2013. évi CCXXXVIII. törvény a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról – Kérdések És Válaszok
1 2013. évi CCXXXVIII. törvény
2 a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
2.4 Országos népszavazás kezdeményezése
2.4.1 1. A választópolgári kezdeményezés szervezője
2.4.2 2. A népszavazásra javasolt kérdés benyújtása
2.4.3 3. A kérdés hitelesítése
2.4.4 4. Az aláírásgyűjtés
2.4.5 5. Az aláírások ellenőrzése
2.4.6 6. A személyes adatok védelme
2.4.7 7. A népszavazás elrendelése
2.4.8 8. Jogorvoslatok
2.4.9 9. A népszavazás kötőereje
2.6 Helyi népszavazás kezdeményezése
2.6.1 10. A helyi népszavazás tárgya
2.6.2 11. A választópolgári kezdeményezés szervezője
2.6.3 12. A helyi népszavazásra javasolt kérdés benyújtása
2.6.4 13. A kérdés hitelesítése
2.6.5 14. Az aláírásgyűjtés
2.6.6 15. Az aláírások ellenőrzése
2.6.7 16. A személyes adatok védelme
2.6.8 17. A helyi népszavazás elrendelése
2.6.9 18. Jogorvoslatok
2.6.10 19. A helyi népszavazás kötőereje
2.6.11 20. A területi szintű helyi népszavazás
2.8 Az európai polgári kezdeményezés
2.10 Az országos népszavazási eljárás
2.10.1 21. Az országos népszavazás kitűzése
2.10.2 22. A választási szervek
2.10.3 23. A népszavazási kampány
2.10.4 24. Adatszolgáltatás a névjegyzékből
2.10.5 25. A szavazólap adattartalma
2.10.6 26. A szavazási levélcsomag
2.10.7 27. A szavazatok továbbítása
2.10.8 28. A szavazás módja
2.10.9 29. A szavazatszámlálás
2.10.10 30. A választás eredményének megállapítása
2.10.11 31. A jogorvoslat
2.12 A helyi népszavazási eljárás
2.12.1 32. A helyi népszavazás kitűzése
2.12.2 33. A helyi népszavazási eljárás költségei
2.12.3 34. A választási szervek
2.12.4 35. A választópolgár tájékoztatása
2.12.5 36. A szavazólap adattartalma
2.12.6 37. A szavazás módja
2.12.7 38. A szavazatszámlálás
2.12.8 39. Az eredmény megállapítása
2.12.9 40. A jogorvoslat
2.12.10 41. A területi szintű helyi népszavazási eljárás
2.14.1 42. Felhatalmazó rendelkezések
2.14.2 43. Hatályba léptető rendelkezés
2.14.3 44. Átmeneti rendelkezések
2.14.4 45. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
2.14.5 46. A jogalkotásra vonatkozó európai uniós követelményekre utaló rendelkezés
2.14.6 47-48.3
8. §3 (1) Nem nyújtható be azonos tárgyú kérdés azt követően, ha
11. §4 (1) A Nemzeti Választási Bizottság a kérdés hitelesítéséről vagy annak megtagadásáról a benyújtásától számított harminc napon belül dönt. A Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint az e törvényben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A szervező által benyújtott kérdés csak abban az esetben hitelesíthető, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
14. §5 (1) Ha a kérdést hitelesítő döntés elleni jogorvoslati határidő eredménytelenül eltelt vagy jogorvoslat esetén a Kúria a hitelesítő határozatot helybenhagyó, a hitelesítő határozat elleni felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító vagy a kérdést hitelesítő döntését a Magyar Közlönyben közzétette, a Nemzeti Választási Iroda az igénylését követően haladéktalanul, de legkésőbb öt napon belül átadja a szervező részére az általa igényelt mennyiségű, a hitelesített kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ívet. A Nemzeti Választási Iroda valamennyi aláírásgyűjtő ívet egyedi azonosítóval lát el.
15. § (1)6 Országos népszavazás elrendelésére irányuló választópolgári kezdeményezést a Nemzeti Választási Iroda által kiadott aláírásgyűjtő íven lehet támogatni. A támogató aláírás nem vonható vissza.
(2)7 Az aláírásgyűjtő ívre rá kell vezetni az aláírást adó választópolgár olvasható családi és utónevét, személyi azonosítóját vagy a személyi azonosítóval nem rendelkező választópolgár magyar állampolgárságát igazoló okiratának számát, valamint az anyja nevét. Az aláírásgyűjtő ívet az ajánló választópolgár saját kezűleg aláírja. A választópolgár adatainak a kérdéssel azonos oldalon kell szerepelniük.
17/A. §8 Ha a Nemzeti Választási Bizottság 22. § (3) bekezdése szerinti jogerős határozata megállapítja, hogy az érvényes aláírások száma legalább kétszázezer, vagy az Országgyűlés az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdés második mondata alapján a népszavazást jogerősen elrendelte, az azonos tárgyú népszavazási kezdeményezésben a szervező részére aláírásgyűjtő ív nem adható ki.
18. §9 (1) Az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjai, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választásának napját megelőző és követő negyvenedik nap között szünetel az aláírásgyűjtés.
19. §10 (1) A szervező az aláírásgyűjtő ívek 14. § (1) bekezdésben meghatározott átvételét követő százhúsz napon belül, egy alkalommal nyújthatja be a népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés aláírásgyűjtő íveit a Nemzeti Választási Irodához az aláírások ellenőrzése céljából. E határidőbe a 18. § (1) bekezdésében meghatározott időtartam és a 19/B. § (6) bekezdés a) pontja szerinti szünetelés nem számít bele.
19/A. §11 (1) Ha az Országgyűlés az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése alapján a népszavazást jogerősen elrendelte, az azonos tárgyú népszavazási kezdeményezésben a szervezőnek az Országgyűlés népszavazást jogerősen elrendelő döntését követő tizenöt napon belül valamennyi aláírásgyűjtő ívet át kell adnia a Nemzeti Választási Irodának.
19/B. §12 (1) Ha a 8. § (3) bekezdésében meghatározott körülmény fennáll, és a 19. § (1) bekezdése alapján elsőként benyújtott aláírásgyűjtő íveken (a továbbiakban: elsődleges benyújtás) szereplő érvényes aláírások száma a kétszázezret nem éri el, de legalább százezer és az aláírások ellenőrzésének eredményét megállapító határozat jogerőre emelkedett, az elsődleges benyújtást követő 85. napig (a továbbiakban: felfüggesztő benyújtási határidő) az azonos tárgyú népszavazási kezdeményezések esetén a szervezőnek valamennyi aláírásgyűjtő ívet át kell adnia (a továbbiakban: másodlagos benyújtás) a Nemzeti Választási Irodának.
19/C. §13 (1) Ha a Nemzeti Választási Bizottság a 22. § (3) bekezdése szerinti jogerős határozata megállapítja, hogy az érvényes aláírások száma legalább kétszázezer, az azonos tárgyú népszavazási kezdeményezések esetén a Nemzeti Választási Bizottság határozatának jogerőssé válását követő naptól a 14. § (1) bekezdése és a 19. § (1) bekezdése szerinti határidő szünetel.
21. §14 (1) A Nemzeti Választási Iroda ellenőrzi az aláírásokat. A 19. § (4) bekezdése szerint benyújtott aláírásgyűjtő íven lévő, továbbá a 16. §-ban foglalt rendelkezések megszegésével gyűjtött aláírást a Nemzeti Választási Iroda nem ellenőrzi.
(3)15 Az aláírások ellenőrzésének eredményét a Nemzeti Választási Bizottság határozatban állapítja meg.
23. §16 (1) Ha az érvényes aláírások száma legalább kétszázezer, az aláírások ellenőrzésének eredményéről – az azt megállapító határozat jogerőre emelkedését követő munkanapon – a Nemzeti Választási Bizottság elnöke tájékoztatja az Országgyűlés elnökét.
a)18 a 8. § (2) bekezdés a)-f) pontja szerinti időpontot követő harmincötödik és negyvenedik nap között,
25. §20 (1) Az Országgyűlés elnöke a kezdeményezést a 14. § (4) bekezdése vagy a 23. § (1)-(3) bekezdése szerinti tájékoztatás kézhezvételét követő legközelebbi ülésnapon bejelenti. A határidő számításánál az ülésszakok közötti szünetet, valamint az elnapolás időtartamát figyelmen kívül kell hagyni.
a) a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásának részletes szabályait,21
b) az országos és helyi népszavazás kezdeményezése során és az országos és helyi népszavazási eljárásban használandó nyomtatványokat,22
c) az országos népszavazási eljárás határidőinek naptár szerinti dátumait,23
d) az országos népszavazási eredmény országosan összesített adatainak körét,24
e) az országos népszavazási eljárás költségeinek normatíváit, tételeit, elszámolási és belső ellenőrzési rendjét,25
f) az országos népszavazási eljárásban – a Nemzeti Választási Bizottság kivételével – a választási bizottságok tagjait megillető tiszteletdíj és a választási irodák tagjait megillető díjazás összegét,26
g) a médiatartalom-szolgáltató képviseletében eljáró személy e minőségének igazolására használható okiratokat,27
h) a bírság megfizetésének részletes szabályait,28
j) a fővárosi és megyei kormányhivatal népszavazással összefüggő informatikai feladatai ellátásának részletes szabályait,29
k) a Nemzeti Választási Bizottság választott tagjai – a Nemzeti Választási Bizottság működése kapcsán felmerülő – indokolt és igazolt költségeinek körét és a megtérítésre vonatkozó szabályokat.30
93. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az országgyűlési képviselők 2014. évi általános választása kitűzésének napján lép hatályba.31
(3) Az (1) bekezdés szerinti feltétel bekövetkezéséről a választójogi és népszavazási szabályozásért felelős miniszter tesz közzé határozatot.32
94. §33 E törvénynek a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény módosításáról szóló 2016. évi XLVIII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseit nem kell alkalmazni a Módtv. hatálybalépésekor folyamatban lévő jogerősen hitelesített kérdéssel azonos tárgykörű népszavazási kezdeményezés benyújtása esetén.
97-102. §35
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 2013. évi CCXXXVIII. törvény, Nsztv.


text:
hogyan kell bíróság mit jelent, jelentése
bíróság hogyan kell bíróság
Mit jelent a bíróság
bíróság csak Kinizsi Pál érdemeire való tekintettel nem ítélte el, végül örökös száműzetéssel büntették, amit a távoli felvidéki Zsolnalitva várában kellett elviselnie. A XVI. század második harmadától a már elhunyt Magyar Benigna második férjének rokonsága, a Horváth nemesi família szerezte meg a v
bíróság is megorrolt. 30 napos elzárásra ítélték, mert súlyos visszaesőnek számít. Már-már betegesen viselkedik, mert az elmúlt két év alatt 20 alkalommal érték tetten, hogy jogosítvány nélkül vezetett. Az illetőnek soha nem volt engedélye, hiszen csak segédmotoros kerékpárból vizsgázott!!
Szent Anna Baráti Kör Egyesület elnöke: Targuba Árpád A Zala Megyei Bíróság Pk.60053/2011/4 számon bejegyezte. Az egyesület célja: Karmacs, Csíkszentsimon és Csatószeg települések között a baráti kapcsolatok ápolása és elmélyítése, e kapcsolatok szélesebb körben történő népszerű
bíróság szándékos bűncselekmény miatt. A külföldön élő kérelmezőnek az eljáró szerv felhívására csatolnia kell a külföldi lakóhelye szerint illetékes hatóság büntetlenséget tanúsító igazolását.A kérelmező köteles nyilatkozni arról, hogy büntetlen előéletű és nem folyik ellene büntető eljárás, va
bíróság jött, egy rabot hoztak magokkal, a derekán volt egy vaskarika, annál fogva le lett láncolva a kocsi két oldalához, Kérdé tőllem Kálló komiszáros úr van e itt bíró? felelém én vagyok, ismét kérdé van e itt város cselédje felelém itt vagyok csak magam mire azt mondta komiszáros úr, az ezit a
bíróságon tehetünk. Fontos, hogy próbáljunk meg mindenről pontosan határozni. Vannak olyan személyek, akik csak közvégrendeletet tehetnek, ilyenek például a korlátozottan cselekvőképesek, fontos, hogy ők teljesen egyedül tehetnek közvégrendeletet. A közvégrendeletnek nincs külön alaki kötöttsége, ar

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Babérliget Kúria (egykori Békeffy-kúria) - Polány - Minden, ami Balaton - Éjjel-Nappal Balaton
» Babérliget Kúria (egykori Békeffy-kúria)
Kúria és fürdőház
A Babérliget Kúria 10 múltat idéző szobája 21 vendég elszállásolására alkalmas, igény szerint azonban pótággyal bővíthetők.
A XIX. századi nemesi kúria átgondolt és ízléses átalakításával egy látványos, kényelmes és barátságos luxus villa jött létre, melynek szobáit saját fűszerkertünk lakói után neveztük el. A ház berendezése és stílusa a gasztronómiát és designt egyaránt kedvelő tulajdonosokat dicséri: gondosan összeválogatott helyi és külföldi antik tárgyakból, valamint bútorokból áll, melyeket ügyesen vegyítettek modern design elemekkel – így például az egész házban kortárs magyar festők alkotásait csodálhatjuk.
A Babérliget Kúriát egyaránt ajánlják családok, baráti társaságok, nászutasok vagy romantikus hétvégéző párok számára, azonban esküvőkhöz és céges rendezvényekhez is ideális helyszín.
A nagyméretű kültéri medence (5x12 méter) zöld vizével gyönyörű látványt nyújt, hátterében vadszőlővel befuttatott támfal, még hátrébb kiserdő és gyümölcsfák, közvetlen környezetében pedig levendulák, rózsák és más mediterrán növények találhatók. A medence mellett napozóágyak és kényelmes fotelek, székek állnak a pihenni vágyók rendelkezésére.
A Tóház egy kisméretű, de annál romantikusabb faház a faluban lévő horgásztó partján. Remek búvóhely szerelmespárok részére, méretének köszönhetően azonban gyermekes családok számára is ideális. Tökéletes megoldás emellett a Kúria kiegészítésére, amelytől mindössze 15 perces sétával érhető el. forrás
Polány, Kossuth Lajos utca 1.
megközelítés: Autóval kb. 1,5 órás út (165 km) Budapesttől. Az M7 autópályáról a 135-ös km-nél térj le a 67-es útra Kaposvár irányába. Haladj tovább 25 kilométert, majd Mernyeszentmiklóson kanyarodj Polány felé.
+36 (20) 401-3730 | foglalas@baberliget.com
ajánlatkérés | ajánlatok

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria kúria Kúria


text:
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 28.Cikk forrása
A Simicska Lajos agrárérdekeltségeihez tartozó állami földek árveréseinek azonnali felfüggesztését követeli az az ügyvédi felszólítás, amelyet a Nagy Ajtony ügyvédi iroda küldött a nemzeti földalapkezelő szervezetnek (NFA). A Simicska-féle Mezort csoport agrárcégei ugyanis úgy értelmezik, hogy a földbérleti díjak növelésére irányuló, parlamenthez benyújtott legújabb fideszes törvénymódosítási javaslat gyakorlatilag megszüntetné hatályos haszonbérleti szerződéseiket. Ezért a Mezort-csoport az NFA-val szemben kártérítési pert helyez kilátásba, ha a haszonbérleti szerződések „szándékos és egyoldalú” megszüntetése bekövetkezik.A Simicska Lajos nagybefektető érdekeltségébe tartozó Mezort Zrt. megbízásából ügyvédi felszólítást küldött a Nagy Ajtony ügyvédi iroda a nemzeti földalapkezelő szervezetnek, hogy azonnali hatállyal függessze fel a Mezort-cégek által művelt állami termőföldek árveréseit, illetve az árverési hirdetményeket vonja vissza. Ez abból a dokumentumból derül ki, amelyet a Magyar Nemzet közölt honlapján.A Mezort arra a - napokban benyújtott, „lex Simicska II-nek” is aposztrofált
– Győrffy Balázs féle fideszes parlamenti törvénymódosítási javaslatra reagált, amely arra irányul, hogy egyoldalú bérletidíj-növelési lehetőséget teremtsen>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Ötmilliárdba kerül az állami földek értékesítése a Blikk birtokába
jutott dokumentum szerint. Igaz, cserében háromszázmilliárdos bevételt
remélnek, viszont a bérleti díjat az új tulajdonosok szedhetik majd be.	Több mint ötmilliárd forintba kerül az államnak, hogy eladja a földjeit – derül ki egy, a Blikk
birtokába jutott kormányzati dokumentumból. A legnagyobb tételt az informatikai költségek jelentik, több mint 1,7 milliárdot kóstál az árverés-nyilvántartási rendszer felállítása az előterjesztés szerint. Ide töltik fel az árverezésre kijelölt ingatlanok adatait, illetve innen
lehet többek között megtudni, hogy megfelel-e a feltételeknek az árverésre jelentkező licitáló. Az árverések lebonyolítása tárgyi
feltételeinek biztosítása kétszázmillióba kerülhet, ebben benne van többek között a biztonsági személyzet bére is. Az ügyviteli költségekre 828 millió forintot szánna a kormány, az árveréseken részt vevő jogi képviselők tiszteletdíjára 88 milliót kalkulálnak. A jogi feladatokra több mint másfél milliárd forinttal számolt az előterjesztés.A kormány ezzel szemben háromszázmilliárd forintos>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az agrárvállalkozásainak földterületeit érintő árverések azonnali leállítását követeli a Nemzeti Földalapkezelő Szervezettől (NFA) a Simicska Lajos érdekeltségébe tartozó Mezort Zrt.. Ugyanis úgy vélik: a Fidesz képviselője, Győrffy Balázs által kezdeményezett és a cég szerint
alaptörvénybe ütköző törvénymódosítás gyakorlatilag a cégcsoport földhaszonbérleti szerződéseinek automatikus megszűnését jelentené – számolt be az mno.hu.A Mezort emiatt ügyvédi felszólítást küldött az NFA elnökének, Nagy Jánosnak, melyben többek közt azt írja: jogi lépéseket és kártérítési igényt is kilátásba helyeznek arra az esetre, ha nem bérelhetnék tovább az állami földeket.
A levél egyben figyelmezteti Nagyot arra, hogy a szándékos károkozó intézkedések megtételével hivatali visszaélés, valamint különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntettek is megvalósulhatnak.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 27.Cikk forrása
Több mint 5 milliárd forintba kerül az államnak, hogy eladja földjeit – derül ki egy, a Blikk
birtokába jutott kormányzati dokumentumból. A lap szerint a legnagyobb tételt az informatikai költségek jelentik, csak az árverés-nyilvántartási rendszer felállítása 1,7 milliárd forintba került. Az árverések lebonyolításának tárgyi feltételeinek megteremtése 200 millió forintba kerülhet, az ügyvédi költségekre 828 millió forintot
szánna a kormány az előterjesztés szerint, míg az árveréseken résztvevő
ügyvédeknek 88 millió forintot fizetnének ki. A Blikk szerint a jogi feladatokra másfél milliárd forintal számoltak.
Jelenleg a földárverések második hetében vagyunk, az aukciókon nincs nagy tülekedés, a legtöbb területet kikiáltási áron viszik el. Így tett Mészáros Lőrinc, Orbán Viktor barátja, Felcsút polgármestere is, aki egy
66 hektáros területet vett meg 104 millió forintért Óbarok>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az állami földek megvásárlásához biztosított fejlesztési banki hitelkeret megemelésére kéri Matolcsy György jegybankelnököt Lázár János
Miniszterelnökséget vezető miniszter. A tárcavezető szokásos csütörtöki
budapesti sajtótájékoztatóján a paksi erőműbővítés ügye is téma volt, ezzel kapcsolatban arról beszélt: az Európai Bizottság lényegében megtámadta Magyarországot.Az állami földek értékesítésével összefüggésben Lázár János közölte: azt kezdeményezi a nemzeti banknál, hogy a 150 milliárd forintos fejlesztési banki hitelkeretet duplázzák meg. Indoklásul elmondta, hogy eddig már 125 milliárd forintnyi hitelígérvényt kértek a gazdák, akik állami termőföldet akarnak venni, így két napon belül kimerülhet a keret. Tudatta, hogy a meghirdetett 25 ezerből eddig mintegy 18 ezer hektár állami földet értékesítettek.Lehet szó kompenzálásról
A miniszter szólt a mezőhegyesi ménesbirtokról is, amellyel kapcsolatban a kormány sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy - mint fogalmazott - az ellenzéki pártok félrevezették és megzsarolták az ott dolgozókat. Hangsúlyozta: a kormány nem akar konfliktust a mezőhegyesi önkormányzattal. A kabinet mind>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A földárverések azonnali felfüggesztését követeli a Jobbik, mert
„a föld nem lehet ilyen módon privatizált és külföldiek kezébe átjátszott árucikk” – mondta Z. Kárpát Dániel, a Jobbik alelnöke az M1 műsorában péntek reggel. A Földművelésügyi Minisztérium (FM) állami földekért felelős államtitkára csütörtökön>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Két rendelkezés maradhat meg az állami földvagyon kezelésével összefüggő, az Alkotmánybíróság által júniusban a Háznak visszaküldött jogszabály-módosításból, ezek az előhaszonbérleti jogosultság eltörlésére, valamint védett természeti területekre vonatkoznak. Az előterjesztést tárgyalta az Országgyűlés törvényalkotási bizottsága.Az Országgyűlés április 28-án fogadta el az állami földvagyon kezeléséről szóló törvény módosítását, amelynek alaptörvény-ellenességével kapcsolatban Áder János köztársasági elnök kért előzetes normakontrollt a testülettől.
A zárószavazást néhány héttel korábban már egyszer el kellett halasztani a parlamentben, mert a javaslat kétharmados többséget igénylő
részei nem kapták meg a szükséges támogatást. Ezután a törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslatot nyújtott be, hogy megteremtsék a törvényjavaslat egységét a sarkalatos rendelkezések nélkül.
Áder János köztársasági elnök nem hirdette ki a törvényt,
hanem az Ab-hoz fordult közjogi érvénytelenség miatt, ugyanis álláspontja szerint minősített többségre lett volna szükség a módosítás egyes részeinek elfogadásához. Továbbá felvetette>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Teljes egészében lejegyezték az állami földek megvásárlásához biztosított 150 milliárd forintos hitelkeretet a gazdálkodók – jelentette be tegnap Lázár János.A Miniszterelnökséget vezető miniszter tájékoztatása szerint ezért azt kezdeményezte Matolcsy György jegybankelnöknél, hogy duplázzák meg a
hitelkeretet. Mint mondta, a Földet a gazdáknak program sikerességét jelzi, hogy a helyben lakó földművesek eddig 125 milliárd forintnyi hiteligényt jelentettek be, s előreláthatóan a korábban megállapított keret egy-két napon belül kiürül. A hitelt húsz évre lehet igényelni, kamatozása az első tíz évben 1,95 százalék. Ezt követően pedig az akkor elérhető legmagasabb kamattámogatás kaphatják meg a program résztvevői.
– A várakozásokat felülmúló gazdálkodói érdeklődés egyúttal válasz is
az ellenzéki kritikákra, s azt bizonyítja, a nagybirtokosokat támogató szocialistáknak a gazdálkodókkal, s nem a kormánnyal van vitájuk – mutatott rá a miniszter. Kitért arra is, hogy az ellenzék által felkapott „külföldi” földvásárló, aki valamivel több mint nyolcvan hektár állami földet vásárolhat, valójában egy magyar származású, magyar
családot fenntartó,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 26.Cikk forrása
Ács Sándorné	A Földművelésügyi Minisztérium nem nyugodott bele a Kishantosnak igazat adó első- és másodfokú bírósági döntésekbe – abban a
perben melyet a Kishantosi Nonprofit Kft. indított a jóhírnevének megsértése miatt –, és felülvizsgálati kérelemmel fordult a Kúriához, mely tegnap megerősítette Kishantos igazát.
A Kúria döntésével az első- és másodfokú ítéletet hatályában fenntartotta, és a Földművelésügyi Minisztérium felülvizsgálati kérelmét
elutasította, megerősítve ezzel, hogy a Földművelésügyi Minisztérium jogelődje a Vidékfejlesztési Minisztérium, és nevesítve Bitay Márton államtitkár, valótlanságokat állított Kishantosról, és ezzel megsértette
a Nonprofit Kft. jóhírnévhez fűződő jogait.
A Kúria kimondta, hogy a Kishantosi Nonprofit Kft-nek nem volt bérleti díj elmaradása, nem okozott kárt a Magyar Államnak, és nem vállalt a szerződésében>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Fideszes Döbrögik kezébe kerülnek az állami földek az Együtt szerint. A Népszabadság online videó felvételt is készített arról az árverésről, ahol a Mészáros Lőrinc vezette Búzakalász 66 Kft. mindössze fél perc alatt jutott földhöz, mert nem volt kihívója. A szocialisták is ellenzik
a földek eladását, a Jobbik pedig hazaárulást emleget a földprivatizáció kapcsán. >> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Százmilliókért találtak gazdára állami földek Debrecenben. Az egyik árverésen tíz, nagy értékű parcella került kalapács alá. Egy 390 millió forintról induló terület árát 413 millióra tornázta fel a nyertes
úgy, hogy nem volt ellenfele az árverésen. Minden bizonnyal azért licitált rá saját magára, hogy megnehezítse a bérlő dolgát. A bérlőt elővásárlási jog illeti meg, azaz licit nélkül elviheti a földet, de csak akkor, ha leteszi az árverésen kialakult árat.
Az ajtóban még udvariaskodtak egymással az árverésre érkezők,
a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal épületében viszont már igyekeztek egymás elé kerülni.	„Köszöntöm a Földet a gazdáknak program keretében meghirdetett állami
tulajdonú földek földművesek részére történő értékesítése céljából megjelenteket” – nyitotta meg Topa Zoltán a csütörtöki árverést.A licit zsíros hajdúszoboszlói szántókra folyt. A földeket 2030-ig haszonbérlet terheli, a bérlő egy mezőgazdasági>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
© Fotó: Alexander Hassenstein / Getty Images
Budapest – Kivédhetetlennek tűnő, jelentős haszonbérletidíj-emeléseket kényszeríthetnének az elárverezett állami földeken az új tulajdonosok a mostani bérlőkre, ha a parlament elfogadná
azt a törvénymódosítási indítványt, amelyet Győrffy Balázs fideszes képviselő nyújtott be.Szigorúbb az elsőnél A szabályozási változtatás azt eredményezné, hogy a jelenlegi bérlő cégeknek a tulajdonosváltások után le kellene mondaniuk ma használt területeikről, ha azokat eddig az államtól irreálisan olcsón bérelték és az új tulajdonosok díjemelési kezdeményezéseit nem fogadnák el. A javaslatot Győrffy Balázs, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara (NAK) elnöke nyújtotta be. A mostani javaslat szigorúbb az első, Győrffy-féle indítványnál, amely szintén a bérleti díjak rendezésére irányult. Az első változatot azonban a napokban csak részben fogadta el a parlament. A
most>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Matolcsy György jegybankelnökhöz fordul Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter annak érdekében, hogy 150 milliárdról 300 milliárd forintra nőjön az a kedvezményes hitelkeret, amelyet a gazdálkodók igénybe vehetnek az értékesítés alatt álló állami termőföldek megvásárlásához. A kormány támogatja azt a törvénymódosítási javaslatot is, amely az eladott földeket bérlő nagybirtokosokat arra kényszerítené,
hogy fizessenek több bérleti díjat az új tulajdonosoknak. Összesen 2200-2300 hektáron újjáalapítják a mezőhegyesi mintagazdaságot és gondoskodnak a 400 jelenlegi dolgozó munkaviszonyáról is.A kormány nevében - a Magyar Fejlesztési Bank (MFB) Zrt. felleti tulajdonosi jogok gyakorlójaként – levélben fordul Lázár János Matolcsy György jegybankelnökhöz, hogy a Magyar Nemzeti Bank 150 milliárdról 300 milliárdra növelje azt a hitelkeretet, amelyet a helyben lakó földműves gazdálkodók felhasználhatnak az értékesítés alatt álló állami termőföldek megvételéhez - ezt maga Lázár János jelentette be mai tájékoztatóján. A hitelkeret növelésére azért van szükség, mert a termelők a földvásárlásokhoz eddig már 125 milliárd forintnyi hitelígérvényt kértek a forrásokat>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az Európai Bizottság lényegében megtámadta Magyarországot
azzal, hogy minden ügyben, ami az asztalán volt, eljárásokat indított –
fogalmazott a Miniszterelnökséget vezető miniszter csütörtöki sajtótájékoztatóján. Lázár János azt mondta: bízik abban, hogy akik kudarcot vallottak a bevándorláspolitikában, leszerepeltek a bevándorlás
megállításában, azok most nem állnak bosszút és nem a sértődöttség és düh beszél belőlük, de nehéz a tucatnyi vizsgálatot ettől függetleníteni.Paks „köszöni jól van és megy előre”
– jelentette ki, hozzátéve, hogy folyamatosan konzultálnak a bizottsággal>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az állami földek megvásárlásához biztosított fejlesztési banki hitelkeret megemelésére kéri Matolcsy György jegybankelnököt Lázár
János Miniszterelnökséget vezető miniszter. A tárcavezető szokásos csütörtöki budapesti sajtótájékoztatóján a paksi erőműbővítés ügye is téma volt, ezzel kapcsolatban arról beszélt: az Európai Bizottság lényegében megtámadta Magyarországot.
A miniszter szólt a mezőhegyesi ménesbirtokról is, amellyel kapcsolatban
a kormány sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy – mint fogalmazott – az
ellenzéki pártok félrevezették és megzsarolták az ott dolgozókat.
Hangsúlyozta: a kormány nem akar konfliktust a mezőhegyesi>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Két rendelkezés maradhat meg az állami földvagyon kezelésével összefüggő, az Alkotmánybíróság által júniusban a Háznak visszaküldött jogszabály-módosításból, ezek az előhaszonbérleti jogosultság eltörlésére, valamint védett természeti területekre vonatkoznak. Az előterjesztést csütörtökön tárgyalta az Országgyűlés törvényalkotási bizottsága.Az Országgyűlés április 28-án fogadta el az állami földvagyon kezeléséről szóló törvény módosítását, amelynek alaptörvény-ellenességével kapcsolatban Áder János köztársasági elnök kért előzetes normakontrollt a testülettől.Az egyszerű többséggel
elfogadott törvénymódosítás kimondta, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet tulajdonosi joggyakorlása alá kerülnek nemzeti parkokhoz tartozó földek. A zárószavazást néhány héttel korábban már egyszer el kellett halasztani a parlamentben, mert a javaslat kétharmados többséget
igénylő részei nem kapták meg a szükséges támogatást. Ezután a törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslatot nyújtott be, hogy megteremtsék a törvényjavaslat egységét a sarkalatos rendelkezések nélkül.Áder az Alkotmánybírósághoz fordultÁder
János köztársasági elnök nem hirdette ki a törvényt, hanem az Ab-hoz fordult közjogi érvénytelenség miatt, ugyanis álláspontja szerint minősített többségre lett volna szükség a módosítás egyes>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Pártszimpátiától független, józanul gondolkodó magyar emberek csatlakoztak a Fidesz aláírásgyűjtési akciójához - mondta Bitay Márton szerdán este Nagybajomban. Az állami földekért felelős államtitkár kiemelte: a bevándorlási hullámtól nemcsak Magyarországot, hanem egész Európát meg kellene védeni. Móring József Attila, a térség országgyűlési képviselője
hangsúlyozta: a Marcali központú választókerületben már több mint 10 ezren írták alá a betelepítési kvóta elleni ívet.
kormány nem fogja megengedni, hogy menekülteket toloncoljanak vissza hazánkban. Ehhez azonban az kell, hogy a magyar emberek aláírásukkal is támogassák a Védjük meg az ország kezdeményezést - hangsúlyozta Bitay Márton. Az állami földekért felelős államtitkár kiemelte: nemcsak hazánk, hanem Európa sem bírja el a jelenlegi emberáradatot.
Bitay Márton, állami földekért felelős államtitkár: Van
egy befogadóképessége ennek a kultúrának, van egy nagyon fontos határa,
amire azt kell mondanunk, hogy eddig és ne tovább. Az, hogy ellenőrizetlenül, átvizsgálás nélkül, azt hogy honnan milyen szándékkal érkezik, ezeknek az alapvető ismerete nélkül vagy egy egyszerű regisztráció>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A földárverések keretében már több mint 20 ezer hektár állami földet értékesítettek – mondta el a Földművelésügyi Minisztérium állami földekért felelős államtitkára az M1 aktuális csatorna műsorában, csütörtökönBitay Márton Örs kérdésre válaszolva kifejtette: Magyarországon a termőföld ára nagyon magas, ezért is volt fontos, hogy a kormány a földértékesítési program mögé tegyen egy hitelprogramot, amelynek segítségével minden természetes személy maximum 300 millió forintig vehet fel közel 2 százalékos kamatozású hitelt. Újabb hitelkereteket kell majd biztosítani a gazdák számára, ugyanis jelentős az érdeklődés az említett hitelkonstrukció iránt – tette hozzá.
A külföldiek esetleges földvásárlási lehetősége miatt hangsúlyozta: a
földforgalmi törvény pontosan szabályozza, hogy csak helyben lakó földművesek>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
budapesti sajtótájékoztatóján a paksi erőműbővítés ügye is téma volt, ezzel kapcsolatban arról beszélt: az Európai Bizottság lényegében megtámadta Magyarországot.Kimerülhet a keret
A miniszter szólt a mezőhegyesi ménesbirtokról is, amellyel kapcsolatban a kormány sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy - mint fogalmazott - az ellenzéki pártok félrevezették és megzsarolták az ott dolgozókat. Hangsúlyozta: a kormány nem akar konfliktust a mezőhegyesi önkormányzattal. A kabinet mind a 400 dolgozó munkaviszonyáról gondoskodni fog az>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 25.Cikk forrása
A Mezőhegyesi Ménesbirtokhoz tartozó földek 230 éve, a birtok alapítása óta állami tulajdont képeztek, így hibás az az érvelés, hogy az elárverezése során visszaadják a földeket a családi gazdálkodóknak – jelentette ki Mitykó János, Mezőhegyes polgármestere Magyarország élőben
című műsorunkban.
A településvezető szerint működésképtelen lesz a város, ha a 8 ezer hektáros földterületet elárverezi az állam.„75-80
millió forintot fizet be Mezőhegyes városi kasszájába, a második legnagyobb adózónk nem fizet be 10 millió forintot. Óriási különbség. Nem tudom, hogy fogom megtartani csak az önkormányzatnál dolgozó 128 ember állását, itt már munkaerő-felesleg lesz, ezt hogy fogja megtartani
a fölművelésügyi tárca vagy kormányzat, plusz a Ménesbirtok Zrt.-nél dolgozó, jelenleg állandó foglalkoztatott 400 embert hogy fogja átvenni,
sőt még ott van 1000 fő, aki nyári>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Kivédhetetlennk tűnő, jelentős haszonbérletidíj-emeléseket kényszeríthetnének az elárverezett állami földeken az új tulajdonosok a mostani bérlőkre, ha a parlament elfogadná azt az újabb, egyszerű többséget igénylő törvénymódosítási indítványt, amelyet Győrffy Balázs fideszes képviselő nyújtott be. A szabályozási változtatás azt eredményezné, hogy a jelenlegi bérlő cégeknek a tulajdonosváltások után le kellene mondaniuk ma használt területeikről, ha azokat eddig az államtól irreálisan olcsón bérelték és az új tulajdonosok díjemelési kezdeményezéseit nem fogadnák el. Így a törvénymódosítással a Simicska Lajos nagybefektetőhöz tartozó agrárcégeknek is jóval több bérleti díjat
kellene fizetniük, ha nem akarnának megválni az általuk használt, elárverezett földterületektől. Az agrászektor.hu információi szerint az újabb, „lex Simicska II.-nek” is nevezhető indítványt az motiválta, hogy
a Simicska-féle agrárérdekeltségek a bérletidíj-emelések ügyében az elmúlt hetekben szembementek a kormánnyal.Újabb törvénymódosítási javaslatot nyújtott be Gőrffy Balázs fideszes képviselő, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara (NAK) elnöke a parlamenthez annak érdekében, hogy változtatni lehessen a földbérleti szerződéseken azokban az esetekben, amikor>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A Jobbik – külföldi tulajdonszerzésekre hivatkozva – a földárverések leállítását követeli. Magyar Zoltán, az ellenzéki párt országgyűlési képviselője szerdai budapesti sajtótájékoztatóján azt
mondta: az eddigi tapasztalatok szerint minden félelmük beigazolódott. Kifejtette, hogy Kaposváron és Győrben is tudnak külföldiek földvásárlásáról, Kiskunlacházán pedig őket képviselő strómanok jutottak
területhez.A
jobbikos politikus Orbán Viktor miniszterelnök korábbi felszólalásaiból
mutatott be részleteket és kijelentette: a kormány minden korábbi ígéretével szembement. Szóvá tette, hogy pártja egyetlen módosító indítványát sem fogadták el, amely megakadályozta volna a külföldi tulajdonszerzést. Értékelése szerint a földárverés ebben a formában a
nemzeti vagyon elherdálása,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Sajnos, igazunk lett abban, amire hetek óta figyelmeztetünk mindenkit. Abban, hogy az Orbán-kormány egyik legnagyobb hazugsága az, amikor azt hangoztatja: azért kell eladni a földeket, hogy azok ne kerülhessenek külföldi kézbe. A valóság az, hogy egy Balatonnyi, azaz 60 ezer hektár magyar termőföld kerülhet külföldi tulajdonba. Erre nem más a bizonyíték, mint az elmúlt napok árverései. Az pedig egészen elképesztő,
hogy a kormány az anyagi haszonszerzésből elkövetett hazaárulása során>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Hatalomra kerülése esetén minden ellopott állami földet visszavenne a „fideszes Döbrögiktől” az Együtt, mondta az ATV Startban a párt elnökségi tagja.Berkecz Balázs szerint ezeken a földeken munkaerőigényes mezőgazdasági tevékenységeket lehetne folytatni, ezáltal csökkenteni lehetne a munkanélküliséget a szegényebb településeken.Ehelyett olyan fideszes haverok juthatnak hozzá az állami földekhez, akiknek korábban közük nem volt a földműveléshez – vélekedett Berkecz. Az Együtt politikusa szerint a Fidesz a rendőrséggel biztosítja az árverések védelmét, elmondása szerint ő maga is nehezen tudott bejutni nézőként egy árverésre. Berkecz szerint az emberek félnek licitálni, ezért nincsenek versenytársai a fideszes haveroknak.Mindenesetre,
ha már privatizálunk, érdemes lett volna erről az emberek véleményét is
megkérdezni, és nem csak papolni a nemzeti együttműködésről – fogalmazott Berkrecz, aki nem érti, hogy ha például Lázár János szerint nem működnek az állami gazdaságok, akkor miért államosítják a közműcégeket, vagy a bankokat, vagy ha mégis működnek, akkor miért van szükség privatizációra.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Csongrád megye - Csongrádban 544 földdarabra, összesen 8265 hektárra lehet alkudni: elkezdődik az állami hektárok nyilvános árverése. Az év végéig lezavarják a liciteket; lesz, aki jól jár, lesz, aki nagyon rosszul.– Nem engedhetjük meg, hogy az állam elaprózza a 230 éves Ménesbirtok által használt területet, hogy utána 60-80 gazdálkodó használja. Egy tagban kell tartani – mondta Mitykó Zsolt, Mezőhegyes polgármestere a vasárnapi tüntetésen.
Azért demonstráltak, mert ha kihúzzák az államtól bérelt földeket a Ménesbirtok alól, tönkremehet. A bérleti szerződés 2016 végéig szól, 2017-től föld nélkül maradhatnak.
A jövő héten kezdődő földárveréseken az összesen 4400 bérelt hektárjukból 2000-et hirdettek meg licitre. Arra a felvetésre, hogy magánszemélyektől is visszabérelhetik a területet, azt mondta, nehéz ügy, mivel az erre „jogosultak" sorában ők az utolsók.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Botrányoktól mentesen zajlott szerdán Szekszárdon, az állami földek árverése. Kilenc földterületet hirdettek meg értékesítésre
– Decs, Harc, Kistormás, Kölesd – határában van. Az érdeklődés visszafogott volt.
Két nagyobb értékű és hét kisebb méretű földrészlet került árverésre Szekszárdon, a megyei kormányhivatalhoz tartozó Tormay Béla úti épületben. A regisztrációnál már látszott nagy tülekedés nem lesz. Sőt azt is mondhatnánk, a biztonsági személyzet száma jóval nagyobb volt, mint az érdeklődőké. Elsőként egy decsi szántó került kalapács alá, mely jó eséllyel rekorder lesz méretével és kikiáltási árával egyaránt. A terület nagysága 222 hektár 9210 négyzetméter, 8916 aranykoronás föld, melynek kikiáltási ára 616 millió 750 ezer forint volt. Egy pesti ügyvéd, mint jogi képviselő, regisztrálta az általa képviselt gazdálkodót, akinek a nevét nem árulta el. Befizette a 30 ezer
forintos regisztrációs díjat, majd igazolta a bizottság>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 24.Cikk forrása
gazdák számára már eddig is rendelkezésre álltak az államilag támogatott finanszírozási programok, az agrárforgóeszköz- és beruházási hitelek, de ilyen típusú, egyszerűsített, kifejezetten a földvásárláshoz
kapcsolódó és ennyire kedvezményes, illetve ilyen hosszú futamidejű hitelre még nem volt példa.
Egyszerű és olcsóA banki termék megalkotásakor két célja volt a szakembereknek. Az egyik, hogy rendkívül egyszerű legyen, márpedig ez a hitel leginkább egy lakossági konstrukcióhoz hasonlít: elég néhány alapvető és nem bonyolult kritériumnak megfelelni (ezek nagyjából>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Jogszabály-módosítással tennék lehetővé az állami földek új tulajdonosainak, hogy egyoldalúan megemeljék a hosszú távú haszonbérleti
szerződésekben szereplő bérleti díjat.
Az agrárkamara fideszes elnöke ezúttal a Polgári törvénykönyvhöz, valamint a földtörvényhez kapcsolódó jogszabályok módosításával adna jogot arra az állami földek új tulajdonosainak, hogy egyoldalúan megemeljék a hosszú távú haszonbérleti szerződések bérleti díját.	Győrffy Balázs a Ptk.-t felhasználva mondaná ki, hogy a privatizációval az állammal kötött haszonbérleti szerződés megszűnik, és
új szerződés>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 18.Cikk forrása
Az elmúlt huszonöt év legnagyobb galádsága kezdődött el Magyarországon a földárverésekkel – jelentette ki az MSZP elnökhelyettese hétfőn Győrben, a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és földművelésügyi főosztálya előtt tartott sajtótájékoztatón.
Az intézményben hétfő reggel kezdődött a három hektár feletti állami földek árverése.
Gőgös Zoltán azt mondta: az árverésre bocsátott földeknek állami tulajdonban kellene maradniuk, mert a kormány ezzel tudná segítni a vidékfejlesztést és a vidéki munkalehetőség megteremtését.
Hozzátette: olyan területek kerülnek kalapács alá, amelyekre hosszú távú, 2051-ig érvényes bérleti szerződéseket kötöttek.A politikus a szakma megcsúfolásának nevezte, hogy a szabályok szerint akinek egy társas vállalkozásban bármilyen beosztása van, nem vehet részt az árverésen.
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 17.Cikk forrása
Az MSZP politikusai szerint lelepleződött a Fidesz egyik legnagyobb hazugsága: kiderült, hogy a 60 000 hektár állami
földet ők akarják pénzes külföldiek kezére játszani. A módosított rendelet ugyanis már nem tartalmazza, hogy állami földre csak magyar földműves licitálhat.
Az MSZP eltökélt az állami szántóterületek tartós közösségi tulajdonban tartásában. Amennyiben a kormány ezt a gazemberséget mégis végrehajtja, a spekulánsok kezére jutott földet visszavesszük, és minden
vásárlásra fordított forint eredetét szigorúan kivizsgáljuk – írta Gőgös Zoltán,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 16.Cikk forrása
Ma indultak a licitek az állami földekért. A regisztráció reggel fél 8-kor kezdődik, és az első tétel egy órával később már kalapács alá is kerül. A nyilvános árveréseken személyesen és jogi képviselő útján is részt lehet venni. Kikiáltási ár alatt egyetlen földterület sem találhat új gazdára, az árverési biztosíték a kikiáltási
ár tíz százaléka. A legkisebb termőterület licitára 12 és fél millió, míg a legnagyobbé több mint 129 millió forint.Lezártak több helyszínt
Lánccal zárták le vasárnap este az LMP aktivistái a földárverések több helyszínét. Sallai Róbert Benedek, az ellenzéki párt>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Ma reggel elkezdődött az állami földterületek elárverezésének sorozata.A mai a regisztráció reggel fél 8-kor kezdődött. Az árverések nyilvánosak, s a kiíró, vagyis a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet, a fővárosi és megyei kormányhivatalok, illetve a járási (a főváros esetében kerületi) hivatal közreműködésével zajlanak le - írta a Magyar Nemzet.Kikiáltási ár alatt egyetlen földterület sem találhat új gazdára, az árverési biztosíték a kikiáltási ár tíz százaléka.Győr-Moson-Sopron megyében a Mezort-csoporthoz tartozó Lajta-Hanság Zrt. által bérelt állami földterületeket árverezik el. A legkisebb termőterület kikiáltási
ára 12,4 millió, a legnagyobbé 129,3 millió forint.A Heves megyei földekre pályázók ma hét kisebb-nagyobb területre licitálhatnak. Ezeket egy társaság és két magánszemély bérli jelenleg az államtól. Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében hat földterületet kísérelnek meg elárverezni. Az NFA árverési hirdetményének tanúsága szerint ezek mindegyikét magánszemélyek bérlik.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Öt megyében és a fővárosban kezdődik ma az állami földek árverése. A Földet a gazdáknak program keretében összesen több mint 350 ezer hektárnyi állami tulajdonú szántót,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
13, árbevételt nem produkáló, két éve szinte egyidőben bejegyzett kónyi, gönyűi és bábolnai céget vett a Simicska Lajos érdekeltségébe tartozó balatoni Agro Növénytermesztési Kft., hogy pályázzon azokra az állami földekre, amiket most Simicska Lajos Lajta-Hanság Zrt.-je bérel az államtól. "Lajos nem szarozik" - mondta Simicskáról jó ismerőse, Csintalan Sándor, amikor arról kérdezték, hogy hogyan védekezhet Simicska a cégcsoportját érő támadások ellen.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Egy ember licitált. Ő nyert. Milyen volt az állami földek első árverésre" Mit mond a kishantosi megfigyelő, az ellenzéki politikus és a
szkeptikus gazda" Az Origo Érden járt. Az első állami földárverés olyan volt, mint egy hatalmas tüsszentés. Várja az ember, érzi hogy jön, közeledik, közeledik, majd Huss! Megtörténik, és már vége is, mire felocsúdunk. A kormány el akarja adni
az állami földek nagy részét. Hétfőn reggel volt az első aukció Érden. Egyetlen ember licitált, és el is vitte a földet a kikiáltási áron. Jó föld, jó foci
A Köbe érdi épületében öltönyös emberek kavargatják a papírpoharas kávét a büfének hívott pulttal elkerített emeleti sarokban. A műanyag-fóliába csomagolt szalámis bagettek fölött zajlik a társalgás. „Nyolcvan millió lesz a 20 hektár” „Ilyen jó a föld...”>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az LMP és a Jobbik szerint a hétfőn kezdődő földárverések nem a kis- és középbirtokosok, hanem a spekulánsok és az oligarchák érdekeit szolgálják. Erről Sallai R. Benedek (LMP) és Mirkóczki Ádám (Jobbik) országgyűlési képviselő közös sajtótájékoztatón beszélt Egerben, ahol az LMP élőlánccal tiltakozott az árverések ellen.Sallai R. Benedek a demonstráción azt mondta, élőlánccal tiltakoznak a licitálás helyszínein az árverések ellen.
A politikus kifejtette: ezeken az árveréseken nem tudnak részt venni a
kis- és közepes gazdálkodók, mert egyrészt sok esetben több száz milliós földértéken zajlik a licit, másrészt a termőföldek többsége annyira alacsony földhaszonbérleti díjért van lekötve, hogy azok>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Kedden a parlamentben nem lett meg a kétharmad, így Győrffy Balázs fideszes képviselő törvénymódosítását – mely alapján a 2013-as földtörvény életbe lépése előtt kötött haszonbérleti szerződések bérleti
díját emelhették volna az új tulajdonosok – nem szavazta meg a Tisztelt
Kedden tíz károlyházai területet volt soron, de senki sem tette le az előleget, így egyetlen licitáló sem volt, az árverés>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Ma kezdődött az állami földek árverése. Íme, néhány vélemény a mintegy 380 ezer hektárnyi szántó és legelő sorsáról. Ahol föld van, ott vita is van.
A külföldieknek coki.Az állam nem odaadja a földet, hanem értékesíti.A föld a magyar gazdák tulajdonában van a legjobb helyen, mivel a magyar állam nem műveli azt.Fazekas Sándor mezőgazdasági miniszterA helyi családi gazdáknál jobb helyen van a föld, mint a külföldieknél.Nem fogjuk elkótyavetyélni a magyar állami földvagyont.Várható,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Hétfőn elkezdődött a kormány nagy projektje, az állami földek árverezése, kora reggeltől szerte az országban már regisztrálhattak a földre éhes gazdák, kilenckor indult a licit. Győrben
első körben Simicska Lajos és Nyerges Zsolt érdekeltségébe tartozó Mezort Zrt. által bérelt földeket kezdték el osztani. A teremben több sajtómunkás tolongott, mint licitálni vágyó gazda, röpködtek a milliós ajánlatok a teremben. >> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az állami földeladásokkal kapcsolatos kérdésekkel kereste
meg az állami földekért felelős államtitkárt, Bitay Mártont az Átlátszó. A kormány az elkövetkezendő másfél hónapban 380 ezer hektár földet bocsát árverésre. A területek akár külföldiek kezébe is kerülhetnek.Bitay
Márton szerint botrány lesz az árveréseken, mert egy olyan gazdaellenes
ellenzék állt össze, aminek a célja, hogy külföldiek tudjanak földet vásárolni. A földeladások kapcsán az államtitkár váltig állította, hogy nem kerülhet külföldiek kezébe a magyar föld. Az interjú után azonban a kormány módosította a földeladásokkal kapcsolatos rendeletet, így lehetősége lesz az uniós polgároknak is földet vásárolni. Az árverések november 16-án kezdődnek, melyek során 380 ezer hektár földet bocsát árverésre a>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A hétfőn induló földlicitek kapcsán az ellenzék földrablásról és
oligarchaháborúról beszélt az Országgyűlésben. Az LMP és a Jobbik szerint a Fidesz földprivatizációjának lényege, hogy új barátait, így például Mészáros Lőrincet tőkésítse fel. A földművelésügyi miniszter visszautasította az ellenzék állításait. Fazekas Sándor szerint az állami földek elárverezése a gazdák érdekeit szolgálja.
„Pont ez az ügylet az, amin keresztül külföldiek fognak tudni
földet vásárolni, magyar földet vásárolni, önök ehhez asszisztálnak.” Hazugság az is, mondta az LMP-s Szél Bernadett, hogy a földprivatizáció a
magyar gazdák érdekeit szolgálja. A kikiáltási ár 10 százalékát kevesen
tudják a helyi földművesek közül letétbe helyezni az árverés előtt, jegyezte meg az ellenzéki politikus.	„Röviden arról van szó, hogy itt egy oligarchaháború zajlik,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Hétfőn kezdődött az állami földterületek sokat vitatott értékesítése, de
az érdeklődés gyér volt: vagy senki nem jelentkezett, vagy csak egyetlen licitáló akadt az adott táblára. A föld egyrészt drága, másrészt komoly jogi védelmet kapnak a bérlők, akik most birtokon belül vannak. Persze így is van, akinek megéri vásárolni.Körülbelül ötven szék áll az érdi ipartestület
’80-as éveket idéző tanácstermében, de hétfőn délután csak egy öltönyös férfi
ül az első sorban. Annak az egyetlen embernek a jogi képviselője, aki
regisztrálta magát egy XXIII. kerületi, 4,2 hektáros földterület árverésére.
Mivel más nem jelentkezett, az árverés gyorsan zajlik, a hivatalos formaságok
felolvasása után az ügyvéd tartja a kikiáltási árat, majd a bizottság elnöke
háromszor megismétli, hogy 22 700 000 forint, végül leüti a licitet. A
hallgatóság soraiban egy ősz hajú úr tapsol egy kicsit.
Hétfőn kezdődtek meg az állami földek
értékesítésére kiírt árverések, amelyeknek hivatalosan az a célja,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Elkezdődtek el a földárverések, amelyek során állami földeket
bocsátanak megvételre.
A kezdeményezés ellen többen is tiltakoztak, például mert bizonyos
feltételekkel külföldiek is vásárolhatnak földeket, illetve mert
Natura 2000-területeket is értékesítenek.
Az első árverésen, amely Érden volt, nem volt túl nagy az
érdeklődés: a hvg.hu videója szerint mindössze egy érdeklődő vett
részt rajta.
Az LMP és a Jobbik is tiltakozott tegnap Egerben, szerintük a
földárverések a spekulánsok és az oligarchák érdekeit
szolgálják. A parlament kedden fogadhat el egy javaslatot a termőföldek
haszonbérleti szerződéseinek módosíthatóságáról, amely révén a
korábban több 10 évre megkötött szerződések is módosíthatóvá
válnának. >> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 15.Cikk forrása
A sertéságazat fellélegezhet, azonban az állami földekre lassan már bárki licitálhat – az Agroinform.hu heti hírösszefoglalója.Drágultak a növények, sokkal olcsóbbak az állati termékek
Két éve először emelkedtek a mezőgazdasági felvásárlási árak szeptemberben. Minden kiemelt növényi termékcsoport ára emelkedett: legkisebb mértékben (0,7 százalékkal) a burgonya, a legnagyobb mértékben
(22,8 százalékkal) a gyümölcsök drágultak.
A sertésstratégia feltúrta a piacot
A rendszerváltás előtt Magyarországon tízmillió felett is volt a>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 14.Cikk forrása
MAGUKÉRT BESZÉLNEK az állami földek értékesítésével kapcsolatos – napról
napra – gyarapodó adatok. Az árverési felhívások olyan információkat is
tartalmaznak, amelyek eddig szinte elérhetetlenek voltak. Így például ma már tudjuk, egyesek milyen olcsón bérelték e területeket, ahogy azt is, hogy egyes nagygazdaságok nyugodtak lehetnek, az állam nem adja el alóluk a bérleményeket. Mások nem jártak ilyen jól.Az állami földértékesítési árverési felhívásokat böngészi a magyar sajtó, az agrárszakemberek. Ezekből derül ki, hogy nagyjából 500 ezer hektárra tehető az a többségében eddig bérlettel hasznosított állami termőföldvagyon, amelyet év végéig árveréseken és egyszerű hirdetéseken keresztül ad el az állam. November 16-tól a félmillió hektárból 380 ezer
hektárt értékesítenek, ebből 80 ezret tesz ki a 3 hektárnál kisebb terület, amelyre nem licitálni kell, hanem csak a felhívás szerinti szabályoknak megfelelően árajánlatot tenni. E területekkel nem sokat foglalkozik a közvélemény, annyit tudni még, hogy 42 ezer földrészlet tartozik e kategóriába. Fontosabb –>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 13.Cikk forrása
Az MSZP közlése szerint Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter és Kovács Zoltán kormányszóvivő "hazudott, amikor azt állította, hogy az MSZP Brüsszelhez fordult az állami földek értékesítését szabályozó kormányrendelettel kapcsolatban". Követelik - írták a szocialisták az MTI-hez eljuttatott közleményükben -, hogy Lázár János és Kovács Zoltán bizonyítékokkal igazolja állítását, és ezeket még pénteken hozza nyilvánosságra, különben büntetőeljárást kezdeményeznek velük szemben.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Lázár János miniszterelnökséget vezető miniszter és Kovács Zoltán kormányszóvivő hazudott, amikor azt állította, hogy az MSZP Brüsszelhez fordult az állami földek értékesítését szabályozó kormányrendelettel kapcsolatban.
Követeljük, hogy bizonyítékokkal igazolják az állításukat, és ezeket még ma hozzák nyilvánosságra, különben büntetőeljárást kezdeményezünk velük szemben.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Magyarországon a közel 10 millió emberből 105 ezer embernek lehet egyáltalán lehetősége, hogy állami földekhez jusson az árveréseken - mondta Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter a 30. kormányinfón. Ebből a 105 ezer emberből mindössze 222 a külföldi állampolgár.fotó: 123RFA
pontos szám azért ismert, mert készült egy jelentés, amelyben ezek az emberek név szerint szerepelnek. Ha a szabályok engedik, akkor ezt a listát a közvélemény is megismerheti később.Lázár szerint a külföldi állampolgárok zöme román, német és osztrák, azonban többségüknek magyar neve van.A
miniszter szerint ez a szám nem akkora, hogy az indokolná a szabályok módosítását a földművesek kizárása>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 12.Cikk forrása
Uniós nyomásra kellett megváltoztatni az állami földek eladását szabályozó jogszabály szövegét. Így lett aztán a helyben lakó „magyar földműves” kifejezésből jelző nélküli „földműves”. fotó: 123rfÍgy
az a jelenleg 222 fő, aki megfelel az előírt feltételeknek – vagyis egyebek mellett helyben lakik és jelenleg is gazdálkodik –, de nem magyar állampolgár, szintén részt vehet a liciten – jelentette ki a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara (NAK) elnöke. Győrffy Balázs, aki egyben fideszes országgyűlési képviselő, hangsúlyozta, hogy ez a kör élhet a földvásárlásokra biztosított kedvezményes kamatozású hitel felvételével is, mert szavai szerint ezt a lehetőséget nem lehet senki elől elzárni „nemzeti hovatartozása miatt”. Hozzátette még: „szeretne gratulálni a magyar gazdatársadalom nevében a Jobbiknak és az MSZP-nek”, hogy sikeresen gátolták meg a magyar gazdálkodók védelmét>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
„Lázár János szerint az Európai Bizottság (EB) ragaszkodott ahhoz, hogy a nem magyar állampolgárságú, helyben lakó földművesek is részt vehessenek a hétfőn induló földárveréseken. Gondolom nem érte nagy meglepetés Lázár Jánost (ha mégis, akkor ezért alkalmatlan a főnökével együtt). Jut eszembe, most arról a földárverés-sorozatról beszélünk, amelynek kapcsán a kormány vádolta azzal az ellenzéket, hogy külföldiek kezére akarják játszani a magyar földet. Mi lenne, ha esetleg nem adnák el az állami földeket és akkor a külföldiek sem>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az állami földek eladása nem ördögtől való, hisz a termőfölddel az állam az elmúlt húsz évben sem tudott mit kezdeni. Ennek ellenére a most
induló árveréseken szinte borítékolható, hogy nem (csak) a helyben lakó
gazdálkodók fognak jelentős birtokhoz jutni. Az állami földeknek sokkal
jobb helye lenne a fiatal gazdáknál, szociális szövetkezetteknél – hangzott el a Napi.hu
konferenciájának kerekasztal-beszélgetésén. A munkaerő helyzete sem rózsás: egy falun belül egyszerre van jelen munkanélküliség és a munkaerőhiány, ugyanis hiányzik a képzett munkaerő.
November 16-án indulhat a licit az állami földekre. Orbán Viktor "kiszerkesztené" azoknak az uniós gazdáknak a nevét, akik egyébként a közösségi és a magyar jog szerint is részt vehetnek az árveréseken. Első
körben a kormány várakozásaival szemben a 380 ezer hektárból legföljebb
a felét sikerül majd eladni. Jelentős területekhez juthatnak viszont a spekulánsok a több évtizedes bérleti szerződéssel terhelt állami földeknél. Számítások szerint kisebb földterületeket saját tőke felhasználása nélkül is vásárolhatnak a gazdák.
Közzétenné Orbán Viktor miniszterelnök annak a 222 uniós gazdának a nevét, akik jogosultak az állami földek november 16-tól induló árverésén
licitálni, ha azt a az adatvédelmi szabályok lehetővé teszik - jelentette be csütörtöki szokásos sajtótájékoztatóján Lázár János. A Miniszterelnökséget vezető miniszter azt is állította, hogy az Európai Bizottság>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az állami földek eladásának első számú indoka, hogy a kormány magyar kézben akarja tartani a termőföldet. Ennek azonban nem sok köze van az igazsághoz: Orbán Viktor kormányai maguk járultak hozzá,
hogy az uniós polgárok a magyarokéval azonos feltételek mellett vehessenek itt földet.
Orbán 2001 júniusában jelentette be először, hogy a magyar földet sikerült megvédenie a külföldiektől. Akkor zárultak le az uniós csatlakozási tárgyalások mezőgazdasági fejezetei. A kormány azt ünnepelte, hogy sikerült a belépésünktől számított tíz évvel elhalasztani az uniós polgárok földvásárlásának szabaddá tételét. Ám arról, hogy ezt milyen áron érte el, nem beszélt.	Az
első Orbán-kormány célja az volt, hogy a szántóföldi növénytermesztés és a nagyüzemi állattenyésztés uniós támogatása mielőbb elérje a régi tagállamok szintjét, cserébe belement, hogy a csatlakozási szerződés a termőföldet tőkének minősítse, s a tőke szabad áramlását biztosítva kivonja a tagállami szuverenitás>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 11.Cikk forrása
A párt országgyűlési képviselője, Magyar Zoltán a Magyarország élőben stúdiójában azt mondta: a Jobbik ezért felajánlja, hogy hozzásegíti a Fideszt egy olyan kétharmados törvény elfogadásához, amely garantálná a földek magyar tulajdonban maradását.	– Ha az állam megszabadul a földterületeitől, éppen akkor kerülhet majd külföldiek kezébe, hiszen a szabad piacon már senki nem fogja tudni
korlátozni, hogy ki kinek ad el és mit.– 20 év elidegenítési tilalom van.–
Egy rendeletben szabályozzák, még csak törvényt sem hoztak ezért. Tehát
hogyha feltételezzük a kormány jóindulatát, hogy nem fog ezen módosítani, azért 20 év alatt még jöhetnek olyan kormányok, akik egyetlenegy rendelettel képesek lesznek ezt akár külföldieknek is eljátszani, ezért a Jobbik felajánlotta>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 10.Cikk forrása
A Nemzeti Földalapkezelő 14 millió forintra perli kára miatt a Greenpeace-t, illetve a Kishantosi Vidékfejlesztési KÖzpont Nonprofit kft.-t, a per kedden kezdődött a II. kerületi Pesti Központi Kerületi Bíróságon. A Greenpeace a tárgyalás előtt azt állította, nem hátrálnak meg, eddig se tették, ennek bizonyítéka a biobúza, amiből kiraktak a BÁTORSÁG szót is a lezárt bírósági parkolóban.A tárgyalás előtt ott volt az LMP-s Szél Bernadett és Szabó Rebeka, valamint az ex-LMP-s Vágó Gábor is, de később feltűnt a szocialista Gőgös Zoltán és Horváth András, a NAV áfabotrányairól kitálaló volt adóellenőr is. A Greenpeace igazgatója és a kishantosi programvezető is mondott beszédet a tüntetésen, amin szervezőkkel és újságírókkal együtt,
ha voltak százan.
Hetente jár a bíróságra, van, hogy egy nap
több tárgyalásra is a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ és Népfőiskola (a továbbiakban “Kishantos”) egyik vezetője. A Kishantos által kezdeményezett, illetve ellenük indított pereket már nem is számoló Ács Sándorné Kishantos képviseletében a közelmúltban három bírósági ügyből is győztesen került ki. A Kishantostól elvett földeket most mégis eladásra hirdette meg az állam. Interjú.
A kishantosi gazdaság földjeit a bérleti szerződések lejártakor tíz részre osztva pályáztatták meg. A nonprofit gazdaság ezek mindegyikére pályázott, ám egyetlen esetben sem nyert. Ács Sándorné szerint a nyertes pályázók többsége nem is Hantoson lakik, és egyes>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A Greenpeace 2013 óta folyamatosan támogatja Kishantos harcát az igazságért. Ezért
2014 áprilisában is – jogkövetően és békésen – demonstráltunk>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A 14 millió forintos kártérítési pert a magyar állam indította Kishantos és a Greenpeace ellen. "Az állam nevében eljáró Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (NFA) törvényes véleménynyilvánító demonstrációi miatt akarja kártérítésre kötelezni a Greenpeace-t. A perben egyebek mellett annak a privát, fegyveres őrző-védő cégnek a költségeit is meg akarják fizettetni, amelyet azért fogadtak fel, hogy az akkor>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Azért kell most gyorsan eladni a földeket, nehogy külföldiek vegyék
meg – ezzel érvelt a kormány a november közepén kezdődő állami földlicitek mellett. A földprivatizációt ellenzők ezzel szemben azt hangsúlyozzák, hogy az államot senki nem kényszerítheti, hogy eladja a földjét. Utóbbiak arra hívták fel a figyelmet, hogy a hatályos földforgalmi törvény szerint a külföldiek akár az államtól is megvásárolhatnák a termőterületeket. – A mostani árverésekről szóló kormányhatározat ugyan kiköti, hogy csak magyar állampolgárok licitálhatnak, de egy alacsonyabb szintű jogszabály nem írhatja felül a sarkalatos, azaz kétharmados földforgalmi törvényt – vélik jogászok.
A földforgalmi törvény 5. paragrafusának 7. cikkét elég világosan fogalmazták meg a törvényalkotók.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
kormánydöntés alapján idén év végégi mintegy 380 ezer hektárnyi állami földterületet fognak nyilvános árverések keretében értékesíteni. Kovács Zoltán szerint a termőföldek értékesítése jobb befektetés, mint a bérlet, hiszen a tulajdonosi szemlélet elősegíti ezeknek a földeknek a minél jobb megművelését. A Miniszterelnökség területi közigazgatásért felelős államtitkára a Rádió Orienten kiemelte: az esélyegyenlőség garantálása érdekében kedvezményes hitelhez jutási lehetőséget is biztosítanak.Korszerűsödött a járási hivatalok informatikai rendszere
Az állam még 2013-ban indított el a járási informatikai rendszer fejlesztését célzó két projektet, amelyek záró rendezvényére október közepén került sor. Mint azt Kovács Zoltán elmondta, ezek célja az volt,
hogy az>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Kedd délelőtt, az első tárgyalási napon felfüggesztette a Pesti Központi Kerületi Bíróság azt a kártérítési pert, amit az állami Nemzeti
Földalapkezelő Szervezet (NFA) indított a kishantosiak és a Greenpeace Magyarország ellen. Az NFA több mint 14 millió forintot akart behajtani
a biogazdaság vezetőin és a zöldszervezeten, többek között arra hivatkozva, hogy őrző-védő szervezetet kellett felbérelniük az egykori biogazdaság területe mellett. A bíróság szerint viszont amíg nem érnek véget azok a perek, melyek a kishantosi földek jogszerű birtoklásáról szólnak, addig nem lehet eldönteni, jogos-e a kártérítési igény. Az ítélet kis győzelem a kishantosiak és a Greenpeace számára. Az előzmények2013.
november 4-én a Kishantosi Biogazdaság vezetői úgy döntöttek, hogy a 452 hektáron elterülő, 21 éve működő, nemzetközileg is ismert biogazdaság területét nem engedik át az új kirendelt tulajdonosnak, hanem>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Érdemi tárgyalás nélkül függesztette fel kedden az ügyben eljáró bíróság a magyar állam nevében eljáró Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (NFA) által a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ és a Greenpeace Magyarország ellen indított pert.A Pesti Központi Kerületi Bíróságon a magyar állam azért indított kártérítési pert a két alperes ellen, hogy azok térítsék meg számára a haszonbérleti díjkiesést, ami abból adódott, hogy a két szervezet akadályozta az új földbérlők birtokba lépését. Ezzel pedig haszonbérleti
díjtól esett el az NFA, miközben a birtokvédelem biztosítására magán őrzővédő szolgáltatást kellett igénybe venni. A kártérítés együttes összegét az állam 14 millió forintban jelölte meg.A bírósági tárgyalást megelőzően civilszervezetek aktivistái és szimpatizánsai - valamint néhány ellenzéki politikus is - demonstráltak a
Pesti Központi Kerületi Bíróság épülete előtt az eljárás miatt és a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ mellett.Az ügyben>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 09.Cikk forrása
Beszélgetőpartnerem Ács Éva agrármérnök, környezetvédelmi szakmérnök, aki annak a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ vezetője, akiket bíróság által is törvénytelennek minősítve golyóztak ki az általuk 1998-óta óta művelt állami földek további bérleti szerződéséből. ■ Kedves Éva! Hogy a magyarországi állami termőföldek kezelésével messze nincs minden rendben, az a tavaly bérleti szerződésekkel párhuzamosan kirobbant Kishantos ügy kapcsán – bár zavarosan – kezdett tudatosulni az átlag választóban. Az akkori internetes fórumokon még vádként az is megjelent, egyes fanatikus Fideszhívőktől, hogy Ángyán tanár úr elfogult, hogy többek között Ön is,
csak a megélhetésüket féltik. Kérem, foglalja össze, hogy miben segíti a
vidéket a vidékfejlesztési központ, mi Kishantos szerepe, ökogazdálkodási jelentősége" Fontos megérteni, hogy a fenntarthatóság napjaink legfontosabb tudománya –>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
lesz az első tárgyalása annak a pernek, amelyet a magyar állam nevében eljáró Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (NFA) indított a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ és a Greenpeace Magyarország ellen. A perben az
NFA egyebek mellett annak a privát őrző-védő cégnek a költségeit akarja
megfizettetni a két szervezettel, amelyet a vitatott kishantosi földbérleti pályázatok elleni békés és törvényes tiltakozások megelőzésére fogadott fel. Erről a Greenpeace programvezetője beszélt a Klubrádió Reggeli gyors című műsorában.
Mint mondta, 2013 áprilisban az állami földbérleti pályázat egyik nyertese az aratás előtt beszántotta a búzát Kishantoson. A korábbi tulajdonos és a Greenpeace a helyszínen tiltakozott. A Nemzeti Földalapkezelő két napra 9 millió forintért bérelt fel őrző védő céget, hogy biztosítsák a terület tönkretételét. Ennek költségeit és az állítólagosan elmaradt bérleti díjat akarják behajtani Kishantoson és a Greenpeacen - tette hozzá Rodics Katalin.A demonstráción kihajtatott>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Ahogy arról korábban több alkalommal is beszámoltunk,
a nemzetközi hírnevű Kishantosi Mintagazdaságot kormányunk felparcellázta, majd szétosztotta a haverok között. Azt már nehezebb megmondani, hogy miért szúrta a szemét ez a biogazdaság a Fidesz-kabinetnek, az tűnhet a legvalószínűbbnek, hogy
így akartak bosszút állni a magyar közélet maffia-családjait>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
lesz az első tárgyalása annak a pernek, amelyet a magyar állam nevében eljáró Nemzeti Földalap-kezelő Szervezet (NFA) kezdeményezett a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ és a Greenpeace Magyarország ellen. A
perben az NFA egyebek közt annak a privát őrző-védő cégnek a költségeit
akarja megfizettetni a két szervezettel, amelyet a vitatott kishantosi földbérleti pályázatok elleni békés és törvényes tiltakozások megelőzésére fogadott fel.
Miként az Infovilág is hírt adott róla, tavaly áprilisban a Greenpeace jogkövetően és békésen demonstrált Kishantos földjeinek elpusztítása ellen.
A folyamatban lévő birtokvédelmi perek ellenére az „új bérlők” művelésbe vétel címszó alatt beszántották Kishantos akkor már aratás előtt lévő, több mint 100 millió forint értékű bionövényeit.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Bár az állami földliciteken nem indulhatnak, megvásárolhatják külföldiek
az elárverezett állami területeket, ha földművesként nyilvántartásba vetették magukat és helyben lakóként élnek elővásárlási jogukkal. Sőt, az Alkotmánybíróság előtt nagy valószínűséggel az sem áll majd meg, hogy
a kormány kitiltotta őket a licitekről, mert ezzel felülírta a földforgalmi törvényt, amely maximum 300 hektáros földvásárlási lehetőséget biztosít uniós tagállami állampolgároknak is, ha megfelelnek
a földműves kritériumoknak. Igaz, vélhetően nincsenek sokan, akik eleget tesznek a feltételeknek, de azért - főleg Nyugat-Magyarországon -
előfordulhatnak ilyen esetek.Most is megszerezhetik uniós tagállami állampolgárok a magyar termőföldeket, ha november 16-tól megkezdődnek az állami területek nyilvános árverései. Az agrárszektor.hu információi szerint a jelenlegi szabályozás mellett nem lehet teljes mértékben kizárni, hogy uniós természetes személyek megvásárolhassák a licitekre bocsátott területeket.
Jelentkezzen most a Portfolio>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A tavaly óta hatályos földforgalmi törvény szerint akár külföldiek is hozzájuthatnak magyar termőföldhöz, ha megfelelnek a kritériumoknak - írja az agrárszerktor.hu.A portál szerint
a külföldiek magukon a földliciteken nem indulhatnak, megvásárolhatják külföldiek az elárverezett állami területeket, ha földművesként nyilvántartásba vetették magukat és helyben lakóként élnek elővásárlási jogukkal.Mindennek alapja a tavaly óta hatályos földforgalmi
törvény, amely - rendkívül szigorú módon - csak földművesekre szűkíti az itteni földvásárlásra jogosultak körét, de e szempontból nem tesz különbséget magyar és tagállami állampolgár természetes személyek között. Ez azt jelenti, hogy uniós magánszemélyek is vehetnek földeket Magyarországon, ha megfelelnek a földműves kritériumoknak. Ha pedig ezeknek eleget tesznek, maximum 300 hektárt is vásárolhatnak, mivel a földforgalmi törvény földművesek számára ennyiben maximálja a földtulajdonméretet.A kormány a nemzeti földalapról szóló rendelet októberi>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
„A hungarikumok a magyarság identitásának a kifejezői, és bárki jön ide széles e világból, akkor láthatja azt, hogy ez a nemzet mire képes. És hogyha ilyen dolgokra vagyunk képesek, akkor nem csak a múlt és a jelen, hanem a jövő is sikeres lehet a magyarság számára” – jelentette ki Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter a Vörösmarty téren található Hungarikum bolt átadóünnepségén mondott beszédében.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 08.Cikk forrása
Aranykoronánként 580 forintos éves bérleti díjat fizetnek a Simicska Lajos érdekeltségébe tartozó Mezort Zrt. agrárcégei azokért az állami földekért, amelyeket a nemzeti földalapkezelő szervezettől (NFA) bérelnek. Ez azt jelenti, hogy a Mezort-társaságok jóval kevesebbet fizetnek az 1500-2000 forintos, vagy e feletti aranykoronánkénti piaci bérleti díjaknál. A Mezort-csoport három nagy agrárcége összesen 18 ezer
hektár állami földet művelhet 2051-ig, amelyek közül az állami földértékesítési programban eddig 14,4 ezret hirdetett meg nyilvános árverésekre az NFA.
Mindössze 580 forintos éves aranykoronánkénti díjat fizet a Simicska
Lajos nagybefektető érdekeltségébe tartozó Lajta-Hanság Zrt., Sárvári Mezőgazdasági Zrt. és Szombathelyi Tangazdaság Zrt. azokért az állami területekért, amelyeket az NFA-tól bérelnek – derül ki abból az interjúból, amelyet Purgai Ferenc, a vállalatokat összefogó Mezort Zrt. vezérigazgatója adott a Magyar Nemzetnek. A három agrárvállalat – a rét,
legelő művelési ágba tartozó területekkel együtt – több mint 18 ezer hektárnyi állami földet bérel, amelyeket>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Ángyán József úgy véli: a most eladott föld hamarosan külföldi kézbe kerül. Az Auróra Kulturális Központban szervezett beszélgetésen Ángyán azt is mondta: szerinte a Magosz pártfeladatként megkapta, hogy sürgetni kell az állami földek eladását a gazdák igényeire hivatkozva. A 2015. november közepére kitűzött kormányzati földárverés kapcsán szervezett beszélgetést a Korrupcióellenes Szövetség. Ángyán József és Rodics Katalin (Greenpeace) az új feudalizmus kiépítésének egy újabb mozzanatát ismertették a hallgatósággal. Orbán antizöld birodalma - Rodics Katalin környezetvédelemről és földrablásról
Rodics Katalin a hazai környezetvédelmi szakma meghatározó személyisége, az államigazgatásban eltöltött évtizedek után >> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 07.Cikk forrása
Olyan állami földeket hirdetett meg árverésre a kormány, amelyeket nem érné meg megvenni – derül ki a Magyar Nemzetből. A lapnak a vezető nyugat-magyarországi mezőgazdasági cégcsoport, a Mezort vezérigazgatója, Purgai Ferenc elmondta: Ők 18 ezer
hektárra kötöttek haszonbérleti szerződést, de ebből több mint 14 ezret
eladna a kormány. Azonban hiába venné meg valaki ezeket földeket, azokon nem tudna a bérleti díj egyoldalú megemelésével hasznot szerezni,
ugyanis a törvény csak a 2013. december 15. után kötött megállapodásokra vonatkozik. Ők viszont jóval korábban írták alá azokat.
A Mezort haszonbérleti szerződései pedig 2051-ig érvényesek, változatlan bérleti díjakkal.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A Simicska Lajoshoz köthető Mezort Zrt. vezérigazgatója szerint, ha az állami földek privatizációjakor most meg is vennék a földjeiket, azon sokat nem keresnének az esetleges új tulajdonosok.A Mezort-csoportba tartozó három cég – a Sárvári Mezőgazdasági Zrt., a
Lajta-Hanság Zrt. és a Szombathelyi Tangazdaság Zrt. – összesen több mint 18 ezer hektár állami földet bérel, haszonbérleti szerződések alapján, 2051-ig. Ennek közel 80 százaléka, mintegy 14,4 ezer hektár is része annak a körülbelül 380 ezer hektár állami földnek, amit most árvereznének el. Ezeket a földbérleteket nem lehet megszüntetni, a földforgalmi törvény alapján pedig a haszonbérleti díj sem emelhető Purgai
Ferenc, a Mezort Zrt. vezérigazgatója szerint, aki az egyébként szintén
Simicska Lajos tulajdonában lévő Magyar Nemzetnek adott interjút.
Simicskáék alól 14,4 ezer>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 06.Cikk forrása
A kormány ragaszkodik az állami földek magánosításához. Ezért heteken belül árveréseket indít. Az árveréseken csakis magyarok és azon belül mezőgazdasággal rendszeresen foglalkozók vehetnek részt, vagyis olyan személyek, akik rendelkeznek némi ismerettel az agrárium területén. Az ilyen személyek listáját átnézve kiderül, hogy legtöbbjüknek fogalma nincs a mezőgazdaságról, sokan némi túlzással azt se tudják, miként néz ki a búza vagy a kukorica. Viszont van egy nagy előnyük: minden gondolkodás nélkül körül udvarolják a Kedves Vezetőt. A hiányzó tapasztalatot pedig könnyű pótolni: 200 ezer forint leperkálása ellenében részt vehetnek egy gyorstalpaló tanfolyamon, ahol pár hét alatt megtanulhatják a földművelés, az állattenyésztés és más agrárágazat tudományának minden csínját-binját. Hogy aztán ez a hirtelen
szerzett ismerettömeg nem pótolhatja a sok évtizedes gyakorlatot, tapasztalatot" Senkit nem érdekel. A célt ugyanis elérték: a hű vazallusok megkapták a nekik joggal járó elismerésüket és a hatalmas birtokot. A földet pedig a közmunkára kényszerített addigi tulajdonosok fogják megművelni,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A privatizálandó állami földek új tulajdonosai jelentősen felverhetik a földbérleti díjakat, miután egy szerződéses kitétel lehetőséget ad az árak piacosítására. A mostani, hektáronként 24-25 ezer
forintos bérleti díjat 50-60 ezer forintra is növelhetik. A földeladásokat a Simicskáék által bérelt földekkel kezdik.
Mint arról anno beszámoltunk, a földeladást mindjárt azokkal a földekkel kezdi az állam, amelyeket a Simicska Lajoshoz köthető agrárcégek bérelnek hosszú távra.
Simicska – akárcsak más földtulajdonosok – évtizedekre elnyerte a földek használati jogát, 2051-ig vannak szerződései. A 2001-ben kötött szerződések ráadásul a piacinál lényegesen alacsonyabb, hektáronként 24-25 ezer forintos bérleti díjat állapítanak meg, miközben a piaci ár 50-60 ezer forint.
A nagy földrablás címmel rendeztek vitát péntek este a budapesti Auróra kulturális központban
Ángyán József, az Orbán-kormány korábbi vidékfejlesztési államtitkára, és Rodics Katalin egykori agrárminisztériumi szakértő, a Greenpeace programvezetője részvételével az állami földek eladásáról. Ángyán a beszélgetés során azt is levezette, hogy a most eladott föld hamarosan külföldi kézbe kerül.
Ángyán bevezetőjében a magyar földvagyonról beszélt. A mezőgazdasági terület (szántó, kert és gyep) 5,8 millió hektár. Ebből 4,5 millió hektár a szántó, élelmiszert ott lehet termelni. Az állam nagyjából 500 ezer hektárnyi mezőgazdasági területet birtokol, amiből 380 ezer hektárt most 3-4 hónap alatt eladnak. Fotó: Földi Imre />> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 05.Cikk forrása
A Kormány nem tulajdonosa az állami földeknek. A nemzeti vagyon
stratégiai része - a 10 millió magyar állampolgár közös tulajdona.
Nem adhatjuk el, mert szükségünk lesz rá! A tulajdonosok (a magyar
állampolgárok) hozzájárulása nélkül az állami földeket nem lehet
eladni, ha mégis megteszik, a megkötött szerződés érvénytelen! 1478 ÁLLAMPOLGÁR NYILATKOZATA NEM ADJUK A FÖLDÜNKET! Alulírott magyar állampolgárok, a magyar állami földek
tulajdonosaiként ezúton kinyilvánítjuk, hogy az állami földek
eladásához nem járulunk hozzá. Továbbá kinyilvánítjuk, hogy az
állami földek jelen kormány általi kezelését elfogadhatatlannak,
egyenesen nemzetellenes bűnnek tartjuk. Követeljük, hogy a 2011.
októbere óta zajló színlelt és törvényellenes ál pályázati rendszer
"nyerteseivel" megkötött szerződéseket semmisítsék meg, és az állami
földeket a 2012-ben közmegegyezéssel elfogadott Nemzeti
Vidékstratégia szerint a gazdákkal érdemi egyeztetésben kialakított,
tisztességes pályázati eljárás útján az NFA törvény birtokpolitikai
irányelvei szerint hasznosítsák! Magyarország, 2015. november 5.
Kiadó: Élőlánc Magyarországért>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Olyan állami termőföldeket is kiírt árverésekre a nemzeti földalapkezelő
szervezet (NFA), amelyek bérleti ideje 2091-ben jár le. Somogy megyében
a kéthelyi Hubertus Agráripari Bt. használ olyan állami területeket, amelyeket még 76 évig bérelhet. Ha e földeket most egy 16-40 év közötti fiatal gazda vásárolná meg, akkor is 92-116 éves lenne, mire a ma hatályos földhasználati szerződés lejárna, és a földeket birtokba vehetné. A Hubertus – amelyen ellen az NFA korábban pert is indított – nem most és nem is a közelmúltban, hanem jóval korábban, 1992-ben kapta meg 99 éves bérletbe az állami földeket 10 forintos éves hektáronkénti díjért.
A Somogy megyei Buzsákon, Lengyeltótiban és Marcaliban is meghirdetett nyilvános árverésekre a nemzeti földalapkezelő szervezet olyan állami földeket, amelyek haszonbérleti ideje 2091-ben jár le. A területeket a kéthelyi Hubertus Agráripari Bt. használja, amely a német Hubertus Agrarindustrielle GmbH&Co.KG többségi tulajdonában van. Az agrárszektor.hu>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Az új vadászati törvény - amelynek általános vitája már lezajlott az Országgyűlésben - egyes rendelkezései már 2016. január 1-jén hatályba lépnek; a törvény összes passzusa pedig 2017. március 1-jén, jelentette be a Földművelésügyi Minisztérium (FM) állami földekért felelős államtitkára.fotó: 123rfBitay
Márton Örs kiemelte: a törvényjavaslat általános vitája azt mutatta, hogy szakmai alapokon nyugvó, intakt jogszabály született. Fontos
újdonság az új törvényben a tájegységi vadgazdálkodási szemlélet előtérbe helyezése. A trófeagazdálkodásban a korábbi szemléletet állítják vissza, arra ösztönözve a vadászokat, hogy megfontoltan ejtsék el a vadat. A vadkár rendezése is új alapokra kerül, és leépítettek számos bürokratikus szabályt - emelte ki az államtitkár.Elmondása
Annak érdekében, hogy a gazdálkodók még az állami földterületekre kiírt árverés megkezdése előtt meggyőződhessenek hitelképességükről, az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (MFB) megbízásából a Budapest Bank Zrt. 2015. november 5-én hitelígérvények kiadását kezdi meg. Ehhez az igénylőnek a feltételeknek való megfelelésről szóló ügyfélnyilatkozatot kell benyújtania a Földhitel értékesítésébe bevont Budapest Bank fiókok egyikében.Kép: PP
Az MFB 150 milliárd forintos MFB-NHP Földhitel Hitelprogramjában az értékesítésre kijelölt állami földek megvásárlásához nyújt rendkívül kedvező kamatozással forrásokat a földműves őstermelők és egyéni vállalkozók részére. A Földhitel értékesítésébe bevont Budapest Bank fiókok november 5-én megkezdik a hitelprogram feltételeinek való megfelelésről szóló ügyfélnyilatkozatok átvételét és ezek alapján a hitelnyújtásra vonatkozó, személyre szóló hitelígérvények, vagyis feltételhez kötött, kötelező érvényű finanszírozási ajánlatok kiadását.>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
A hozzá hű földtulajdonosi réteget Orbán az állami földekből hizlalja fel. Tízmillió ember érdeke áll szemben pár tőkeerős földesúr érdekével. A frissen végzett nyakkendős földművesek hálózatai vihetik el az állami földek legjavát. A nagyhalak játszmájában Mészáros Lőrinc vihet sokat, a legnagyobb cápa viszont nem kaphat az állami vagyonból. Az állami földvagyonnak az oligarchákhoz játszásával bebetonozza a döbrögik uralmát és az elszegényedést vidéken a
kormány. A gazdákat pajzsként használják a kormányzati kommunikációban,
miközben csúnyán átverik őket.
közel négyszázezer hektár árverésre kerülő állami föld összességében akkora, mint Zala megye. Ezt a vagyont veri most dobra a kormány. Az árverések még idén lezajlanak. A kormány a kommunikációjában százezer gazdára hivatkozik, de a legzsírosabb állami földek megvásárlásához csak
a legerősebbeknek lesz elég mozgósítható pénze. A hírhedten botrányos>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez
Cikk megjelenésének dátuma: 2015. 11. 04.Cikk forrása
A gazdálkodók még az állami földterületekre kiírt árverés megkezdése előtt meggyőződhetnek hitelképességükről, ennek érdekében az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (MFB) megbízásából a Budapest Bank Zrt.
2015. november 5-én megkezdi a hitelígérvények kiadását – közölte az MFB szerdán az MTI-vel.
A hitelígérvény nem kötelező, ugyanakkor az MFB felhívja a gazdálkodók figyelmét, hogy aki a licitálás előtt meg akar győződni hitelképességéről,>> tovább a teljes cikk megtekintéséhez

matches: Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság