text:
Adatkezelési Tájékoztató - Intim Angel Szexshop
Az Axit Kft., mint adatkezelő tekintettel a 2003. évi C. törvény 155.§ 4. bekezdésében foglaltaknak, miszerint „Egy előfizetőnek vagy felhasználónak elektronikus hírközlő végberendezésén csak az érintett felhasználó vagy előfizető világos és teljes körű – az adatkezelés céljára is kiterjedő – tájékoztatását követő hozzájárulása alapján lehet adatot tárolni, vagy az ott tárolt adathoz hozzáférni” a következő tájékoztatást adja az általa használt analitikai eszközökkel, azaz cookie-kkal (magyarul: süti) kapcsolatban.
A weboldalunkon használatos cookie-kat négy különböző kategóriába sorolhatjuk, a Nemzetközi Kereskedelmi Kamara osztályozásának (https://www.cookielaw.org/media/1096/icc_uk_cookiesguide_revnov.pdf) megfelelően:
működéshez feltétlenül szükséges,
teljesítményt javító,
webanalitikai és hirdetések célzását szolgáló.
Az Axit Kft., mint adatkezelő a következő cookie-kat használja, amelyek célját alább határozza meg:
Működéshez feltétlenül szükséges cookie-k
Az ilyen cookie-k nélkülözhetetlenek a weboldal megfelelő működéséhez. Elfogadásuk nélkül az adatkezelő nem tudja garantálni a weboldal megfelelő működését, megkönnyítik annak használatát, és látogatóink azonosítása nélkül gyűjtenek információt a használatáról.
Elfogadásuk nélkül azt sem lehet biztosítani, hogy minden, a felhasználó által keresett információhoz a felhasználó hozzá fog jutni.
Ezen sütik alkalmazása nélkül nem tudjuk garantálni Önnek weboldalunk kényelmes használatát.
Egyéni beállításokat tároló azaz célzott cookie-k
A célzott cookie-k biztosítják azt, hogy a weboldalon megjelenő hirdetések igazodjanak az érintett érdeklődési köréhez. A weboldalon elsősorban az adatkezelő által nyújtott szolgáltatásokhoz, termékekhez kapcsolódó hirdetések találhatók és az érintett számára kedvezőbb ajánlatok elérésének megkönnyítését szolgálják. Ezeknek a sütiknek az a célja, hogy általuk még inkább az Önt érdeklő vagy az Ön számára releváns hirdetések jelenjenek meg a weboldalakon. Ezek a sütik nem tudják Önt személy szerint beazonosítani, olyan információkat gyűjtenek, mint pl. hogy melyik oldalt nézte meg a látogatónk, a felhasználó a weboldal mely részére kattintott, hány oldalt keresett fel, mindezt az Ön érdeklődésére számot tartó tartalmak megismerése érdekében.
Webanalitikai és hirdetések célzását szolgáló, teljesítményt – statisztikai célú sütik
Ilyen teljesítményt biztosító sütik a Google Analytics sütijei is.
Amennyiben ellenőrizni, vagy kikapcsolni szeretné a sütiket, úgy az alábbiakban nyújtunk segítséget Önnek:
Térfigyelő kamera rendszer adatkezelési szabályzat
(Intim Angel nyíregyházi üzletére vonatkozóan)
AXIT KFT.
Az Axit Kft. az általa működtetett területi térfigyelő kamera rendszer adatkezelési szabályait az alábbiak szerint határozza meg.
A szabályzat célja, hogy részletesen meghatározza a térfigyelő kamera rendszer működtetésével kapcsolatos adatkezelési szabályokat, különösen:
– az adatrögzítésre vonatkozó szabályokat,
– a rögzített adatok felhasználásának előírásait,
– az adattovábbítási, és betekintési jogok rendjét,
– az adattörlési kötelezettséget.
A kamerás megfigyelésre vonatkozó törvényi előírások:
– az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény, (továbbiakban: információs tv.)
– 2005. évi CXXXIII. törvény a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól (továbbiakban: Szvtv.)
– 2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről (továbbiakban Mt.)
– a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
– A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság tájékoztatója a munkahelyi adatkezelések alapvető követelményeiről
– A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság ajánlása a munkahelyen alkalmazott elektronikus megfigyelőrendszer alapvető követelményeiről
2.1. Bejelentési kötelezettség
A kamerás megfigyelőrendszerekhez kapcsolódó adatkezelést abban az esetben kell bejelenteni az NAIH nyilvántartásába, amennyiben a megfigyelt területen látogatók, ügyfelek is tartózkodhatnak. A saját dolgozókat érintő adatkezelést nem szükséges bejelenteni.
A térfigyelő kamera rendszer: azok az eszközök és megoldások, melyek kamerák kihelyezésével és üzemeltetésével lehetővé teszik a terület távolból történő megfigyelését, a kamerákkal képfelvételek készítését, a felvételek tárolását, valamint az adatok továbbítását.
A Szervezet illetékességi területén lévő olyan terület, mely az ingatlan nyilvántartásban területként szerepel.
Személyes adat – az információs tv. 3. § 2. pontja szerinti adat, azaz – az érintettel kapcsolatba hozható adat – különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret -, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés.
Adatkezelő – az információs tv. 3. § 9. pontja szerinti adatkezelő, azaz – az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adat kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az adatfeldolgozóval végrehajtatja.
Adatkezelés – az információs tv. 3. § 10. pontja szerinti adatkezelés, azaz – az alkalmazott eljárástól függetlenül az adaton végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adat további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése.
Adattovábbítás – az információs tv. 3. § 11. pontja szerinti adattovábbítás, azaz – az adat meghatározott harmadik személy számára történő hozzáférhetővé tétele.
Adattörlés – az információs tv. 3. § 13. pontja szerinti adattörlés, azaz – az adat felismerhetetlenné tétele oly módon, hogy a helyreállítása többé nem lehetséges.
Adatmegsemmisítés – az információs tv. 3. § 16. pontja szerinti adattörlés, azaz – az adatot tartalmazó adathordozó teljes fizikai megsemmisítése.
Adatfeldolgozó – az információs tv. 3. § 18. pontja szerinti adatfeldolgozó, azaz – az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely szerződés alapján – beleértve a jogszabály rendelkezése alapján kötött szerződést is – adatok feldolgozását végzi.
4. A területi térfigyelő kamera rendszer
4.1. A rendszer felépítése
A területi térfigyelő kamera rendszer az alábbi részekből áll:
– a területre kihelyezett kamerákból,
– a központi megfigyelő, illetve rögzítő helyiségből a szükséges eszközökkel és műszaki megoldásokkal.
4.1.1. A területre kihelyezett kamerák
A területre kamerát kihelyezni és üzemeltetni csak a jelen szabályzatban foglaltak szerint, a kamera elhelyezési döntésének megfelelően lehet. A kamerákat tehát a szabályzat által meghatározott helyre lehet kihelyezni úgy, hogy a szabályzatban szereplő terület megfigyelésére legyen alkalmas.
A területet igénybe vevő személyek tájékoztatása a térfigyelő rendszer működtetéséről
A kamerákat jól látható helyre kell kihelyezni. A kihelyezett kamerák üzemeltetésének tényéről minden megfigyelt helyen tájékoztatót kell kihelyezni.
A tájékoztatásnak tartalmaznia kell legalább:
– a képfelvevők elhelyezésének tényét,
– az adatkezelés rendjét.
A tájékoztatást úgy kell elhelyezni, hogy a területre belépni kívánó személyek számára a megfigyelés előtt láthatóvá váljon a tájékoztatás. A tájékoztatást szem magasságban, jól látható helyen, illetve helyeken kell feltüntetni.
4.1.2. Tájékoztatás
A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény 28. § (2) bekezdés c) pontja által előírtaknak megfelelően, az épületben megjelenni kívánó harmadik személyek részére a Szervezet figyelemfelhívó jelzést kell elhelyezzen a megfigyelt területeken a tényről, hogy az adott területen elektronikus térfigyelő rendszer működik.
4.1.3. A központi helyiség
A területi térfigyelő kamera rendszer központi megfigyelő és rögzítő, illetve adatkezelő helyisége az Axit Kft. címén található épületének erre a célra biztosított helyiségében található.
A kihelyezett kamerák által közvetített képek rögzítése egy központi tároló egységre (serverre) történik.
4.1.4. A felvételek megtekintése
A képfelvételek megtekintésére és esetleges visszanézése ügyvezetői engedélyköteles, és csak az ügyvezető jelenlétében hajtható végre. A visszajátszásra szolgáló monitort úgy kell elhelyezni, hogy a képfelvételek sugárzása alatt azokat a jogosultsági körön kívüli személyek ne láthassák.
4.2. A rendszer üzemeltetési rendje
4.2.1. A rendszer üzemeltetésének célja
A munkavállalók megfigyelése a Területen a Mt. 9. § és 11. § iránymutatásai szerint történhet csak. Az üzemeltetetés során az információs tv. 4. § előírásai követésre kerülnek.
A területi térfigyelő kamera rendszer üzemeltetésének elsődleges célját az Szvtv. határozza meg. Az Szvtv. négy esetben teszi lehetővé az elektronikus megfigyelőrendszer alkalmazását:
A Szervezet az Szvtv. 26. § (1) bekezdés iránymutatásai szerint járhat el a létesítmények őrzése során, kivéve, hogy a (2) bekezdés értelmében elektronikus megfigyelőrendszert közterületen ilyenkor sem alkalmazhat.
4.2.2. A rendszer tulajdonosa és üzemeltetője
A területi térfigyelő kamera rendszer az Axit Kft.tulajdona. A vagyon használatára, kezelésére, üzemeltetésére a Szervezet által meghatározott egység és személyzet jogosult.
4.2.3. A Térfigyelő kamerarendszer üzemeltetése
A térfigyelő kamerarendszer által közvetített képek megfigyelése
A térfigyelő kamerarendszer által közvetített képek esetenként megfigyelésre kerülnek, a képrögzítés folyamatosan, 24 órában történik. A rögzített felvételek visszanézése a visszanézésre okot adó esemény bekövetkezésekor történik meg.
A visszanézett felvételeken el kell különíteni:
– a rendkívüli eseményt tartalmazó, (azaz a felvételek adatkezelésére indokot, eljárás megindítására illetve kezdeményezésére okot adó) felvételrészeket,
– a rendkívüli eseményt nem tartalmazó felvételektől.
4.2.5. Eljárás indítása, illetve kezdeményezése
A rendkívüli eseményt tartalmazó felvételek esetén a rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvétel rögzítésétől számított két munkanapon belül a terület felügyelő köteles:
– a feladatkörébe tartozó eljárást megindítani,
– a más szerv vagy hatóság (pl. rendőrség) hatáskörébe tartozó eljárások esetén az eljárás megindítását kezdeményezni.
A területi térfigyelő kamera rendszerrel kapcsolatos adatkezelés
5.1. A kamerarendszer által rögzített felvételek, mint személyes adatok
A területi térfigyelő kamera rendszerben rögzített felvételek személyes adatnak minősülnek, ezért érvényesíteni kell az információs törvényben szóló törvényben meghatározott, valamint jelen szabályzatban meghatározott adatkezelési szabályokat.
5.2. Az adatkezelés alapelvei
Az adatkezelés főbb alapelvei:
– személyes adat kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezelhető,
– az adatkezelés során az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek és törvényesnek kell lennie,
– személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben kezelhető.
Az adatkezelés jogalapja vagyonvédelem, valamint munkavédelem.
5.4. Az adatkezelés korlátai
A területi térfigyelő kamera által rögzített felvételeket, mint személyes adatokat a képfelvétellel érintett területen:
– elkövetett bűncselekmény miatt indult eljárásban,
– elkövetett szabálysértés miatt indult eljárásban,
– a felvételen szereplő személy által, jogainak gyakorlása érdekében indított eljárásban használható fel.
5.5. Az adatkezelés időtartalma, az adatok törlése
Az információs törvény alapján az adatkezelés során személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges ideig kezelhető.
A rendkívüli eseményeket nem tartalmazó felvételek adatkezelési időtartalma
A rendkívüli eseményeket nem tartalmazó felvételeket a rögzítést követő három napig kezelhetőek, azt követően haladéktalanul törölni kell.
A rendkívüli eseményeket tartalmazó felvételek adatkezelésének időtartalma
A rendkívüli eseményeket tartalmazó felvételek adatkezelési időpontja nem haladhatja meg a 30 napot. Az adatkezelés akkor tarthat tovább a rögzítést követő 3 napnál, ha a felügyelet által kezdeményezett eljárás során az eljárás megindítására jogosult az eljárás megindításának tényéről a rögzítést követő 3 napon belül a felügyeletet tájékoztatta.
Ha az eljárást lefolytató szerv részére, vagy magánszemély számára a jogainak gyakorlása érdekében indított eljárásban az adat továbbítása megtörtént, az adatokat törölni kell.
Kérelemre az adatkezelés időtartamának meghosszabbítása
Az, akinek jogát vagy jogos érdekét a kép-, hang-, vagy a kép- és hangfelvétel, illetve más személyes adatának rögzítése érinti, a kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvétel, illetve más személyes adat rögzítésétől számított három munkanapon belül jogának vagy jogos érdekének igazolásával kérheti, hogy az adatot annak kezelője ne semmisítse meg, illetve ne törölje. Bíróság vagy más hatóság megkeresésére a rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvételt, valamint más személyes adatot a bíróságnak vagy a hatóságnak haladéktalanul meg kell küldeni. Amennyiben megkeresésre attól számított harminc napon belül, hogy a megsemmisítés mellőzését kérték, nem kerül sor, a rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvételt, valamint más személyes adatot meg kell semmisíteni, illetve törölni kell. A rögzített felvételen szereplő személy részére az adattovábbításról adott tájékoztatás költségmentes.
5.6. Betekintési jog
Az Axit Kft.-nek biztosítania kell a magánszemélyek számára, hogy a felvételen szereplő személy – az adatkezelésre rendelkezésre álló időtartam alatt, jellemzően a rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvétel készítésétől számított 3 napon belül – megtekinthesse a róla készült felvételt. Érintett jogait információs tv. 14-19. §-ban foglalt szabályok alapján gyakorolhatja.
Biztosítani kell az érintett személy személyes adatainak védelmét. A védelemnek ki kell terjednie a magántitoknak és magánélet körülményeire, arra, hogy ezek illetéktelen személy tudomására ne jussanak.
Az adatokat védeni kell különösen:
– a jogosulatlan megváltoztatás,
– a jogtalan továbbítás,
– a jogtalan nyilvánosságra hozatal,
– jogszerűtlen törlés vagy megsemmisítés, valamint
– a véletlen megsemmisülés és sérülés ellen.
6.1. Szervezési intézkedések
6.1.1. Személyek
A területi térfigyelő kamera rendszer által rögzített felvételek kezelését kizárólag az ügyvezető által meghatározott személyek végezhetik.
6.1.2. Adattovábbítás
Adatot továbbítani csak a jelen szabályzatban- és jogszabályban – meghatározott esetekben lehet. Az adattovábbítás az eljárásra jogosult szerv, hatóság képviselője által biztosított adathordózó eszközre történik.
Az adattovábbítás során a továbbítás célú adatmentést felügyelője végezhet.
6.2. Technikai intézkedések
Szünetmentes áramforrás biztosításával kell gondoskodni arról, hogy a rendszer folyamatosan működni tudjon, illetve áram kimaradás miatt üzemzavar ne következzen be.
A területi térfigyelő kamera rendszer adatrögzítést lehetővé tévő informatikai rendszert működtető számítógépes rendszerben biztosítani kell, hogy:
– a belépés személyre szóló kóddal történhessen,
– az adatkezelési események automatikusan naplózásra kerüljenek.
Az adatállományok kezelését úgy kell megszervezni, hogy részleges vagy teljes megsemmisülés esetén tartalmuk rekonstruálható legyen. Az eredeti adatállományokról legalább egy biztonsági mentést kell készíteni, hogy az egyik megsemmisülése, sérülése esetén az eredeti adatok továbbra is rendelkezésre álljanak.
Adathordozó azonosítása
A rendszerben csak nyilvántartásba vett adathordozót lehet használni, hogy a kezelt adatok fellelési helye, megsemmisítése nyomon követhető legyen. Az adattovábbítást kivéve adathordozóként csak a számítógéptől el nem különülő tárhelyet lehet használni.
7. Nyilvántartás vezetési kötelezettség
A területi térfigyelő kamerarendszer működtetéséhez kapcsolódva nyilvántartást kell vezetni:
– a kihelyezett kamerákról és az általuk megfigyelt területről (kamera nyilvántartás),
– a rendszer állapotának naponkénti ellenőrzéséről (üzemeltetési napló),
– a rendszerben végzett megfigyelésekről (megfigyelési napló),
– a rendszerben rögzítet felvételek visszanézéséről, és kimentéséről (visszanézési napló),
– a rendszerben a felvételek tárolására használt adathordozókról, (adathordozó nyilvántartás),
– a rendszerben tárolt adatokról másolatkészítésről (adat másolati napló),
– az adattovábbításról, (adattovábbítási napló)
– a felvételek megsemmisítéséről,
– az adatvédelmi incidensről.
7.1. Kamera nyilvántartás
A kamera nyilvántartásnak tartalmaznia kell legalább:
– a kamera, kamerák kihelyezésének helyét,
– az alkalmazott kamerák darab számát,
– az adott kamera, kamerákkal megfigyelt területet.
7.2. Üzemeltetési napló
A rendszer működtetése során a rendszer állapotának rendszeres, naponkénti ellenőrzéséről, valamint az idegenek központi helyiségben való tartózkodásáról üzemeltetési naplót kell vezetni. Az üzemeltetési napló tartalmazza:
a) a rendszer állapot ellenőrzésre vonatkozó adatokat:
– az ellenőrzés pontos időpontját,
– a rendszer egyes elemeinek állapotára vonatkozó megjegyzést,
– a rendszer nem megfelelő üzemelése esetén a tett intézkedést,
– az ellenőrzést végző személy nevét,
b) a központi helyiségben tartózkodó idegenek tartózkodására vonatkozó adatokat:
– belépés és távozás időpontját,
– a belépő nevét, beosztását,
– a belépés okát, végzett tevékenységet.
7.3. Megfigyelési napló
A térfigyelő kamararendszer által közvetített felvételek központi helyiségben történő megfigyelése esetén a megfigyelésre vonatkozó adatokat a megfigyelési naplóban kell rögzíteni.
A megfigyelési naplónak tartalmaznia kell:
– a megfigyelés napját,
– a megfigyelés kezdő és befejező időpontját,
– a bekövetkezett rendkívül eseményeket,
– a kezdeményezett intézkedéseket,
– a megfigyelő nevét.
7.4. Visszanézési napló
A térfigyelő kamararendszer által rögzített felvételek központi helyiségben történő visszanézése esetén a visszanézésre, valamint a rendkívüli események képrészleteinek kimentésére vonatkozó adatokat naplóban kell rögzíteni.
A visszanézési naplónak tartalmaznia kell:
– a visszanézés napját,
– a visszanézett felvételek azonosításhoz szükséges adatokat: kamera szám, a rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvétel rögzítés kezdő és befejező időpontját,
– a rendkívüli eseményeket tartalmazó felvételrészek kimentésének adatai (mentés helye)
– a visszanéző nevét.
7.5. Az adathordozók nyilvántartása
Az adathordozó nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
– a felhasznált, alkalmazott adathordozó azonosító adatait,
– az adathordozó adat rögzítésre történő használatának kezdő és befejező időpontját,
– az alkalmazást követően az adathordozó tárolási helyét,
7.6. Adat másolási napló
Az adatmásolási naplónak tartalmaznia kell a rögzített felvételekről, rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvétel részekről készített:
– másolat készítés időpontját,
– másolt rögzített kép-, hang-, valamint kép- és hangfelvétel azonosító adatait,
– másolat készítésének okát,
– másolat adathordozójának azonosítóját, a tárolás helyét,
– a másolatot készítő nevét.
7.7. Adattovábbítási napló
Az adattovábbítási nyilvántartást évenként kell vezetni, és a nyilvántartást 5 évig meg kell őrizni.
A nyilvántartásnak tartalmaznia kell, hogy:
– mikor történt az adattovábbítás,
– a felvételeket kinek, mely szervnek, hatóságnak, magánszemélynek továbbították,
– milyen célból került sor az adattovábbításra,
– mi volt az adattovábbítás jogalapja.
7.8. Felvételek megsemmisítésének nyilvántartása
A felvételek megsemmisítéséről nyilvántartást kell vezetni. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
– a megsemmisítés időpontját,
– a megsemmisített adatok azonosításához szükséges adatokat, /pl.: kamera szám, illetve számok, a rögzített felvételek időpontja (tól-ig) /,
– a megsemmisítés okát, (3 napon belüli, illetve egyéb)
– a megsemmisítés módját,
– a megsemmisítést végző nevét.
7.9. Incidens nyilvántartás
– az incidenssel érintett személyes adatok körét,
– az incidens körülményeit,
– az incidens hatásait,
– az incidens elhárítására megtett intézkedéseket,
– egyéb jogszabályban meghatározott adatokat.
8. Feladat- és hatáskörök
Adatkezelési feladat-és hatásköröket gyakorol:
– a Szervezet vezetője vagy megbízottja
9. A szabályzat tartalmának megismertetése
A szabályzat tartalmának megismerésének tényét az érintettek aláírásukkal kötelesek elismerni.
A szabályzat tartalmának megismertetéséről gondoskodni kell:
– legalább évenként, illetve
– amennyiben a szabályzatban, illetve mellékleteiben változás történt.
A szabályzatot az honlapon az adatvédelemmel kapcsolatos szekcióban közzé kel tenni.
A szabályzat mellékletét képezi:
– a kamera nyilvántartás,
– az adathordozó nyilvántartás,
– az incidens nyilvántartás,
– a megismerési nyilatkozat
– látogató tájékoztató
A szabályzat 2018……………………………. napján lép hatályba.
Budapest, 2018……………………………. ……………………………………
Látogató tájékoztató
kamerás térfigyelő rendszer alkalmazásáról
Ezúton tájékoztatjuk, hogy a Axit Kft., mint adatkezelő és üzemeltető (székhely: , cégjegyzékszám:, adószám: ADÓSZÁMA, tel.: , e-mail:) az e táblával jelzett területén az emberi élet, testi épség, személyi szabadság, a vagyonvédelem céljából elektronikus kamerás térfigyelő rendszert alkalmaz, amely képrögzítést és tárolást tesz lehetővé. Felhívjuk figyelmét, hogy a tájékoztatás nem pusztán a jelen tájékoztatóval, hanem az egyes megfigyelt területek szöveggel és/vagy piktogrammal történő megjelölésével, valamint a kameraszabályzattal is megtörténik.
A felvétel tárolásának helye: Az Axit Kft.székhelye
A tárolás időtartama: : 2005. évi CXXXIII. törvény 31. § 2. bek. (felhasználás hiányában a felvételtől számított 3 munkanap)
Az adatok megismerésére jogosult személyek: ügyvezető és általa meghatározott Munkatárs
Kelt: 2018. május hó 25. nap
Felnőtt tartalmú oldal Az oldal erotikus jellegű tartalmakkal foglalkozik, csak 18 éven felülieknek! A www.intimangel.hu bolt minden felelősséget elhárít magától azon személyek részéről érkező minden követeléstől, akik tudatosan léptek be és nézték meg a weblapokat. Ha nem nagykorú, vagy az oldal tartalma nem tetszik, akkor kattintson a "Bezárás” gombra.

matches:
§ 2
§ 9
§ 10
§ 11
§ 13
§ 16
§ 18
Bíróság
§ 2


text:
Download "Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle 2014. 25. hét"
1 Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle hét Rendelés másképp Webáruházak. Az eddigi 8 helyett 14 naptári napig lehet visszaküldeni az interneten vásárolt terméket Próba. A visszaküldési arány 1-2%, a ruházati termékeknél ennél kicsit magasabb Változások. Az egész EU-ban egységes a szabályozás E-kereskedelem. Rendeltetésszerű használat után már nem lehet visszaküldeni az árut Június 13-tól megváltoztak az internetes kereskedelem szabályai. Az erre vonatkozó előírások nemcsak Magyarországon, hanem az egész EU-ban egyszerre léptek hatályba. 14 napig lehet visszaküldeni A vásárlók szempontjából az egyik legfontosabb változás, hogy az eddigi 8 munkanap helyett 14 naptári nap az elállási jog határideje, vagyis ennyi időn belül visszaküldhetjük a terméket. Bár elsőre ez jelentős eltérésnek tűnik, nem ad sokkal hosszabb időt a vásárlónak, hiszen ezentúl naptári napokat számolnak. Így viszont a tagállamtól, nemzeti ünnepektől függetlenül egységes az időtartam. - Alapjaiban nem változtatja meg a webáruházak működését, de egységessé teszi a szabályozást az egész unióban - mondta a jogszabályról Ormós Zoltán internetjogász, a Szövetség az Elektronikus Kereskedelemért Közhasznú Egyesület elnökségi tagja. Egységes szabályok az EU-ban Ez azt jelenti, hogy nemcsak a vásárlók tudnak azonos feltételek mellett bármely európai országból árukat rendelni, hanem a magyar webshopok is könnyebben érhetik el a külföldi vásárlókat, mivel nem kell a célország szabályaihoz igazodniuk. Ez az egységes szabályozás a jövőben azt is magával hozhatja, hogy a nagy, globális internetes áruházak megjelennek Európában, és így Magyarországon is. A fogyasztók szempontjából azonban vannak kisebb-nagyobb változások. A vásárló mostantól csak olyan terméket küldhet vissza, amelyet csak a kipróbáláshoz szükséges mértékben használt. (Egyes áruk természetüknél fogva kivételt jelentenek ez alól, lásd a keretes írásunkat.) Korábban viszont nyolc napig a rendeltetésszerű használat is megengedett volt. Vagyis például egy cipőt ezentúl nem küldhetünk vissza, ha egy hétig nap mint nap hordtuk. Egy másik újítás, hogy visszaküldés esetén csak a normál kiszállítás díját kapja vissza a vevő akkor is, ha expressz vagy egyéb feláras módon lett eljuttatva a termék. Korábban a teljes fuvarköltség megillette a vásárlót. Üzlethelyiség vagy visszaküldés Előfordult az is, hogy a vevők kijátszották a visszaküldési lehetőséget, és miután rövid ideig használták a terméket, inkább elálltak a vásárlástól. A kibontott, nehezen eladható áruk pedig veszteséget jelentettek a webáruházaknak. A visszaküldési arány Ormós Zoltán szerint viszonylag alacsony, egy-két százalék, ruházati cikkeknél valamivel magasabb lehet. Ám a visszaküldéssel keletkező veszteség az ára annak, hogy nem kell a webáruházaknak drága üzlethelyiséget fenntartaniuk, és a hagyományos boltokban előforduló lopás, illetve más károk sem érintik őket. És ha nem lenne a visszaküldés lehetősége, tette hozzá a szakértő, valószínűleg jóval kevesebben vásárolnának az interneten. A termékbemutatókra is érvényes Jó tudni, hogy a péntektől hatályos szabályozás nemcsak a termékeket, hanem a szolgáltatásokat kínáló internetes vállalkozásokra is vonatkozik, sőt érvényes az üzlethelyiségen kívüli értékesítésre, így például a termékbemutatókra is. Az előírások csak fogyasztó és vállalkozás közötti szerződésekre terjednek ki, cég és cég közötti vásárlásokra nem. Egyelőre még nem bírságolnak A webáruházat működtető vállalkozásoknak feladatot is jelentett az új szabályozás, ugyanis ahhoz kellett igazítaniuk az általános szerződési feltételeiket (ászf). Noha a cégek egy része felkészülten várta a június 13- át, sokan az utolsó pillanatra hagyták a módosításokat, ami főleg a kisebb, családi vállalkozásokra jellemző. Azt, hogy az internetes kereskedő megfelel-e az új jogszabálynak, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság ellenőrzi. Mint azt Fülöp Zsuzsa szóvivő
2 közölte: a változás miatt nem indítanak külön ellenőrzéseket, de a webáruházakat minden évben vizsgálják. Így idén is várhatóak ellenőrzések, csak már az új szabályokat nézik. A határidőről lecsúszó kis és középvállalkozásoknak egyelőre nem kell pénzbírságtól tartaniuk, ugyanis ha még nem frissítették az ászf-et, de más elmaradásuk nincs, akkor megúszhatják egy figyelmeztetéssel. Suhajda Zoltán Kivételek Bizonyos szolgáltatások és termékek esetében a fogyasztót nem illeti meg elállási jog. Ezekből válogattunk. Nem előre gyártott terméknél, amelyet a fogyasztó utasítása alapján vagy személyre szabottan készítettek. Romlandó vagy minőségét rövid ideig megőrző terméknél. Zárt csomagolású terméknél, amely egészségvédelmi vagy higiéniai okokból felbontás után nem küldhető vissza. Vállalkozási szerződés esetében, amelynél a fogyasztót sürgős javítási vagy karbantartási munkálatok miatt keresik fel. Becsomagolt hang és képfelvétel, szoftver esetében, ha a csomagolást kibontották. (Metropol, június 16., hétfő, 1+4. oldal) Egészségre veszélyes adócsalások Sokszor hátborzongató körülmények között fuvarozzák, csomagolják az elkövetők az áfacsaláshoz felhasznált élelmiszereket, mezőgazdasági termékeket. Hűtés nélküli hússal és feltört tojással éppen úgy találkoztak a hatóság emberei, mint megposhadt kávéval. Az illegális köröket futó kamionokat immár az útdíjrendszeren keresztül figyeli az adóhivatal. Nagyot téved, aki azt hiszi, hogy az áfacsalás az adóbevételek csökkenésén kívül semmilyen más kockázatot, veszteséget nem jelenthet. A hatósági tapasztalatok alapján egyértelműnek látszik, hogy a forgalmiadó-visszaélések olykor a fogyasztókat is veszélybe sodorhatják. Mégpedig amiatt, mert a csalás megvalósításához sok esetben különféle mezőgazdasági terményeket, élelmiszert, alapanyagot használnak fel a kétes körök. utóbbi időszak ellenőrzéseiben a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) szakemberei megdöbbentő eseteket jegyeztek fel - a részletekbe Szabó Károly dandártábornok, a NAV vám- és pénzügyőri szakfőigazgatója avatott be kérdésünkre. Egy alkalommal például olyan raktáron ütöttek rajta a pénzügyőrök, ahol éppen a kintről behozott cukrot csomagolták át magyar feliratú zacskókba. Mindezt úgy, hogy sáros, koszos ruházatú emberek belemásztak a földre öntött cukorhegybe, és a legkülönfélébb edényekkel töltögették zacskókba a cukrot. Az egyikük mosóporos merőpoharat használt. Máskor csomagolás és hűtés nélkül, a teherautó platóján fuvarozták a bontott csirkét, megint máskor véres húsos ládákban érkezett hazánkba a külföldi paradicsom. Hozzátehető: a zöldséget utóbb kiváló magyar termékként szerették volna piacra dobni az eset résztvevői. Mint megtudtuk, a pénzügyőrök állítottak már meg teherautót, ami - szintén hűtés nélkül - feltört tojást szállított nagy hordókban. De érkezett hatalmas, többtonnás kamion áfafizetés nélkül - savanyú káposztával Lengyelországból, találtak poshadt, romlott kávét is az ellenőrzést végzők, s arra is volt példa, hogy élelmes személyek éppen ételízesítőt állítottak elő egy betonkeverőben, amikor rájuk nyitottak a NAV emberei. - Ez a néhány példa is megmutatja, hogy az adóügyi visszaélések nem egyszer fogyasztóvédelmi kérdéseket is felvetnék - mondta a dandártábornok, megjegyezve, hogy a rajtaütéseknél gyakorta találkoztak átcímkézett vagy arra váró hússal is. Az áfacsalásra szakosodó csoportok nem csak az élelmiszereket használják fel illegális céljaik elérésére, a közkassza megkárosításához a betonvastól a nyomtatópatronig szinte minden alkalmas
3 lehet. Szabó Károly azzal zárta szavait: a visszaélések bizonyos részét a hivatal kiszűrheti, megelőzheti annak köszönhetően, hogy a NAV immár felhasználhatja az elektronikus útdíjrendszer adatait. Így a hatóság könnyen információhoz juthat arról, hogy a látókörbe került teherautó pontosan merre közlekedett az országban, hol lépte át a határt. Az áfacsalások feltárásának lehetséges módozatait vizsgáló hatósági munkacsoport folyamatosan elemzi, miképpen aknázhatók ki leginkább az e-útdíj-rendszerben rejlő lehetőségek. (Magyar Nemzet, június 14., szombat, 11. oldal) A hiba a kereskedő készülékében van Lapunk közbelépése után kapta csak vissza egy olvasónk többször meghibásodó, harmincezer forintos telefonja árát az Euronics áruháztól. Noha nemrég változtak a jótállás szabályai, úgy tűnik, nem minden kereskedő tartja azokat magára nézve kötelezőnek. Miután rövid időn belül másodszor is meghibásodott, úgy döntöttem, nem kell a telefon. Visszakértem az árát, de az üzletben hallani sem akartak róla, pedig biztos voltam benne, hogy jogom van hozzá - kezdte történetét olvasónk. Besenyei János a jogi lépések megtétele előtt úgy döntött, lapunkhoz fordul problémájával. A nyugdíjas férfi családja támogatásával januárban vásárolt egy okostelefont a veszprémi Vöröskő Kft. tulajdonában lévő Euronics műszaki üzletlánc egyik újpesti boltjában. Az új készüléket olvasónk csak két hét múlva próbálta ki, amikor kiderült, a telefon akkumulátora gyári hibás. Az eszközt visszavitte az üzletbe, ahol garanciális javítást vállaltak. Két hét múlva azonban újabb problémát észlelt a férfi, az érintőképernyő ugyanis nem engedelmeskedett a parancsoknak, ezért a készülék újra szervizbe került. Ezt követően olvasónk egy korábbi cikkünkkel tért vissza a kereskedőhöz, amelyben arról írtunk, hogy többszöri meghibásodás, sikertelen javítás után a fogyasztó vissza is kérheti a termék vételárát. - Még szervizelték a telefont, amikor bevittem a szabályok változásáról szóló írást. A szervizben azonban nem vettek komolyan, mire panaszlevelet írtam a cég vezetőjének. Rövidesen elutasító választ írt a Vöröskő Kft. egyik ügyfélszolgálatos munkatársa, de még csak ki sem postázták, hanem telefonon jelezték, hogy vissza kell mennem a Euronics IV. kerületi üzletébe, hogy elolvassam. A levélben közölték, nem cserélik és nem adják vissza a vételárat, vegyem át a készüléket, mert nem tudják tovább tárolni emellett vissza a panaszos:. Besenyei János ezután kereste fel szerkesztőségünket, mondván, esete jól példázza, miként használják ki egyes kereskedők a fogyasztók hiszékenységét. Lapunk kikérte az ügyben a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság álláspontját. Kérdésünkre megerősítették: amennyiben a javítások eredménytelenül végződnek, a fogyasztó jogszerűen érvényesítheti hibás teljesítésen alapuló igényeit, vagyis kérheti a termék cseréjét, a vételár utólagos csökkentését, illetve a vételár teljes egészének visszafizetését. A hatóságnál hangsúlyozták, arra nem vonatkozik az előírás, hogy pontosan hányadik sikertelen javítási kísérlet alapozza meg a fogyasztó igényét, mert ezt több körülmény határozza meg. Ilyen például a sikertelen javítások száma, a vásárlónak okozott kényelmetlenség, illetve az általa kifizetett ellenérték mértéke. Ezután ben kerestük meg a szcientológiai egyházhoz kötődő Euronics ügyfélszolgálatát. Arra voltunk kíváncsiak, hogy gyakran érkeznek-e hasonló panaszok hozzájuk, illetve milyen ügyfélkapcsolati irányelveket követ az áruházlánc. Érdeklődtünk arról is, miért nem postázták ki a fogyasztónak a kérését elutasító levelet, illetve hogy mekkora helyet foglal a telefon, amiért nem tudják tovább tárolni. Másnap olvasónk azt jelezte, az Euronics ügyfélszolgálatáról telefonhívást kapott, amelyben udvariasan megkérték: fáradjon be az üzletbe, választhat másik készüléket, vagy visszakaphatja az okostelefon árát. Olvasónk a vételár visszatérítését választotta. Lapunk viszont azóta sem kapott választ a feltett kérdésekre a Vöröskő Kft.-től, még üzletükbe sem hívtak be, hogy esetleg elolvashassuk a levelet.
4 (Magyar Nemzet, június 14., szombat, 17. oldal) Nem hoz áttörést a versenyhivatal A kétszázalékos játéktér is fontos Marnitz István Nem lesz érdemi hatása a hazai üzemanyagpiacra, hogy a versenyhivatal elmarasztalta a Molt az olajtársaság árképzési gyakorlata miatt. A vállalatnak így is bőven maradt mozgástere, a lehetséges konkurenseknek pedig továbbra sem lesz érdemes belépni a piacra. A lapunk által megkérdezett kisebb- nagyobb kútlánc-üzemeltetők egyike sem volt lelkes a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) múlt heti döntése hallatán, miszerint a hazai üzemanyag- nagykereskedelem négyötödét ellenőrző Mol gázolajárának mostantól szorosabban kell követnie a nemzetközi irányokat. A hivatal által kikényszerített árképzés-módosítás első hallásra jelentéktelennek tűnik. Eszerint, míg korábban a Mol a hazai gázolajár meghatározásakor esetenként néhány százalékkal felfelé vagy lefelé eltért a tőzsdei hatásoktól, addig mostantól ez a sáv plusz-mínusz egy százalékra csökken. A versenyhivatal tehát a Mol tényleges üzemanyagárát - a tőzsdei árakra rakott sápja, az úgynevezett földrajzi prémium mértékét - nem kifogásolta. Pedig mindkét oldalról megvizsgálta. Hogy erőfölényével visszaélve nem túl drága-e, avagy a konkurencia távoltartása végett nem alkalmaz-e dömpingárat. Noha - a korábbi vizsgálataikban is eljáró - szakértőjüktől mindkét felvetésre nemleges választ kaptak, mégis arra jutottak, hogy a Mol az általa először közölt, kincstári képlettől gyakorta több százalékkal eltér. És ez a bizonytalanság összességében mégiscsak távol tartja a lehetséges konkurenseket. Volt olyan piaci szereplő, aki ennek kapcsán lapunknak arra panaszkodott, a Mol valóban ezt a játékot játssza évtizedek óta. A vizsgálat nyomán mindenesetre megdőlt a Molkommunikáció egyik alaptétele, miszerint a társaság hűen követi a tőzsdei árakat. Igaz, még a versenyhivatalnak is több évébe és számos egyeztetésébe (a Molnak pedig a rá büntetésként kirótt 150 milliójába) került, amíg legalább az ellenőrök megtudhatták, a cég ténylegesen mi alapján ötli ki hetente - azóta már heti kétszer - az üzemanyagárakat. Az egyéb tényezőket egyik fél sem árulja el. A piac szerint ez bármi lehet, készletkiszórási vagy -tartalékolási szándék éppúgy, mint az ünnepek közeledte, de politikai üzeneteket sem zárnak ki. Az ilyen akciók a fogyasztók pénztárcáját nem befolyásolják jelentősen, mert többéves távlatban a kilengések nagyjából kiegyenlítik egymást. A lehetséges versenytársakat viszont ez is távol tartotta a magyar piactól. Egyes érintettek szerint a versenyhivatali döntés nyomán a helyzet kétségtelenül jobb, kiszámíthatóbb lett, a jelenleg húszszázalékosra saccolható behozatal aránya némileg nőhet, de a Mol túlsúlyát továbbra sem veszélyezteti semmi. A megmaradt, pluszmínusz egyszázalékos sáv is fontos a Molnak, hisz a tényleges képletet továbbra sem árulják el. Egyes piaci szereplők mostanság éppenséggel árprésre panaszkodtak lapunknak. Vagyis arra, hogy a Mol olyan alacsony árat alkalmaz - mégpedig pont a GVH szerint problémamentes benzinpiacon -, hogy nem éri meg mástól venni. Szakértők szerint, noha rövid távon jó a fogyasztónak, ha egy szereplő sokkal olcsóbb a többieknél, de ez hosszú távon megöli az egészséges versenyt. Mindazonáltal évek óta azt hallani, hogy az - elmúlt évtized során a környező finomítókat módszeresen felvásárló - Mol csak egy hajszállal adja olcsóbban termékeit a hazai kútláncoknak annál, mint amennyiért - szállítási költséggel együtt - a legközelebbi versenytárstól beszerezhető. A GVH ezen szintén nem talált kivetnivalót. A versenyhatóságok korábban rendre jóváhagyták a környező finomítók felvásárlását is. (Ellenben nem engedték az OMV-nek ugyanezt tenni a Mollal.) Bara Zoltán, a döntésről beszámoló versenytanácstag arra a kérdésünkre pedig csak széttárta a kezét, hogy mi történik, ha törvényeken, alsóbbrendű szabályokon, képleteken, szabványokon keresztül éppenséggel az állam egyengeti finoman a Mol (vagy más kedvezményezett) útját, a versenytársak ellenében. Ezt a parlamenti képviselők sok esetben egyáltalán nem titkolják, a Mol mint nemzeti vállalat védelmére hivatkozva. Bara Zoltán fura válaszában először is biztosnak nevezte, hogy a képviselők nem hoztak a Mol versenytársait
5 kifejezetten kizáró szabályokat. Másrészt, ha lehetett is a többiek helyzetét megnehezítő módosítás, az meglátása szerint ma már kevéssé érvényes. (Népszabadság, június 16., hétfő, 13. oldal) Lehet reklamálni Jobban járnak a fogyasztók egy pénteken életbe lépett, európai uniós törvénycsomag jóvoltából: több jog illeti meg a vásárlókat az internetes rendelésnél és a termékbemutatók alkalmával vett árucikkek esetén. A terület ugyan eddig is szabályozott volt, de a szigorodó feltételekre azért volt szükség, mert ezen üzletkötésekkor a vevő kiszolgáltatottabb, mint a személyes vásárláskor. Például online rendeléskor, amikor a felek nincsenek jelen, az eddigi nyolc nap helyett két hét áll a vevő rendelkezésére, hogy visszaküldje a terméket. Ráadásul, ha a kereskedő nem említi, hogy 14 napig meggondolhatja magát a vásárló, akkor egy évre hosszabbodik az időszak Kötelező elérhetővé tenni a részletes tájékoztatást az összes járulékos költségről (csomagülés, postázási díj), tehát semmilyen rejtett költség nem rakódhat a feltüntetett árra. Üzlethelyiségen kívüli szerződéskötéskor (ilyen például a termékbemutatóval összekötött Vásárlás) felmondási jognak hívják azt a procedúrát, amikor a vevő meggondolja magát a megvett szolgáltatás tekintetében. Ez esetben is 14 napon belül semmisé lehet tenni az üzletet". Gyakori, hogy például a több százezer forintos masszázságyak mellé automatikusan felajánlják a hitellehetőséget is, ebből sokszor volt már olyan probléma, hogy a termék visszamondásakor a hitel ugyanúgy pörgött tovább. Mostantól ezt is szigorúbban ellenőrzi a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság. Ráadásul a termékbemutatókat be kell jelenteni a helyi jegyzőnél,amely értesíti a programról a hatóságot, így probléma, reklamáció esetén könnyebben utolérhető a cég. Ha a termékbemutató bármilyen jogszabályt sért, kötelező bírság sújtja a szervező céget -15 ezer forinttól akár milliósig ez is az új fogyasztóvédelmi uniós irányelv része. Az új szabályozás előírja a kellékszavatosság, a termékszavatosság és a jótállás fogalmának pontos, érthető használatát is. KRAUSZ VIKTÓRIA (Vasárnapi Hírek, június 15., vasárnap, 4. oldal) Pimaszok és tehetetlenek Közhely, hogy a jogszabályok annyit érnek, amennyire betartják, betartatják azokat. Márpedig ha ez így van, akkor előfordulnak esetek, amikor nagyon fontos törvények nem érnek túl sokat. Például a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény, a polgári és a büntető törvénykönyv, vagy például a bírósági végrehajtásról szóló törvény. A pénzintézetek közül ugyanis nem egy hágja át ezeket rendszeresen, a különböző hatóságok és a bíróságok pedig sokszor képtelenek rávenni őket a jogkövető magatartás betartására. A bírósági végrehajtásról szóló törvény betartása a leginkább autóhitelezéssel foglalkozó német Lombardnak például nem megy. Az ügyészség indítványára a pénzintézetnek 2008-ban egy jogerős bírósági ítélet alapján érvénytelenítenie kellett a hitelszerződéseinek elengedhetetlen részét képező általános szerződési feltételek 11 (!) pontját. Nem kis dologról van szó, ezek ugyanis minden ügyfelükre vonatkoztak-vonatkoznak. A Lombard mindezek ellenére a pontok közül többet hosszú ideig nem törölt, illetve még mindig van közöttük olyan, amelyiket a mai napig használ. Pedig a pénzintézet még az ügyészségnek is szavát adta, hogy az ítéletet önként végrehajtja. Végül aztán nem tartotta be ígéretét. Ugyanakkor a jog betartatása sem sikerült vele szemben. Az ügyészség ugyanis arra az álláspontra helyezkedett, hogy bár az ő dolga, képtelen végrehajtani a
6 pénzintézeten az ítéletet. Inkább továbbpasszolta az ügyet a pénzügyi fogyasztóvédelmi hatósághoz, a PSZÁF-hez, amelyik azonban ugyancsak tehetetlenkedett. Az ügy aztán újra a bíróságra került, ahol a Lombard azt állította, hogy a bíróság kérésére már megszüntették a jogsértést. Pedig nem. A bíróság azonban elfogadta a hazugságot, s mondván, hogy lám, a Lombard törölte a vitatott pontokat, nem marasztalta el a pénzintézetet. Így a pénzintézet továbbra is törvényt sért. A polgári törvénykönyv és a büntető törvénykönyv betartásához azon pénzintézeteknek kellene elsősegély, amelyek azon ügyfeleiktől, akikkel vitába keverednek, megkérdezésük nélkül eltulajdonítják vagyontárgyaikat. A kölcsönügyletek vitás kérdései ugyan a bíróságra tartoznak, e bankok azonban más utat választanak. Behajtók segítségével ellopják klienseik autóját. A kétségbeesett adósok az eltűnt járműveik okán feljelentést tesznek a rendőrségen lopás miatt, a rendőrök azonban ahelyett, hogy a büntetőjognak érvényt szerezve a dolgukat tennék, azaz fellépnének az önbíráskodókkal szemben, bíróságot játszanak. Az adósokra csalókként tekintve a kölcsönügyletekben tesznek igazságot a bankok javára, pedig ehhez a kérdéshez általában sincs semmi közük. Ráadásul mindezt ők is tudják, mégis így cselekszenek. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény betartásában szinte mindegyik olyan pénzintézet segítségre szorult, amelyik autóhitelezéssel foglalkozott. Kölcsönügyletek ezrei lehetnek érvénytelenek ugyanis, mert 2010 előtt az ügyfeleikkel arra jogosulatlan autókereskedők kötöttek hitelszerződéseket futószalagon a bankok helyett, márpedig az ilyen kölcsönszerződések semmisek. A pénzügyi fogyasztóvédelmi hatóság, a PSZÁF ezekben az esetekben sem jeleskedett a törvény betartatásában, csak azon változás után mutatkozott hajlandóság adatokat közölni egyáltalán az ügyről, miután beolvadt a jegybankba. Mindez csupán néhány példa a lapunk által rendre ismertetett ügyek közül, ám a pimaszság, az intézményi lelkiismeretlenség és tehetetlenkedés családok ezreinek mérgezi meg mindennapi életét. A segítség meg a szép szó ideje már rég lejárt, a társadalom bizalmát csak a törvénytelenségekkel szembeni szakszerűség és vasszigor alkalmazása adhatja újra vissza. (Mno.hu, június 13., péntek) Egységes uniós védelem fogyasztói szerződések esetén - Hatályban a fogyasztói szerződések részletes szabályairól szóló kormányrendelet június 13-tól hatályos a fogyasztó és a vállalkozás közötti szerződések részletes szabályairól szóló 45/2014. (II.26.) kormányrendelet, mely szélesebb tájékoztatási kötelezettséget ír elő a vállalkozások részére minden fogyasztóval kötött szerződés esetén, ezen kívül kibővíti az indokolás nélküli elállásra nyitva álló határidőt az internetes vásárlások és termékbemutatón történt vásárlások esetében. A szabályozás hátterében a fogyasztók jogairól szóló 2011/83/EU irányelv áll, mely minden tagország számára egységesen szigorúbb szabályozást írt elő a fogyasztók védelmében, legyen szó hagyományos vásárlásról, vagy annak valamilyen speciális formájáról, mint az interneten, vagy termékbemutatón történő vásárlás. Mik is a legfontosabb változások? Nem számíthat fel emelt díjat a vállalkozás a telefonos kapcsolattartás esetére. Nem követelhet a fogyasztótól ellenszolgáltatást, ha olyan terméket értékesít, amelyre nézve nem jött létre szerződés. A vállalkozás ajánlattétele esetén, ha a fogyasztó arra nem reagál, nem lehet vélelmezni azt, hogy hallgatólagosan elfogadta volna a fogyasztó. Sokkal szélesebb körű tájékoztatást kell nyújtani a fogyasztók részére már a szerződéskötést megelőzően is, tehát a fogyasztóknak megfelelő információkat kell adni minden olyan tudnivalóról, amely a termékkel, szolgáltatással kapcsolatos tudatos vásárlói döntés meghozatalához szükséges. Ezen tájékoztatásnak pedig világosnak, közérthetőnek kell lennie. Így tájékoztatni kell a
7 fogyasztókat a termék lényeges tulajdonságairól, a kereskedő nevéről, székhelyéről, a fizetendő összegről, egyéb költségekről, a teljesítés feltételeiről, szavatossági kötelezettségekről, a békéltető testülethez fordulás lehetőségéről. A speciális értékesítési formák esetében ezen kívül tájékoztatást kell nyújtani a fogyasztót megillető indokolás nélküli elállási jog határidejéről, feltételeiről, a termék visszaküldésének költségeiről, bármilyen letét vagy biztosíték nyújtásának feltételeiről. Amennyiben a fogyasztó nem kapja meg a megfelelő tájékoztatást az őt terhelő valamennyi járulékos költségről, akkor a későbbiekben nem köteles ezeket megfizetni. Változott az indokolás nélküli elállási jog gyakorlásának határideje is, eddig a termék kézhezvételétől számított 8 munkanap állt a fogyasztók rendelkezésére, most ez a határidő a termék kézhezvételétől számított 14 napra bővült ki. Sőt amennyiben nem kapott a fogyasztó írásban megerősített tájékoztatást az elállási jog gyakorlásának lehetőségéről, akkor ez a határidő egészen addig meghosszabbodik, amíg nem kap tájékoztatást írásban a fogyasztó, de maximum 12 hónappal hosszabbodhat meg. Újdonság az is, hogy a vállalkozásoknak az eddigi 30 nap helyett 14 napon belül vissza kell utalniuk a fogyasztók által kifizetett teljes összeget, azaz nem csak a vételárat, hanem a kiszállítás költségét is. Továbbra is a fogyasztók kötelezettsége saját költségükön visszajuttatni a terméket az elállási jog gyakorlása során, azonban ezt a költséget átvállalhatják a kereskedők, illetve termékbemutatón történt vásárlás esetében, ha az árucikk jellegénél fogva postai küldeményként nem küldhető vissza, akkor a vállalkozásnak saját költségén kell gondoskodni a termék visszaszállításáról. Reményeink szerint ezzel megszűnik az a gyakorlat, mely szerint több , akár Ft-ot is elkértek a vállalkozások az ilyen termékek visszaszállításáért. A jogszabály mintatájékoztatókkal segíti mind a vállalkozásokat, mind a fogyasztókat, így a mellékletek között találhatunk elállási jog gyakorlásához nyilatkozatmintát, kellékszavatosságról, a termékszavatosságról és a jótállásról szóló mintatájékoztatót, elállási mintatájékoztatót. A Fogyasztóvédelmi Egyesületek Országos Szövetsége felhívja a fogyasztók figyelmét arra: amennyiben bármilyen jogvitájuk támad akár a termékbemutatókat szervező akár online értékesítést végző, vagy más vállalkozásokkal, forduljanak a fővárosi, megyei békéltető testületekhez a vita ingyenes és gyors rendezése érdekében. (jogiforum.hu, június 13., péntek) Figyel a jegybank a biztonságra A felügyelt intézményeknek tartott szakmai konzultációk sorával támogatja a piacok biztonságos működését, ad iránymutatást és folytat szakmai párbeszédet az intézményekkel az MNB felügyelési területe. Idén mintegy tíz konzultáció várható különböző témákban - közölte a Magyar Nemzeti Bank (MNB). Cél: a biztonságos működés Felügyelői és jogérvényesítési szükség esetén szankcionálási tevékenysége mellett a Magyar Nemzeti Bank (MNB) alapvető feladata a nyitott kommunikáció, a piaccal való párbeszéd erősítése a pénzügyi rendszer biztonságos működésének erősítéséért. Ennek érdekében 2014-ben a különböző felügyelt szektorok intézményeinek szakértői számára konferenciák, szakmai konzultációk sorát szervezi meg a jegybank összhangban az erre vonatkozó európai uniós felügyelési gyakorlattal is. Az MNB terveinek megfelelően ez évben mintegy tíz ilyen fórum megszervezésére került vagy kerül majd sor, többek közt a szövetkezeti hitelintézeti, nyugdíjpénztári vagy a compliance vezetők, szakemberek részére. A legutóbbi ilyen sikeres alkalmat, a Tőkepiaci napot június 11-én szervezte meg a jegybank a tőkepiaci szektor több mint 120 szakértőjének részvételével. Ezt megelőzően a banki, majd biztosító szakemberek számára került sor februárban Fogyasztóvédelmi
8 fórumra, majd áprilisban a biztosítói, ezt követően pedig a pénzügyi vállalkozások szakértői vehettek részt jegybanki konzultáción. Mi lesz hangsúlyos elem a jövőben? Az idei fórumok egyik fő üzenete az MNB és a pénzügyi felügyelet (PSZÁF) összevonását követően a jegybanki felügyelés prioritásainak, súlypontjainak megismertetése a piaci szereplőkkel az MNB felügyeleti területének valamelyik szenior vezetője segítségével. A jegybanki előadók emellett bemutatják az MNB-nek az adott szektorra vonatkozó kockázatértékelési, felügyelési, engedélyezési és jogérvényesítési gyakorlatát, illetve a legfontosabb hazai és nemzetközi szabályozói változásokat. Előadások hangzanak el a konkrét ellenőrzési tapasztalatokról, általában mind prudenciális, mind fogyasztóvédelmi nézőpontból. A konzultációk megszervezése tehát illeszkedik az aktualitásokhoz, például konkrét jogszabály-módosításokhoz vagy az egyes piaci jelenségekkel kapcsolatos felügyelési üzenetekhez. A fórumokkal kapcsolatos információk és az azokon bemutatott előadások az MNB felügyeleti honlapjának Szakmai konzultációk menüpontjában érhetők el a közvélemény számára is. Ugyancsak itt olvashatók el az európai uniós és egyéb nemzetközi pénzügyi felügyelői, szabályozói szervezetek nyilvános konzultációra bocsátott dokumentumai is. (Tőzsdefórum, június 13., péntek) Szaporodnak a virtuális pénzautomaták A tervek alapján rövidesen egész bankjegykiadó-hálózatból lehet valódi pénzhez jutni a virtuális ellenében. A következő bitcoin-atm Rómában működik majd. Az új "világpénzre" kártyát is alapoznának. Az MNB alighanem éppen erre reagálva hasonlította össze a bankkártyát a bitcoinnal. Jelentésükben hangsúlyozták: a virtuális valuták veszélyesek.az amerikai kormány mintegy 30 ezer bitcoint (körülbelöl 18 millió dollár) értékesít aukció keretében június 27-én - írja a Marketwatch. A virtuális pénz a kábítószerkereskedelem miatt tavaly bezárt Silk Road kereskedelmi platformtól került az FBI-hoz. Az aukciós felhívás megjelenését követően a bitcoin árfolyama csütörtökön több mint 7 százalékot esett, amiből pénteken már közel 5 százalékot nyert vissza. Az aukció eredményét a felhívás szerint 30-án teszik közzé. Európában két hét múlva állítják fel a kontinens huszonkettedik bitcoin automatáját (ATM). Ez Rómában a Termini pályaudvaron lesz. Az üzembe helyezésre az Olaszországban negyedszer megrendezett No Cash Day nap ad alkalmat, amivel az elektronikus, készpénzkímélő megoldásokat igyekeznek népszerűsíteni. Az új bitcoin automata használatához nem kártya szükséges (annak létrehozása még csak terv), ehelyett személyi azonosítást követően vehetők igénybe a szolgáltatásai. A bitcoinnal fizetés rövidtávon elsősorban az internetes vásárlásoknál jelenhet meg, ahol jelenleg a hagyományos fizetési megoldások közül a bankkártyás fizetés lehet a leghatékonyabb elektronikus fizetési mód - írja legfrissebb pénzforgalmi jelentésében a Magyar Nemzeti Bank (MNB). Össze is hasonlítják a két megoldás jellemzőit. Mint írják, visszaélés, illetve rendszerhiba esetén a tranzakcióban résztvevők veszteségét a bitcoin használatakor semmi sem korlátozza (legfeljebb a perelésben lehet valamennyire bízni). Nem így a bankkártyáknál. Amennyiben az elveszett, ellopott bankkártyát jogosulatlanul használják, a bejelentést megelőzően bekövetkezett kárt a kártyabirtokos legfeljebb 45 ezer forint erejéig viseli (feltéve, ha a kár nem a kártyabirtokos szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása miatt következett be), az ezen felüli összeg a kibocsátó bank vesztesége. Az MNB az előbbi összeállítása mellett ismét kitért - korábban ezzel részletesebben is foglalkoztak - a fizetésre használható virtuális eszközök szabályozatlanságából fakadó kockázatokra. Felhívják a figyelmet arra, hogy a hatósági felügyelet és felvigyázás, valamint a fogyasztókat védő
9 felelősségi, fogyasztóvédelmi és kárviselési szabályok hiánya jelentősen növeli például a bitcoin használatával kapcsolatos veszélyeket. Esetükben nem léteznek szabályozott keretek között működő kibocsátó és közvetítő intézmények. Működésükkel, valamint a hozzáféréssel kapcsolatos problémák, illetve a tulajdonosok kárára elkövetett visszaélések esetén jelentős károk érhetik az ilyen rendszerek résztvevőit, amelyek megtérítésére vagy a károk csökkentésére így nincs a jogszabályok által biztosított lehetőség.szerző: LGCímkék: bitcoin, virtuális valuta, kockázat, MNB Kapcsolódó anyagok Figyelmeztet az MNB: befürödhetsz az új világpénzzel Új világpénz: a dzsungel törvényei (azenpenzem.hu, június 13., péntek) A Jókai Mór Református Általános Iskola 3. osztályos diákjai okosotthonból már okosak A Jókai Mór Református Általános Iskola 3. osztályos diákjai okosotthonból már okosak A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége május 27-én Nyíregyházán, a Jókai Mór Református Általános Iskola 3. osztályos diákjainak mutatta be a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság interaktív Okosotthon kezdeményezését. A rendhagyó tanóra során a diákok játékos formában gyűjtöttek össze sok olyan lehetőséget, amellyel vigyázhatnak környezetükre, tudatosan és takarékosan használhatják az energiát olvasható a hatóság honlapján (minuszos.hu, június 14., szombat) Pénztárgépek: ezer vállalkozás csúszott le a támogatásról Saját hibái miatt bünteti a kis- és középvállalkozásokat az online kasszák ügyében a kormány - mondta Csárdi Antal, az LMP fogyasztóvédelmi és vállalkozásfejlesztési szakszóvivője vasárnap a fővárosban tartott sajtótájékoztatóján. Április 30-a volt az az utolsó határidő, amikor a vállalkozások igénybe vehették az állam által ígért 50 ezer forintos támogatást, miközben már mintegy másfél éve zajlik az online pénztárgépek cseréje az országban. Ennek ellenére ezer vállalkozás lecsúszott a támogatásról, mert bár minden szabályt betartottak, önhibájukon kívül mégsem tudták beüzemelni a megadott határidőre a pénztárgépeiket. - mondta vasárnapi sajtótájékoztatóján Csárdi Antal, az LMP fogyasztóvédelmi és vállalkozásfejlesztési szakszóvivője. Az LMP szerint szomorú, hogy a kormány úgy határozta meg a határidőket, hogy semmilyen előzetes vizsgálatot nem végzett, nem nézte meg például, hogy a gyártó kapacitása megfelelő-e, képes-e időre beüzemelni a gépeket. "Most láthatjuk, hogy ez a határidő rövid volt és azok a vállalkozások jártak rosszul, amelyek jellemzően ( ) minden szabályt betartottak" - fűzte hozzá Csárdi. Az LMP azt szeretné, hogy a jogkövető magatartást tanúsító vállalkozásoknál a kormány a határidőt törölje el és fizesse ki az állami támogatást - mondta a szóvivő.
10 (HVG-Ecoline, június 15., vasárnap) LMP: a bankok fizessék az árfolyamrésből eredő különbözetet Az LMP képviselői törvényjavaslatot nyújtanak be annak érdekében, hogy a pénzintézetek az év végéig értesítsék a devizahiteleseket arról, hogy az árfolyamrés miatt mekkora pluszpénzt szedtek be tőlük és ezt az összeget fizessék is vissza ezt Csárdi Antal, a párt fogyasztóvédelmi és vállalkozásfejlesztési szakszóvivője jelentette be Schiffer András frakcióvezetővel közösen tartott hétfői sajtótájékoztatójukon. A Kúria hétfői, devizahitelesek ügyében hozott döntésére reagáló javaslat szerint az adós dönthet úgy is, hogy a pénzt ne visszafizessék számára, hanem azzal csökkentsék a fennálló tartozását. Schiffer András kérdésre válaszolva közölte, hogy indítványuk a folyamatban lévő ügyekre vonatkozik. A már lezártak esetében azt várják, hogy a kormány álljon elő egy javaslattal, amelyik azok kárvallottjaival foglalkozik tette hozzá. Az LMP társelnöke arra emlékeztetett, hogy pártjuk korábban javaslatot nyújtott be annak érdekében, hogy a devizalapú ügyletek során ne lehessen a bírói utat megkerülni, de azt a parlament plenáris ülésén "lesöpörték". A Kúria döntését elemezve viszont kijelentette, hogy az egyoldalú szerződésmódosítások és az árfolyamkockázat ügyében a bíróságnak kell mérlegelnie azt, hogy tisztességtelen volt-e az ügylet. Ez viszont csak azok esetében lehetséges, akik bírósághoz tudnak fordulni, mert akik végrehajtható közjegyzői okiratot írtak alá, azok el vannak zárva a bírói úttól hívta fel a figyelmet. Véleménye szerint most itt az alkalom támogatni az LMP ebben az ügyben benyújtott javaslatát. Hozzátette, újra beterjesztik azt az indítványukat is, amelyik szerint a devizalapú hitelek esetében csak jogerős bírói ítélet birtokában lehetne végrehajtást kezdeményezni. A Kúria hétfői jogegységi határozatában kimondta, a devizahiteleknél alkalmazott árfolyamrés tisztességtelen, az árfolyamkockázat tisztességessége azonban csak akkor vizsgálható, ha a pénzintézet nem megfelelő tájékoztatása miatt az átlagos fogyasztó számára a szerződés erre vonatkozó része nem érthető. Az egyoldalú szerződésmódosítás lehetősége pedig nagyon szigorú feltételekhez kötött - közölték. (Nepszava.hu, június 16., hétfő) Devizahitel: kemény döntést hozott a Kúria A devizahiteleknél alkalmazott árfolyamrés tisztességtelen, az árfolyamkockázat tisztességessége azonban csak akkor vizsgálható, ha a pénzintézet nem megfelelő tájékoztatása miatt az átlagos fogyasztó számára a szerződés erre vonatkozó része nem érthető. Az egyoldalú szerződésmódosítás lehetősége pedig nagyon szigorú feltételekhez kötött mondta ki a Kúria hétfői jogegységi döntésében. A Kúria hétfői sajtótájékoztatóján Simonné Gombos Katalin, a Kúria polgári kollégiumának szóvivője kiemelte: a döntés alapján tisztességtelen az árfolyamrés, helyette a Magyar Nemzeti Bank hivatalos árfolyamát kell alkalmazni. Wellmann György, a Kúria polgári kollégiumának vezetője kiemelte: álláspontja szerint a jogegységi határozatnak az egyoldalú szerződésmódosítással kapcsolatos része a legfontosabb, mert a szigorú feltételeknek nagyon kevés szerződés fog megfelelni. A Kúria döntése szerint az egyoldalú módosítást lehetővé tevő szerződési feltételeknek számos, szigorú elvnek kell megfelelniük mint például az egyértelmű és érthető megfogalmazás, a felmondhatóság és a szimmetria elve, és ha ezeknek nem felel meg, akkor tisztességtelen a szerződésmódosítás.
11 Wellmann György, a Kúria Polgári Kollégiumának vezetője és Simonné Gombos Katalin, a Kúria Polgári Kollégiumának sajtószóvivője a deviza alapú kölcsönszerződésekkel kapcsolatos jogegységi döntés ismertetésén Fotó: Szigetváry Zsolt / MTI Tisztességtelen az árfolyamrés A vételi és az eladási (különnemű) árfolyamok alkalmazása, vagyis az árfolyamrés tisztességtelen, emögött ugyanis nem áll szolgáltatás, illetve alkalmazásuk gazdasági indoka a fogyasztó számára nem világos, nem érthető, nem átlátható derült ki a Portfólió.hu tudósításából. A portál korábbi számításai szerint ez a döntés körülbelül 96 milliárd forintos terhet jelent majd a pénzintézeteknek. A devizahitel árfolyamkockázatának tisztességessége csak akkor vizsgálható, ha a pénzintézet nem megfelelő tájékoztatása miatt az átlagos fogyasztó számára a szerződés erre vonatkozó része nem érthető mondta ki a Kúria hétfői jogegységi döntésében. Nincs visszamenőleges hatálya A privatbankar.hu tudósítása szerint a jogegységi döntés nem a bankokra vonatkozik, nem lehet visszamenőleges hatálya. A döntés a bíróságok számára nyújt mankót, hogy a konkrét döntésekhez használják fel a határozatot. Ezt követően minden esetben a bíróságok mérlegelési feladata, hogy az adott kérdésben döntést hozzon. A jelenlegi helyzetben a Kúria olyan iránymutatást tudott adni, ami a jövőben lezárandó ügyekben alkalmazandó. Minden egyes ügyben vizsgálni kell a jogalapot, illetve az esetleges elévülést mondta dr. Gombos Katalin. A Kúria idáig mehetett el, ennél általánosabb szabályozást a kormányzat hozhat figyelembe véve a Kúria döntéseit. Így lehetne tisztességesen megoldani a devizahitelesek ügyét Az mno.hu dr. Damm Andrea ügyvéd segítségével elemezte a devizahitelesek lehetőségeit. Itt tudhat meg többet! Újabb segítségnyújtási lehetőség A Kereszténydemokrata Néppárt (KDNP) szerint a Kúria döntésével újabb lépés vált lehetségessé a devizahitel-csapdában vergődő családok megsegítésére így reagált a kisebbik kormánypárt a Kúria hétfői jogegységi határozatára. A KDNP szerint kiszámítható jövőre, vagyis kalkulálható pénzügypolitikára van szükség, ami a bankokba vetett bizalom visszaállítását és igazságosabb pénzügyi rendszert eredményez. A kisebbik kormánypárt szándéka, hogy a családok alapját ne zúzzák szét rossz gazdasági döntések. Az LMP képviselői törvényjavaslatot nyújtanak be annak érdekében, hogy a pénzintézetek az év végéig értesítsék a devizahiteleseket arról, hogy az árfolyamrés miatt mekkora pluszpénzt szedtek be tőlük, és ezt az összeget fizessék is vissza ezt Csárdi Antal, a párt fogyasztóvédelmi és vállalkozásfejlesztési szakszóvivője jelentette be Schiffer András frakcióvezetővel közösen tartott hétfői sajtótájékoztatójukon. A kormány kész arra, hogy újra foglalkozzon a devizahitelek ügyével Az Alkotmánybírság márciusban a kormány indítványa nyomán kimondta: törvénnyel módosíthatók korábban megkötött szerződések, ám ebben az esetben is figyelembe kell venni minden fél méltányos érdekét. A törvényhozó feladata és felelőssége eldönteni, hogy mely területeken avatkozik be. Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter két hete arról beszélt: a bírósági döntések megszületése után a kormány kész arra, hogy újra foglalkozzon a devizahitelek ügyével. Mindenkinek az az érdeke, hogy olyan megoldás szülessen, amely valóban segít a devizahiteleseknek, ugyanakkor nem veszélyezteti a bankrendszer normális működését. (Mno.hu, június 16., hétfő) Megszólaltak a bankok is a Kúria döntése után
12 A Bankszövetség ma esti sajtótájékoztatóján kiderült a bankszektor véleménye a Kúria devizahiteles döntésével kapcsolatban. Valószínűleg a devizahiteles csomag költségeit mind a három érintett, az állam, a bankok, és az ügyfelek is viselni fogják. "A döntést tudomásul vesszük, ugyanakkor a hitelek fenntartása hosszú folyamat, aminek költsége van" - mondta el Kovács Levente a Magyar Bankszövetség főtitkára. Ezért a bankszektor elvárja, hogy méltányos törvényt hozzon a kormány - tette hozzá. Egy végleges, teljes körű, átfogó szabályozásra van szükség, olyan szabályokat, amelyek nem teszik szükségessé, hogy a jövőben költséges pereket kelljen fizetni. Azt nem tudni még, hogy a jövőben kialakítandó csomag esetén minden résztvevőnek (ügyfelek, bankok, állam) arányosan kell viselnie a terheket - derül ki a Pénzcentrum.hu tudósításból. Négy kérdésre adott ma választ a Kúria, ezek közül az árfolyamkockázat viselésének kérdésében bírói vizsgálat csak nem megfelelő tájékoztatás esetén indulhat. A különböző árfolyamok használata esetén az ügyfelek részére dönthetnek a bíróságok a jövőben. A negyedik kérdés szerint a kamatemelések esetén fogyasztóvédelmi szempontokat szem előtt tartva döntött, a vizsgálhatóságról. Egyébként a Nemzetgazdasági Minisztériummal már négy éve folynak tárgyalások a devizahitelek megoldására - derült még ki a Bankszövetség sajtótájékoztatóján. Online Kft.Napi.hu - Független üzleti és pénzügyi portál, benne magyar és nemzetközi hírek, elemzések, tőzsdei információk. 2.html (Napi.hu, június 16., hétfő) Befellegzett a termékbemutatós átveréseknek? Csökkenhet a termékbemutatókon becsapott emberek száma a jövőben. Hosszabb idejük lesz ugyanis a fogyasztóknak reklamálni és nem lehetnek rejtett költségek a szerződésekben. Az új jogszabályváltozás miatt ezután a fogyasztókat a teljes költségről tájékoztatni kell, vagyis semmilyen rejtett járulék nem lehet a szerződésekben. Változott az elállási határidő is. A korábbi 8 napról 14 napra nőtt. Sőt a termék bármikor visszaküldhető, akkor is ha nem hibás. A szabályváltozás a webáruházakat is érinti. Eddig egy hétig lehetett visszaváltani az interneten vásárolt termékeket,most ez is két hétre változott. A kereskedőnek pedig figyelmeztetni kell a vásárlókat a változásról, ha ezt elmulasztja, akkor a határidő 1 évre nő. Vagyis ez idő alatt bármikor vissza lehet küldeni a terméket akkor is, ha nem hibás. (kapos.hu, június 16., hétfő) Értéktőzsdei árverés volt a tanulókért A magyar tőzsde százötven éve kezdte meg működését, s a jubileumi alkalomból jótékonysági árverést rendeztek tegnap a Magyar Nemzeti Galériában. A Budapesti Értéktőzsde (BÉT) közjogi méltóságokat, a magyar tőkepiac illusztris szereplőit, a BÉT-en jegyzett négy legnagyobb tőzsdei forgalmú cég vezetőjét, a tőzsde volt és jelenlegi elnökeit, alelnökeit, valamint a magyar származású tőzsdeguru, André Kostolany özvegyét kérte fel, hogy olyan tárgyi emlékeket ajánljanak fel, amelyek a magyar tőkepiac történetét mutatják be, sok esetben személyes emlékeket
13 is felidézve. A pénzügyi kultúra oktatásának támogatása az egyik leghatékonyabb eszköz, mivel a mai iskolások és egyetemisták a jövő munkavállalóiként fontos szerepet töltenek majd be a magyar gazdaságban. Ezért az árverésből befolyt összeget a BÉT a Magyar Nemzeti Bank kezdeményezésére korábban létrejött Pénziránytű Alapítvány, valamint a Budapesti Corvinus Egyetem Befektetések és Vállalati Pénzügyi Tanszék Alapítványa számára ajánlja fel. A kuratórium munkáját a Gazdasági Versenyhivatal, a Budapesti Értéktőzsde, a Befektetési Alapkezelők és Vagyonkezelők Magyarországi Szövetségének delegáltjai, valamint független szakértők is segítik. Az elmúlt évek során az alapítvány számos sikeres programot indított középiskolásoknak. Az eredményekre és a tapasztalatokra alapozva a jövőben nyitnak az általános iskolás korosztály pénzügyi szemléletformálása és a tanártovábbképzés irányába is. (Magyar Hírlap, június 18., szerda, 9. oldal) Betarthatatlan előírások? Durva mérget vetnek be a búzaföldön Országszerte szentelik a búzát, legutóbb Pocsaj és Bedő egyházközségekben. Rá is fér az égi áldás, mert sok helyen nem várt meglepetést is okozhatnak az aratásra váró táblák. Most mindenki a pockokat hibáztatja, mondván félmillió tonnát megettek a rágcsálók, de ez érthető is. Ez a félarasznyi emlős szabad szemmel is látható, nem úgy, mint a kieső termés legalább feléért felelős gombák, az úgynevezett gabonarozsdák. Kettőjük között a hasonlóság, hogy a meleg tél és kedvező tavaszi időjárás miatt szaporodtak fel. S az is jellemző reájuk, hogy csak megelőző csapással lehet igazából ellenük védekezni. Sok helyütt nem került erre sor, így tavasszal a rozsda sárgította - ölte el - a gabonatáblák leveleit, májustól pedig az egyre szaporodó pockok rágják a növényeket. Most az utóbbi ellen indult harc, mely rengeteg kérdőjelet vet föl, ugyanis egy elég erős és minden melegvérű állatra - emlősre, madárra - halálos veszélyt jelentő méreggel teszik mindezt. Mivel akad terület, ahol 100 négyzetméteren akár lakott pocoküreg is van, egy olyan engedélyes szert vetnek be, a Redentint, amihez külön hatósági jóváhagyás kell. Mint például 2012 első hónapjaiban is kellett, mert úgy felszaporodtak a pockok. Nos, az akkori úgynevezett szükséghelyzeti forgalomba hozatali engedély szerint e szer még bőrrel érintkezve és belélegezve is veszélyes. Csak úgy kiszórni tilos, a mérgezett gabonaszemeket a pocok járatába kell juttatni. Máskülönben más állat - madár, nyúl stb. - is megeszi és beledöglik. A szert épp ezért a évi engedély szerint tilos a talaj felszínére kiszórni. Most mégis légi kijuttatásról hallani - érthető módon, mivel az aratás előtti táblákra rámenni már nem nagyon lehet. Pedig elméletben sok-sok embernek kellene a búzaföldeket taposnia: egyrészt a szert a pocoklukba kellene szórni, másrészt minden nap össze kellene szedni a dögöket, majd legalább 30 centi mélyre elásni. Hát ezt a korábbi előírást vélhetően képtelenség betartani, így sok ragadozó - madár, róka, nyest, nyuszt, sün, menyét stb. - és rengeteg "nem pocok", vagyis madarak, egyéb kisrágcsálók - például a védett hörcsögök, ürgék, de akár nyulak is - áldozatul eshetnek a méregnek. A szer használatát a kalászos kultúrák és a repce után már a kukoricában és napraforgóban is engedélyezte a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, természetesen a megfelelő biztonsági intézkedések mellett. don (vasarnapihirek.hu, június 17., kedd)
14 Devizahitelek - Kúria: tisztességtelen az árfolyamrés, szigorú feltételekhez kötött az egyoldalú szerződésmódosítás Simonné Gombos Katalin, a Kúria Polgári Kollégiumának sajtószóvivője (k), Józan Magda sajtófőnök (b) és Wellmann György, a Kúria Polgári Kollégiumának vezetője (j) a deviza alapú kölcsönszerződésekkel kapcsolatos jogegységi döntés ismertetésén, a Kúrián június 16-án. A devizahitel árfolyamkockázatának tisztességessége csak akkor vizsgálható, ha a pénzintézet nem megfelelő tájékoztatása miatt az átlagos fogyasztó számára a szerződés erre vonatkozó része nem érthető - mondta ki a Kúria a jogegységi döntésében.- MTI Fotó: Szigetváry Zsolta Budapest, június 16., hétfő (MTI) - A devizahiteleknél alkalmazott árfolyamrés tisztességtelen, az árfolyamkockázat tisztességessége azonban csak akkor vizsgálható, ha a pénzintézet nem megfelelő tájékoztatása miatt az átlagos fogyasztó számára a szerződés erre vonatkozó része nem érthető. Az egyoldalú szerződésmódosítás lehetősége pedig nagyon szigorú feltételekhez kötött - mondta ki a Kúria hétfői jogegységi döntésében. A Kúria hétfői sajtótájékoztatóján Simonné Gombos Katalin, a Kúria polgári kollégiumának szóvivője kifejtette: a deviza alapú fogyasztói kölcsönszerződés azon rendelkezése, amely szerint az árfolyamkockázatot a kedvezőbb kamatmérték ellenében korlátozás nélkül a fogyasztó viseli, a főszolgáltatás körébe tartozó szerződéses rendelkezés, amelynek a tisztességtelensége általában nem vizsgálható. Csak akkor, ha az általánosan tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő átlagos fogyasztó számára annak tartalma a szerződéskötéskor nem volt világos a szerződés szövegezése, vagy a pénzügyi intézménytől kapott tájékoztatás miatt. Ha mindezek miatt a fogyasztó alappal gondolhatta, hogy az árfolyamkockázat nem valós, vagy az őt csak korlátozott mértékben terheli, a szerződésnek az árfolyamkockázatra vonatkozó rendelkezése tisztességtelen, aminek következtében a szerződés részlegesen, vagy teljesen érvénytelen - mondta a szóvivő. Kérdésre válaszolva Wellmann György, a Kúria polgári kollégiumának vezetője azt emelte ki, hogy e vonatkozásban a bizonyítási teher a fogyasztóé: elvi lehetősége ugyan van arra, hogy bizonyítsa, nem kapott megfelelő tájékoztatást, de álláspontja szerint ez ritkán sikerülhet. A bíróságoknak pedig erről esetenként kell majd dönteniük. Egy másik kérdésre válaszolva elmondta azt is, hogy az árfolyamkockázat problémáját a Kúria döntése nem oldja meg, márpedig az adósok terheinek több mint 80 százaléka az árfolyamkockázatból ered, csak 16 százaléka az egyoldalú szerződésmódosításból, 1-2 százaléka pedig az árfolyamrésből. Wellmann György szerint a jogalkotás megoldhatja ezt a kérdést. A Kúriának nem feladata, hogy ötleteket adjon, csak ha ilyen kérés felmerül, de a sajtóban lehetett olvasni például a hitelek forintosításáról. A jogegységi döntés kitér arra is, hogy az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő szerződéses rendelkezéseknek meg kell felelniük a Kúria polgári kollégiuma egy korábbi véleményében megfogalmazott szigorú, tételes oklistának. A hivatkozott vélemény tartalmazza az egyértelmű és érthető megfogalmazás, a tételes meghatározás, az objektivitás, a ténylegesség és arányosság, az átláthatóság, a felmondhatóság és a szimmetria elvét, és ha ezeknek a szerződés egyoldalú módosítást szabályozó rendelkezései nem felelnek meg, akkor tisztességtelenek és ezért érvénytelenek, vagyis ezek figyelmen kívül hagyásával kell újraszámolni a szerződést. Ezen elvek alapján az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét szabályozó szerződéses rendelkezések akkor nem tisztességtelenek, ha azok a fogyasztó számára világosan és érthetően meghatározzák, hogy a hivatkozott véleménynek megfelelő ok-listában megjelölt körülmények változásai milyen módon és mértékben hatnak ki a fogyasztó fizetési kötelezettségére. (Az egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó rendelkezések tették lehetővé például a kamatemelést.) Wellmann György kiemelte: a jogegységi határozatnak az egyoldalú szerződésmódosítással kapcsolatos része a legfontosabb, mert a kollégiumi véleményben, illetve jogegységi döntésben rögzített szigorú feltételeknek szerinte nagyon kevés szerződés fog megfelelni, így többnyire tisztességtelennek minősülnek.
15 Simonné Gombos Katalin kiemelte: a döntés alapján tisztességtelen az árfolyamrés, helyette a Kásler-ügyben nemrég született döntéssel összhangban a polgári törvénykönyvnek megfelelően a Magyar Nemzeti Bank hivatalos árfolyamát kell alkalmazni. A hitel folyósításakor a pénzügyi intézmény által meghatározott vételi, törlesztésekkor pedig az eladási árfolyamok alkalmazása tisztességtelen, mert ezekkel szemben nem áll a fogyasztónak közvetlenül nyújtott szolgáltatás, így az számára indokolatlan költséget jelent. Továbbá e rendelkezések azért is tisztességtelenek, mert alkalmazásuk gazdasági indoka a fogyasztó számára nem világos, nem érthető, nem átlátható. Wellmann György elmondta, hogy a jogegységi határozat nyomán bonyolult elszámolási viszonyok alakulhatnak ki, az egyes hiteleknél "az egész eddigi elszámolás borul". Feltehetően a bank az új elszámolással megkeresi az érintett adósokat, akik ezt vagy elfogadják, vagy bírósághoz, illetve pénzügyi békéltető testülethez fordulnak. A bíróság azonban csak határozott, összegszerű keresti kérelemről tud dönteni, amit az adósoknak ezekben az ügyekben nem könnyű kiszámolniuk. A kollégiumvezető hozzátette: a mostani határozattal végleg elhárult az akadály a jogalkotás elől, "a jogalkotásra hárul az a feladat, hogy most ezt a helyzetet megoldja"; ezért nem ajánlaná a devizahiteleseknek, hogy további pereket indítsanak, meg kellene várniuk a jogalkotást. Wellmann György kitért arra is, hogy a bíróság nem a közgazdasági racionalitást, igazságosságot vette figyelembe, hanem arról döntött, hogy tisztességtelen-e az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tévő szerződéses kikötés, és ha igen, akkor érvénytelen, kimarad a szerződésből. Így a bankok azt a szerződésmódosítást sem tudják megtenni, amely közgazdaságilag, pénzügyileg indokolt lenne, ami a bankok számára "nagyon hátrányos és igazságtalan" lenne. A kollégiumvezető szerint ezért a jogalkotónak méltányos megoldást kell találnia, például törvényben előírni, hogy csak a referenciakamathoz kötött módosításokat lehessen a bankoknak érvényesíteniük. Arra a kérdésre, hogy a jogalkotó hozhat-e olyan törvényt, amely szerint az árfolyamrés visszajár, a kollégiumvezető úgy válaszolt: "szerintem igen". Wellmann György arra a kérdésre, hogy a jogegységi döntés mely szerződésekre vonatkozik, elmondta: a devizahiteles fogyasztói kölcsönszerződések vonatkozásában minden magyar bíróságra kötelező, míg például a lízingszerződéseknél - melyeknek vannak speciális elemei - az adott ügyben eljáró bíró dönti el, hogy mennyiben alkalmazza a jogegységi döntést. (mon.hu, június 17., kedd) Ezzel mérgezték a magyarokat - ítélet született Emlékszik még arra a nagy botrányra, ami az aflatoxin nevű méreg kapcsán borzolta a hazai kedélyeket? Nos, most megkapták a büntetést az érintettek! Másodfokon jogerősen pénzbírságra ítélte a Szegedi Paprika Zrt. vezérigazgatóját és üzletágvezetőjét ártalmas közfogyasztási cikkel visszaélés és a fogyasztók megtévesztése miatt kedden a Szegedi Törvényszék. A Kovalcsik Éva vezette büntetőtanács, súlyosbítva a megismételt eljárásban hozott első fokú ítéletet, az elsőrendű vádlott B. Andrást 5 millió, társát, H. Tibort 2 millió forint pénzbírságra ítélte. Egyebekben a bíróság helyben hagyta az elsőfokú ítéletet, így a Szegedi Paprika Zrt.-nek mint jogi személynek 15 millió forint bírságot kell megfizetnie. A vádlottakat az első fokú bíróság folytatólagosan, társtettesként elkövetett ártalmas közfogyasztási cikkel visszaélés bűntettében, valamint fogyasztó megtévesztésének vétségében mondta ki bűnösnek. Harmadik társuk 2013 júniusában elhunyt, így ellene megszűnt az eljárás. Az indoklás szerint az elsőfokú bíróság az eljárási szabályokat betartva, megfelelően járt el. Helyt adott viszont a törvényszék az ügyészség súlyosbítási kérelmének, és ezért emelte meg a pénzbírságot 600 ezerről 5 millióra, illetve 200 ezerről 2 millió forintra. Az indoklásban elhangzott:
16 ténykérdés, hogy a cég paprikaőrleménye nagy mértékben tartalmazott toxikus anyagokat, emiatt nem lett volna szabad forgalomba hozni. Az ügy tárgyalása február 7-én kezdődött. A vád szerint az ausztriai székhelyű Kotányi Kft májusában jelezte a Szegedi Paprika Zrt.-nek, hogy az általa kiszállított áru aflatoxintartalma meghaladja a korábban megszabott 5 mikrogramm/kilogramm határértéket. A reklamációt a zrt. jogosnak találta, ezért visszavette a húsz tonna paprikát. A visszavásárolt, kifogásolt árut azonban később ismét eladta: több mint három és fél tonnát belföldi csemegeőrleményként értékesített, másik részét pedig ötvenszázalékos úgynevezett higított fűszerpaprika-őrleményként visszaszállították az osztrák cégnek. s itelet_szuletett?place=srs (ma.hu, június 17., kedd) Vigyázz, nehogy átvágjanak: minek vásárolsz, ha ezt nem tudod! Múlt hét péntektől új fogyasztóvédelmi szabályozás lépett életbe az Európai Unióban, így Magyarországon is. A vásárlókat ezentúl sokkal több fogyasztói jog illeti meg. A netes rendelésnél például jóval több időt kapunk arra, hogy meggondoljuk magunkat, de szigorítják a termékbemutatókra vonatkozó szabályokat is. Ugyanakkor változott a kellékszavatosság, a termékszavatosság és a jótállás fogalma is. A termékszavatosság már a márciusban hatályba lépett új Polgári Törvénykönyvvel használhatóvá vált, azonban valószínűleg igen kevesen tudják, az új jogokkal milyen lehetőségeik vannak a vásárlás során, és hogy mit is jelentenek ezek a kifejezések. Amint arról a Pénzcentrum.hu is beszámolt, június 13-án hatályba lépett új fogyasztóvédelmi szabályozás. Ennek értelmében többek között a vásárlók hosszabb ideig gondolhatják meg magukat egy internetes vásárlás során, nem bukkanhatnak rejtett költségekbe, ha online rendelnének, vagy nem lehet emelt díjas a hívás, ha telefonos ügyintézésre kerül a sor. Annak érdekében, hogy a vásárlók könnyebben értelmezni, majd érvényesíteni is tudják jogaikat, az új szabályozás előírja a kellék-, illetve termékszavatosság, és a jótállás fogalmának könnyen érthető használatát. Ezek minden, bármilyen formában megvásárolt termék esetében érvényes. A fogyasztók jogairól szóló uniós irányelvet a fogyasztó és a vállalkozás közötti szerződések részletes szabályairól szóló kormányrendelet ültette át a hazai jogrendbe, ez utóbbi pedig az új Polgári Törvénykönyv meghatározásait veszi alapul, így a szavatossággal kapcsolatos részletes definíciók is ott olvashatók. Az eddigi gyakorlatban sok esetben jelentett problémát az, hogy a fogyasztók nem ismerik a különbséget a kellék-és termékszavatosság, illetve a jótállás fogalma között. És emiatt nem tudják előzetesen felmérni, hogy konkrétan milyen jogok illetik majd meg őket - tájékoztatta a Pénzcentrum.hu-t a Nemzetgazdasági Minisztérium. Ezért összeszedtük, mit jelentenek egész pontosan ezek a meghatározások, mit lehet tenni, ha az általunk vásárolt termék meghibásodik. Kellékszavatosság Abban az esetben, ha a megvásárolt termék meghibásodik, kérhetsz javítást vagy cserét ott, ahol azt megvetted, azaz az eladó vállalkozástól. Kivéve, ha az valamiért lehetetlen, vagy aránytalan többletköltséget eredményezne az eladónak. Amint felfedezted a hibát, mielőbb az eladóhoz kell fordulnod, de legkésőbb két hónappal azután, hogy észrevetted a rendellenességet. Kérdés persze, hogy ki honnan fogja tudni, vajon te mikor észlelted a hibát, hiszen annak nem feltétlenül van köze a vásárlás dátumához. A kellékszavatossági jog a vásárlástól számított két évig érvényes. Használt áru esetén ez maximum egy év. A kereskedő nem mondhatja az adott hibára, hogy az túl kicsi, jelentéktelen, minden hibával foglalkoznia kell. Az is fontos, hogy csere vagy javítás után újraindul a szavatossági idő, azaz ha a következő két év alatt újabb probléma lép fel, ismét orvosolnia kell azt a kereskedőnek.
17 Nézzünk egy gyakorlati példát! A nyárra való tekintettel vásárolunk egy papucsot. Alig vesszük fel kétszer, mire a pántja kiszakad a helyéből. Ekkor a blokkal (hogy igazolni tudjuk, hogy ott vettük) visszamegyünk a kereskedőhöz, és javítást, vagy cserét kérünk. Valószínűleg ez nem fog aránytalan, más efféle kellékszavatossági igénnyel összehasonlítva jóval nagyobb többletköltséget eredményezni, hogy a segítségnyújtás elmaradjon. Így a kereskedő köteles lesz a lehető leghamarabb eljárni az ügyünkben, hogy újra viselni tudjuk lábbelinket. Termékszavatosság Ha a megvásárolt termék elromlik, vagy valamilyen probléma adódik vele, egyenesen a gyártóhoz fordulhatsz azért, hogy kijavítsa, vagy ha a javítás túl sok időt venne igénybe, kicserélje azt. Ez azért jelent hasznos újítást, mert így akkor is kárpótolhatnak minket az esetleges hibáért, ha a kereskedés, ahol vettük, már megszűnt, vagy egyéb okból utolérhetetlen. Így rögtön az előállítóhoz fordulhatunk. Végül is úgyis ő kell, hogy feleljen a hibáért. Emellett nem csak hiba esetén lehet a gyártóhoz fordulni. Amennyiben akad a terméknek olyan hiányossága, amit egyébként esetleg reklámoz, vagy feltüntet az áruleírásban, de mi mégsem látjuk ezt a termékünkben, szintén hozzájuk fordulhatunk. A gyártó (a termék előállítója és forgalmazója) mentesül a javítás vagy csere kötelezettsége alól három esetben: ha a terméket nem üzleti tevékenysége körében gyártotta (azaz mondjuk egy termékmintánál), a forgalomba hozatalkor a tudomány és technika állása szerint nem volt felismerhető a hiba, illetve ha a termék hibáját jogszabály, vagy kötelező hatósági előírás alkalmazása okozta. Itt is ugyanúgy két hónapon belül be kell jelenteni a hibát. Már csak azért is jobb mielőbb ezt megtenni, mert ha további, abból fakadó gondok akadnak, azért már nem fog felelősséget vállalni a gyártó. A termékszavatosság is két évig tart. A gyakorlatban ez úgy nézhet ki, hogy veszünk például egy márkás cipőt, aminek tisztában vagyunk a gyártójával, így az ügyfélszolgálat miatt tudjuk, hova kell fordulni, ha gond van. A termékleírásban az szerepel, hogy csúszásgátlóval van bevonva a talpa, azaz a vizes csempén is magabiztosan közlekedünk. Azonban hirtelen megcsúszunk, és kis híján összetörjük kezünklábunk. Ekkor reklamációval élhetünk a gyártónál, hiszen az adott cipő "nem rendelkezik a gyártó által adott leírásban szereplő tulajdonságokkal."jótállás A harmadik terület, ahol jogainkat érvényesíthetjük, ha gondunk adódna, a jótállás, vagy közismert nevén garancia. Ez azt jelenti, hogy a termék megvásárlásakor például az adott kereskedő biztosít minket arról, hogy a jótállási jegyen, garanciapapíron feltüntetett időtartamon belül felelősséget vállal az esetleges hibáért. A javítás, vagy csere nem befolyásolja a termék- vagy kellékszavatosságot, azok ettől függetlenül működnek. Azaz ha rövidebb a garanciaidő, mint a két éves fent említett szavatossági idők egyike, inkább a gyártóhoz, vagy a kereskedőhöz forduljunk rögtön ahelyett, hogy a garanciapapírt lobogtatjuk. Az eladó vagy a gyártó egyébként akkor mentesül a jótállás alól, ha bizonyítja, hogy a hiba oka a nem rendeltetésszerű használat volt. Ismét éljünk egy gyakorlati példával. Ha veszünk egy tévét egy műszaki áruházban, utána a számlával oda kell sétálnunk az ügyfélszolgálatra, ott lepecsételik a jótállásunkat, és innentől ha problémánk akad, az áruháznak kell gondoskodni a javíttatásról. Be kell hozzá mutatnunk majd a számlát és a garancialevelet. _tudod html (penzcentrum.hu, június 18., szerda) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról Mit nevezünk tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatnak? Fazekas Ildikó, az Önszabályozó Reklámtestület főtitkára: A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tág fogalom, ide tartozik minden eset, amikor úgymond "átverik" a fogyasztót. Nem csak úgy, hogy valótlant állítanak egy termékről, hanem, ha olyat
18 mondanak, amit nem tudnak igazolni, avagy elhallgatják a termék valamelyik lényeges tulajdonságát. Ez a kör nem csupán a reklámot foglalja magában, hanem a telefonos "zaklatástól", az üzleti ajánlaton át a promócióig mindent. Hogyan viszonyul egymáshoz az unió és az egyes országok szabályozása, illetve annak alkalmazási gyakorlata? Ez a szabályozás nem reguláció, hanem olyan speciális irányelv, amely maximum harmonizációs, nem betűről betűre hatályos minden országban (például az eljáró hatóságokat tekintve nem), de tartalmát tekintve mindenütt ugyanaz érvényes. Nyilvánvalóan ez EU szeretné elősegíteni az egységes piac kialakulását, és ha ezt a hirdetői oldalról nézzük, teljesen jogos ez az elvárás. A költségek csökkentése miatt egyre inkább nemzetközi kampányokban gondolkodnak, amelyeket több országban futtathatnak. Ennek érdekében olyan kutatásokat végeztetnek, amelyek minden országban elfogadhatóak, és alátámasztják a kampányban tett állításokat. Ugyanakkor egyes országokban a hatósági gyakorlat eltérhet egymástól. Például az "Up To" Claims, vagyis az "akár" állítások esetében az olasz gyakorlat szerint az már elfogadható, ha egy kereskedő azt állítja, hogy "akár 1 euróért" kapható egy termék, ugyanakkor a kínálatban ezen az áron csak 1-2 darab található. Hollandiában első szinten az önszabályozás keretében döntenek az ilyen típusú reklámokról, és - a konferencián adott példa szerint - amennyiben a vásárlók 13%-a számára elérhető az ajánlat, azt már elfogadhatónak tartják. Nálunk a GVH ennél szigorúbb, mivel az az álláspontja, hogy figyelembe kell venni azt is, mihez szokott a fogyasztó. Ha komolyabban veszi a a vásárló a reklámot, és olyan "akár" ajánlattal találkozik, amely rá nem vonatkozik, akkor becsapva érzi magát. Fontos kérdés ez, egyrészt a fogyasztói bizalom szempontjából, másrészt mérlegelendő: ha "túlvédjük" a vásárlót, és mindig minden állítást csak abban az esetben tehetnek meg a kereskedők, ha az az emberek 100 százalékára igaz, akkor a reklámozó visszafogja az ilyen típusú üzeneteket, nem kommunikál bizonyos termékelőnyöket, amelyekről ez által nem értesülhet a fogyasztó, és végső soron ezzel rosszul jár.. Általában milyen esetek kerülnek az ÖRT asztalára? Adaptált kampányok esetén, amikor nem "jaj de szeretem ezt a terméket!" üzenetű reklámról, hanem egy konkrét, kutatási háttérrel rendelkező állításról van szó, azt szinte jogászi pontossággal kell megfogalmazni. Előfordult, hogy egy kampány második szakaszában küldtek a testülethez egy szöveget, amit mi nem tartottunk megfelelőnek. Csodálkoztak, mondván, egy ehhez hasonló szöveget az előző körben már elfogadtunk. Igen ám, csak abban más szavakat használtak, más sorrendben, és más mondatszerkezetben, így a kettőnek már más volt az üzenete. Ha olyan kampányról van szó, ahol terméktulajdonságot, termékelőnyt kell konkrétan megfogalmazni, akkor ezt különös pontossággal kell megtenni. Nem mindegy, hogy azt mondom: "könnyedén szaladok ebben a cipőben", vagy "a cipő felépítése miatt nem lesz fáradékony a láb". Az első esetben egy általános kreatív üzenetről beszélünk, amelyet fogyasztói kutatás alapján bármelyik lábbeliről elmondhatunk, míg a második állítást tudományosan kell alátámasztani. Az ÖRT ügyei között olyan esettel nem találkoztunk, amelyben valaki olyan állítást tett volna a termékéről, amelyet nem tudott kutatással megerősíteni. A kérdés inkább az, hogy a kutatási eredménynek megfelelő-e az állítás, nem csúszott-e el az üzenet. Az elmúlt évben a fogyasztók megtévesztésével kapcsolatban kevés panasz érkezett az ÖRThöz. Néhány versenytársi bejelentésen kívül főképp digitális úton közzé tett reklámokkal kellett foglalkoznunk. Ez is jelzi, hogy vége már annak az időszaknak, amikor néhányan úgy gondolták, hogy a digitális világ szabad játszótér, ahol közzé lehet tenni mindazt, amit a tévében vagy a nyomtatott sajtóban tilos. Ma már egyértelmű, hogy az internet ugyanolyan szabályok alá eső reklámhordozó, mint a többi csatorna. A fogyasztók is tisztában vannak ezzel, és ha már amúgy is fent vannak a világhálón, egy csapásra könnyedén kifogást is emelnek egy etikátlannak érzett reklám ellen. Miben különbözik a hazai és a többi uniós ország önszabályzó reklámtestületének munkája és hatásköre? A működési mechanizmusra vonatkozóan ugyanazok az alapelvek, amelyeket annak idején egyeztettük az EU-val, vállalásokat tettünk, hogy minden országban követjük ezeket az irányelveket. Vannak országok, ahol a megtévesztésre vonatkozóan is működik a társszabályozás, vagyis hivatalosan delegálták ezt a feladatot az önszabályzó szervezeteknek. Máshol - nem
19 hivatalosan -, de - nem döntenek anélkül, hogy kikérnék az önszabályzó szervezet véleményét. Az erősebb országok közé tartozunk abban - talán a régióban a legjobban állunk -, hogy az ipar tiszteletben tartja az álláspontunkat, és inkább előzetesen kikéri a véleményünket. Fontos teendőnk, hogy a jövőben a fogyasztókkal még jobban megismertessük az önszabályozás intézményét. A GVH szerint... Mi alapján választja meg a Gazdasági Versenyhivatal a kiemelten vizsgált témákat?dr. Grimm Krisztina, a Gazdasági Versenyhivatal Fogyasztóvédelmi Irodájának vezetője: Alapvetően figyelemmel kísérünk kiemelt témákat, így például a sérülékeny fogyasztóknak szóló kommunikációkat, és emellett természetesen az aktuális piaci fejlemények, piaci jelzések is befolyásolják az ügyindításokat ben is viszonylag nagy arányban érkeznek gyógyhatással, egészségre hatással kapcsolatos jelzések, számos esetben étrend-kiegészítőkre vonatkozó reklámok tekintetében, így például ezen területtel továbbra is biztosan foglalkozni fogunk. Vannak-e magyar "specialitások" a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok esetében? Jellemzően hasonló jellegű problémák, problémakörök merülnek fel az egyes tagállamokban a tapasztalataink alapján, még ha specifikus is egy-egy magatartás, például a fogyasztói csoportokkal kapcsolatos reklámok, a jogsértés megállapítása kapcsán követett gyakorlat, elvek általános kereteken belül maradtak. Élelmiszerek esetében például a GVH 2013-ban tovább vizsgálta a kiskereskedelmi láncok kommunikációjában a "magyar termék" megjelölést vagy erre utaló grafikát. A GVH a Vj/18/2012. számú eljárásban döntésében jogsértőnek minősítette a Penny Market Kereskedelmi Kft. azon kereskedelmi gyakorlatát, hogy úgy alkalmazott "magyar termék" megjelölést reklámeszközein, hogy eközben nem volt tekintettel annak lehetséges fogyasztói értelmezésére (ideértve a leggyakoribb fogyasztói értelmezést, az alapanyag származási helye szerinti megközelítést is); valamint saját, írásban rögzített követelményrendszerét sem követte maradéktalanul. Ez utóbbi esetben a GVH azt kifogásolta, hogy a vállalkozás egyes esetekben magyarként népszerűsített nem hazai eredetű termékeket. A GVH a döntéshozatal során kiemelten enyhítő körülményként vette figyelembe, hogy az eljárás alá vont vállalkozás a gyakorlatát még a versenyfelügyeleti eljárás időtartam alatt - jelentős költségteherrel - megváltoztatta, és a fejlesztést hitelt érdemlően igazolta. A "magyar termék" fogalmát a vizsgálat alá vont időszakban még nem határozta meg jogszabály, ugyanakkor a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvény (Fttv.) szerinti értékelésének ez nem előfeltétele. A GVH az Fttv. alapján járt el, amely - egyebek mellett - kimondja, hogy megtévesztő az a kereskedelmi gyakorlat, amely olyan valótlan információt tartalmaz az áru származási helyére, eredetére vonatkozóan, amely alkalmas a fogyasztók befolyásolására. Külön csoportot képeznek a fogyásra, testtömeg-csökkentésre vonatkozó állítások, mivel élelmiszerek esetén a közösségi jog tilalmazza az azzal elérhető, a súlycsökkenés ütemére vagy mértékére utaló állítást. Az elmúlt években robbanásszerűen nőtt az efféle hatásokat ígérő szereket, illetve speciális étrendet kínáló vállalkozásoknak a száma. Mivel az elhízás súlyosbodó népegészségügyi probléma Magyarországon is, illetve a fogyasztók érzékelhetően fogékonyak az előbbi termékek kínálta megoldásokra, a GVH figyelemmel kíséri az ennek kezelését és megelőzését ígérő vállalkozások kereskedelmi gyakorlatait. A GVH ezen reklámok címzettjeit is az átlagosnál kiszolgáltatottabb fogyasztókként kezeli, hiszen ezen fogyasztók a testtömegükkel való elégedetlenségük révén könnyebben befolyásolhatók. A GVH gyakorlata mennyiben tér el a többi EU-tagállamétól, általánosságban szigorúbbnak vagy inkább elnézőbbnek mondható, mint a többi országé? Alapvetően a többi tagállaméhoz hasonló a GVH gyakorlata abban a tekintetben, hogy mely állításokat, ügycsoportokat tekinti problémásnak. Egyes ügyekben felmerült, hogy szigorúbbnak tekinthető, mint más tagállamoké, ugyanakkor egyrészt magunk is találtunk hasonló megállapítást tartalmazó ügyeket, másrészt a hivatkozás ellenére nem mindig álltak rendelkezésre további döntések (más tagállamból). Előbbiekre is figyelemmel ugyanakkor fontosnak tekintjük a tagállamok közötti információcserét, így például az Európai Bizottság honlapján elérhető adatbázis követését, a részvételt az egyes tagállamok gyakorlatát ismertető rendezvényeken, konferenciákon. Természetesen sérülékeny fogyasztók esetében a szankcionálás tekintetében, bírság kiszabásakor is figyelembe veszi a GVH, hogy kiszolgáltatott fogyasztók az érintettek. Ugyanakkor kiemelten
20 kezeli a GVH a vállalkozások tájékoztatását is, így például a Megfelelés program (www.megfeleles.hu) keretében, illetve rendezvényeken történő részvétel révén is tájékoztatást nyújt mind jogszabályi rendelkezések kapcsán, mind a GVH gyakorlatáról, hogy a vállalkozások maguk tájékozottan, felkészülten állíthassák össze kommunikációjukat. A döntések a GVH honlapján teljes terjedelemben elérhetőek. Nemzetközi konferencia a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról A Pázmány Péter Katolikus Egyetem JÁK Versenyjogi Kutatóközpontja által szervezett konferencián bemutatták, hogy az egységes szabályozás ellenére a hatóságok gyakorlata eltérő mércét állít a reklámozók elé. A belső piac egységesítése érdekében egy uniós irányelv (UCPdirektíva) ugyan egységes szabályokat rögzít a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tekintetében, az általános tilalmakat azonban sokan sokféleképpen alkalmazzák. Vannak a reklámokat és egyéb fogyasztókat célzó kommunikációt nagyon aktívan ellenőrző országok, s vannak, ahol alig kell ilyen eljárással számolniuk a vállalkozásoknak. A szigorúbb elvárásokat támasztó és azokat számon is kérő tagállamok közé tartozik Lengyelország, Olaszország, Hollandia és Magyarország. A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos eljárások tavaly is a GVH ügyeinek többségét tették ki. Még ha kartellügyekben jóval nagyobb bírságok kerülnek is kiszabásra, a megtévesztő reklámok szintén torzítják a tisztességes versenyt. Az utóbbi időszakban a GVH nagy erőfeszítéseket tett a fogyasztói csoportokhoz kötődő, szerencseelemre épülő szolgáltatásokat lényegében kölcsönként beállító üzleti gyakorlatok megszüntetése érdekében. A törvényi maximumot is elérő bírságok mellett széles körű tájékoztató kampányt is folytatott. A jogalkalmazás és a felvilágosítás kéz a kézben kell, hogy járjon. A nemzetközi konferencia előadói idén a gyógyhatásokat ismertető és az "akár"-os ígéreteket tartalmazó reklámokkal kapcsolatos gyakorlatot ismertették. A Gazdasági Versenyhivatal irodavezetője, Grimm Krisztina felhívta a figyelmet, hogy a megtévesztő reklámok tiltása a hatóság egyik legfontosabb feladata, hiszen a félretájékoztatás a piacok hatékony működését is akadályozhatja. A rendezvényt szervező Tóth Tihamér emlékezetett arra, hogy a kellő hatékonysági engedéllyel nem rendelkező gyógyhatás állítása akkor sem megengedett, ha az történetesen valós. Fontos tanulság a gyógyhatással üzletelők számára, hogy egyes fogyasztók pozitív terméktapasztalataira nem szabad kampányt építeni: a vevők állításait is a cégnek kell bizonyítania. Ha a termék nem regisztrált gyógyszer vagy gyógyászati segédeszköz, akkor lényegében tilos egészségmegőrző vagy gyógyhatást sugallni. Az "akár"-os reklámok esetében egységes a gyakorlat abban, hogy a fogyasztók ezeket nem kezelik kész ténynek, kategorikus állításnak. Például az "akár száz forint kedvezménnyel" reklám azt sugallja, hogy bizonyos fogyasztók bizonyos esetben száz forint kedvezményt kaphatnak, ez azonban nem mindenkire érvényes és nem minden esetben számon kérhető ígéret. Az olasz előadó szerint az "akár" reklámokat sok fogyasztó komolyan sem veszi, mert az a tapasztalatuk, hogy legtöbbször nem valósul meg az ígéret. Arra nézve egyik előadó sem tudott választ adni, hogy létezik-e számszerű mérce, hogy a fogyasztók hány százaléka esetében kell, hogy teljesüljön az "akáros" ígéret. A GVH gyakorlata szerint megtévesztés esete áll fenn, ha csak a fogyasztók atipikus köre teljesítheti a feltételeket. Kérdésünkre Tóth Tihamér elmondta, hogy az új Ptk. a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok terén jelentős változásokat várhatóan nem fog hozni. A következő évek kihívása inkább az, hogy európai szinten is egységesüljön a jogalkalmazók gyakorlata, illetve hogy az ismétlődő jogsértések számát hatásos szankciókkal vissza lehessen szorítani. (elelmiszer.hu, június 18., szerda) Tökéletesen felépített show-műsor és agymosás, jó pénzért
Fogyasztói szerződések. Fazekas Judit egyetemi tanár tanév IG_IG
Fogyasztói szerződések Fazekas Judit egyetemi tanár 2015-16. tanév IG_IG Fogyasztói szerződések Fogalma: Régi Ptk. 685. e) Fogyasztói szerződés -amely a fogyasztó és olyan személy között jön létre aki
HÍRLEVÉL 2016. évi II. szám
HÍRLEVÉL 2016. évi II. szám Budapest, 2016. április 19. Tartalomjegyzék I. Bevezetés.4 II. Belföldi hírek.5 II.1. 2015-ben újabb 16 %-kal nőtt a hazai elektronikus kiskereskedelem.5 II.2. Magyarországon

matches: bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság