text:
1 DUNAPATAJÉRT Közalapítvány 6328 Dunapataj A L A P Í T Ó O K I R A T Dunapataj Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete (a továbbiakban: Alapító) a jelen Alapító okirattal a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) 74/G -a alkalmazásával az alábbiakban részletezett állami és helyi önkormányzati közfeladatok folyamatos támogatására DUNAPATAJÉRT Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) névvel, közalapítvány létrehozását határozta el, amelynek Alapító Okiratát a december 17-i módosításokkal egységes szerkezetben az alábbiak szerint állapítja meg és teszi közzé: I. RÉSZ A KÖZALAPÍTVÁNY NEVE, SZÉKHELYE, ALAPÍTÓJA ÉS CÉLJAI 1 ) A K ö z a l a p í t v á n y : 1. a) neve: DUNAPATAJÉRT Közalapítvány b) székhelye: 6328 Dunapataj, Petőfi S. utca 20. szám c) alapítója: Dunapataj Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete 6328 Dunapataj, Petőfi S. u. 20. szám képviseli: Csókás Gizella d) időtartama: határozatlan. 2. A Közalapítvány céljai 1) A Közalapítvány alapvető célja, hogy sajátos eszközeivel, a rendelkezésére álló anyagi lehetőségeivel, a sajátos működésével összefüggő lehetőségek kihasználásával, a Dunapataj nagyközség közigazgatási területén élő polgárok és működő szervezetek élet-, gazdasági és gazdálkodási körülményeinek megteremtése, és folyamatos javítása érdekében: a) közreműködik a helyi lakosság egészségügyi állapotfelmérésében, az egészségügyi alapellátás színvonalának javításában, eszközök, felszerelések beszerzésének támogatásával, valamint ismeretterjesztő programok szervezésével, b) vállaljon szerepet és feladatot a nagyközségi szociális feladatok ellátásában, családsegítő hálózat kiépítésében és működtetésében, valamint a mozgáskorlátozottak helyben történő foglalkoztatására irányuló feladatok ellátásában, a hátrányos helyzetű egyének, csoportok felkutatásában,
2 2 különböző programok, lehetőségek kidolgozásával ezek társadalmi esélyegyenlőségének megteremtésében, c) működjék közre a helyi alapfokú nevelési és oktatási feladatok ellátásában, képességfejlesztő programok és lehetőségek biztosításával, ekként az esélyegyenlőség megteremtésében, és az egyéni képességek kibontakoztatásában, d) vállaljon feladatokat a helyi kulturális és közművelődési feladatok és kötelezettségek teljesítésében, újabb lehetőségek megteremtésében, a kulturális örökség elsősorban a helyi népi kultúra és folklór megőrzésében, a helyi múzeumban állandó helytörténeti kiállítás létrehozásával és működtetésével, valamint a helyi műemlékek, természetes és kiépített környezet egyéb tárgyainak megóvása, védelme körében történő feladatvállalás formájában, e) közreműködjék a helyi közrend- és közbiztonsági, tűzvédelmi feladatok és esetleges katasztrófa elhárítási feladatok ellátásában, az ezekre történő felkészülésben ellátásában, különös tekintettel az erre szerveződő civil szervezetek (pl. önkéntes tűzoltók, polgárőrség, mezőőrség, stb.) támogatására, felszereltségük javítására, figyelemmel a Paksi Atomerőmű közvetlen szomszédságából adódó speciális megelőző, ismeretterjesztő és információs feladatokra is, f) kapcsolatok és települési partnerkapcsolatok kiépítése és ápolása a határon túli magyarság közösségeivel, a Szelidi-tó településen belüli fekvéséből adódó üdültetési lehetőségek jobb kihasználásával, g) közreműködés és feladatvállalás az euroatlanti integrációs folyamat elősegítésében lakossági ismeretterjesztő előadások tartásával, egyéb tömegkommunikációs eszközök útján, elsősorban az európai piacrajutás céljából, h) feladatok átvállalása a helyi ár- és belvízvédelmi, településen belüli helyi vízelvezetési, csatornázási, köztisztasági és településtisztasági kötelezettségekből, különös tekintettel a település közvetlen Duna-menti fekvéséből eredő speciális feladatokra és kötelezettségekre, i) vállaljon szerepet és feladatokat a helyi közutak és közterületek fenntartásában, a dunai zátonyok (pl. Felső-Zátony) megközelítését szolgáló helyi jelentőségű utak és hidak megvalósításában, az ezen területek természetvédelmi értékeinek megóvásában és bemutatásában, j) közreműködjék a település lakosságszámának komfortérzete javításában, a szabadidő hasznos és kulturált eltöltése feltételeinek megteremtésében, a tömegsport ezen belül különösen az ifjúsági és diáksport támogatásában, eszközeinek megteremtésében, és az egészséges életmód közösségi feltételeinek biztosításában. 2) A Közalapítvány az Alkotmány 44/A -ában, valamint a helyi önkormányzatokról szóló évi LXV. tv aiban meghatározott állami, illetve helyi önkormányzati és az előző, 1) pontban részletesen felsorolt közfeladatok
3 3 támogatása, és az ezekben vállalt feladati révén, a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. tv a alkalmazásával közhasznú szervezetnek minősül, mert tevékenysége során az alábbi, olyan közfeladatokat lát el, amelyekről jogszabály rendelkezése szerint valamely állami szerveknek vagy a helyi önkormányzatnak kell gondoskodnia. Ezen közhasznú tevékenységei különösen a következők: - egészségmegőrzés, betegségmegelőzés, gyógyító-, egészségügyi rehabilitációs tevékenység, - szociális tevékenység, családsegítés, - nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés, - kulturális tevékenység, kulturális örökség megóvása, műemlékvédelem, természet- és környezetvédelem, - sporttevékenység, - közrend- és közbiztonság védelme, önkéntes tűzoltás, katasztrófa-elhárítás, - ár- és belvízvédelem ellátásához kapcsolódó tevékenység, - a közforgalom számára megnyitott út, híd, alagút fejlesztéséhez, fenntartásához és üzemeltetéséhez kapcsolódó tevékenység. 3) A Közalapítvány céljain belül, illetve közhasznú tevékenysége során az alábbi közfeladatok ellátását támogatja: a) a helyi építészeti örökség értékeinek feltárását, védetté nyilvánítását, számbavételét, fenntartását, fejlesztését, őrzését és védelmének biztosítását (1997. évi LXXVIII. tv. 57. (2) bek-e) b) egyes kulturális örökségek védelmét, fenntartását és méltó hasznosítását, valamint a Dunapataj nagyközség területén lévő és műemléki védettség alatt nem álló, de a település sajátos jellegének megőrzésében helyi jelentőséggel bíró építészeti és településszerkezeti értékek védelmét, valamint a település múltjának és hagyományainak feltárására irányuló társadalmi tevékenységet (2001. évi LXIV. tv. 5. (1)) c) az állami oktatási, közművelődési intézményeken keresztül, a környezetvédelmi egyesületekkel és a környezet védelmével foglalkozó lakossági szakmai szervezetekkel együttműködve, gondoskodás a környezeti ismeretek terjesztését és fejlesztését, (1995. évi LIII. tv. 54. (2) bek., 55. (1) bek-e) d) helyi jelentőségű védett természeti terület fenntartását, természeti állapotának fejlesztését, bemutatását, helyreállítását és őrzését, (1996. évi LIII. tv. 55. (1) bek) e) szociális rászorultság esetén segélyek és egyéb támogatás nyújtását, az arra rászorulók átmeneti segélyezését, az életvezetési problémákkal, szociális gondokkal küzdő családok, illetve személyek szociális és mentálhigiénés ellátását, (1993. évi III. tv. 7. (1) bek., 25. (3) bek., 26. és 38. -a, valamint a) f) a helyi közművelődési tevékenységet, közösségi színterek, közművelődési létesítmények létrehozását és üzemeltetését, a helyi múzeum támogatását, a kulturális javak gyűjtését, értékelését, számbavételét, nyilvántartását, a régészeti örökség megőrzését (1997. évi CXL. tv a, évi LXIV. tv. 7/A ) g) célkitűzéseivel összhangban, a testneveléssel és sporttal foglalkozó helyi szervezeteket, iskolai sportköröket, illetőleg sportlétesítmények fenntartását és működtetését, (2004. évi I. tv. 55. (1) (2))
4 4 h) helyi út és közműépítési együttműködések keretében gondoskodás a Felső- Zátony megközelítését szolgáló utak és hidak (műtárgyak) kiépítését, a települési szennyvíz és csapadékvíz elvezetését (1995. évi LVII. tv. 4 ) II. RÉSZ A KÖZALAPÍTVÁNY VAGYONA ÉS GAZDÁLKODÁSA 3. A Közalapítvány vagyona 1) A Közalapítvány induló vagyona: ,- Ft (azaz: Egyszázötvenezer 00/100 forint) készpénz, amely összeget az Alapító ezen Alapító Okirat keltét és aláírását követő 15 napon belül egyösszegben befizet a Közalapítvány bank(letéti) számlájára. 2) Az induló vagyon 50%-a (azaz: Ötven százaléka) a Közalapítvány törzsvagyonát képezi, ekként a Közalapítvány működési költségeire azaz a Közalapítvány céljai között felsorolt feladatok végrehajtására, és a rezsi (pl. dologi kiadások, tiszteletdíjak, közterhek, stb.) fedezésére a Közalapítvány törzsvagyont meghaladó teljes vagyona szabadon felhasználható, amellyel a kuratórium szabadon rendelkezhet. Amennyiben azonban az alapítványi vagyon bármely okból a törzsvagyon (induló vagyon 50%-a) alá csökken, további támogatás vagy juttatás csak ezen vagyon hozadéka erejéig folyósítható. 3) A Közalapítvány vagyonának további forrásai: a) a csatlakozás során tett felajánlások b) különféle támogatások c) a közalapítványi vagyon hozama, d) természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiség nélküli szervezetek önkéntes befizetéssel, e) a személyi jövedelemadónak a Közalapítvány részére a törvényben meghatározottak szerint felajánlott része, f) a Közalapítvány vállalkozási tevékenységéből származó bevételei, g) a Közalapítvány egyéb bevételei. 4) A Közalapítvány vagyonához hozzá lehet járulni: a) készpénzzel, értékpapírral, b) ingó- és ingatlan vagyonnal, álló- és forgóeszközökkel. A Közalapítvány számlájára való befizetés forintban és devizában is történhet azzal, hogy az utóbbi esetben a hozzájárulást devizaszámlán kell elhelyezni. 5) A Közalapítvány n y i t o t t, ahhoz bármely magyar-, vagy külföldi állampolgár, (magánszemély) jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet, gazdálkodó- és önkormányzati szervek és egyéb személyegyesülés csatlakozás, amennyiben a jelen alapítványrendelés céljaival és az Alapító Okirat rendelkezéseivel egyetértve, a Közalapítványt anyagi, illetve más a célok megvalósulását segítő eszközzel vagy módon támogatni kívánja, ideértve a személyes társadalmi tevékenységet is.
5 5 6) Az Alapító által szolgáltatott induló vagyon, továbbá a Közalapítványhoz csatlakozók feltétel nélküli, vagy feltételhez kötött pénzbeli és egyéb dologi adományai a Közalapítvány vagyonrészeivé (vagyonává) válnak, amennyiben azokat a Közalapítvány Kuratóriuma elfogadja. A vagyon felhasználásáról és hasznosításáról a jelen Alapító Okirat rendelkezései, illetve a Kuratórium által elfogadott elvek és feltételek között a Közalapítvány Kuratóriuma dönt. 7) A Közalapítvány céljai megvalósítása érdekében, vagyona gyarapítása céljából vállalkozási tevékenységet is folytathat. Ilyen tevékenységet azonban csak a közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végezheti, és a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt a jelen Alapító Okiratban meghatározott tevékenységére kell fordítania. 4. A Közalapítvány gazdálkodása 1) A Közalapítvány vagyonának felhasználásáról az Alapító Okiratban foglaltaknak megfelelően a Kuratórium önálló felelősséggel, az általa elfogadott elveknek megfelelően, saját ügyrendje szerint határoz. 2) A közalapítványi támogatások formái és módjai különösen: a) a közalapítványi célok megvalósításának személyi, szervezeti, működési, anyagi technikai feltételeinek biztosítása és javítása pénzeszközök, felszerelési tárgyak, és egyéb eszközök juttatásával és átadásával, valamint személyi és dologi (tárgyi) szolgáltatások formájában b) közalapítványi tulajdont képező vagyontárgyak, közalapítványi vagyonból megvalósított létesítmények, berendezések és felszerelések rendelkezésre bocsátása, használati (hasznosítási), illetve tulajdonjoguk átadásával, c) ösztöndíj, pályázati díj, költségtérítés, kötelezettség-vállalás, d) közalapítványi anyagi juttatás egyéb módon, bármely olyan tevékenység, elgondolás és megoldás finanszírozására, amely a közalapítványi célok elérése szempontjából szükséges, hasznos, illetve értékes vagy jelentős. 3) A Kuratórium az egyes támogatások elnyerését általában nyilvános, mindenki számára egyaránt hozzáférhető pályázati rendszer keretén belül, egyéb feltételekhez is kötheti. Indokolt esetben meghívásos pályázat is kiírható, illetve a támogatandó cél, feladat, személyi kör függvényében a pályáztatás mellőzhető. Az államháztartás alrendszeréből kapott alapítványi támogatásból (vagyonból) igénybe vehető támogatási lehetőségeket, azok mértékét és feltételeit azonban a sajtó útján minden esetben nyilvánosságra kell hozni és a cél szerinti juttatások bárki általi megismerhetőségét egyéb módon is biztosítani kell. A támogatások odaítélésekor meg kell határozni a kedvezményezett elszámolási kötelezettségét, a közalapítványi támogatás felhasználásának rendjét, valamint elő kell írni a Közalapítvány ellenőrzési jogát. Amennyiben a támogatás elnyerése pályázathoz kötött, a Kuratóriumnak gondoskodnia kell a pályázati kiírások és feltételek megfelelő módon, időben és körben történő közzétételéről, illetve nyilvánosságuk biztosításáról, valamint a
6 6 pályázatok értékelésének, eredményének és nyerteseinek ugyanilyen módon történő nyilvánosságra hozataláról. A különféle pályázatok és feltételek teljesítését a Kuratórium szükség esetén az általa felkért személyek vagy szervek közreműködésével bírálja el. 4) A közalapítványi Kuratórium a jelentősebb célok megvalósítása érdekében, vagy egyes kiemelkedő tevékenységek (eredmények) elismerése céljából Alapítványi Díjat létesíthet és adományozhat, más szervezet ilyen irányú kezdeményezéseihez pedig csatlakozhat. 5) A Közalapítvány politikamentes, társadalmi és közösségi céljaira tekintettel politikai tevékenységet különösen pártpolitikai tevékenységet nem folytat és nem támogat, továbbá országgyűlési képviselői, megyei (fővárosi) önkormányzati választáson jelöltet nem állít, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt, mindezeket a jövőre nézve is, Alapító Okiratában ezennel kizárja, amely említett lehetőségekkel élni a továbbiakban sem kíván. III. RÉSZ A KÖZALAPÍTVÁNY SZERVEZETE 5. A Kuratórium A Közalapítvány kezelője, képviselő és ügyintéző testületi szerve az Alapító által, határozatlan időtartamra felkért, illetve kijelölt, elnökből és hat tagból álló, összesen 7 (hét) tagú Kuratórium. A közhasznú szervezetben vezető tisztséget betöltő személyek összeférhetetlenségével kapcsolatban a közhasznú szervezetekről szóló (jelenleg évi CLVI. tv. 8., 9. ) törvény előírásait kell alkalmazni. Ennek megfelelően, a Közalapítvány Kuratóriumának tagjai megbízásukra és a felkérésükre adott elfogadó nyilatkozatukra is tekintettel a következő magánszemélyek: a) A Kuratórium elnöke: 1) C s ó k á s G i z e l l a sz. Pavelkó Gizella ( , an.: Vén Gizella) 6328 Dunapataj, Nefelejcs utca 28. szám alatti lakos, b) A Kuratórium tagjai: 2) T ó t h n é C s á n y i H e l g a ( , an.: Nemes Ilona) 6328 Dunapataj, Újhelyi utca 7/c. 3) H o r v á t h S á n d o r ( , an.: Romsics Magdolna) 6328 Dunapataj, Malom utca 51. szám 4) S z a k á c s J á n o s ( , an.: Páli Erzsébet) 6328 Dunapataj, Harsányi köz 20. szám 5) B a c h n é K i s s K a t a l i n sz. Kiss Katalin ( , an.: Tóth Borbála) 6328 Dunapataj, Újhelyi utca 6. szám 6) K i s s I s t v á n ( , an.: Szabó Ibolya)
7 6328 Dunapataj, Ady E. utca 25. szám, valamint 7) K i r á l y n é P á l i A n i t a sz. Páli Anita ( , an.: Mező Erzsébet) 6328 Dunapataj, Kalocsai út 28. szám alatti lakosok. 2) Megszűnik a kuratóriumi tagság: a) a tisztségről történő lemondás, vagy elhalálozás esetén, b) a kijelölés Alapító általi visszavonásával (Ptk. 74/C (6) bek.), c) a Közalapítvány megszűnésével, d) jogszabályi előírás szerint, az ott szabályozott esetekben. 7 3) A Kuratórium és a Közalapítvány törvényes képviselője az Alapító által határozatlan időtartamra kijelölt (felkért) kuratóriumi elnök. A kuratóriumi elnök a Közalapítványt és annak Kuratóriumát önállóan (egyszemélyben) képviseli külső megnyilvánulásaikban, illetve bíróság és más hatóságok előtt, továbbá harmadik személyekkel szemben. Más személyek képviseleti joggal való felruházására a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) hatályos rendelkezései az irányadók. A Közalapítvány bankszámlája feletti rendelkezési jog gyakorlása során első helyen Csókás Gizella kuratóriumi elnök, a második helyen a kuratóriumi tagok egyikeként Szabó László vagy Bachné Kiss Katalin kuratóriumi tag (személyi adataik: ld. 5. (1) pontban) ír alá. 4) A Kuratórium feladat- és hatásköre különösen: a) a közalapítványi célokra rendelt vagyonnal való a jogszabályoknak, számviteli és pénzügyi szabályoknak megfelelő gazdálkodás, a közalapítványi vagyon hatékony működtetése és gyarapítása, b) a vagyon alapítványi célokra történő ésszerű és indokolt felhasználása, hasznosítása, c) a Közalapítvány ügyintéző-végrehajtó szerveinek létrehozása, alkalmazása és felügyelete, feltéve, hogy ilyen szervezet létrehozását a közalapítványi vagyon kezelése, vagy a Közalapítvány tevékenységei indokolják, d) a Közalapítvány gazdálkodási elveinek és szabályainak meghatározása, és Kuratórium munkatervének, éves gazdálkodási tervének jóváhagyása, az éves beszámoló és a közhasznúsági jelentés elfogadása, e) a pályázatok kiírása, elbírálása és a támogatások odaítélési rendjének kialakítása, f) a csatlakozási kérelmek elbírálása, döntés a felajánlások elfogadásáról, g) a Közalapítvány tevékenységét segítő személyek bevonása, testületek (pl. szakértői bizottságok) létrehozása, megszüntetése, h) mindaz, amelyet jogszabály vagy az Alapító Okirat a Kuratórium kizárólagos hatáskörébe utal. 5) A Kuratórium szükség szerint de évenként legalább két alkalommal tartja üléseit, amelyek nyilvánosak. A Kuratórium zárt ülést rendelhet el, ha a nyilvánosság a Közalapítvány céljait, érdekeit veszélyeztetné. A Kuratórium ülését legalább 15 nappal az ülést megelőzően, írásban, meghívóval kell összehívni. A meghívó tartalmazza az ülés helyének, napjának,
8 8 kezdési időpontjának, a napirend tárgyának és előadójának megnevezését, a napirendhez tartozó előterjesztéseket, dokumentumokat. A kuratórium ülését a kuratórium elnöke, akadályoztatása vagy távolléte esetén pedig a helyettesítésével általa megbízott más kuratóriumi tag hívja össze. Az ülésre tanácskozási joggal a Felügyelő Bizottság elnökét is meg kell hívni. Soron kívül az erre vonatkozó indítvány megtételétől számított harminc napon belül össze kell hívni Kuratórium ülését, ha: a) azt legalább három tagja, illetőleg b) a Felügyelő Bizottság indítványozza. Az említett határidő eredménytelen eltelte esetén a Kuratórium összehívására a Felügyelő Bizottság is jogosult. 6) A Kuratórium határozatképes, ha ülésén legalább öt tagja jelen van. Határozatképtelenség esetén a Kuratórium ülését tizenöt napon belül, változatlan napirenddel, ismételten össze kell hívni. A Kuratórium ülését az elnök, akadályoztatása esetén pedig az elnök által kijelölt tag vezeti, akik hiányában, illetve akadályoztatásuk esetén a jelen lévő kuratóriumi tagok választanak maguk közül egyszerű többséggel levezető elnököt. 7) A Kuratórium határozatait általában nyílt szavazással, az ülésen jelenlévő tagok egyszerű többségével hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök (levezető elnök) szavazata dönt. Minősített többségű legalább öt tag egyetértő, igenlő szavazata szükséges azonban: a) a Közalapítvány éves beszámolójának elfogadásához, b) a közhasznúsági jelentés elfogadásához, c) az éves gazdálkodási terv jóváhagyásához, d) a pályázatok kiírásának, elbírálásának és a támogatások odaítélési rendjének kialakításához, e) a kuratórium saját Ügyrend -jében említett egyéb esetekben A Kuratórium döntése, illetve saját Ügyrend -je rendelkezései szerint a döntés titkos szavazással is meghozható. A határozathozatalban nem vehet részt az, aki vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk b) pont), élettársa (a továbbiakban együtt: hozzátartozó) a határozat alapján: - kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy - bármilyen más vagyoni előnyben részesül, illetve megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a Közalapítvány cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a Közalapítvány által a vezető tisztségviselőknek nyújtott, Alapító Okirat szerinti juttatás. 8) A Kuratórium üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni (készíteni), amely az elhangzottak lényegét, a hozott határozatokat pedig szó szerint tartalmazza. A jegyzőkönyv elkészítéséről az ülést vezető elnök gondoskodik, amelyet hitelesítőként az ülést vezető (levezető elnök), valamint a kuratóriumi ülésen részt vevő és az ülés kezdetén erre kijelölt és elfogadott kuratóriumi tag írnak alá. A jegyzőkönyvet az ülést követő harminc napon belül el kell juttatni a Kuratórium
9 9 tagjainak és a Felügyelő Bizottság elnökének, valamint a hozott határozatot annak a részére, akire vonatkozóan az döntést tartalmaz. Az írásos jegyzőkönyv elkészítése, a jegyzőkönyvek és határozatok nyilvántartása, valamint az érintettekhez történő eljuttatása a kuratóriumi elnök feladata, aki ezen kötelezettségének a Közalapítvány, illetve a Kuratórium által kialakított belső szervezeti-működési rend és munkamegosztás szerint tesz eleget. 9) A kuratóriumi ülések jegyzőkönyveit és határozatait év és sorszám megjelöléssel kell ellátni, és azokat a Közalapítvány székhelyén, elkülönített módon kell nyilvántartani és tárolni. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a kuratóriumi döntések: - tartalmát, időpontját és hatályát, - a támogatók, az ellenzők és a tartózkodók számát, valamint ha a határozatot nem titkos szavazással hozták nevüket is. A Kuratórium határozatait és az éves beszámolót, valamint a közhasznúsági jelentést bárki megtekintheti, illetve azokból a saját költségére másolatot készíthet. Akinek a határozat a jogát vagy jogos érdekét érinti, megtekintheti annak az ülésnek a jegyzőkönyvét, amelyen a határozatot hozták; a Kuratórium jegyzőkönyvei egyébként nem nyilvánosak. 10) A Kuratórium évenként beszámol az Alapítónak. A beszámoló kötelező tartalmi elemei: a) a számviteli beszámoló, b) a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás, c) a kiadásokról szóló tájékoztató, d) az esetleges vállalkozási tevékenység bemutatása és a nyújtott támogatásokkal kapcsolatos elszámolásokat, a támogatások felhasználásának ellenőrzésével kapcsolatos megállapításokat tartalmazó összefoglaló, e) amelyet egyébként jogszabály, az Alapító Okirat vagy kuratóriumi Ügyrend egyébként kötelezőként meghatároz. 11) A Kuratórium, illetve a Közalapítvány szervezetének és működésének Alapító Okiratban nem említett egyéb, illetve részletes szabályait, így különösen: a) a jogszabály által előírt nyilvántartások vezetésével, b) a kuratóriumi döntések érintettekkel való közlési, illetve nyilvánosságra hozatali módjáról rendelkező, c) a Közalapítvány működésével kapcsolatosan keletkező iratokba való betekintés rendjéről szóló, d) a Közalapítvány működésének, szolgáltatásai igénybevétele módjának, beszámolói közlésének nyilvánosságára vonatkozó, valamint e) a Közalapítványból nyújtandó támogatással kapcsolatos pályázat rendjével, formájával, eljárási szabályaival kapcsolatos, további (részletes) szabályokat a jogszabályban különös tekintettel az évi CLIV. tv-ben is említett belső szabályozási kötelezettségre figyelemmel a Kuratórium a saját Ügyrend -jében állapítja meg, amelyet tájékoztatásul az Alapítónak meg kell küldeni.
10 10 12) A kuratóriumi tagok megbízatásukat általában társadalmi tevékenységként látják el, a megbízatásukkal és tevékenységükkel kapcsolatban felmerülő költségeik megtérítésére azonban jogosultak. 13) Az 5. (4) e) pontjában foglalt pályázati hirdetmény tartalmazza: - a kuratórium által ülésenként meghatározható támogatási célokat - a pályázat benyújtásának módját, határidejét - egyéb további feltételeket A pályázati hirdetményt közzé kell tenni a helyben szokásos módon (önkormányzati hirdetőtábla, kábeltelevízió képújságja). A pályázatok benyújtásának határidejét úgy kell megállapítani, hogy az a közzétételt követő 15 naptári napot meghaladó legyen. Nem kell pályázatot kiírni, ha a támogatás a vagyon 5%-át, de legfeljebb összesen egymillió Forintot évente nem éri el, és az alapító okiratban foglalt céloknak megfelel. 6. A Felügyelő Bizottság 1) A Közalapítvány, illetve Kuratóriumának ellenőrzését az Alapító által határozott időtartamra, június 1-jétől 5 éves időtartamra felkért 3 (három) tagból álló Felügyelő Bizottság látja el. A Felügyelő Bizottság tagjai tisztségükre ismételten is felkérhetők és megbízhatók. A Felügyelő Bizottság tagjai maguk közül, egyszerű többséggel saját maguk választják meg a bizottság elnökét, aki képviseli a Felügyelő Bizottságot külső megnyilvánulásaiban. Az Alapító felkérése, illetőleg a felkért személyek elfogadó nyilatkozata szerint, a Közalapítvány Felügyelő Bizottságának tagjai, június 1-jétől öt éves időtartamra a következő magánszemélyek: 1) C s e l i k Sándorné (1959. an.: Tóth Terézia) 6328 Dunapataj, Nap u. 1. 2) N a g y Gyuláné (1954. an.: Bálint Erzsébet) 6328 Dunapataj, Munkácsy u. 32. szám, és 3) G y u r i c z a L á s z l ó n é (1940. an.: Violányi Julianna) 6328 Dunapataj, Zrínyi M. u. 2. alatti lakosok. 2) Nem lehet a Felügyelő Bizottság elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az, aki: a) a Kuratórium elnöke vagy tagja, b) a Közalapítvánnyal a megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másként nem rendelkezik. c) a Közalapítvány cél szerinti juttatásából részesül kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, illetve a Közalapítvány által, a vezető tisztségviselőknek nyújtott, Alapító Okirat rendelkezéseit is alkalmazni kell. d) az előzőek szerint meghatározott személyek hozzátartozója.
11 11 A vezető tisztségviselők további összeférhetetlenségi szabályaira a hatályos törvény, egyéb jogszabályok és a jelen Alapító Okirat rendelkezéseit is alkalmazni kell. A jelen Alapító Okirat alkalmazásában vezető tisztségviselők: a Kuratórium és a Felügyelő Bizottság elnökei és tagjai. 3) Megszűnik a felügyelő bizottsági tagság: a) a megbízatás időtartamának elteltével, b) a tag halálával, illetőleg tisztségéről történő lemondásával, c) az Alapító által történő visszahívással, d) a Közalapítvány megszűnésével. 4) A Felügyelő Bizottság ellenőrzi a Közalapítvány működését és gazdálkodását, a Kuratórium és az általa létrehozott alapítványi szervek és ügyintézők tevékenységét. A Felügyelő Bizottság elnöke akadályoztatása esetén a bizottság általa felkért más tagja tanácskozási joggal részt vesz a Kuratórium ülésein. A Felügyelő Bizottság munkájához a Közalapítvány költségére szakértőt vehet igénybe. Feladatai teljesítése során: a) betekinthet a Közalapítvány bármely iratába, b) felvilágosítást kérhet a Kuratórium elnökétől és tagjaitól, az alapítványi szervezet bármely más tisztségviselőjétől, alkalmazottjától, munkatársától, c) megvizsgálhatja a Közalapítvány könyveit, iratait, a pénzkezelés és utalványozás rendjét. A Felügyelő Bizottság célvizsgálatot folytat, ha a Közalapítvány céljainak megvalósítását, illetve a pénzügyi-gazdálkodási tevékenység szabályszerűségét veszélyeztetve látja. A Felügyelő Bizottság véleményezi a Kuratórium éves beszámolóját. 5) A Felügyelő Bizottság köteles a Kuratóriumot tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy - a Közalapítvány működése során olyan jogszabálysértés vagy a Közalapítvány érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése a Kuratórium döntését teszi szükségessé, illetve - a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. A Kuratóriumot a Felügyelő Bizottság indítványára annak megtételétől számított harminc napon belül össze kell hívni, amely határidő eredménytelen eltelte esetén a Kuratórium összehívására a Felügyelő Bizottság is jogosult. Ha a Kuratórium a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni az Alapítót és a törvényességi felügyeletet ellátó szervet. 6) A Felügyelő Bizottság határozatait általában egyszerű szótöbbséggel és nyílt szavazással hozza, ülése határozatképes, ha azon mindhárom tagja jelen van. Üléseit az elnök akadályoztatása esetén az általa kijelölt bizottsági tag hívja össze és vezeti. A Felügyelő Bizottság a Kuratóriumra kötelező döntést nem hozhat, feladatai végrehajtása során kialakított véleményét írásban közli a Kuratóriummal, a Közalapítvány működésével összefüggő tapasztalatairól pedig szükség szerint, de évenként legalább egy alkalommal beszámol az Alapítónak.
12 12 7) A Felügyelő Bizottság működésének részletesebb szabályait az általa megállapított és elfogadott saját Ügyrend -jében határozatja meg, tagjai a végzett tevékenységük kapcsán felmerült költségeik megtérítésére jogosultak. IV. RÉSZ A KÖZALAPÍTVÁNY MEGSZŰNÉSE 7. 1) A Közalapítványt a Bács-Kiskun Megyei Bíróság veszi nyilvántartásába, jogi személyiségét ezen nyilvántartásba vétellel nyeri el. 2) A bíróság a közalapítványt a nyilvántartásból törli (a közalapítvány megszűnik): - ha az alapító okiratban meghatározott a) cél megvalósult b) idő eltelt c) feltétel bekövetkezett - ha a bíróság a közalapítványt megszünteti - a bíróság az ügyész keresete alapján a közalapítványt megszünteti, ha céljának megvalósítása lehetetlenné vált - ha a kezelő szerv tevékenységével az alapítvány célját veszélyezteti és az alapító a bíróság felhívása ellenére a kijelölést nem vonja vissza és kezelőként más szervet nem jelöl ki - ha az alapító ezt arra hivatkozással kéri, hogy a közfeladat ellátásának biztosítása más módon vagy szervezeti keretben hatékonyabban megvalósítható A Közalapítvány megszűnése esetén tiszta vagyona az Alapítót illeti meg, amely azt köteles a megszűnt Közalapítvány céljaihoz hasonló célra fordítani és erről a nyilvánosságot megfelelően tájékoztatni. 3) A Közalapítvány működésével, gazdálkodásával, nyilvántartási és beszámolási kötelezettségeivel kapcsolatos a jelen Alapító Okiratban nem szabályozott kérdésekben a hatályos jogszabályi rendelkezéseket kell alkalmazni. V. RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. 1) A Közalapítvány céljai megvalósítása érdekében együttműködik a hasonló közfeladatokat ellátó, és elsősorban a Dunapataj nagyközség közigazgatási területén érintett, ott települt, állami, társadalmi szervezetekkel, alapítványokkal, valamint az alapítványi célokat magukénak valló polgárokkal és szervezeteikkel. 2) A Közalapítvány működéséről, tevékenységéről, gazdálkodásáról szóló beszámolót, illetőleg az Alapító Okirat szerinti tevékenységének és gazdálkodásának legfontosabb adatait legalább egy országos napilapban,
13 13 valamint a helyi tömegkommunikációs eszközök (pl. kábeltelevízió, helyi kiadású lap, önkormányzati értesítő stb.) útján is nyilvánosságra kell hozni. 3) A Közalapítvány bejegyzését követően az Alapító Okiratot a Belügyi Közlönyben közzé kell tenni. A Kuratórium gondoskodjék arról, hogy a jelen Alapító Okirat rendelkezéseit a csatlakozók, valamint a Közalapítványt bármely más módon támogatni szándékozók, továbbá Dunapataj nagyközség közönsége megismerje. 4) Ezt az Alapító Okiratot Dunapataj Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestülete megtárgyalta és 24/1999. Ök. számú, valamint 49/1999. Ök. számú határozataival elfogadva, egyben a Kuratórium személyi összetételét megállapítva, (amelyet a 76/1999. Ök. számú határozatával, a 160/2005. határozatával, a 6/2006., 79/2008, 85/2008., 64/2010., 18/ /2013. határozatával módosított) a Közalapítvány létrehozását elhatározta. Kelt Dunapatajon, december 17. Dunapataj Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete 6328 Dunapataj, Petőfi S. u. 20. szám Alapító képviseletében: Dusnoki Csaba polgármester

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Budapest Főváros Levéltára (=BFL)
BFL XXIII. 218. a. Budapest XVIII. Kerületi Tanács iratai (1950–1983). Tanácsülési jegyzőkönyvek; vb-ülések jegyzőkönyvei 23–24. kötet.
BFL XXV. 4. a. A jogszolgáltatás területi szervei (1945–2003). Fővárosi Bíróság iratai (1951–2000). Büntetőperes iratok (1951–1987). 1307/1957., 5282/1957.
BFL XXXV. 1. g. Pártarchívumi iratok (1948–1989). Magyar Szocialista Munkáspárt Budapesti Bizottságának iratai (1956–1989). Budapesti Bizottság archívumi iratai (1956–1989) 4. ő.
BFL XXXV. 23. a. Pártarchívumi iratok (1948–1989). Magyar Szocialista Munkáspárt XVIII. kerületi Bizottságának iratai (1956–1989). Vezető testületek iratai 1957. 2. ő. e.
BFL XXXV. 23. b. Pártarchívumi iratok (1948–1989). Magyar Szocialista Munkáspárt XVIII. kerületi Bizottságának iratai (1956–1989). Apparátusi iratok 1957. 9. ő. e.
Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára (=ÁBTL)
ÁBTL 2.2.1. II/6. 4/437.
ÁBTL 3.1.5. O-16653.
ÁBTL 3.1.9. V-141804.
ÁBTL 3.1.9. V-142003.
ÁBTL 3.1.9. V-143219.
ÁBTL 3.1.9. V-144224/1.
ÁBTL 3.1.9. V-144224/2.
ÁBTL 3.1.9. V-144224/3.
ÁBTL 3.1.9. V-144440.
ÁBTL 3.1.9. V-150381.
ÁBTL 3.1.9. Vizsgálati napló III/1. Osztály I. sorozat III. kötet. 45., 50. és 54.
Hadtörténelmi Intézet Levéltára (=HL)
HL MVKGY I. (1956.) 6/a. d 1. ő. e.
HL MVKGY T. (1956.) 10. d. 3. ő. e.
HL Katonai Bíróság XI. 22. 605/57.
HL Katonai Bíróság XI. 27. 163/1988.
HL 2253/1956. 1. f.
HL MN különgyűjtemény-E-4./29 379–388.
Budapesti Katonai Bíróság 056/1958., Katf. 065/1958.
HL Budapesti Katonai Bíróság 073/1959. Silye Sámuel tizedes és társai.
HL Budapesti Katonai Bíróság 605/1957., 163/1958. Molnár-per
HL Budapesti Katonai Bíróság Katf. 065/1958.
HL Budapesti Katonai Bíróság 605/1957., 163/1958., Katf. 62/1958., 516/1958.
Politikatörténeti Intézet Levéltára (=PIL)
PIL 290. f. 110. ő. e.
Tomory Lajos Múzeum adattára (=TLM)
1956-os visszaemlékezések, kéziratok
Kiadványok, kéziratok:
1956 kézikönyve. Főszerkesztő: HEGEDŰS B. András, 1956-os Intézet. [Budapest], 1996.
Az 1956-os magyar forradalom. (Szerk.: LITVÁN György) Budapest, 1991.
Budapest teljes utcanévlexikona. Szerk.: RÁDAY Mihály, Sprinter Kiadó. [Budapest, 2003.]
Fővárosunk XVIII. kerülete. Szerk.: FEKETE Ferencné, Budapest Főváros XVIII. ker. Tanács Végrehajtó Bizottsága. [Budapest, 1985.]
Kerületünk húsz éve. Szerk.: DÖMÖTÖR László, XVIII. kerületi Tanács Végrehajtó Bizottsága. [Budapest, 1966.]
Pestlőrinc 50 éve. XVIII. kerületi Tanács Végrehajtó Bizottsága. Budapest, [1960.]
Pestszentlőrinc krónikája. Szerk.: Dr. TÉGLÁS Tivadar, Pestszentlőrinc–Pestszentimre Önkormányzata, Közművelődési és Sport Közalapítványa. Budapest, 1996.
BENKŐ Levente: Az 1956-os Forradalom és Szabadságharc története Pestszentlőrincen. 1993. kézirat
BOLLA Dezső: Csepel, 1956. Tények és dokumentumok. Csepel önkormányzata. Budapest, 2006.
FEITL István: 1956 Mikrotörténetek Pestszentlőrincről, Pestszentimréről. Napvilág Kiadó. Budapest, 2011.
FEITL István: Nemzetőrség. In: Városkép ünnepi különszám. 2006. október
GOSZTONYI Péter: A magyar Golgota. A politikai megtorlások vázlatos története Magyarországon 1849-től 1963-ig, és egyéb korrajzi történetek. Százszorszép. Budapest, 1993.
HORVÁTH Miklós: 1956 hadikrónikája. Akadémiai Kiadó. Budapest, 2003.
IVÁN Dezső: A magyar katonai repülés története 1945–1956. HM Okt. és Tudományszervező főoszt. [Budapest], 1999.
KOPÁCSI Sándor: Életfogytiglan. Bibliotéka. [Budapest], 1989.
ORGOVÁNYI István: A társadalomra különösen veszélyes ellenséges elemek ellenőrzése 1959–1989. In: Betekintő, 2012/4. http://www.betekinto.hu/2012_4_orgovanyi (A letöltés ideje: 2016. november 7.)
PÁNDY Tamás: „100 éves falu a Városban” – Pestszentimre. Dr. Széky Endre Pestszentimre Történeti Társaság. Budapest, 1998.
PÁNDY Tamás – dr. TÉGLÁS Tivadar – dr. TÉGLÁS Tivadarné: Helytörténeti olvasókönyv Pestszentlőrinc–Pestszentimre iskolái számára. Budapest XVIII. Kerületi Pedagógiai Intézet és Helytörténeti Gyűjtemény. Budapest, 1998.
PLIVELIC, Ivan: La mia Rivoluzione da Budapest, 1956. All’Italia. Ferrara, 2006. Magyarul: Az én forradalmam. http://www.nemenyi.net/konyvtar (A letöltés ideje: 2007)
PÓTÓ János: Hősök emlékezete – a köztéri szobrok tükrében. Elhangzott a Történelemtanárok 16. Országos Konferenciáján. 2006. október 14-én. http://www.tte.hu/toertenelemtanitas/toertenelemtanarok-orszagos-konferenciaja/6744-hosok-emlekezete-8211-a-kozteri-szobrok-tukreben
SZEREDA, V. – SZTIKALIN, A.: Hiányzó lapok 1956 történetéből. Dokumentumok a volt SZKP KB levéltárából. Zenit Könyvkiadó. Budapest, 1993.
TAKÁCS Tibor: A belső reakció elleni elhárító osztály, 1956–1962. In: Betekintő, 2010/3. www.betekinto.hu/2010_3_takacs (A letöltés ideje: 2016. november 9.)
dr. TÉGLÁS Tivadarné: Forradalom és Szabadságharc Pestszentlőrincen 1956 őszén. In: Pestszentlőrinc krónikája. Szerk.: dr. TÉGLÁS Tivadar. Pestszentlőrinc–Pestszentimre Önkormányzata, Közművelődési és Sport Közalapítványa. Budapest, 1996.
TYEKVICSKA Árpád: A bíboros és a katona. Századvég Kiadó–56-os Intézet. Budapest, 1994.
VÁNDOR Károly: Légierő társbérletben avagy a szovjet légierő és légvédelem története Magyarországon és Ausztriában, 1944–1991. VPP Kiadó. [Budapest], 2009–2010.
VERES Mihály: Légvédelmi tüzérek és rakétások. A légvédelmi tüzér- és rakétacsapatok története (1948–2000) Magánkiadás. Veszprém, 2002.
SZAKOLCZAI Attila: Az 1956-os forradalom és szabadságharc. 1956-os Intézet. Budapest, 2001.
SZENES Iván: A kommunista párt újjászervezése Magyarországon 1956-1957. Kossuth Könyvkiadó. Budapest, 1976.
Helyi lapok: Szabad Lőrinc, Peremváros, Városkép, Pestszentlőrinci–Pestszentimrei Polgár
Pesti Járőr, 1957. 14. szám
Online kronológiák:
http://magyarkronologia.terrorhaza.hu/1956/november.html
A kiadvány fotóit készítették:
Kiss György István, Szujó Imre, Tary Imre, Torma Endre, Torma Imre, Tomory Lajos
További fotók és dokumentumok:
Tomory Lajos Múzeum, Kispesti Helytörténeti Gyűjtemény, Állambiztonsági Szolgálatok Levéltára, Földmérési és Távérzékelési Intézet (fentrol.hu), Magyar Nemzeti Múzeum Történeti Fotótára, Budapesti Történeti Múzeum – Kiscelli Múzeum, Dr. Széky Endre Pestszentimre Történeti Társaság – Pándy Árpád Pestszentimre Gyűjtemény, Budapest Főváros Levéltára, Dr. Balogh György családja, Airboyd

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A másodfokú bíróság elutasította a MÁV TRAKCIÓ fellebbezését - MOSZ - Mozdonyvezetők Szakszervezete
© Mozdonyvezetők Szakszervezete - mosz.co.hu/page/72/artID/973/html/a-masodfoku-birosag-.html
A másodfokú bíróság elutasította a MÁV-TRAKCIÓ fellebbezését
A Fővárosi Törvényszék, mint másodfokú bíróság elutasította a munkáltató fellebbezését az árufuvarozást érintő sztrájkok még elégséges szolgáltatására vonatkozóan. Amint az ismeretes a 2013. január 18-án megállapodással lezárult a 2012. december 5-i sztrájkfelhívás. A MÁV-TRAKCIÓ benyújtotta fellebbezéseit. Az egyik esetben – az árufuvarozást érintő még elégségesben – már döntött is a másodfok, helybenhagyta az elsőfokú bíróság végzését. Ennek értelmében a vasúti árufuvarozást érintő sztrájk esetén nem kell biztosítani a még elégséges szolgáltatást. A sztrájktörvény a lakosságot alapvetően érintő tevékenységet végző munkáltatókra írja elő a még elégséges szolgáltatást nyújtását.
A bíróság indoklásában kitért arra a tényre, hogy a munkáltató nem jelölte meg, hogy a lakosságot mennyiben érintené alapvetően a külföldi hajókikötőkbe árut szállító vonatok közlekedésének hiánya vagy a kamionok vonaton történő továbbításának elmaradása. Nem találta alaposnak a kérelmet a bíróság az energia ellátásban résztvevő üzemek részére történő szállítást illetően sem. Ugyanis a jogszabály az energia ellátási tevékenységet végző munkáltatóra nézve írja elő a még elégséges szolgáltatás biztosításának kötelezettségét, nem pedig az ezzel csak közvetett beszállítói kapcsolatban álló munkáltató vonatkozásában. A bíróság nem fogadta el azt a munkáltatói érvelést sem, hogy minden vonatban lehet olyan árú, ami a lakossági szükségleteket alapvetően érintheti. Az egyeztetések során a munkáltató nem jelölte meg még szakszervezetünk felhívására sem, hogy konkrétan milyen áruról és okból állítja ezt. A bíróság kiemelte, hogy ennek az állításnak az elfogadásával a sztrájk intézménye ellehetetlenülne.
A másik esetben – a személyszállítási sztrájk jogszerűségnek megállapítása ügyében- a Ítélőtáblához fordult a munkáltató. Amint az ismeretes a személyszállítási sztrájkot a másodfokon eljáró bíróság jogszerűnek nyilvánította, mert a társaság a fellebbezési határidőt lekéste. Ebben a fellebbezésben a MÁV-TRAKCIÓ azzal érvel, hogy a 2012. december 28-án a tértivevényes bírósági levelet a MÁV Zrt. vette át és az csak 2013. január 2-én került a MÁV-TRAKCIÓ illetékeséhez. Így a munkáltató szerint nem volt tudomása a végzésről és nem volt lehetősége semmiféle jognyilatkozat megtételére. A cég arra kéri az Ítélőtáblát, hogy helyezze hatályon kívül a másodfokú bíróság végzést és kötelezze azt a fellebbezés lefolytatására.
A Fővárosi Törvényszék észrevétel megtételét biztosította szakszervezetünket, amit meg tettünk. Ebben közöltük a bírósággal, hogy
-2013. január 2-án még a határidőn belül megtehette volna a fellebbezést a munkáltató
-a küldeményt a MÁV Zrt. központi postázója vette át, az átvétel jogosultságát a MÁV-TRAKCIÓ nem vitatta kérelmében,
-a MÁV-TRAKCIÓ részéről a kérelmet beküldő írta rá a postázási címet, azt a címet, ami az eddigi gyakorlatban nem okozott problémát,
-a központi postázóba a küldemények beérkezése után -az egyes cégek/szervezeti egységek szerint- azok szortírozásra kerülnek, amelyeket vagy elhelyeznek a megjelölt helyeken és érte jönnek az adott cégtől vagy felviszik a címzettnek. Feltehetőleg az ebben az időszakban csak ügyeletet tartottak, így nem vitték fel a levelet vagy azért nem mentek le a postázóba. Szerintünk. De a bíróság majd eldönti.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság