text:
A polgári eljárásjogi alapfogalmak - PDF
Download "A polgári eljárásjogi alapfogalmak"
3 1. Az igazságszolgáltatás (bíróságok) Az államhatalmi ágak megosztásának elmélete szerint el kell különülnie egymástól a három hatalmi ágnak: a törvényhozó, a végrehajtó és a bírói ágnak. A bíróságok legfontosabb és legismertebb feladata az igazságszolgáltatás. A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a bíróságok gyakorolják. Az igazságszolgáltatás bírósági monopóliuma azt jelenti, hogy a bíráskodást, mint állami funkciót sem a végrehajtó hatalom, sem a törvényhozó hatalom nem láthatja el, arra kizárólag a politikailag semleges bírói hatalom jogosult. A bírói hatalmi ág egyetlen alkotmányos korlátja az, hogy a bírák a törvényeknek és más jogszabályoknak alárendelten végzik ítélkezési (igazságszolgáltatási) tevékenységüket. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról az Alkotmány X. fejezete és az évi LXVI. törvény rendelkezik. A rendes bíróságok tevékenysége három egymástól jól elkülöníthető ügyfajtára terjed ki ezek: a polgári jogi jellegű ügyek; a büntetőjogi ügyek; a közigazgatási (államigazgatási) döntések elleni jogorvoslatok. A polgári jogi jellegű ügyekben a bíróságnak az a feladata, hogy a feleknek a jogviták elbírálásához, a perek tisztességes lefolytatásához és ésszerű időn belül történő befejezéséhez való jogát érvényesítse. A per befejezésének ésszerű időtartama a jogvita tárgyát és természetét, valamint az eljárás lefolytatásának egyedi körülményeit is figyelembe véve határozható meg. Nem hivatkozhat a per ésszerű időn belül történő befejezésének követelményére az a fél, aki magatartásával, illetve mulasztásával a per elhúzódásához maga is hozzájárult. A július 1.-t követően indult ügyekben a felet kártérítés illeti meg, ha az említett alapvető joga az adott eljárásban sérelmet szenvedett, és az a fellebbezési eljárásban nem orvosolható. E kártérítési perekben a feleket tárgyi illeték-feljegyzési jog illeti és a perben a megyei bíróság soron kívül jár el. Bár a bírósági szervezeti reform és egyes jogszabályi változások miatt a perek átlagos időtartama csökkent, de még mindig vannak elfogadhatatlanul elhúzódó perek évben a polgári perek átlagos időtartama 4,5 hónap volt, a büntetőügyeké 7 hónap. A Polgári perrendtartásnak garantálnia kell, hogy a jogvita eldöntésének rendje, az a mód, ahogy a vitás ügy elbírálásra kerül, tisztességes legyen. A korrekt, fair eljárás követelménye a bírói pártatlanságot ugyanúgy feltételezi, mint a formális jogegyenlőséget tényleges jogérvényesítő képességgé alakító állami támogatást (pl. költségmentesség, pártfogó ügyvéd kirendelésének lehetősége). A bíróság részrehajlás mentes eljárása kizárja annak a lehetőségét, hogy a pert vezető bíró az anyagi jogi szabályok tartalmáról az egyik félnek jogértelmező tájékoztatást nyújtson (2000ig a bíróságoknak volt ilyen kitanítási kötelezettsége). A törvény ezért a jogi képviselő nélkül eljáró fél számára biztosított kioktatáshoz való jogot a perbeli eljárási jogokra és kötelezettségekre korlátozza. Az új bírósági szervezet négyszintű: 1) helyi (városi vagy fővárosi kerületi) bíróság; 3
4 2) megyei bíróság (ide tartozik a Fővárosi Bíróság is); 3) ítélőtábla (felállításuk a bírósági reform új intézménye) Az ítélőtáblák illetékességi területe január 1-jétől a következő: a) Fővárosi Ítélőtábla: Budapest, Fejér, Heves, Nógrád és Pest megye, b) Szegedi Ítélőtábla: Csongrád, Bács-Kiskun és Békés megye, c) Pécsi Ítélőtábla: Baranya, Somogy és Tolna megye, d) Debreceni Ítélőtábla: Hajdú-Bihar, Borsod-Abaúj-Zemplén, Jász-Nagykun-Szolnok és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, e) Győri Ítélőtábla: Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom, Vas, Veszprém és Zala megye. 4) Legfelsőbb Bíróság. Jóllehet a bíróságok szintjei hierarchikus jelleget mutatnak, a bírói függetlenség elve szerint nincs köztük alá- és fölérendeltségi viszony. Első fokon a polgári peres és a büntetőügyekben az általános hatáskörű helyi bíróságok, a városi bíróság és a fővárosban a kerületi bíróságok ítélkeznek. Az összefoglaló néven helyi bíróság nevet viselő 117 bíróságon mintegy 1500 bíró bíráskodik. A fővárosban korábbi szervezeti összevonások következtében nincs minden egyes kerületben külön bírósági épület. Pesti Központi Kerületi Bíróság illetékességébe tartozik: A Budapest V.- X. kerület, a XIII. kerület, a XIV. kerület, a XVI. Kerület, és a XVII. kerület. Budai Központi Kerületi Bíróság illetékességébe tartozik: Budapest I. kerület, XI. kerület, XII. kerület és a XXII. kerület. Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek: Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek: Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek: Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek: A munkaviszonyból és a szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perekben a munkaügyi bíróság jár el első fokon. Munkaügyi bíróság a megyékben és a fővárosban működik, mint külön bíróság. A megyei bíróság (Fővárosi Bíróság) a Pp ában meghatározott ügyekben első fokon jár el. Polgári perben ide tartoznak pl. a viszonylag jelentős perértékű ügyek, valamint a speciális szakismertet igénylő ügyek, többek közt: ha a per tárgyának értéke az ötmillió forintot meghaladja), a szerzői jogi és iparjogvédelmi perek; a cég szervei határozatának bírósági felülvizsgálata iránt indított perek, a cégek és tagjaik közötti, a tagsági jogviszonyon alapuló perek, a közigazgatási perek, a sajtóhelyreigazítási perek. 4
5 Büntető ügyekben pedig a társadalomra kiemelkedően veszélyes (súlyos) bűncselekmények (pl. emberölés) esetében jár el már első fokon a megyei (fővárosi) bíróság. A bíróság ítéletét vitató fél természetesen élhet a jogszabály által biztosított rendes és rendkívüli jogorvoslatok lehetőségével a magasabb szintű bírói fórumoknál. Az elsőfokú bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben az egyesbíró, illetve a tanács elnöke helyett tárgyaláson kívül bírósági titkár is eljárhat; a bírósági titkár jogosult továbbá meghatározott körben bizonyítási eljárás lefolytatására is. A bírósági titkár jogi szakvizsgával rendelkező, a bírói kinevezését megelőző kötelező gyakorlati idejét töltő igazságügyi alkalmazott. A bírósági titkárnak - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik - önálló aláírási joga van, és megteheti mindazokat az intézkedéseket, illetve meghozhatja mindazokat a határozatokat, amelyeket a törvény a bíróság vagy a tanács elnöke hatáskörébe utal. Külön jogszabályban meghatározott esetekben, önálló aláírási joggal, tárgyaláson kívül - a bíró irányítása és felügyelete mellett - bírósági ügyintéző is eljárhat. A bírósági ügyintéző felsőfokú végzettséggel rendelkező olyan tisztviselő, aki - hasonlóan a bírósági titkárhoz - önálló hatáskörrel és önálló felelősség mellett jogosult a bíró feladatkörében eljárni. Másodfokon ítélkezik: a) a helyi bírósághoz (városi bírósághoz, kerületi bírósághoz) tartozó ügyekben a megyei bíróság (Fővárosi Bíróság), b) a megyei bírósághoz (Fővárosi Bírósághoz) tartozó ügyekben az ítélőtábla c) az ítélőtáblához tartozó ügyekben a Legfelsőbb Bíróság. A Legfelsőbb Bíróság elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a megyei (fővárosi) bíróság vagy az ítélőtábla határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot; elbírálja a felülvizsgálati kérelmet, biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, és a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz. A Legfelsőbb Bíróság mint a legfelsőbb bírói szerv elvi irányítást gyakorol az összes bíróság működése és ítélkezése felett. A jogegység érdekében alkotott jogegységi határozatai (korábbi elnevezéssel irányelvei és elvi döntései) a bíróságok számára kötelezőek, de az egyes konkrét ügyek elbírálása mindig az eljáró bíróság feladata, az alsóbb szintű bíróság ítélethozatalába a Legfelsőbb Bíróság sem szólhat bele! A Legfelsőbb Bíróságon ítélkező és jogegységi tanácsok, valamint büntető, polgári és közigazgatási kollégiumok működnek. A megyei bíróságok ill. a Fővárosi Bíróság keretében működnek a cégbíróságok, melyek vezetik a cégek megalakulását és változásait tartalmazó cégnyilvántartást, valamint ellátják a cégjegyzékbe bejegyzett gazdálkodó szervezetek működésének törvényességi felügyeletét. A végelszámolás is a cégbíróságok előtt folyik. A bíróságon az ügyintézői, ügyviteli és egyéb feladatokat a bírósági tisztviselők, ügykezelők és fizikai alkalmazottak látják el. A bírósági titkár és fogalmazó, valamint a bírósági dolgozók 5
6 a bírósággal igazságügyi szolgálati jogviszonyban állnak, amelynek szabályait az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló külön törvény állapítja meg. Az elsőfokú bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben az egyesbíró, illetve a tanács elnöke helyett tárgyaláson kívül bírósági titkár is eljárhat. A bírósági titkárnak - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik - önálló aláírási joga van, és megteheti mindazokat az intézkedéseket, illetve - az ítélet kivételével - meghozhatja mindazokat a határozatokat, amelyeket a törvény a bíróság vagy a tanács elnöke hatáskörébe utal. A bírósági titkár ideiglenes intézkedésről nem hozhat határozatot. Külön jogszabályban meghatározott esetekben, önálló aláírási joggal, tárgyaláson kívül - a bíró irányítása és felügyelete mellett - bírósági ügyintéző is eljárhat. A helyi és a megyei bíróságok mellett bírósági végrehajtók is működnek, akik a jogerős bírósági határozatokban pénzfizetésre vagy egyéb magatartásra kötelezett személyeket ill. szervezeteket szükség esetén állami kényszer alkalmazásával is a teljesítésre szorítják. Önálló szervezetként a helyi bíróságok mellett működnek a közjegyzők, akik az állampolgárok és a jogi személyek részére közokiratot készítenek, okiratot vagy pénzt vehetnek át megőrzésre. A közjegyző ezen kívül lefolytat néhány a hatáskörébe utalt eljárást (ezek közül legjelentősebb a hagyatéki eljárás). Az ítélkezés egységének biztosítása A bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása a Legfelsőbb Bíróság feladata. Jogegységi eljárásnak van helye, ha a) a joggyakorlat továbbfejlesztése vagy az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében elvi kérdésben jogegységi határozat meghozatala szükséges, b) a Legfelsőbb Bíróság valamely tanácsa jogkérdésben el kíván térni a Legfelsőbb Bíróság másik ítélkező tanácsának határozatától. A Legfelsőbb Bíróságon öt fajta szakágú jogegységi tanács működik ezek: büntető, polgári, gazdasági, munkaügyi és közigazgatási. 2. A bírósági eljárás általában, a bírósági úton nem érvényesíthető követelések Számos esetben előfordul, hogy a polgári jogi jogviszony alanyai nem teljesítik szerződésből, szerződésen kívüli károkozásból vagy jogalap nélküli gazdagodásból eredő kötelezettségeiket. Ilyen esetben a jogos érdekeinek sérelmét elszenvedő fél igényét az állami jogalkalmazó szervek igénybevételével érvényesítheti. A polgári jogi jogviszonyból eredő jogviták eldöntésére, ha törvény másként nem rendelkezik általános hatásköre a bíróságoknak van. Kivételképpen vannak olyan követelések, amelyeknek teljesítése állami eszközzel (bírói úton) nem kényszeríthető ki, az ilyen követeléseket természetes kötelemnek (naturális obligációnak) 6
7 nevezik. A természetes kötelmeknek a sajátossága, hogy önkéntes teljesítésük megengedett, de a jog a kötelmek jellege miatt, nem nyújt segítséget az igény érvényesítéséhez. A bírósági úton nem érvényesíthető követeléseknek két fő csoportja van: 1.) az elévült követelések és bizonyos járadékszerű követelések Az időmúlásnak, mint jogi ténynek a polgári jogban kétféle hatása van: az igényérvényesítés elmulasztása bizonyos idő elteltével vagy magát az alanyi jogot szünteti meg (jogvesztő, záros határidő), vagy az alanyi jog nem szűnik meg ugyan, de állami kényszerrel többé nem érvényesíthető (elévülés). Elévülésnél a követelés fennmarad ugyan, de az csak a kötelezett önkéntes teljesítésével rendeződhet, az elévült követelést bíróság előtt érvényesíteni nem lehet! Az ilyen jellegű követelések eredetileg bírói úton is érvényesíthetők lettek volna, de a jogosult hosszabb ideig nem élt jogával, ezért az időmúlásra tekintettel már nem fűződik társadalmi érdek az állami kényszer rendelkezésre bocsátásához. Az időszakonként előre teljesítendő járadékszerű követelések (tartásdíj, életjáradék, baleseti járadék) hat hónapnál régebben lejárt és alapos ok nélkül nem érvényesített részletei bírósági úton többé nem követelhetők. Ha a jogszabály másként nem rendelkezik a követelések öt év alatt évülnek el (ez az általános elévülés idő a polgári jogban). Az elévülés akkor kezdődik, amikor a követelés esedékessé vált; Az elévülés nyugvása meghosszabbítja az elévülési határidőt. Ezek szerint, ha a követelést a jogosult menthető okból nem tudja érvényesíteni, az akadály megszűnésétől számított egy éven belül egyéves vagy ennél rövidebb elévülési idő esetében pedig három hónapon belül a követelés akkor is érvényesíthető, ha az elévülési idő már eltelt; A követelés teljesítésére irányuló írásbeli felszólítás, a követelés bírósági úton való érvényesítése, továbbá megegyezéssel való módosítása, végül a tartozásnak a kötelezett részéről való elismerése megszakítja az elévülést. Az elévülés megszakadása, illetőleg az elévülést megszakító eljárás jogerős befejezése után az elévülés újból megkezdődik. Ha az elévülést megszakító eljárás során végrehajtható határozatot hoztak, az elévülést csak a végrehajtási cselekmények szakítják meg. Egyes követelések esetén a polgári jog az általánosnál rövidebb elévülési időket tartalmaz (pl. a kötbérigény elévülési ideje hat hónap.). Bizonyos időszakonként előre teljesítendő járadékszerű követelések (tartásdíj, életjáradék, baleseti járadék) hat hónapnál régebben lejárt és alapos ok nélkül nem érvényesített részletei bírósági úton többé szintén nem követelhetők. A főkövetelés elévülésével az attól függő mellékkövetelések (pl. kamat) is elévülnek. A polgári jogtól eltérően más jogágakban az általános elévülési idő is változhat (például a munkajogban három év). 2.) a szűkebb értelemben vett természetes kötelmek A természetes kötelmek már eredetileg, keletkezésük idején sem voltak hatóságilag kikényszeríthetők. Ezeket a kötelmeket az állam ugyan érvényesnek ismeri el, de csak megtűri az ilyen jogügyleteket, tehát bírósági úton nem lehet érvényesíteni: 7
8 a) a játékból vagy fogadásból eredő követeléseket, kivéve, ha a játékot vagy fogadást állami engedély alapján bonyolítják le; b) a kifejezetten játék vagy fogadás céljára ígért vagy adott kölcsönből eredő követeléseket; c) azokat a követeléseket, amelyeknek állami szerv útján való érvényesítését jogszabály kizárja (pl. a "kocsmai hitel"). Polgári ügyekben (ideértve a családjogot és a munkajogot is) a jogvitákat az erre irányuló kérelem esetén bíróságok döntik el. A bírósági eljárás szabályainak (polgári eljárás) két formája van: a peres eljárások és a nemperes eljárások. A peres eljárás fogalma alatt mindig a polgári pert értjük. Ezzel szemben nemperesnek nevezzük mindazokat az eljárásokat, amelyek nem a polgári per szabályai szerint bonyolódnak le. A polgári peres eljárás az elsődleges, a tipikus. A polgári peres eljárás szabályait a Polgári perrendtartásról szóló évi III. tv. (Pp.) tartalmazza. A polgári peres eljárás fő jellemzői: a) minden esetben bíróság jár el, b) a jogvitában két ellenérdekű fél van, c) az eljárás keresettel indul, d) a bíróság köteles mindkét felet meghallgatni, e) a döntést jellemzően bizonyítási eljárás előzi meg, f) a bíróság a jogvitát jogerősen (ítélettel), a véglegesség igényével dönti el. Ha a felsorolt ismérvek bármelyike hiányzik, az eljárás már nem lehet peres eljárás. Nemperes mindaz a polgári eljárás, amely nem a polgári per szorosan szabályozott formájában bonyolódik le. A nemperes eljárásban: a) A bíróság helyett a közjegyző vagy a bírósági végrehajtó is eljárhat (pl. hagyatéki eljárás vagy végrehajtás); b) Az ellenérdekű fél hiányozhat (pl. holtnak nyilvánítási vagy az okirat hitelesítése iránti eljárásban); c) Az eljárás indítvánnyal, kérelemmel vagy más beadvánnyal is megindítható (a végrehajtási eljárás megkezdéséhez, pl. végrehajtási lapra van szükség); d) Az eljárás nem kontradiktórius (pl. a fizetési meghagyásos eljárásban a bíróság az ellenérdekű felet nem hallgatja meg); e) A bíróság nem állapítja meg a tényállást vagy nem folytat le bizonyítást (pl. a fizetési meghagyás kibocsátásánál); f) A bíróság végzéssel határoz vagy kivételesen más, de a végzéshez és nem az ítélethez hasonló döntést (pl. végrehajtási záradék) hoz. A nemperes eljárások általában egyszerűbbek, gyorsabbak és kezdeményezésük kevésbé költséges, mint a peres eljárásoké. Nemperes eljárás (pl. a fizetési meghagyásos eljárás, a cégbírósági eljárás, a hagyatéki eljárás, a felszámolási eljárás, csődeljárás, végelszámolás 8
9 stb.), az eljárási szabályokat ezekben az ügyben rendszerint külön jogszabály tartalmazza. Ha az egyes nemperes eljárásokra vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik a Pp. szabályait kell megfelelően alkalmazni. 3. Az igazságszolgáltatás alapelvei, a polgári jogi jogviták Az igazságszolgáltatás alkotmányos alapelvei olyan történetileg kialakult, nemzetközi deklarációkkal is megerősített egyetemes értékek, amelyeknek az emberi és az állampolgári jogok védelmét biztosító bírói igazságszolgáltatásnak meg kell felelnie. Az alapelvek jelenlegi rendszere a hatalommegosztásra épülő európai államfejlődés eredménye. Az alkotmány által felállított modell alapján az igazságszolgáltatás alapelvei az alábbiak szerint rendezhetők: a bírói függetlenség elve; az igazságszolgáltatás bírói monopóliumának elve; az igazságszolgáltatás egységének elve a néprészvétel elve; a társasbíráskodás elve; a bírósági tárgyalás nyilvánosságának elve; a védelem joga; a jogorvoslati jogosultság elve. Meg kell jegyezni, hogy az alapelvek csoportosításának más változata is lehetséges. A közölt rendszer a bírói modell leginkább jellemző jegyeire utal, amelyben külön megnevezés nélkül helyet kap a törvényhez kötöttség elve, az anyanyelv használatának joga, de az ártatlanság vélelme is. Az alkotmányos alapelvek az ún. szűkebb értelemben vett bírói igazságszolgáltatás követelményeit határozzák meg. A polgári jogi jogviszony alanyai között felmerült polgári jogi jogviták többségét bíróságok előtt lehet érvényesíteni, a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (Pp.) által meghatározott eljárási szabályok szerint. A polgári jogi ügyek közé sorolhatók: a tulajdonjoggal; a szerződésekkel; a kártérítésekkel; a személyiség védelmével (pl. jóhírnév vagy magántitok sérelme); a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok védelmével és az örökléssel kapcsolatos jogviták. A törvény tárgyi hatálya kiterjed a polgári anyagi jogi, családjogi, munkaügyi, szövetkezeti tagsági viszonnyal kapcsolatos jogvitákra, de a bíróság a Pp. szabályai szerint jár el a közigazgatási határozatok törvényességének felülvizsgálata során is. Törvényi rendelkezés alapján a Pp. szabályait kell alkalmazni a közjogi természetű jogviták elbírálásánál. Így pl. az állampolgárság fennállásával (1993. évi LV. törvény 22. ), az egyesülési jog (1989. évi II. törvény 10. ), a gyülekezési jog gyakorlásával (1989. évi III. törvény 9. ), a pártok 9
10 megszűnésével és gazdálkodásával (1989. évi XXXIII. törvény 3., 10. ), vagy a helyi önkormányzatok határozataival [1990. évi LXV. törvény] kapcsolatos jogvitákban. A polgári eljárás alanyai rendszerint magyar állampolgárok, jogi személyek, de annak sincs akadálya, hogy külföldi magánszemély, jogi személy pert indítson, illetve alperesként perben álljon. A törvény személyi hatálya kiterjed a nem Magyarországon tartózkodó külföldi állampolgárokra és külföldi jogi személyekre is, ha a bíróság előtt folyamatban lévő eljárásban érdekeltek. Nem terjed ki azonban a jogszabály személyi hatálya a diplomáciai és egyéb (konzuli) mentességet élvező személyekre (Pp ). A korábban már ismertetett bírósági szervezet ugyan négylépcsős, de a polgári peres eljárás jelenleg csak kétfokú, az első fokon hozott döntés ellen egyszer lehet fellebbezni, a fellebbezést a másodfokon eljáró bíróság bírálja el, és jogerősen dönt. Harmadfok nincs, de jogszabálysértésre hivatkozva egy alkalommal lehetőség van felülvizsgálati eljárás kezdeményezésére a Legfelsőbb Bíróságnál. A felülvizsgálati kérelem a jogerős bírósági döntések ellen benyújtható rendkívüli perorvoslat s jellege miatt csak jogi képviselő (ügyvéd) terjesztheti elő. Az első fokon eljáró bíróság főszabályként egy hivatásos bíróból áll (egyesbíró). Törvényben meghatározott esetben az első fokon eljáró bíróság egy hivatásos bíróból mint elnökből és két ülnökből álló háromtagú tanácsban ítélkezik. Ülnökök közreműködésével jár el a bíróság, ha az egy keresetben, illetőleg az egyesített perekben érvényesített valamelyik igény vagy a viszontkereset, illetőleg a beszámítási kifogás elbírálása tekintetében a törvény szerint ülnökök közreműködése szükséges. A másodfokon eljáró bírósági tanács három hivatásos bíróból áll. A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati eljárás során három hivatásos bíróból álló tanácsban ítélkezik. Ha a felülvizsgálati kérelem a Legfelsőbb Bíróság jogerős határozata ellen irányul, a Legfelsőbb Bíróság öt hivatásos bíróból álló tanácsban jár el. Törvény indokolt esetben az eljáró bíróság összetételét az ismertetett szabálytól eltérően is megállapíthatja. Az egyesbíró az eléje utalt ügyekben ugyanolyan jogkörben jár el, mint a bíróság tanácsa. Mindaz tehát, ami a Pp. szerint a bíróságnak vagy a tanács elnökének a jogkörébe tartozik, vonatkozik az egyesbíróra is. A Pp. az ülnököknek a hivatásos bírákkal azonos jogokat és kötelezettségeket biztosít az ítélkezésben. Így a döntés meghozatala során nem válik el a ténymegállapítás és a jogi döntés. A jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén, a pártatlan elbírálás érdekében, a bíró és az ülnök az ügy elintézésében nem vehet részt. A törvényben megfogalmazott kizárás számos ok miatt következhet be. Így alapul szolgálhat erre a rokonságon túl az egyéb személyes kapcsolat (barátság, szomszédság, munkatársi viszony stb.), vagy ha a bíró olyan jogviszony alanya, amely miatt, az ügy mikénti elbírálásában valamilyen módon érdekelt. Megalapozza azt az egyoldalú pervezetésben megmutatkozó bírói magatartás is. Elfogultságot eredményez tehát minden olyan tény vagy körülmény, amelyből objektíve, okszerűen következik, hogy a pártatlan elbírálás nem biztosított. A törvényben meghatározott feltételek bármelyikének fennállása esetén az e tárgyú bejelentés megtételére a bíró köteles. A kizárási okot a fél is bejelentheti. E bejelentésnek az eljárás bármely szakában helye van. A kizárás iránti bejelentés a bíró eljárási jogát korlátozza, illetve kizárja. Ez attól függ, hogy ki és milyen okból élt bejelentéssel. 10
11 Amennyiben a kizárási okot maga a bíró jelentette be, annak elintézésig a perben nem járhat el. Ha a kérelem a féltől származik, és - nem elfogultságon alapul, a bírót csak az érdemi határozat meghozatalában akadályozza mindaddig, amíg azt el nem intézik; - a bíró elfogultságára épül, annak nincs hatása a bíró döntési jogkörének terjedelmére; - ugyanabban a perben korábban eredménytelenül már tett bejelentést a bíró ellen, ennek érdemi döntést korlátozó hatása nincs. 4. Hatáskör és illetékesség A tágabb értelemben vett hatáskör a bíróság, a közigazgatás és az egyéb szervek közötti ügymegosztást jelenti. A szűkebb értelemben vett hatáskör alatt az ügyeknek a különböző szintű bíróságok közötti megosztását értjük, vagyis azt, hogy egy adott jogvita eldöntése a helyi vagy a megyei bíróság feladatkörébe, hatáskörébe tartozik. A helyi bíróság (városi, kerületi) hatáskörébe tartoznak mindazok a perek, amelyek elbírálását törvény nem utalja a megyei bíróságok hatáskörébe. A munkaügyi bíróság hatáskörébe tartoznak a munkaviszonyból, közalkalmazotti jogviszonyból, közszolgálati jogviszonyból, szolgálati jogviszonyból, szövetkezeti tag munkaviszony jellegű jogviszonyából és a bedolgozói jogviszonyból származó perek. A megyei bíróság kivételes hatáskörét a törvény perértéktől függetlenül meghatározott pertípusok megjelölésével és vagyonjogi perekben perérték meghatározásával szabályozza. A megyei bíróság hatáskörébe tartoznak például: azok a vagyonjogi perek, amelyek tárgyának értéke a tízmillió forintot meghaladja, kivéve a házassági vagyonjogi pert, ha azt a házassági perrel együtt indítják meg; (korábban ötmillió Ft-os volt ez az értékhatár). A helyi bíróságok tehermentesítése, a munkateher átcsoportosítása érdekében történt a módosítás, így a vagyonjogi perek arányosabban oszlanak meg a helyi és megyei bíróságok között), azok a perek, amelyeket a közigazgatási jogkörben eljáró személyek által hivatalos eljárásukban okozott károk megtérítése iránt indítanak; a szerzői-, a szomszédos jogi perek, valamint az iparjogvédelmi perek; a nemzetközi árufuvarozási vagy szállítmányozási szerződéssel kapcsolatos perek; a cégbejegyzés alapjául szolgáló okirat érvénytelenségének megállapítása iránti perek, a cég szervei határozatának bírósági felülvizsgálata iránt indított perek, a cégek és tagjaik közötti, a tagsági jogviszonyon alapuló perek; a személyhez fűződő jogok megsértése miatt keletkezett polgári jogi igények érvényesítése iránt indított perek; a közigazgatási perek (XX. fejezet), a 349. (5) bekezdésében meghatározott perek kivételével; a sajtó-helyreigazítási perek (XXI. fejezet); az értékpapírból származó jogviszonnyal kapcsolatos perek; a tisztességtelen szerződési feltételek érvénytelensége tárgyában indított perek. 11
12 Ha valamelyik pertársra a megyei bíróságnak van hatásköre, a per a megyei bíróság hatáskörébe tartozik. A felsoroltak közül súlya miatt kiemelendő az ötmillió forintot meghaladó perértékű ügyek megyei bíróság hatáskörébe utalása. A per tárgyának értéke jellemzően az, az összeg, amit a másik peres féltől követelnek. Néhány bonyolultabb ügytípusra (pl. tartási követelés, bérleti jogviszonyra vonatkozó perek) külön szabályozás az irányadó. A perértéket a felperesnek kell a keresetlevélen feltüntetnie. A főkövetelés járulékai (kamat, költség stb.) az érték megállapításánál figyelmen kívül maradnak. A bíróság hatáskörének megállapításánál a per tárgyának értékére a keresetlevél beadásának időpontja irányadó. A kereseti követelés felemelése esetén a hatáskört a felemelt érték alapján kell megállapítani, annak leszállítása ellenben a bíróság hatáskörét nem érinti. Az illetékesség az ügyek megoszlása az azonos hatáskörű bíróságok között; azt határozza meg, hogy konkrétan melyik bíróság előtt indítható el az adott jogvita. A bíróság illetékességének megállapításánál a keresetlevél beadásának időpontja irányadó. Ha azonban a per a keresetlevél beadása után bekövetkezett valamely változás folytán tartoznék a bíróság illetékessége alá, a bíróság illetékességét akkor is meg kell állapítani. A bíróság az illetékességének hiányát főszabályként hivatalból veszi figyelembe. Az illetékességi okoknak két fő csoportja van: az általános illetékességi okok és a különös illetékességi okok (ezek vagylagosak vagy kizárólagosak) A) Az általános illetékességi okok az alperes belföldi lakóhelye (az a bíróság, amelynek területén az alperes lakik, mindazokban a perekben illetékes, amelyekre más bíróság kizárólagos illetékessége megállapítva nincs). A gyakorlat eljárásjogi szempontból lakóhely alatt a fél által szabadon, a tartós ottmaradás szándékával választott helyet érti. A bejelentkezési kötelezettség tényéből fakadóan vélelem szól amellett, hogy a lakóhelyként nyilvántartott cím és az illetékesség szempontjából irányadó lakóhely azonos. Nincs azonban az alperes elzárva attól, hogy e vélelmet megdöntse annak bizonyításával, hogy a nyilvántartott lakóhelytől eltérő hely szolgál az állandó ottmaradására. az alperes tartózkodási helye belföldi lakóhely hiányában ; az alperes utolsó belföldi lakóhelye ha az alperes tartózkodási helye ismeretlen vagy külföldön van; a felperes lakóhelye ha az alperesnek belföldön lakóhelye nem is volt, vagy nem állapítható meg; a felperes tartózkodási helye a felperes lakóhelye hiányában. Ha az alperes állandó munkahelye nem azonos lakóhelyével, a bíróság az alperesnek legkésőbb az első tárgyaláson előadott kérelmére a pert a munkahely bíróságához teszi át tárgyalás és elbírálás végett. Állandó munkahely alatt a rendszeres foglalkoztatással együtt járó, hosszabb jövőbeli időtartamra kiterjedő munkavégzés helyét kell érteni. A törvényalkotónak az állandó munkahely, mint illetékességi ok rendelkezésénél az volt a célja, hogy az alperes a tárgyalási kötelezettsége miatt a legkevesebb időt töltse távol a munkahelyétől. A több kerületre osztott nagyvárosi viszonyok, a tömegközlekedés 12
13 megoldottsága mellett az e rendelkezéssel elhárítani kívánt kellemetlenség fel sem merül, ezért az eltérő kerületben lévő lakó-, illetve munkahely tényére hivatkozással az alperest az áttétel kérelmének joga nem illeti meg. A jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok (kkt., bt.) elleni perekben az általános illetékességet a jogi személy székhelye vagy a jogi személy képviseletére hivatott szerv székhelye egyaránt megalapíthatja. Székhelynek kétség esetében az ügyintézés helyét kell tekinteni. Ha a jogi személy székhelye Budapesten van, működési köre azonban Pest megye területére terjed ki, a Pest megye területére illetékes bíróság jár el. B) A különös illetékességi okok A vagylagos illetékességi okok fennállta esetén a Pp. felperes választására bízza, hogy az általános illetékességű vagy a különös illetékességű bíróság előtt indítja meg a pert. A felperes által választott vagylagos illetékességi ok kizárja az általános illetékességi szabály alkalmazását. Ilyen vagylagos illetékességi okot biztosít a tv. többek közt: vagyonjogi perekre az a bíróság is illetékes, amelynek területén az alperes huzamosabb tartózkodásra utaló körülmények között (pl. mint munkavállaló, tanuló) tartózkodik; azok a perek, melyek az ingatlan tulajdonára, birtokára vagy ingatlant terhelő jogra vonatkoznak, avagy ingatlanra vonatkozó jogviszonyból erednek, az ingatlan fekvése szerint illetékes bíróság előtt is megindíthatók. a kártérítési perek a károkozás vagy a kár bekövetkezésének helye szerinti bíróság előtt is megindíthatók; a tartásra, járadékra és más hasonló célú időszakos szolgáltatásra kötelezés iránti per az igény érvényesítésére jogosult lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt is megindítható. (pl. ha a gyermektartásdíj fizetésére bírói ítélettel kötelezett munkavállalónak a munkáltatója a letiltó határozatnak nem tett eleget, akkor az ellene irányuló per a jogosult lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt is megindítható (PK 137. szám); A gyermek elhelyezésére irányuló pert a gyermek lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani; a gazdálkodó szervezet által tevékenysége körében kötött ügyletből eredő követelés iránti pert az ügyletkötés vagy a teljesítés helyének bírósága előtt is meg lehet indítani; a mellékkötelezettet a főkötelezettel együtt az előtt a bíróság előtt is lehet perelni, amely a főkötelezett elleni perre bármilyen címen illetékes; a váltóra alapított per a váltó fizetési helyének bírósága előtt is megindítható. A kizárólagos illetékességi ok azt jelenti, hogy a per eldöntésére kizárólag egyetlen meghatározott bíróságnak van illetékessége. Ha az adott perre valamely bíróság kizárólagos illetékességét törvény megállapítja, más illetékességi ok nem vehető figyelembe. A kizárólagos illetékességi okok közül különösen elterjedt az alávetés, a kikötött bíróság kizárólagos illetékessége. 13
14 Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli jogvitájuk esetére kiköthetik valamely bíróság illetékességét (alávetés). Az alávetés érvényességéhez a törvény meghatározza azt a pertípust, amelyben az alávetés alkalmazható, szabályozza az alávetési nyilatkozat alaki és tartalmi követelményeit. Az alávetési nyilatkozat érvényes megtételének alaki feltétele az írásbeliség. Míg a megelőzően hatályos törvényi szabály minősített (közokirat vagy teljes bizonyító erejű magánokirat) írásbeli alakot rendelt, addig a hatályos szabályozás ilyen megszorító rendelkezést nem tartalmaz. Az a bíróság, amelynek az illetékességére az alávetés vonatkozik, csak belföldi bíróság lehet. A hatásköri szabályok kötelező és garanciális jellegéből fakadóan az alávetés csak olyan belföldi bíróságra vonatkozhat, amelyik hatáskörrel rendelkezik a jogvita elbírálására. Hatáskörrel nem rendelkező bíróság illetékességének a felek nem vethetik alá magukat. A kikötött bíróság a felek eltérő megállapodása hiányában kizárólagosan illetékes. A kikötés hatálya kiterjed a jogutódokra is. Az alávetéses illetékesség korábbi rendelkezései rendelkezései júniusától megváltoztak. A módosítással a bíróságok arányos ügyteher-elosztását és ezzel a gyorsabb ítélkezést kívánják elérni. A törvény a jelenleg legnagyobb ügyteherrel dolgozó két megyei bíróság, a Pest Megyei Bíróság és a Fővárosi Bíróság tekintetében (az éven túli perek 3/4-e e két bíróságon koncentrálódik), illetve a helyi szintű bíróságok közül a Pesti Központi Kerületi Bíróság esetében kizárja annak lehetőségét, hogy a felek a vagyonjogi ügyeik tekintetében felmerülő jogvitájukra kikössék e bíróságok illetékességét. Emellett biztosítja a törvény az alperes számára azt a jogot, hogy az általános szerződési feltételek között kikötött, számára kedvezőtlen hatással járó illetékesség alapján eljáró bíróságtól a per áttételét kérje az általános, illetve a vagylagos illetékességgel rendelkező bírósághoz. A bíróság illetékességének megállapításánál a keresetlevél beadásának időpontja irányadó. Ha azonban a per a keresetlevél beadása után bekövetkezett valamely változás folytán tartoznék a bíróság illetékessége alá, a bíróság illetékességét akkor is meg kell állapítani. A bíróság az illetékességének hiányát hivatalból veszi figyelembe. Ha azonban az illetékesség nem kizárólagos, az alperes érdemi ellenkérelmének előadása után az illetékesség hiánya figyelembe nem vehető. Az illetékességnek vagy az illetékesség hiányának megállapítására előadott tényállítások valóságát a bíróság csak akkor vizsgálja, ha azok a köztudomással vagy a bíróság hivatalos tudomásával ellenkeznek, vagy egyébként valószínűtlenek, vagy ha azokat az ellenfél vitássá teszi. A bíróság eljárása saját területén kívül A bíróság rendszerint csak a saját területén vagy a székhelyén teljesítendő bírói cselekményeket foganatosíthatja közvetlenül, és más bíróság területén csak akkor járhat el, ha ez a területének határán foganatosítandó cselekmény befejezése végett szükséges, továbbá, ha a cselekmény közvetlen foganatosítását a sürgősség vagy más fontos érdek indokolja. Egyébként a bíróság a területén vagy székhelyén kívül teljesítendő bírói cselekményeket megkeresés útján foganatosítja. Ha a bíróság saját területén kívül vagy székhelyén kívül jár el, erről azt a helyi bíróságot, amelynek területén a cselekményt foganatosítja, előre értesíti, és ez a bíróság megkeresésre segédkezni köteles. 14
15 5. A peres eljárás résztvevői A bíróság a polgári ügyek körében felmerült vitát csak erre irányuló kérelem esetén bírálja el. Ilyen kérelmet rendszerint a vitában érdekelt fél terjeszthet elő. A perben fél az lehet (perbeli jogképesség), akit a polgári jog szabályai szerint jogok illethetnek és kötelezettségek terhelhetnek. A jogszabály a fél fogalmát nem határozza meg. Jogszabályainknak az úgynevezett processzuális fél fogalma felel meg. Ennek megfelelően a perben felperesi, alperesi pozícióban részt vehet olyan személy is, aki a perbevitt jogviszonynak nem alanya. Erre példa az ügyész perindítási jogosultsága. A perben - amennyiben a magyar bíróság joghatósága, az eljáró bíróság hatásköre és illetékessége megállapítható - külföldi fél is szerepelhet. A külföldi jogi személy jogképességét a székhelye szerinti hazai jog szerint kell vizsgálni. A külföldi állam minden esetben jogképes, azonban joghatóság hiányában általában magyar bíróság előtt nem perelhető. A perben mint fél személyesen vagy meghatalmazottja útján az járhat el, akinek a polgári jog szabályai szerint teljes cselekvőképessége van, illetőleg, aki a per tárgyáról a polgári jog szabályai szerint érvényesen rendelkezhetik (perbeli cselekvőképesség). A perbeli cselekvőképesség általában a perbeli jogképességhez igazodik, azzal azonban, hogy korlátozott perbeli cselekvőképesség nincs. A peres fél vagy teljes perbeli cselekvőképességgel rendelkezik, vagy cselekvőképtelen. A cselekvőképtelen személyek perbeli cselekményei hatálytalanok, a cselekvőképtelen személy a perben csak törvényes képviselője útján járhat el. A korlátozottan cselekvőképes személynek viszont néhány kivételes esetben már lehet perbeli cselekvőképessége (pl. személyhez fűződő jogok érvényesítése iránti pereknél). Ha a félnek nincs perbeli cselekvőképessége, valamint akkor is, ha a fél jogi személy, nevében törvényes képviselője jár el. Törvényes képviselője jár el annak nevében is, akinek részére a cselekvőképesség érintése nélkül rendelt gondnokot a gyámhatóság, de csak akkor, ha személyesen nem lép fel. Törvényes képviselő hiányában a fél részére a bíróság az ellenfél kérelmére ügygondnokot rendel. A törvényes képviseletre, valamint arra, hogy a törvényes képviselőnek mennyiben van szüksége a per viteléhez vagy egyes perbeli cselekményekhez külön felhatalmazásra, az erre vonatkozó külön jogszabályok, illetőleg a jogi személy szervezetére vonatkozó rendelkezések irányadók. Minden polgári perhez legalább két fél szükséges, a felperes és az alperes. A felperes az, aki indítja a pert, aki valakivel szemben valamilyen követelést támaszt. Az alperes az, aki ellen a per indul, akitől felperes valamit követel. A perben több felperes, illetőleg több alperes is szerepelhet, ezt pertársaságnak nevezik. A pertársaság alanyi keresethalmaz, amikor felperesi, alperesi, vagy mindkét pozícióban több személy van. A pertársaság a felperes keresete, vagy jogszabály kötelező rendelkezése folytán jöhet létre. A pertársaság már a keresetlevél benyújtásakor létrejöhet, illetve létrejöhet a per folyamán is a kereset kiterjesztése, illetve felperesi pertársak perbelépése útján. Mindez azonban csak az első fokú eljárás során történhet, ugyanis a Pp tiltó rendelkezése a 15
16 keresetváltoztatást, s így a kereset kiterjesztését is tiltja a másodfokú eljárásban. A másodfokú eljárás során is keletkezhet azonban pertársaság, mégpedig jogutódlás eredményeként. Több felperes együtt indíthat pert, illetőleg több alperes együtt perelhető, ha: a) a per tárgya olyan közös jog, illetőleg olyan közös kötelezettség, amely csak egységesen dönthető el; Kényszerű, vagy szükségszerű a pertársaság akkor, ha a per tárgya csak valamennyi érdekelt perben állásával dönthető el. Ilyen esetben a pertársaság hiánya, tehát az, hogy a felperes a bíróság felhívása ellenére valamennyi felet nem állítja perbe, a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítását vonja maga után, illetve a per megszüntetését Leggyakoribb esete ennek a közös tulajdon megszüntetése iránti perek. Ennek megfelelően a közös tulajdon esetén valamennyi tulajdonostársnak perben kell állnia. Perbe kell vonni az özvegyi jogra, más haszonélvezetre, használatra jogosultakat, a bejegyzett tartási és életjáradéki jog jogosultját, s ha a jelzálogjog nem az egész ingatlant terheli, akkor az ilyen jognak a jogosultját is. Ha a tartásra kötelezett keresetének ötven százalékát a korábbi bírói ítéleten vagy bírói egyezségen alapuló gyermektartási kötelezettségek már teljesen kimerítették, újabb gyermektartási kötelezettség megállapításánál e rendelkezésre tekintettel valamennyi érdekeltnek perben kell állnia. Ezt a felpereshez intézett megfelelő felhívással, a szükséghez képest pedig az ügyész fellépésével kell biztosítani. A kereseti kérelem a többi tartásra jogosulttal szemben a javukra megállapított tartásdíj összege leszállításának a tűrésére irányul. A b) és c) pontjában szabályozott pertársaságot egyszerű pertársaságnak nevezzük. b) a perbeli követelések ugyanabból a jogviszonyból erednek; Ilyen pertársaság létesíthető, ha nincs szó közös jogról vagy kötelezettségről, de a felek jogai, vagy kötelezettségei ugyanabból a jogviszonyból erednek. c) a perbeli követelések hasonló ténybeli és jogi alapból erednek, és ugyanannak a bíróságnak az illetékessége mindegyik alperessel szemben megállapítható. Hasonló a jogi alap, ha valamennyi peres féllel szemben támasztott igény ugyanazon a jogszabályon alapszik. A ténybeli alap hasonlóságát esetenként külön kell vizsgálni. Ha a több kereset elbírálásához egészben vagy nagyrészt azonos bizonyítás szükséges, a ténybeli hasonlóság fennáll. A peres felek mellet gyakran megjelenik a perben a beavatkozó is. Akinek jogi érdeke fűződik ahhoz, hogy a más személyek között folyamatban levő per miként dőljön el, a perbe az első fokú ítélet hozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig az azonos érdekű fél pernyertességének előmozdítása végett beavatkozhat. A beavatkozást írásban vagy a tárgyaláson szóval kell bejelenteni, s a beavatkozónak meg kell jelölnie, hogy melyik fél pernyertességét kívánja előmozdítani, továbbá, hogy a fél pernyertességéhez milyen jogi érdeke fűződik. A bíróság a felek meghallgatása után engedélyezi vagy elutasítja a beavatkozást. Az a fél, aki pervesztessége esetére harmadik személy ellen kíván követelést érvényesíteni, vagy harmadik személy követelésétől tart, ezt a harmadik személyt az első fokú ítélet hozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig perbe hívhatja. Ha a perbehívott a perbehívást elfogadja, a perbehívóhoz beavatkozóként csatlakozhat. ezt akár írásban, akár a tárgyaláson szóval is bejelentheti. A perbehívás elfogadása azonban nem jelenti azt, hogy ezzel a perbehívott a kötelezettségét a perbehívóval szemben elismerné. A perbehívó és a perbehívott közötti jogviszony ebben a perben nem dönthető el. 16
17 Képviselet Amennyiben jogszabály egyes perbeli cselekményekre másként nem rendelkezik, a fél helyett az általa, illetőleg törvényes képviselője által választott meghatalmazott személy is eljárhat. A meghatalmazott perbeli cselekvéseinek joghatásai közvetlenül a képviselt félre nézve állnak be. Ha a félnek a per vitelére meghatalmazottja van, a bírósági iratokat a fél helyett a meghatalmazottnak kell kézbesíteni. A képviseleti jog a jogszabály rendelkezése folytán alapulhat: törvényi rendelkezésen (pl. állami szerv vezetőjének képviseleti joga), alapszabályon, társasági szerződésen (pl. alapítvány, gazdálkodó szervezet), államigazgatási vagy bírósági határozaton (gondnok eseti, illetve ügygondnok, gyám, pártfogó ügyvéd), illetve meghatalmazáson. A bíróság előtti képviseletre adott meghatalmazás az anyagi jogi jogosulttól, illetve kötelezettől származó, bírósághoz intézett nyilatkozat, amelynek alapján a képviselő, a képviselt nevében végezhet perbeli cselekményeket. A meghatalmazott eljárásának terjedelmét a meghatalmazás szabja meg. Az abban jelölt külön kikötés hiányában, a perrendtartás vonatkozó előírásai érvényesülnek. A képviselő nyilatkozatait, cselekményeit a meghatalmazó utasítása, illetve feltehető érdeke szabja meg. Azokat a fél nyilatkozataként, illetve eljárásaként kell megítélni. A képviselő útján való perbeli részvételt jogszabály esetenként kizárja, máskor pedig kötelezővé teszi. Így csak személyes eljárásra van mód akkor, ha a bíróság a felet személyes meghallgatás végett, személyes megjelenés kötelezettségével idézte. A Legfelsőbb Bíróság előtt a fellebbező, vagy felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél kizárólag jogi képviselővel járhat el. A cég bejegyzésére irányuló, illetve valamely bejegyzés alapjául szolgáló adat, jog vagy tény megváltozásának bejegyzése iránti eljárásban is kötelező a jogi képviselet. A perrendtartás nem tartalmaz rendelkezést a képviselők számát illetően. Ekként a fél (beavatkozó) a bírósági eljárás tartama alatt egyidejűleg is több meghatalmazott közreműködésére tarthat igényt. A fenti jogosultság nem vezethet az eljárás indokolatlan elhúzódásához, és nem nehezítheti a követelés (kérelem) elbírálását. Ezért mondja ki a törvény, hogy a több képviselő közül az egyes percselekményeknél csak egyikük járhat el. Azt, hogy a jogszabály keretei között az eljárás során az adott percselekményt a több meghatalmazott közül melyik és, hogyan végezze, a meghatalmazó is meghatározhatja. Az állami szerv ügyintézője, csak a jogszabályon alapuló képviseleti jogkört gyakorló meghatalmazása alapján és csak a szervezet tevékenységével kapcsolatos ügyekben járhat el. A képviseleti jogosultság megítélésénél nincs jelentősége annak, hogy az alkalmazott határozott vagy határozatlan időre szóló jogviszonyban tevékenykedik-e, annak azonban az eljárás befejezéséig mindenképp fenn kell állnia. A gazdálkodó szervezetet az alkalmazott a törvényes képviseletre jogosulttól (pl. kft. ügyvezetője, rt. igazgatósága) származó meghatalmazással, és csak a munkáltató gazdasági tevékenységével összefüggő ügyben képviselheti. A gazdálkodó szervezet jogtanácsosának (jogi előadójának) képviseleti joga azonban kiterjed az olyan jogvitákra is, amelyekben külön jogszabályi rendelkezés alapján jogosult eljárni. Nem lehet meghatalmazott: a) aki tizennyolcadik életévét még nem töltötte be; b) akit jogerős bírói ítélet a közügyektől eltiltott; c) akit a bíróság jogerősen gondnokság alá helyezett. 17
18 A meghatalmazást írásba kell foglalni vagy jegyzőkönyvbe kell mondani. Írásbeli meghatalmazás esetében a meghatalmazott köteles eredeti meghatalmazását vagy annak hitelesített másolatát első jelentkezése alkalmával az iratokhoz csatolás végett a bíróságnak bemutatni. Az írásbeli meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. A meghatalmazást a képviselő az első jelentkezése alkalmával köteles csatolni az iratokhoz. A meghatalmazás akár a per vitelére, akár egyes perbeli cselekményekre szólhat. A képviseleti jogot a képviselő csak személyesen gyakorolhatja. Ha a meghatalmazott hozzátartozó, pertárs vagy annak törvényes képviselője, kizárólag egyéni ügyvédnek vagy ügyvédi irodának adhat a helyettesítésre meghatalmazást. Ügyvédi képviselet esetén a helyettesítés - a megbízót megillető kizárási jog fenntartásával - megengedett. A kirendelt (védő, pártfogó ügyvéd, eseti gondnok, ügygondnok) ügyvéd akadályoztatása esetén a helyettesítéséről úgy köteles gondoskodni, hogy az az eljárást ne akadályozza, illetve a terhelt (képviselt fél) érdekét ne sértse. A helyettes jogköre az eredeti meghatalmazottéval azonos. A helyettesítés miatt a képviseltet hátrány nem érheti, s az nem vezethet az eljárás indokolatlan elhúzódásához sem. A helyettesítés az eredeti képviseleti jogviszonyt nem érinti. A bíróságnak tehát továbbra is az eredeti képviselő kezéhez kell megküldenie az idézést, illetve az egyéb határozatokat. A jogi személyiséggel rendelkező szervezeteknek a perrendtartás lehetőséget ad arra, hogy képviseletüket általános meghatalmazás útján biztosítsák. Ennek alapján a meghatalmazott a meghatalmazó minden ügyében külön (eseti) meghatalmazás nélkül is eljárhat azon a bíróságon, ahol az általános meghatalmazás bemutatása és nyilvántartásba vétele megtörtént. A bejelentett általános meghatalmazásról a bíróságok polgári kezelőirodái bekötött, lapszámozással ellátott, hitelesített névjegyzéket vezetnek, s abba bejegyzik a visszavonás tényét is. A jegyzék nyilvános, arról bárki felvilágosítást kérhet. A nyilvántartásba vétel után a képviselő a meghatalmazás tényét és jogszerűségét a nyilvántartási szám bejelentésével igazolhatja. Az általános meghatalmazás - szemben az egyéb meghatalmazással - illetékköteles. A képviseleti jog megszűnik, ha az annak alapját képező jogviszonyban e jogosultságra kiterjedő változás áll be (pl. az alkalmazott munkaviszonya megszűnik). A meghatalmazás alapján ellátott képviselet akkor is megszűnik, ha azt visszavonták, felmondták vagy a meghatalmazó, illetve meghatalmazott elhalálozott. A Legfelsőbb Bíróság, és az ítélőtábla előtti eljárásban a jogi képviselet kötelező ( ügyvédkényszer van ). A hatályos szabály a jogi képviseletet a Legfelsőbb Bíróság előtt folyó másodfokú és felülvizsgálati eljárásra is kötelezően előírja, mégpedig a fellebbezést, felülvizsgálati kérelmet, csatlakozó fellebbezést, csatlakozó felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél számára. Ugyancsak kötelező már a jogi képviselet a megyei bíróság elsőfokú hatáskörébe tartozó, a jogi személy cégek egymás közötti pereiben a jogi személy cég számára a per minden szakaszában (a perorvoslati eljárás során is). A kötelező jogi képviselet esetén a jogi képviselő közreműködése nélkül eljáró fél perbeli cselekménye és nyilatkozata főszabály szerint hatálytalan. Nem hatálytalan az a kérelem, amely egyidejűleg kéri a költségmentesség engedélyezését. Ugyancsak hatályos a jognyilatkozat, ha a kérelmet a bíróság egyéb okból, hivatalból köteles elutasítani. 18
19 A törvény egyértelmű rendelkezéséből következően az eljárást kezdeményező fél ellenfelére a kötelező képviselet szabálya nem vonatkozik. A jogi képviselőként eljárni kívánó személy jogi szakvizsgával kell, hogy rendelkezzen. A törvény szerint a jogi szakvizsgával rendelkező jogászok a saját ügyükben is eljárhatnak. Ha a cselekvőképtelen félnek vagy a jogi személynek törvényes képviselője, illetőleg az ismeretlen helyen tartózkodó félnek meghatalmazottja nincs, a bíróság a fél részére ügygondnokot rendel. Az ügygondnokra - amennyiben a törvény másként nem rendelkezik - a per vitelére meghatalmazott jogállását szabályozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügygondnok a bíróság külön felhatalmazása nélkül a peres pénzt vagy dolgot nem veheti át, továbbá egyezséget csak akkor köthet, s a vitás jogot csak akkor ismerheti el, illetőleg arról csak akkor mondhat le, ha ezáltal az általa képviselt felet nyilvánvaló károsodástól óvja meg. A törvény az ügygondnok-rendelés kötelezettségének, illetve lehetőségének kimondásával biztosítja az eljárás megindítását, lefolytatását, valamint a megfelelő képviseletet minden olyan esetben, amikor a fél perbeli részvételének személyesen vagy a megkívánt képviselet útján elháríthatatlan akadálya van. Jogutódlás A per tárgyát képező jogviszonyban három esetben következhet be a jogutódlás: a fél halála folytán, jogi személy egyesülése, megszűnése, illetve egyéb jogutódlás folytán. A fél halála esetén perbe léphet az örökös, illetve - amennyiben a felperes halt meg - jogutódját az alperes is perbevonhatja (más esetben felperesi jogutód perbevonására nincs jogszabályi lehetőség). Nincs helye perbeli jogutódlásnak, ha a per tárgya olyan anyagi jogviszony, mely nem örökölhető (például: a haszonélvező halála a haszonélvezeti jogot megszünteti, ehhez képest perbeli jogutódlásnak nincs helye.) A gyermek elhelyezése iránti igény ugyancsak olyan személyes jog, mely nem száll át az örökösre. Nincs helye perbeli jogutódlásnak a házasság felbontása iránti perben sem. Jogutódlás következik be a per tárgyát képező jogviszonyban bekövetkező egyéb személyi változás esetében is, így például engedményezés, tartozásátvállalás, vagy elidegenítés esetében. Önkéntes perbelépés minden jogutódlás esetében lehetséges. A perbevonás - ide nem érteve a halál miatti jogutódlás esetét - nem vonja maga után azt, hogy a jogelőd elbocsátására sor kerül a perből. Ennek feltétele a jogelőd kérelme, továbbá az ellenfél beleegyezése, s a bíróság végzése, mellyel a jogelődöt a perből elbocsátja. A perbelépést, a perbevonást írásban, vagy a tárgyaláson szóban lehet bejelenteni. Írásbeli bejelentésre a beadványokra vonatkozó szabályok itt is irányadóak. A bíróság kötelessége, hogy a jogutódlás, illetőleg a jogelőd perből történő elbocsátása tárgyában alakszerű határozatot hozzon. E végzés ellen külön fellebbezési jog van. 19
20 Amennyiben a bíróság a jogelődöt a perből elbocsátja, jogutódja a jogelőd helyzetét foglalja el. Ha a jogelődöt a perből nem bocsátják el, a jogutód a perben a jogelőd pertársaként vesz részt. 6. A polgári per lefolytatása keresetlevél Polgári ügyekben a bíróság a jogvitát ritka kivételtől eltekintve csak erre irányuló kérelem esetén bírálhatja el. A pert a felperesnek keresetlevéllel kell megindítania. A keresetet a perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz kell benyújtani. A keresetnek az előírt tartalmi követelmények szerint a bíróság döntésére irányuló határozott kérelmet kell tartalmaznia. A keresetlevélben fel kell tüntetni: a) az eljáró bíróságot; b) a feleknek, valamint a felek képviselőinek nevét, lakóhelyét és perbeli állását; c) az érvényesíteni kívánt jogot, az annak alapjául szolgáló tényeknek és azok bizonyítékainak előadásával; d) azokat az adatokat, amelyekből a bíróság hatásköre és illetékessége megállapítható; e) a bíróság döntésére irányuló határozott kérelmet (kereseti kérelem); f) a felek közötti jogvitában közvetítői eljárás volt-e folyamatban. A keresetlevélhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a felperes bizonyítékként hivatkozik, vagy amely a bíróság hatáskörének és illetékességének megállapításához, valamint, amely a hivatalból figyelembe veendő egyéb körülményeknek az igazolásához szükséges, kivéve, ha az adatokat személyi igazolvánnyal is lehet igazolni; erre a keresetlevélben utalni kell. Kötelező jogi képviselet esetében a keresetlevélhez csatolni kell a jogi képviselő meghatalmazását, illetve a képviseleti jogot igazolni kell. Intézkedések a keresetlevél alapján ha a bíróság a keresetet hiányosnak tartja, hiánypótlás végett visszaküldi a felperesnek; meghatározott esetekben pedig, idézés kibocsátása nélkül elutasítja (pl. az ügyben magyar bíróságnak nincs joghatósága); a bíróság ellenőrzi, hogy a kereset alkalmas-e a tárgyalás lefolytatására, ha igen, akkor tárgyalást tűz ki, és arra a feleket a kereset másolatának kézbesítésével megidézi. A tárgyalás kitűzése A bíróság legkésőbb a keresetlevélnek a bírósághoz való érkezését követő harminc napon belül intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről, mely határnapra a feleket megidézi. A tárgyalás időpontjának kitűzésekor a bíróságnak figyelembe kell vennie a tárgyalási időköz törvényi határidejének biztosítását is. az első tárgyalásra a keresetlevél beérkezésétől számított 4 hónapon belül sor kell, hogy kerüljön; ha a bíróság a keresetlevelet hiánypótlásra adta vissza, vagy előkészítő intézkedést tett (Pp ), a hiány pótlásának megtörténtétől, illetve az intézkedés megtételétől számít 20

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Language of document : French Hungarian ECLI:EU:C:2013:80
2013. február 14.(*)
A C‑349/12. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Fővárosi Bíróság (jelenleg Fővárosi Törvényszék) (Magyarország) a Bírósághoz 2012. július 24‑én érkezett, 2011. november 23‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Peró Gáz Kft.
P. Mengozzi főtanácsnok meghallgatását követően,
1 2012. december 18‑án a Bíróság Hivatala megküldte a kérdést előterjesztő bíróságnak a C‑180/11. sz. Bericap‑ügyben 2012. november 15-én hozott ítéletet (az EBHT‑ban még nem tették közzé), egyúttal felkérve arra, jelezze szándékát, hogy ezen ítélet fényében is fenn kívánja‑e tartani előzetes döntéshozatal iránti kérelmét.
2 A Fővárosi Törvényszék 2013. január 8‑án kelt levelében, amely 2013. január 15‑én érkezett a Bíróság Hivatalához, tájékoztatta a Bíróságot, hogy nem kívánja fenntartani előzetes döntéshozatal iránti kérelmét.
3 Ezért el kell rendelni a jelen ügynek a Bíróság nyilvántartásából való törlését.
4 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről.
A fenti indokok alapján a Bíróság elnöke a következőképpen határoz:
A Bíróság elnöke elrendeli a C‑349/12. sz. ügynek a Bíróság nyilvántartásából való törlését.
Luxembourg, 2013. február 14.
* Az eljárás nyelve: magyar

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Bercel INFO
1., Bercel katélyai, kúriái
A falu egyik építészeti sajátossága, hogy a környékbeli hasonló nagyságú településekhez képest viszonyleg nagyszámú nemesi lakóház (várkastély, kastély, kúria) található területén.
- Bene- Teichmann kastély
Cím:2687, Bercel, Kossuth tér 1.
- Berczelly- kastély
Cím:2687, Bercel, Petőfi út 2.
- Kállay- kastély
Cím:2687, Bercel, Kenderváros út 9.
- Csengey-kúria
A földszintes kúria feltevések szerint a XVIII. század végén épült. Tulajdonosa és névadója Dr. Csengey Endre házasság révén került Bercelre. Halála után fia örökölte a birtokot, aki azonban 1947- ben az Erdőgazdaságnak adta cserébe a Farkasberki pusztát. Évekig az Erdészet tulajdona volt, ma azonban magánkézben van.
Cím:2687, Bercel, Petőfi út 1.
- Marschall- kúria
Cím:2687, Bercel, Kenderváros út
- Mühlrád- kúria
Cím:2687, Bercel, Béke út
- Pápay- kúria
Cím:2687, Bercel, Árpád út
- Székessy- kúria
A kúria építési ideje ismeretlen, de igen valószínű, hogy mai alakját az 1910-es évek környékén nyerte el. Névadója Székessy György földbirtokos. Részt vett az első világháborúban, 33 hónapig harcolt az orosz fronton, ahonnan többszörös kitüntetéssel tért haza. A falu életében szervesen részt vett. A berceli Gazda és Iparoskör , a Tejszövetkezet, az Egységes Párt és a Lövészegylet elnöke, tűzoltóparancsnok és nem utolsó sorban községi képviselő volt. A második világháborúban a szovjet fronton harcolva tűnt el. A kúria ma magánkézben van.
Cím:2687, Bercel, Petőfi Sándor út
2., Római katolikus templom
3., Római katolikus plébánia
Figyelmet érdemelnek ezenkívül a XIX. század első felében épült klasszicista plébánia épülete. Udvarán egy XIX. századi Diána szobor áll, azonban idekerülésének módja és ideje ismeretlen. A parókia épülete, iratanyaga és felszerelései az 1944. december 6-i harcokban nagy pusztulást szenvedett. Idén az 2011-es évben pályázati pénzből felújításra került az épület.
4., Kápolnák
- Boldogságos Szűz Mária képolna
A Boldogságos Szűz Mária tiszteletére ajánlott kápolna a temetőben, a Berczelly család sírboltja fölé épült. Berczelly Jenő 1897-ben családi sírboltot építetett, fölé pedig egy képolnát. Innen ismeretes a kápolna megépülésének dátuma.
- Régi Krúdi kápolna
5., Kállay család síremléke
© 2017 Polgármesteri Hivatal - Bercel

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria


text:
Konferencia a gyermekek jogairól: sok a gyerekbántalmazás
Magyarország a gyermekek sérelmére elkövetett erőszak elleni küzdelemben van a leginkább elmaradásban a gyermekjogok védelme terén - mondta el Ocsovai Tamás az MTI-nek a gyermeki jogok napja alkalmából szervezett szakmai konferencián pénteken Budapesten.
Az Alkotmánybíróság 2003. november 24-25 -ei teljes ülésének napirendje
Az Alkotmánybíróság folytatja a legfőbb ügyész interpellálhatóságával összefüggő jogszabályok alkotmányosságának vizsgálatára irányuló indítvány tárgyalását . A testület megvitatja a választási eljárásról szóló törvénynek az általános jogorvoslat szabályaival összefüggő rendelkezéseit támadó indítványt.
Bemutatták a jogászságot ért 1945 utáni törvénysértések orvoslására létrehozott bizottságot
A jogászságot 1945 után ért törvénysértések orvoslása érdekében létrehozott bizottságot Bárándy Péter mutatta be pénteken Budapesten tartott sajtótájékoztatón.
Életfogytiglan a röszkei gyilkosnak
Helybenhagyta a táblabíróság annak a férfinak az életfogytiglani ítéletét, aki brutálisan meggyilkolta a feleségét Röszkén, és csaknem agyonvert egy idős asszonyt Kisteleken - jelenti a HavariaPress.
APEH: Az egyszerűsített vállalkozói adó legfontosabb szabályai
Az egyszerűsített vállalkozói adó (továbbiakban: eva) 2003. évi bevezetésével új adónemmel bővült a magyar adórendszer. Az új adónem az általános forgalmi adóval együtt számítottan 2004. évtől 25 millió forintot meg nem haladó éves bevételt elérő adózók számára kínál választási lehetőséget annak érdekében, hogy nyilvántartási kötelezettségeik egyszerűsödjenek és egyben adóterhelésük is mérséklődjön.
APEH: Az EVA-ra vonatkozó törvény rendelkezéseinek módosulásairól
Az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló 2002. évi XLIII. törvény több rendelkezését módosította a 2003. november 14-én kihírdetett 2003. évi XCI. törvény, amely érintette az EVA 2003. és 2004. évre vonatkozó rendelkezéseit.
Lomnici Zoltán a bírák nyilatkozattételi jogáról: a vita eredménye törvénymódosítás lehet
A bírák sajtóban történő megnyilatkozásával kapcsolatos szakmai vitákat le kell folytatni, és könnyen lehet, hogy ennek törvénymódosítás lesz az eredménye - mondta a Lomnici Zoltán az MTI érdeklődésére csütörtökön.
A csatlakozás áttekinthetőbb jogrendet hoz: szimpózium a jogi fejlődésről
A magyar jogrendszernek az uniós csatlakozás miatti átalakítása nagyobb stabilitást, nagyobb előreláthatóságot, és a kötelező technikák alkalmazásában nagyobb áttekinthetőséget jelent - mondta Bárándy Péter igazságügy-miniszter a témában Budapesten megrendezett szimpóziumon csütörtökön.
Életfogytiglanit kapott a "balástyai rém"
Életfogytig tartó fegyházra és 10 év közügyektől való eltiltásra ítélte a bíróság azt a férfit, aki öt nőt gyilkolt meg Balástyán - jelenti a HavariaPress. A "balástyai rém" néven elhíresült férfit a Csongrád Megyei Bíróság bűnösnek találta több emberen, aljas indokból elkövetett, nyereségvágyból, különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés, valamint lőfegyverrel való visszaélés bűntettében. Az ítélet a fellebbezések miatt nem jogerős.
Előzetesben marad Kaiser és Hajdú
ovábbi hatvan nappal meghosszabbította a bíróság Kaiser Ede és Hajdú László előzetes letartóztatását - értesült a HavariaPress. A tavalyi móri mészárlással gyanúsított férfiak letartóztatását az év folyamán már többször is meghosszabbította a Fővárosi Bíróság.
Svájci lap a magyar igazságszolgáltatásról
Mennyire szabad a magyar igazságszolgáltatás címmel jelentetett meg írást szerdán a Neue Zürcher Zeitung című svájci lap annak a két szegedi romának a kártérítési ügyéről, akiket a bíróság az átlagosnál primitívebbnek minősített.
115 millió forintos sikkasztással gyanúsítanak egy debreceni ügyvédnőt
Előzetes letartóztatásba helyezte a bíróság azt a debreceni ügyvédnőt, akit 115 millió forintos sikkasztással gyanúsítanak - tájékoztatta a rendőrség szerdán az MTI-t. A rendőrség sikkasztás bűntette elkövetésének megalapozott gyanúja miatt folytat eljárást G. Enikő debreceni ügyvédnő ellen - mondta a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság sajtóreferense.
A Fidesz megszavazza az alkotmánymódosítást NATO-ügyben
A Fidesz támogatja a NATO-kötelezettségekkel összefüggő alkotmánymódosítást - tartalmazza a Fidesz-frakció külügyi kabinetjének szerdai, az MTI-hez eljuttatott közleménye. "A Fidesz - Magyar Polgári Szövetség számára fontos Magyarország és a NATO együttműködésének erősítése, az Észak-atlanti Szövetségben vállalt feladataink teljesítése" - olvasható a kommünikében.
Új építésügyi törvény készül: szigorodnak az építés feltételei
Magyarországon az uniós csatlakozást követően az építésügyben minőségi változásra van szükség, ezt szolgálja a heteken belül elkészülő építési törvény tervezete is - közölte Fegyverneky Sándor, az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal elnöke szerdán az Országgyűlés Gazdasági Bizottságának lakásügyi albizottsága ülésén. Hozzátette: a jövőben határozottabban lépnek fel az engedély nélküli építkezések ellen, és gyakrabban alkalmazzák a bontást, mint szankciót.
Büntetés-végrehajtási konferencia a Kriminálexpón
Az uniós csatlakozás büntetés-végrehajtási kérdéseiről tartottak nemzetközi konferenciát a Budapest Kongresszusi Központban. Az előadásokon tizenegy ország szakemberei tájékozódhattak Magyarország börtöneinek helyzetéről, s az igazságügy területén a kormány jövőbeni terveiről.
Százegymillió bűnmegelőzési programokra
Több mint százmillió forinttal támogatta a Belügyminisztérium az önkormányzatok közbiztonsági és bűnmegelőzési programjait. A támogatásból többek közt a helyi polgárőrségek és a térfigyelő rendszerek megerősítésére lesz mód.
Párbeszéd kezdődött a kormány, a bíróság és az ombudsmanok között
Egyetértett a bírói függetlenség kérdésében keddi találkozóján a miniszterelnök, Bárándy Péter igazságügyi miniszter, valamint az országgyűlési biztosok. A megbeszélés részvevői egyaránt a párbeszéd folytatását szorgalmazták.
HISEC 2003 - Biztonság az informatikában és a távközlésben
Biztonság az informatikában és a távközlésben címmel zajlott konferencia október 29-30-án a Budapest Sportarénában. A HÍF előadói blokk célja annak bemutatása volt, hogy a meglévő ismeretekre, tapasztalatokra, a kialakult kapcsolatrendszerre és az intézményi keretekre építve a HÍF készen áll arra, hogy az informatikai és hírközlési biztonság területén jelentkező állami feladatokból részt vállaljon.
A Pázmány Péter Katolikus Egyetem kérése
Az 54/2000. (IV. 13.), illetve a 77/2002. (IV. 13.) Korm. Rendelet értelmében a joghallgatóknak a 6-12 hetes kötelező szakmai gyakorlatot kell teljesíteni igazságszolgáltatási, közigazgatási vagy egyéb jogalkalmazási területen.
Lenkovics Barnabás az áldozatvédelemről
Több panaszos esetének vizsgálata alapján, az áldozatvédelem hiányosságait és szükségességét állapította meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálata. Lenkovics Barnabás az MTI-hez kedden eljuttatott közleménye szerint azért fordult az igazságügyi és belügyi tárca vezetőihez, hogy ők is kezdeményezzék a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítését szabályozó törvény megalkotását.
Polt Péter legfőbb ügyész levele Lamperth Mónika belügyminiszterhez
A belügyminiszter keddi nyilatkozata szerint azt követően tartana szükségesnek találkozót a legfőbb ügyésszel, hogy a rendőrség kialakította álláspontját az új büntetőeljárási törvény alkalmazásával kapcsolatban. A találkozót a legfőbb ügyész kérte a belügyminisztertől.
Kulturális bizottság: igen a filmtörvényre
Általános vitára alkalmasnak találta a filmtörvény-javaslatot az Országgyűlés Kulturális és Sajtóbizottsága keddi ülésén, a kormánypárti képviselők támogató szavazatával és az ellenzék tartózkodásával.
Nyílt levél az új Elektronikus Hírközlési Törvényről szavazó parlamenti képviselőknek
Tisztelt Képviselőasszony, Képviselő Úr, Az Ön által megszavazandó új Elektronikus Hírközlési Törvény (EHT) hosszú időre meghatározza a magyarországi információs társadalom alakulását. Hazánk jelenleg nemcsak az EU átlagához képest, de a csatlakozó országok közt is elmaradottnak számít a magas távközlési árak, a nem létező piaci verseny és az alacsony internet penetráció miatt.
Az Országgyűlés őszi ülésszaka alatt hetedszer szavazta le a többség hétfőn Polt Péter legfőbb ügyész válaszát, amelyet egy kormánypárti képviselő interpellációjára adott; Gusztos Péter (SZDSZ) a cégfantomizálási ügyben interpellálta Polt Pétert.
Hetvenes westelesek, húszas vodafone-osok
Az Európai Unió országaiban kötelező a távközlési szolgáltatók számára a számhordozhatóság biztosítása, így májustól a hazai mobil előfizetők is vihetik régi számukat. A hírközlési törvény decemberre teremti meg a megoldás jogi hátterét, iparági szakértők szerint a technológiai megvalósításra maradt féléves határidő igencsak szoros.
Bűnözési hullámot vár az Europol a bővítés után
A szervezett bűnözés hatalmas mértékű térnyerésétől tart a közös európai rendőrség az EU jövő évi bővítése után - áll abban a bizalmas jelentésben, amelyet hétfőn szellőztetett meg egy vezető brit napilap. A The Times által megtekintett 27 oldalas jelentésben az Europol - az EU bel- és igazságügyi együttműködésének keretében kialakított európai rendőrségi központ - arra figyelmezteti a tagországokat, hogy a tíz új csatlakozó ország illegálisan terjesztett áruk és szolgáltatások tömegének lesz "forrása, tranzitútja és célországa" egyszerre.
Az MDF nem támogatja a Btk. módosítását
Az MDF parlamenti frakciója nem fogja támogatni a büntető törvénykönyvnek (Btk.) a gyűlöletbeszéddel kapcsolatos módosítását - tájékoztatta Herényi Károly a képviselőcsoport hétfői ülését követően az MTI-t. Az Alkotmánybíróság már két ízben alkotmányellenesnek minősített hasonló törekvéseket, amelyek a mostani módosításban is megfogalmazódnak - indokolta az állásfoglalást a frakcióvezető, hozzátéve: tartózkodással fogják véleményüket kinyilvánítani.
Párbeszédet kezdeményeznek az ombudsmanok
Az intézményi párbeszéd és szakmai együttműködés érdekében kezdeményező lépéseket tesz a négy országgyűlési biztos - tájékoztatták közösen az MTI-t hétfőn. Az MTI érdeklődésére többük telefonon elmondta: az országgyűlési biztosok abban állapodtak meg, nem kommentálják a nyilatkozatban foglaltakat. Kitértek arra is, hogy később, a négy ombudsman egyeztetésén véglegesítik az ügyben javaslataikat.
A Microsoft azt mondja, nem sértett EU szabályokat
A szoftveróriás szerdán Brüsszelben tett még egy utolsó kísérletet, hogy meggyőzze az európai versenyhatóságokat, nem sértették meg az uniós trösztellenes törvényeket.
Ha Európa valóban befolyásos szereplőként akar fellépni a nemzetközi porondon, akkor ehhez megfelelő szimbólumok is kellenek, olyan jelek, amelyek az Európai Unió egységét mutatják.
Romokban hever az igazságszolgáltatás tekintélye
Az utóbbi időben gyakran előfordult, hogy a joghoz nem értő civilek nem tudják kihámozni egyik-másik ítéletindoklás értelmét. A dologból országos vita kerekedett, amiről jeles jogászok és közéleti emberek mondták el a véleményüket.
Magyar Bálint oktatási miniszter és Gyurcsány Ferenc gyermek-, ifjúsági és sportminiszter a Gyermekek Jogainak Világnapja alkalmából sajtótájékoztatót tartanak november 17-én hétfőn 11 órakor tudatta az OBJEKTÍV Hírügynökséggel az Oktatási Minisztérium Sajtóirodája.
Új érdekképviselet alakult, amely az ügyvédek érdeksérelmei ellen lépne fel, akár az ügyvédi kamarákkal szemben is. Így például az ügyvédek akaratuk elleni, hivatalból való kirendelését is kifogásolják.
Zombi PC-k a számítógépes bűnözők markában
A szélessávú kapcsolattal rendelkező otthoni PC-k a tulajdonos tudta nélkül válhatnak fegyverré a számítógépes bűnözők kezében.
A választott bírósághoz fordulás, illetve a felszámolási eljárás lehetőségét fontolgatják a K&H brókercégének kárvallott ügyfelei - közölte az MTI érdeklődésére Magyar György ügyvéd szombaton.
Csak egy közös európai adó bevezetésével lehetne elkerülni, hogy az EU több évre szóló pénzügyi tervéről folytatott egyeztetések késhegyre menő vitákba torkolljanak - jelentette ki pénteken a belga miniszterelnök.
Polt Péter a legfőbb bíró felhívásáról, a rendőrség és az ügyészség kapcsolatáról
Természetesen nem esik le a gyűrű az ujjamról, ha a főkapitánnyal kell tárgyalnom, nem szerencsés azonban, ha a belügyminiszter Salgó Lászlóval üzen - nyilatkozta a legfőbb ügyész.
László Csaba: legkésőbb december 20-ig elfogadja az Országgyűlés a 2004-es költségvetést
A pénzügyminiszter szerint az Országgyűlés várhatóan december közepére, de legkésőbb december 20-ra elfogadja jövő évi költségvetést; a Pénzügyminisztériumban megbirkóznak a Fidesz által benyújtott több mint 1.400 módosító indítvánnyal.

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kúria – Huppa.hu
Home / Tag Archives: Kúria
A Kúria kedden elutasította a Legfőbb Ügyészség felülvizsgálati indítványát a kémkedéssel vádolt volt titkosszolgálati vezetők ügyében, így jogerős maradt a korábbi felmentő rendelkezés. Az ügyészség a Gyurcsány-kormány idején történtek miatt 2011-ben kémkedés és más bűncselekmények miatt vádat emelt Szilvásy György volt titkosszolgálati miniszter, Galambos Lajos és Laborcz Sándor, a Nemzetbiztonsági …
Hatályon kívül helyezte a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság csütörtökön azt a műemlékvédelmi határozatot, amely védetté nyilvánította Munkácsy Mihály Golgota című festményét. A megismételt elsőfokú eljárás jogerős ítéletének indoklásakor a bíróság kiemelte: a Kúria az ügyben kelt 2017. júliusi végzésében egyértelmű iránymutatást adott arról, hogy szigorúan el kell határolni az …
2018/05/07	HOPPÁ! – a HUPPA.HU CIKKEI, KIEMELÉS TŐLÜNK
Orbán Viktor hisztizett egy méretesen egészségeset, akárha dagadt, kantáros óvodás volna. De nem a friss húsok ősi ösztönétől vezérelve, amely akkor tör elő, ha elveszik nekik a játékukat vagy a málnás nyalókájukat, hanem messzire ható és igen aljas indokokból. Hogy legyen oka a bírókat és bíróságokat kicsinálni mintegy, mert ők …
2018/05/04	HÍR, HÍR - BELPOLITIKA, HOPPÁ! – a HUPPA.HU CIKKEI
A Fideszt érte a legnagyobb sérelem a szavazatok összesítése során, a Kúria döntésével elvettek a párttól feltételezhetően több ezer szavazatot és egy parlamenti mandátumot – nyilatkozta Hidvéghi Balázs, a nagyobbik kormánypárt kommunikációs igazgatója. Hidvéghi Balázs szerint az Alkotmánybíróság csütörtökön kimondta, hogy a Kúria döntése “jogsértő és törvénytelen” volt. Ezzel a …
NA UGYE: nyilvánosak a tao-pénzek!
Nyilvánosak a tao-pénzek, az erre vonatkozó adatokat ki kell adni – mondta ki a Kúria szerdán abban a perben, amelyet a Transparency International indított az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Nemzetgazdasági Minisztérium ellen. A civilszervezet a cégek társasági adójából az állam által sportcélra átengedett – úgynevezett tao – pénzekkel kapcsolatos …

matches: Kúria Kúria Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria