Vhr. 9. § (1)19 A távhőszolgáltatónak az előmunkálati jog engedélyezése iránti kérelmét a 2. mellékletben meghatározott adattartalommal kell elkészítenie.
(2)20 Az engedélyes, a tulajdonos bevonásával állapotfelmérést köteles készíteni – az előmunkálat elvégzését engedélyező határozat véglegessé válását követően, de a munkálatok megkezdése előtt.
(2)23 Abban az esetben, ha a vezetékjogi engedélyezési eljárásban az érintett területen az eljáró hatóság helyszíni szemlét tart, a nyomvonalat és a nyomvonal vezetésének feltételeit a helyszíni szemle jegyzőkönyve alapján kell kialakítani.
(3)24 A vezetékjog engedélyezési eljárásban a műszaki biztonsági feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala a 7. melléklet B) pontjában meghatározott szakkérdéseket az abban rögzített feltételek fennállása esetén saját hatáskörben vizsgálja. A vezetékjog engedélyezési eljárásaiban hozott határozatot az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a főváros területén a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatósággal is közölni kell. Abban az esetben, ha a távhővezetéket termőföldön kell létesíteni, a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvényben előírt földvédelmi eljárást le kell folytatni.
(3a)25 Ha a vezetékjog engedélyezése iránti eljárásban hozott elsőfokú határozattal szembeni fellebbezés érinti az első fokú eljárásban vizsgált szakkérdést, a másodfokon eljáró hatóság az 7. melléklet B) pontjában meghatározott szakkérdés vizsgálatára az ott megjelölt szervet rendelheti ki szakértőként.
(3b)26
(4)27 Az érintett ingatlantulajdonosokat, valamint az érintett közművek tulajdonosait ügyfélnek kell tekinteni.
(6)29 Az engedélyező hatóság a távhővezeték megvalósítását követően jogosult ellenőrizni, hogy a távhővezeték adatai az e-közműben szerepelnek-e. Amennyiben az e-közmű a távhővezeték adatait nem tartalmazza, az engedélyező hatóság a szolgáltatónál kezdeményezi a naprakész adatszolgáltatást.
Vhr. 10/A. §30
Vhr. 11. §31 A vezetékjogi engedélyre vonatkozó hatósági eljárás megindításáról szóló hirdetmény és a döntés közhírré tétele esetén nyilvánosságra kell hozni a műszaki terv részét képező, a létesíteni tervezett vezeték nyomvonalát és az azzal érintett ingatlan határvonalait, helyrajzi számát feltüntető helyszínrajzot is.
Vhr. 13. § (1)32 Ha a távhővezeték vezetékjogi engedély nélkül létesül, a vezeték elhelyezését és annak műszaki biztonsági feltételeit a biztonsági övezet megállapítására is tekintettel a mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal határozza meg.
(1a)33 A vezetékjogi engedély nélkül létesült távhővezetékre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha a kérelmező a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtásakor igazolja, hogy az e-közmű adatszolgáltatás, ennek keretében a távhővezeték utólagos bemérése, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítése és nyilvántartásba vétele megtörtént. Az engedélyező hatóság a fennmaradási engedélyt közli a távhőszolgáltatást végzővel is.
(2)34 Ha a vezetékjoggal érintett műszaki rendszer üzemszerű működése megszűnik, a megszűnést követő 1 éven belül az engedélyes köteles – az érintett tulajdonossal történt eltérő megállapodás hiányában – a távhővezetéket és tartószerkezetét az ingatlanról eltávolítani, és a területet rendezett állapotban a tulajdonos rendelkezésére bocsátani. A távhővezeték elbontása és a vezeték megszüntetése a mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal által kiadott bontási engedély alapján történik.
Vhr. 14/A. §35 Az ebben az alcímben szabályozott eljárásokban a hiányzó bizonyíték az ügyfél nyilatkozatával nem pótolható.
Vhr. 14/B. §36 A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal hatáskörébe tartozó eljárások kivételével az e rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban az ügyintézési határidő 25 nap.
A költségmegosztók alkalmazásának és a költségek megosztásának általános szabályai37
Vhr. 17/A. §38 E rendelet 17/B–17/H. §-ának alkalmazásában:
2.39 felhasználási hely fajlagos fűtési hőfelhasználása: a felhasználási helyen egy elszámolási időszakban igénybe vett fűtési hőmennyiségnek és a felhasználási hely épületrészeinek távhőrendszerről fűtött – a számlázás alapjául szolgáló – légtérfogatának a hányadosa (GJ/légköbméter);
2a.40 épületrész fajlagos fűtési hőfelhasználása: az épületrészen egy elszámolási időszakban igénybe vett összes fűtési hőmennyiségnek és az épületrész légtérfogatának a hányadosa (GJ/légköbméter);
Vhr. 17/B. §41 (1) A felhasználási helyen az egyes épületrészekre vonatkozó, fűtési célra felhasznált hőmennyiség és díjának megosztására szolgáló díjmegosztási arányok (a továbbiakban: a fűtési díjmegosztási arányok) meghatározása a felhasználási hely tulajdonosi közösségének – társasház esetében a szervezeti-működési szabályzat, lakásszövetkezetnél az alapszabály rendelkezéseivel összhangban meghozott – döntése alapján a következő módokon történhet:
Vhr. 17/C. §42 (1) A fűtési díjmegosztási arányok meghatározásához fűtési költségmegosztók akkor alkalmazhatók, ha
(1a)43 A felhasználó köteles gondoskodni a közös használatú épületrészek kivételével az épületrészekben az elfogyasztott távhő, valamint – ha használati melegvíz biztosítására is sor kerül – a használati melegvíz elszámolása érdekében hiteles fűtési hőfogyasztás-mérő és vízmennyiség-mérő felszereléséről
Vhr. 17/D. §44 (1) Fűtési költségmegosztók alkalmazása esetén a tulajdonosi közösség képviselője vagy a megbízott
(5)45 A Tszt. 44. § (1) bekezdése esetében, a díjfizető fogyasztásának megosztásával és elszámolásával kapcsolatos tevékenységért felszámítható díj a tevékenységgel járó indokolt költségeket nem haladhatja meg.
Vhr. 17/E. §46 (1) Ha a tulajdonosi közösség fűtési költségmegosztók alkalmazásáról döntött, akkor az elszámolási időszakban igénybe vett fűtési hőmennyiségnek legalább 30%-át, de legfeljebb 50%-át az épületrészek fűtött légtérfogata arányában, a fennmaradó részét fogyasztásarányosan, a fűtési költségmegosztók leolvasott adatainak alapulvételével és azoknak a 6. mellékletben meghatározott korrekciós tényezőkkel történő módosításával számított értékei arányában kell az épületrészek között felosztani. A fogyasztásarányos hányad épületrészekre történő felosztásának számítása során az egyes épületrészekre figyelembe vett fajlagos fűtési hőfelhasználás nem lehet nagyobb a felhasználási hely fajlagos fűtési hőfelhasználása 2,5-szeresénél.
Vhr. 17/F. §47 (1) Ha a felhasználási hely tulajdonosi közössége – társasház esetében a szervezeti-működési szabályzat, lakásszövetkezetnél az alapszabály rendelkezéseivel összhangban – a 17/E. §-tól eltérő költségmegosztási módszert fogad el, akkor azt az épületek energetikai jellemzőinek tanúsításáról szóló jogszabály szerinti energetikai tanúsítvánnyal, megfelelő szakirányú végzettséggel rendelkező tanúsítványt végző által valamennyi épületrészre kiterjedően elkészített, a felhasználási helyre vonatkozó részletes energetikai számítással kell alátámasztani.
Vhr. 17/G. §48 (1) A felhasználási helyen a használati melegvíz készítéséhez igénybe vett hőmennyiség és díjának épületrészek közötti megosztására szolgáló díjmegosztási arányok (a továbbiakban: melegvíz-díjmegosztási arányok) meghatározása a felhasználási hely tulajdonosi közösségének – társasház esetében a szervezeti-működési szabályzat, lakásszövetkezetnél az alapszabály rendelkezéseivel összhangban meghozott – döntése alapján a következő módokon történhet:
Vhr. 17/H. §49 (1) Ha a tulajdonosi közösség költségmegosztók alkalmazásáról dönt, akkor gondoskodnia kell a költségmegosztók felszereléséről, működtetéséről, karbantartásáról, időszakos ellenőrzéséről, adatainak leolvasásáról, kiértékeléséről és a fűtési díjmegosztási arányok, valamint a melegvíz-díjmegosztási arányok kiszámításáról, továbbá viseli az ezekkel kapcsolatos költségeket.
(8)50 Fűtési hőfogyasztás-mérő vagy vízmennyiség-mérő alkalmazása esetén a részszámla akkor alapulhat távhőszolgáltató általi statisztikai elemzéssel (becsléssel) megállapított energiamennyiségen, ha az adott időszakra vonatkozóan nem kerül sor
A távhőszolgáltatók által üzemeltetett honlap és a Távhő Közszolgáltatási Szabályzat51
Vhr. 17/I. §52 (1)53 A távhőszolgáltató közzétételi kötelezettségei teljesítése érdekében honlapot tart fenn, és azon – a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvényben meghatározott adatokon, információkon túl – a Tszt. 57/C. §-ában, a 3. melléklet 26.3. pontjában és a 4. mellékletben meghatározott adatokat, információkat, dokumentumokat közzéteszi.
(2a)54 A Tszt. 57/C. §-ában és a 3. melléklet 26.3. pontjában előírt adatokat a rendelkezésre állást, illetve tudomásszerzést követő 5. munkanapig, a 4. mellékletben előírt adatokat minden év március 31-ig kell közzétenni.
A közszolgáltatási szerződés felmondása alóli mentességre vonatkozó részletes szabályok55
Vhr. 17/J. §56 A Tszt. és e rendelet alkalmazásában közintézményi felhasználó
c)57 a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti bölcsődei ellátást nyújtó intézmény és szolgáltató, napközbeni gyermekfelügyelet, gyermekek átmeneti otthona, családok átmeneti otthona, gyermekotthon, lakásotthon, utógondozói otthon és javítóintézet, ha
Vhr. 17/K. §58 (1) A közintézményi felhasználó a Tszt. 51/A. §-a szerinti moratórium (a továbbiakban: moratórium) biztosítását a moratóriummal érintett időszakot (a továbbiakban: moratóriumi időszak) legalább 15 nappal megelőzően kezdeményezi a távhőszolgáltatónál.
Vhr. 17/L. §59 (1) A távhőszolgáltató a moratórium biztosítására irányuló kezdeményezés beérkezésétől számított 5 napon belül értesíti a közintézményi felhasználót, arról, hogy a 17/K. § (2) bekezdésében hivatkozott feltételeknek
Vhr. 17/M. §60 (1) A távhőszolgáltató a közintézményi felhasználó moratóriumi időszak alatti fogyasztásából eredő fizetési kötelezettségéről a moratóriumi időszakot követő 10 napon belül tájékoztatja a közintézményi felhasználót.
Záró rendelkezések61
Vhr. 18–19. §62
Vhr. 20. §63
Vhr. 21. §64 A távhőszolgáltató, a felhasználó és a díjfizető, továbbá a felhasználó képviselője és a díjfizető közötti jogviszony általános szabályait, valamint a fűtéshez és a használati melegvíz készítéshez felhasznált hőmennyiség külön történő meghatározásának módját és feltételeit – a Tszt. 52. § (1) bekezdésben meghatározott Távhő Közszolgáltatási Szabályzatot (a továbbiakban: TKSz) – e rendelet 3. melléklete tartalmazza.
Vhr. 22. §65
Vhr. 23. § (1)66 Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt rendelkezés kivételével – a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
Vhr. 23/A. §67 (1) E rendeletnek a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény végrehajtásáról szóló 157/2005. (VIII. 15.) Korm. rendelet módosításáról szóló 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Korm. rendelet) megállapított 17/A–17/H. §-át – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2011. szeptember 1-jét követően induló első elszámolási időszak kezdetétől kell alkalmazni.
(2)68 E rendeletnek a Mód. Korm. rendelettel megállapított rendelkezései alapján a tulajdonosi közösség és a megbízott közötti, a Mód. Korm. rendelet hatálybalépése69 előtt kötött szerződéseket legkésőbb a 2014. január 1-jét követően induló első elszámolási időszak kezdetéig kell módosítani.
Vhr. 23/B. §70 E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Korm. rendelet2.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Korm. rendelet2. hatálybalépését71 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
Vhr. 23/C. §72 E rendeletnek az egyes energetikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 202/2016. (VII. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód. 4. Korm. rendelet) 1. § (1) bekezdésével megállapított 17/C. § (1a) bekezdését a Mód. 4. Korm. rendelet hatálybalépésének73 napját megelőzően meghirdetett energiahatékonysági pályázatok keretében megvalósuló jelentős felújítások esetében nem kell alkalmazni.
Vhr. 23/D. §74 E rendeletnek a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. rendelet) megállapított rendelkezéseit a Mód. rendelet hatálybalépését75 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
Vhr. 24. §76 E rendelet 17/A–17/B. §-a, 17/C. § (1) bekezdés f) pontja, 17/C. § (1a) bekezdése, 17/D. § (5) bekezdése, 17/G. § (5) és (6) bekezdése, 17/H. § (8) bekezdése, 3. melléklet 2.1.3–2.1.4., 18.2–18.3., 18.7., 20.4., 26.1–26.3, 26.5–26.6. és 26.8. pontja az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint
1. melléklet a 157/2005. (VIII. 15.) Korm. rendelethez77
5.80 Műszaki leírás (1 db)
19 A Vhr. 9. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
20 A Vhr. 9. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 145. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
21 A Vhr. 9. § (3) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 413. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 146. § b) pontja. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
23 A Vhr. 10. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
24 A Vhr. 10. § (3) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
25 A Vhr. 10. § (3a) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 73. § (3) bekezdése iktatta be.
26 A Vhr. 10. § (3b) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 73. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 60. §-a, ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
27 A Vhr. 10. § (4) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
28 A Vhr. 10. § (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 413. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 146. § c) pontja. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
29 A Vhr. 10. § (6) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
30 A Vhr. 10/A. §-át a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 59. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 146. § d) pontja. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
31 A Vhr. 11. §-a a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (7) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
32 A Vhr. 13. § (1) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 73. § (4) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
33 A Vhr. 13. § (1a) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (8) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
34 A Vhr. 13. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 73. § (4) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
35 A Vhr. 14/A. §-át a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (9) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
36 A Vhr. 14/B. §-át a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 144. § (9) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
37 A Vhr. 17/A. §-át megelőző alcímet a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
38 A Vhr. 17/A. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
39 A Vhr. 17/A. § 2. pontja a 281/2016. (IX. 21.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
40 A Vhr. 17/A. § 2a. pontját a 281/2016. (IX. 21.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
41 A Vhr. 17/B. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
42 A Vhr. 17/C. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
43 A Vhr. 17/C. § (1a) bekezdését a 123/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 202/2016. (VII. 21.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A Vhr. 17/D. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
45 A Vhr. 17/D. § (5) bekezdését a 123/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
46 A Vhr. 17/E. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
47 A Vhr. 17/F. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
48 A Vhr. 17/G. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
49 A Vhr. 17/H. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
50 A Vhr. 17/H. § (8) bekezdését a 123/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be, szövege a 202/2016. (VII. 21.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
51 A Vhr. 17/I. §-át megelőző alcímet a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 281/2016. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
52 A Vhr. 17/I. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 378/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 81. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A Vhr. 17/I. § (1) bekezdése a 363/2015. (XII. 2.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A Vhr. 17/I. § (2a) bekezdését a 363/2015. (XII. 2.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
55 A Vhr. 17/J. §-át megelőző alcímet a 378/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 81. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 281/2016. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
56 A Vhr. 17/J. §-át a 378/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 81. § (3) bekezdése iktatta be.
57 A Vhr. 17/J. § c) pont nyitó szövegrésze a 191/2016. (VII. 13.) Korm. rendelet 8. §-a szerint módosított szöveg.
58 A Vhr. 17/K. §-át a 378/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 81. § (3) bekezdése iktatta be.
59 A Vhr. 17/L. §-át a 378/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 81. § (3) bekezdése iktatta be.
60 A Vhr. 17/M. §-át a 378/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 81. § (3) bekezdése iktatta be.
61 A Vhr. 18. § előtti alcím a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
62 A Vhr. 18–19. §-át a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 495. pontja hatályon kívül helyezte.
63 A Vhr. 20. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 5. §-a hatályon kívül helyezte.
64 A Vhr. 21. §-a a 281/2016. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
65 A Vhr. 22. §-át a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 415. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
66 A Vhr. 23. § (1) bekezdése a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 495. pontja szerint módosított szöveg.
67 A Vhr. 23/A. §-át a 104/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
68 A Vhr. 23/A. § (2) bekezdése az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
69 A hatálybalépés időpontja 2014. január 1.
70 A Vhr. 23/B. §-át a 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
71 A hatálybalépés 2012. január 7.
72 A Vhr. 23/C. §-át a 123/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 202/2016. (VII. 21.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
73 A hatálybalépés időpontja 2016. július 29.
74 A Vhr. 23/D. §-át a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 59. § (2) bekezdése iktatta be.
75 A hatálybalépés időpontja 2015. december 31.
76 A Vhr. 24. §-t a 64/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 123/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
77 A Vhr. 1. mellékletét a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 146. § e) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
78 A 2. melléklet Előmunkálati jogi engedély dokumentációja cím 3. pontját a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 146. § f) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
79 A 2. melléklet Előmunkálati jogi engedély dokumentációja cím 4. pontját a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 146. § f) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
80 A 2. melléklet Előmunkálati jogi engedély dokumentációja cím 5. pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 73. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
128 A 7. mellékletet a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 73. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 65. § (2) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 146. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.


29–34. §22
35. § (1)–(2)23
37. § (1)25
„(1) Az ingatlanhasználó az érintett ingatlan területén képződő települési hulladékot elkülönítetten gyűjti, és azt – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a közszolgáltatónak rendszeres időközönként átadja.”
(4)27 A Ht. 39. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Önkormányzati rendelet a közszolgáltató hulladékgazdálkodási tevékenységéről és a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás végzésének feltételeiről szóló kormányrendeletben meghatározottakon túl az ingatlanhasználót kötelezheti a települési hulladék további anyagfajta vagy hulladéktípus szerinti elkülönített gyűjtésére.”
38. § (1)29
39. § (1)–(2)32
40–41. §34
42. § (1)–(2)35
43–46. §37
48–55. §39
56. §40
57–58. §41
59. § (1)42
60. § (1)45
61–75. §47
76. §48
77–78. §49
7. melléklet a 2013. évi CXXV. törvényhez50
8. melléklet a 2013. évi CXXV. törvényhez51
22 A 29–34. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
23 A 35. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
25 A 37. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
26 A 37. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
27 A 37. § (4) bekezdése a 2013: CCL. törvény 213. §-ával megállapított szöveg.
28 A 37. § (5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
29 A 38. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
30 A 38. § (2) bekezdése a 2014: LXXXVII. törvény 15. §-a alapján nem lép hatályba.
31 A 38. § (3)–(4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
32 A 39. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
33 A 39. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
34 A 40–41. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
35 A 42. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
36 A 42. § (3) bekezdése a 2014: LXXXVII. törvény 15. §-a alapján nem lép hatályba.
37 A 43–46. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
38 A 47. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
39 A 48–55. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
40 Az 56. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
41 Az 57–58. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
42 Az 59. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
43 Az 59. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
44 Az 59. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
45 A 60. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
46 A 60. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
47 A 61–75. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
48 A 76. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
49 A 77–78. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
50 A 7. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
51 A 8. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Az Alkotmánybíróság 3. öttagú tanácsának 2014. május 6-i tanácsülése
– a Budapest Főváros Közgyűlésének a közterületek használatáról és használatának rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Fővárosi Közgyűlés rendeletének 12. § (1) bekezdése megsemmisítésére és alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1536/2013.)
– a Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.649.999/2013/27. számú ítéletével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1697/2013.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.I.10.253/2012/4. számú ítélete, illetve a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet 33. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1236/2013.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.I.10.252/2012/4. számú ítélete, illetve a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet 33. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1549/2013.)
– a Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.418/2012/8. számú ítélete ellen benyújtott alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1107/2013.)
– a Kúria Kvk.II.37.502/2014/2. számú végzése, valamint a 2011. évi CCIII. törvény 15. és 16. §-ai elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (töredékszavazatok-országos lista) (IV/890/2014.)

matches: bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria


text:
főtanácsnoki indítvány – COPY21
Tag Archives: főtanácsnoki indítvány
Az Európai Bíróság nem úszta meg. Az egyébként már így is alaposan kivesézett “nyilvánossághoz közvetítés” vagyoni joga újabb elemzésre szorul. A Reha Training v. GEMA ügy rehabilitációs központok váró- és edzőtermében elhelyezett televíziókról követhető műsorok után fizetendő jogdíjakról szól. A témakörben 2015. február 23-án hozta
Már 23, 2016 by Dr. Mezei Péter in Európai Bíróság
2015. november 19-én hozta nyilvánosságra Melchior Wathelet a főtanácsnoki indítványát a Liffers-ügyben. A kérdés egyszerű, de nagyszerű: a Jogérvényesítési irányelv alapján igényelhet-e nem vagyoni kártérítést a szerzői jogosult? A jogeset tényállásáról röviden csak annyit: az alapügy felperese, Christian Liffers a havannai emberek életéről készített filmet
jan 06, 2016 by Dr. Mezei Péter in Európai Bíróság
Banktitok kontra szellemi tulajdonvédelem – első felvonás
Pedro Cruz Villalón főtanácsnok Coty Germany v. Stadtsparkesse Magdeburg ügyben közzétett indítványa szerint a banktitok akadálya lehet a szellemi tulajdonvédelmi jogok érvényesítésének. (Csak épp nem az alapul fekvő ügyben.) Először is hangsúlyozni kell: az említett jogvita a védjegyjog területéről érkezik. Ugyanakkor az Európai Unió Bíróságának
máj 18, 2015 by Dr. Mezei Péter in Európai Bíróság
Főtanácsnoki indítvány a Hejduk ügyben
Tavaly októberben már említést tettem a Hejduk ügyről, idén szeptemberben pedig megszületett a főtanácsnoki indítvány is az ügyben. A jogeset kiváló, harmadik pillére lehet az uniós joghatósági rendelkezések nemzetközi szerzői jogviták keretében történő alkalmazásának, ezért tekintsük át Cruz Villalón indítványát. Az Európai Bíróság az elmúlt
dec 15, 2014 by Dr. Mezei Péter in Európai Bíróság
Főtanácsnoki indítvány az Art & Allposters ügyben
“Egy festmény szerzői jogainak jogosultja, aki hozzájárult ahhoz, hogy az ábrázolt képet plakát formájában forgalomba hozzák, ellenezheti-e a vászonra átvitt ugyanezen kép forgalomba hozatalát?” – tette fel a kérdést egy holland tagállami bíróság, s 2014. szeptember 11-én Pedro Cruz Villalón nyilvánosságra hozta indítványát az ügyben.
dec 10, 2014 by Dr. Mezei Péter in Európai Bíróság
digitális szerzői jog Online tartalomfogyasztás Németországban
Egyéb Plágiumgyanúk a közelmúltból
Európai szerzői jog Célegyenesben a Marrákesi Szerződés EU általi ratifikációja
digitális szerzői jog Online tartalomfogyasztás Németországban 0 Comments
Egyéb Plágiumgyanúk a közelmúltból 0 Comments
Európai szerzői jog Célegyenesben a Marrákesi Szerződés EU általi ratifikációja 0 Comments
adatbázis BGH Denny Chin elektronikus kereskedelem előadóművészek Faludi Gábor film geo-blokkolás Grad-Gyenge Anikó GS Media ügy internetadó jogsértés KJK-irányelv korlátozások és kivételek követő jog linkelés Lyon mezei péter nyilvánossághoz közvetítés Operation in our Sites Padawan paródia PIPA RIAA SABAM six strikes Stefan Larsson streaming Svensson ügy szabad felhasználás szellemi tulajdon személyhez fűződő jogok szerzői jog szerzői jogi tudatosság Szjt. SZTNH The Pirate Bay torrent Ujhelyi Dávid USA usedSoft Viacom v. YouTube zeneipar átdolgozás üreshordozó díj

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK ALAPÍTÁSÁNAK GAZDASÁGI ÉS JOGI KÖVETELMÉNYRENDSZERE - PDF
GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK ALAPÍTÁSÁNAK GAZDASÁGI ÉS JOGI KÖVETELMÉNYRENDSZERE
Download "GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK ALAPÍTÁSÁNAK GAZDASÁGI ÉS JOGI KÖVETELMÉNYRENDSZERE"
1 15. A gazdasági társaságok alapításának gazdasági és jogi követelményrendszere. A gazdasági társaságok megszüntetésének estei, különös tekintettel a fizetésképtelenség esetére vonatkozó jogi eljárásokra. A cégek átalakulása ( jogi, adózási vonatkozások). A vállalatok életpályája. A részvénytársaságok tőzsdei jelenlétének előnyei, hátrányai. GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK ALAPÍTÁSÁNAK GAZDASÁGI ÉS JOGI KÖVETELMÉNYRENDSZERE 1. Korlátolt Felelőségű Társaság ( KFT ) Olyan gazdasági társaság, amely meghatározott összegű törzstőkével 8 a tagok törzsbetéteiből tevődik össze) alakul. A tag kötelezettsége a törzsbetét szolgáltatására terjed ki. A társaság tartozásaiért a tag ezen túlmenően nem felel. Alapítása: tilos a tagokat nyilvánosan felhívás útján gyűjteni, csak zártkörűen lehet alapítani. alapításhoz társasági szerződés szükséges A társasági szerződés fő tartalmi kellékei: törzsbetét, törzstőke mértéke törzstőke rendelkezésre bocsátásának ideje társaság ügyintézőinek neve cégjegyzés módja FB, könyvvizsgáló adatai Tagi akarattól függően: o Mellékszolgáltatás o pótbefizetés o eltérő gazdasági jogokat biztosító üzletrész o Dolgozói üzletrész o Értékhatár megjelölése, mely felett a szerződés megkötése nem az ügyvezető, hanem a taggyűlés hatásköre o Törzstőke felemelés, leszállításának szabályai 1
2 Társaság törzstőkéje, törzsbetétei A társ. teljes alapító vagyona törzstőke, min. 500 ezer FT. A törzstőke törzsbetétből áll. a törzsbetét lehet készpénz és apport. Az arány min. 30%, de min. 100 ezer Ft készpénz szükséges. senkinek se lehet olyan joga az apportált vagyontárgyon, amely kizárólagos rendelkezést az apportált vagyontárgy felett korlátozza. Alapításkor az apportot rögtön rendelkezésre kell bocsátani. Mellékszolgáltatás: A tag személyesen közreműködhet a társaság tevékenységében. Ez a közreműködés lehet: munkaviszony alapján megbízásos jogviszony alapján mellékszolgáltatás alapján A mellékszolgáltatás feltételeit, időtartamát, díjazását a társasági szerződés határozhatja meg. a társaság tagjai munkavégzésre nem kötelezhetőek, nem kötelező munkaviszonyban állniuk a társasággal. Pótbefizetés: A társasági szerződés feljogosítja a társaságot és ennek legfőbb szervét, a taggyűlést, hogy a veszteségek pótlására pótbefizetési kötelezettséget írjon elő a tagok számára. a pótbefizetés kizárólag tagokat terhel. Ez kizárólag a veszteség fedezetére szolgál, a társaság törzsbetétét nem emeli, így a törzstőke sem emelkedik. A mértékét meg kell határozni, és a befizetés módját is. Üzletrész. A tagok jogait és kötelezettségeit testesíti meg, amelynek alapja a társaság rendelkezésére bocsátott vagyonhányad, azaz a törzsbetét. Minden tagnak 1 üzletrésze van. Ha 1 másik tagét szerzi meg, akkor az ő üzletrésze növekszik. Az üzletrész vagyoni értékű jog, mert társasági jogokat is maga után von. Az üzletrész szabadon átruházható. Elővásárlási jog létezik rá. sorrendje. 1. többi tag 2. maga a társaság 3. a társaság által meghatározott 3. személy Ha senki sem él az elővásárlási jogával, az üzletrész el kell árverezni. A társasági szerződés kizárhatja az adás-vételben történő átruházást. Tag halála estén a társasági szerződés kizárhatja, hogy a tag halála estén örökösei az üzletrészt megszerezhessék. Amennyiben kizárt az üzletrész öröklése, akkor az örökösökkel el kell számolni. Ekkor a valós forgalmi értékét kell az örökösnek kifizetni. Dolgozói üzletrész: 2
3 A társ. szerz. rendelkezhet arról, hogy a társaság munkavállalói ingyenesen vagy kedvezményesen üzletrészt szerezzenek. Mértéke nem haladhatja meg a törzstőke 15 % -át. Okirat vagy értékpapír erről sem készül. Korlátozottan forgalom képes. A dolgozók között szabadon átruházható, másra viszont nem. A tag halála esetén a dolgozói üzletrész örököse 6 hónapon belül köteles munkavállalói körben értékesíteni vagy a táraság bevonja. Társaság szervezete: Legfőbb döntéshozó szerv a taggyűlés. Évente legalább egyszer össze kell hívni. Hatásköre, feladata: sztv szerinti beszámoló elfogadása adózott eredmény felhasználására vonatkozó döntés pótbefizetést rendelhet el mellékszolgáltatások osztalékfizetés ügyvezető választása FB tagok, könyvvizsgáló választása Jóváhagyja azokat a szerződéseket, amelyet a társaság köt a tagjával vagy ügyvezetőjével társasági szerződés módosítása A tagok meghatározott számú szavazattal rendelkeznek. Van helye a képviseletnek. A taggyűlés határozat képes, ha leadható szavazatok felét meghatározó tag jelen van. Az ügyvezető jogosult összehívni. a taggyűlésről jegyzőkönyvet kell vezetni, alá kell írni. A határozatokat a határozatok könyvében kell rögzíteni. Kft ügyvezetője: Lehet a Kft tagja, de lehet kívülálló személy is. lehet 1 fő, de valamennyi tag is ügyvezető lehet. A Kft első ügyvezetőjét az alapítók jelölik ki., utána a közgyűlés választja max 5 évre, akárhányszor újra választható Az ügyvezetőnek a változásokat át kell vezetni, és be kell nyújtani a cégbíróság felé. Ügyvezető visszahívása: taggyűlés dönt az ügyvezető visszahívásáról ¾- es többséggel. Társasági szerződés módosítása: ¾- es többség szükséges. Kivétel: a társasági szerződésbe foglalt kötelezettségét növeli a tagnak vagy jogait csorbítják, akkor egyhangú többség kell. Egyszemélyes Kft Létrejötte: 1 tag alapíthatja. Lehet természetes, jogi és jogi személyiség nélküli gazdasági társaság 3
4 egyetlen tag megszerzi a már működő KFT üzletrészét Alapítás során alapító okiratot kell készíteni. Ez zömében egyezik a társasági szerződéssel. Kivétel: nincs taggyűlés. Minden taggyűlési kérdésben az alapító dönt. Ha az alapító természetes személy, akkor ő jogosult az ügyvezetésre. Valamennyi pénzbeli betét, ill. apportált vagyontárgyat a társaság rendelkezésére kell bocsátani. Egyszemélyes Kft saját üzletrészét nem szerezheti meg. Bármikor lehetőség van arra, hogy az egyszemélyes Kft megszüntetését követően újabb tagokkal bővülve általános szabályok szerint működjön a vállalkozás. Az alapítói okiratot társasági szerződéssé kell alakítani, ha újabb tagok lépnek be. 2. Részvénytársaság ( Rt) Olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű részvényekből álló alaptőkéből áll. A tag felelőssége az RT-vel szemben a részvény névértékéig ill. kibocsátás értékéig terjed. A részvényes ezen túlmenően az RT tartozásáért nem felel. Az Rt összes részvénye a társaság jegyzett tőkéje. A rv-ek névértéken aluli kibocsátása semmis, ezért az alapítók egyetemlegesen felelnek. nyilvánosan vagy zártkörűen alapítható. Nyilvános alapításnál a részvények forgalomba kerülnek a zártkörűnél pedig nem. Minimum 20 millió Ft alaptőke szükséges az alapításhoz. Külön törvények előírhatják, hogy meghatározott tevékenységet végző társaságok jegyzett tőkéje mennyi lehet. A 20 millió forintnak alapításkor rendelkezésre kell állni készpénzben vagy készpénzben és apportban. apport mértéke a 30%-ot nem haladhatja meg. Zártkörű Rt alapítása: Ha az alapítók abban állapodnak meg, hogy az összes részvényt az általuk megállapított arányban maguk vásárolják meg, nincs szükség alapítási tervezet kibocsátására, részvényjegyzésre és alakuló közgyűlésre, az alapszabály helyett pedig alapító okiratot kell készíteni. Az alapítok kötelesek az általuk az alapító okiratban megállapított aránynak megfelelően fizetendő összeg 30 %-át befizetni. Az igazgatóság és a felügyelő bizottság tagjait az alapítók jelölik ki. Alapító okirat tartalma: Általános rész( Cégnév, székhely, tevékenységi köre...) Alaptőke összege részvények száma, névértékét, valamint hogy bemutatóra vagy névre szólóak apport- kp arány alapítókat megillető előnyök cégjegyzés módja közgyűlés összehívásának módja nyereség felosztásának szabályai Rt hirdetményei közzétételének módja 4
5 részvény befizetések elmulasztásának következményei könyvvizsgáló, FB adatai igazgatóság tagjai alapítás várható ktg-i amennyiben apport szolg. volt, akkor az alapító okirathoz kell csatolni egy könyvvizsgálói jelentést. Ez tartalmazza az apportált vagyontárgyak értékelését Az Rt csak akkor jegyezhető be a cégjegyzésbe, ha az apportot teljes egészében rendelkezésre bocsátották, ill. legalább 10 millió Ft értékű részvényt megvásároltak és a névértéket befizették. Alapítási tervezet. Nyilvános eljárás, melyet megelőz alapítási tervezet előkészítése. Ez még nem alapítói okirat. Ez közokiratba vagy magánjogi okiratba kell foglalni. Tartalma. Cégnév, székhely alapítók adatai alaptőke tervezett nagysága részvények típusai alapítókat megillető előnyök túljegyzésre vonatkozó szabályok jegyzési minimum alakuló közgyűlés összehívásának módja alapítás várható költsége Az alapítói tervezetet tájékoztatóban közzé kell tenni. részvényjegyzés: bárki részt vehet rajta. ekkor a fél kötelezettséget vállal arra, hogy az általa lejegyzett részvény névértékét a későbbiekben az Rt felhívására megfizeti. Ilyenkor a részvény névértékének 10%-át be kell fizetni. A részvényes ilyenkor kapja meg a részvény utalványt. Nyitó és záró nap között bárki bármennyi részvényt megszerezhet. Eredménye rv. jegyzést követően 60 napon belül alakuló közgyűlést kell tartani. Ha ezt elmulasztják, vissza kell fizetni a befizetett 10 %-ot. Egyebekben a részvényes köteles a részvény névértékének további 20%-át az Rt javára befizetni. Az alakuló közgyűlésig a vállalat részvény névértékének 30%-a befizetésre kell, hogy kerüljön. Részvényes jogai és kötelezettségei: befizetési kötelezettség. jegyzéskor 10%+20% majd 70%. A részvényes nem követelheti vissza a befizetett névérték összegét. 5
6 osztalékra jogosult, de ez nem követelhető tőle vissza. Osztalék előleg fizethető, de szükség esetén vissza is lehet követelni. Szerződéskötési joga az Rt-vel korlátozott. ehhez az igazgatóság hozzájárulása szükséges. Az Rt igazgatósága és FB tagjai nem köthetnek szerződést az RT-vel. Részvény birtokában tudja jogait gyakorolni, ha a rv. könyvbe be van jegyezve. azonos rv. típusba tartozó rv.-ek azonos jogokkal bírnak. Részvényest meghatalmazott is képviselheti. Részvényes jogosult részt venni a közgyűlésen, szavazhat. Részvény típusok: bemutatóra szóló névre szóló Zártkörűen alapított Rt részvényei csak névre szólók lehetnek. A bemutató szóló rv. a váltó átruházás szabályai szerint idegeníthető el. Rt szervezete. FB és könyvvizsgáló kötelező Közgyűlés: a társaság legfőbb szerve, a részvényesek összessége. Valamennyi részvényes jogosult a közgyűlésen megjelenni. Évente legalább egyszer össze kell hívni. Rendkívüli bármikor lehet. A közgyűlést az igazgatóság hívja össze: Közvetlen. meghívót küldenek a részvényeseknek nyilvános meghívás. hirdetmény útján Akkor határozat képes, ha a részvényesek több mint fele jelen van. Egyszerű többséggel szavaznak, jegyzőkönyvet kell vezetni és jelenléti ívet. Ezeket 30 napon belül be kell küldeni a cégbíróságnak. Igazgatóság: Min. 3, max. 11 főből áll. Ez az Rt ügyvezető szerve. A társaság operatív működését folytatja. az igazgatóságnak egy elnöke van. Feladata, hogy évente jelentést kell készíteni a közgyűlésnek és 3 havonta a FB-nak.A közgyűlést haladéktalanul összehívhatja, ha veszteség folytán saját tőkéje az alaptőke 2/3- ra csökken, vagy ha veszteség folytán az Rt fizetéseit beszüntette. Zárt körűen alapított Rt esetén nem kötelező Igazgatóság létrehozása. jogait 1 fő, a vezérigazgató gyakorolja. 3. Betéti társaság ( BT ) A betéti társaság tagjai üzletszerű, közös gazdasági tevékenység folytatására vállalnak kötelezettséget oly módon, hogy legalább egy tag (beltag) felelőssége a társasági vagyon által 6
7 nem fedezett kötelezettségekért korlátlan és a többi beltaggal egyetemleges, míg legalább egy másik tag (kültag) csak a társasági szerződésben vállalt vagyoni betétje szolgáltatására köteles, a társaság kötelezettségeiért azonban nem felel. A betéti társaság induló tőkéjét a törvény nem határozza meg, arról a felek a szabadon rendelkeznek. A betéti társaság elnevezést - vagy annak "bt." rövidítését - a társaság cégnevében fel kell tüntetni. A társasági szerződést szerződésminta használatával is el lehet készíteni. Természetesen itt is szükség van valamennyi tag aláírására, valamint arra, hogy az okiratot közjegyző közokiratba foglalja, avagy ügyvéd / jogtanácsos ellenjegyezze. A társasági szerződésben elegendő csupán a bt. fő tevékenységi körét feltüntetni, ám ezen túlmenően egyéb tevékenységi körök is szerződésbe foglalhatók. A társaság ezeken túlmenően is folytathat minden olyan tevékenységet, amely nem tilos, illetve nem korlátozott (pl. engedélyköteles). Egyik tag sem köteles vagyoni hozzájárulását a társasági szerződésben megállapított összeget meghaladóan növelni, vagy veszteség esetén azt kiegészíteni. A tag a vagyoni hozzájárulását a tagsági jogviszony fennállása alatt nem követelheti vissza. A társasági szerződésben eltérően is rendelkezhetnek a tagok, de főszabály szerint a nyereség és a veszteség a tagok között a vagyoni hozzájárulásuk arányában oszlik meg. Semmis az a megállapodás, amely valamely tagot a nyereségből vagy a veszteség viseléséből kizár. A betéti társaságba is apportálható követelés. Hacsak a tagok másképp nem rendelkeznek a társaság üzletvezetésére mindegyik tag jogosult, akik mindegyike önállóan vagy együttesen járhat el. Az üzletvezetésre jogosult tag a másik ilyen tag tervezett intézkedése ellen tiltakozhat, az intézkedésekhez a társaság legfőbb szervének, a tagok gyűlésének a határozata szükséges. A tagok gyűlésén valamennyi tag személyesen vesz részt. A tagok gyűlése határoz mindazon ügyében, amelyet törvény vagy a társasági szerződés a társaság legfőbb szervének a hatáskörébe utal, illetve, amely nem tartozik a társaság szokásos üzleti tevékenységébe. Az üzletvezetés körébe tartozó kérdésekről való döntés az üzletvezető(k) jogköre. A tagok gyűlésén a határozathozatal során valamennyi tagnak azonos mértékű szavazata van. A társasági szerződés ettől eltérően rendelkezhet, de legalább egy szavazat minden tagot megillet. A tagok gyűlése egyszerű szótöbbséggel határoz, kivéve azokat a kérdéseket, amelyek esetében a gazdasági társaságokról szóló törvény háromnegyedes szótöbbséget vagy egyhangúságot ír elő. Valamennyi tag egyhangú szavazatával meghozott határozat kell a társasági szerződés módosításához, valamint a társaság szokásos üzleti tevékenységébe nem tartozó ügyekben hozandó döntéshez. A társasági szerződés módosítását valamennyi tagnak alá kell írnia. A társaság kötelezettségeiért elsősorban a társaság felel vagyonával. Amennyiben a társasági vagyon a követelést nem fedezi, a társaság kötelezettségeiért a beltagok saját vagyonukkal korlátlanul és egyetemlegesen felelnek. A társasági szerződésben rögzíthető, hogy az újonnan belépő beltag a társaság - belépése előtti tartozásaiért ne feleljen harmadik személyekkel szemben. Amennyiben a tagok ezt a társasági szerződésben nem rögzítik, úgy a belépő beltag a többi beltaggal azonos módon felel a belépés előtt keletkezett tartozásokért. Megszűnik a tagsági jogviszony ha a tag a társasági szerződésben meghatározott vagyoni hozzájárulását felhívás ellenére nem teljesítette vagy ha ebben a tagok közösen megegyeztek. Megszűnhet a tag kizárásával, rendes vagy azonnali hatályú felmondással, a tag halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével, illetve ha a tagság fenntartása jogszabályba ütközik. A társaságtól megváló tag követelését - eltérő megállapodás hiányában a tagsági jogviszony megszűnésétől számított három hónapon belül pénzben kell kifizetni. A társaságtól megváló 7
8 tag - tagsági jogviszonya megszűnésétől számított öt évig a többi taggal azonos módon felel a társaság olyan tartozásáért, amely tagsági jogviszonya megszűnése előtt keletkezett. A kültag a társaság üzletvezetésére és képviseletére a társasági szerződésből eredő felhatalmazás alapján lehet jogosult. Ha a társaságból valamennyi beltag kiválik, a társaság megszűnik, kivéve, ha az utolsó beltag kiválásától számított hat hónapon belül új beltag belépését a cégbírósághoz bejelentik, illetve ha a kültagok elhatározzák a társaságnak közkereseti társaságként való továbbfolytatását, amely az új szabályozás szerint a társasági szerződés egyszerű módosításával is megejthető. Ha a társaságból valamennyi kültag kiválik, a társaság megszűnik, kivéve, ha az utolsó kültag kiválásától számított hat hónapon belül új kültag belépését a cégbírósághoz bejelentik, illetve ha a beltagok elhatározzák a társaságnak közkereseti társaságként való továbbfolytatását. GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK MEGSZÜNTETÉSÉNEK ESETEI, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A FIZETÉSKÉPTELENSÉG ESETÉRE VONATKOZÓ JOGI ELJÁRÁSOKRA A vállalkozások megszűnése két csoportba sorolható: 1. Jogutódlással való megszűnés: átalakulások 2. Jogutódlás nélküli megszűnés: Végelszámolás Felszámolás Hivatalból törlés Fizetésképtelenség esetén: 1. Csődeljárás: Célja: a fizetési zavarba kerülő adós számára fizetési haladék biztosítása a hitelezőkkel kötött csődegyezség útján abból, hogy az adós fizetőképessége helyreálljon. Csődeljárást az adós kezdeményezi a bírósághoz csődeljárás lefolytatására benyújtott kérelemmel. A kérelemhez mellékelni kell egy 3 hónapnál nem régebbi mérleget. tevékenységét tovább folytathatja, nyilvántartásait nem kell lezárni. A csődeljárás kezdő időpontja az a nap, amikor az adós kérelme a bírósághoz megérkezett. a bíróság vagyonfelügyelőt rendel ki, akinek díját és igazolt költségeit az adós viseli. Az adós hitelképesség helyreállítását biztosító programot és egyezségi javaslatot készít, a csődeljárás kezdő időpontjától számított 30 napon belül tárgyalást tart, amelyre az ismert hitelezőit közvetlenül, ismeretlen hitelezőit pedig hirdetmény útján hívja meg. a hirdetményt a csődeljárás kezdő időpontját követő 3 napon belül két országos napilapban kell közzétenni. Ha az adós és hitelezői között egyezség jön létre, akkor az eljárás befejeződött, az adós az elfogadott egyezség és program alapján folytatja tevékenységét. ha egyezség nem jön létre, a bíróság az eljárást megszünteti, egyben felszámolási eljárás lefolytatását rendeli el. Az egyezség keretében az adós tartozásait: 8
9 hitelezői elengedhetik hitelezői vagy harmadik személy átvállalhatja az adós vagyonában tulajdont szerezhetnek kötelezettségeiért kezességet vállal 2. Felszámolási eljárás A felszámolási eljárás megindítása A fizetésképtelenség vizsgálata A felszámolás elrendelése Felszámoló Cégközlönyben való közzététel, értesítések Hitelezői igények bejelentése, nyilvántartásba vétele A vezető tisztségviselő feladatai A felszámoló eljárása Zárómérleg, vagyonfelosztás, kielégítési sorrend Felszámolás befejezése Egyszerűsített felszámolás. A felszámolási eljárás megindítása. Az adós fizetésképtelensége esetén felszámolási eljárást kezdeményezhet- maga az adós, - a hitelező, - a végelszámoló, illetve a cégbíróság. Ha a felszámolási eljárás lefolytatását az adós kéri, ehhez a legfőbb szerv előzetes jóváhagyására van szükség. A kérelemhez mellékelni kell: - a legfőbb szerv jóváhagyásáról szóló okiratot, - három hónapnál nem régebbi mérleget, - az adós adószámát, - hitelezők névsorát, hitelek összegét és a lejárat időpontját, - a Ft-os közzétételi költségtérítés befizetésének igazolását. A fizetésképtelenség vizsgálata A bíróság megvizsgálja az adós fizetésképtelenségét. Ennek keretében az adós kérelmére a tartozás kiegyenlítésére legfeljebb 30 napos határidőt engedélyezhet. A fizetésképtelenség megállapítására akkor kerülhet sor, ha az adós- a nem vitatott vagy elismert tartozását az esedékességet követő 60 napon belül nem egyenlítette ki, vagy a vele szemben lefolytatott (végrehajtható határozaton alapuló) végrehajtás eredménytelen volt, vagy a fizetési kötelezettségét a csődeljárásban kötött egyezség ellenére nem teljesítette. A felszámolás elrendelése A bíróság végzéssel rendeli el a felszámolást, ha az adós fizetésképtelenségét állapítja meg. (A felszámolást elrendeléséről az eljárás lefolytatására irányuló kérelem beérkezését követő 60 napon belül kell dönteni.) A bíróság a felszámolást elrendelő végzésben kijelöli a felszámolót is. A felszámolás kezdő időpontja az elrendelésről szóló végzés jogerőre emelkedésének napja, a hitelezői igények bejelentése tekintetében azonban a felszámolást elrendelő végzés közzétételének napja minősül kezdő időpontnak. A felszámolás megindulásával (azaz a felszámolás kezdő időpontjában) megszűnnek a tulajdonosnak az 9
10 adós gazdálkodó szervezettel kapcsolatos külön jogszabályokban meghatározott jogai, a gazdálkodó szervezet vagyonával kapcsolatos jognyilatkozatot csak a felszámoló tehet, az adós cég nevét a "felszámolás alatt", illetve "f.a." toldattal kiegészítve kell használni, az adós valamennyi tartozása lejárttá (esedékessé) válik. A felszámolás során csak olyan követelés számítható be, amelyet a felszámoló elismertként nyilvántartásba vett, és amelynek tekintetében a felszámolás kezdő időpontját vagy ha a követelés később keletkezett, a keletkezését követően nem került sor engedményezésre. Nem jelölhető ki felszámolónak az, aki maga vagy akinek tulajdonosa az adós tulajdonosa vagy hitelezője, továbbá ezek vezető tisztségviselője vagy közeli hozzátartozója. Felszámoló az a gazdasági társaság lehet, amely a felszámolók névjegyzékében szerepel, illetve felszámolóként a felszámolást esetleg megelőző csődeljárásban kirendelt vagyonfelügyelő is kijelölhető. A felszámolók névjegyzékébe nyilvános pályázat alapján felvehető az a korlátolt felelősségű társaság, illetve az a kizárólag névre szóló részvényekkel rendelkező részvénytársaság, amely legalább 50 millió forint jegyzett tőkével rendelkezik, vagy a felszámolói tevékenységéből eredő esetleges kártérítési kötelezettségek fedezetére legalább 50 millió forint értékben biztosítási vagy bankgarancia szerződést köt. Cégközlönyben való közzététel, értesítések Ha a felszámolást elrendelő végzés jogerőre emelkedett, a bíróság elrendeli a Cégközlönyben való közzétételét. A közzététel tartalmazza: a bíróság nevét és az ügy számát az adósnak a nevét, székhelyét, adószámát ha az eljárás közzétételét megelőző két éven belül jogutódlás következett be a jogelőd nevét, székhelyét és adószámát a felszámolási eljárás megindítására irányuló kérelem benyújtásának időpontját azt, ha a felszámolási eljárást csődeljárás előzte meg a felszámolás kezdő időpontját (a felszámolást elrendelő végzés jogerőre emelkedésének napját) a hitelezőknek szóló felhívást, hogy ismert követeléseiket a felszámolást elrendelő végzés közzétételétől számított 40 napon belül a felszámolónak jelentsék be a felszámoló nevét és székhelyét, valamint a felszámoló biztos nevét és lakóhelyét a hitelezők regisztrációs díjának befizetésére szolgáló elkülönített számla számát ha az adós egyszemélyes társaság, az alapítója (tagja, részvényese) nevét és lakóhelyét (székhelyét). Hitelezői igények bejelentése, nyilvántartásba vétele A hitelezők a felszámolás elrendeléséről szóló végzés közzétételétől számított 40 napon belül kötelesek az adóssal szembeni követeléseiket a felszámolónak bejelenteni. A 10
11 felszámolás alatt keletkezett, felszámolási költségnek nem minősülő követelések tekintetében ha a felszámolási zárómérleget még nem nyújtották be a hitelezői igényt a követelés esedékessé válásától számított 40 napon belül kell a felszámolónak bejelenteni. A felszámoló ezeket a követeléseket is az előzőek szerinti hitelezői igények között veszi nyilvántartásba. Az adóssal szemben fennálló olyan követeléseket, amelyeket a felszámolás közzétételétől számított 40 napon túl, de egy éven belül jelentettek be, a felszámoló nyilvántartásba veszi, és kielégíti, ha a törvényben rögzített sorrend szerinti tartozások kiegyenlítése után van rá vagyoni fedezet. Az igénybejelentésre nyitva álló egyéves határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. A vezető tisztségviselő feladatai A felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet vezetője köteles: a felszámolás kezdő időpontját megelőző nappal záró leltárt, valamint éves beszámolót, egyszerűsített éves beszámolót vagy egyszerűsített mérleget (tevékenységet lezáró mérleg), továbbá adóbevallást és az eredmény felosztása után zárómérleget készíteni és azt a felszámolás kezdő időpontját követő 45 napon belül a felszámolónak és az adóhatóságnak átadni. a nem selejtezhető és titkos minősítésű iratokról iratjegyzéket készíteni és azokat, valamint az irattári anyagot és a folyamatban lévő ügyekről az információkat a felszámolónak átadni, a felszámolás kezdő időpontjától számított 30 napon belül. A felszámolónak és az illetékes környezetvédelmi felügyelőségnek nyilatkozatot tenni arról, hogy maradtak-e fenn olyan környezeti károsodások, környezeti terhek, melyekből bírságfizetési vagy egyéb fizetési kötelezettség, a károsodások, illetve terhek rendezéséhez szükséges kiadás származhat. A felszámolónak tájékoztatást adni minden az egy éven belüli ingyenes jogügyletről, illetve kötelezettségvállalásról, a felszámolás elrendeléséről a munkavállalókat, illetve a szövetkezeti tagokat, valamint a szakszervezeteket, az üzemi tanácsot (üzemi megbízottat) haladéktalanul tájékoztatni. A felszámolás elrendeléséről a tartásdíj, életjáradék, kártérítési járadék jellegű követelések jogosultjait a felszámolás kezdő időpontját követő 30 napon belül tájékoztatni. A felszámoló eljárása A felszámoló kötelezettsége, hogy felmérje az adós vagyoni helyzetét és a vele szemben támasztott követeléseket, ennek körében egyebek mellett: Nyitó felszámolási mérleget készít, megtervezi a felszámolás végrehajtásához szükséges költségeket és ütemtervet készít. Az ütemtervet a hitelezői választmánynak vagy bármely hitelezőnek - kérésre be kell mutatni, aki az ellen a bíróságnál kifogással élhet. A bejelentett hitelezői igényeket nyilvántartásba veszi. A vitatott igényeket a felszámolást elrendelő bíróságnak megküldi. Az adós követeléseit esedékességkor behajtja, igényeit érvényesíti, és vagyonát értékesíti. A kedvezőbb értékesítés érdekében a felszámolónak lehetősége van arra is, hogy a hitelezők egyetértésével korlátolt felelősségű társaság, részvénytársaság vagy szövetkezet részére nem pénzbeli betétként, hozzájárulásként (apportként) szolgáltassa. Köteles gondoskodni az adós vagyonának megóvásáról, megőrzéséről. A felszámoló jogosult az adós által kötött szerződéseket azonnali hatállyal felmondani, vagy ha a felek egyike sem teljesített szolgáltatást, a szerződéstől a felszámoló elállhat. A másik felet ennek folytán megillető követelés az elállás, illetve a felmondás közlésétől számított 40 napon belül a felszámolónak történő bejelentéssel érvényesíthető. Az előző rendelkezés értelmében azok a szerződések is felmondhatók, amelyek tekintetében eredetileg a felmondás jogát érvényesen kizárták. A felszámolás kezdő időpontjától a jogszabályok, a kollektív szerződés és a belső szabályzatok és a munkaszerződések keretei között a felszámoló gyakorolja a munkáltatói jogokat, és teljesíti a kötelezettségeket. A felszámolás 11
12 kezdetétől évente a közbenső mérleg elkészítése kötelező. A felszámoló az adós vagyontárgyait nyilvánosan értékesíti a forgalomban elérhető legmagasabb áron pályázat vagy árverés keretében. Fontos szabály, hogy a pályázattól, illetve az árverési értékesítéstől csak akkor lehet eltekinteni, ha hitelezők választmányt alakítottak, és a választmány ehhez hozzájárul, vagy a várható bevételek nem fedezik az értékesítés költségeit, vagy a várható bevételek és az értékesítés előrelátható költségei közötti különbség kevesebb, mint Ft. Zárómérleg, vagyonfelosztás, kielégítési sorrend A felszámoló a felszámolás befejezésekor zárómérleget, a bevételek és költségek alakulásáról kimutatást, záró adóbevallást, zárójelentést és vagyonfelosztási javaslatot készít, és mindezeket megküldi a bíróságnak és az adóhatóságnak, valamint intézkedik a gazdálkodó szervezet iratanyagának az elhelyezéséről. A felszámolás kezdő időpontjától számított két év elteltével a felszámolási zárómérleg elkészítése kötelező, kivéve, ha az adós ellen folyó per hitelezője pernyertessége esetében a hitelezőnek a kielégítési sorrendben elfoglalt helyére tekintettel mód van a hitelező követelésének legalább részbeni kielégítésé gazdálkodó szervezetnek a felszámolás körébe tartozó vagyonából a tartozásokat a következő sorrend figyelembevételével kell kielégíteni: a) a felszámolás költségei, b) a felszámolás kezdő időpontja előtt zálogjoggal, óvadékkal, végrehajtási joggal biztosított követelések c) a gazdálkodó szervezetet terhelő tartásdíj, életjáradék, kártérítési járadék, bányászati kereset kiegészítés, továbbá a mezőgazdasági szövetkezet tagja részére a háztáji föld vagy termény helyett adott pénzbeli juttatás, amely a jogosultat élete végéig megilleti, d) a kötvényen alapuló követelések kivételével, magánszemély nem gazdasági tevékenységből eredő más követelése (így különösen a hibás teljesítésből, a kártérítésből eredő követelések, a szakmában szokásos várható szavatossági vagy jótállási kötelezettségek felszámoló által számszerűsített összegét is ideértve), a kis és mikro vállalkozás, valamint a mezőgazdasági őstermelő követelése, e) a társadalombiztosítási tartozások és a magán-nyugdíjpénztári tagdíj tartozások, az adók és adók módjára behajtható köztartozások, a visszafizetendő állami támogatások, valamint a víz- és csatornadíjak, f) egyéb követelések g) a keletkezés idejétől és jogcímétől függetlenül a késedelmi kamat és késedelmi pótlék, továbbá a pótlék és bírság jellegű tartozás. Egyszerűsített felszámolás Ha a vagyon a várható felszámolási költségek fedezetére sem elegendő, vagy a nyilvántartások, illetve a könyvvezetés hiányai miatt az eljárás technikailag lebonyolíthatatlan, a bíróság a felszámoló kérelmére és írásbeli előkészítése alapján a kérelem beérkezését követő 15 napon belül végzésben elrendeli az adós vagyonának, illetve be nem hajtott követeléseinek a hitelezők közötti felosztását a csődtörvényben rögzített kielégítési 12
13 sorrend szerint, valamint az adós megszüntetését. A bíróság elrendeli a jogerős végzésnek a Cégközlönyben való közzétételét, és megküldi: a cégjegyzéket vezető cégbíróságnak, az illetékes adó- és vámhatóságnak, illetékhivatalnak, valamint a nyugdíj-biztosítási önkormányzatnak és az egészségbiztosítási önkormányzat igazgatási szervnek, a területileg illetékes állami munkaerő-piaci szervnek, az illetékes környezetvédelmi és a munkavédelmi felügyelőségnek, a bíróság Gazdasági Hivatalának, az adós székhelye szerint illetékes levéltárnak, az adós bankszámláit vezető valamennyi pénzintézetnek, a területileg illetékes földhivatalnak. Felszámolás befejezése A bíróság a felszámolási zárómérleg és a vagyonfelosztási javaslat alapján végzéssel határoz a költségek viseléséről, a felszámoló díjazásáról, a hitelezők követelésének kielégítéséről, a bankszámlák megszüntetéséről, a felszámolónak a szükséges intézkedések megtételére kötelezéséről, a felszámolás befejezéséről, A bíróság elrendeli a felszámolás befejezéséről szóló jogerős végzéseknek a Cégközlönyben való közzétételét az adós megszüntetéséről. Az írásbeli előkészítésnek tartalmaznia kell a hitelezői igények összesítését, a felszámoló költségkimutatását, valamint a behajthatatlan követelések, pénz- és vagyonmaradvány felosztására vonatkozó javaslatot. Az írásbeli előkészítés során a felszámolónak a hitelezői igényt bejelentett hitelezőket (választmányt) tájékoztatnia kell arról, hogy egyszerűsített felszámolás iránti kérelmet kíván a bírósághoz benyújtani. Fel kell hívnia a hitelezőket, hogy ha tudomásuk van az adós bárhol fellelhető vagyonáról, illetve segítséget tudnak nyújtani az eljárás rendes szabályok szerinti lebonyolításához, úgy azt megfelelő határidőn belül jelentsék be a felszámolónak. CÉGEK ÁTALAKULÁSA Átalakulás Szétválás Egyesülés Kiválás Különválás Összeolvadás Beolvadás Átalakulás Ha a törvény e fejezete másként nem rendelkezik, az átalakulás (egyesülés, szétválás) során az egyes gazdasági társaságok alapítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. -Az átalakuló gazdasági társaság átalakulási tervet vagy egyesülési (szétválási) szerződést, továbbá vagyonmérleg-tervezetet készít. 13
14 -Az átalakulási tervnek tartalmaznia kell: az átalakulással elérni kívánt gazdasági cél megjelölését; az új tagok szándéknyilatkozatát; az új társaság társasági szerződésének (alapító okiratának, alapszabályának) tervezetét; mindazt, amit a törvény fejezet az egyes társasági formákba való átalakulás esetére előír. A vagyonmérleg (vagyonmérleg-tervezet) olyan mérleg, amely a számviteli törvény szerint készített mérlegtől annyiban tér el, hogy az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvizsgáló által elfogadott átértékelt értékeken, a saját tőkét pedig átértékelési különbözettel helyesbített. A vagyonmérleg-tervezetet könyvvizsgálóval és ha a gazdasági társaságnál ilyen működik a felügyelő bizottsággal ellenőriztetni kell. A gazdasági társaság állandó könyvvizsgálója erre nem jogosult. A létrejövő gazdasági társaság könyvvizsgálójává nem jelölhető ki az a könyvvizsgáló, aki az átalakulási vagyonmérleget ellenjegyezte. Az átalakuló gazdasági társaság a mérlegében kimutatott eszközeit (befektetett és forgóeszközeit) és kötelezettségeit (ideértve a céltartalékokat is) átértékelheti. Ebben az esetben az átértékelési különbözettel a mérlegében kimutatott saját tőkét kell a következők szerint helyesbíteni, ha az átértékelési különbözet negatív, vagyis összességében a vagyon leértékelésére került sor, a különbözettel az eredménytartalékot kell csökkenteni; az átértékelési különbözet pozitív, vagyis összességében a vagyont felértékelték, a különbözet összegével a tőketartalékot a jogutód(ok)nak pedig a társasági adó alapját kell megnövelni. A vagyonmérleg-tervezetben az átértékelési különbözettel helyesbített saját tőke lesz az átalakulással létrejött gazdasági társaság törzstőkéje, alaptőkéje, ha a jogutód társaság társasági szerződése (alapszabálya, alapító okirata) ettől eltérően nem rendelkezik. Ha az átalakuló gazdasági társaság a mérlegében kimutatott eszközeit és kötelezettségeit átértékeli, a vagyonmérlegben az eszközöket piaci értékükön, a kötelezettségeket az elfogadott, illetve a várható összegben kell szerepeltetni. Ha a vagyonértéket az üzleti értékelés, a jövedelemtermelő képesség módszerével határozták meg, akkor az egyes eszközök értékét a piaci értékeket is fegyelembe véve a vagyonérték és a kötelezettségek együttes összege alapján kell megállapítani. Ha az egyes eszközök piaci értéke alacsonyabb, mint az előbbiek szerinti társasági vagyonérték és a kötelezettségek együttes összege, a különbözet a vagyonmérlegben üzleti vagy cégértékként is kimutatható. Tilos a vagyon értékét a könyvvizsgáló által megállapított értéknél magasabban meghatározni. Abban az esetben, ha az átalakuló gazdasági társaság nem él az átértékelés lehetőségével, úgy a vagyonmérleg-tervezetben a mérlegében kimutatott saját tőkét kell feltüntetnie. Az átalakulással létrejött gazdasági társaság törzstőkéje (alaptőkéje), ha a jogutód társaság társasági szerződése (alapszabálya, alapító okirata) ettől eltérően nem rendelkezik a vagyonmérleg-tervezet szerinti saját tőke összege lesz. 14
15 Az átalakulás elhatározása, az átalakulási terv és a vagyonmérleg-tervezet elfogadása a gazdasági táraság legfőbb szervének hatáskörébe tartozik, amely erről legalább háromnegyedes szótöbbséggel, közkereseti és betéti társaság esetében egyhangúlag dönt. Az átalakulás elhatározásáról tájékoztatni kell a gazdasági társaságnál dolgozók munkavállalói érdekképviseleti szerveit is. Az átalakulásra vonatkozó döntést a gazdasági társaság köteles a Cégközlönyben kétszer egymás után, legalább tizenöt napos időközzel közzétenni. Az átalakulásról szóló hirdetménynek az átalakulási terv és a kilencven napnál nem régebbi vagyonmérleg-tervezet legfontosabb adatit kell tartalmaznia. Az átalakulás során létrejövő gazdasági társaság az átalakult gazdasági táraság általános jogutóda. A jogutód gazdasági társaságot illetik meg azok a jogok, és terheli azok a kötelezettségek, amelyek a munkavállalókkal kötött kollektív szerződés alapján a jogelőd gazdasági társaságot illették meg vagy terhelték. Az e törvény alapján történő átalakuláskor külön adó- és illetékfizetési kötelezettség társasági adókötelezettség és az eljárási illeték kötelezettség kivételével nem keletkezik. A jogelődöt megillető adókedvezmény ha annak feltételei egyébként fennállnak a jogutódot illeti meg. Az átalakulás előtt kiadott hatósági engedélyek jogosultja a létrejövő gazdasági társaság, a folyamatban lévő ügyekben pedig a gazdasági társaság köteles az átalakulást az engedélyeket kiadó hatóságoknak haladéktalanul bejelenteni. Az engedélyek jogosultjaként az új társaságot kell feltüntetni. Az átalakulás az átalakuló gazdasági társasággal szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá. Ha részvénytársaság alakul át közkereseti vagy betéti társasággá, az átalakulás elhatározása előtt a bemutatóra szóló részvényeket névre szóló részvényekké kell átalakítani. Ebben az esetben a névre szóló részvényeket előállítani nem kell, azonban a részvényesi jogok gyakorlójának nevét a részvénykönyvbe be kell jegyezni. Az új gazdasági társaság cégbejegyzését elrendelő végzés kézhezvételét követő harminc napon belül a részvényeket be kell vonni. gazdasági társaság csak gazdasági társasággá vagy KKT-vé alakulhat át adó és illetékfizetési kötelezettség az átalakulás egyik formájában sem keletkezik nem kerülhet sor átalakulásra olyan cégnél, ahol a jegyzett tőkét teljes egészében nem fizették be átalakulás tilos, ha a társaság felszámolási eljárás vagy végelszámolási eljárás alatt áll csődeljárás alatt át kell alakulni az előzőknél jogutód nélküli megszűnés van, ezért nem lehet ott átalakulni az átalakult cég soha nem működik előtársaságként Rt átalakulással csak zártkörűen alapítható 15
16 Az átalakulásról mindig a legfőbb szerv dönt ¾-es többségben. 2 alkalommal kell döntést hozni. Elsőnél: kívánják e az átalakulást? Itt azt is eldöntik, hogy ki vesz részt az átalakulásban és ki nem. Aki nem vesz részt, az kilép a társaságból, és azzal el kell számolni. Másodiknál: Pénzügyi és számviteli döntések. Vagyonmérleget, adóbevallást, vagyonleltárt kell készíteni, nyitó mérleget kell még csinálni. Ezeket jóvá kell hagyni majd független könyvvizsgáló vizsgálja meg. Az első és második döntés között 3 hónapnál hosszabb idő nem telhet el. Egyesülés: a tagok által gazdálkodásuk eredményességének előmozdítására, gazdasági tevékenységeik összehangolására, valamint szakmai érdekképviseletük céljából alapított jogi személyiséggel rend. társ. Saját nyereségre nem törekszik. Vagyonát meghaladó tartozásaiért a tagok korlátlanul és egyetemlegesen felelnek. Összeolvadás: az összeolvadó gt.k megszűnnek és vagyonuk az új gt-ra, mint jogutódra száll át. Csak azonos társasági formájú társaságok választhatnak más gt. formát. Egyébként a jogelőd valamelyikének formáját viszik tovább. Beolvadás: esetén a beolvadó gt. megszűnik és annak vagyona az átvevő gt-ra, mint jogutódra száll át, amelynek társasági formája változatlan marad. Különválás: a különváló gt. vagyona az átalakulással létrejövő gt-okra, mint jogutódokra szállnak át. Kiválás: a társasági szerződés módosítását követően változatlan társasági formában működik tovább a kivált gt., úgy, hogy a kivált tagok egy része a társaság vagyonának egy részével új társaságot hoz létre. 1. Indulás: VÁLLALATOK ÉLETPÁLYÁJA Vállalati működés formalizálódik Kifejlesztett termék, szolgáltatás A kockázat, bukás valószínűsége még magas Vállalkozók szembesülnek a tényleges költségekkel Finanszírozási igény folyamatosan nő. Tulajdonos megtakarítása többnyire nem elegendő Banki hitel a magas kockázat, kis eszközfedezet miatt nem áll rendelkezésre A vállalat a magvetés, indulás szakaszában többnyire veszteséges 2. Korai növekedés: Lassú értékesítés élénkülés 16
17 Működési kockázat fokozatosan csökken, a cég stabilizálódik. Kialakul a formális működés rendje A bevételek lassabban emelkednek, mint a kiadások A növekedés ütemétől függően újabb források bevonása Állandó alkalmazottak számának növekedése A munkavállalók tulajdonhoz juttatása nem tőkehiány, hanem a jobb munkavégzésre ösztönzés eszköze A növekvő vállalatoknál felerősödhet a likviditás hiány 3. Késői növekedés: Kevés vállalat jut el ide Az értékesítés igen dinamikusan nő, a vállalat számára gondot jelent az igények kielégítése A működési kockázat csökken, alkalmazottak száma növekszik, szervezeti rendszer fejlődik Magas növekedés fokozódó finanszírozási igénnyel párosul A dinamika fenntartásához a tőzsdei bevezetés adhat utolsó lökést 4. Érettség: Dinamikus növekedés lelassul, cég stabilizálódik Az értékesítés nem nő tovább, de kockázatok jelentősen csökkenek Nagy valószínűséggel nem az alapítók, hanem professzionális menedzserek irányítanak Szervezet kikristályosodik, bürokrácia növekszik Egyszerűsödik a forráshoz jutás Nemzetköziesedés Tőzsdére lépés 5. Érettség után megújulás vagy hanyatlás Felkészülés- mi lesz a továbbiakban? A stabil pü-i, működési rendszer is meginoghat Megújulás- új termék, új piacok, új menedzsment Vagy hanyatlás, a bevételek először lassú, majd gyors csökkenése Tudatos döntés lehet a tőkekivonás 17
18 Válságmenedzsment- felszámolás A RÉSZVÉNYTÁRSASÁGOK TŐZSDEI JELENLÉTÉNEK ELŐNYEI, HÁTRÁNYAI Minden társaságot más és más indokok vezéreltek akkor, amikor a zárt társasági működés helyett a nyilvánossá válásról, majd a tőzsdei bevezetésről döntöttek. Részben ez a változatosság járul hozzá a tőzsdék sokszínűségéhez. Döntési szempontok: 1. A finanszírozási lehetőségek kiszélesedése, tőkebevonási lehetőség A tőzsdei befektetők jó része előnyben részesíti a tőzsdei értékpapírokat. Az értékpapírok bármikor megvásárolhatók, vagy értékesíthetők. A kibocsátók szélesebb körből tudnak forrásokat bevonni. Amennyiben a tőzsdei szereplés sikeres, a társaság könnyebben juthat friss tőkéhez kötvények, átválható kötvények vagy újabb részvények kibocsátásával. 2. Rugalmasság a pénzügyi tervezésben A tőzsdetagság megkönnyíti az átmeneti szükségessé váló tőkebevonást. A bankok is szívesebben kölcsönöznek, kedvezőbb fizetési és kamatkondíciókat érhetnek el. Lehetőség van rá, hogy saját részvény vásárlásával átmenetileg csökkentsék a társaság kinnlevő, azaz valós saját tőkéjét. 3. A részvények likviditásának megteremtése Egy nyilvános társaság értékpapírjainak likviditása azt jelenti, hogy azok bármikor eladhatók vagy megvehetők, és folyamatosan rendelkezésre áll egy piaci mechanizmusok által kialakult árfolyamon. A likviditás a tulajdonosok, és a menedzsment számára is kívánatos lehet, mivel így szükség esetén ők is könnyebben tudják értékesíteni részesedésüket. Egy likvid részvényekkel rendelkező társaság a tőkebevonások, a partnerkeresés, a pénzügyi tervezés, a vállalt felvásárlások és fúziók terén is előnyt élvez. 4. Pénzügyi befektetők megjelenése A pénzügyi befektetők elsőrangú szempontként veszik figyelembe a befektetések kockázatát és likviditását. A pénzügyi befektetők megjelenésével a társaság könnyebben megőrizheti függetlenségét. A pénzügyi befektetőket csak a profi elérése érdekli. Jó teljesítményre ösztönöznek, és megbízható visszacsatolási forrást jelentenek. 5. Szakmai befektetők megjelenése A tőzsde által biztosított publicitás egyrészt segíthet a megfelelő partner megtalálásban, másrészt ellátja azt a kezdetben szükséges információkkal. 6. A függetlenség megőrzése, a menedzsment kontroll megtartása A tőzsdén keresztül von be forrásokat, kisebb tulajdoni hányada mellett továbbra is élvezheti a többségi jogok előnyeit. Minél kisebb az irányító tulajdonos részesedése, ill. minél magasabb a közkézhányad, a vállalt annál inkább ki van téve egy ellenséges felvásárlás veszélyének. 7. A vállalatfelvásárlási és fúziós tevékenység elősegítése 18
19 Lehetőséget biztosít, hogy tőkebevonással teremtse elő a szükséges forrásokat, így a kibocsátással szerzett bevételek felhasználhatók a társaság esetleges akvizíciós célkitűzéseinek megvalósítására. Arra is lehetőséget teremt, hogy saját részvényeik cseréjével szerezzenek részesedést más társaságban. Két társaság egyesülése esetén a partnervállalat szemében előnyt jelent az a bizonyosság, hogy a cég pénzügyi és működési információi hitelesek, mivel egy széles befektetői bázis ellenőrzi folyamatosan a valósághűségüket. 8. Marketing érték A tőzsdei bevezetési folyamat már önmagában is nagyon jó publicitást biztosít a társaság számára. A részvénykibocsátók folyamatos reflektorfényben vannak. Az újságírók rendszeresen írnak tőzsdei cégekről, mivel ezek a hírek népszerűek olvasóik, a befektetők körében. A napi kereskedési és árfolyamadatok is erősítik a fogyasztói tudatot. 9. Üzleti kapcsolatok kiterjesztése, bizalomerősítés A tőzsdére bekerülni mindenképpen ragot jelent. Növeli a társaság piaci vonzerejét. Nagyobb bizalom alakul ki, mivel a kibocsátók szigorú törvényi és tőzsdei kötelezettségeknek felelnek meg. A szállítók esetében jobb fizetési feltételek, a hitelezők esetében pedig kedvezőbb hitelkonstrukciók érhetők el. 10. Versenypozíció erősítése, kiugrási lehetőség Verseny előnyre tesz szert. Tőkebevonás lehetősége is előnyös lehet, főleg az erőteljes növekedés fázisában, amikor a forrásszerzési képesség kiemelt jelentőségű. A tőzsdei szereplés könnyen kihasználható a társaság piaci pozíciójának megerősítésére, amennyiben hatékony marketing és kommunikációs tevékenységgel párosul, kitűnő kiugrási lehetőséget teremt. 11.A vállalat és a menedzsment teljesítményének független, objektív értékelése A piaci érték a részvények tőzsdei árfolyama segítségével állapítható meg. Így a tőzsdei lét egy olyan objektív értékelési és visszacsatolási forrást jelent, amely a társaságból független, mindenki által elfogadott. A hatékony tőkepiac biztosítja azt is, hogy az árfolyam az összes rendelkezésre álló információt tükrözze. Jó visszajelzési forrás. 12. A menedzsment és a dolgozók ösztönzése Alkalmazottak tulajdonosi érdekeltségének megteremtése kompenzációs csomag. Hasznos segítség a vállalat belső marketingjében. A társaság előnyös helyzetbe jut a munkaerőpiacon is, lehetősége van kvalifikáltabb munkaerő kiválasztására. 13. Kényszerítés a fejlődésre A befektetők árgus szemekkel figyeli az árfolyamokban tükröződő teljesítményt, amely az előrelépésre, és hatékonyságra sarkall. 14. Kisbefektetők információ szerzésének elősegítése Egyszerűbben tud kommunikálni befektetőivel. A tőzsde érettség kritériumai: 19
20 -méretnagyság -tulajdonosi szerkezet, közkézhányad -vállalati életút -stabil pénzügyi helyzet -növekedési potenciál -ismertség -hiteles menedzsment Nyilvánossággal járó kötelezettségek: -a tulajdonosi jogok megosztása -profitmegosztás -a részvényesi érték maximalizálása a cél -stratégiai információk megosztása -költségek -tulajdonosok nyilvánossága. 20

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az öröklési szerződés kettős jogi jellegéről | arsboni
Kezdőlap Pályázat Az öröklési szerződés kettős jogi jellegéről
Az öröklési szerződés kettős jogi jellegéről
Szerző: Dr. Bézsenyi Bernadett
Az utóbbi években számos bizonytalansági tényező merült fel az öröklési szerződéssel kapcsolatban, melyeket véleményem szerint tovább bonyolít a hatályos, 2013. évi V. törvény (a továbbiakban hatályos Ptk.) szabályozása is. Az 1959. évi IV. törvény (régi Ptk.) szabályozása is számtalan problémát vetett fel a jogintézménnyel kapcsolatban, és a mai napig nem tisztázott, hogy valójában mit tekintünk öröklési szerződésnek, hol húzódik a határ a végrendelet, valamint a tartási és életjáradéki- és az öröklési szerződés között.
Az ítélkezési gyakorlatban számos egymásnak ellentmondó vélemény jelenik meg az öröklési szerződés létrejötte, tartalma valamint megszűnése körében. Ezek az ellentmondások mind az öröklési szerződés kettős természetére vezethetők vissza, s annak ellenére, hogy továbbra is az öröklési jogon belül kerül szabályozásra, lényegesen több szerződési jogi elemmel bír. Erre tekintettel felmerül a kérdés, hogy nem lenne-e helyesebb az egyes szerződéseken belül elhelyezni az öröklési szerződést, mint a tartási- és életjáradéki szerződések egy különleges formáját, ahol az örökhagyó hagyatéka annak halála pillanatában kerül a szerződéses örökös tulajdonába.
Az öröklési szerződés célja kezdetben ellenszolgáltatás nélküli örökösnevezés volt, kétoldalú jognyilatkozat formájában. Ekkor még végintézkedési jelleggel bírt, s csupán kétoldalú jognyilatkozat volta utalt szerződésre. Az eltelt évek során merőben megváltozott célja és jellege, mely a társadalmi-gazdasági változások eredményeképpen egyre több szerződés jogi elemmel bővült. Véleményem szerint bőven megérett a jogintézmény arra, hogy átkerüljön az egyes szerződések cím alá, kiküszöbölve ezzel mindazon ellentmondásokat, melyek kettős jellegéből adódnak.
A régi Ptk-hoz hasonlóan a hatályos Polgári Törvénykönyv VII. könyvében, az Öröklési jogon belül szabályozza az öröklési szerződést. A Ptk. 7:48 § (1) bekezdése szerint az „Öröklési szerződésben az örökhagyó a vele szerződő felet a magának, illetve a szerződésben meghatározott harmadik személynek nyújtandó tartás, életjáradék, illetve gondozás ellenében – vagyona, annak egy meghatározott része vagy meghatározott vagyontárgyak tekintetében – örökösévé nevezi; a másik fél kötelezettséget vállal a tartás, életjáradék, illetve gondozás teljesítésére.” Az öröklési szerződés nem más, mint az örökhagyó és az örökös kétoldalú, visszterhes szerződése, amelynek tárgya egyrészről maga az öröklés, másrészről ennek ellenértékeként az örökhagyó tartása, újabb elemként gondozása vagy részére életjáradék fizetése.
Az öröklési szerződés egy vegyes jogintézmény, vagyis keverednek benne az öröklési és a szerződési jog elemei. A törvény értelmében alakiságaira a végrendeletre vonatkozó rendelkezések alkalmazandók, tartalmára valamint módosítására és megszüntetésére azonban a tartási és életjáradéki szerződések szabályait rendeli alkalmazni. E kettősség jelentősége abban áll, hogy az öröklési szerződés kógens szabályai szemben állnak a szerződési jog túlnyomóan diszpozitív szabályaival, vagyis a kógens szabályok behatárolják a diszpozitív szabályok alkalmazhatóságát, de ami a jelentősebb, a diszpozitív szabályok oldják a kógens rendelkezéseket, mely jelentős problémát okoz a gyakorlatban.
A jogirodalomban számos fogalommal találkozunk az öröklési szerződéssel kapcsolatban, azonban kiemelném Sőthné meghatározását, ami a vizsgálatunk szempontjából a legjelentősebb: „Az öröklési szerződés tartalmát tekintve tartási és életjáradéki szerződés – tehát visszterhes szerződés – és csak formáját tekintve végrendelet.”
1. Az öröklési szerződés öröklési jogi elemei
Az öröklés az ember vagyonában halála esetén bekövetkező egyetemes jogutódlás. Az öröklés alapvető elemei tehát az örökhagyó, aki halála esetére rendelkezik vagyonáról, a hagyaték, amely mint egész száll át az örökösre, valamint az örökös, akire az egyetemes jogutódlás következtében a hagyaték, mint egész száll át. Az öröklési szerződés kapcsán valójában nem beszélhetünk hagyatékról, hiszen a hagyaték az örökhagyó aktív és passzív vagyontárgyainak összessége, a szerződéses örökös azonban csak az aktív vagyontárgyak örökösévé válik, vagyis nem felel a hagyatéki terhekért és a kötelesrészért sem. Bár e tényt maga a törvény nem tartalmazza, a Legfelsőbb Bíróság PK 89. számú állásfoglalásában kifejti, hogy az érvényes öröklési szerződéssel lekötött vagyontárgy a kötelesrész kiszámításánál nem vehető figyelembe.
Az öröklési szerződés a végintézkedés egyik formája, s mint ilyen, magán kell, hogy viselje annak minden tulajdonságát. Amennyiben viszont megvizsgáljuk ezen fogalmi elemeket, láthatjuk, hogy azok csak részben vonatkoznak az öröklési szerződésre.
1.1. A szerződéses örökös eltartott előtti halála
Az öröklési szerződés esetén érdekes kérdéseket vet fel az az eset, amikor az örökhagyó túléli az örököst. Ez a kérdés máig nem került tisztázásra, sőt az elmélet és a gyakorlat állásfoglalása élesen eltér egymástól, hiszen e kérdésnél látszik a legélesebben az öröklési szerződés kettős jogi természete. A Legfelsőbb Bíróság BH 1985/1. sz. 20. eseti döntésében kifejti, hogy az öröklési szerződésben megjelölt szerződéses örökös halála folytán nem szűnik meg az öröklési szerződés. A szerződéses örökös jogutódaira azonban a tartási kötelezettség a váromány fejében csak akkor száll át, ha a jogelőd által nyújtott tartás értéke a váromány értékét nem éri el. Ez az elvi döntés úgy született, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnöke az ezzel ellentétes első fokú ítélet elleni fellebbezés elbírálását a Legfelsőbb Bíróság hatáskörébe vonta. Ezzel egyértelműen kifejezte azt a véleményét, miszerint az öröklési szerződés szerződési jogi jellegét tekinti relevánsnak.
A jogtudomány álláspontja azonban ezzel ellentétes álláspontra helyezkedik, és egyértelműen az öröklési jogi jellegét hangsúlyozza, melyet jól példáz az a tény, hogy ez utóbbi álláspont válik az egyetemeken oktatott tananyaggá, amely súlyos ellentéteket szül a gyakorlatban. A régi Ptk. szabályozásával kapcsolatban már több szerző is kifejtette, hogy a Legfelsőbb Bíróság eseti döntését a régi Ptk. 600. § a) pontjába ütközőnek tartja. Weiss Emília egyik tanulmányában kifejti, hogy ez a döntés szöges ellentétben áll az öröklési jog egyik alapvető elvével, miszerint az öröklés első feltétele, hogy az örökös túlélje az örökhagyót, így egyértelműen tévesnek ítéli a Legfelsőbb Bíróság eseti döntésében kifejtetteket. Nem veszi figyelembe azonban a régi Ptk. 658.§ (1) bekezdését, mely szerint az öröklési szerződés megszűnésére a tartási és életjáradéki szerződés szabályait kell alkalmazni. A Legfelsőbb Bíróság e jogszabályhely alapján tehát véleményem szerint helyesen foglalt állás ebben a kérdésben.
Vékás Lajos azonban szintén vitásnak tekinti a Legfelsőbb Bíróság eseti döntését, figyelembe véve az általam említett szakaszt is. Kifejti, hogy ez a gyakorlat kizárólag a tartási és életjáradéki szerződések szabályait tartja szem előtt, és teljes mértékben figyelmen kívül hagyja az öröklési szerződés végintézkedés jellegét. Amennyiben megvizsgáljuk a két említett szakasz rendelkezéseit, azok egymásnak ellentmondóak. Míg a régi Ptk. 600.§ a) pontjának alkalmazása az öröklési szerződés végintézkedés jellegét tekinti relevánsnak, addig a 658. § (1) bekezdése a szerződési jogi jellegét hangsúlyozza.
1.2. Az öröklési szerződés elhatárolása a végrendelettől
A régi Ptk. és a hatályos Ptk. is az öröklési szerződés alakiságaira a végrendeletekre vonatkozó szabályokat rendeli alkalmazni. Emiatt számos esetben fordul elő, hogy egy öröklési szerződésnek nevezett jogügylet valójában végrendelet, vagyis ingyenes, egyoldalú jogügylet, ezért élesen el kell határolnunk az öröklési szerződést a végrendelettől.
A végintézkedés három formája a végrendelet, az öröklési szerződés és a halál esetére szóló ajándékozás. Az öröklési szerződés szerződési jogi jellegéből adódóan kétoldalú, visszterhes jogügylet. Ebből következik, hogy az örökhagyó jognyilatkozatát egyoldalúan nem vonhatja vissza és nem módosíthatja. Ez a jogosultság csak a végrendelet esetében illeti meg az örökhagyót. Ezt az okfejtést tartalmazza a Legfelsőbb Bíróság egyik eseti döntése is, amelyben kifejti, hogy az öröklési szerződés lényegében a tartási (életjáradéki) szerződés egy különleges típusa, amelyre a végintézkedés jelleg folytán megkívánt különös szabályokkal nem rendezett kérdésekben a tartási szerződés általános szabályai érvényesülnek.”
2. Az öröklési szerződés szerződési jogi elemei
A szerződés két vagy több személy egybehangzó akaratnyilatkozata, amely joghatást vált ki. A szerződés alapvető elemei tehát az alanyai – a jogosult és a kötelezett -, az egybehangzó akaratnyilatkozat – konszenzus -, a szerződés tárgya, a szolgáltatás. Az öröklési szerződést alanyai, az örökhagyó és a(z) (szerződéses) örökös egybehangzó akaratnyilatkozata hozza létre, amely lényeges eleme a szerződés létrejöttének, hiszen az örökhagyó egyoldalú nyilatkozata a végrendelet. Az értékviszonyok alapján a szerződések lehetnek visszterhesek, és ingyenesek, főszabálynak azonban a Ptk. a visszterhességet tekinti. A visszterhesség lényege abban áll, hogy a szolgáltatással egyenértékű ellenszolgáltatás áll szemben. A visszterhes szerződéseken belül megkülönböztetünk többek között jogszerűen egyensúlyhiányos szerződéseket is. E szerződések lényege, hogy a szerződéskötés időpontjában a felek által tudottan benne rejlik az aránytalanság lehetősége is, amelyet a törvény elismer. Tipikusan ilyen szerződés a tartási és életjáradéki szerződés és amennyiben azt szerződésnek tekintjük, az öröklési szerződés is.
2.1. Az öröklési szerződés elhatárolása a tartási és életjáradéki szerződéstől
Az öröklési szerződés – mint fentebb kifejtésre került – a tartási és életjáradéki szerződés egy különleges formája, azonban végintézkedési jelleggel is bír, így annak különös szabályai is vonatkoznak rá. Véleményem szerint két különbség a tartási és életjáradéki valamint az öröklési szerződés között az, hogy egyrészt az örökös tulajdonszerzése a tartási és életjáradéki szerződés esetén a szerződéskötéskor következik be, és az ingatlan-nyilvántartásba az örökhagyó tartási jogát kell bejegyezni. Az öröklési szerződés esetén a szerződéses örökös az örökhagyó halála pillanatában válik tulajdonossá, ezért részére elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyeztetni.
A másik jelentős különbség, hogy az öröklési szerződésre nem vonatkozhat korlátlanul a szerződési szabadság elve. Korábban ez a gyakorlatban különösen az öröklési szerződés tartalmára vonatkozóan volt jelentős. A régi Ptk. 655. § (1) bekezdése értelmében az „öröklési szerződéssel az örökhagyó arra kötelezi magát, hogy a vele szerződő felet tartás vagy életjáradék fejében örökösévé teszi.” A régi Ptk. tehát csak ebben a körben engedte meg az öröklési szerződés megkötését, szemben a tartási és életjáradéki szerződésekkel, amely a szerződési szabadság elvéből következően megengedte és ma is megengedi a pusztán gondozáson alapuló jogügyletet is. A régi Ptk. 200. § (1) bekezdése szerint a szerződés tartalmát a felek szabadon állapíthatják meg. A tartási és életjáradéki szerződések körében e jogszabályhely alkalmazásának lehetősége egyértelmű, az öröklési szerződés esetén azonban annak végintézkedési jellege okán kizárt volt. A hatályos Ptk. 7:48.§ (1) bekezdése azonban jelentősen megváltoztatta a szabályozást, és az öröklési szerződés esetén is lehetővé teszi a gondozás fejében való szerződéskötést. Ez a szabályozás most már szinte teljesen elmossa a határvonalat a tartási- és életjáradéki- valamint az öröklési szerződés között.
3. A gondozáson alapuló öröklési szerződés
A hatályos Ptk. által bevezetett új rendelkezések közül talán a legjelentősebb a gondozáson alapuló öröklési szerződés érvényességének elismerése, amely számos új kérdést vet fel a jogintézménnyel kapcsolatban. A jogtudomány által megfogalmazott ok, ami a gondozási alapon kötött öröklési szerződések érvényességének elismerését szorgalmazza, hogy az idős, elesett állapotú embereknek szükségük van a megfelelő gondozásra. A kérdés az, hogy amennyiben a tartásra jogosult örökhagyó a jövőre vonatkozóan kíván saját gondozásáról, ellátásáról gondoskodni, azonban életében nem kerül olyan állapotba, hogy gondoskodásra szoruljon, abban az esetben a körülményei nem követelik meg a gondozást, s így elvileg érvényesnek tekinthető az az öröklési – vagy akár tartási- és életjáradéki – szerződés is, amely semmiféle ellenszolgáltatást nem nyújt az örökhagyó részére.
Erre tekintettel a gondozáson alapuló öröklési szerződés sokkal nagyobb számban lesznek alkalmasak a hagyatéki hitelezők és a kötelesrészre jogosultak kijátszására. Ennek elkerülése érdekében a Vékás Lajos nevével fémjelzett Kodifikációs Bizottság 2008. évi Szakértői javaslata áthidaló megoldást nyújtott volna a fent említett visszásságok elkerülésére. A tervezett szabályozás szerint: „A szerződés megkötésétől számított két éven belül megnyílt öröklés esetén a kötelesrész alapjához hozzá kell számítani az öröklési, tartási, életjáradéki vagy gondozási szerződéssel elidegenített vagyon értékének a ténylegesen nyújtott tartás, életjáradék, illetve gondozás ellenértékével nem fedezett részét. Az átruházott vagyon értékét, a nyújtott tartás (gondozás) ellenértékét és az életjáradék értékét egyaránt az öröklés megnyíltának időpontjában számított értéken kell figyelembe venni.” Ez a szabályozás végül nem került be a hatályos Ptk. szabályozásába, azonban véleményem szerint némi változtatással szükségszerű lett volna. Álláspontom szerint a gondozáson alapuló öröklési szerződést, mint különálló jogintézményt kellene szabályozni, hiszen számos, a fentieken túli problémát okoz majd a joggyakorlat számára.
Mindezek alapján megállapíthatjuk, hogy az öröklési szerződésben a szerződési jogi elemek túlsúlya tapasztalható, öröklési jogi elemei mára elenyészővé váltak. Véleményem szerint ezért helyesebb lenne az öröklési szerződést a szerződési jogon belül, az egyes szerződések cím alatt szabályozni, mint a tartási és életjáradéki szerződések különleges formája.
1) BÍRÓ György: Kötelmi jog, Közös szabályok, Szerződéstan, Novotni, Miskolc, 2006
2) GELLÉRT György: A Polgári Törvénykönyv Magyarázata, Közgazdasági és Jogi könyvkiadó, Budapest, 1992
3) PALLÓSY-PETRIK-SŐTHNÉ-SZOLCSÁNSZKY: Az öröklés joga, KJK, Budapest, 1991
4) VÉKÁS Lajos: Öröklési jog, Eötvös Kiadó, Budapest, 2008
5) VÉKÁS Lajos: Szakértői javaslat az új Polgári Törvénykönyv Tervezetéhez, Comlex Kiadó, Budapest, 2008
6) WEISS Emília: Az öröklési szerződés – az öröklési jog és a szerződési jog határán, In: Közjegyzők Közlönye, 1997/4. szám, 2-7.o.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság