellenőrzést kezdeményezhet az ügyészségnél.frissítve:... További információ Mikor kell a változásokat a bíróságon bejegyezni? tartalommal kapcsolatosan
Egy szervezet nemcsak a külvilággal kommunikál, hanem a vezetőség a dolgozókkal (sokszor több áttételen keresztül: osztályvezetők, csoportvezetők, stb.), az egyesület tagságával, a részvényesekkel, stb. és fordítva. Ez a belső kommunikáció, vagy... További információ Hogyan alakítsa ki egy nagyobb munkatársi létszámmal dolgozó szervezet a belső kommunikációs csatornáit és miért fontos ez? tartalommal kapcsolatosan
Hogyan válhat ismertebbé egy szervezet?
Ez a mindenkit foglalkoztató kérdés az egyik legösszetettebb kommunikációs probléma. Az ismertté válás lehetséges módja egyik oldalról a reklámozás, másik oldalról a szervezetten végzett kommunikáció, a következetes PR-tevékenység. Például, az... További információ Hogyan válhat ismertebbé egy szervezet? tartalommal kapcsolatosan
Az emberek egyedül is dolgoznak, ugyanakkor közösségben is. Ennek megfelelően figyelni kell a munkatársak egyéni ambícióit és a közös munkában a csoportdinamikát. Fontos tudnunk munkatársaink szakmai célkitűzéseit, készségeit, képességeit, s ezt... További információ Mire figyeljek az emberi erőforrás-fejlesztésénél? tartalommal kapcsolatosan
Milyen tervezési eszközök vannak, melyekkel biztosíthatom a szervezetem fenntarthatóságát?
Nagyon sok ilyen eszköz létezik az egyszerű megbeszélésektől a bonyolultabb vállaltirányítási szoftverekig. Néhány eszköz, amelyet civil szervezetek gyakran használnak (többféle menedzsment területhez köthetőek!):Készpénzforgalmi terv... További információ Milyen tervezési eszközök vannak, melyekkel biztosíthatom a szervezetem fenntarthatóságát? tartalommal kapcsolatosan
Egy civil szervezet számára a leggyakoribb bevételi lehetőségek: tagdíj, saját bevétel, vállalkozási bevétel, adományok (magán, vállalati, pénz, tárgyi eszköz, szolgáltatás stb.), 1%, pályázati- és projektbevételek. Fontos eldöntenünk, hogy mely... További információ Hol tudok információkat gyűjteni a forrásteremtés lehetőségeiről? tartalommal kapcsolatosan
Mivel a szervezeti kommunikáció – PR – fontos elem egy szervezet életében, fontos célzottan irányítani kommunikációnkat. Ismertségnövelő és kommunikációs csatornaként használható a saját honlap, rendszeres hírlevél vagy a... További információ Milyen eszközökkel tudom ismertebbé tenni a szervezetemet? tartalommal kapcsolatosan
A marketing-szemlélet nem arról szól, hogy valamit mindenáron el kell adni valakinek, hanem arról, hogy a munkánk eredményesebbé tételéhez (akár profitban mérjük az eredményt, akár társadalmi haszonban) szükséges az ügyfél szükségleteinek és... További információ Milyen marketingeszközöket tudok használni a szervezetemben? tartalommal kapcsolatosan
Civil Informatika
Kis irodának maximun 5 géppel, milyen szoftverekre van szüksége?
Azoknak a civil szervezeteknek, akik 10-nél kevesebb számítógéppel rendelkeznek, és nincs szükségük szerverre. Kiváló megoldás internetezésre, irodai alkalmazások (szövegszerkesztés, táblázatkezelés, prezentáció-készítés) futtatására. Az alábbi... További információ Kis irodának maximun 5 géppel, milyen szoftverekre van szüksége? tartalommal kapcsolatosan
Ajánlott csomag nagyobb irodáknak, 10 gép fölötti hálózatos működésben.
Azoknak a civil szervezeteknek, akik 10-nél több számítógépet használnak a hálózatban, vagy egyébként is szükségük van egy szerverre, ami irányítja az adatforgalmat, megszűri az internetezést és pluszszolgáltatásokat tartalmaz. Az alábbi csomag... További információ Ajánlott csomag nagyobb irodáknak, 10 gép fölötti hálózatos működésben. tartalommal kapcsolatosan
Ajánlott csomag 15 gép fölötti irodáknak
Azoknak a civil szervezeteknek, akik sok számítógéppel rendelkeznek vagy szükségük van az alap-szerverfunkciókon túl levelezőszerverre is. A levelezőszerver kiegészülhet adatbázisszerverrel is, amelyhez weblapkészítő és projektmenedzselő szoftver... További információ Ajánlott csomag 15 gép fölötti irodáknak tartalommal kapcsolatosan
Ajánlott minimum csomag 2 számítógépet használó irodáknak.
Azoknak a civil szervezeteknek, akiknek csak egy vagy két számítógépük van, és szeretnék minél olcsóbban megúszni a beszerzést. Az alábbi csomag egy 2 számítógépet használó irodára érvényes.2 db Windows XP vagy Vista upgrade (Hungarian) operációs... További információ Ajánlott minimum csomag 2 számítógépet használó irodáknak. tartalommal kapcsolatosan
A Munka Törvénykönyve - mi az?
Magyarországon az 2012. évi I. Tv szabályozza a munkavégzés jogi körülményeit. A Munka Törvénykönyvének mindig aktuális állapota itt elérhető. Fogalomtár További információ A Munka Törvénykönyve - mi az? tartalommal kapcsolatosan
Milyen foglalkoztatási jogviszonyokat hozhatnak létre civil szervezetek?
A civil szervezetek céljaikat emberi erőforrás nélkül nem tudják megvalósítani. A szervezetek mint jogi személyek a magánszemélyekkel az alábbi jogviszonyokat hozhatják létre:MunkaviszonyMegbízási jogviszonyVállalkozási jogviszonyÖnkéntes... További információ Milyen foglalkoztatási jogviszonyokat hozhatnak létre civil szervezetek? tartalommal kapcsolatosan
A munkaviszony olyan tartós jogviszony, amelyben a civil szervezet mint munkáltató áll jogviszonyban a magánszemély munkavállalóval. A civil szervezet ugyanúgy létesíthet munkaviszonyt a magánszemélyekkel, mint a gazdasági élet bármely... További információ Mi a munkaviszony? tartalommal kapcsolatosan
Mi a vállalkozási jogviszony?
A vállalkozási tevékenységet is a Polgári Törvénykönyv szabályozza (1959. évi IV. Tv. 389.§-401.§-ig).A vállalkozási tevékenység eredménykötelmet jelent, azaz a vállalkozó valamilyen munkával elérhető eredmény létrehozására vállal... További információ Mi a vállalkozási jogviszony? tartalommal kapcsolatosan
A megbízási jogviszony szabályait már a Polgári Törvénykönyv tartalmazza (1959. évi IV. Tv. 474.§-487.§-ig). Megbízási szerződés alapján a megbízott ügyellátásra kötelezett. E jogviszonyban a felek – a civil szervezetet itt most... További információ Mi a megbízási jogviszony? tartalommal kapcsolatosan
Határozott a munkaviszony, ha az konkrét időtartamra szól. Ennek hosszát naptárilag vagy más alkalmas módon (pl.: eseményhez kötve) kell meghatározni. Fontos tudni, hogy a munkavállaló ugyanannál a munkáltatónál összesen legfeljebb 5 évet tölthet... További információ Mi a különbség határozott és határozatlan munkaviszony között? tartalommal kapcsolatosan
Mi a tiszteletdíj?
A tiszteletdíj díjazás fizetése azért, hogy valaki az adott szervezetben valamilyen tisztség ellátását vállalta (pl. kuratóriumi tagnak, egyesületi elnöknek a tisztséggel járó pénz).Tiszteletdíj fizetésének lehetőségéről és összegéről alapítvány... További információ Mi a tiszteletdíj? tartalommal kapcsolatosan
A mindenkori kormány által meghatározott legkisebb összeg, amit munkabérként lehet kifizetni. Ettől eltérni csak kiemelt esetekben lehet. A 298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelete szerint 2012-ben a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló... További információ Minimálbér - mi az? tartalommal kapcsolatosan
A személyi alapbér a munkaszerződésben meghatározott pénzösszeg, amely a munkavállalónak a munkájáért egy meghatározott időegységre jár, ez a munkabér alapeleme. A személyi alapbér mértéke a felek megállapodásától függ, de semmiképp nem lehet... További információ Mit kell tudni a bérekről? tartalommal kapcsolatosan
Támogatott foglalkoztatás - mi az?
A Nemzetgazdasági Minisztérium Foglalkoztatáspolitikáért Felelős Államtitkársága évről évre meghirdet programokat a foglalkoztatás elősegítése érdekében.Az Aktuális programokról a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat weboldalán lehet... További információ Támogatott foglalkoztatás - mi az? tartalommal kapcsolatosan
A természetbeni juttatások alatt a béren kívüli ösztönzőket értjük, amelyek nem csak a multinacionális vállalatok munkatársai számára érhetőek el. Civil szervezeteknél még nem bevett szokás, pedig adómentesen vagy kedvezménnyel adhatóak,... További információ Természetbeni juttatás - mi az? tartalommal kapcsolatosan
Munkavállaló bejelentése az illetékes adóhivatalba a biztosítási jogviszony első napját megelőzően (azaz a munkába lépést megelőző napon), de legkésőbb a biztosítási jogviszony első napján, a foglalkoztatás megkezdése előtt történik. A jogviszony... További információ Melyek az új munkavállaló beléptetéséhez szükséges adminisztratív feladatok? tartalommal kapcsolatosan
1. Munkaszerződés2. Előző munkahelyen a kilépéskor kapott igazolások:adatlap (aktuális évi) a munkáltatótól származó jövedelmekről és a levont adóelőlegről;igazolás a (aktuális évi) kifizetett egészségbiztosítási- és nyugdíjjárulék alapot képző... További információ Milyen nyilatkozatok, igazolások szükségesek a munkaviszony létesítéséhez? tartalommal kapcsolatosan
Kötelező elemei:a felek neve, illetve megnevezése, a munkavállaló személyes adatai, a munkáltató címe, adószáma, cégjegyzékszáma;a munkavállaló bruttó személyi alapbére, munkaköre, munkavégzés helye (júliustól ez nem kötelező elem);A... További információ Munkaszerződés - mit kell tudni róla? tartalommal kapcsolatosan
Munkaköri leírás - mit jelent?
Munkaköri leírást minden munkavállalónak adni kell. A munkaköri leírásnak tartalmaznia kell a munkát betöltő nevét, a munkakör megnevezését (azonos a munkaszerződésben használt megnevezéssel), a közvetlen felettest, a közvetlen beosztottakat,... További információ Munkaköri leírás - mit jelent? tartalommal kapcsolatosan
Milyen folyamatos munkát igénylő kötelezettségei vannak a munkáltatónak?
Tájékoztatási kötelezettségMunkaköri leírás elkészítése és frissen tartásaMunkaszerződés módosítása bármilyen adat vagy körülmény változása eseténBérszámfejtésJelenléti ív vezetéseSzabadság kimutatások vezetéseA Munka Törvénykönyve előírja a... További információ Milyen folyamatos munkát igénylő kötelezettségei vannak a munkáltatónak? tartalommal kapcsolatosan
A legfontosabbak:Munkaidő-nyilvántartást (köznapi nevén: jelenléti ívet) kell vezetni, amelyből a munkában töltött idő egyértelműen kiderül (alkalmas a túlóra, szabadság, betegség, távollét, kiküldetés és egyéb munkaidő elemek nyilvántartására).... További információ Milyen kötelezettségei vannak a civil szervezetnek, ha munkaviszonyban foglalkoztatottja van? tartalommal kapcsolatosan
Mit kell tartalmaznia a munkaidő nyilvántartásnak?
Munkaidő-nyilvántartást (köznapi nevén jelenléti ív) kell vezetni, amelyből a munkában töltött idő egyértelműen kiderül (alkalmas a túlóra, szabadság, betegség, távollét, kiküldetés és egyéb munkaidő elemek nyilvántartására) A... További információ Mit kell tartalmaznia a munkaidő nyilvántartásnak? tartalommal kapcsolatosan
Munkaidő jelentés - mi az?
Munkaidő-jelentés a bérszámfejtés alapja. A munkaidő-jelentésnek tartalmaznia kell mindent, ami hatással lehet a munkavállaló fizetésére. Így a szabadságos napok számát, betegség miatti távolmaradást (táppénzes papírt csatolva), kiküldetési napok... További információ Munkaidő jelentés - mi az? tartalommal kapcsolatosan
A civil szervezetekre is az általános munkavédelmi előírások vonatkoznak. Viszont más dolgok vonatkoznak egy irodára, egy önkéntes tűzoltó vagy sportegyesületre, és így tovább. Ezzel kapcsolatban érdemes jogásztól, munkavédelmi szakembertől... További információ Munkavédelem - mit tegyen a nonprofit szervezet ezügyben? tartalommal kapcsolatosan
Civil szervezetként is megkövetelhetjük a profi, világos, átlátható önéletrajzokat, amennyiben ez számunkra fontos szempont. A for-profit szférában általában amerikai típusú önéletrajzot várnak el. Ezekből világosan kiolvasható a jelentkező... További információ Milyen önéletrajzokat kérjünk? tartalommal kapcsolatosan
Az interjú mind az interjúztatónak, mind az interjú alanyának nehéz feladat. Figyeljünk arra, hogy mindkét fél megtudja a számára releváns információkat. Számunkra is csak akkor lehet sikeres a kiválasztás, ha nem csak mi választunk, hanem a... További információ Milyen a jó interjú? tartalommal kapcsolatosan
A lehetséges fogadó szervezetek körét a 2005. évi LXXXVIII. Törvény (Önkéntes törvény) 3 §. d) pontja sorolja fel.Az új Civil Tv. bevezetésével eltörlésre került az a korlátozás, mely értelmében a civil szervezetek közül kizárólag a... További információ Milyen szervezet fogadhat önkéntest? tartalommal kapcsolatosan
Önkéntesség esetében mit jelent a "nem fogadó szervezet"?
Nem fogadó szervezet – amelyek nem lehetnek fogadó szervezetek, nem felelnek meg az önkéntes munka feltételeinek, vagy pedig nem jelentették be a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak az... További információ Önkéntesség esetében mit jelent a "nem fogadó szervezet"? tartalommal kapcsolatosan
A törvény részletesen meghatározza azt is, hogy ki lehet önkéntes.Önkéntes lehet:A cselekvőképes személyA korlátozottan cselekvőképes személyA 10. életévét betöltött, kiskorúsága miatt cselekvőképtelen személyfrissítve: 2012.03.30. További információ Ki lehet önkéntes? tartalommal kapcsolatosan
Igen, lehet, ám nem az egyesületi tagsági, tisztségviselői, kurátori jogviszonyból eredő kötelezettségei ellátására nézve. Tehát ugyanaz a személy állhat egyszerre tagsági és önkéntesi jogviszonyban is a szervezettel. Amikor részt vesz a... További információ Lehet-e egyesületi tag, tisztségviselő önkéntes? Lehet-e alapítvány kurátora önkéntes? tartalommal kapcsolatosan
Az önkéntes tevékenységről szóló jogszabályt 2005-ben fogadta el a parlament, majd 2005. október 1-vel lépett hatályba, s mára már a civil szervezetek körében ismert jogszabállyá vált.A törvény szerint önkéntes tevékenység az ún. fogadó... További információ Mi tekinthető önkéntes tevékenységnek? tartalommal kapcsolatosan
Mi nem minősül önkéntes tevékenységnek?
Az önkéntes véradásAz önkéntes tűzoltói tevékenységPolgári természetőri tevékenységA nem fogadó szervezeteknél és személyeknél más vagy mások javára végzett ellenszolgáltatás nélküli önkéntes tevékenységHa az önkéntes tevékenységet a személy maga... További információ Mi nem minősül önkéntes tevékenységnek? tartalommal kapcsolatosan
Az önkéntesek fogadása a törvény által meghatározott és rögzített önkéntes jogviszony keretében történhet, amely az önkéntes szerződéssel jön létre. A szerződés megkötésére ugyan történhet szóban is, de célszerű az esetleges ellenőrzések végett... További információ Hogyan jön létre önkéntes jogviszony? tartalommal kapcsolatosan
Írásbeli szerződés akkor szükséges ha:a felek közötti megállapodás legalább 10 napra, vagy határozatlan időre szól,nincs még az önkéntes tevékenységet végző személy 18 éves vagy annál fiatalabb, vagy nagykorú, de korlátozottan cselekvőképes, és... További információ Mikor nem elég a szóbeli megegyezés, azaz mikor kell önkéntes szerződést kötni? tartalommal kapcsolatosan
A szerződésben rögzíteni kell a szerződő felek adatain túl a konkrétan végzett önkéntes tevékenység tartalmát, a tevékenység ellátásának helyét, a közérdekű önkéntes tevékenységre fordítandó időt és a pihenő időt, valamint azon juttatások körét,... További információ Mit tartalmaz az önkéntes szerződés? tartalommal kapcsolatosan
Megszűnik az önkéntes szerződés:Ha az önkéntes meghal vagy cselekvőképtelenné válik;A fogadó szervezet jogutód nélkül megszűnik vagy a fogadó természetes személy meghal;A vállalt közérdekű önkéntes tevékenység teljesült;A szerződésben vállalt idő... További információ Hogyan szűnik meg az önkéntes szerződés? tartalommal kapcsolatosan
Hová és hogyan kell bejelentkezni, ha önkéntest kíván fogadni a szervezet?
Ahhoz, hogy valamely, a törvényben foglalt feltételeknek megfelelő szervezet önkéntest fogadjon, be kell jelentkeznie a Nemzeti Erőforrás Minisztériumba (jelenleg ez a minisztérium foglalkozik a civil kapcsolatokkal). A bejelentkezésekről... További információ Hová és hogyan kell bejelentkezni, ha önkéntest kíván fogadni a szervezet? tartalommal kapcsolatosan
Az önkéntes munka egy órára jutó értékének kiszámításánál a mindenkori legkisebb havi minimálbér százhatvanad részét kell figyelembe venni. (350/2011 (XII.30.) Korm. rend. 4§. (5) )frissítve: 2012.03.30. További információ Milyen értékben kell kiszámolni az önkéntes munka értékét? tartalommal kapcsolatosan
Végül, de nem utolsó sorban a jogszabály rögzíti azt is, hogy milyen juttatások adhatók az önkéntesnek. Ezzel a jogszabály elismeri a szervezeteknek az önkéntesek foglalkoztatásával kapcsolatban felmerült költségeit. Ez azért is fontos, mert így... További információ Milyen juttatások adhatók az önkéntesnek? tartalommal kapcsolatosan
Milyen nyilvántartást kell vezetni az önkéntesekről?
Az önkéntesekről és a nekik adott juttatásokról a szervezetnek nyilvántartást kell vezetni, melyet 5 évig kell megőrizni. A nyilvántartás lényegében egy tartalmas önkéntes szerződéssel, valamint a juttatásokat egyedileg tartalmazó adatgyűjtéssel... További információ Milyen nyilvántartást kell vezetni az önkéntesekről? tartalommal kapcsolatosan
Ha valaki még nincs 18 éves, vagy elmúlt annyi de korlátozottan cselekvőképes, akkor csak olyan feladatot kaphat, amely megfelel életkorának és/vagy testi-lelki fejlettségi szintjének.Ha valaki 16-18 éves, akkor naponta maximum 4,5 óra, hetente... További információ Milyen speciális körülményeket kell figyelembe vennie a civilszervezetnek, ha valaki önkéntesként kezd dolgozni nála? tartalommal kapcsolatosan
Milyen egyéb kérdésben lehet még a PR-szakember segítségét kérni? (a teljesség igénye nélkül)
a). Szakmai kapcsolatok: a szervezet szakterületéhez kapcsolódó tudományos, oktatási, szakmai és érdekképviseleti szervezetekkel történő kommunikáció szervezése.b). Támogatás: szponzorálás és mecenatúrac). Kisebbségi kapcsolatok: a társadalomban... További információ Milyen egyéb kérdésben lehet még a PR-szakember segítségét kérni? (a teljesség igénye nélkül) tartalommal kapcsolatosan
A marketing „társadalmi és vezetési lépések láncolata, melynek során az egyének és a csoportok termékeket és értékeket alkotnak s cserélnek ki egymás között, mialatt kielégítik szükségleteiket és igényeiket” (Philp Kotler: Marketing... További információ Mi a marketing? tartalommal kapcsolatosan
Mik a másodlagos (szekunder) információk?
A mások által már összegyűjtött, közzétett információk, mint például tanulmányok, statisztikák, adatbázisok, korábbi piackutatási eredmények, sajtóinformációk, éves jelentések, szerveztek kiadványai stb. A másodlagos információk összegyűjtése... További információ Mik a másodlagos (szekunder) információk? tartalommal kapcsolatosan
Mik az elsődleges (primer) információk?
A primer kutatás első kézből való információgyűjtést, adatfelvételt jelent. Módszerei például a véleménykutatás, a megkérdezés, kísérlet, motivációkutatás, amelyek eszközei a személyes, telefonos vagy postai megkérdezések, a csoportinterjúk,... További információ Mik az elsődleges (primer) információk? tartalommal kapcsolatosan
A public relations egy szervezet kommunikációjának a szervezését jelenti. Célja, hogy tájékoztasson, bizalmat építsen ki és tartson fenn az adott szervezet iránt, valamint kölcsönös előnyökön alapuló kommunikációs kapcsolatokat hozzon létre a... További információ Mi az a PR? tartalommal kapcsolatosan
Pozícionálás - mi az?
Meghatározzuk, hogy a termékünk vagy szolgáltatásunk helyét a kínálati palettán, azaz összegezzük az ajánlatunk fontosabb előnyeit és megkülönbözető jegyeit (mi az az egyedi jelleg, ami megkülönbözteti a szolgáltatásunkat/termékünket a többi... További információ Pozícionálás - mi az? tartalommal kapcsolatosan
Milyen alcsoportokat hozhatunk létre egy célcsoporton belül?
A támogatók célcsoportját feloszthatjuk például állami támogatókra, az üzleti szektor szereplőire, magánszemélyekre és civil szervezetekre. Ezek bármelyikét további csoportokra oszthatjuk, például a magánszemélyeket: alkalomszerű adakozók,... További információ Milyen alcsoportokat hozhatunk létre egy célcsoporton belül? tartalommal kapcsolatosan
Milyen formai és tartalmi követelményeknek kell eleget tennie egy bemutatkozó anyagnak?
A szervezetet adott helyzetben a róla szóló bemutatkozó kiadvány képviseli. Az ebből nyert (akár első) információk döntőek lehetnek, ezért fontos, hogy bizonyos tartalmi és formai követelményeknek eleget tegyen. Mivel jelentős kiadásokkal jár egy... További információ Milyen formai és tartalmi követelményeknek kell eleget tennie egy bemutatkozó anyagnak? tartalommal kapcsolatosan
Mit jelent a célcsoportunk igényeinek felmérése?
A kiválasztott célcsoport meghatározása után jó alaposan meg kell ismernünk annak termékek, szolgáltatások, programok iránti igényét Az igényfelmérés részei:a felmérés céljának meghatározása, azaz mit akarunk megtudni;másodlagos (szekunder)... További információ Mit jelent a célcsoportunk igényeinek felmérése? tartalommal kapcsolatosan
Piackutatás - mit kell tudni róla?
A piackutatás információgyűjtési, elemzési és értékelési folyamat, melynek során információkat szerzünk többek között a piacunkról, a piaci szereplőkről vagy a piaci jelenségekről.A piackutatás nem csupán a marketingtervezés alapjaként, hanem a... További információ Piackutatás - mit kell tudni róla? tartalommal kapcsolatosan
Marketing akciócélok kitűzése - mit jelent?
Az akciócélok meghatározása a konkrét és mérhető célok kitűzését jelenti. Ennek során definiáljuk, hogy milyen eredményeket milyen időkeretek között kívánunk elérni.Érdemes egy ideális és egy minimális célt meghatároznunk. (Például szervezetünk a... További információ Marketing akciócélok kitűzése - mit jelent? tartalommal kapcsolatosan
Milyen marketingkommunikációs eszközöket használhatunk termékünk, szolgáltatásunk népszerűsítéséhez?
reklám: nyomtatott sajtó (napilapok, hetilapok, magazinok, szaklapok stb.), szabadtéri és beltéri eszközök (plakátok, reklámtáblák, molinók, járműreklám stb.), rádió, televízió, internet, mozidirekt marketing (telefonmarketing, nyomatott vagy... További információ Milyen marketingkommunikációs eszközöket használhatunk termékünk, szolgáltatásunk népszerűsítéséhez? tartalommal kapcsolatosan
Marketingterv - mi az?
Ahhoz, hogy az elképeléseinkből, ötleteinkből valóban megvalósítható marketing tevékenység kerekedjen, érdemes a marketing folyamatokat világos, jól értelmezhető és végrehajtható marketingtervekbe (stratégiai és akciótervek) foglalni.A... További információ Marketingterv - mi az? tartalommal kapcsolatosan
A célcsoport meghatározása, kiválasztása - mit kell tudni róla?
A nonprofit szervezet esetében három fő célcsoportot különböztetünk meg: az ügyfeleket/klienseket,a támogatókat,az önkénteseket.1. Első lépésként el kell döntenünk, hogy ezek közül melyiket vesszük célba a termékünkkel vagy szolgáltatásunkkal.2.... További információ A célcsoport meghatározása, kiválasztása - mit kell tudni róla? tartalommal kapcsolatosan
Melyek a marketingeszközök tervezésének lépései?
Ha már kijelöltük a célcsoportunkat és tisztában vagyunk az igényeivel, itt az idő, hogy meghatározzunk a marketingeszközöket. A marketing négy fő eszközét együttesen 4P-nek vagy marketing-mixnek nevezzük:1. A termék megtervezése (Product) Egy... További információ Melyek a marketingeszközök tervezésének lépései? tartalommal kapcsolatosan
Melyek a sajtóval való kapcsolattartás alapvető kérdései?
A hiteles információk továbbításának egyik legfontosabb eszköze a sajtóval való közvetlen kapcsolattartás, vagyis az újságírók rendszeres informálása. Ennek alapfeltétele, hogy az eljuttatandó üzenet hírértékű legyen. A hírek megfogalmazása,... További információ Melyek a sajtóval való kapcsolattartás alapvető kérdései? tartalommal kapcsolatosan
Hogyan kell megszervezni egy rendezvényt úgy, hogy abból a legtöbbet profitáljunk?
A szervezethez kapcsolódó rendezvény nem egy különálló, izolált esemény, amely már másnap feledésre van ítélve, hanem az imázsépítésnek egy olyan eleme, amely közvetlen, személyes kommunikációt tesz lehetővé a célcsoporttal, és hosszútávú... További információ Hogyan kell megszervezni egy rendezvényt úgy, hogy abból a legtöbbet profitáljunk? tartalommal kapcsolatosan
Milyen bevételei lehetnek a civilszervezeteknek?A civil szervezet alapcél szerinti bevétele: -	tagdíj (csak egyesületnél) -	az alapítótól kapott befizetés, valamint az alapító által az alapítvány... További információ Milyen bevételei lehetnek a civilszervezeteknek? tartalommal kapcsolatosan
Tipikus forrászszervezési célok - néhány példa?
2009-ben az éves adományok mértékét 10 százalékkal emeljük, hogy biztosítani tudjuk a nyugdíjasoknak nyújtott szabadidős szolgáltatást.A falunap megszervezéséhez 200.000 forint bevételre van még szükségünk, hogy fedezni tudjuk a színpadállítás... További információ Tipikus forrászszervezési célok - néhány példa? tartalommal kapcsolatosan
Milyen elemekből épül fel a forrásszervezési terv?
A célok és alcélok pontos, számszerűsíthető megfogalmazása;Az egyes célokhoz kapcsolódó célcsoportok, kommunikációs és forrásszervezési módszerek meghatározása;A céltól, célcsoporttól és módszertől függő üzenet, illetve összefoglaló... További információ Milyen elemekből épül fel a forrásszervezési terv? tartalommal kapcsolatosan
Legnagyobb arányban a nők, illetve a 31-40 éves korosztályba tartozók adományoznak. Ezen felül a házassági vagy élettársi kapcsolatban élő 2 gyermekes családokra legjellemzőbb az adakozás, iskolázottsági szint szerint pedig az egyetemet és... További információ Kik az egyéni adományozók? tartalommal kapcsolatosan
Ki lehet a szervezetem egyéni adományozója?
A lehetséges egyéni adományozókat az alábbi szempontok figyelembevételével gyűjthetjük össze a legkönnyebben.Készítsünk ezekről a személyekről egy részletes adatbázist, amely segítségével a későbbiekben könnyen elérhetjük, felkereshetjük őket... További információ Ki lehet a szervezetem egyéni adományozója? tartalommal kapcsolatosan
Az egyéni adományozók a szervezetetpénzbeli (pl. csekken befizetett, bankszámlaszámra küldött, online adományozott vagy gyűjtődobozba bedobott módon), vagytárgyi eszközökkel (pl. ruhák, bútorok stb.) támogathatják,de felajánlhatják... További információ Milyen formában támogathatnak az egyéni adományozók? tartalommal kapcsolatosan
Az adományok értéke egy adományozóra számítva éves szinten leginkább 1000 forint és 5000 forint között változik, de az adományozók egynegyede 1000 forint alatti összeget adományoz. A támogatók mintegy 20 százaléka ad csak 10 ezer forint feletti... További információ Milyen összegű adományokat ajánlanak fel az egyéni adományozók és milyen gyakorisággal? tartalommal kapcsolatosan
A vállalati adományozásra vonatkozó tanulmányok alapján a vállalatok közel kétharmada vallja magát adományozónak.Legtöbb forrást az 1 milliárd forintnál nagyobb árbevétellel dolgozó nagyvállalatok nyújtják a civil szervezeteknek, azonban ezek a... További információ Kik a vállalati adományozók? tartalommal kapcsolatosan
A lehetséges vállalati adomományozókat az alábbi szempontok figyelembevételével választhatjuk ki és gyűjthetjük össze a legkönnyebben:A vállalat vezetőségében, munkatársai között a szervezetünket, vagy a szervezetünknél dolgozó munkatársakat jól... További információ Ki lehet a szervezetünk vállalati adományozója? tartalommal kapcsolatosan
A lehetséges vállalati adományozók felkeresése leggyakrabban személyesen (telefonon vagy személyes találkozón), vagy levélben történik. Bármelyik módszert is szeretnénk alkalmazni, előtte feltétlenül készüljünk fel az alábbiak szerint:Keressük... További információ Milyen módszerekkel érhetjük el a lehetséges vállalati adományozókat? tartalommal kapcsolatosan
Maradjunk továbbra is átláthatóak és hitelesek, évente küldjünk egy rövid bemutatót a szervezet előző évi eredményeiről, értesítsük a támogató vállalatot, hogy hol tudja elérni legfrissebb közhasznúsági jelentésünket.Tartsuk magunkat a bemutatott... További információ Hogyan tartsuk meg a vállalati adományozókat? tartalommal kapcsolatosan
A legtöbben a nagy szervezetek felhívásaival szembesülnek elsősorban a televízión, rádión, illetve kisebb mértékben a folyóiratokon, napilapokon keresztül. Az adományozók egyharmada ismerősökön keresztül, vagy szórólapok, személyre szóló levelek... További információ Hogyan szereznek az adományozók információt az adományozási lehetőségről? tartalommal kapcsolatosan
Tartsuk észben:Az embereket elkötelezetté kell tennünk az adott üggyel, illetve a szervezettel kapcsolatban, ami hosszú időt vesz igénybe. Ne legyünk türelmetlenek, építkezzünk átgondoltan, lépésről-lépésre.Ne számítsunk hatalmas adományokra, ne... További információ Hogyan bánjunk adományozóinkkal? tartalommal kapcsolatosan
A telefonos adománygyűjtés: meghirdetett emeltdíjas telefonszám hívása esetén a telefonáló az adott ügyet támogatja (a hívás során valamilyen információt kap a támogatandó projektről, szervezetről, de nem minden esetben. Az adománygyűjtő... További információ Telefonos adománygyűjtés — hogy működik? tartalommal kapcsolatosan
A szervezet honlapját számos eszközzel remek adománygyűjtési felületté alakíthajtuk át: helyezzünk el a honlapra adománygyűjtési célú sávhirdetéseket (bannereket), felugró hirdetéseket (pop-up-okat) illetve a honlapra való belépés előtt megjelenő... További információ Online adománygyűjtés — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Hagyaték — mi az?
Magyarországon még kevéssé elterjedt forma, hogy valaki a végrendeletében egy alapítványra vagy egyesületre hagyományozná az ingatlanát, vagyonát. Sok olyan idős ember van, aki örökösök nélkül hal meg, és a vagyona visszaszáll az államra. Nincs... További információ Hagyaték — mi az? tartalommal kapcsolatosan
Személyes, postai, telefonos, emailes megkeresés - mit kell tudni róla?
Ezeket az eszközöket összefoglalóan direkt marketingnek nevezzük, mert a célcsoportjainkat közvetlenül keressük fel (1995. évi CXIX. Tv. 4.§). A megkeresés formája lehet személyre szóló vagy általánosan megszólító. Ide tartoznak még a... További információ Személyes, postai, telefonos, emailes megkeresés - mit kell tudni róla? tartalommal kapcsolatosan
Közértekben, gyógyszertárakban, mozikban, repülőtéren, pályaudvaron, válallatok irodaépületében felügyelet mellett helyezhetjük el ezeket a gyűjtőládákat, ám megfelelően reklámozni is kell azokat. Általában részvétet, érzelmeket kiváltó... További információ Közterületen elhelyezett adománygyűjtő dobozok, urnák — mit kell róluk tudni? tartalommal kapcsolatosan
Számos helyi, regionális és néhány országos hatókörű civil adatbázis is létezik, amelyet az adófizetők az 1%-os időszakban előszeretettel használnak a szervezetek tevékenységének, adószámának ellenőrzésére. A legismertebb országos civil adatbázis... További információ Nyilvános adatbázisok — mit kell tudni róluk? tartalommal kapcsolatosan
Ha egy szervezet adományozója engedélyezi és belegyezik, hogy címére (postai vagy email) a továbbiakban is küldhessünk információkat, akkor ezeket a címeket érdemes egy adatbázisban kezelni, és ezt az adatbázist folyamatosan karban tartani. Ez az... További információ Mi az a címlista, mi az a CRM? tartalommal kapcsolatosan
Sajtómegjelenések, cikkek — mit kell róluk tudni?
A forrásszervezés egyik alapköve a szervezet ismertségének, elismertségének megteremtése, illetve a szervezet iránti bizalom kiépítése. Ennek egyik eszköze, ha a szervezetről, annak tevékenységeiről, eredményeiről rendszeresen hírt adunk... További információ Sajtómegjelenések, cikkek — mit kell róluk tudni? tartalommal kapcsolatosan
Fizetett vagy ingyenes hirdetések, reklámeszközök — mit kell róluk tudni?
Számos olyan eszköz áll rendelkezésére egy civil szervezetnek, amelyet akár ingyen, akár fizetés ellenében felhasználhat adomány- vagy egyszázalékgyűjtő kampányában. A fizetett eszközöket csak nagyon kevés szervezet engedheti meg magának, azok... További információ Fizetett vagy ingyenes hirdetések, reklámeszközök — mit kell róluk tudni? tartalommal kapcsolatosan
Ezeknél a módszereknél a nagy nyilvánosságra, illetve egy zárt elit vagy a szervezethez közelálló kör meghívására alapozva gyűjtenek adományokat. Az események meghívottjai, támogatói lehetnek magánszemélyek vagy vállalatok is. Általában a... További információ Mit kell tudni az eseményekhez kötődő forrásszervezési akciókról? tartalommal kapcsolatosan
Gyakori eszköz akár egyesületek, akár alapítványok esetében, hogy támogatói tagságot/kört hoznak létre, akik valamilyen előnyt élveznek azért, mert egy bizonyos összeggel éves szinten támogatják a szervezetet vagy annak egy programját. Ilyen... További információ Támogatói klubok, körök létrehozása — mit kell róluk tudni? tartalommal kapcsolatosan
Akár egyéni, akár vállalati adományozásról van szó, egy jól karbantartott adatbázis többféle szempontból is segítheti a munkánkat:az adatok alapján egyszerűen és könnyedén elérjük a célcsoportjainkat akár személyesen, emailben vagy... További információ Az adománygyűjtés alapja: az adatbázis tartalommal kapcsolatosan
Milyen feltételekkel gyűjthet magyar nonprofit egyesület uniós állampolgároktól adományokat külföldön?
A NAV Adójogi Főosztálytól kapott tájékoztatás szerint nonprofit egyesület minden további nélkül gyűjthet adományokat az Unió bármely tagállamában. Ehhez nem szükséges bejelentkeznie az adott tagállam adóhatóságához, hiszen nem válik adóalannyá.... További információ Milyen feltételekkel gyűjthet magyar nonprofit egyesület uniós állampolgároktól adományokat külföldön? tartalommal kapcsolatosan
Minden bejegyzett civil szervezet nyújthat be pályázatot. A pályázati kiírásban szerepel, amennyiben speciális feltételeknek kell megfelelni. További információ Milyen szervezetek pályázhatnak? tartalommal kapcsolatosan
A pályázatok nagy részét már elektronikusan is be lehet adni. A kötelező mellékleteket továbbra is papíron kérik a kiírók. Minden esetben nézzük meg a pályázati útmutatókat, és aszerint járjunk el. Pályázatonként is változhatnak az elvárások. További információ Pályázatot csak papíron lehet beadni? tartalommal kapcsolatosan
Közüzemi számlatartozások kiegyenlítésére felhasználható a pályázati összeg?
Nem. A pályázatokon elnyert összeget minden esetben a projekt felhasználására költhetjük. A pályázati útmutatóban találhatók az elszámolható költségek. Kivételt képezhetnek a kifejezetten erre a célra létrehozott működési célú pályázatok,... További információ Közüzemi számlatartozások kiegyenlítésére felhasználható a pályázati összeg? tartalommal kapcsolatosan
Milyen főbb kiadásokat lehet elszámolni a pályázati összegből?
Minden esetben egyértelműen rendelkeznek a pályázati összeg felhasználásáról. Ezt a pályázati útmutatóban/kiírásban találjuk. Általános, hogy a pályázati összeget a projekt megvalósításához részben felhasználhatjuk dologi kiadásokra (pl.... További információ Milyen főbb kiadásokat lehet elszámolni a pályázati összegből? tartalommal kapcsolatosan
Ha nyertem egy pályázaton, akkor hogyan kapom meg az összeget, és hogy kell elszámolnom azzal?
Sikeres pályázat esetén csakis a szerződéskötés után kapjuk meg az összeget. Finanszírozástól függően előre, részben, vagy utólag, a projekt befejeztével is megkaphatjuk a pályázati összeget. A pályázati útmutató tartalmazza az utalásra,... További információ Ha nyertem egy pályázaton, akkor hogyan kapom meg az összeget, és hogy kell elszámolnom azzal? tartalommal kapcsolatosan
Mekkora terjedelmű legyen a szervezetet és a projektet bemutató rész?
Fontos, hogy törekedjünk minél pontosabban megfogalmazni a szervezetet és projektünket bemutató részt. Nincs előre meghatározott terjedelem, de érdemes egy-egy gépelt oldalban rögzíteni a bemutató részeket. További információ Mekkora terjedelmű legyen a szervezetet és a projektet bemutató rész? tartalommal kapcsolatosan
Hol kaphatok segítséget, ha elakadok a pályázatírásban?
A Civil Információs Centrumokban van pályázatírási tanácsadás, keressük meg a hozzánk legközelebbi központot.frissítve: 2012.03.29. További információ Hol kaphatok segítséget, ha elakadok a pályázatírásban? tartalommal kapcsolatosan
Több internetes adatbázisban kereshetünk pályázatokat.Ezek közül a legfontosabbak: www.pafi.hu, www.civil.kormany.hu, www.nfu.hu, www.nka.hu, www.kulturpont.hu, www.mobilitas.hu, www.tpf.hu, www.nonprofit.hu stb.frissítve: 2012.03.28. További információ Hol találok a szervezetemnek megfelelő pályázatokat? tartalommal kapcsolatosan
Milyen esetben mentesül a szervezet az import után fizetendő adó alól?
A vámhatóság saját hatáskörben, egyedi kérelemre engedélyez mentességet, ha az ellenérték nélküli termékimport az állampolgárok széles körét érintő közösségi feladatok ellátását szolgálja, és az importáló e tekintetben nem rendelkezik ÁFA... További információ Milyen esetben mentesül a szervezet az import után fizetendő adó alól? tartalommal kapcsolatosan
Ha a civil szervezet áfa köteles tevékenységet végez, akkor az általános szabályok szerint - éves 5 millió forint áfa köteles - bevételi határig alanyi mentességet választhat. Például az egyesület nem akkreditált képzést végez ellenérték fejében... További információ Mikor és hogyan választhat alanyi Áfa mentességet a szervezet? tartalommal kapcsolatosan
A társasági adó rendszerében két fajta kedvezmény szerepel.Egyrészt a törvény meghatározza a nem vállalkozási célú bevételek körét, másrészt bizonyos mértékű vállalkozási tevékenységet mentesít az adófizetési kötelezettség alól. Egyrészt mentes a... További információ Mikor kell társasági adót fizetni a nonprofit szervezeteknek? tartalommal kapcsolatosan
Az Áfa tv. a VI. fejezetben tételesen felsorolja azokat a tevékenységeket, melyek mentesek az áfa alól. Ezek után közérdekű jellegükre tekintettel, vagy egyéb sajátos jellegükre tekintettel nem kell áfát felszámítani. Közérdekű jellegére... További információ Mely tevékenységek mentesek az Áfa fizetési kötelezettség alól? tartalommal kapcsolatosan
Mit kell tudni a gépjármű adóról és a cégautó adóról?
A magyar rendszámtáblával ellátott gépjárművek, pótkocsik után gépjárműadót, míg a nem kizárólag magánhasználatú személygépkocsi után - a gépjárműadó fizetési kötelezettségtől függetlenül - cégautóadót kell fizetni.Gépjárműadó: Mentes az adó alól... További információ Mit kell tudni a gépjármű adóról és a cégautó adóról? tartalommal kapcsolatosan
Melyek a non-profit szervezet szolgáltatásait igénybe vevők személyi jövedelemadó kedvezményei?
Általában elmondható, hogy magánszemélyek számára juttatott minden kifizetés, juttatás személyi jövedelemadó köteles, a civil szervezeteket viszont ezen a téren, bizonyos esetekben kedvezmények illetik meg.A Személyi jövedelemadóról szóló törvény... További információ Melyek a non-profit szervezet szolgáltatásait igénybe vevők személyi jövedelemadó kedvezményei? tartalommal kapcsolatosan
Különadó: az alapítványoknak, egyesületeknek fizetni nem kell, 2010. január 1-től megszűnt.frissítve: 2012.03.29. További információ Kell-e különadót fizetni az alapítványoknak, egyesületeknek? tartalommal kapcsolatosan
Helyi adók: a székhely, telephely szerint illetékes önkormányzat alkothat helyi adókról rendeletet, s az ebben foglaltak szerint kell eljárni. Helyi adó: építményadó, telekadó, idegenforgalmi adó, helyi iparűzési adó. Általában, ha az alapítvány... További információ Kell-e fizetni helyi adót? tartalommal kapcsolatosan
Milyen esetben kaphatjuk vissza a le nem vonható Áfa-t?
Az Adóhatóság egyedi kérelemre meghatározott feltételek esetén az egyébként le nem vonható áfa összegét a szervezet számára visszatérítheti. A lehetőség köre igen szűk, azzal csak igen kis számú szervezet élhet. (ezek az esetek: harmadik ország... További információ Milyen esetben kaphatjuk vissza a le nem vonható Áfa-t? tartalommal kapcsolatosan
Illetékmentes-e a civil szervezet?
1990. évi XCIII. Tv. 57.§ (1) e) az alapítvány, egyesület mentes a nyilvántartásba vételi eljárásért fizetendő illeték alól. Működésük során feltételes illetékmentesség vonatkozik rájuk, ez azt jelenti, hogy kizárólag akkor vehetnek igénybe... További információ Illetékmentes-e a civil szervezet? tartalommal kapcsolatosan
A közhasznú szervezet adományra vonatkozó igazolást csak a bejegyzés jogerőre emelkedése napját követően adhat ki. Az a civil szervezet viszont, akit a közhasznúsági nyilvántartásból törölnek, a törlés napjáig jogosult az igazolás... További információ Mikor lehet adományról igazolást kiállítani, ha a szervezet év közben nyer közhasznú besorolást, vagy kerül törlésre a közhasznú státusz? tartalommal kapcsolatosan
Ha a társasági adóalany adózó az adóévben a tartós adományozásról szóló szerződésben vállaltakat nem teljesítette, úgy az adott adóévben az adózás előtti eredményt növelni kell az adóévet megelőző év(ek)ben a tartós adományozásra tekintettel... További információ Mi történik, ha a tartós adományozásról szóló szerződés nem teljesül? tartalommal kapcsolatosan
Ki az adományszervező?
A szervezet saját részére adománygyűjtéssel más szervezetet is megbízhat. Az adományszervező olyan egyesület, alapítvány vagy nonprofit gazdasági társaság, amelyet a szervezet azzal bíz meg, hogy adományt gyűjtsön a nevében.frissítve: 2012.03.30. További információ Ki az adományszervező? tartalommal kapcsolatosan
Mit takar az a kifejezés, hogy adománygyűjtő?
Olyan természetes személy, aki meghatalmazás alapján adománygyűjtésben vesz részt.A civil szervezet munkatársának is kell rendelkeznie ilyen névre szóló meghatalmazással, hiszen nem mutathatja meg a munkaszerződését mindenkinek, hogy ő a... További információ Mit takar az a kifejezés, hogy adománygyűjtő? tartalommal kapcsolatosan
Mi az, hogy adományosztó szervezet?
Olyan szervezet, amely azért jött létre, hogy más civil szervezeteknek adományokat juttasson, és azokhoz adományokat, forrásokat szervezzen. A létesítő okiratában ez a cél alapcélként kerül megjelölésre.frissítve: 2012.03.30. További információ Mi az, hogy adományosztó szervezet? tartalommal kapcsolatosan
Mi számít magáningatlannak (hol kell előzetes hozzájárulás, és mit is jelent ez?)
Magáningatlannak számít a lakás, a jogi személy vagy egyéb szervezet székhelye, telephelye, egyéb helyiségei, az egyéni vállalkozó használatában álló helyiség, továbbá az ezekhez tartozó bekerített hely. Hozzájárulásnak tekinthető például az... További információ Mi számít magáningatlannak (hol kell előzetes hozzájárulás, és mit is jelent ez?) tartalommal kapcsolatosan
Mit kell hogy tartalmazzon a jegyzőkönyv az urna felnyitásakor?
A jegyzőkönyv az alábbiakat tartalmazza:gyűjtőláda állapotatalált adomány mennyisége (címletek szerint vagy leltár szerint)frissítve: 2012.03.30. További információ Mit kell hogy tartalmazzon a jegyzőkönyv az urna felnyitásakor? tartalommal kapcsolatosan
Kell-e ÁFÁ-t fizetni a tárgyi adományozás esetén?
Nem. 2010 júniusában változott a törvény, és visszaállították a tárgyadományozás ÁFA mentességét.frissítve: 2012.03.30. További információ Kell-e ÁFÁ-t fizetni a tárgyi adományozás esetén? tartalommal kapcsolatosan
Mit jelent a profit szétosztásának tilalma?
A gazdálkodásra vonatkozó csekély joganyag hangsúlyosan tilalmazza a profit szétosztását. Ez azt jelenti, hogy a civil szervezet az új Civil Tv. szerint a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt a létesítő okiratában... További információ Mit jelent a profit szétosztásának tilalma? tartalommal kapcsolatosan
A civil szervezeteknek a cél szerinti tevékenységükből, valamint a vállalkozási tevékenységükből származó bevételeit, költségeit, ráfordításait elkülönítetten kell nyilvántartani. A nyilvántartásokat a Számviteli törvény által meghatározott... További információ Mi az egyszeres és kettős könyvvitel közötti különbség? tartalommal kapcsolatosan
Május 31-ig: Még papír alapon kell letétbe helyezni a beszámolót az OBH-nál a megadott formában.(Az OBH tájékoztatója a civil szervezeteket terhelő - beszámolóikkal kapcsolatos - letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségről)Júniustól,... További információ Hogyan kell közzétenni a beszámolót? tartalommal kapcsolatosan
Kell-e közhasznúsági mellékletet készíteni a nem közhasznú szervezeteknek?
Igen, ezentúl a nem közhasznú jogállású szervezeteknek is készíteniük kell közhasznúsági mellékletet.frissítve: 2012.03.30. További információ Kell-e közhasznúsági mellékletet készíteni a nem közhasznú szervezeteknek? tartalommal kapcsolatosan
A számviteli politika célja, hogy a szervezetnél olyan számviteli rendszer funkcionáljon, amely alapján megbízható és valós információt tartalmazó éves beszámoló állítható össze.Kötelező elkészíteni a Számviteli törvény szerinti szabályzatokat a... További információ Mi a számviteli politika? tartalommal kapcsolatosan
A számviteli politikát a megalakulástól számított 90 napon belül kell elkészíteni, s ezért a szervezet vezetője a felelős. Elkészítésével számviteli területen jártas szakértőt kell megbízni, aki akár a szervezet könyvelője is lehet.frissítve:... További információ Mikor és kinek kell elkészítenie a számviteli politikát? tartalommal kapcsolatosan
Mi az a szervezeti és működési szabályzat?
A szervezetek szervezeti és működési szabályzatot is alkothatnak. Jellemzően a nagyobb szervezetek készítenek ilyen szabályzatot, ahol a döntési jogkörök, a szervezet felépítése vagy összetett tevékenysége ezt megkívánja. Ennek a szabályzatnak az... További információ Mi az a szervezeti és működési szabályzat? tartalommal kapcsolatosan
A szabályzatok meglétét és betartásukat a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészség, szakmai hatóságok, illetve az adóhivatal ellenőrzi.frissítve: 2012.03.30. További információ Ki ellenőrzi a szabályzatok meglétét? tartalommal kapcsolatosan
A civil szervezetek több forrásból és több helyről részesülhetnek pályázati támogatásban. Az elszámolások módja annyi féle, ahány pályáztató létezik. Általános tanács, hogy mindig úgy, olyan módon kell elszámolni, ahogy azt a pályáztató szeretné.... További információ Mit kell tudni általában a pályázati elszámolásokról? tartalommal kapcsolatosan
Mettől meddig tarthat az üzleti év?
Az egyéb szervezetek (alapítványok, egyesületek) esetén az üzleti év csak a január 1. és december 31. közötti időszak lehet, azaz a mérleg forduló napja december 31.Az üzleti év csak az év közben alakuló, illetve megszűnő szervezetek esetében a... További információ Mettől meddig tarthat az üzleti év? tartalommal kapcsolatosan
Kötelező a könyvvizsgálat annál a szervezetnél, ahol a vállalkozási tevékenységből elért éves bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában a 100 millió forintot meghaladja, vagy ha azt jogszabály előírja.Önkéntesen bármikor lehet... További információ Kell-e könyvvizsgáló? tartalommal kapcsolatosan
Amikor a szervezet a működése során valamilyen szolgáltatást végez (pl: szervez egy képzést), vagy valamilyen termékét értékesíti (pl: egy kiadványt értékesít), erről a tevékenységéről számlát köteles kibocsátani. Abban az esetben is, ha ezt... További információ Mikor kell számlát kiállítani egy szervezetnek és hogyan? tartalommal kapcsolatosan
2011. évi CLXXV. Tv. 19. §-	egyesület esetén tagdíj, alapítótól kapott befizetés-	gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevétel-	költségvetési támogatáspályázat útján, vagy egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatásEurópai Unió... További információ Milyen típusú bevételei lehetnek a nonprofitoknak? tartalommal kapcsolatosan
Mit tekintünk az "Eszközök befektetéséből származó bevétel"-nek?
Amennyiben rendelkezésre áll vagyontárgy, annak hasznosításából is származhat bevétel. A Civil törvény befektetési tevékenységnek tekinti a civil szervezet eszközeiből történő értékpapír, társasági tagsági jogviszonyból eredő vagyoni értékű jog,... További információ Mit tekintünk az "Eszközök befektetéséből származó bevétel"-nek? tartalommal kapcsolatosan
Mi tekinthető "egyéb bevétel"-nek?
Minden más, a szervezetet illető fel nem sorolt bevétel. Jellemzően nem felsorolható, a szervezetet általában esetenként megillető bevétel. Ide tartozik a kapott kamat is (pl.: kártérítés).frissítve: 2012.03.30. További információ Mi tekinthető "egyéb bevétel"-nek? tartalommal kapcsolatosan
Az új Civil Tv. pontosan meghatározza mit tekint gazdasági-vállalkozási tevékenységnek. Gazdasági-vállalkozási tevékenység: a jövedelem- és vagyonszerzésre irányuló, vagy azt eredményező üzletszerűen végzett gazdasági tevékenység, ide nem értve... További információ Mi a vállalkozási tevékenységből származó bevétel? tartalommal kapcsolatosan
Tagdíjat csak a társadalmi szervezetek tagjai fizetnek, ahol is tagdíj fizetése a tagsági viszony feltétele is. A tagdíjat a szervezet legfőbb szerve a létesítő okiratban meghatározott módon határozza meg. A tagdíj a tag számára kötelezően... További információ Mi a tagdíj? tartalommal kapcsolatosan
A magyar jogszabályok lehetőséget adnak arra, hogy az adózók a már befizetett, tőlük az adóév során levont személyi jövedelemadójuk 1+1%-át törvényben meghatározott szervezetek részére felajánlják. Az egyik 1%-ot kizárólag egyházak, illetve a... További információ Mi az 1% bevétel? tartalommal kapcsolatosan
Mi a költségvetési normatíva? Költségvetési normatívát olyan szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatot ellátó, nem állam által fenntartott non-profit állami feladatot ellátó szervezet igényelhet a Magyar Államkincstártól, amely a szükséges engedélyekkel... További információ Mi a költségvetési normatíva? tartalommal kapcsolatosan
Mik tartoznak az "állami költségvetési támogatások" közé?
Olyan támogatások, melyeket a szervezet valamely államháztartási alrendszer terhére, azaz központi költségvetésből, helyi önkormányzattól, vagy elkülönített pénzügyi alapból pénzben, vagy nem pénzben kapott. A költségvetési támogatást a támogató... További információ Mik tartoznak az "állami költségvetési támogatások" közé? tartalommal kapcsolatosan
Mi az alapító vagyon?
A szervezeti forma sajátosságából adódóan alapító vagyona csak az alapítványnak lehet. Alsó korlátot a jogszabály nem ír elő, azaz minimális tőkekövetelmény nincs. A bíróság az alapítvány bejegyzésekor egyedileg vizsgálja, hogy a rendelkezésre... További információ Mi az alapító vagyon? tartalommal kapcsolatosan
2011. évi CLXXV. Tv. értelmében adomány: a civil szervezetnek – létesítő okiratban rögzített céljaira – ellenszolgáltatás nélkül juttatott vagyon, áru, illetve nyújtott szolgáltatás. Az adományozó lehet magánszemély vagy valamely... További információ Mi az adomány? tartalommal kapcsolatosan
Alapvetően négyféle módon gondolkodhatunk újfajta vállalkozási ötletekről:Meglévő ingyenes termék / szolgáltatás felkínálása meglévő ügyfélnek, díj ellenébenHogyan juthatunk bevételhez azokból a termékekből és/vagy szolgáltatásokból, amelyeket... További információ Hogyan gyűjtsünk vállalkozási ötleteket? tartalommal kapcsolatosan
1. A felkészültség felmérése – annak vizsgálata, hogy a szervezeti és pénzügyi szempontból készen áll-e a szervezet a vállalkozás elindítására2. A vállalkozási ötlet kiválasztása – Mely ötletek igazodnak legjobban a szervezet... További információ Melyek az üzleti tervezést előkészítő lépések? tartalommal kapcsolatosan
1. Nem való minden civil szervezetnek – Egyes szervezetek számára a társadalmi vállalkozás több ok (pénzügyi, mentalitásbeli, képességek hiányából fakadó stb.) miatt sem lehet megfelelő megoldás. 2. Nem egyszerű feladat – Ha a... További információ Melyek a társadalmi vállalkozás korlátai? tartalommal kapcsolatosan
1. A hangsúly és a prioritások elmozdulhatnak a szervezet küldetésétől a vállalkozási tevékenység irányába (ez különösen akkor lehet probléma, ha a vállalkozás kevéssé kötődik a szervezet küldetéséhez); 2. A vállalkozás elvonhatja a civil... További információ Mik a társadalmi vállalkozás legfőbb kockázatai? tartalommal kapcsolatosan
Érdemes-e szervezetünknek vállalkozási tevékenység kialakítására törekednie?Készen állunk-e vállalkozási tevékenység indítására?Mely vállakozási ötlet(ek) megfelelő(ek) számunkra, mind készségeink és lehetőségeink, mind pedig céljaink... További információ Mit érdemes mérlegelni, mielőtt társadalmi vállalkozásba fognánk? tartalommal kapcsolatosan
Ahhoz, hogy a társadalmi vállalkozás fenntartható bevételi forrást jelenthessen a civil szervezet számára, valós piaci igényeket kell kielégítenie, méghozzá hatékonyan. Ehhez elengedhetelen a vállalkozási ötlet piaci, szervezeti és pénzügyi... További információ Miért fontos, hogy üzleti tervet készítsünk társadalmi vállalkozás indításakor? tartalommal kapcsolatosan
Barátaink, ismerőseink lelkesedése láttán azt gondolhatjuk, hogy sokan megvennék az általunk kitalált terméket/szolgáltatást, ám az üzleti terv készítéséhez végzett piackutatásból azt látjuk, hogy nincsen a szóban forgó termékre/szolgáltatásra... További információ Milyen hibákat kerülhetünk el azáltal, hogy üzleti tervet készítünk? tartalommal kapcsolatosan
Küldetésünk és alapvető értékeink – fontos megvizsgálni, hogy a társadalmi vállalkozás milyen hatást gyakorolhat a szervezet küldetésére és alapvető értékeire, valamint felkészülni ezekre a hatásokra;Szervezeti támogatás – szükséges... További információ Milyen területeket szükséges megvizsgálni szervezetünk felkészültségét illetően? tartalommal kapcsolatosan
Az alábbi felsorolás tartalmazza az üzleti terv által érintett főbb témákat:1. Piackutatás: Miután pontosan meghatároztuk, hogy milyen terméket/szolgáltatást kívánunk értékesíteni, meg kell vizsgálnunk a következő kérdéseket:Van-e piaci kereslet... További információ Mit tartalmazzon egy üzleti terv? tartalommal kapcsolatosan
1% - kapnék
Az iskolázottsággal és a jövedelem nagyságával emelkedik az 1%-ról való nyilatkozási hajlam, a nők inkább adnak, mint a férfiak. Legtöbben a megyeközpontokban nyilatkoznak, de Budapesten és Pest megyében a legmagasabb az aránya az 1%-ot... További információ Kik az 1 %-os felajánlók? tartalommal kapcsolatosan
Nem csak cél szerinti felhasználásra, hanem működésre is (együttes összege az évente kiutalt költségvetési támogatás 30%-át nem haladhatja meg) fordítható az 1%. Különösen az alábbiak vehetők figyelembe bérköltségszékhely, működési hely... További információ A civil szervezetnek felajánlott 1% -ot csak a célszerinti felhasználásra vagy az egyesület programjainak fenntartási költségeire is lehet fordítani? tartalommal kapcsolatosan
A szervezet erőforrásaitól és tevékenységeitől függően elsősorban az alábbi célcsoportok jöhetnek szóba:A szervezet tagjai, szolgáltatásának igénybevevői és ezek kapcsolati hálója, vagyis a helyi közösség, amelyben a szervezet tevékenykedik,... További információ Ki lesz az 1%-os kampány célcsoportja? tartalommal kapcsolatosan
Semmiképp sem többet, mint a várható bevétel. A bevételeket saját eddigi tapasztalataink, valamint a gyűjtést befolyásoló tényezők és a kutatások alapján határozhatjuk meg. A kiadások pedig a következő tételeket foglalhatják magukba: emberi... További információ Mennyit költsek a kampányra? tartalommal kapcsolatosan
Sajnos az adótitok miatt nem lehet pontos információt szerezni arra vonatkozóan, hogy kiktől kaptunk támogatást. Ez megnehezíti a köszönetnyilvántítást, de a szervezethez kapcsolódó embereket ettől függetlenül értesíthetjük az elért eredményről,... További információ Hogyan köszönjem meg az 1%-os felajánlásokat? tartalommal kapcsolatosan
A hatályos jogszabályi előírások szerint kivételes méltányosságot érdemlő esetben a NAV eltekinthet a köztartozásra vonatkozó feltétel meglététől. Kivételes méltányosságot érdemel különösen, ha az SZJA 1 %-os összeg átutalásának meghiúsulása a... További információ Mit tehet a szervezet, ha mégis van köztartozása? tartalommal kapcsolatosan
A civil szervezetnek nem kell előre bejelentenie, hogy 1%-ot kíván gyűjeni. Amennyiben a részére felajánlás érkezett, akkor a NAV felszólítása után (miszerint a civil szervezet nyilatkozzon arról, hogy eleget tesz a törvényi feltételeknek, és... További információ Hogyan kell nyilatkoznom arról, hogy jogosult vagyok az 1%-ra? tartalommal kapcsolatosan
A civilszervezeteknek a NAV oldaláról kell letölteniük a „Közlemény az adózó rendelkezése szerinti a kedvezményezett részére átutalt összeg felhasználásról” elnevezésű adatlapot. Majd kitöltve azt, október 31-ig kizárólag elektronikus... További információ Hogy szerezzem be az 1%-ok felhasználásáról szóló közleményt, és hogyan küldjem be azt? tartalommal kapcsolatosan
Köztartozásnak minősül az állami adóhatóságnál, a vámhatóságnál és az önkormányzati adóhatóságnál (a fővárosi székhelyű adózók esetében az önkormányzati adóhatóság vonatkozásában mind a kerületi, mind a fővárosi önkormányzati adóhatóságra... További információ Jogosult-e a civil szervezet az 1%-os felajánlásokra, ha köztartozása van? tartalommal kapcsolatosan
Nem kell előre bejelenteni a NAV felé, hogy a szervezet fogad 1%-ot. Amennyiben a szervezet adószámára 1%-os felajánlást tettek az adózók, a NAV megvizsgálja, hogy jogosult-e, és felszólítja a szervezetet, hogy tegye meg a szükséges nyilatkozatokat. További információ Be kell-e jelenteni az adóhivatalnak, hogy szeretnénk civil szervezetként felajánlásokat fogadni? tartalommal kapcsolatosan
A NAV erre vonatkozó adatai szerint egy 1 %-ot felajánló nyilatkozat átlagos összege 5000-6000 forint között mozog. Az összes 1 %-os felajánlásban részesülő szervezet közel 90 százalékának szervezetenként max. 100 főt sikerül 1 %-os felajánlásra... További információ Mennyi 1%-os adomány gyűjthető egy kampány alatt? tartalommal kapcsolatosan
A kapcsolati hálója, vagyis hogy hány emberrel van közvetlen vagy közvetett kapcsolatban. Sok szervezet a mindennapi működése során is rendszeres vagy állandó kapcsolatban áll tagjaival, ügyfeleivel, pl. iskolai alapítványok, szociális és... További információ Mi befolyásolja azt, hogy mennyit gyűjthet a szervezetem? tartalommal kapcsolatosan
2013-ban az a civil szervezet és alapítvány jogosult 1%-ra, melyet a bíróság legalább két éve nyilvántartásba vett (tehát 2011. január 1. előtt); illetve az olyan közhasznú alapítvány, egyesület és közalapítvány, amelyet a bíróság a rendelkező... További információ A mostani adóbevallási időszakban mikor kellett a szervezetnek megalakulni, hogy jogosult legyen az 1%-ra? tartalommal kapcsolatosan
2009-től a civil szervezeteknek nem költséges sajtóközleményben, hanem egy erre a célra létrehozott adatlapon kell az 1%-ok felhasználásáról nyilatkozniuk. A változás azt a célt szolgálja, hogy a kapott összegekkel átláthatóbban, és külön... További információ Hogyan kell közzétenni az 1%-os adományok felhasználásáról szóló közleményt? tartalommal kapcsolatosan
Miért fontos a személyes imázs és hogyan lehet ezt kedvezően alakítani?
Életünk során többféle szerepet játszunk, pl. gyermek, anya, testvér, barát, stb. és az itt felsoroltakban mindig magunkat képviseljük. Abban a pillanatban, hogy elhelyezkedünk egy cégnél, tagjai leszünk egy szervezetnek, bizonyos helyzetekben... További információ Miért fontos a személyes imázs és hogyan lehet ezt kedvezően alakítani? tartalommal kapcsolatosan
Adományozóként tisztában kell lennünk azzal, hogy csak az tekinthető adományozásnak, ha támogatásunkért cserébe (az igénybe vehető adókedvezményen kívül) nem részesülünk semmiféle előnyben, anyagi kedvezményben, és nem is várunk semmiféle... További információ Milyen a felelős adományozó? tartalommal kapcsolatosan
Figyeljen arra, hogy az adományozást ne tekintse lomtalanításnak! Ne a kukába szánt holmikat ajánlja föl, próbálja azt a filozófiát követni, hogy csak olyan dolgot adományozzon tovább, amit Ön is szívesen elfogadna!Mindig gondolja át, mi is a... További információ Hogyan és mit adományozzunk? tartalommal kapcsolatosan
Ha közvetlen tapasztalatunk nincsen a civil szervezetről, akkor érdemes utánanézni, hogy a szervezet szerepel-e a civil szervezeteket gyűjtő és bemutató adatbázisokban.A www.birosag.hu oldalon meg lehet keresni, hogy egy-egy civil szervezet... További információ Ha civilszervezetet kívánok támogatni, hogyan válasszam ki a számomra igazit? tartalommal kapcsolatosan
Ha egy alapítvány alapítója anyagi (pénzbeli vagy értékpapír) támogatást kíván adni az alapítványnak, kikötheti-e – mint eredeti alapító vagy mint adományozó – hogy az adományozandó összeget a Kuratórium hogyan és... További információ Adományozhat-e az alapító célzottan, saját alapítványának? tartalommal kapcsolatosan
Nem. 2010 júniusában változott a törvény, és állították vissza a tárgyadományozás ÁFA-mentességét. További információ Kell-e ÁFÁ-t fizetni a tárgyi adományozás esetén? tartalommal kapcsolatosan
Milyen területeken működik társadalmi egyeztetés?
Minden olyan döntéshozatali folyamatnál kötelező a társadalmi egyeztetés, amely a társadalmat érinti. Döntéshozatali, döntés-előkészítési folyamatok, amelyekhez – hangsúlyozottan a civilek bevonásával – társadalmi egyeztetést... További információ Milyen területeken működik társadalmi egyeztetés? tartalommal kapcsolatosan
Fórumok az önkormányzat szervezésében
A képviselő-testület meghatározza azoknak a fórumoknak a rendjét (község-, várospolitikai fórum, városrész tanácskozás, falugyűlés stb.), amelyek a lakosság, a társadalmi szervezetek közvetlen tájékoztatását, a fontosabb döntések előkészítésébe... További információ Fórumok az önkormányzat szervezésében tartalommal kapcsolatosan
A képviselő-testület évente legalább egyszer, előre meghirdetett közmeghallgatást tart, amelyen a választópolgárok és a helyben érdekelt szervezetek képviselői közérdekű kérdést és javaslatot tehetnek. Érdeklődni az önkormányzatnál kell. Forrás:... További információ Közmeghallgatás tartalommal kapcsolatosan
A helyi népszavazásban és népi kezdeményezésben az vehet részt, aki a helyi önkormányzati választáson választójogosult. A helyi népszavazás a) érvényes, ha a választópolgárok több mint a fele szavazott, és b) eredményes, ha a szavazóknak több... További információ Helyi népszavazás és népi kezdeményezés tartalommal kapcsolatosan
Kihez fordulhatunk információért?
Helyi települési, térségi, kistérségi, régiós szintű beruházáshoz, szabályozáshoz kapcsolódóan:Civil önszerveződések, civil fórumokNagyobb civil szervezetek, azok által működtetett információs bázisokHelyi és régiós államigazgatási... További információ Kihez fordulhatunk információért? tartalommal kapcsolatosan
Használjuk a közismert önéletrajz formátumot:Europass ÖnéletrajzMotivációs levélA motivácós levél esetében érdemes személyes hangvételt megütni. Ez a civil szervezet első találkozási felülete a jelentkezővel. Érdemes benne a belső elköteleződést... További információ Milyen önéletrajzot írjak, ha civilszervezethez jelentkezem? tartalommal kapcsolatosan
Milyen interjúra számítsunk egy civilszervezet esetében?
A kérdések egy része attól függ, hogy milyen munkára jelentkeztünk. Amit specifikusan egy civilszervezeti interjúra érdemes átgondolni: miért a civil szektorban keresünk munkát, ennek milyen személyes okai vannak? Mi a belső motiváció az adott ... További információ Milyen interjúra számítsunk egy civilszervezet esetében? tartalommal kapcsolatosan
Ingyenesek a képzések?
A képzések ingyenesek, de 100%-osan azok használhatják ki az ingyenességet, akik regisztráltak egy képzésre és minden alkalomra eljöttek. Az informatikai képzések ára 12.000.- Ft + Áfa, ha valaki bejelentkezett egy képzésre, és visszaigazolták a... További információ Ingyenesek a képzések? tartalommal kapcsolatosan
Hogyan lehet az e-civil weboldalon jelentkezni a képzésre?
Minden megyében a Civil Szolgáltató Központok szervezik a képzéseket. Az aktuális képzések menüpontban kiválaszthatja, hogy mely megyében, milyen képzésre szeretne jelentkezni. Ha nem talál önnek megfelelő időpontot, akkor a megyét, és a képzést... További információ Hogyan lehet az e-civil weboldalon jelentkezni a képzésre? tartalommal kapcsolatosan
A képzésekre civil szervezetek munkatársai, önkéntesei jelentkezhetnek. További információ Kik jelentkezhetnek a képzésekre? tartalommal kapcsolatosan
Mi az a KTK? Közösségi Technológiai Központ rövidítése. KTK minden Civil Szolgáltató Központban (CISZOK) működik. A KTK-k azért jöttek létre, hogy megfelelő infrastruktúrát biztosítsunk azoknak a civileknek, akiknek nem áll rendelkezésükre iroda, számítógép,... További információ Mi az a KTK? tartalommal kapcsolatosan
Mi az a NETREKÉSZ-Klub?
A NETREKÉSZ program támogatásával megrendezésre kerülő klubok az ország egész területén működnek. A klubok alkalmával civil szervezetek munkatársai, illetve az ő ügyfeleik különböző, őket érintő témában találkoznak, ismerkednek egymással. A... További információ Mi az a NETREKÉSZ-Klub? tartalommal kapcsolatosan
Miért nincs hozzáférésem a tananyaghoz?
A tananyagot, azok érhetik el, akik már részt vettek a képzésen és regisztráltak. Amennyiben Ön eddig még nem jelentkezett képzésre, kérjük válassza ki az Önhöz legközelebb eső KTK-t, és online vagy személyesen küldje el jelentkezését. További információ Miért nincs hozzáférésem a tananyaghoz? tartalommal kapcsolatosan

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság