text:
Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/65/2012. Iktatószám: ÉTER-1. Mérnöki és Tanácsadó Kft. v é g z é s t - PDF
Download "Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/65/2012. Iktatószám: ÉTER-1. Mérnöki és Tanácsadó Kft. v é g z é s t"
Dávid Boros
1 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest, 62. Pf Telefon: (06-1) , Fax: (06-1) Ügyszám: Vj/65/2012. Iktatószám: Vj/65-194/2012. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa a [B.L.] ügyvéd ([cím]) által képviselt ÉTER-1. Mérnöki és Tanácsadó Kft. ([cím]), az EUROLARES Gépészeti, Kereskedelmi es Szolgáltató Kft., az RVI Magyarország Tanácsadó Kft., a QUALIKO Műszaki Tervezési es Tanácsadói Iroda Bt., a SCHNEIDER Investment Ipari Szolgáltató es Kereskedelmi Kft., az Innowatt Épületgépészeti Tervező es Szerelő Kft., az ÉPREMA Építő és Tatarozó Kft., továbbá az AQUAPLUS Kútfúró, Építő es Termál-energetikai Kft. ellen gazdasági versenyt korlátozó megállapodás tilalmának feltételezett megsértése miatt indított versenyfelügyeleti eljárásban meghozta az alábbi végzést. Az eljáró versenytanács az ÉTER-1. Mérnöki és Tanácsadó Kft. eljárás alá vonttal szemben Ft, azaz egymillió-háromszázezer forint eljárási bírságot szab ki. Az eljáró versenytanács felhívja a kötelezettet, hogy az eljárási bírságot a Gazdasági Versenyhivatal számú bírságbevételi számlájára jelen végzés jogerőre emelkedését követő nyolc napon belül fizesse meg. A befizetéskor a közlemény rovatban fel kell tüntetni a versenyfelügyeleti eljárás számát, a megbírságolt nevét, valamint a befizetés jogcímét (eljárási bírság). A kötelezett, ha pénzfizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, késedelmi pótlékot köteles fizetni. A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A késedelmi pótlékot a teljesítési határidő utolsó napját követő naptól a teljesítés napjáig terjedő időszakra, részleges teljesítés esetén a hátralékra kell felszámítani. A késedelmi pótlék azt illeti, akinek javára a végrehajtható döntés alapján a fizetési kötelezettséget teljesíteni kell. E végzés ellen a kézhezvételtől számított 8 napon belül a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak címzett, de a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsánál benyújtandó vagy ajánlott küldeményként postára adott jogorvoslati kérelemnek van helye. A kérelmet a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság közigazgatási nemperes eljárásban bírálja felül, amely során kizárólag okirati bizonyításnak van helye, azonban a bíróság a feleket a szükségeshez képest meghallgathatja. 1.
2 Indokolás I. A versenyfelügyeleti eljárás 1. A Gazdasági Versenyhivatal (továbbiakban: GVH) november 28-án, Vj/65/2012. számon versenyfelügyeleti eljárást indított az ÉTER-1. Mérnöki és Tanácsadó Kft. (a továbbiakban: ÉTER-1. Kft.), az EUROLARES Gépészeti, Kereskedelmi es Szolgáltató Kft. (a továbbiakban: EUROLARES), az RVI Magyarország Tanácsadó Kft. (a továbbiakban: RVI), a QUALIKO Műszaki Tervezési es Tanácsadói Iroda Bt., a SCHNEIDER Investment Ipari Szolgáltató es Kereskedelmi Kft., az Innowatt Épületgépészeti Tervező es Szerelő Kft., az ÉPREMA Építő és Tatarozó Kft., továbbá az AQUAPLUS Kútfúró, Építő es Termál-energetikai Kft. eljárás alá vont vállalkozások ellen gazdasági versenyt korlátozó megállapodás tilalmának feltételezett megsértése miatt, mivel valószínűsíthető volt, hogy az eljárás alá vont vállalkozások olyan magatartást folytattak közbeszerzési eljárások vonatkozásában, amely során megállapodtak, hogy az ÉTER-1. Kft. pályázati nyertessége érdekében mely közbeszerzés esetében mely ajánlattevő(k), milyen árszinten adnak be színlelt ajánlatot. A vállalkozások magatartása kiterjedt az ajánlati árak egyeztetésére és az ajánlatadói szerepek felosztására. 2. A versenyfelügyeleti eljárás a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiuma szeptember 3-án kelt, 1.Gpk /2012/2. sz. végzése alapján engedélyezett, az ÉTER- 1. Kft. (a továbbiakban kötelezett, eljárás alá vont, ÉTER-1, vagy Kft.) telephelyén 1 (1093 Budapest, Közraktár u. 28. fszt. 3.) november 28-án, 29-én és 30-án, míg az RVI székhelyén 2 (1119 Budapest, Fehérvári út 179.) és az EUROLARES székhelyén 3 (6500 Baja, Bercsényi utca 24.) november 28-án tartott Tpvt. 65/A. -a szerinti előzetes értesítés nélküli helyszíni vizsgálattal (a továbbiakban: rajtaütés) indult. II. Tényállás Az első vizsgálati nap (2012. november 28.) eseményei 3. A GVH vizsgálói november 28. napján kor jelentek meg az ÉTER Budapest Közraktár u. 28. fsz. 3. alatti telephelyén helyszíni vizsgálat tartása céljából. 4. A vizsgálók átadták a bírói végzés és az ügyindító végzés egy-egy példányát [Gy.M.] ügyvezetőnek. 5. [Gy.M.] kijelentette, hogy a birtokában lévő iratok állam- és szolgálati titkot tartalmaznak, és azok nem választhatók szét az államtitkot nem tartalmazó iratoktól. 1 Vj/65-5/2012, Vj/65-8/2012 és Vj/65-9/2012. számú jegyzőkönyvek 2 Vj/65-6/2012. számú jegyzőkönyv 3 Vj/65-7/2012. számú jegyzőkönyv 2.
3 6. A GVH vizsgálói felkérték [Gy.M.] ügyvezetőt és az akkor már a helyszínen tartózkodó dr. [B.G.] jogi képviselőt arra, hogy közösen tekintsék át az ügyvezető irodájában található írott dokumentumokat, és felhívták a figyelmet arra, hogy a Tpvt a szerint eljárási bírság szabható ki az ügyféllel szemben. 7. [Gy.M.] ügyvezető álláspontja szerint az állam- és szolgálati titkok jogosulatlan megismerése bűncselekmény, ezért nem kíván együttműködni a GVH-val, mert nem kíván bűncselekményt elkövetni. Nem kívánja az eljárást akadályozni, de a titoktartással kapcsolatos aggálya miatt részvételével nem kívánja azt támogatni. 8. [Gy.M.] nem tudott állításait igazoló dokumentumokat felmutatni. Az ORFK Jogi Igazgatójával korábban lefolytatott beszélgetésre hivatkozott, mely során felhívták a figyelmét a titoktartási kötelezettségére az - eljárás tárgyát képező - közbeszerzések és az azokkal kapcsolatos adatok kapcsán. 9. Az ügyfél előadása szerint a vállalkozási szerződések mellékletében általa vállalt titoktartási kötelezettség a közbeszerzési eljárás és a vállalkozási szerződés teljesítése során megismert összes adatra vonatkozik. 10. A vizsgálók elmondták, hogy az állam- és szolgálati titoknak az irat jellegéből egyértelműen ki kell tűnnie, erre hivatkozással nem akadályozható a vizsgálathoz kapcsolódó iratok áttekintése. Ezzel az állásponttal az ügyfél nem értett egyet. 11. A vizsgálók ismertették az ügyféllel a évi CLV. törvény azon előírását, mely szerint az ügyfél előadása szerinti tevékenységhez szükséges a Nemzeti Biztonsági Felügyelet engedélye és telephely biztonsági tanúsítványa, melynek bemutatásra kérték fel az ügyfelet. A válasz szerint az ügyvezetőnek nincs tudomása arról, hogy a társaság rendelkezne ilyen engedéllyel. 12. [Gy.M.] arra sem tudott választ adni, hogy ki minősítette államtitoknak a kérdéses adatokat. Megítélése szerint állam- és szolgálati titoknak minősül a tevékenysége során a rendőrségi, büntetésvégrehajtási, terrorelhárítási és egyéb szigorúan védett épületekre, illetve ingatlanokra vonatkozó valamennyi okirat, adat, információ, továbbá minden olyan levelezés, információcsere, amely ezen adatokra, iratokra vonatkozik. 13. [Gy.M.] nem tudott válaszolni arra a kérdésre, hogy számítógépe megfelel-e a minősített adatok tárolására vonatkozó jogszabályi követelményeknek, és nem tudott információt szolgáltatni arról, hogy számítógépe milyen biztonsági fokozatú. 14. A vizsgálók az ügyfél részére átadták az ORFK nyilatkozatának másolatát, amely szerint minősített adatot nem adtak át az ÉTER-1 Kft. részére és nem hatalmazták fel minősített adat kezelésére. Az ügyfél észrevételezte, hogy ez más szerv objektumaira nem vonatkozik. 15. [Gy.M.] nyilatkozatára tekintettel a kutatás nem kezdődhetett meg előtt, a helyszínen tartózkodó vizsgálók folyamatosan konzultáltak a GVH Jogi Irodájával arra vonatkozóan, hogy az ügyvezető nem dokumentált állítása ellenére megkezdődhet-e a helyszíni vizsgálat érdemi része. 16. A válaszok nyomán - figyelemmel arra, hogy a levelezés jogszerűen nem tartalmazhatott minősített adatot kor megkezdődött az ügyvezető levelezésének lementése [Gy.M.] asztali számítógépéről. Sor került továbbá az ügyvezető határidőnaplójának, asztali naptárának eredetiben és egy összesítő értékelő táblázat másolatban történő birtokba vételére. 17. A jegyzőkönyvet kor zárták le. 3.
4 A második vizsgálati nap (2012. november 29.) eseményei 18. A vizsgálók átadták a bírói végzés és az ügyindító végzés egy-egy példányát [Gy.M.] ügyvezetőnek. 19. A második vizsgálati napon a helyszínen tartózkodtak a Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársai, akik közölték, hogy az ÉTER-1 Kft. nem rendelkezik telephely biztonsági tanúsítvánnyal és a Kft. munkatársai részére személyi biztonsági tanúsítvány nem került kiadásra. 20. A GVH vizsgálói lefoglalták, lezárt és lepecsételt tárolóban helyezték el az alábbi számítógépeket - [L.Zs.] által használt laptop, - titkársági asztali számítógép, valamint - [Gy.M.] asztali számítógépe. 21. Sor került [Gy.M.] ügyvezető levelezésének lementésére az ügyvezető iphone-járól, melynek tartalmát elektronikus adathordozón vették birtokba Vj/65/2012/ÉTER/6 számon. 22. Az ügyfél képviselője jelezte, hogy a Vj/65/2012/ÉTER/6 szám alatti adathordozón lévő iratok ügyvédi titkot tartalmazhatnak, ezért a vizsgálók a Vj/65/2012/ÉTER/6 számú adathordozót zárt borítékba helyezték. 23. Az ÉTER-1 Kft. jogi képviselője vizsgálati kifogásként előadta, hogy - elengedhetetlenül szükségesnek tartja a titokgazdák hozzájárulását, amelynek beszerzésére az első vizsgálati napon nem került sor, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársai csak aznap (második nap, november 29-e) jelentek meg, - a késedelem és a számítógépek zárolása akadályozta a munkavégzést és jelentős vagyoni hátrány veszélyét idézi elő, mivel a versenyhivatali vizsgálat szükségtelenül akadályozza a folyamatos munkavégzést. A harmadik vizsgálati nap (2012. november 30.) eseményei 24. A helyszíni vizsgálat 9.30-kor kezdődött meg a Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársainak jelenlétében. 25. A lefoglalt számítógépek ([L.Zs.] által használt laptop, titkársági asztali számítógép, valamint [Gy.M.] asztali számítógépe) átvizsgálásra kerültek. 26. A [L.Zs.] által használt laptopról a Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársa, [N.V.] megállapította, hogy az operációs rendszere nem működik, és a gépen adat nem található. Ezért a winchestert megvizsgálta, és ennek alapján azt a következtetést vonta le, hogy a winchester vagy kicserélésre került, vagy törölték annak tartalmát. Biztos következtetést nem tudott levonni annak tartalmáról. Az ügyfél vitatta, hogy [N.V.] ilyen állítást tett volna. Az ügyfél azt a kiegészítést tette, hogy vele közölte [N.V.], hogy a winchester sérülhetett, vagy eleve sérült volt, és csak laborban lehet eldönteni, hogy mi történt a winchesterrel. 4.
5 27. Ezt követően [B.Z.], a GVH vizsgálója tükörmásolatot készített a [L.Zs.] által használt laptopról. 28. A titkársági gépet [B.Z.] átvizsgálta és megállapította, hogy a levelezés tartalmazó outlook file kitörlésre került november 28. napján 17 óra 08 perckor. A gép rendszerideje a vizsgálat időpontjában a helyes időt mutatta. Arra vonatkozó vizsgálói kérdésre, hogy mikor és miért került törlésre ez a levelezőrendszer, [Gy.M.] azt válaszolta, hogy az első kutatási nap végén, a kutatás befejezése után utasította a munkatársait, hogy minden vackot töröljenek le a hálózatról, nehogy külső hálózatról behatoljanak a vállalkozás rendszerébe [Gy.M.] szerint egyedül [B.Z.] vizsgálta a gépet a mai napon a titkárságon, az ÉTER-1 Kft. munkatársai nem felügyelték. A vizsgáló szerint ezzel egyidőben a titkársággal egybenyíló szomszédos irodában dolgoztak az ÉTER-1 Kft. munkatársai. 30. A Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársa, [N.V.] konzultált [B.Z.] informatikussal, és abban állapodtak meg, hogy mivel a titkársági gép törölt file-okat is tartalmaz, azokról csak helyreállítás után lehet eldönteni, hogy tartalmaznak-e minősített adatokat, és amennyiben talál a GVH, azt jelzi a Nemzeti Biztonsági Felügyelet részére. Ezért [B.Z.] elkezdte a titkársági gépről az úgynevezett tükörmásolat mentési folyamatot. Ezt követően, kb. 15 perc elteltével [B.Z.] megszakította a tükörmásolat mentési folyamatot abból a célból, hogy a Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársai mégiscsak átvizsgálják a gépen maradt le nem törölt file-okat. A Biztonsági Felügyelet munkatársai rövid, kb. 10 perc átvizsgálás után arra az álláspontra jutottak, hogy teljesen 100% biztonsággal nem lehet megállapítani, hogy a gépen találhatóak-e minősített adatok, mivel az adatok egy része törlésre került, illetve az adatok egy másik részéhez nem lehet hozzáférni, mert jelszó védi őket. Ezt követően [B.Z.] ismételten újra elkezdte a gépről a tükörmásolat készítését. A megszakított tükörmásolat tartalmát [B.Z.] letörölte a winchesterről. 31. [Gy.M.] gépét, valamint a nyomtatott, papír alapú dokumentumokat a Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársai átvizsgálták. Megállapították, hogy a részükre átnyújtott nyomatott dokumentumok, valamint [Gy.M.] gépe valószínűsíthetően nem tartalmaz minősített adatokat. 32. A Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársai a vizsgálatuk befejeztével közölték, hogy a vizsgálatukról utólag részletes jegyzőkönyvet készítenek, amit megküldenek az összes résztvevő számára. Továbbá közölte, hogy az átvizsgált papír alapú iratokban található minősítések valószínűleg már nem védettek, azonban egyenként megvizsgálja az iratokat és megkeresi a titkosítást elrendelő szervet. Ezt követően 11 óra 14 perckor távoztak a helyszínről. 33. Ezt követően a vizsgálók a helyszínen nyilatkoztatták [L.Zs.]-t, aki a következőket mondta el. - Előző nap (2012. november 29-én) 10 óra, óra körül használta utoljára a laptopot, az operációs rendszer futott rajta. Nem tudja, hogy miért nem működik az operációs rendszer, és hová tűntek a dokumentumok. 4 A november 30-i helyszíni vizsgálat jegyzőkönyve ( Vj-65-9/2012. sz. irat) 3. oldal. 5.
6 - Szerdai nap (2012. november 28-án) az ügyvezető úr utasítására letörölte a titkársági gépen, valamint az általa használt gépen található levelezését este 17 és 18 óra körüli időpontban. - Csütörtöki napon (2012. november 29-én) az ügyvezető úr utasítására további, zár alá nem vett számítógépekről is letörölte a levelező rendszert [Gy.M.] a vizsgálat kérdésére azt nyilatkozta, hogy szerdai napon (2012. november 28- án) az eljárás befejezésekor erős felindultságában arra kérte a kollégákat, hogy minden vackot töröljenek le a gépekről, ami nem ide tartozik. A vacak alatt azt értette, ami nem tartozik szorosan a munkavégzéshez, ilyenek a magáncélú levelek, valamint az olyan régebbi iratok, amik nem szükségesek a tényleges munkavégzéshez. Azt nem kísérte figyelemmel, hogy melyik kollégája mit törölt le. 35. Vizsgálati kifogásként az alábbiakat terjesztette elő az ügyfél: - A november 28-án kelt jegyzőkönyv szerint az eljárás órakor fejeződött be, így kor eljárás már nem volt folyamatban. [Gy.M.] akkor rendelte el a számítógépen lévő felesleges levezés törlését, amikor már a vizsgálat befejeződött. - A [L.Zs.] által használt laptop lefoglalása úgy történt, hogy dr. [G.L.], a GVH vizsgálója és dr. [B.G.] közösen lépett be a dolgozószobába, amely helységben legalább 6 számítógép található, ekkor a dr. [G.L.] rámutatott a kikapcsolt állapotban lévő laptopra, amely a hálózatból kihúzásra került és átkerült azonnal a vizsgálókhoz és végig birtokukban maradt. Előre egyik vizsgáló sem közölte, hogy mely számítógépeket kívánják lefoglalni és nem volt az sem ismerhető, hogy a helységben lévő számítógépek közül miért [L.Zs.] laptopja került felfoglalásra. Az ügyvezető kérdezte is a vizsgálóktól, hogy a miért azt a három számítógépet foglalták le, amelyeken a vizsgálat tárgyát képező ügyekben érdemi ügyintézés nem történt. - Az eljárás alá vont megjegyezte, hogy [L.Zs.] laptopja tartalmazta a társaság számlázó programját és számláit, továbbá egy közbeszerzési ügy bírósági felülvizsgálati eljárása során kimásolt 6000 oldalas iratanyagát. Így a laptop információnak elvesztése a társaság számára jelentős hátrányt okoz. - Emlékeztetett arra, hogy a társaság képviselői kérték az előző napon (2012. november 28-án), hogy a vizsgálók a lefoglalt számítógépeket szállítsák el magukkal. - Kérte, hogy a vizsgálat során lefoglalt elektronikus iratokról a társaság kapjon egy másolati példányt, hogy tudomása legyen arról, hogy a számítógépekről mi került lemásolásra. III. Az eljárás alá vont nyilatkozata 36. Az eljárás alá vont kifejezetten a novemberi vizsgálati napokon tanúsított magatartásával és általa tett nyilatkozatokkal kapcsolatos észrevételt nem tett. A soron 5 A november 30-i helyszíni vizsgálat jegyzőkönyve ( Vj-65-9/2012. sz. irat) 3. oldal. 6.
7 következő pontokban azokat a nyilatkozatokat mutatjuk be, amelyek kapcsolatban állnak a tényállásban bemutatott eseményekkel. 37. Az eljárás alá vont jogi képviselője november 8-án kelt Vj/65-132/2012. számú beadványában azt állította, hogy november 29-én nem készült jegyzőkönyv, ügyfele előtt ismeretlen az, hogy november 29-én milyen eljárási cselekményekre került sor, miről mit másoltak le a GVH munkatársai. 38. Az eljárás alá vont szeptember 29-én kelt, Vj/65-192/2012. számú beadványában emlékeztetett arra, hogy az ügy iratai között nem található olyan irat, feljegyzés arra vonatkozóan, hogy a november 29-i dátummal ellátott jegyzőkönyvet november 29-én elkészítették, és azt az ÉTER-1. Kft. cégjegyzésre jogosult képviselőjével aláíratták volna a keltezés napján. Kizárólag csak azon irat volt fellelhető, amelyet a társaság ügyvezetője december 10-én írt alá. 39. Álláspontja szerint figyelmen kívül kell hagyni a november 29-én történt, a GVH vizsgálója által végzett eljárási cselekményeket beleértve számítógépek lefoglalását -, ugyanis ezen eljárási cselekményekről szabályszerű jegyzőkönyv nem készült, így annak törvényessége nem igazolható. 40. Vitatta a titkársági gép megjelölést állítván, hogy minden munkatárs a saját számítógépén keresztül intézi saját levelezését, a központi iratok legfeljebb [Gy.M.] számítógépén kerültek tárolásra. 41. Állította, hogy a lefoglalt mobiltelefon és SIM kártya nem áll az ÉTER-1 Kft. tulajdonában. IV. Jogszabályok 42. A Tpvt ának (1) bekezdése szerint a versenyfelügyeleti eljárásra a törvényben meghatározott szűk körű kivételtől eltekintve a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit kell alkalmazni. 43. A Ket. 1. -ának (2) bekezdése szerint a közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni. A hatóság ügyintézője jóhiszeműen, továbbá a jogszabály keretei között az ügyfél jogát és jogos - ideértve gazdasági - érdekét szem előtt tartva jár el. 44. A Ket. 6. -ának (1) bekezdése értelmében az eljárás alá vont köteles jóhiszeműen eljárni. A Ket. 6. -ának (2) bekezdése szerint az ügyfél magatartása nem irányulhat a hatóság megtévesztésére vagy a döntéshozatal, illetve a végrehajtás indokolatlan késleltetésére. Az ügyfél jóhiszeműségét az eljárásban vélelmezni kell, a rosszhiszeműség bizonyítása a hatóságot terheli. 45. A Tpvt ának (2) bekezdése alapján a vizsgáló, illetve az eljáró versenytanács felhívására az ügyfél köteles közölni az érdemi döntéshez szükséges adatokat, ideértve a személyes adatokat is. Az ügyfél jogsértést beismerő nyilatkozatot nem köteles tenni, azonban az egyéb, rá nézve terhelő bizonyíték rendelkezésre bocsátását nem tagadhatja meg. 7.
8 46. A Ket ának (1) bekezdése értelmében a hatóság köteles a döntéshozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez nem elegendőek a rendelkezésre álló adatok, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. A Ket ának (5) bekezdése értelmében a hatóság szabadon választja meg az alkalmazandó bizonyítási eszközt. 47. A Tpvt ának (1) bekezdése alapján az szemben eljárási bírság szabható ki, ha az eljárás során olyan cselekményt végez vagy olyan magatartás tanúsít, amely az eljárás elhúzására, a valós tényállás feltárásának meghiúsítására irányul vagy azt eredményezi. 48. A Tpvt ának (3) bekezdése szerint az eljárási bírság legkisebb összege ötvenezer forint, legmagasabb összege vállalkozás esetében az előző üzleti évben elért nettó árbevételének egy százaléka, vállalkozásnak nem minősülő természetes személy esetében ötszázezer forint. 49. A Ket ának (4) bekezdése alapján az eljárási bírság kiszabásánál a hatóság a jogellenes magatartás súlyát, a felróhatóság mértékét, az érintett vagyoni helyzetét és jövedelmi viszonyait, az eljárási bírságnak ugyanabban az eljárásban történő ismételt kiszabása esetén az előző bírságolások számát és mértékét veszi figyelembe. 50. A Ket a (1) bekezdése d) pontjának df) és dg) alpontja, valamint 72. -ának (2) bekezdése együttes alkalmazásával a végzésnek a rendelkező részében tartalmaznia kell a megállapított fizetési kötelezettség mértékéről és megfizetésének módjairól szóló tájékoztatást, továbbá a kötelezettség teljesítésének határidejét és az önkéntes teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeit, ideértve a késedelmipótlék-fizetési kötelezettségről és annak mértékéről szóló tájékoztatást. 51. A Tpvt ának (1) bekezdése szerint az eljáró versenytanácsnak a versenyfelügyeleti eljárás során hozott végzése ellen külön jogorvoslatnak csak akkor van helye, ha azt a Ket. vagy a Tpvt. megengedi. 52. A Ket a (3) bekezdésének g) pontja alapján önálló fellebbezésnek van helye az eljárási bírságot kiszabó első fokú végzés ellen. (2) A Tpvt ának (2) bekezdése szerint a Ket. szabályainak alkalmazásakor a) első fokú döntés alatt a vizsgálónak a versenyfelügyeleti eljárás során hozott végzését, illetve az eljáró versenytanácsnak a b) pontban nem említett döntését, b) másodfokú döntés alatt az eljáró versenytanácsnak a vizsgáló végzésével szembeni jogorvoslati eljárásban hozott végzését kell érteni. 53. A Tpvt ának (2) bekezdése szerint az eljáró versenytanács végzésével szemben fellebbezésnek nincs helye, annak bírósági felülvizsgálata kérhető. V. Az eljárási bírság Az eljárási bírság jogalapja 54. Az II. pontban bemutatottak alapján megállapítható, hogy az eljárás alá vont az eljárás során olyan cselekményt végzett, amely a valós tényállás feltárásának meghiúsítására irányul. 8.
9 55. A Tpvt ának (2) bekezdése a versenyfelügyeleti eljárásban egyértelmű, feltétlen és teljes körű adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő az ügyfél számára. Az ügyfelet terhelő teljes körű adatszolgáltatási kötelezettség gyakorlati alkalmazásának célja éppen az, hogy a hatóságot - a Ket ának (1) bekezdése alapján - terhelő tényállás tisztázási kötelezettségének teljesítésében elősegítse. 56. A valós tényállás felderítésének meghiúsítására irányultság kapcsán az eljáró versenytanács is irányadónak tekinti azt a bírói gyakorlatot (Fővárosi Bíróság 7.Kpk /2010/4 számú végzés), melynek értelmében a magatartás szubjektív irányultságára általánosságban a feltárt tényállásban megállapított objektív külső körülményekből lehet következtetni. A fő szempont e körben az adott szituációban tanúsított viselkedés, amit erősíthetnek, vagy gyengíthetnék a vizsgált magatartást megelőzően és azt követően tanúsított cselekmények. Az eddigi gyakorlat alapján a valós tényállás felderítésének a meghiúsítására irányultság akkor állapítható meg, ha az eljárás alá vont jobb tudomása ellenére, illetve alapos ok nélkül tagadta meg a hatósággal való együttműködést. Míg előbbi fordulat a többszöri figyelmeztetések esetén (Fővárosi Bíróság. 2.K /2003/1-1. számú végzés), utóbbi akkor állhat meg, ha az eljárás alá vont ellentmondó nyilatkozatokat tesz (Fővárosi Bíróság 2.Kpk.45465/2010/7. számú végzése) vagy egyszerűen megtagadja a kötelezettsége teljesítését, ide értve azt az esetet is, amikor a megtagadás alapjául pusztán a hatóság hatáskörének (Fővárosi Bíróság 3.Kpk /2011/2. számú végzés) a hiányára vagy a feltett kérdések szükségtelenségére, irrelevanciájára hivatkozás szolgál (Fővárosi Törvényszék 3.Kpk /2011/7. számú végzés). 57. [Gy.M.] maga is elismerte (28. és 34. pontok), [L.Zs.] megerősítette (33. pont) azt, hogy az ügyvezető utasítást adott a titkársági levelező rendszer bizonyos részének törlésére. Az ügyvezető nyilatkozata szerint a törlési felszólítás kiterjedt olyan régebbi iratokra is, amelyek nem szükségesek a tényleges munkavégzéshez. A törlés ténye a titkársági pépen megállapítást nyert (28. pont) és [L.Zs.] a titkársági gép, az általa használt gép és további számítógépek tekintetében is elismerte, hogy az azokon található levelezést törölte (33. pont). 58. Kötelezett ügyvezetője többek között - olyan dokumentumok törlésére adott utasítást, amelyekről feltételezhette, de legalábbis fel kellett volna tételeznie azt, hogy azokra az eljárásban még szükség lesz. Az eljárási bírság összege 59. Az eljáró versenytanács az eljárási bírság összegének meghatározása során a Ket ának (4) bekezdésében felsorolt körülmények közül figyelembe vette az eljárás alá vont kifogásolt cselekményeinek súlyát, a felróhatóság mértékét, valamint az eljárás alá vont pénzügyi helyzetét és jövedelmi viszonyait. Az eljáró versenytanács az eljárási bírság összegének meghatározása során figyelemmel volt arra is, hogy eljárási bírság kiszabására első alkalommal kerül sor az eljárás alá vonttal szemben. 60. A vizsgált magatartás súlyának érdemi értékelése során az eljáró versenytanács figyelembe vette azt, hogy az eljárás alá vont nem csupán törekedett arra, hogy dokumentumokat eltitkoljon, de magatartása kifejezetten dokumentumok megsemmisítésére irányult (közepes fokú súlyosító körülmény). 9.
10 61. A vizsgált magatartás súlyának érdemi értékelése során az eljáró versenytanács figyelembe vett azt, hogy az eljárás alá vont előző pontban írt magatartása - bizonyos körben azt eredményezte, hogy a GVH nem ismerhetett meg minden dokumentumot (kiemelkedő súlyosító körülmény). - Abban az esetben, ha nem tagadják meg az együttműködést, pl. a [L.Zs.] által használt - nyilatkozata alapján október 28-án 17 és 18 óra között még működőképes - gépen lévő adatok aznap még elérhetők lettek volna, utólag azonban még tükörmásolattal sem voltak helyreállíthatók. - Utólag nem állapítható meg, hogy az ügyvezető utasítására a Kft. alkalmazottai milyen dokumentumokat töröltek számítógépeikről, az azonban egyértelműen megállapítható, hogy az ügyvezető utasítása olyan dokumentumokra is vonatkozott, amelyek tekintetében keletkezésük időpontjára tekintettel nem zárható ki, hogy esetleg kapcsolatban álltak a versenyfelügyeleti eljárásban vizsgált magatartással. 62. Súlyosító körülményként értékelte az eljáró versenytanács azt a tényt is, hogy bizonyos a titkársági gépen, mobiltelefonon található - dokumentumok csak azért nem tűntek el, mert a GVH képes tükörmásolat készítésére, és ezáltal az eljárás alá vont által törölt elemek egy részét vissza lehetett állítani. Ebben a körben a törlésre irányuló magatartás befejezettségét tekintette súlyosító körülmények az eljáró versenytanács. A tükörmásolat révén visszaállított dokumentumok között voltak olyanok, amelyek kapcsolatban álltak a versenyfelügyeleti eljárásban vizsgált magatartással. Azt a körülményt, hogy az eljárás alá vont a maga részéről mindent megtett annak érdekében, hogy jogsértő magatartás bizonyítékát képező dokumentumokat semmisítsen meg az eljáró versenytanács kiemelkedő súlyosító körülményként értékelte. 63. A felróhatóság körében értékelte az eljáró versenytanács, hogy az eljárás alá vont már a dokumentumok megsemmisítését megelőzően sem az ügyféltől elvárt jóhiszeműséggel járt el, amikor következetesen elzárkózott az iratokba való betekintés lehetővé tétele elől Az eljárás alá vont többszöri figyelmeztetés ellenére tagadta meg a hatósággal való együttműködést. Többszöri figyelmeztetésnek tekintendők a vizsgálók által az érdemi vizsgálat legalább részleges megkezdése érdekében adott, jelen végzés pontjaiban írt észrevételek, továbbá a Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársainak azon közlése, hogy az ÉTER-1 Kft. nem rendelkezik telephely biztonsági tanúsítvánnyal és a Kft. munkatársai részére személyi biztonsági tanúsítvány nem került kiadásra. A Nemzeti Biztonsági Felügyelet munkatársai már október 30-án megállapították, illetőleg valószínűsítették azt, hogy sem a titkársági gép, sem [Gy.M.] számítógépe, sem a nyomtatott dokumentumok nem tartalmaznak minősített adatokat. Az ÉTER-1 még az ORFK beruházások irataiba sem engedett betekintést, noha rendelkezésére bocsátották az ORFK nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy minősített adatot nem adtak át az ÉTER-1 Kft. részére és nem hatalmazták fel minősített adat kezelésére (14. pont). Az ügyfél ezeket az érveket nem tudta cáfolni, illetőleg a kellő bizonyítékot nem tudott felmutatni, ennek ellenére változatlanul ragaszkodott az elzárkózó magatartáshoz. 65. A évben az eljárás alá vont nettó árbevétele [ÜT] Ft volt 6. A Tpvt ának (3) bekezdése szerint az eljárási bírság legmagasabb összege az előző üzleti évben elért nettó árbevételének 1 %-a. Az eljárás alá vont vállalkozás esetében a maximálisan kiszabható eljárási bírság [ÜT] Ft. 6 Vj/65-152/2012. sz. beadvány 10.
11 66. Az eljáró versenytanács a bírság mértékének meghatározása során figyelemmel volt arra a körülményre is, hogy a magatartást a közérdeket fenyegető legsúlyosabb jogsértés, egy kartell során tanúsították. 67. A fenti mérlegelési körülmények figyelembevételével a Gazdasági Versenyhivatal a kiszabható maximum bírság [ÜT] %-ában állapította meg a bírság összegét. 68. Mindezekre tekintettel az eljáró versenytanács a rendelkező rész szerint döntött. VI. Egyebek 69. A Ket a (1) bekezdése értelmében a végrehajtást megindító hatóság vagy a bíróság függesztheti fel a majdani végrehajtást. A Ket (3) bekezdése szerint a végrehajtást megindító hatóság a kötelezett kérelmére kivételesen akkor függesztheti fel a végrehajtást, ha a kötelezett a felfüggesztésre okot adó, méltányolható körülményt igazolta, és a kötelezettet a végrehajtási eljárás során korábban nem sújtották eljárási bírsággal. 70. A Ket (4) bekezdése alapján a jelen eljárásban alkalmazandó Ket ának (1) bekezdés a) pontja szerint a kötelezett késedelmi pótlékot köteles fizetni, ha a pénzfizetési kötelezettségének határidőre nem tett eleget. A (2) bekezdés szerint a késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. 71. Az eljárási bírságnak a GVH számú bírságbevételi számlája javára történő befizetésekor a közlemény rovatban feltüntetendő: az eljárás alá vont neve, a versenyfelügyeleti eljárás száma, a befizetés jogcíme (eljárási bírság). 72. A Tpvt ának (1) bekezdése alapján az eljáró versenytanács döntéseit háromtagú vagy öttagú tanácsban hozza meg. A Tpvt. 48. (2) bekezdése szerint, ha e törvény eljáró versenytanácsot említ, azon az (1) bekezdésben meghatározott tanácsot kell érteni. Egyéb esetekben a vizsgáló vagy az eljáró versenytanács tagja egyedül is eljárhat. Következésképpen a jelen végzést a Tpvt ának (1) bekezdésének és a Tpvt ának (2) bekezdése együttes értelmezésére tekintettel az eljáró versenytanács hozta meg. 73. A Gazdasági Versenyhivatal hatáskörét a versenyfelügyeleti eljárásra a Tpvt a, illetékességét a Tpvt a állapítja meg. 74. A jogorvoslati jog a Ket a (3) bekezdésének g) pontján és a Tpvt ának (2) bekezdésén alapul. Budapest, október 14. dr. Miskolczi Bodnár Péter s.k. előadó versenytanácstag dr. Miks Anna s.k. versenytanácstag dr. Kőhalmi Attila s.k. versenytanácstag Kiadmány hiteléül: [ ] 11.
Végzést. A bíróság a kérelmezett V j/65-194/2012. számú végzését hatályon kívül helyezi, és a kérelmezettet új eljárásra kötelezi.
A d r B ^ 3; ügyvéd ( ) által képviselt ÉTER-1. M érnöki és Tanácsadó Kft. (1215 Budapest, Ady Endre út 57.) kérelmezőnek a dr. B L irodavezető által képviselt Gazdasági Versenyhivatal (1054 Budapest,
A Gazdasági Versenyhivatal Elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Elnökének 3/2015. számú közleménye az egyezségi kísérletről
A Gazdasági Versenyhivatal Elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Elnökének 3/2015. számú közleménye az egyezségi kísérletről I. Bevezetés 1. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.012/2013/4. számú határozat | Kúria
Köf.5.012/2013/4. számú határozat
Köf.5.012/2013/4.szám
A Kúria a dr. Ungvári Tamás jogtanácsos által képviselt Heves Megyei Kormányhivatal (3300 Eger, Kossuth utca 9.) indítványozónak a dr. Bánhidy Péter jogtanácsos által képviselt Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata (3300 Eger, Dobó tér 2.) ellen a települési szilárd hulladékkezelési közszolgáltatás, valamint az inert hulladékgazdálkodás legmagasabb díjáról és a díjalkalmazás feltételeiről szóló – a 72/2012. (XII. 21.) önkormányzati rendelettel módosított - 58/2009.(XI.27.) önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló, az indítványozó által 2013. február 27. napján előterjesztett indítványa folytán megindult nemperes eljárásban meghozta a következő
1. A Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapítja, hogy Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkezelési közszolgáltatás, valamint az inert hulladékgazdálkodás legmagasabb díjáról és a díjalkalmazás feltételeiről szóló – a 72/2012.(XII.21.) önkormányzati rendelettel módosított – 58/2009.(XI.27.) önkormányzati rendelet 1. melléklete törvénysértő, ezért e rendelkezést 2013. január 1. napjára visszamenő hatállyal megsemmisíti.
2. A Kúria Önkormányzati Tanácsa Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkezelési közszolgáltatás, valamint az inert hulladékgazdálkodás legmagasabb díjáról és a díjalkalmazás feltételeiről szóló – a 72/2012.(XII.21.) önkormányzati rendelettel módosított – 58/2009.(XI.27.) önkormányzati rendelet 1. melléklete 2013. január 1-ig fennálló hatályossága törvényellenességének megállapítására vonatkozó indítványt elutasítja.
1. A Heves Megyei Kormányhivatal a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 136. § (2) bekezdése alapján a Kúriához fordult és kérte, hogy a Kúria állapítsa meg Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkezelési közszolgáltatás, valamint az inert hulladékgazdálkodás legmagasabb díjáról és a díjalkalmazás feltételeiről szóló – a 72/2012.(XII.21.) önkormányzati rendelettel módosított – 58/2009.(XI.27.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.) 1. melléklete törvényellenességét és semmisítse meg a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 56. § (3) bekezdésére is figyelemmel.
Az indítványozó előadta, hogy az Ör. 1. mellékletében a kommunális hulladék közszolgáltatási díjak emelésére került sor 2012. december 30-ai hatállyal. A hulladékról szóló - a Magyar Közlöny 2012. november 30-ai számában kihirdetett, és 2013. január 1-én hatályba lépett - 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Htv.) 108. §-a hatályon kívül helyezte a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvényt (a továbbiakban: Hgtv.). A Hgtv. 23. § f) pontja adott korábban felhatalmazást a települési önkormányzat képviselő-testületének a szemétszállítási díj mértékének a megállapítására. A Htv. - főszabály szerint - már nem ad felhatalmazást a szemétszállítás díjának önkormányzati rendeletben történő megállapítására, hanem azt a Htv. 47. § (4) bekezdése és 88. § (3) bekezdés b) pontja alapján miniszteri hatáskörbe utalta. A Htv. átmeneti rendelkezései között a 91. § (2) bekezdés kimondja, hogy a 88. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján megalkotott rendelet, vagyis a miniszteri rendelet hatálybalépésig a közszolgáltató a 2012. december 31-én alkalmazott bruttó díjhoz képest legfeljebb 4,2 %-kal megemelt mértékű díjat alkalmazhat. A Kormányhivatal szerint igaz ugyan, hogy 2012. decemberében - az önkormányzati rendelet megalkotásakor - még hatályban volt a Hgtv., azonban már kihirdetésre került a Htv., így szabályai ismertek voltak.
Az indítványozó szerint a 2013-as évre vonatkozóan már nem is lehetne jogszerűen hatályban önkormányzati szemétszállítási díjmegállapítás. Álláspontja szerint az Ör. 1. melléklete a Htv. 47. § (4) bekezdésébe, 88. § (3) bekezdés bb) alpontjába, a 91. § (2) bekezdésébe és a Korm.r. 2. § (1) bekezdésébe ütközik, ezáltal jogszabálysértő. Kérte ezért az Ör. vizsgálni kért melléklete megsemmisítését.
3. Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata állásfoglalást nyújtott be, melyben kifejtette, hogy az Ör. nem ütközik más jogszabályba. Állásfoglalásában előadta, hogy a Htv. 2013. január 1-jén lépett hatályba, így 2012. év decemberében a döntések meghozatalakor csak azokat a jogszabályokat vehették figyelembe, amelyek a hatályos szabályozással nem állnak ellentétben. A Htv. hatálybalépésének a hiányában az önkormányzat nem mellőzhette a díjmegállapítást. Az önkormányzat legkésőbb 2012. december 31-ig jogszerűen volt abban a helyzetben, hogy megállapítsa a hulladékgazdálkodási díj mértékét, a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szabályairól szóló 64/2008.(III.28.) Korm.r. és a Hgtv. alapján.
Utalt az érintett önkormányzat a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 2. § (1) és (2) bekezdésére. Ez utóbbi kimondja, hogy a jogszabály a hatálybalépését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget, így a Htv.-nek nem lehet 2012-re visszamenőleges hatálya. Ebből következik, hogy az önkormányzat jogszerűen állapította meg a hulladékkezelési közszolgáltatási díjat. 2013. január 1-jétől valóban megszűnt az önkormányzat díjmegállapítási jogosultsága, ugyanakkor maga a Htv. mondja ki, hogy amennyiben a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításáért felelős miniszter rendeletében nem állapítja meg a hulladékkezelési közszolgáltatási díjat, addig a díjmegállapítás alapját a 2012. december 31-én alkalmazott díjtétel kell, hogy képezze. Ehhez viszont a jogbiztonság követelményének érvényesülése érdekében az önkormányzat elengedhetetlennek tartotta a díjtétel hatályban tartását. A kormányhivatal értelmezése szerint a 4,2 %-os emelést a korábbi díjhoz viszonyítva kell figyelembe venni, ez azonban ellentmondó jogértelmezéshez vezet, hiszen a korábbi díjtétel megállapítására is önkormányzati rendeletben került sor. A Jat. 5. § (4) bekezdése alapján a felhatalmazás jogosultja köteles a jogszabályt megalkotni. A Jat. 13. § (1) bekezdése pedig a felhatalmazó rendelkezés hatályon kívül helyezése esetén követendő eljárásról szól. A Jat. ezen szabályai szerint a felhatalmazó rendelkezéseknek, ha az önkormányzat felhatalmazást kap, köteles a testület eleget tenni. Erre tekintettel kérte a Kúria Önkormányzati Tanácsát, hogy az indítványt utasítsa el.
1. A Hgtv. 23. § f) pontja 2013. január 1-jét megelőzően a következőképpen rendelkezett: a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét. 2013. január 1-jével a Hgtv. egészét hatályon kívül helyezte a Htv., s ettől az időponttól hatályosan új szabályt alkotott. A Htv. kihirdetéskori 47. § (4) bekezdése szerint a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díjat a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) javaslatának figyelembevételével a miniszter rendeletben állapítja meg. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításakor rendelkezni kell arról, hogy a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díjat megállapító rendelet mikor lép hatályba. E rendelkezésnek visszamenőleges hatálya nem lehet. A Htv. 88. § (3) bekezdés bb) alpontja a felhatalmazást meg is erősíti. Kimondja: Felhatalmazást kap a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításáért felelős miniszter, hogy a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás díjait, a díjalkalmazási feltételeket, a díjmegfizetés rendjét rendeletben állapítsa meg. A Htv. 89. § értelmében a törvény rendelkezései 2013. január 1-jén léptek hatályba.
A fentiek alapján 2013. január 1-jétől jogalkotói hatáskörrel nem a települési önkormányzat képviselő-testülete, hanem a miniszter rendelkezik.
2. Az érintett önkormányzat az Ör. 1. mellékletét 2012. december 21-én kihirdetett és 2012. december 30-án hatályba lépett rendeletével állapította meg. A Htv. 89. § (1) bekezdése szerint a törvény 2013. január 1-jén lép hatályba. A Htv. 47. § (4) bekezdéséből és 88. § (3) bekezdés b) pontjából egyértelműen következik, hogy a települési önkormányzatoknak a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapítására vonatkozó jogalkotói hatásköre 2013. január 1-jén megszűnt. Ez nemcsak a Htv. hatálybalépéséből következik, hanem abból is, hogy az önkormányzatoknak az adott tárgyban rendeletalkotásra felhatalmazást adó Hgtv. hatályát vesztette 2013. január 1-jén. Tehát az érintett önkormányzat amikor 2012. év végen megalkotta az Ör.-t, ezt annak tudatában tette, hogy 2013. január 1-jétől ebben a tárgyban a rendeletalkotási hatásköre úgy szűnik meg, hogy más – a miniszter kap - erre felhatalmazást.
3. A Htv. 91. §-a átmeneti rendelkezésként szól a hulladékgazdálkodási díj legmagasabb mértékének 2013. évre történő meghatározásáról. A Jat. 12. § (1) bekezdése értelmében a módosító rendelkezés és hatályon kívül helyező rendelkezés a hatálybalépéssel, vagy ha a módosító, illetve a hatályon kívül helyező rendelkezés a módosítást, illetve hatályon kívül helyezést meghatározott időponthoz vagy jövőbeli feltételhez köti, ennek az időpontnak vagy jövőbeli feltételnek a bekövetkezésével végrehajtottá válik. A Jat. 13. § (1) bekezdése értelmében a felhatalmazó rendelkezés hatályon kívül helyezése esetén - kivéve, ha egyidejűleg a tárgykör szabályozására azonos tartalommal új felhatalmazó rendelkezést alkottak - a hatályon kívül helyezésről rendelkező jogszabályban intézkedni kell a végrehajtási jogszabály hatályon kívül helyezéséről vagy a végrehajtási jogszabály azon rendelkezésének a hatályon kívül helyezéséről, amely a felhatalmazás végrehajtására irányul.
A Htv. e rendelkezésből is egyértelműen megállapítható, hogy 2013. január 1-jét követően az új felhatalmazás alapján megalkotott miniszteri rendelet hatálybalépéséig sem a korábbi önkormányzati rendelet marad hatályban.
A fenti törvényi rendelkezések alapján az önkormányzat 2013. január 1-jét követő időszakra hatályosan nem alkothatott rendeletet, az erre az időszakra vonatkozó Ör.-beli szabály ellentétes a Htv. 47. § (4) bekezdésével és 88. § (3) bekezdés b) pontjával valamint a 91. § (2) bekezdésével. Megalapozott ezért az indítványozó azon állítása, hogy a 2013-as évre vonatkozóan már nem is lehetne jogszerűen hatályban önkormányzati szemétszállítási díjmegállapítás.
Erre tekintettel a Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapította, hogy az Ör. - indítványozó által támadott - 1. melléklete 2013. január 1. napjától törvénysértő volt.
4. Az Ör.-nek a 72/2012. (XII. 21.) önkormányzati rendelettel megállapított 1. melléklete 2012. december 30-án lépett hatályba. Megalkotásakor az önkormányzat a Hgtv. 23. § f) pontja alapján jogalkotói hatáskörrel rendelkezett. A Htv. 91. § (2) bekezdése a közszolgáltató részére az átmeneti időszakra a 2012. december 31-én alkalmazott bruttó díj figyelembe vételét rendelte, ezért a 2013. január 1-jét megelőzően az adott tárgyban hatályban volt önkormányzati rendelet a törvény alapján is jelentőséghez jut. Jelen ügyben az Ör. 1. mellékletének az a szövegrésze, amely az ott meghatározott táblázat kapcsán megállapítja: „Eger Megyei Jogú Város területén a kommunális hulladék közszolgáltatás díja 2012. december 30-tól” - annyiban vehető figyelembe, hogy a Htv. 91. § (2) bekezdésének közszolgáltató által történő alkalmazásánál ez tükrözi a 2012. december 31-én alkalmazott díjat. A közszolgáltató ehhez képest alkalmazhat 4,2%-al megemelt mértékű díjat addig, amíg a 88. § (3) bekezdés bb) pontja alapján a miniszter meg nem alkotja a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás díjait, a díjalkalmazás feltételeit, és a díjmegfizetés rendjét. Tehát az Ör. 2013. január 1-jéig történő hatályossága e jogkövetkezményt kiváltja.
A Kúria megítélése szerint a fent meghatározott év közbeni módosítás tilalma az ugyanazon jogalkotói hatáskörrel rendelkező szervnek címzett kötelezettséget tartalmazza arra vonatkozóan, hogy maga ne módosítsa év közben az egyszer már általa megállapított díjat. Jelen esetben a jogalkotói hatáskör megváltozása kapcsán maga a Htv. rendelkezik másként az átmeneti időszakra. Az Ör. 1. melléklete 2012. december 21-én történő megalkotásakor a Htv. átmeneti szabályai már ismertek voltak (a Htv. 2012. november 30-án már kihirdetésre került). A Kúria megítélése szerint az önkormányzat az átmenetre a törvény rendelkezéseivel összhangban készült fel a még hatályos jogalkotói hatáskör alapján. Erre tekintettel az Ör. 1. melléklete 2013. január 1-jéig hatályos szövegének törvényellenessége nem állapítható meg. A Kúria megjegyzi, hogy 2013. május 10-én hatályba lépett a rezsicsökkentések végrehajtásáról szóló 2013. évi LIV. törvény 12. §-a által módosított Htv. új 91. § (1) bekezdése értelmében a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj legmagasabb mértékét 2013. július 1-jétől 2014. december 31-éig az e §-ban foglalt eltérésekkel kell megállapítani. A 91. § (2) bekezdés értelmében a természetes személy ingatlantulajdonos részére kiállított számlában meghatározott hulladékgazdálkodási közszolgáltatásért fizetendő szolgáltatási egységre jutó összeg (beleértve az alapdíjat) nem haladhatja meg a 2012. április 14. napján alkalmazott díj legfeljebb 4,2 százalékkal megemelt összegének 90 százalékát.
Látható tehát, hogy az átmeneti időszakra maga a törvényalkotó is átmeneti rendelkezéseket alkalmaz, ezt tette az önkormányzat is a 2013. január 1-je előtt a fennálló jogalkotói hatásköre alapján.
A Kúria a fent kifejtett indokok alapján a 2012. évben alkotott Ör. hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díjat megállapító rendelkezése 2013. január 1-jéig történő hatályossága törvényellenességének megállapítására vonatkozó indítványt elutasította.
6. Az indítványozó a megsemmisítés iránti kérelmében hivatkozott a Bszi. 56. § (3) bekezdésére. A Bszi. 56. § (2) bekezdése értelmében a megsemmisített önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése a határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételét követő napon hatályát veszti. A Bszi. 56. § (3) bekezdés pedig kimondja, hogy az önkormányzati tanács a (2) bekezdésben meghatározottaktól eltérően is megállapíthatja az önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése hatályvesztését, ha azt a jogbiztonság vagy a rendelet hatálya alá tartozó jogalanyok különösen fontos érdeke indokolja.
A Kúria Önkormányzati Tanácsa jelen ügyben úgy ítélte meg, hogy a Bszi. 56. § (3) bekezdésének alkalmazásával az Ör. 1. mellékletét a fent részletesen kifejtett indokok alapján - 2013. január 1-jére visszaható hatállyal megsemmisíti. A Kúria Önkormányzati Tanácsa tehát az Ör. 1. mellékletét nem kihirdetése napjára, hanem a települési önkormányzatok jogalkotói hatásköre megszűnte napjára visszaható hatállyal semmisítette meg.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Írta: Administrator	|	2015 július 03
1. Az egyesület neve: Népi Kézműves Alkotóházak Országos Egyesülete
2. Székhelye: 8900 Zalaegerszeg, Gébárti-tó Hrsz:0737
3. Levelezési címe: 8900, Zalaegerszeg, Pf.:161.
4. Az Egyesület jellege: nemzetközi
5. Az Egyesület jogállása: A Népi Kézműves Alkotóházak Országos Egyesülete önkéntesen létrehozott, saját önkormányzattal rendelkező, nyilvántartott tagsággal működő, nyílt szakmai társadalmi szervezet, mely önálló jogi személy, kulturális, nonprofit és közhasznú társadalmi szervezet.
6. Az alapítás éve: 2011.
7. Bélyegzője: hosszúbélyegző
felirat: Népi Kézműves Alkotóházak Országos Egyesülete
8900 Zalaegerszeg, Gébárti tó Hrsz: 0737
8. Az Egyesület logója:
9. Az egyesület működése felett a törvényességi felügyeletet az egyesülési jogról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény 11.§ (1) bekezdése alapján a bíróság gyakorolja.
10. Az Egyesület céljai megvalósítása során közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, azoknak anyagi támogatást nem nyújt, tőlük támogatást nem fogad el, országgyűlési képviselői, megyei-, és fővárosi önkormányzati képviselőválasztáson jelöltet nem állít, és nem támogat, és ezt a jövőre nézve is kizárja.
Kézműves alkotóház fogalma: népi kézműves (továbbiakban kézműves) tevékenységet folytató alkotóházakat, műhelygalériákat, nyitott műhelyeket foglal magába, melyek a tárgyalkotó népművészet színterei, ahol a magyar nyelvterület hagyományos népi kultúrájának, hagyományainak továbbéltetése, komplex bemutatása, közvetítése, oktatása, fejlesztése folyik intézményi, civilszervezeti, egyéni és egyéb fenntartási formában. Ezek a helyek biztosítják mindehhez a szellemi hátteret és a személyi feltételeket, iskolákat, közművelődési színtereket, alkotóközösségeket hozhatnak létre és működtethetnek.
1. A kézműves alkotóházakat, műhelygalériákat és nyitott műhelyeket működtető jogi- és természetes személyek érdekeinek képviselete és összehangolása. A közösségek által kezdeményezett és már létrehozott kézműves alkotóházak és nyitott műhelyek, műhelygalériák megőrzésé-nek, működtetésének, fenntartásának, fejlesztésének elősegítése, új alkotóházak, nyitott műhelyek, műhelygalériák létrehozásának szakmai támogatása. A közös funkció mentén működő hálózatuk kialakítása, mely a közművelődésben, a turizmus, idegenforgalom területén erősíthetné meg ezen intézmények szerepvállalását.
2. A kézműves alkotóházakat, műhelygalériákat és nyitott műhelyeket működtető szervezetek és személyek jó szakmai együttműködésének elősegítése, az ehhez szükséges információkkal való ellátásuk és szakmai érdekképviseletük biztosításával, továbbképzések, konferenciák szervezésével, szakmai fórumok működtetésével.
3. A hagyományok őrzését felvállaló és azt népszerűsítő kézműves alkotóházak, műhelygalériák és nyitott műhelyek nagyobb nyilvánosságának elősegítése.
4. A kézműves alkotóházak, műhelygalériák és nyitott műhelyek jellemzőit tartalmazó adatbázis létrehozása és rendszeres karbantartása, létezésükkel és tevékenységükkel kapcsolatos információk folyamatos publikálása.
5. Az Egyesület céljainak megvalósítása érdekében csatlakozhat más hazai és nemzetközi szakmai szervezetekhez.
6. Az Egyesület nemzetközi jelleggel működik.
III. AZ EGYESÜLET FELADATAI, KÖZHASZNÚ TEVÉKENYSÉGE
Az Egyesület közhasznú szervezet, mivel tevékenysége során többségében olyan közfeladatot lát el, amelyről törvény, vagy törvényi felhatalmazás alapján más jogszabály feladataként határoz meg.
Az egyesület a társadalom és az egyén közös érdekeinek kielégítésére irányuló következő alapcél szerinti közfeladatokhoz kapcsolódó közhasznú tevékenységeket lát el, illetve azok ellátásában működik közre, mely megvalósításának eszközei az alább felsorolt tevékenységek:
1. Érdekképviselet:
- Érdekképviseleti tevékenységet folytat a szakterületet érintő jogi szabályozási tervezetek véleményezésével az egyesület tagjai véleményének figyelembe vételével, állást foglal, és javaslatokat tesz.
- tájékoztatja tagjait a távlati és időszerű szakmai, kulturális, gazdaságpolitikai elgondolásokról, fejlesztési célokról, döntésekről és szabályozásokról;
- biztosítja tagjai képviseletét, a tevékenységi körében működő intézmények, hatóságok és szervezetek előtt.
- Az Egyesület céljainak elérése érdekében tevékenysége során törekszik a kézműves alkotóházak, műhelygalériák és nyitott műhelyek létesítésével és működtetésével kapcsolatos rendszeres tájékoztatás biztosítására. A kézműves alkotóházak, műhelygalériák és nyitott műhelyek működtetési, fenntartási problémáinak, feladatainak, gondjainak összegyűjtése, segítése, javaslatok kidolgozása az illetékes kormányzati szervekkel és hatóságokkal kialakítandó információs és munkakapcsolat elmélyítésével.
- Sajátos eszközeivel feltárja, felvállalja és képviseli tagjai érdekeit bel- és külföldön egyaránt, különösen:
a) Kapcsolatot tart kül- és belföldi szervezetekkel, melyekkel kölcsönös megállapodások keretében szervezi a régiók kézműves alkotóházai, műhelygalériák és nyitott műhelyek közötti közvetlen kapcsolatok kialakulásához szükséges kereteket, feltételeket;
b) Hazai és nemzetközi fórumokon képviseli tagjait.
2. Érdekegyeztetés
- szervezi a tagok szakmai, kulturális, gazdasági tájékoztatását és információcseréjét,
- tagjai kulturális és gazdasági érdekeinek védelmében egyeztető, közvetítő tevékenységet folytat.
3. Kulturális, szakmai tevékenység
a) közreműködik a szakmai képzés- és továbbképzések megszervezésében; szakmai műhelyeket, táborokat szervez
b) folyamatosan tájékozódik az igénybe vehető pénzalapokról, támogatásokról. Tagjai igényeinek megfelelően közreműködik a pályázatok színvonalas kidolgozásában;
c) tagjai tevékenységéhez kapcsolódó rendezvényeket, konferenciákat, képzéseket, kiállításokat szervez,
d) szakmai-, műszaki-, jogi információkat gyűjt, rendszerez és bocsát rendelkezésre,
e) kiadványoz;
f) szakmai és propaganda célú PR tevékenységet végez tagjai munkájának segítése érdekében;
- hazai és külföldi társszervezetekkel, közgyűjteményekkel, közművelődési intézményekkel együttműködve gondoskodik a tapasztalatcserék, tanulmányutak, a népi kézművességet segítő projektek, vándorkiállítások szervezéséről
- tanácsadói és szolgáltatói tevékenységet végez az alkotóházi tevékenység területén
- felkérésre közreműködik a települések hosszabb távú, a népi kézművességre irányuló programjainak kidolgozásában
- kezdeményezi és elősegíti kulturális és gazdasági együttműködési megállapodások, szakmai és gazdasági közösségek, társulások létrehozását,
- az élő alkotó népművészet ápolása, erősítése érdekében szervezett együttműködés a hasonló célkitűzéssel működő hazai és külföldi társszervezetekkel és intézményekkel,
- kapcsolatot tart fenn országos, regionális, megyei és helyi hatáskörű szervezetekkel, intézményekkel, civil szervezetekkel, önkormányzatokkal
4. Tudományos tevékenység, kutatás.
A tárgyalkotó népművészettel kapcsolatos szakmai tanulmányokat készíttet és finanszíroz, tudományos kutatásokban vesz részt és azok eredményeit publikálja.
- Az egyesület tagsága részt vesz a megyei, települési értéktárak létrehozásában
5. A nemzeti és etnikai kisebbségekkel, valamint a határon túli magyarsággal kapcsolatos tevékenység
- Támogatja a nemzeti és etnikai kisebbségek tárgyalkotó kultúrájának megőrzését, a határon túli magyar népművészet értékeinek bemutatását, fejlesztését.
6. Rehabilitációs foglalkoztatás
- Felkérésre részt vesz a szociális szervezetek által működtetett rehabilitációs klubok, intézetek kézműves foglalkoztatásában. d) összhangban tagjai tevékenységével kiemelten kezeli a hátrányos helyzetű csoportok részvételét az egyesület céljainak megvalósításában, a közhasznú tevékenységben részvételük biztosítása;
7. Munkaerőpiacon hátrányos helyzetű rétegek képzésének, foglalkoztatásának elősegítése és a kapcsolódó szolgáltatások
- Igény esetén vagy pályázati együttműködés keretében a munkaerő piaci hátrányok leküzdésére részt vesz szakmai képzésekben és szolgáltatásokban.
8. Tevékenysége, szolgáltatásai során mindenkor érvényesíti az egyenlő bánásmód, az esélyegyenlőségi, a környezeti fenntarthatóság és a fenntartható fejlődés Európai Uniós normatívák elvárásait.
9. Az Egyesület köteles a beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni. A közhasznúsági melléklet megvitatása nyilvános, abba bárki betekinthet, és költségére másolatot készíthet. A mellékletet az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe kell helyezni, és közzétenni, valamint az Egyesület honlapján elérhetővé kell tenni. Közhasznúsági melléklet tartalmi részére a Civil tv. 29. §-ának szabályai vonatkoznak.
A fenti tevékenységek korábbi közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény szerinti megjelölése: tudományos tevékenység, kutatás; nevelés és oktatás képességfejlesztés, ismeretterjesztés; kulturális tevékenység; kulturális örökség megóvása; a magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségekkel, valamint a határon túli magyarsággal kapcsolatos tevékenység; rehabilitációs foglalkoztatás; munkaerőpiacon hátrányos helyzetű rétegek képzésének, foglalkoztatásának elősegítése és a kapcsolódó szolgáltatások.
A fentiek szerinti közhasznú tevékenységeket az Egyesület az alábbi közfeladatokhoz kapcsolódóan végzi:
- Közösségi kulturális hagyományok, értékek ápolásának/ művelődésre szerveződő közösségek tevékenységének/a lakosság életmódja javítását szolgáló kulturális célok megvalósításának támogatása; művészeti intézmények/lakossági művészeti kezdeményezések, önszerveződések támogatása, a művészi alkotó munka feltételeinek javítása, a művészeti értékek létrehozásának, megőrzésének segítése;
- Kulturális szolgáltatás, a kulturális örökség helyi védelme, a helyi közművelődési tevékenység támogatása;
- A kiemelt kulturális örökség védelme;
- A helyi közművelődési tevékenység támogatása, a kulturális örökség helyi védelme;
- A kulturális örökség védelme;
- Együttműködés a középtávú tudomány-, technológia- és innováció-politikai stratégia kialakításában;
- kulturális autonómia megerősítésére önszerveződés szervezésének/működtetésének támogatása; nemzetiségi közösséghez kötődő kulturális javak megőrzése;
- Nemzetiségi hagyományápolás és közművelődés;
- A fogyatékos személyek rehabilitációjának megvalósulása érdekében nyújtott szolgáltatások;
- Felnőttképzési tevékenység, felnőttképzéshez kapcsolódó szolgáltatás.
A fentiek szerinti közfeladatok teljesítését az alábbi jogszabályhelyek írják elő:
- 1991. évi XX. tv. a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről 121. § a)-b) pontjai,
- 2011. évi CLXXXIX. tv. Magyarország helyi önkormányzatairól 13. § (1) 7 pontja,
- 2011. évi CLXXXIX. tv. Magyarország helyi önkormányzatairól 23. § (5) bekezdés 17. pontja,
- 2011. évi CLXXXIX. tv. Magyarország helyi önkormányzatairól 23. § (4) bekezdés 13. pontja,
- 2001. évi LXIV. törvény a kulturális örökség védelméről 5§ 1. bekezdés,
- 2004. évi CXXXIV. törvény a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról 5. § (3) bekezdése,
- 2011. évi CLXXIX. törvény a nemzetiségek jogairól 115. § h)-i) pontjai,
- 2011. évi CLXXIX. törvény a nemzetiségek jogairól 163. § (1) bekezdése,
- 1998. évi XXVI. tv. a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról 21. § a)-c) pontjai,
- 2001. évi CI. tv. a felnőttképzésről 3. § (2) a) b) pontjai.
- 1997 évi CXL törvény a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről 73.§ (2), 76.§, 84. § valamint 85. § -ai.
Az Egyesület közhasznú szolgáltatásaiból a tagjain kívül más is részesülhet. A közhasznú szolgáltatások igénybevételének feltételeit és módját a Közgyűlés határozza meg. A Közgyűlés döntése nyilvános, azt az Egyesület honlapján, ill. a székhelyén hozzáférhetővé kell tenni.
Az Egyesület működéséről, szolgáltatásai igénybevételi módjáról, rendezvényeiről, illetve szakmai anyagairól kérelemre közvetlenül az anyagok megküldésével tájékoztatja a tagságot, illetve a nyilvánosságot. Az éves beszámolót, a közhasznúsági mellékletet, működése, illetve szolgáltatásai igénybevételi módját honlapján hozza nyilvánosságra.
IV. AZ EGYESÜLET VAGYONA, GAZDÁLKODÁSA
1. Az Egyesület induló vagyona a tagok által az alapításkor befizetett tagdíj, amely a jogi személyek esetében minimum 10.000,- Ft, egyéni tagonként 5000,- Ft, amely a 2011. naptári évre szóló tagsági díj. Az Egyesületi tagok évenként meghatározott tagdíjat kötelesek fizetni. Az éves tagdíj mértékét a Közgyűlés állapítja meg és hagyja jóvá.
2. Az Egyesület saját önálló költségvetés alapján gazdálkodik.
a) egyesület esetében tagdíj;
b) szakmai szolgáltatásból származó bevétel;
c) gazdasági-vállalkozási tevékenységből (szolgáltatás nyújtásából) származó bevétel.
d) a költségvetési támogatás:
da) a pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás;
db) az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a Kohéziós Alapból származó, a költségvetésből juttatott támogatás;
dc) az Európai Unió költségvetéséből vagy más államtól, nemzetközi szervezettől származó támogatás;
dd) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összege;
e) az államháztartás alrendszereiből közszolgáltatási szerződés ellenértékeként szerzett bevétel;
f) más szervezettől, illetve magánszemélytől kapott adomány
Egyesület működését a bevételei mellett a következőkkel biztosíthatja:
Tagjai közérdekű önkéntes szerződés alapján végzett tagi hozzájárulással vagy egyéb közérdekű önkéntes munkák útján;
Az egyesület szervezeti tagjai erőforrásainak az egyesület rendelkezésére bocsátásával az egyesületi célok megvalósítása érdekében.
Az egyesület vagyonát a gazdasági, gazdasági-vállalkozási tevékenység eredménye is gyarapíthatja.
Az egyesület tagja az éves tagdíjat minden év május 31-ig köteles befizetni az egyesület házipénztárába, vagy az egyesület bankszámlájára.
Az Egyesület vagyonával a hatályos jogszabályok, saját szabályzatai szerint éves költségvetés alapján gazdálkodik. Gazdálkodásáról évenként beszámol a Közgyűlésnek.
Az Egyesület gazdálkodási tevékenységét, amennyiben azt jogszabály írja elő megfelelő szakképzettséggel rendelkező személy közreműködésével végzi.
Az Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel, a tagok saját vagyonukkal nem felelnek, és csak a működési hozzájárulás mértékéig kötelezhetők helytállásra.
3. Az Egyesület vállalkozási tevékenységét csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végzi. Az Egyesület gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt az alapszabályban meghatározott célok elérésére, valamint tevékenységére fordítja.
4.AzEgyesület:
5. Az Egyesület bármely célszerinti juttatást a Civil tv. 43. § (1) bekezdése értelmében pályázathoz kötheti. Ebben az esetben a pályázatra a következő előírásokat kell alkalmazni: Csak olyan személyt (természetes személy és/vagy jogi személy) lehet cél szerinti juttatásban részesíteni, aki a pályázaton részt vett és a pályázati feltételeknek megfelelt. A pályázatot az Elnökség írja ki, illetve dönthet arról, hogy a cél szerinti juttatásban részesítés pályázat alapján történik. A pályázati felhívásban meg kell jelölni:
- a cél szerinti juttatás megnevezését,
- a pályázat elnyerésének valamennyi feltételét,
- a pályázat részeként benyújtandó iratokat, igazolásokat, továbbá
- a pályázat benyújtásának feltételeit és elbírálásának határidejét.
A pályázati felhívást a beszámolóval egyező módon kell közzétenni. Emellett a pályázati felhívást a helyben szokásos módon is közzé lehet tenni.
A pályázatot papír alapon és/vagy elektronikus formában kell eljuttatni az Egyesülethez. A pályázó a papíralapú pályázatban nyilatkozik, hogy a két pályázat megegyezik.
A pályázónak a pályázathoz csatolnia kell az arról szóló nyilatkozatát, hogy a pályázati anyagában foglalt személyes adatainak a pályázati eljárással összefüggésben szükséges kezeléséhez hozzájárul.
A pályázati határidő lejártát követő harminc napon belül az Elnökség dönt a cél szerinti juttatás odaítéléséről. Egyebekben a pályázat elbírálásának rendjét az Elnökség határozza meg.
Amennyiben pályázat hiányos, az Egyesület egyetlen alkalommal hiánypótlásra szólítja fel a pályázót – a minél gyorsabb ügyintézés érdekében e-mail-ben –, amelyben közli a hiányzó adatok, mellékletek körét és a pótlás határidejét. A hiányok pótlásának elmulasztása esetén a hiányosságok miatt érdemi bírálat nélkül elutasításra kerül a kérelem. A hiánypótlások beérkezése után az Elnökség dönt azok elfogadhatóságáról, és az érintetteket e-mailben értesíti a pályázat eredményéről. Amennyiben a pályázatot az Elnökség elutasítja, úgy a döntés után e-mailben értesíti a pályázót a döntésről, megindokolva az elutasítást. A benyújtott pályázat tartalma csak a pályázó beleegyezésével közölhető harmadik személlyel. Sikertelen pályázat esetén a pályázó részére a pályázati anyagot vissza kell juttatni. Amennyiben a pályázó az általa benyújtott, személyes adatokat tartalmazó adathordozót a pályázat elbírálási határidejétől számított kilencven napon belül nem veszi át, azokat meg kell semmisíteni és személyes adatait törölni kell.
6. Az Egyesület közhasznú céltevékenységéből illetve vállalkozási tevékenységéből származó bevételt és ráfordításokat elkülönítetten tartja nyilván.
7. A civil szervezet bevételeit a Civil tv. 19. § (1) bekezdés szerinti részletezésben, költségeit ráfordításait (kiadásait) a Civil tv. 19. § (2) bekezdés szerinti részletezésben elkülönítetten, a számviteli előírások szerint tartja nyilván.
V. AZ EGYESÜLET TAGJAI
1. Az Egyesület rendes tagja lehet minden kézműves alkotóház, műhelygaléria, intézmény és ezek tulajdonosa, fenntartója, működtetője (természetes és jogi személy), és a kézműves alkotóházak, műhelygalériák és műhelyek ügyéért felelősséget érző és tenni kívánó magyar és nem magyar állampolgárságú magánszemélyek, amelyek/ akik magukra nézve kötelezőnek ismerik el az Egyesület alapszabályát, és annak eleget tesznek. Jogi személyek tagsági jogaikat megbízottjukon keresztül gyakorolhatják.
Az Egyesület pártoló tagja lehet belföldi és külföldi természetes-, vagy jogi személy, aki az egyesület működéséhez rendszeres szakmai, anyagi és egyéb támogatást nyújt.
Az Egyesület tiszteletbeli tagjalehet olyan személy, aki a népi kézművesség, a közösségi és közélet területén - gyakorlati, elméleti irányító tevékenységével - kiemelkedő eredményeket ért el.
2. A tagok jogai és kötelességei
2.1. Az Egyesület rendes tagja:
a) részt vehet az Egyesület tevékenységében és rendezvényein, közgyűlésein, ezek keretében véleményt nyilváníthat, észrevételt és javaslatot tehet, tájékoztatást kérhet; tagként, vagy az általa képviseleti joggal felruházott személy által; igénybe veheti az Egyesület szolgáltatásait;
b) választhat és választható az Egyesület szerveibe; Szavazati joggal rendelkezik.
c) A tagok a hivatalos irataikban feltüntethetik az egyesületi tagság tényét.
d) Az Egyesület testületeinek és tisztségviselőinek döntései, határozatai, állásfoglalásai ellen felszólalhat: a törvénysértő határozatot a tudomására jutásától számított 30 napon belül bíróság előtt megtámadhatja.
a) köteles eleget tenni az Alapszabályban meghatározott kötelességeinek, tagdíjat fizetni;
b) Az Egyesület tevékenységét támogatni, munkájukkal azt előmozdítani, továbbá részt venni mindazon tevékenységben, amelyben a közreműködést elvállalták.
c) Az Egyesületi tagsággal összefüggésben a tudomásukra jutott hivatali és üzleti titkot megőrizni.
d) Az Egyesület tagjai és tisztségviselői e minőségükben kifejtett tevékenységük során a jogszabályoknak, az alapszabálynak, valamint a közgyűlés és az elnökség határozatainak megfelelően járnak el.
e) Az Egyesület tagjához méltó tevékenységet folytatni és ennek megfelelő magatartást tanúsítani.
f) Az Egyesület testületeinek és tisztségviselőinek döntései, határozatai, állásfoglalásai ellen felszólalhat: a törvénysértő határozatot a tudomására jutásától számított 30 napon belül bíróság előtt megtámadhatja.
2.2 Az egyesület pártoló és a tiszteletbeli tagja
Jogok: a) tanácskozási joggal részt vehet az Egyesület Közgyűlésén,
b) javaslatot tehet az Egyesületet érintő bármilyen kérdésekben,
c) igénybe veheti az Egyesület szolgáltatásait,
d) az Elnök felkérésére részt vehet az Egyesületet képviselő delegációban
e) támogathatja az Egyesületet adománnyal, kölcsönnel, működési hozzájárulással, önkéntes munkával.
a) az Alapszabály betartása,
b) a tiszteletbeli tagnak kötelessége az Egyesület támogatása tevékenységével,
c) A pártoló tag kötelessége az Egyesület szakmai vagy eszmei támogatása, az Egyesület munkájának, eredményeinek követése, megosztása a közössége tagjaival.
Az új tagok (rendes és pártoló tag) belépése önkéntes, a belépés az elnökséghez intézett írásbeli nyilatkozat elfogadásával történik, amelyben a belépő kijelenti, hogy az Egyesület alapszabályát és egyéb szabályzatait magára nézve kötelezőnek elismeri. A tiszteletbeli tagnak történő ajánlást Egyesület Elnökéhez kell eljuttatni írásban személyesen, postai úton, vagy elektronikus levelezés útján (továbbiakban írásban).
Tagfelvételről az Egyesület Elnöksége dönt. Elfogadás esetén a belépés időpontja azonos a belépési nyilatkozat dátumával. Az Elnökség tagfelvételt elutasító döntése ellen az elutasított 15 napon belül panasszal fordulhat a Közgyűléshez. A Közgyűlés a soron következő ülésén köteles dönteni a panasz tárgyában.
4. Az Egyesületi tagság megszűnése
A rendes, pártoló tag, tiszteletbeli tagsági viszony megszűnik
a tag halálával, vagy jogutód nélküli megszűnésével;
a tag kilépésével vagy lemondásával, amelyről szóló nyilatkozatot indokolási kötelezettség nélkül az Elnökséggel kell írásban közölni;
c) felmondással, amelyet 30 nappal korábban írásban kell közölni, hatag az Alapszabályban írt tagsági feltételnek nem felel meg. E körbe tartozik, de nem kizárólagosan, ha a tag tevékenységi köre jelentősen megváltozik. A felmondásról a Közgyűlés dönt egyszerű szótöbbséggel;
d ) kizárással, bármely egyesületi tag vagy egyesületi szerv kezdeményezésére a Közgyűlés döntése alapján, ha a tag jogszabályt, az egyesület alapszabályát vagy egyesület határozatát súlyosan vagy ismételten megsértette, az egyesület céljaival összeegyeztethetetlen tagi magatartást tanúsít.
e ) törléssel, ha a rendes tag a tagdíjat két egymást követő évben, írásbeli felszólítás ellenére - amely, a jogkövetkezményekre való felhívást is tartalmazta - sem fizette meg.
A tagdíj nem fizetése nem jelenti a kilépési szándék jelzését. Az elnökség törli a két éves tagdíj hátralékot felszólítás ellenére felhalmozó, illetve két közgyűlést igazolás nélkül mulasztó tagot.
Az Egyesület Elnöksége - tagjai többségének egybehangzó szavazatával - érdemtelenség címén kizárhatja a tagot az Egyesület sorából, ha
- annak tevékenysége az Alapszabályba ütközik;
- a tag tevékenysége ellentétes az Egyesület céljaival, vagy
egyébként az Egyesület céljainak megvalósulását
veszélyezteti, illetve sérti az Egyesület jó hírnevét.
A kizárás szabályai
- A tagnak jogszabályt, az egyesület alapszabályát vagy közgyűlési határozatát súlyosan vagy ismételten sértő magatartása esetén a közgyűlés - bármely egyesületi tag vagy egyesületi szerv kezdeményezésére - a taggal szemben kizárási eljárást folytathat le.
- A tag kizárását kimondó határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást. A kizáró határozatot a taggal közölni kell.
- A kizáró határozat ellen fellebbezési lehetősége van a tagnak, melyet a kizáró határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül nyújthat be a szövetség elnökségéhez, mely a fellebbezés elbírálására jogosult szerve a szövetségnek. A fellebbezés elbírálásáig a tag a tagsági jogait nem gyakorolhatja. A fellebbezés elbírálásáról az elnökség a tagot 30 napon belül értesíti.
Elnökségi tagok, beleértve a közgyűlés által választott Elnököt, aki a vezető tisztségviselő;
Felügyelő Bizottság tagjai.
1.1. A Közgyűlés az Egyesület legfőbb döntéshozó szerve, tagjai magánszemélyek és a jogi személyiségű egyesületi tagok delegált képviselői.
1.2. Az Egyesület Közgyűlései nyilvánosak, de egyes napirendi pontjai zárttá tehetők, ha annak nyilvánossága a hatályos jogszabályi rendelkezések figyelembe vételével mások személyiségi jogait sértené. A közgyűlés időpontját az Egyesület honlapján közzé kell tenni és ki kell függeszteni az Egyesület székhelyén, eleget téve ezzel a nyilvánosság biztosításának.
1.3. A Közgyűlés döntéseit nyílt szavazással hozza meg. Kivétel, az Egyesület tisztségviselőinek megválasztása, mely titkos szavazással történik. A döntéshozatal során minden tag egy szavazattal rendelkezik. Szavazategyenlőség esetén az elnök új szavazást rendel el.
1.4. A Közgyűlést évente legalább egy alkalommal össze kell hívni, de szükség szerint a közgyűlés bármikor összehívható. A Közgyűlést az Elnök, vagy képviseletére felhatalmazott tisztségviselő hívja össze, 8 napos előzetes írásbeli meghívóval, amely a jogszabályban előírtakat, de különösen közgyűlés helye és időpontja, a napirendi pontokra vonatkozó javaslatokat, és a határozatképtelenség esetén követendő eljárásra való tájékoztatást, és a tagok meg nem jelenésének jogkövetkezményeire való figyelmeztetést kell tartalmazza. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. A napirend kiegészítésre a vonatkozó jogszabályok alkalmazandóak. Az összehívás történhet postai úton, e-mailben, faxon.
Össze kell hívni a Közgyűlést:
- ha azt a tagok 50 %-a + 1 fő kezdeményezi,
- ha a Felügyelő Bizottság, mint az egyesület felügyelő szerve, vagy a bíróság elrendeli.
1.5. A Közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a szavazásra jogosult tagok több mint fele, vagyis 50% + 1 fő jelen van.
1.6. Határozatképtelenség esetén az azonos napirenddel összehívott Közgyűlés (megismételt közgyűlés) a megjelentek számára való tekintet nélkül határozatképes, kivéve a feloszlás, vagy más egyesülettel történő egyesülés kérdését, amelyhez az összes tagok legalább 2/3-ának jelenléte szükséges. A megismételt közgyűlés a megjelentek számára való tekintet nélkül akkor határozatképes, ha erre a tényre a közgyűlésre meghívó levél a tagság figyelmét külön felhívja.
1.7. Két testületi ülés között - ha döntést szükséges hozni – szavazásra írásban is sor kerülhet postázott levél, email vagy fax útján. Az eldöntendő kérdést pontosan kell megfogalmazni, szükség szerint indoklással kell ellátni, és igen-nem válaszra alkalmas módon kell közvetíteni. Az így szavazásra bocsátott tervezet elfogadásra akkor kerül, ha a megkérdezettek több, mint 50%-a válaszol, és a válaszolók több, mint 50-%-a IGEN választ ad. Az írásbeli szavazás dokumentumait meg kell őrizni két évig.
1.8. A Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:
Az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. ( Ptk. 3:76.§ )
kétharmados többséggel dönt
a) az éves költségvetési terv meghatározása;
b) az Elnökség és a Felügyelő Bizottság éves szakmai és a számviteli törvény szerinti éves gazdasági beszámolójának elfogadása, valamint a közhasznúsági melléklet elfogadása;
c) az Elnökség tagjainak, az Elnöknek, Alelnöknek, továbbá az Felügyelő Bizottság tagjainak és Elnökének megválasztása;
egyszerű többséggel dönt
f) az Egyesület Szervezeti és Működési Szabályzatának elfogadása;
g) az Elnökség és Felügyelő Bizottság ügyrendjének jóváhagyása;
h) az egyesületi tagdíjak mértékének jóváhagyása;
i) javaslat tétele a kézműves alkotóházak, műhelygalériák és műhelyek érdekében végzett tevékenység elismerésére;
j) egyszerű többséggel kijelöli a végelszámolót;
k) döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket jogszabály vagy az alapszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal.
1.9. Összeférhetetlenségi szabályok
Az Egyesület vezető tisztségviselője a 2013. évi V.tv. 3:22.§-ban foglaltak szerint az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Nem lehet vezető tisztségviselő az , akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett ítélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől.
A) Az Egyesület vezető szerveinek vagy más testületi szerveinek határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója, élettársa [Ptk. 8:1.§ (1) bek. 1. ] (a továbbiakban együtt: hozzátartozó) a határozat alapján
- bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletekben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek az Egyesület cél szerinti juttatásai keretében, a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az Egyesület által tagjának tagsági jogviszony alapján nyújtott megfelelő cél szerinti juttatás;
B) A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt- annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig -,
a.) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adó – és vámtartozását nem egyenlítette ki,
b.) amellyel szemben az állami adó-és vámhatósát jelentős összegű adóhiányt tárt fel,
c.) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletzárást helyettesítő bírságot szabott ki,
C) A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles az Egyesületet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt.
1.10. A Közgyűlés levezető elnököt, két jegyzőkönyv hitelesítőt, két szavazatszámlálót és egy jegyzőkönyvvezetőt választ nyílt, egyszerű szótöbbséggel a napirendi pontok megtárgyalása előtt az Elnökség javaslata alapján, azt követően, hogy a közgyűlés határozatképessége megállapításra került a jelenléti ív alapján, illetve szavazások előtt a szavazatszámlálók által összeszámolt résztvevők száma alapján. A levezető elnök a napirendi pontok alapján vezeti le a közgyűlést. A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezető írásban, a közgyűlés megtartása napját követő 5 napon belül írásos formában készíti el. A jegyzőkönyvet a levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető és a két jegyzőkönyv hitelesítő írja alá. A szavazás kézfeltartással történik, és a szavazatokat a szavazatszámlálók számolják össze azt követően, hogy minden egyes szavazást megelőzően a határozatképességet megvizsgálták. Szavazategyenlőség esetén a levezető elnök új szavazást rendel el, és ha a szavazatok száma ismét egyenlő, úgy határozatot elvetettnek kell tekinteni. Ha egy tag valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni.
1.11. Az Egyesület Közgyűléséről készült jegyzőkönyvek évente újrakezdett sorszámozással folyamatosan tartalmazzák a Közgyűlési határozatokat. A jegyzőkönyvnek pontosan tartalmazni kell a Közgyűlési határozatot, (döntés tartalma) döntést, meghozatalának időpontját és helyét, valamint hatályát, a kötelezettek körét, a döntést támogatók és az ellenzők számarányát, személyét, és kérésre a tag külön véleményét.
1.12. Az Egyesület a Közgyűlésen hozott határozatokat, döntéseket az érintettekkel közvetlenül írásban, illetve az Egyesület általános, egész tevékenységét érintő ügyekben hozott határozatait, döntéseit a székhelyén kifüggesztéssel hozza nyilvánosságra és honlapján közzéteszi.
1.13. Az Egyesület működésével kapcsolatos iratokba előre jelzett időpontban bárki betekinthet, az Egyesület tisztségviselőjének jelenlétében. Nem vonatkozik ez arra az esetre, ha az adott irat nyilvánosságra hozatala bármely személy személyiségi jogait sértené.
2.1. Az Elnökség az Egyesület tevékenységének koordináló, irányító szerve. A Közgyűlések közötti időszakokban az Egyesület munkáját a 7tagú elnökség irányítja. Az Elnökség tagjai: Elnök, Alelnök, Elnökségi tagok 5fő.
2.2. Az Elnökséget a Közgyűlés titkos szavazással választja meg, megbízatása három évre szól, a tisztségviselők újra választhatók. Az Elnökség maga állapítja meg ügyrendjét, döntéseit mindig szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza meg. Az Elnökség ülése nyilvános, amely nyilvánosság jogszabályban meghatározott esetekben korlátozható.
2.3. Az Elnökség feladata:
a) elbírálja a belépési nyilatkozatokat, dönt a tagfelvétel ügyében;
b) folyamatosan áttekinti és irányítja az Egyesület működését, operatívan intézkedik mindazon kérdésekben, amelyek nem tartoznak a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe;
c) az éves beszámoló és munkaterv előkészítése és a közgyűlés elé terjesztése,
d) az évi költségvetés előkészítése és a közgyűlés elé terjesztése,
e) a közgyűlés összehívása
f) alkalmi bizottságokat hoz létre, szükség szerint külső szakértőket bíz meg;
g) munkaterve szerint rendszeresen foglalkozik az Egyesület céljainak elérése érdekében a tevékenységi körébe tartozó témákkal és aktuális feladatokkal,
h) dönt jogi személyek és magánszemélyek felajánlásainak, hozzájárulásainak elfogadásáról.
2.4. Az Elnökség tagjai nem lehetnek egymásnak közeli hozzátartozói (Ptk. 685. § b.) pont), élettársa, (továbbiakban: hozzátartozó) nem állhatnak egymással munkaviszonyban, vagy más függőségi viszonyban.
2.5. Az Elnökség határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk. 685. § B.) pont) élettársa, (a továbbiakban együtt hozzátartozó), a határozat alapján
b) bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az Egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott jelen okirat szerinti célok szerinti juttatás.
2.6. A tisztségviselők az Egyesület érdekében végzett tisztségviselői munkájukért díjazásban nem részesülhetnek, de szükséges és igazolt költségeik megtérítésére jogosultak. A projektalapú szakmai tevékenység, program megvalósítás nem tartozik a tisztségviselői tevékenység körébe.
2.7. Az Elnökség üléseit évente legalább két alkalommal tartja. Az elnökség ülését az elnök hívja össze. Az elnökségi ülés helyéről, időpontjáról meghívó megküldésével az elnökség tagjait írásban kell értesítenie úgy, hogy az elnökségi tagokhoz az legkésőbb az elnökségi ülés időpontja előtt 8 nappal megérkezzen. Az ülésre szóló meghívónak tartalmaznia kell a megtárgyalandó napirendi pontokat. Az Elnökségi ülés határozatképtelensége esetére a közgyűlés határozatképtelenségi szabályai alkalmazandóak. Az ismételten összehívott elnökségi ülés is csak legalább 4 tag jelenléte esetén határozatképes. A határozatképességre, a szavazás rendjére, a nyilvánosságra, a határozathozatal rendjére, a nyilvántartás vezetésére, a döntések közlésére, valamint az iratokba történő betekintés szabályaira, a Közgyűlésre vonatkozó VI/1. ponton belül az 1.2.; 1.3.; 1.5.; 1.6.; 1.9.-1.11. pontjába foglalt rendelkezések megfelelően irányadók. Szavazategyenlőség esetén az elnök új szavazást rendel el. Az ismételt szavazategyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni.
Ha a döntéshozó szerv ülésén hozott határozatot be kell nyújtani a nyilvántartó bírósághoz, jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet az Elnök aláírásával hitelesít.
2.8. A tisztségviselők megbízatása megszűnik:
a megbízatás idejének lejártával,
a szervezet tisztségviselő tagságának megszűnésével.
2.9. Elnök
2.9.1. Az Elnököt a Közgyűlés titkos szavazással három évre választja.
2.9.2.Az Elnök a Közgyűlésen beszámol az Elnökség munkájáról, és a folyamatban lévő ügyekről.
2.9.3. Az Elnök jogosult az Egyesület képviseletében önállóan eljárni, akadályoztatása, távolléte estén az Alelnök képviseli.
összehívja a Közgyűlés és az Elnökség rendes és szükség szerinti üléseit, illetve hogyha az elnökség tagjainak 1/3 írásban javasolja,
gondoskodik a Közgyűlés az Elnökség határozatainak végrehajtásáról,
két Elnökségi ülés között a testületi határozatoknak megfelelően irányítja a Egyesület tevékenységét,
előterjeszti az Elnökség javaslatait, beszámolóit, és munkaprogramját a Közgyűlésen.
utalványozási jogot gyakorol, utalványozási jog gyakorlására írásos megbízást adhat elnökségi tag részére
Munkáltatói jogokat gyakorol az egyesület munkavállalói felett, ha van ilyen.
3.1. A Felügyelő Bizottság az Egyesület törvényességi, pénzügyi, gazdálkodási tevékenységének ellenőrző szerve, tagjait a Közgyűlés választja titkos szavazással 3 éves időtartamra. A Felügyelő Bizottság 3 főből áll, 2 tagja és elnöke van.
3.2. A Felügyelő Bizottság tagja az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Nem lehet a felügyelőbizottság tagja . akivel a vezető tisztségviselőkre vonatkozó kizáró ok áll fenn, továbbá aki vagy akinek a hozzátartozója a jogi személy vezető tisztségviselője.
Nem lehet a felügyelő szerv elnöke vagy tagja illetve könyvvizsgálója az a személy, aki
a.) a döntéshozó szerv illetve az ügyvezető szerv elnöke, vagy tagja ( ide nem értve az egyesület döntéshozó szervének azon tagjait, akik tisztséget nem töltenek be) ,
b.) a közhasznú szervezettel e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másként nem rendelkezik,
c.) a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül – kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján a létesítő okiratban foglaltaknak megfelelően nyújtott cél szerinti juttatást, - illetve
d.) az a) –c ) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója. ( Civil tv. 38. § (3) bek. )
3.3. A Felügyelő Bizottság feladat- és hatásköre:
a) az egyesületi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és az egyesületi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése .
b.) ennek során köteles a döntéshozó szerv elé kerülő előterjesztéseket megvizsgálni, és ezekkel kapcsolatos álláspontját a döntéshozó szervvel ismertetni.
c.) az egyesület irataiba, számviteli nyilvántartásába, könyveibe betekinthet, az elnökség tagjaitól és az egyesület munkavállalóitól felvilágosítást kérhet, az egyesület fizetési számláját, pénztárát, értékpapír-és áruállományát, valamint szerződéseit megvizsgálhatja és szakértővel megvizsgáltathatja. (Ptk.3:27.§ (2) bek. )
d.) a Közgyűlésen tevékenységéről beszámolni köteles.
e) a Felügyelő Bizottság elnöke és tagjai az egyesület vezető szervének ülésein tanácskozási joggal részt vehetnek, illetve részt vesznek.
3.4. A Felügyelő Bizottság ülései nyilvánosak. A Felügyelő Bizottság maga állapítja meg ügyrendjét, tagjai sorából elnököt választ.
3.5. A Felügyelő Bizottság üléseit szükség szerint, az ellenőrzési feladatokhoz igazodóan, de évente legalább 1 alkalommal tartja. A Felügyelő Bizottság akkor határozatképes, ha mindhárom tagja jelen van, határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Szavazategyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni. A Felügyelő Bizottság ülését annak elnöke hívja össze az ülést megelőzően oly módon, hogy a tagokhoz a meghívó az ülést megelőzően 8 nappal megérkezzék. A meghívónak tartalmaznia kell az ülés idejét, helyét valamint az ülés napirendi pontjait és mellékelni kell az esetlegesen szükséges írásos anyagokat is. Munkájába szükség esetén külső szakértőket is bevonhat.
3.6. A Felügyelő Bizottság Elnöke
3.6.1. A Felügyelő Bizottság Elnökét három évre a Közgyűlés választja meg titkos szavazással.
3.6.2. A Felügyelő Bizottság Elnöke vezeti a Felügyelő Bizottság üléseit.
3.6.3. A Felügyelő Bizottság elnöke évente beszámol a Közgyűlésnek a Felügyelő Bizottság munkájáról és megállapításairól.
3.7 A tisztségviselők megbízatása megszűnik:
a.) a megbízatás idejének lejártával,
c.) a tisztségviselő halálával,
d.) visszahívással,
e.) kizárással,
f.) a szervezet tisztségviselő tagjának a megszűnésével.
VII. AZ EGYESÜLET KÉPVISELETE, ALÁÍRÁSI JOG, UTALVÁNYOZÁS
1. Az Egyesület képviselete: Az Egyesületet az Egyesület Elnöke önállóan képviseli, akadályoztatása, távolléte estén az Alelnök helyettesíti. A bankszámlák feletti rendelkezési jog az Elnököt az elnökség banknál bejelentett tagjával együttesen illeti meg, bármelyikük akadályoztatása esetén az elnökség egy tagja jogosult.
2. Aláírás az Egyesület képviseletében: Az Egyesület képviseletében az aláírás úgy történik, hogy a képviseletre jogosult az Egyesület neve alá írja saját nevét önállóan az aláírási címpéldányának megfelelő módon.
3. Az Alapszabályt, annak módosítását és a számviteli törvény szerinti éves pénzügyi beszámolót az Elnök írja alá.
1. A jogi személy jogutód nélkül megszűnik, ha
a.) határozott időre jött létre és a meghatározott időtartam eltelt,
b.) megszűnése meghatározott feltétel bekövetkeztéhez kötött és el feltétel bekövetkezett,
c.) a tagok vagy alapítók kimondják megszűnését; vagy
d.) az arra jogosult szerv megszünteti,
A jogutód nélkül megszűnt jogi személynek a hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyon a jogi személy tagjait, tagság nélküli jogi személy esetén az alapítói jogok gyakorlóit illeti meg, olyan arányban, amilyen arányban ők vagy jogelődjük a jogi személy javára vagyoni hozzájárulást teljesítettek. ( Ptk. 3: 48.§ )
2.A jogi személy jogutód nélküli megszűnésének általános esetein túl az egyesület jogutód nélkül megszűnik, ha
a.) az egyesület megvalósította célját, vagy az egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált , és új célt nem határoztak meg;vagy
b.) az egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt. ( Ptk. 3: 84.§ )
Az egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az alapszabályban meghatározott , az egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött közhasznú szervezetnek kell átadni. A nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott szervezetnek juttatja a vagyont, ha az alapszabály nem tartalmaz rendelkezést a megszűnő egyesület vagyonáról vagy ha az alapszabályban megjelölt közhasznú szervezet a vagyont nem fogadja el vagy azt nem szerezheti meg.
A fennmaradó vagyon sorsáról a nyilvántartó bíróság a törlést kimondó határozatában rendelkezik, a vagyonátruházás teljesítésére szükség esetén ügygondnokot rendel ki. A vagyon feletti rendelkezési jog az egyesület törlésével száll át az új jogosultra. ( Ptk. 3:85.§ )
3. A megszűnés szabályairól a 2011. évi CLXXV. törvény II. fejezete részletesen rendelkezik.
IX. A nyilvánosság szabályai:
Az Egyesület az Ect.37.§ (3) bek- alapján
a) köteles olyan nyilvántartást vezetni, amelyből a döntésre jogosult szerv döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges, személye) megállapítható,
b) a közgyűlés, az Elnökség és a Felügyelő Bizottság döntéseit, amennyiben személyesen nem lehetséges, az érintettekkel írásban, postai úton kell közölni, illetve az Egyesület honlapján kell nyilvánosságra hozni,
c) a közhasznú szervezet működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba bárki betekinthet, az Egyesület székhelyén, az elnökkelt való előzetes egyeztetés után, munkaidőben és felügyelet mellett,
d) a közhasznú szervezet működésének, szolgáltatása igénybevétele módjának, beszámolói közlésének nyilvánosságát az Egyesület honlapján történő közléssel teljesíti.
X.Záró és átmeneti rendelkezések
1. A jelen alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény rendelkezései és egyéb alkalmazandó jogszabályok az irányadóak.
2. A Civil tv. alapján az Egyesület közhasznú jogállásából származó kedvezményeket 2014. május 31. napjáig igénybe veheti; ezt követően pedig a Civil tv. szerinti közhasznúsági nyilvántartásba vétel alapján közhasznú szervezetként folytatja működését.
Az Egyesület tagjaitól kizárólag csak olyan adatokat, információkat kér, amelyek törvény, vagy rendelet alapján nyilvánosak, bárki számára egyébként is hozzáférhetők. Tisztségviselőit titoktartási kötelezettség köti.
Az Egyesület működésével kapcsolatos nyilvánosság biztosítása a www.ahazak.hu honlapján történik.
A Civil tv. alapján az egyesület a közhasznú jogállásából származó kedvezményeket 2014. május 31. napjáig igénybe veheti; ezt követően pedig a Civil tv. szerinti közhasznúsági nyilvántartásba vétel alapján közhasznú szervezetként folytatja működését.
6. Az egyesület 1. alapszabálya 2011. május 21. napjától érvényes, módosításra nem került sor.
A jelen egységes szerkezetbe foglalt alapszabályt a korábbi alapszabály hatályon kívül helyezése mellett a Népi Kézműves Alkotóházak Országos Egyesülete tagsága 2014. április 11-i közgyűlésén elfogadta az 7. /2014(IV.11.) Közgyűlési határozatában, a kurzívval kiemelt, aláhúzott részekkel módosított alapszabályt a 2014. november 30.napján tartott közgyűlésen fogadta el.
Zalaegerszeg, 2014.november 30.
Prokné Tirner Gyöngyi
Alulírott jogi képviselő igazolom, hogy a létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a közgyűlés által 2014. november 30.napján meghozott döntések, mint létesítő okirat módosítás alapján hatályos tartalmának. Jelen egységes szerkezetű okirat elkészítésére a Zalaegerszegi Törvényszék Pk. 60. 054/2011/16.sorsz. végzése adott okot, az okiratban a 2014. 11.30-i döntésnek megfelelő változtatások maradéktalanul szerepelnek.
dr. Lackner Melinda
Ellenjegyezem: Zalaegerszeg, 2014.november 30.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság