text:
1 V E R S E N Y T A N Á C S Vj/ /2010. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Henczi Károly vezérigazgató és V. I. (Budapest) által képviselt Quantum Invest Zrt. (székhely: Budapest, telephely: Budapest) ellen fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat miatt indított eljárásban - nyilvános tárgyaláson - meghozta az alábbi határozatot A Versenytanács megállapítja, hogy a Quantum Invest Zrt. a június 16. és szeptember 22. között a fogyasztói csoportokkal kapcsolatos, nyomtatott sajtóban megjelent reklámokkal fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatott. A Versenytanács a jelen határozat kézhezvételétıl számított 5 munkanap elteltével megtiltja a Quantum Invest Zrt. által szervezett fogyasztói csoportokkal kapcsolatos, a nyomtatott sajtóban szeptember 22. elıtt megjelentetett kereskedelmi kommunikációk alkalmazásával megvalósuló magatartás további folytatását. A Versenytanács kötelezi a Quantum Invest Zrt.-t Ft (Négymillió-hétszázezer forint) bírság megfizetésére, amelyet a határozat kézhezvételétıl számított 30 napon belül a Gazdasági Versenyhivatal számú bírságbevételi számla javára köteles megfizetni. A határozat felülvizsgálatát a kézhezvételtıl számított 30 napon belül a Fıvárosi Bíróságnak címzett, de a Versenytanácsnál benyújtható vagy ajánlott küldeményként postára adott keresettel lehet kérni. Indokolás 1. A Gazdasági Versenyhivatal annak vizsgálatára indított versenyfelügyeleti eljárást a Quantum Invest Zrt. ellen, hogy az eljárás alá vont megsértette-e a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) rendelkezéseit a fogyasztók részére a fogyasztói csoportok lényeges tulajdonságairól a kereskedelmi kommunikációiban adott tájékoztatásaival BUDAPEST, ALKOTMÁNY U. 5. TELEFON: FAX:
2 I. Az eljárás alá vont 2. A cégjegyzékbe 2008-ban bejegyzett eljárás alá vont cégjegyzék szerinti fıtevékenysége egyéb pénzügyi kiegészítı tevékenység. Biztosítási termékek közvetítésével foglalkozik, illetve pénzügyi ügynöki tevékenysége keretében a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének nyilvántartása szerint egyes pénzügyi szervezetek pénzügyi termékeit közvetíti. Az eljárás alá vont június 16-tól kezdte meg fogyasztói csoportok szervezésével kapcsolatos tevékenységét. II. A fogyasztói csoport 3. A fogyasztói csoport egy olyan önkéntes, ideiglenes vásárlási társulás, amely speciális elıtakarékossági formát kombinál részletre történı vásárlással, és amely szerencseelemet is tartalmaz, s amelyet azzal a céllal hoznak létre, hogy meghatározott áruk (ingó vagy ingatlan dolog) tulajdonjogát az adott csoport egyes tagjai a csoport segítségével megszerezzék. 4. A csoport tagjai vállalják, hogy meghatározott ideig meghatározott összeget fizetnek be havonta. A fogyasztói csoportokban való vásárlási forma ugyanakkor a hagyományos részletvásárlástól eltérı feltételeket teremt, így például az áruhoz jutás nem az elsı részlet megfizetésével egyidejőleg történik meg. A szervezı által rendszeresen megrendezett közgyőléseken megtartott sorsolásokon és/vagy elıtörlesztés vállalása következtében dıl el (ez utóbbi esetben annak alapján, hogy melyik tag vállalja a legtöbb még hátra lévı részlet esedékesség elıtti megfizetését), hogy a csoport résztvevıi közül az adott alkalommal kik jutnak hozzá a vásárlási joghoz (kiket illet meg a kedvezményezetti minıség), mely tagok számára nyílik meg a lehetısége annak, hogy megvásárolják a meghatározott ingóságot vagy ingatlant. A futamidı végén, az összes törlesztı részlet hiánytalan teljesítése esetén az a fogyasztó is hozzájuthat (adott esetben akár 5-20 év múlva) a vásárlási joghoz, akit a futamidı alatt nem sorsoltak ki, illetve akinek anyagi forrásai nem tették lehetıvé, hogy elıtörlesztést vállaljon (azon fogyasztók esetében, akik a futamidı legelején jutnak a vásárlási joghoz, az elıtakarékossági jelleg háttérbe szorul). 5. A fogyasztói csoportok mőködésének lényeges tulajdonsága a szerencseelem, amely nemcsak a sorsolással, hanem az elıtörlesztés vállalásának lehetıségével összefüggésben is megmutatkozik, mivel a csoporttag elıtt nem ismert és általa nem befolyásolható a többi csoporttag elıtörlesztés-vállalási hajlandósága, nem tudható elıre, hogy a vásárlói joghoz jutáshoz hány havi törlesztırészlet felajánlása szükséges. Az elıtörlesztés-vállalás lehetısége tehát olyan helyzetbe hozza a csoporttagokat egymással szemben, hogy kedvezményezettként történı mielıbbi kiválasztásuk érdekében versenyezniük kell, ami a kevésbé fizetıképes csoporttag elıre nem ismert, kiszámíthatatlan hátrasorolásával járhat. 2. oldal GVH VERSENYTANÁCS
3 Kiemelendı, hogy ha a fogyasztó magasabb szerzıdéses értéket köt ki (az általa megszerezni tervezett dolog vételárát több millió forintban határozza meg), akkor több szerzıdéses pozícióval (több tagsággal, szerzıdéssel) kell rendelkeznie, s így az általa kívánt összeghez csak akkor juthat hozzá, ha mindegyik szerzıdéses pozícióra egyszerre sorsolják ki, vagy mindegyik csoportban ı ajánlja fel a legnagyobb törlesztırészletet. A fentiek egyben azt is eredményezik, hogy a fogyasztó bizonytalanságban van abban a vonatkozásban, hogy mikor jut a vásárlási joghoz, s ezáltal a fogyasztói csoportba történı belépéskor megszerezni kívánt áruhoz. 6. A fogyasztói csoportok szervezését, mőködését külön speciális jogszabály nem szabályozza. A fogyasztóvédelemrıl szóló évi CLV. törvény 55. -ának i) pontjában kapott felhatalmazás alapján 2001-ben elfogadásra került a fogyasztói csoportok szervezésére és mőködésére vonatkozó részletes szabályokról szóló 186/2001. (X. 11.) Korm. rendelet, amely január 1-jén lépett volna hatályba. Ezt az idıpontot a 325/2001. (XII. 29.) Korm. rendelet január 1-jére, a 269/2002. (XII. 20.) Korm. rendelet július 1-jére módosította, majd a 205/2004. (VI. 30.) Korm. rendelet a 186/2001. (X. 11.) Korm. rendeletet hatályon kívül helyezte. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletérıl szóló évi CXXIV. törvény 3. -ának a fogyasztóvédelemrıl szóló évi CLV. törvény módosításáról szóló évi XVI. törvény által beiktatott k) pontja értelmében a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének hatásköre kiterjedt a fogyasztói csoportokról szóló külön jogszabály hatálya alá tartozó szervezetek, személyek és tevékenységek felügyeletére, azonban a törvény által hivatkozott külön jogszabály nem került elfogadásra. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletérıl szóló évi CXXXV. törvény már nem tér ki a fogyasztói csoportok intézményére. 7. A fogyasztói csoportok szervezıivel történı kapcsolatfelvétel kezdeményezése reklámokon, ügynöki hálózaton keresztül valósul meg. A fogyasztói csoportok szervezését az elmúlt években jellemzıen széleskörő és intenzív reklámozás kísérte. A nyomtatott sajtóban a reklámok reklámújságokban, nagyobb példányszámú ingyenes vagy jellemzıen szórakoztató napilapokban, körzeti magazinokban jelentek meg, olyanokban, ahol számos termék és szolgáltatás apróhirdetése mellett hitelközvetítık vagy más pénzügyi termékek hirdetései is megtalálhatóak. A termék (vásárlási jog megszerzése fogyasztói csoport tagjaként) célcsoportja elsıdlegesen az a fogyasztói réteg, amely valamilyen objektív oknál fogva nem tud banki hitelt vagy egyéb pénzügyi terméket igénybe venni, a Bar-listások, akinek a jövedelmi szerkezete nem teszi lehetıvé, hogy a bankok által kért feltételeknek megfeleljenek (nyugdíjasok, alacsony jövedelemmel bejelentett egyéni vállalkozók stb.), nem rendelkeznek a hitelfelvételhez szükséges önerıvel, nem rendelkeznek a jelzáloghitel felvételéhez szükséges terhelhetı ingatlannal, nem tudnak kezest, adóstársat állítani stb. (erre mutatnak rá maguk a reklámok is: Nem hitelképes?, Bar-listásoknak és nyugdíjasoknak is! ). 8. Az elmúlt években a Gazdasági Versenyhivatal több eljárást folytatott fogyasztói csoportokat szervezı vállalkozásokkal szemben, megállapítva, hogy a vállalkozások a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást tanúsítottak (Vj-1/2005., Vj-149/2005., Vj- 150/2005., Vj-183/2005., Vj-207/2005., Vj-163/2007., Vj-115/2008., Vj-111/2009., Vj- 3. oldal GVH VERSENYTANÁCS
4 132/2009., Vj-13/2010., Vj-18/2010., Vj-28/2010., Vj-45/2010.). A Versenytanács határozataival szemben benyújtott kereseteket a bíróságok elutasították. III. Az eljárás alá vont által szervezett fogyasztói csoportok 9. Az eljárás alá vont június 16-én kezdte meg nyolc fogyasztói csoport szervezését, amelyek futamideje 1-20 év. 10. A fogyasztói csoportok kapcsán figyelemmel az alkalmazott Részvételi Szabályzatban foglaltakra kiemelendı, hogy az eljárás alá vont mint szervezı kötelezi magát arra, hogy a szerzıdés tárgyának eladója, valamint a megbízó között létrejövı adásvételi szerzıdés megkötését elısegíti oly módon, hogy az arra vonatkozó szerzıdés megköthetı legyen és a megbízó a dolog tulajdonjogát a megbízási szerzıdésben meghatározott számú részlet megfizetése mellett megszerezhesse, a megbízás tárgya a szerzıdés tárgyát képezı dolog részletfizetéses megszerzésének elısegítése fogyasztói csoportok szervezése útján, a megszerzendı dologhoz tartozó vásárlói jog sorsolása, illetve az elıtörlesztés vállalása elbíráláson történik, mely a jelenlevık számára tekintet nélkül megtartható (az eljárás alá vont nyilatkozata szerint nem alkalmaz sorsolást). A szervezı határozza meg, hogy hány vásárlói jog átadására nyílik lehetıség az adott elbíráláson. Amennyiben a közös alap összege csak egy vásárlói jog átadását teszi lehetıvé, az eljárás alá vont dönti el, hogy az elıbbiek közül mely módon történik a vásárlói jog átadása. Elbírálást minimum három havonta kell tartani, melynek összehívásáról az eljárás alá vont gondoskodik. Az elbíráláson azon tagok vehetnek részt, akik valamennyi esedékes fizetési kötelezettségüknek eleget tettek és azt igazolni tudják, az elıtörlesztés vállalása a törlesztırészletek esedékesség elıtt történı befizetésére vonatkozó felajánlás, melynek alapján az elıtörlesztés-vállalási eljárás során az lesz a nyertes, aki az adott havi közgyőlésen a legtöbb aktuális havi részlet esedékesség elıtti befizetését ígéri és teljesíti. A nyertes elıtörlesztés-vállalás összege a csoport közös alapjának nagyságát növeli. A nyertes elıtörlesztés-vállalás hónapjainak beszámítása a csoportmőködés befejezésének idıpontjától történik, azaz a nyertes megbízó törlesztési idıtartama az elıtörlesztés-vállalás mértékével megrövidül, a szervezı a befizetett díjelılegekbıl a csoport részére elkülönített pénzügyi alapot képez. A Részvételi Szabályzat szerint a regisztrációs díj és a megbízási díj nem része a közös alapnak, a megbízási szerzıdés megkötésekor a tag köteles a regisztrációs díjat befizetni, a tagokat havonta az alábbi fizetési kötelezettségek terhelik: o havi alaprészlet, mely a szerzıdés szerinti összeg elosztva a csoport mőködési hónapjainak számával, o megbízási díj, mely a Részvételi Szabályzat értelmében a szerzıdésben meghatározott, ÁFA-val növelt megbízási díj, ugyancsak a csoport mőködési hónap számával elosztva. A megbízási díj az elnyerést követıen a havi részletfizetések idıpontjában a részletek arányában esedékes, mely az eljárás alá vontat akkor is megilleti, ha a tag egyszerre több havi részletet is kifizet (az eljárás alá vont nyilatkozata szerint a havi részletet nem terheli semmilyen plusz költség, megbízási díj, azzal, hogy elıadása szerint a fogyasztó a vásárlási jog elnyerését követı idıszakban fizet megbízási díjat), 4. oldal GVH VERSENYTANÁCS
5 a tag köteles az eljárás alá vont által törlesztı részlet -nek nevezett havi fizetési kötelezettségeket teljesíteni akkor is, ha a szerzıdés tárgyát képezı dolgot megszerzi a fizetési kötelezettségek teljesítése (a futamidı vége) elıtt, a tagot a szerzıdés keltétıl számított 30 napon belül indokolás nélküli elállási jog illeti meg, melyet a szervezı székhelyére elküldött írásbeli nyilatkozattal gyakorolhat. Az elállás a szerzıdést felbontja, és a szervezı részére teljesített egyszeri regisztrációs díj Ft-on felüli részét a szervezı vagy megbízottja a megbízónak 90 napon belül visszatéríti. Amennyiben a megbízó a soron következı elbíráláson részt vett, úgy számára a 30 napos elállási idı a következı elbírálás napjáig lerövidül, a megbízó a szerzıdést rendes felmondással is felmondhatja. Ebben az esetben a szervezı dönthet úgy, hogy a befizetett havi alaprészletek összegét a szerzıdésben meghatározott idıtartam lejártát megelızıen visszafizeti, mely visszafizetés azonban csak a szervezı saját pénzeszközei terhére történhet, és mely idı elıtti visszafizetés a szervezı részérıl csupán lehetıség és nem kötelezettség, a szervezı a kedvezményezettként még kiválasztásra nem került taggal szemben a szerzıdést azonnali hatállyal felmondhatja, amennyiben a tag a szerzıdésben foglalt rendelkezéseket megszegi, különösen, ha kettınél több havi részletfizetési kötelezettségének határidıben nem tesz eleget. A szerzıdés azonnali hatállyal történı felmondása esetén a megbízóval való elszámolásra a felmondástól függetlenül a szerzıdésben rögzített idıtartam végén kerül sor, a szervezı azonban jogosult visszafizetési lehetıségével élni. A szerzıdés felmondásának idıpontjáig befizetett havi részletek a megbízó részére kamatmentesen a szerzıdésben meghatározott idıtartam végén kerülnek visszafizetésre. A regisztrációs díj nem kerül visszatérítésre. 11. Az eljárás alá vont augusztus 4-i (2010. augusztus 19-én kiegészített) adatszolgáltatása szerint az általa június 16. óta szervezett nyolc fogyasztói csoport kapcsán 122 tag volt, a tagok által befizetett regisztrációs díjak és a közös alap összegébıl a közös alap összege kb. 10%-ot, a tagok által befizetett regisztrációs díjak összege mintegy 90%- ot tett ki, 2 esetben került sor vásárlói jog elnyerésére, 9 tag mondta fel a szerzıdést (a felmondásokkal érintett fogyasztói csoportok esetén a tagok 6,06, 11,36 és 11,76%-a) 50 fı nem teljesítette havidíj fizetési kötelezettségét [a hat érintett (102., 103., 104., 105., 110. és 115. jelő) fogyasztói csoport esetén a tagok 33,33-70,59%-a, azzal, hogy a két nem érintett fogyasztói csoport közül az egyik esetében egy tag (101. jelő csoport), a másik esetében egy tag sem volt az adott idıszakban (120. jelő csoport)]. 12. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének PJ-I-112/2010. számú határozatából ismert, hogy szeptember 14-én összesen kb. 200 csoporttag és 250 szerzıdés alkotta az eljárás alá vont által szervezett és mőködtetett csoportokat. IV. A vizsgált kereskedelmi gyakorlat 13. Az eljárás alá vont a fogyasztói csoportokat szervezı, kezelı, népszerősítı tevékenységgel kapcsolatban június 16-tól reklámokat jelentet meg a nyomtatott sajtóban, így az országos terjesztéső Blikk, Bors és Nemzeti Sport, valamint a Budapesten és más városokban elérhetı Metropol címő napilapokban. 5. oldal GVH VERSENYTANÁCS
6 14. Az eljárás alá vont nyomtatott sajtóban közzétett, a Versenytanács elıtt ismert reklámjai egyebek között az alábbiakat tartalmazták: PÉNZT SZERETNE? HÍVJON MINKET! Kamatmentesen és kezelési költség nélkül, csak nálunk! Ft-tól akár több millióig! 1 évtıl akár 20 évig! Pl.: Ft akár Ft/hó-tól Vásárlói csoport mindenkinek! PÉNZT SZERETNE? HÍVJON MINKET! Kamatmentesen és kezelési költség nélkül, csak nálunk! 1 évtıl akár 20 évig! Pl.: Ft akár Ft/hó-tól Vásárlói csoport mindenkinek! PÉNZT SZERETNE? HÍVJON MINKET! Mi mindenkinek tudunk pénzt adni! Akár kamatmentesen és kezelési költség nélkül, csak nálunk! 1 évtıl akár 20 évig! Pl.: Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól Hitelközvetítés és vásárlói csoport szervezése! A tájékoztatás nem teljes körő. A pénzhez jutásnak feltételei vannak évtıl akár 20 évig! Pl.: Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól PÉNÜGYI GONDJA VAN? MEGOLDJUK! Hitelközvetítés és vásárlói csoport szervezése! A tájékoztatás nem teljes körő. A pénzhez jutásnak feltételei vannak PÉNZ! PÉNZ! PÉNZ! Fix törlesztés, akár költségek nélkül is! BAR listásoknak is! Pl.: Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól Ft akár Ft/hó-tól 1 évtıl akár 20 évig! Az elsı 3 havi törlesztı részletet most mi fizetjük Ön helyett! A részletekért hívja üzletkötıinket! Hitelközvetítés és vásárlói csoport szervezése! A tájékoztatás nem teljes körő. A pénzhez jutásnak feltételei vannak. 15. A fogyasztói csoportok szervezése kapcsán intenzív kommunikációs tevékenységet kifejtı eljárás alá vont kereskedelmi gyakorlatában kiemelt szerepe van a nyomtatott sajtóban megjelentetett, a különbözı újságokban közel azonos tartalommal bíró, több változatban alkalmazott reklámoknak. A Versenytanács rendelkezésére álló, az eljárás alá vont és az érintett kiadók által szolgáltatott adatokból megállapíthatóan az eljárás alá vont a Blikk címő napilapban 2010 júniusában 2 alkalommal, 6. oldal GVH VERSENYTANÁCS
7 a Helyi Téma címő hetilap Pest megye észak-keleti és dél-nyugati, valamint érdi kiadásaiban 2010 júliusában 1-1 alkalommal, a Metropol címő napilapban 2010 júniusában 3, júliusában 5, augusztusában 6 alkalommal, a Bors címő napilapban o 2010 júniusában 6, júliusában 9, augusztusában 2 alkalommal, o 2010 szeptemberében (szeptember 17. után) 3 alkalommal jelentetett meg reklámokat. V. Az eljárás alá vont elıadása 16. Az eljárás alá vont elıadta, a hitelképes ügyfelek részére hitelközvetítési szolgáltatás nyújtására, illetıleg alkuszi tevékenység folytatására is jogosult. A 2008-as pénzügyi válságot követıen a kereslet csökkent a befektetési termékek iránt, illetıleg a bankok hitelezési tevékenysége is visszaszorult. Ezt követıen vette fel a fogyasztói csoportok szervezését a termékkínálatába. Az eljárás alá vont ugyanakkor nem fogyasztói csoportok szervezésére jött létre, esetében csak egy a kínált lehetıségek közül a fogyasztói csoportok nyújtotta szolgáltatás, az általa mőködtetett fogyasztói csoport rendszert azok részére ajánlja, akiknek nincs más lehetıségük pénzhez jutni, a többi vásárlói csoport szervezı vállalkozással ellentétben egyedülálló módon a havi részletet nem terheli semmilyen plusz költség (megbízási díj), így a befizetések az ügyfél szempontjából nézve az elsı idıszakban elıtakarékosságnak minısülhetnek. Ebben az esetben ugyanis nem fordulhat elı, hogy egy ügyfél, aki a futamidı végén kerül kifizetésre, abba a helyzetbe kerüljön, hogy többet fizetett be, mint amennyit visszakap, a regisztrációs díjat az ügyfelek az eljárás alá vont költségeinek finanszírozásán túlmenıen arra fizetik, hogy esélyük legyen megkapni az igényelt összeget a futamidı végét megelızıen, a reklám lényege az, hogy a célcsoportot valamilyen termék, szolgáltatás megvásárlására rábírja és annak elınyös jellemzıit hangsúlyozva keresletet próbáljon teremteni iránta, továbbá az, hogy elérje, az adott terméket preferálják a konkurenciával szemben. Egy hirdetés nem lehet teljes körő, elsıdleges célja a figyelemfelkeltés, hirdetéseiben szerepelteti, hogy a tájékoztatás nem teljes körő, illetıleg feltételei vannak a pénzhez jutásnak, ha a reklám észlelését követıen a fogyasztó felkeresi eljárás alá vontat, akkor szóbeli tájékoztatást kap, több találkozóra kerül sor, amelyek során részletes információkhoz jut, illetıleg maga a megkötendı szerzıdés is részletesen ismerteti a konstrukciót, valamint egy külön nyilatkozatot is alkalmaz egyes lényeges kérdések fogyasztók figyelmébe történı ajánlása érdekében. Az alkalmazott iratokat egyébiránt a fogyasztók a szerzıdéskötés elıtt elvihetik, azokkal összefüggésben konzultálhatnak vagy tanácsot kérhetnek mástól is, a hivatkozott külön nyilatkozat a Részvételi Szabályzat mellett, annak egy mellékleteként kerül alkalmazásra, s külön alá kell írni. Ebben az apró betős részek kerülnek kiemelésre, így az, hogy nem hitelnyújtás történik, illetıleg a pénzhez jutás idıpontja elıre nem meghatározható, 7. oldal GVH VERSENYTANÁCS
8 felajánlja partnerségét egy olyan reklám kidolgozására vonatkozóan, amely megfelel a Gazdasági Versenyhivatal elvárásainak is, az általa alkalmazott reklámok vonatkozásában módosításokat eszközölt, azzal, hogy inkább csak formai változtatásokra került sor, kevésbé tartalmiak voltak a módosítások. A reklámokon egyébként is változtatni kell a reklámok hatékonysága érdekében. Abban egyébiránt nem történt változtatás, hogy a reklámok forrást kínálnak a fogyasztók számára, a jövıben nem kíván fogyasztói csoportokba történı belépési lehetıséget reklámozni, a hiteleket fogja hirdetni, mindazonáltal ha egy ıt felkeresı fogyasztó mégis fogyasztói csoportba szeretne belépni, akkor erre módja lesz, a fogyasztói csoportok szervezésének megindulását követıen nem telt el egy hónap, s a Gazdasági Versenyhivatal elindított vele szemben egy eljárást, miközben nem ismert elıtte, hogy panasz fogalmazódott volna meg tevékenységével összefüggésben, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete PJ-I-112/2010. számú határozatával megszüntette vele szemben a lefolytatott piacfelügyeleti eljárást. A vizsgálatot a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete fogyasztóvédelmi oldalról közelítette meg, munkatársai egy, az eljárás alá vont által közzétett hirdetésre érkeztek próbavásárlás céljából és személyesen tájékozódtak eljárás alá vont egyik üzletkötıjénél, a bírságolás nem vezet eredményre a fogyasztói csoportokat szervezı vállalkozások hirdetési gyakorlatát illetıen, abban változás nem történt, az esetleges bírság kapcsán figyelembe veendı, hogy o a fogyasztói csoportok szervezésével kapcsolatos tevékenységét június 16-án kezdte meg, az nem a fı tevékenysége, o kész tanulmányozni a Gazdasági Versenyhivatal által a korábban hasonló tárgyban lefolytatott eljárásokban meghozott határozatokban nem kifogásolt reklámokat, s ennek megfelelıen módosítani hirdetési tevékenységét. Az eljárás alá vont az eljárás során kifogásolta a Versenytanács elıtt történı személyes megjelenés lehetıségének hiányát. VI. Jogi háttér 17. Az Fttv. 1. -ának (1) bekezdése értelmében az Fttv. állapítja meg az áruhoz kapcsolódó, a kereskedelmi ügylet lebonyolítását megelızıen, annak során és azt követıen a fogyasztóval szemben alkalmazott kereskedelmi gyakorlatokra, valamint az ilyen kereskedelmi gyakorlat tekintetében alkalmazott magatartási kódexekre vonatkozó követelményeket, és az azok megsértésével szembeni eljárás szabályait. Ugyanezen cikk (2) bekezdése szerint a törvény hatálya arra a kereskedelmi gyakorlatra terjed ki, amely a Magyar Köztársaság területén valósul meg, továbbá arra is, amely a Magyar Köztársaság területén bárkit fogyasztóként érint. Az Fttv. 2. -ának a) pontja szerint fogyasztó az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül esı célok érdekében eljáró természetes személy, c) pontja rögzíti, a törvény alkalmazásában áru minden birtokba vehetı forgalomképes ingó dolog - ideértve a pénzt, az értékpapírt és a pénzügyi eszközt, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti erıket - (a továbbiakban együtt: termék), az ingatlan, a szolgáltatás, továbbá a vagyoni értékő jog, 8. oldal GVH VERSENYTANÁCS
9 d) pontja értelmében a kereskedelmi gyakorlat a vállalkozásnak, illetve a vállalkozás érdekében vagy javára eljáró személynek az áru fogyasztók részére történı értékesítésével, szolgáltatásával vagy eladásösztönzésével közvetlen kapcsolatban álló magatartása, tevékenysége, mulasztása, reklámja, marketingtevékenységek vagy egyéb kereskedelmi kommunikációja, h) pontja alapján az ügyleti döntés a fogyasztó arra vonatkozó döntése, hogy kössön-e, illetve hogyan és milyen feltételek mellett kössön szerzıdést, továbbá hogy gyakorolja-e valamely jogát az áruval kapcsolatban. Az Fttv. 3. -ának (1) bekezdése alapján tilos a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat. A (3) bekezdés alapján a (2) bekezdés értelmében tisztességtelen különösen az a kereskedelmi gyakorlat, amely megtévesztı (6. és 7. ) vagy agresszív (8. ). Az Fttv. 4. -ának (1) bekezdése értelmében a kereskedelmi gyakorlat megítélése során az olyan fogyasztó magatartását kell alapul venni, aki ésszerően tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel jár el, figyelembe véve az adott kereskedelmi gyakorlat, illetve áru nyelvi, kulturális és szociális vonatkozásait is. Ha a kereskedelmi gyakorlat a fogyasztók egy meghatározott csoportjára irányul, az adott csoport tagjaira általánosan jellemzı magatartást kell figyelembe venni. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése szerint ha a kereskedelmi gyakorlat csak a fogyasztóknak egy, az adott gyakorlat vagy az annak alapjául szolgáló áru vonatkozásában koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatkozásuk miatt különösen kiszolgáltatott, egyértelmően azonosítható csoportja magatartásának torzítására alkalmas, és ez a kereskedelmi gyakorlat megvalósítója által ésszerően elıre látható, a gyakorlatot az érintett csoport tagjaira általánosan jellemzı magatartás szempontjából kell értékelni. Az Fttv. 6. -ának (1) bekezdése szerint megtévesztı az a kereskedelmi gyakorlat, amely valótlan információt tartalmaz, vagy valós tényt figyelemmel megjelenésének valamennyi körülményére olyan módon jelenít meg, hogy megtéveszti vagy alkalmas arra, hogy megtévessze a fogyasztót az alábbiak közül egy vagy több tényezı tekintetében és ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas: a) az áru létezése, természete, figyelembe véve a termék megnevezésére vonatkozó jogszabályi elıírásokat is, b) az áru lényeges jellemzıi, így különösen ba) kivitelezése, összetétele, mőszaki jellemzıi, tartozékai, bb) mennyisége, bc) származási helye, eredete, bd) elıállításának vagy szolgáltatásának módja és idıpontja, be) beszerezhetısége, szállítása, bf) alkalmazása, a használatához, fenntartásához szükséges ismeretek, bg) az adott célra való alkalmassága, a használatától várható eredmények, elınyei, bh) veszélyessége, kockázatai, bi) környezeti hatásai, bj) az egészségre gyakorolt hatása, vagy bk) tesztelése, ellenırzöttsége vagy annak eredménye, c) az áru ára, illetve díja, az ár, illetve díj megállapításának módja, különleges árkedvezmény vagy árelıny megléte. Az Fttv. 9. -ának (1) bekezdése értelmében a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértéséért felel az a vállalkozás, amelynek a kereskedelmi gyakorlattal érintett áru értékesítése, eladásának ösztönzése közvetlenül érdekében áll. A (2) bekezdés alapján az (1) bekezdés szerinti vállalkozás felel akkor is, ha a kereskedelmi gyakorlatot szerzıdés alapján más személy valósítja meg a vállalkozás érdekében vagy javára. A (3) bekezdés szerint a (2) bekezdéstıl eltérıen, a kereskedelmi kommunikáció megjelenítési módjával összefüggı okból eredı jogsértésért az is felel, aki a kereskedelmi kommunikációt az arra alkalmas eszközök segítségével megismerhetıvé teszi, valamint aki önálló gazdasági tevékenysége körében a kereskedelmi kommunikációt megalkotja vagy ezzel összefüggésben 9. oldal GVH VERSENYTANÁCS
10 egyéb szolgáltatást nyújt, kivéve, ha a jogsértés az (1) bekezdés szerinti vállalkozás utasításának végrehajtásából ered. Az ilyen jogsértı kereskedelmi gyakorlattal okozott kárért e személyek az (1) bekezdés szerinti vállalkozással egyetemlegesen felelnek. Az Fttv a alapján a vállalkozás az eljáró hatóság felhívására a kereskedelmi gyakorlat részét képezı tényállítás valóságát igazolni köteles. Ha a vállalkozás nem tesz eleget ennek a kötelezettségnek, úgy kell tekinteni, hogy a tényállítás nem felelt meg a valóságnak. Erre a vállalkozást a hatóság felhívásában figyelmeztetni kell. 18. Az Fttv ának c) pontja alapján a Gazdasági Versenyhivatal a kereskedelmi gyakorlat tisztességtelenségének megállapítására irányuló versenyfelügyeleti eljárásában a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvénynek (a továbbiakban: Tpvt.) rendelkezéseit alkalmazza, az Fttv.-ben meghatározott eltérésekkel. A Tpvt a (1) bekezdésének d) és f) pontja alapján az eljáró versenytanács határozatában d) megállapíthatja a magatartás törvénybe ütközését, f) megtilthatja a törvény rendelkezéseibe ütközı magatartás további folytatását. Az eljáró versenytanács a Tpvt ának (1) bekezdése értelmében bírságot szabhat ki azzal szemben, aki a Tpvt., illetve az Fttv. rendelkezéseit megsérti. A bírság összege legfeljebb a vállalkozás, illetve annak - a határozatban azonosított - vállalkozáscsoportnak a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelızı üzleti évben elért nettó árbevételének tíz százaléka lehet, amelynek a bírsággal sújtott vállalkozás a tagja. A (2) bekezdés szerint ha az (1) bekezdés szerinti vállalkozásoknak, illetve vállalkozáscsoportnak a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelızı üzleti évben elért nettó árbevételérıl nem áll rendelkezésre hitelesnek tekinthetı információ, a bírság maximumának meghatározásakor az utolsó hitelesen lezárt üzleti év árbevétele az irányadó. A (3) bekezdés rögzíti, hogy a bírság összegét az eset összes körülményeire - így különösen a jogsérelem súlyára, a jogsértı állapot idıtartamára, a jogsértéssel elért elınyre, a jogsértı felek piaci helyzetére, a magatartás felróhatóságára, az eljárást segítı együttmőködı magatartására, a törvénybe ütközı magatartás ismételt tanúsítására - tekintettel kell meghatározni. A jogsérelem súlyát különösen a gazdasági verseny veszélyeztetettségének foka, a fogyasztók, üzletfelek érdekei sérelmének köre, kiterjedtsége alapozhatja meg. VII. A Versenytanács döntése 19. A Gazdasági Versenyhivatal által a fogyasztói csoportokat szervezı, mőködtetı vállalkozásokkal szemben korábban lefolyatott eljárásokban (lásd a 8. pontot) megszületett határozatok bírósági felülvizsgálata során hozott ítéletekben a bíróságok világos, egyértelmő megállapításokat tettek a fogyasztói csoportokat szervezı, kezelı vállalkozások kereskedelmi kommunikációival összefüggésben (a Vj-1/2005. számú ügy kapcsán lásd a Fıvárosi Bíróság 7.K /2005/5. számú és a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /2006/7. számú ítéletét; a Vj-149/2005. számú ügy kapcsán lásd a Fıvárosi Bíróság 7.K /2006/7. számú ítéletét; a Vj-150/2005. számú ügy kapcsán lásd a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /2006/6. számú ítéletét; a Vj-183/2005. számú ügy kapcsán lásd a Fıvárosi Bíróság 7.K /2006/9. számú és a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /228. számú ítéletét; a Vj-207/2005. számú ügy kapcsán lásd a Fıvárosi Bíróság 11.K /2006/10. számú és a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /2007/6. számú ítéletét; a Vj-163/2007. számú ügy kapcsán 10. oldal GVH VERSENYTANÁCS
11 lásd a Fıvárosi Bíróság 2.K /2008/7. számú és a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /2009/5. számú ítéletét). Az ítéletekben foglaltak alapján a Versenytanács az alábbiakat emeli ki: a jogi szabályozás azt a kötelezettséget rója a vállalkozásokra, hogy az adott szolgáltatás kereskedelmi kommunikációja igaz, pontos és valóságos legyen, valós képet adjon a szolgáltatásról. Jogilag tilalmazott, hogy a kereskedelmi kommunikáció (így pl. a reklám) akár a termék egésze, akár lényeges tulajdonsága kapcsán olyan hamis képet adjon a fogyasztó számára, amely ıt megtévesztheti, ha a vállalkozás reklámjában bármiféle tényközlésbe belebocsátkozik, akkor annak a fogyasztói döntést megalapozó lényeges információkat valósághő módon kell tartalmaznia. Ilyenkor elsıdlegesen a vállalkozásé a felelısség, hogy a reklám terjedelmi korlátai között meghatározza a tájékozott fogyasztói döntés meghozatalához elengedhetetlenül szükséges minimális információk körét. A reklámot alkalmazó vállalkozásnak mindig elıl kell járnia a fogyasztók tisztességes tájékoztatásában. Kétségtelenül a fogyasztótól is elvárható, hogy döntése során haszon-maximalizálásra törekedjék, vagyis mindig a számára lehetı legkedvezıbb megoldást válassza, és hogy ennek érdekében ésszerő mértékő információkeresést folytasson, ugyanakkor ez nem jelentheti a tájékozódás kötelezettségének parttalan áthárítását a fogyasztóra, minden olyan reklámmal szemben, amely bármi módon a pénzhez jutás ígéretével kecsegtet, egy magasabb elvárhatósági szint fogalmazódik meg a reklámozott szolgáltatás bizalmi jellege miatt. Ezen esetekben a hitelesség, a pontosság kiemelkedı szerepet kap, a joggyakorlat által megkövetelt teljes körő tájékoztatást nyújtó reklám fogalma a reklámozott szolgáltatás lényeges (különösen a fogyasztók számára más hasonló szolgáltatásokhoz vagy szolgáltatáshoz képest elınytelen) tulajdonságainak megjelenítésére vonatkozik, azzal, hogy a kereskedelmi kommunikáció kapcsán figyelemmel kell lenni a szolgáltatás igénybevételéhez szükséges azon feltételek ismertetésére, amelyek elengedhetetlenül szükségesek a reklámokban közzétettek megfelelı értelmezéséhez, a reklámok címzettjei az átlagos fogyasztótól eltérı hátrányosabb helyzetüknél fogva a hitelintézetek banki szolgáltatásából nem részesülı, abból kirekesztett rászoruló fogyasztók (BAR-listások, nyugdíjasok stb.), akik az átlagosnál jóval kiszolgáltatottabb helyzetben vannak, hiszen az átlagfogyasztókhoz képest nehezebben vagy nem is jutnak hitelhez, így különösen érzékenyen reagálnak a hitelezéssel kapcsolatos lehetıségeket felvázoló reklámokra. Az ezen rászoruló fogyasztói kört érintı tájékoztatástól alapvetıen elvárható követelmény a teljes körő, valamint a szolgáltatás értelmezéséhez elengedhetetlen adatok közlése, a fogyasztói csoportok kapcsán lényeges körülménynek minısül o az, hogy az adott szolgáltatás nyújtására belsı hitelezéssel (a tagok befizetéseibıl) kerül sor, amely tovább növeli a fogyasztói várakozások teljesülésének bizonytalanságát, mivel a teljesítés jelentıs részben azon fogyasztók jövıbeni, több éven (akár 20 éven) át tartó rendszeres teljesítésétıl függ, akik fizetıképességét/fizetıkészségét a bankok korábban már kétségesnek ítélték, s akik anyagi helyzete ezt követıen valószínősíthetıen nem javult, o a szerencseelem léte, o az a körülmény, hogy a fogyasztó nem a szerzıdéskötéskor, hanem késıbb, akár évek múltán juthat a vásárlási joghoz, s azáltal a megszerezni kívánt dologhoz, 11. oldal GVH VERSENYTANÁCS
12 a fogyasztói csoportokkal kapcsolatos reklámoknak a sajátos vásárlási társulás lényeges elemeire, sajátosságaira ki kell terjednie, hiszen a reklám akkor felel meg a hiteles és pontos tájékoztatásnak, ha abból megismerhetı a konstrukció egyedisége, az elıtakarékossági jelleget kiemelve és a fogyasztói igény jövıbeni, de elıre meg nem határozott idıben történı kielégítését is hangsúlyozva kell a figyelemfelkeltı tájékoztatást közzétenni, így jogsértést eredményez a szolgáltatás részleteit ismertetı kereskedelmi kommunikáció esetében, ha a kereskedelmi kommunikáció nem utal a szerencseelemre, valamint arra, hogy a fogyasztó akár több év (akár 20 év) után juthat a kívánt termékhez, jogsértı, ha a reklámban felvázolt tevékenység a használt szavak és kifejezések hétköznapi életben elfogadott jelentése alapján egy lényeges tulajdonságaiban eltérı szolgáltatással, a hitelnyújtással azonosítható, a reklám jogsértı jellegét nem szünteti meg, hogy abban közzétételre kerülnek olyan kitételek, mint például Nem kap hitelt?, Nehezen teljesíthetı banki feltételek, Van más megoldás, mivel a fogyasztó a reklám egésze alapján arról gyızıdhetett meg, hogy a kívánt pénzösszeghez azonnal hozzájuthat, a fogyasztói csoportokat szervezı, valamint mőködtetı tevékenység népszerősítése során kiemelkedı szerepe van a fogyasztók megfelelı tájékoztatásának, a fogyasztói csoportok tevékenységét jelentısen befolyásoló tényezı a reklámozás, nem megalapozott az a védekezés, hogy a reklámot a teljes tájékoztatási folyamat részeként kell vizsgálni, a kapcsolatfelvételt követıen a fogyasztók, ügyfelek teljes körő tájékoztatást kapnak, mivel o nemcsak a teljes információs folyamat végeredményének, hanem annak minden elemének, és különösen a reklámnak is korrektnek kell lennie, o a reklám közzétételével megvalósult a jogsértés, o a reklám célja nem csupán információátadás, hanem ezen túlmenıen egy adott termék igénybevételére vonatkozó vásárlási hajlandóság növelése, vagyis a fogyasztónak a még meg nem lévı konkrét szerzıdési akaratának kialakítása, o a reklám megtévesztı jellegét attól függetlenül kell vizsgálni, hogy az azt közzétevı vállalkozás más jogszabály [pl. a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérıl szóló évi IV. törvény ának (3) bekezdése, illetve 205/B. -ának (2) bekezdése] alapján egyébként milyen módon köteles a vele (adott esetben éppen egy sikeres reklámkampány hatására) szerzıdni kívánó fogyasztókat tájékoztatni a megkötendı szerzıdést érintı minden lényeges körülményrıl. A reklám jogsértı jellege akkor is megállapítható, ha a fogyasztónak utóbb módja van a teljes körő, valós információ megismerésére, vagyis ha a vállalkozás a külön jogszabályokban foglalt tájékoztatási kötelezettségeinek eleget tesz, o ha a védekezés elfogadást nyerne, az azt is eredményezhetné, hogy amennyiben egy termékrıl vagy szolgáltatásról telefonos vagy személyes megbeszélés során pontos tájékoztatás kapható, akkor az azt megelızı reklámban bármi következmények nélkül állítható lenne. Figyelemmel a fentiekre megállapítható, hogy eljárás alá vontnak a reklámok észlelése után, a fogyasztóval történt személyes kapcsolatfelvételt követıen, azaz a fogyasztói döntési folyamat egy másik szakaszában, illetve az általa a Részvételi Szabályzat mellékleteként alkalmazott nyilatkozat révén nyújtott (a reklám fogyasztók általi észleléséhez és a fogyasztói döntési folyamat ezen szakaszára gyakorolt hatásához viszonyítottan utólagos) tájékoztatás kapcsán tett elıadásai a jogsértés körében megalapozatlanok (e körben lásd még a 23. pontban kifejtetteket). 12. oldal GVH VERSENYTANÁCS
13 20. A korábbi eljárásokban hozott határozatok részletesen ismertetik azokat a reklámokat, amelyeket a Versenytanács és a bíróságok jogsértınek minısítettek. Példaként emelhetı ki, hogy a Vj-1/2005. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok (a szerzıdött összeg és a havi részlet feltüntetése mellett) egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o Ft most csak Ft/hó; Ft most csak Ft/hó; Kezes és jövedelemigazolás nélkül igényelhetı! o Ft most csak Ft-tól; Ft most csak Ft-tól; Kezes és jövedelemigazolás nélkül o NÁLUNK FIX A RÉSZLET! o kezes és jövedelemigazolás nélkül, Ft Ft-ig; Ingatlanfedezetre! a Vj-149/2005. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok (a szerzıdött összeg és a havi részlet feltüntetése mellett) egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o kezes, jövedelem ig., munkáltatói ig. nélkül o kezes, munkáltatói ig., adóstárs nélkül o csoportos ingatlanfinanszírozás, kezes és jövedelemigazolás nélkül is! o lakások részletre o használt lakásokra is 2,77% a Vj-150/2005. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok (a szerzıdött összeg és a havi részlet feltüntetése mellett) egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o ha már mindent megpróbált, de sehol sem tudtak segíteni! Mi segítünk! Akár önerı nélkül vagy minimálbérre o már mindent megpróbált, de sehol sem tudtak segíteni? mi segítünk! vásároljon kezes és jövedelem igazolás nélkül, ingatlan fedezetre o fix törlesztı részletre, akár ingatlan fedezetre! alacsony jövedelemre, korhatár nélkül! o fix törlesztı részletek o jövedelemigazolás és korhatár nélkül! o ingatlant, autót vásárolna? felújítana, építene? vásároljon fix törlesztı részletre akár ingatlant vagy autót! a Vj-183/2005. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok (a szerzıdött összeg és a havi részlet feltüntetése mellett) egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o önerı nélkül, adóstárs nélkül, jövedelemigazolás nélkül o pénzügyi forrásra lenne szüksége? Minimálbér után adózik? Nincs lehetısége banktól kölcsönt felvenni? o nálunk az is kap, akinek szüksége van rá. Bárki igényelheti 1,5 milliótól több 10 millió Ft-ig a Vj-207/2005. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok (a szerzıdött összeg és a havi részlet feltüntetése mellett) egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o nem kap hitelt? Nehezen teljesíthetı banki feltételek? V an más megoldás! o kezes és jövedelemigazolás nélkül! o BÁR-listásoknak és nyugdíjasoknak is o fix részletre o fix törlesztı részletek a Vj-163/2007. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok (a szerzıdött összeg és a havi részlet feltüntetése mellett) egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o vásárolna, de nincs mibıl? Van megoldás! Elıtakarékossággal egybekötött áruvásárlási finanszírozás. Fogyasztói csoport! o -lakás, -telek, -felújítás, -építés,-autó, -egyéb áruvásárlás, stb BÁRlistásoknak és nyugdíjasoknak is. Kezes és jövedelemigazolás nélkül! Ingatlan fedezetre! 13. oldal GVH VERSENYTANÁCS
14 o lakás, telek, autó, stb Kezes és jövedelmigazolás nélkül! BAR-listásoknak és nyugdíjasoknak is! o ragadja meg a lehetıséget! Felhasználhat: ingó és ingatlan vásárlásra! Hívjon minket és számoljon utána! Fix törlesztırészletek! Kérjük, hogy részletes tájékoztatásért keresse fel ügyfélszolgálati irodánkat! Fogyasztói csoport mindenkinek! o nem hitelképes? Itt a megoldás! Fogyasztói csoport mindenkinek! BARlistásoknak és nyugdíjasoknak is! Fix törlesztırészletek! a Vj-115/2008. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o nem hitelképes? Itt a megoldás! Fogyasztói csoport mindenkinek! BARlistásoknak és nyugdíjasoknak is! o fix törlesztı részletek! o Fogyasztói csoport mindenkinek! BAR-listásoknak és nyugdíjasoknak is! o társaságunk pénzügyi szolgáltatást nem végez, hitelt nem nyújt, tevékenysége kizárólag fogyasztó csoport szervezésére irányul. a Vj-111/2009. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o a BAR listásoknak és nyugdíjasoknak is o fix törlesztı részletek o társaságunk pénzügyi szolgáltatást nem végez, hitelt nem nyújt, tevékenysége kizárólag fogyasztói csoportok szervezésére irányul! o nem hitelképes? Nehezen teljesíthetıek a banki feltételek? A lehetséges megoldás o fogyasztói csoport bar-listásoknak és nyugdíjasoknak is! a Vj-132/2009. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o elutasítják a bankok? Nem kap hitelt? VAN MÁS MEGOLDÁS!!! o pénzre van szüksége? De elutasítják a bankok? VAN MÁS MEGOLDÁS!!! o fogyasztói csoport mindenkinek! (Bárlistásoknak és nyugdíjasoknak is!) FIX HAVI DÍJ! a Vj-13/2010. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o ne vegyen fel hitelt! Amíg minket meg nem hallgat! o fix törlesztés o a lehetséges megoldás: fogyasztói csoport BAR-listásoknak és nyugdíjasoknak is! o MI - nem vagyunk bank, - nem adunk hitelt, - nálunk nincs THM EBKM, - nálunk nincs árfolyamváltozás, - nálunk nincs rejtett költség o fogyasztói csoport rendszer a bankok helyett Önért o vásárlói csoport már 20 éve Magyarországon o nem bankhitel, részletes tájékoztatás irodánkban! o lehetıség elıtörlesztésre! o lehetıség költségmentes elıtörlesztésre a Vj-18/2010. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o pénzügyi gondja van? Megoldjuk! o ha BAR-listás, ha nyugdíjas, ha elutasították a bankok 14. oldal GVH VERSENYTANÁCS
15 o fogyasztói csoportok nyugdíjasoknak, BAR-listásoknak is o vásárlói csoport rendszer a Vj-28/2010. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o Nem hitelképes? Elutasítják a bankok? A lehetséges megoldás: Fogyasztói csoport mindenkinek! o Nehezen teljesíthetı banki feltételek? Mi nem ismerünk akadályt! o BAR-listásoknak és nyugdíjasoknak is! a Vj-45/2010. számú eljárásban jogsértınek ítélt reklámok egyebek között az alábbiakat tartalmazták: o Pénzre van szüksége? Elutasítják a bankok? Nálunk van a megoldás! o BAR-listásoknak és nyugdíjasoknak is! Érintett fogyasztói kör 21. A jelen eljárásban vizsgált kommunikációs eszközök által népszerősített szolgáltatás vonatkozásában megkülönböztetendı két fogyasztói kör: a) azon fogyasztók, akiket a bankok elutasítanak, a hitelintézetek banki szolgáltatásából nem részesülnek, abból kirekesztettek, nem hitelképesek. Ezek a fogyasztók az átlagosnál jóval kiszolgáltatottabb helyzetben vannak, hiszen az átlagfogyasztókhoz képest nehezebben vagy nem is jutnak hitelhez, így különösen érzékenyen reagálnak a hitelezéssel kapcsolatos lehetıségeket felvázoló reklámokra. Amint azt a bírói gyakorlat aláhúzta (lásd a 19. pontot), az ezen rászoruló fogyasztói kört érintı tájékoztatástól alapvetıen elvárható követelmény a teljes körő, valamint a szolgáltatás értelmezéséhez elengedhetetlen adatok közlése, b) a fenti körbe nem tartozó fogyasztók, akik számára szintén pénzügyi megoldást kínál az adott szolgáltatás. 22. A vizsgált kereskedelmi gyakorlat megítélése során az olyan fogyasztó magatartását kell alapul venni, aki ésszerően tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel jár el. A reklámok valóságtartalmában fenntartás nélkül megbízó fogyasztó racionális fogyasztónak minısül. Az a fogyasztó is ésszerően jár el, aki nem kételkedik a reklámok által nyújtott tájékoztatásban, a reklámozó szavahihetıségében, hanem a reklámokat egy ésszerően költséghatékony tájékozódási folyamatban az üzleti tisztesség követelményének érvényesülésében bízva kezeli. Az ésszerően eljáró fogyasztótól nem azt kell elvárni, hogy ellenırizze a reklámokban szereplı információ helytállóságát. A reklámok egyik funkciója éppen az, hogy a vállalkozás és a fogyasztó között meglévı információs aszimmetria feloldására költséghatékony megoldásokat kínálnak, s a fogyasztó - számára költségmegtakarítást eredményezıen - valóságosnak, pontosnak fogadja el a vállalkozás nyújtotta tájékoztatást, történjék az bármilyen formában. Kiemelendı továbbá, hogy a fogyasztó által tanúsított magatartás egy olyan döntési folyamat eredménye, amelynek összetett volta és az e folyamatra hatást gyakorló tényezık sokszínősége alapján megállapítható, hogy a fogyasztói döntést nem lehet egy tisztán racionális megfontolás eredményének tekinteni, mivel megszületésében más (indulati, érzelmi stb.) tényezık is szerepet játszanak. Ennek nem mond ellent az Fttv. sem. A törvény oldal GVH VERSENYTANÁCS
16 -ának (1) bekezdése maga sem követeli azt meg, hogy valamely kereskedelmi gyakorlat megítélése során a különbözı alternatívák között hideg fejjel, a döntés meghozatalához szükséges információkat teljes körően feltárva és saját preferenciáit pontosan ismerve eljáró, a számára legkedvezıbb, kizárólag a racionalitásra alapozott döntést meghozó fogyasztót tartsa szem elıtt a jogalkalmazó. Az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel eljáró fogyasztó nem azonosítható egy, kizárólag az ésszerőségi követelményeknek megfelelıen eljáró fogyasztóval. A törvény alkalmazása során egy olyan fogyasztó a mérce, aki általában nem kizárólag az ésszerőség által meghatározottan hozza meg döntéseit. Ezzel nem ellentétes az Fttv. 4. -a (1) bekezdésében az ésszerően tájékozottan kitétel sem, mivel ez nem abszolutizálja az ésszerőség követelményét, hanem éppen relativizálja azt hiszen (amint arra elızıleg rámutatott a Versenytanács) az a fogyasztó is ésszerően tájékozott, aki nem kételkedik a reklámokban tett állításokban, nem kételkedik a reklámozó szavahihetıségében, mivel a kölcsönös bizalmon alapuló gazdaságban a reklámokat egy költséghatékony tájékozódási lehetıségnek tekinti, a fogyasztói döntési folyamat nem racionális elemeinek szerepe az átlagosnál erıteljesebben jelentkezik azon fogyasztók esetében, akik különösen kiszolgáltatottaknak minısülnek. A reklámok szerepe a fogyasztói döntési folyamatban 23. A jogi értékelés szempontjából relevanciával bíró fogyasztói döntés meghozatala egy folyamat, amelynek nemcsak az egészét, hanem egyes szakaszait is védi a jog a maga eszközeivel. Ez a folyamat a fogyasztók figyelmének felkeltését is magában foglalja, s a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen magatartások, kereskedelmi gyakorlatok tilalma már e szakasszal kapcsolatban is érvényesülést kíván, így ez sem történhet tisztességtelen módon. Nemcsak az olyan magatartás jogellenes, amely kizárólagosan meghatározza a fogyasztó döntését, hanem minden olyan magatartás, amely érdemben kihatással van a folyamatra - ideértve a figyelem felkeltését is. Önmagában az a körülmény, hogy a tisztességtelen magatartás, kereskedelmi gyakorlat hatására a fogyasztó felveszi a kapcsolatot a vállalkozással, már kifogásolható, hiszen ennek során a vállalkozás meggyızheti a fogyasztót, ráveheti a vállalkozás számára elınyös döntés meghozatalára. Az üzleti-piaci folyamatok igen lényeges mozzanata a kölcsönös kapcsolatfelvétel, amelynek során mindkét félnek számos alternatíva áll a rendelkezésére a realizáláshoz. Általában jogsértést eredményez, ha ezen kapcsolatfelvétel alapja, elindítója egy tisztességtelen magatartás, kereskedelmi gyakorlat. 24. A fogyasztói csoportokat szervezı, valamint mőködtetı tevékenység népszerősítése során kiemelkedı szerepe van a fogyasztók megfelelı tájékoztatásának, s a fogyasztói magatartást jelentısen befolyásoló tényezı a reklámozás. A nyomtatott sajtóban megjelent, a jelen eljárásban vizsgált reklámok kétségkívül alkalmasak voltak a fogyasztói döntés befolyásolására, amelyet önmagában az a tény is igazol, hogy az eljárás alá vont folyamatosan szükségesnek ítélte a reklámok igen jelentıs költséggel történı közzétételét, hiszen a leendı ügyfelei számára ez jelenti a kapcsolatfelvétel alapját. 25. Kiemelendı továbbá, hogy a reklámokban használt pénzt szeretne? hívjon minket! ( pontok), pénzügyi gondja van? megoldjuk! (14.4. pont) és pénz! pénz! pénz! (14.5. pont) szlogeneknek fontos figyelemfelkeltı hatása van, ráirányítja a hirdetésre azon kiszolgáltatott fogyasztói csoportok figyelmét, akik a szolgáltatás elsıdleges célcsoportját jelentik. Ezen fogyasztói kör jelentıs része külön is megszólíttatik a szeptember 17. után a Bors címő lapban közzétett reklámokban a BAR listásoknak is közléssel (14.5. pont). 16. oldal GVH VERSENYTANÁCS
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf. 211 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/90/2013. Iktatószám: Vj/90-52/2013. Betekinthető! A Gazdasági Versenyhivatal
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/33-027/2010. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a R. T. által képviselt Credithill Hitelközvetítı és Tanácsadó Kft. (Budapest) ellen fogyasztókkal szembeni tisztességtelen
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/033-026/2010. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a R. T. által képviselt Credithill Hitelközvetítı és Tanácsadó Kft. (Budapest) ellen fogyasztókkal szembeni tisztességtelen

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 211