A szűkebb értelemben vett hackelés problematikája. Büntetendő vagy nem büntetendő behatolás egy idegen
computer-rendszerbe
(Fordította: Csúri András
A globális Internet vagy másként a World Wide Web[1] az elmúlt évtizedben exponenciális fejlődésen ment keresztül. A Network User Adress (NUA) becslése szerint 2000-ben világszerte 330 millióan rendelkeztek internet-összekötettéssel, ebből egyedül Németországban több, mint 20 millióan.
Az Internet egy szinten határtalan információcserét tesz lehetővé, melyet a közszolgálati intézmények, a gazdaság szereplői és a magánszemélyek is növekvő tendenciával használnak. A computer által rögzített adatok így az üzemi know-how legfontosabb hordozóivá váltak[2]. Ezen legújabb társadalmi és gazdasági perspektívák és lehetőségek szélesítik azonban azon esetek körét, amelyben az Internetet használják fel különböző bűncselekmények elkövetéséhez. Az Internet kapcsán így új bűncselekménytípusok és új bűnelkövetők jelentek meg, valamint eddig nem is sejtett lehetőségek nyíltak arra, hogy mind a klasszikus, mind az újabb keletű bűncselekmények elkövetését az Internet modern lehetőségeinek segítségével felgyorsítsák vagy könnyebben leplezzék.
A Computer[3]- illetve internetbűnőzés az egyik oldalon átfogja egyrészt azon bűncselekményeket, melyhez az internetet, mint a bűncselekmény virtuális elkövetési eszközét/ elkövetési tárgyát szabályszerűen[4] használják, másrészt azon bűncselekményeket is, amelyeknél arra használják az internetet, hogy egyes adatok megbízhatóságát, biztonságát vagy integritását támadják meg vele[5].
A jogalkotót és a jogalkalmazót így permanensen újabb esetkonstellációk és problémák megoldása várja azon bűncselekményeknél, amelyeket az interneten keresztül vagy az internet felhasználásával követtek el.
Ezért kellett megalkotni a jogellenes hozzáféréssel vagy más néven a hacker-támadásokkal szemben a német Btk. 202a §-át[6], valamennyi rögzített vagy a továbbítás stádiumában lévő adat védelmére.
Ezzel kapcsolatosan már maga a hacker-fogalommeghatározása nehézkesnek bizonyul, hisz amíg a hackert szorosabb értelemben csak a rendszerhez való hozzáférés érdekli, addig az úgynevezett cracker az, akinek elsődleges érdeke nem a rendszerbe való betörés, hanem a rendszerben tárolt és védett adatok megváltoztatása, megsemmisítése, az adathalmazba történő betekintés vagy annak elsajátítása.
A dolgozat célja, hogy megvilágítsa a hackelés[7] tényállását a német Btk. 202a §-a[8] keretein belül és megteremtse az elhatárolási feltételeket a hackelés büntetendő és büntetlen variációi között.
I. A jelenlegi büntetőjogi helyzet[9]
A szűk értelemben vett hackelés, a német Btk. 202a § alá vonása
A hackelést eredeti értelmében[10] a jogalkotó nem kívánta büntetni rendelni. Ezen szándék megvalósulása azonban – különösen a 202a § megfogalmazását tekintve – igencsak problematikusnak tűnik[11].
A hacker általában azért tör be egy rendszerbe, hogy barátainak – vagy akár saját magának – bebizonyítsa: képes erre[12]. Manapság a fiatal internetgeneráció tagjai között az idegen rendszerekbe való behatolás már egyfajta sporttá vált. Ezek a hackerek azonban megelégszenek az egyszerű behatolással, és az első sikeres logon[13] után ki is lépnek a rendszerből anélkül, hogy valamit magukkal vinnének vagy megváltoztatnának.
A Btk. 202a § alapján azonban már ezen hackerek is büntethetőek. Az internetes rendszereket úgynevezett belépési biztosítékokkal (kódokkal) látják el, és ezzel már fennáll a 202a § alapján megkövetelt “jogellenes hozzáférést megakadályozó különleges védelem” követelménye. A 202a § (2) bekezdése meghatározza, hogy az (1) bekezdés a közvetlenül nem megismerhető adatokra vonatkozik , amelyeket- éppen a védettségük folytán- csak azok ismerhetnek meg, akik a rendszerhez megfelelő belépési engedéllyel rendelkeznek. Ìgy a hozzájárulás hiánya, vagyis a belépési engedély kikerülése egyenlővé válik az adatok tudomásulvételével. Kérdéses azonban, hogy a hacker a nyitó oldalon szereplő védett adatokról valóban tudomást szerzett-e? Ehhez szükséges lenne, hogy megszerezze a rendelkezési jogot[14] felettük. Az ilyen esetekben az adatok megváltoztatása vagy azok másolás útján történő tényleges megszerzése általában nem valósul meg[15]. Előfordulhat azonban, hogy a hacker a nyitó oldalon szereplő védett adatokról tudomást szerez. Az cáfolhatatlan, hogy a belépéssel bármilyen formában, de legalábbis észleli azokat. Ha nem vetne akár csak egy rövid pillantást is a nyitó oldalra nem lehetne bizonyos abban, hogy a rendszerbe történő behatolása sikeres volt-e. A hackernek így legalább a kódtörést követően közvetlenül megjelenő adatokat látnia kell és ezeket, mint a feltört rendszer nyitóoldalát kell azonosítania.
A hacker azonban már ezen magatartásával a 202a§ pontos nyelvtani értelmezésének megfelelően a (2) bekezdésben meghatározott védett adatokról szerzett tudomást. Ezzel megvalósította a 202a § objektív tényállási elemeit. Mivel a hacker a nyitóoldal adatait felhatalmazás nélkül tekintette meg, és kifejtett magatartását tudata átfogta, a német Btk. 202a. § alapján cselekménye büntetendő.
Egy tisztán sport-hackelésnél a védett rendszerbe történő belépés és az első védett adatok lehívása gyakorlatilag tehát egy lépésben történik, így technikailag nem lehet különbséget tenni a puszta belépés és az első adatlehívás között. Erősen feltehető[16], hogy a 202a. § törvényi tényállásának meghatározásakor bizonytalanság uralkodott a hackerek és crackerek által kifejtett pontos magatartásokról, és ez egy valóságidegen törvényi meghatározáshoz vezetett. Az eredeti jogalkotói szándék mindenesetre az volt, hogy az idegen rendszerbe történő egyszerű behatolást nem kell büntetni. A jogalkotó ezen akarata, a törvényi tényállás végső megfogalmazásában azonban nem érvényesül[17].
Nézetek a szűkebb értelemben vett hackelés büntetendőségéről
a) A jogalkotó eredeti szándékának feltárását megkísérlő nézetek
Különböző kísérletek születtek annak érdekében, hogy a 202a. § tényállását a jogalkotó által ténylegesen büntetni szándékolt cselekményre szűkítsék. A következőkben ezeket foglalom össze.
(1) A 202a. § elkövetési magatartásának teleologikus redukciója
Abból kiindulva, hogy a szűk értelemben vett hackelési magatartást a német Btk. 202a. §-a csak tévedésből fogja át, könnyen következik az a lehetőség, hogy a valós elkövetési magatartás teleologikus redukciójával jobban megközelíthető a jogalkotó eredeti szándéka[18]. A 202a. § törvényi tényállásának teleologikus redukciójára épülő különböző modellek a hacker-magatartás büntetendőségének határai tekintetében térnek el egymástól. Ezt az egyenetlenséget kritizálja világosan Schmitz[19] : “ Amikor a hacker behatol az idegen adatbázisba ahhoz, hogy tudja az adatbázis mely szintjén tartózkodik kénytelen elolvasni meghatározott adatokat, és ezzel egyidőben tudomást is szerezni azokról. Ha az adatokról való puszta “tudomásszerzést” (rögzítés, stb. hiányában) nem akarjuk alapjaiban kivenni a “megszerzés” kategóriájából- hisz akkor az sem lenne büntethető, aki a képernyőn olvasott adatokat csak felírja- , akkor a hacker cselekménye csak úgy lehet büntetlen, ha azt teleologikus redukcióval kivesszük a 202a. § törvényi tényállásából. Ehhez azonban szükséges a teljes egyetértés annak tekintetében, hogy mi az a határ, ameddig a hacker büntetlenül mozoghat.”
A következő bekezdések a teleologikus redukció eltérő irányzatait ismertetik, ezzel érthetőbbé téve, hogy a különböző felfogások szerint mikor adottak a hacker-támadás büntethetőségének feltételei.
(a) Szűk értelmezés: a védett adatok rögzítésének szükségessége
A törvényi tényállás legszűkebb teleologikus redukciója[20], a “megszerzés” nem materializálódott variációit kiemelné a 202a. § tényállásából. Ezenkívül e felfogás szerint a “megszerzés” teljességéhez szükséges a védett adatok átmentése egy saját adathordozóra.
Ezen értelmezés alapját a hackelés eredeti definíciója adja, mely szerint az nem más, mint egy védett rendszerbe történő engedély nélküli behatolás, amely társulhat a rendszerben való körbenézéssel is. E felfogást vallók szerint tehát- és szerintük természetesen a jogalkotó is előbbi definícióból indult ki - nemcsak az idegen rendszerbe való behatolás, hanem az idegen adatbázisban tett séta sem büntetendő.
A nézetet azzal indokolják, hogy a 202a. § tágabb értelmezése esetén az elkövetőt már sokkal hamarabb kényszerítenék úgynevezett “földalatti”-tevékenységre, és ez nem szolgálná az előírás célját és értelmét. A 202a. § célja, hogy a sikeres hackelés útján megszerzett ismeretek és tapasztalatok széles nyilvánosság számára történő terjesztését megakadályozza, hogy így a vállalkozás védett adatait továbbra is titokban tarthassa. Így, ha a hackelést nem büntetnénk, a védett adatok rögzítésétől sem kellene tartani, és ezért nem indokolja semmi a büntetni rendelést.
(b) A védett adatok reprodukálhatóságának szükségessége
Egy másik felfogás[21] szerint – amely a tudomásszerzés meghatározott formáit már mint a 202a. § szerinti “megszerzést” tekinti – a jogalkotó eredeti akaratával összeegyeztethetetlen, hogy a tiszta hackelés minden formája – tehát a kód feltörése és az idegen adatrendszerbe történő azt követő engedély nélküli behatolás bármely adatváltoztatás vagy másolatkészítés nélkül – büntetlen maradjon. E nézet szerint azonban az sem felel meg a jogalkotói intencióknak, ha védett idegen adatok bármilyen megtekintését a 202a. § alá szubszumálnánk. Mindez nem jelentheti a hackelés fogalmának a jogalkotói akarat ellenében történő határtalan kiterjesztését sem. E felfogás szerint a jogalkotó a védett idegen adatok puszta megtekintését nem kívánta büntetni; a 202a. § teleologikus redukciója útján tehát azt kell megkövetelni, hogy a behatolást követően a kódtörő még képes legyen a védett adatok lényeges tartalmát reprodukálni. Nagyobb adatmennyiségnél ez szükségszerűen csak úgy lehetséges, ha az adatokat egy másik adathordozóra másolja át. E megközelítés alapján így már elegendő az engedély nélkül megszerzett adatok írásos rögzítése is. Ahhoz tehát, hogy a 202a. §-ban szereplő “megszerzés” megvalósuljon, szükséges, hogy a behatoló a rendszerből való kilépés után legalább a védett idegen adatok lényeges tartalmát vissza tudja adni.
E felfogás a német Btk. 96. § szakaszában szintén szereplő “megszerzés” elkövetési magatartás mögött meghúzódó elgondolást követi, mely a hazaáruláshoz megköveteli, hogy a hazaáruló a megszerzett adatok lényegi tartalmát később gond nélkül vissza tudja adni. Így ezen értelmezés[22] is, sokkal inkább a megszerzett tudás felhasználását rendelné büntetni, mintsem a védett adatokról való tudomásszerzést, hiszen a kárt a megtámadott rendszernek, illetve az általa megtestesített vállalkozásnak valójában ez a felhasználás okozza. A döntő tehát- a nézet követői szerint- kizárólag az adatok hacker általi reprodukálása és nem maga a hackelés ténye.
(c) Legtágabb értelmezés: A rendszerbetöréssel megszerzett nem védett adatok és a rendszer védett adatai között tett különbségtétel
A 202a. § teleologikus redukciójának legtágabb értelmezése[23] különbséget tesz a behatolás pillanatában szerzett nem védett adatok és a rendszer védett adatai között. E felfogás szerint nem lehetne a hackert büntetni azon adatok megtekintése miatt, amelyek szükségképpen kapcsolódnak a védett rendszerbe való behatoláshoz. Ez alapján csak a rendszer védett részében tárolt adatok megtekintése büntetendő. A felfogás követői szerint tehát nem büntetendő védett rendszer főmenüjének, illetve azon adatok megtekintése sem, amelyek a védett rendszerbe történő behatolás pillanatában automatikusan jelennek meg a hacker képernyőjén.
(2) A jogalkotó feltehető akaratának további megközelítései
Az eddig taglalt felfogásokon túl a jogalkotó feltételezett akaratának felderítésére más felfogások is születtek.
(a) A felhasználási szándék, mint döntő kritérium
Ilyen megoldási kísérlet[24] a szűk értelemben vett hackelés definiálására az idegen védett adatokról való puszta tudomásszerzést kiemelné a “megszerzés” fogalma alól, amennyiben ez a tudomásszerzés szükségszerűen kötődik a rendszerbe való behatolással és a betekintéshez nem párosul további felhasználási szándék. Ez a vélemény nagyon közel áll az előbb említett a rendszer nem védett adataihoz[25] kapcsolódó teleologikus redukcióhoz. Ez a teória is a hackelés szükséges elemének tartja, hogy a hacker képernyőjén a feltört rendszer egyes védett adatai automatikusan megjelenjenek. A különbség abban rejlik, hogy ez a felfogás megköveteli a hackertől a védett adatok hasznosításának szándékát. A védett adatok egyszerű tudomásulvétele ezen teória szerint sem elegendő. E felfogás szerint tehát csak akkor valósul meg a 202a. § tényállása, ha már ezen első védett adatok vonatkozásában is fennáll a felhasználási szándék mint szubjektív tényállási elem.
Képviselői így a 202a. § tényállását először teleologikus úton redukálják, majd kiegészítik egy nem létező, íratlan tényállási elemmel.
Ezen nézet úgy értékeli, hogy a jogalkotó kizárólag a hackelés mögötti jogtalanságot büntetné és így egy idegen védett rendszerrel való puszta “játszadozást” büntetlenül hagyna.
(b) Az adathasználat szükségessége
A 202a. § “megszerzés” fogalmát leginkább, a kizárólag Zielinski[26] által képviselt felfogás szűkíti. E szerint a hackernek az idegen rendszerbe való behatolás után rendelkeznie kell a védett adatokkal, így magatartása csak akkor bűncselekmény, ha a védett adatokat tartós használatra saját adathordozójára menti.
Ezen nézet követi a korábban említetteket, de tovább szűkíti azokat az adatok feletti rendelkezés követelményével. Az alapgondolat itt az, hogy a védett adatok azonnali használata vagy közvetlen felhasználása kizárólag a hacker saját computerén – tartós rögzítés és ezáltali birtokbavétel hiányában – még nem minősül a 202a. § szerinti “megszerzés”-nek. Véleménye szerint azonban a jogalkotó épp ezen magatartást kívánta büntetni rendelni. Ebből arra következtet, hogy a védett adatok egyszerű rögzítése mellett, az adatok feletti tartós rendelkezést is a 202a. § szerinti “megszerzésnek” kell tekinteni.
b) Szigorú megközelítés, amely a 202a § -t alkalmazza a szűk értelemben vett hackelés megítélésére és ezáltal szembehelyezkedik a jogalkotói szándékkal
A szakirodalomban néhányan a – jogalkotó eredeti akaratával ellentétesen – azt a nézetet[27] képviselik, hogy a szűk értelemben vett hackelést a 202a. § alapján büntetni kell. A jogalkotó értelmezésében a hackelés nem más, mint puszta behatolás a rendszerbe. E behatolás során a hacker azonban védett adatokról is tudomást szerezhet. Ez esetben pedig a 202a. § alapján büntetendő.
Ez a nézet[28] a szűk értelemben vett hackelés büntetlenségét kritizálja. Véleményük szerint egyértelműen fennáll a lehetőség a hackelés 202a. § alá történő szubszumálására. Szerintük a jogalkotó szubjektív- történeti akaratának határát a Jescheck/Weigend[29] által utalóteóriának nevezett értelmezési metódus szabja meg. A jogalkotó akaratát ezen értelmezési mód csak olyan mértékben veszi figyelembe, “amennyire az magában a törvényben egyértelműen megjelenik”[30]. Ezen teleologikus jogértelmezési álláspont fejlődését egyidőben erősítette a jogalkalmazás[31] és a szakirodalom[32] is. Az utalóteóriának megfelelően[33], a 202a. § egyértelmű[34] megfogalmazására és a teleologikus aspektusokra is tekintettel a szűk értelemben vett hackelést is büntetni kell a jogalkotó valószínűsíthető akarata ellenére is.
3.Saját állásfoglalás
A következőkben a szerző az egyes teóriákhoz fűződő állásfoglalásait olvashatják, a nézetek tényleges következményeinek jobb megértése és egy lehetséges megoldás kidolgozása érdekében.
a) Az utalóteória
A jogalkotói megfogalmazás ellen forduló teória[35] érvelésében félreismeri, hogy az ún. utalóteória nem pusztán közvetítő az objektív ( amely kizárólag a normaszövegben objektivizálódó “törvényi akaratot” tekinti) és a szubjektív teóriák (melyek a jogalkotó történeti szándékát helyezik előtérbe) között, hanem az adott norma értelmezésénél az időkomponens szerepét is hangsúlyozza. A német Alkotmánybíróság által is átvett utalóteória feladata, hogy a jogalkotó akarata adja meg a norma eredeti értelmét, de csak annyiban, amennyiben az igazságosság, a társadalmi fejlődés vagy épp az adott korszak szelleme a normaalkotás múltbéli értékek által meghatározott döntését meghaladottá nem teszi[36].
Főleg az utaló teóriánál kellene ezen időkomponenst figyelembe venni, amelyet azonban ez a szigorú felfogás teljesen félreismert. A szövetségi Alkotmánybíróság mindezt a következő formulával pontosította: “az új törvényeket inkább matériájukból kiindulva kell értelmezni, amíg a régi törvényeknél a jogalkalmazás által kifejlesztett objektív tartalom lép előtérbe.[37]”
A 202a. § azonban 1986- ból származik, így nem “régi törvény”, de az alapját képező keretfeltételek sem változtak meg annyira, hogy a 202a. §-ban nyilvánvalóan megjelenő jogalkotói akarat helyett a szűk értelemben vett hackelés szorosabb értelmezésére lenne szükség. A puszta behatolásnak így büntetlennek kell maradnia még akkor is, ha az Internet rendkívüli fejlődése miatt a hackelések száma és különböző fajtái napról- napra növekednek. Mindezen nem változtatnak semmit a 202a. § reformálását illetőleg a szűk értelemben vett hackelést önálló tényállásként büntetni kívánó kriminálpolitikai törekvések sem. A hackelés de lege lata és jelenleg is büntetlen cselekmény.
b) Adathasználat és felhasználási szándék
Elvetendő az a nézet[38], amely a tárolt adatok puszta használatát – más adathordozóra való továbbvitel nélkül – már “megszerzésnek” minősíti. A védett adatok puszta használata mindaddig nem érinti a 202a. § által védeni kívánt az adathozzáférési jogosultsággal rendelkező azon jogát, hogy ezen adatokat titokban tartsák, amíg a hacker nem szerez ténylegesen tudomást a védett adatok tartalmáról.
Ugyanígy elutasítandó a felhasználási szándék[39], mint íratlan kiegészítő tényállási elem is. A felhasználási szándék fogalma amúgyis túl tágnak tűnik és konkretizálásra szorul. Elegendő puszta magáncélból motivált szándék vagy inkább szükséges az adatok gazdasági célú felhasználása? A 202a. § értelmezése ezen további íratlan tényállási elemmel kiegészítve csak még nehézkesebbé válna. Egyébként is a törvényben szereplő tényállási elemeknek van elsődleges szerepük. Abban az esetben lehetne egyedül figyelembe venni, ha a törvényszövegben szereplő valamely hézag más módon meg nem oldható áthidalására van szükség, és ezt ezen íratlan tényállási elem tudja csak biztosítani. Nincs azonban semmi ok arra, hogy a 202a. § szakaszát ezúton kibővítsük és ily módon a német Btk. többi tényállásától megkülönböztessük[40].
Az előbbiek alapján világos, hogy a 202a. § behatárolására sem az adathasználat sem a felhasználási szándék nem alkalmas kritériumok.
c)Más adathordozón történő tárolás
Az egy másik adtahordozón történő tárolást megkövetelő teória[41] előnye a többivel szemben az átláthatóság és a meglehetősen könnyű bizonyíthatóság. Az adatok valamely lemezen, merevlemezen vagy más adathordozón történő tárolása a külvilág számára könnyen követhető, amely könnyedén lenyomozható és ezáltal a bíróság előtt is jól bizonyítható.
Ezen értelmezés problémája azonban, hogy a nem materiális adatok kiesnek a 202a. § védelméből. Ez azt jelentené, hogy minden olyan adat, amelyet nem lehet másolni, mint például a mikrofilmek, de amelyek a jogalkotó akarata alapján a 202a. § védelmi körébe tartoznának, nem élvezhetnének további védelmet és szabadon lehetne őket másolni. Ezzel szemben egy védett adatbankról szakértőként való puszta tudomásszerzés vagy írásbeli jegyzetek készítése már sértheti a tulajdonos 202a. § által védett érdekeit.
A védett adatokról való tudomásszerzés, mint a rendelkezési jog nem-materiális megszerzése tehát abszolút szükséges előfeltétel a 202a. § céljának elérése végett. A védett adatok már akkor sem titkosak, ha egy jogosulatlan harmadik, bármely módon is, de tudomást szerez róluk. A tudomásszerzés magatartását így az adatok rögzítésének követelményével sem lehet kivenni a 202a. § tényállásából.
d) Teleologikus redukció
A teleologikus redukció problémája, hogy minden a 202a. § (2) bekezdés szerinti adat megfelelő elkövetési tárgy lenne a 202a. § (1) bekezdése értelmében. Az egyes adatok minősége vagy fajtája már nem is lenne érdekes. Már pusztán a belépési kód létezése megalapozná, hogy bármely jelentéktelen vagy akár hamis adatot is a 202a. § védelmi körébe vonjanak. A hacker így az első tudomásszerzéssel – legyen szó bármely adatról is – a 202a. § alapján büntetendővé válik. Ez azonban nem lehetett a jogalkotó szándéka, aki csak a védett rendszerbe történő jogosulatlan, rosszhiszemű behatolást kívánta büntetni.
A reprodukálás[42] kritériuma világos határvonalat húz a rendszerbe betörni kívánó hacker és a valódi adatkém között, amelynek elsődleges érdeke a védett adatok megszerzése és ehhez a behatolás csak puszta eszközként szolgál. Ezzel a kritériummal – helyesen – nem vesszük ki a 202a. § tényállásából a “tudomásszerzést”, hanem a védett adatokról való tudomásszerzés sajátos minőségét követeljük meg, amely azonban nem áll fent a hacker általi pusza behatoláskor.
A problémát itt a reprodukálhatóság fogalmának elhatárolási kérdései képezik. A felmerülő kérdés, hogy mikortól beszélhetünk a védett adatok reprodukálásáról. A hacker a védett rendszer feltörésekor – annak bizonyítása érdekében – megjegyez bizonyos adatokat vagy akár ki is nyomtatja vagy lefotózza azokat. Tehát majdnem minden esetben kiindulhatunk abból, hogy a hacker valamely védett adatról tudomást szerzett. Bizonyos esetekben akár szándékosság hiányában is[43]. A hackert így a 202a. § alapján minden esetben büntetőjogi felelősség terhelné. Ezzel világossá válik, hogy a tudomásszerzés minősége nem lehet elhatároló tényező a 202a. § alapján büntetendő és a büntetni nem rendelt hackelés között.
Ezen a ponton lép be az előbbi véleménnyel szorosan összefüggő azon nézet[44], amely a reprodukálhatóság követelményét megtartja ugyan, de bizonyos adatokat kivesz az eredeti tényállás védettségi köréből. Azon adatokról van szó – függetlenül védettségüktől –, amelyekről a hacker közvetlenül a behatoláskor szükségszerűen szerez tudomást. Ez a nézet tehát különbséget tesz a rendszerbe történő puszta behatolás és a rendszerben való további kalandozás között, akképpen, hogy a rendszervédelemmel való puszta játékot nem tekinti a 202a. § szerinti büntetendő cselekménynek. Azon hacker cselekménye tehát, amely a védelmi rendszer áttörése és ennek felismerése után a rendszert haladéktalanul elhagyja, nem esik a 202a. § (1) bekezdés tényállása alá, még akkor sem, ha ezáltal a rendszer egyes adatairól így tudomást szerzett.
E korlátozás alapján a hacker csak akkor lesz büntetendő, ha a rendszerbe való behatolást követően további parancsokat ad a rendszerben történő barangolás érdekében. A tényállás ezen teleologikus redukciója esetén is egyértelműen megsértik a rendszert működtető, illetőleg a hozzáféréshez jogosult titoktartáshoz fűződő jogát. Kiindulhatunk azonban abból is, hogy minden hacker számára világos kell legyen, hogy egy védett rendszer működtetője épp azt kívánja megakadályozni, nehogy az adatokról egy jogosulatlan harmadik tudomást szerezhessen. Olyan adatokról való tudomásszerzés, amely nincs a behatolással közvetlen és elkerülhetetlen kapcsolatban, a 202a. § (1) bekezdés alapján büntetendő cselekménynek számít.
Ez a nézet visszaadhatja a jogalkotó eredeti szándékát. A játszi kedvű hacker, aki csak behatolni kíván egy védett rendszerbe mindezek alapján-ha azt haladéktalanul teszi- büntetlenül hagyhatja el. Ez alapján világos, hogy a rendszer haladéktalan elhagyása ezen nézet szerint a szűk értelemben vett hackelés elkerülhetetlen része, és az ezáltal nem büntetendő.
Ezen felfogás másik előnye az egyszerű bizonyíthatóság. A rendszer-jegyzőkönyv megtekintésével azonnal világossá válik, hogy a hacker a rendszerfeltörés után még tovább bent maradt-e vagy azt azonnal elhagyta. Ha a hacker a rendszerben tovább hatolt, mint a startlap ez fokozottan arra utalhat, hogy megvalósította a 202a. § (1) bekezdésének tényállását.
Bockelmann, Paul/ Volk, Klaus Strafrecht Allgemeiner Teil, 4. Aufl., München 1987
Dannecker, Gerhard Neuere Entwicklungen im Bereich der Computer-kriminalität: Aktuelle Erscheinungsformen und Anforderungen an eine effektive Bekämpfung, BB 1996, 1285 ff.
Hauptmann, Peter-Helge Zur Strafbarkeit des sog. Computerhackens - die Problematik des Tatbestandsmerkmals „Verschaf-fen“ in § 202a StGB, JurPC, 1989, 215 ff.
Hilgendorf, Eric Grundfälle zum Computerstrafrecht, Serie in JuS 1996, 509 ff., JuS 1996, 890 ff., JuS 1997, 323 ff.
Hilgendorf, Eric Anmerkung zu BayObLG, JR 1994, 476 ff., in JR 1994, 478 ff.
Jescheck, Hans-Heinrich/ Wei- Lehrbuch des Strafrechts, Allgemeiner Teil, 5. gend, Thomas Aufl., Berlin 1996
Jessen, Ernst Zugangsberechtigung und besondere Sicherung im Sinne des § 202a StGB, Dissertation, Frankfurt a.M. 1993
Lackner, Karl/ Kühl, Kristian Strafgesetzbuch mit Erläuterungen, 23. Aufl., München 1999, (zit.: Lackner/Kühl-Bearbeiter)
Möhrenschlager, Manfred Das neue Computerstrafrecht, wistra 1986, 128 ff.
Schmitz, Roland Ausspähen von Daten, § 202a StGB, JA 1995, 478 ff.
Schönke, Adolf/ Schröder, Horst Strafgesetzbuch - Kommentar, 25. Aufl., Mün-chen 1997, (zit.: Schönke/Schröder-Bearbeiter)
Sieber, Ulrich Legal Aspects of Computer-Related Crime in the Information Society – COMCRIME STUDY
Tiedemann, Klaus Die Bekämpfung der Wirtschaftskriminalität durch den Gesetzgeber, JZ 1986, 865 ff.
Tiedemann, Klaus Computerkriminalität und Mißbrauch von Banko-maten, WM 1983, 1326 ff.
Tiedemann, Klaus Datenübermittlung als Straftatbestand, NJW 1981, 945 ff.
Tröndle, Herbert/ Fischer Strafgesetzbuch, 49.Aufl., München 1999, (zit.: ThomasTröndle/Fischer-Bearbeiter)
Zielinski, Diethart Der strafrechtliche Schutz von Computersoftware, in: Kilian, Wolfgang/ Gorny, Peter (Hrsg.), Schutz von Computersoftware - Technische und rechtliche Aspekte, S. 115 ff., Darmstadt 1987
[1] Valójában csak az Internet egy része, pontosabban prototípusa, de ez mindenképp a világnépesség által az Internet jelenleg leginkább használt része. Az Internetet és a www-t (World Wide Web) gyakran használják szinonímaként. A www-t azonban csak 1993-ban vezették be az Internetbe, melynek segítségével a www - egy grafikus használati felülettel kiegészítve (Microsoft Windows)- széles tömegek számára tette hozzáférhetővé az Internetet. Ezt megelőzően az Internet kizárólag csak az egyetemek valamint a katonai intézmények egymás közötti kommunikációját szolgálta. Csak a www bevezetésével történt meg a háló robbanásszerű terjeszkedése.
[2] Tröndle/ Fischer, (Kommentár) 202a §, 1a széljegyzet
[3] Computeres- bűnözés alatt azon bűncselekményeket értjük, amelyek elkövetéséhez computer- vagy kommunikáció- illetve információtechnológiai ismeretekre vagy azok használatára van szükség, és amelyek dologi tulajdonjogot vagy immateriális javak feletti rendelkezési jogot sértenek vagy említett technológiák működését akadályozzák. Leküzdésére született a német Btk.-ban a computeres csalás 263a § és a bizonyításhoz szükséges adatok hamisítása 269 § törvényi tényállások. Ehhez a témához lásd még Tiedemann WM 83, 1326.o.; Sieber, Informationstechnik, 14.o. in NStZ 87, 6.o.
[4] Példák a német Btk.-ból: Gyermekpornográfia terjesztése (184. §), Izgatás (130. §) Nyilvános felhívás bűncselekmény elkövetésére (111. §), Szélsőséges propaganda anyag terjesztése (86. és 86a §), Áru, szolgáltatás, pénzbefektetés csalási szándékkal történő felkínálása (263, és 263a §), Tiltott szerencsejáték, Fegyver tiltott árusítása, Orgazdaság, stb. A fantázia ezen a téren alig ismer határokat, és az Internet segítségével szinte naponta új tényállások keletkeznek.
[5] Példák a német Btk.-ból: Adatok kifürkészése (202a §), Adat megváltoztatása (303a §) vagy a Computerszabotázs (303b §).
[6] Német Btk. Adatok kifürkészése
202a § (1)Aki engedély nélkül nem a rendelkezésére szánt, illetve az illetéktelen hozzáférés esetére különlegesen biztosított adatokat maga vagy más számára megszerez, 3 évig terjedő szabadságvesztéssel vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában adatnak csak az az információ tekintendő, amely elektronikus, mágneses vagy egyéb, közvetlenül nem értékelhető módon tárolt vagy továbbított.
[7] A hackelés pontosabb definícióját lásd később.
[8] Ezen dolgozatban szereplő minden szakasz, amennyiben nincs másként megjelölve a hatályos német Btk.-ból lett idézve.
[9] A 202a § törvényi szinten történő szabályozására irányuló eredeti elképzeléseket a Gazdasági bűncselekmények leküzdéséről elfogadott Második Törvény ( 2. WiKG) 1. cikk 7. pontjával a Szövetségi Gyűlés javaslatára, és Sieber az Adatbankok, és az Adatfeldolgozórendszerek lehallgatás, lekérdezés vagy más engedély nélküli beavatkozás elleni védelméről készített véleményezésének figyelembevételével iktatták be.
[10] Tehát valamely weboldal vagy szerver belépési kódjának puszta feltörése.
[11] Így például- részletesebb elemzés nélkül- problematikusnak tartja a jogalkotó eredeti szándékának megállapítását Lackner/ Kühl (Kommentár) § 202a 5. széljegyzet; hasonlóan Dannecker, BB 1996 1285 (1289). A 202a § szakasszal kapcsolatos büntetni nem rendelő- jogalkotói szándékkal kapcsolatos további kritikus véleményekhez lásd ugyanitt a 131. oldaltól.
[12] Ezzel kapcsolatosan kialakult egy úgymond hacker-etika, melynek legfontosabb alapelvei, hogy szabad és korlátlan hozzáférést kell biztosítani a computerekhez, és mindenhez, amely képes megmutatni, hogyan működik a körülöttünk lévő világ, valamint az ezek megismeréséhez szükséges információkhoz is. Etikai-kódexük azonban azt is kimondja, hogy a fellelt adatokat nem szabad megváltoztatni.
[13] A rendszerbe történő első logonon azt értjük, amikor a hacker a jelszó vagy a belépési kód feltörésével, először hatol be sikeresen az adott idegen rendszerbe.
[14] Interneten tárolt adatok esetében nem követelhetjük meg a kizárólagos rendelkezési jogot, mivel elsődlegesen az adatok tartalmának védelméről van szó, nem pedig az adatok feletti rendelkezési jog védelméről. Utóbbi ugyanis a hálózat sok pontjában megvalósulhat, az adatokról készített másolatok formájában.
[15] Ez alól kivétel lehet, ha egyidőben olyan programok is futnak, amelyek lehetővé teszik a felkeresett oldal adatainak automatikus másolását, hogy azokat majd Offline- állapotban is újra előhívhassák. Azonban még ezen esetekben is kérdéses marad, hogy a hacker szándéka kiterjedt-e az oldal és annak tartalmának későbbi használatára.
[16] Hauptmann, JurPC 1989, 215 (217)
[17] Tiedemann, JZ 1986, 865 (868); Jessen, Zugangsberechtigung und besondere Sicherung im Sinne des § 202a StGB, 180. o.; Hilgendorf, JuS 1997, 702 (704); ezen okból utasítja el Zielinski és Welp is a jogalkotói megoldást: Zielinski, Der strafrechtliche Schutz von Computersoftware, in: Kilian / Gorny (Szerk.), Schutz von Computerware ,120. o.; Welp, iur 1987, 353 (354).
[18] Schönke/Schröder- Lenckner így azt a véleményt képviseli ( Kommentár § 202a 10. széljegyzet), hogy a jogalkotó szándékára csak a “megszerzés” tényállási elemének teleologikus redukciójával lehet fényt deríteni, mindezt azonban anélkül, hogy részletesen elemeznék, hogy az elkövetési magatartás ezen redukciója pontosan hogy is nézzen ki.
[19] Schmitz, JA 1995, 478 (483)
[20] Hauptmann szerint, JurPC 1989, 215 (217); Haft, NStZ 1987, 6 (10) a megszerzés megegyezik az adathordozóra történő rávitellel; hasonlóan Frommel, JuS 1987, 667 (668)
[21] Hilgendorf, JuS 1996, 702 (704)
[22] LK- Jaehnke (Kommentár), § 202a 6. széljegyzet
[23] Tröndle / Fischer( Kommentár), § 202a 9. széljegyzet
[24] Lackner / Kühl ( Kommentár), § 202a 7a. széljegyzet
[25] Tröndle / Fischer (Kommentár), § 202a 9. széljegyzet
[26] Zielinski, Der strafrechtliche Schutz von Computersoftware, in: Kilian / Gorny (Szerk.), Schutz von Computersoftware, 120. o.
[27] Jessen, a Zugangsberechtigung und besondere Sicherung im Sinne des § 202a StGB, 179. oldaltól (különösen a 181. o.) cikkében tévesen állítja, hogy Möhrenschlager ,in: Wistra 1986, 128 (139) is a 202a § alá szubszumálta volna a szigorú értelemben vett hackelést. Emellett itt tesz egy olyan megjegyzést is, hogy véleménye szerint a szerző a cikk megírásakor valószinűleg nem rendelkezett a szükséges, illetve megfelelő törvényanyaggal. Möhrenschlager azonban – épp ellenkezőleg – arra mutatott rá, hogy a jogalkotó szándékosan nem kívánta a 202a § alapján büntetni rendelni azon hackereket, akik csak pusztán engedély nélkül hackelték a különösen védett adatokat.
[28] Jessen, Zugangsberechtigung und besondere Sicherung im Sinne des § 202a StGB, 179. oldaltól
[29] Jescheck / Weigend, Általános Rész, § 17 IV 2 156-157. old.
[30] Jessen, Zugangsberechtigung und besondere Sicherung im Sinne des § 202a StGB, idézet a BVerfGE (Szövetségi Alkotmánybírósági döntés) 11, 126 (130)
[31] Ósszehasonlításképp: BVerfGE 1, 299 (312); BVerfGE 10, 234 (244); BVerfGE 11, 126 (130); BGHSt 1, 74 (76); 11, 52 (53)
[32] Jessen a szakirodalom ezen képviselőiként a következőket jelöli meg: Bender, JZ 1957, 593 (594); Bockelmann / Volk, Büntetőjog Általános Rész, 21. o.; Jescheck / Weigend, Általános Rész, § 17 IV 2 .
[33] A 202a § tekintetében mindig is nehéz lesz bizonyitani, hogy a hacker pontosan milyen mélysegben hatolt be a rendszerbe és e során mennyi védett informácót ismert meg, illetve másolt le. Még bonyolultabb a a védett adatok megismerése tekintetében a szándékosság, illetve a gondatlanság bizonyitása.
[34] Ezen felfogásnál, mindig a konkrét esetben kellene bizonyitani, hogy már pusztán az adatok megtekintésével megvalósult e a jogi tárgy sérelme. A konkrét esetben ezt is nagyon nehéz bizonyitani.
[35] Jessen, Zugangsberechtigung und besondere Sicherung im Sinne des § 202a StGB, 179. o-tól
[36] összehasonlításképp lásd még: BGHSt 2, 194 (204)
[37] lásd a Szövetségi Alkotmánybíróság döntését BVerfGE 34, 288 oldaltól
[38] Zielinski, Der strafrechtliche Schutz von Computersoftware, in : Kilian / Gorny (Szerk.), Schutz von Computersoftware, 120.o.
[39] Lackner/ Kühl (Kommentár), §202a 7a széljegyzet
[40] Mint a német Btk. 263.§, ahol az általánosan elfogadott felfogás szerint szükséges a vagyonnal való rendelkezés mint tényállási elem.
[41] Hauptmann, JurPC 1989, 215 (217)
[42] Hilgendorf, JuS 702 (704)
[43] Ez abban az esetben lenne így, ha a belépési jelszó sikeres beadása után megjelenő adatokat már a 202a § szakasz (2) bekezdés szerinti védett adatoknak tekintenénk.
[44] Tröndle/ Fischer(Kommentár) § 202a 9. széljegyzet


text:
A nonprofit szervezetek számvitele és adózása - PDF
A nonprofit szervezetek számvitele és adózása
Download "A nonprofit szervezetek számvitele és adózása"
1 Debreceni Egyetem Közgazdaságtudományi Kar A nonprofit szervezetek számvitele és adózása Készítette: Szilágyiné Tóth Szilvia Belsı konzulens: Dr. Bács Zoltán egyetemi docens Külsı konzulens: Virágné Tóth Beáta közgazdász Debrecen, 20072 TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés 3 2. Nonprofit szektor meghatározása, a nonprofit szervezetek bemutatása A nonprofit szektor meghatározása A nonprofit szervezetek alapvetı típusai Alapítvány Társadalmi szervezet, egyesület Közalapítvány Köztestület Közhasznú társaság A nonprofit szervezetek gazdálkodásának fıbb sajátosságai Nonprofit szervezetek és a profitorientált szervezetek összevetése Nonprofit szervezetek elhatárolása az állami szervektıl A nonprofit szervezetek gazdálkodásának alapelvei, pénzügyeit érintı jogszabályok Közhasznú, kiemelkedıen közhasznú jogállás Közhasznú szervezetek gazdálkodásának általános, és speciális szabályai A nonprofit szervezet bevételei és kiadásai A nonprofit szektor bevételei A nonprofit szektor kiadásai A nonprofit szervezetek adózása Társasági adó Adófizetési kötelezettség Az alapítvány, közalapítvány, társadalmi szervezet, a köztestület és a felsıoktatási intézmény társasági adója megállapításának speciális szabályai Alapítvány, közalapítvány, köztestület, társadalmi szervezet kedvezményezett tevékenysége, adóalap, adófizetési kötelezettség megállapítása A közhasznú társaság kedvezményezett tevékenysége, társasági adóalap és a fizetendı adó meghatározása Általános forgalmi adó Áfa-mentességek Különleges adólevonási jogosultságok és adó visszatérítési lehetıségek Egyéb különleges adó visszatérítési lehetıség Személyi jövedelemadó A nonprofit szervezetek által alkalmazható adómentes jogcímek Önkéntes tevékenységgel kapcsolatos adó és járulék szabályok Egyéb adók, illeték, vám Helyi adók Illetékkedvezmény Gépjármőadó-kedvezmény Nonprofit szervezetekre vonatkozó vámszabályok A nonprofit szervezetek támogatóinak kedvezményei Az adományozás társasági adó vonzata Az adományozás személyi jövedelemadó vonzata 42 13 5. A nonprofit szervezetek számvitele A nonprofit szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési sajátosságai A nonprofit szervezetek által készíthetı beszámolók formái Könyvvezetési kötelezettség, egyszeres, illetve kettıs könyvvitel vonatkozásában A mérleg tételeire vonatkozó sajátos rendelkezések Az eredmény kimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések, a támogatások elszámolásának, fıbb szabályai Könyvvizsgálati, nyilvánosságra hozatali, letétbe helyezési kötelezettség Összegzés, befejezés 57 FELHASZNÁLT IRODALOM 60 FÜGGELÉK 62 24 1. Bevezetés Az elmúlt közel két évtized alatt a magyar nonprofit szektor lényeges és jelentıs változásokon ment keresztül. Míg korábban a tevékenységüket tekintve, inkább a sport és tőzoltó egyesületek domináltak, ma már a legtöbb nonprofit szervezet az oktatás, az egészségügy, a kultúra és a szociális ellátások területén tevékenykedik. Az ezredfordulóra befejezıdött a nonprofit szervezetek számának korábbi dinamikus emelkedése, sıt az utóbbi években inkább a stagnálás jellemezte. Mindezek ellenére azt mondhatjuk, hogy kiépült ma Magyarországon egy ténylegesen tevékenykedı és gazdasági mutatók tekintetében is jelentıs szektor. A legfrissebb statisztikai kimutatások szerint 2004-ben 52 ezer nonprofit szervezet mőködött Magyarországon, 40 százalékuk alapítványi, 50 százalékuk pedig egyesületi formában. A szervezetszám kis mértékő csökkenése ellenére a gazdálkodási mutatók tovább nıttek az elmúlt évekhez képest. A bevételek összege elérte a 818 milliárd forintot és 86 ezer embert foglalkoztatott, többségüket fıállásban. A szervezetek munkáját segítı önkéntesek száma közel 500 ezer fıt tett ki. A nonprofit szektor megerısödése Magyarországon egybeesett az állami jóléti szolgáltatások visszaszorulásával és a piac térhódításával. Ebben a folyamatban fontos kérdéssé vált az, hogy a leépülı állami szolgáltatásokat a nonprofit szektor mennyire tudja helyettesíteni. Ez a helyettesítés csak akkor lehet hatékony, ha megfelelı számú szervezet mőködik és rendelkeznek annyi bevétellel, ami a mőködési költségeiken felül a jóléti szolgáltatások elıállítására fordíthatnak. Dolgozatom elsısorban a nonprofit szervezetek gazdálkodási sajátosságaival, adózási, számviteli kérdéseivel foglalkozik. A rendszerváltás óta a szektort érintı szabályozási folyamat lényeges változásokon ment keresztül. A gazdaság szereplıinek gazdálkodási tevékenységét érintı általános jogszabályok évrıl évre egyre mélyebben és részletesebben tértek ki a nonprofit szervezetek adózási és pénzügyi kérdéseire. Emellett kifejezetten a nonprofit szektort érintı új jogszabályok léptek életbe, melyek speciálisan a szektor szereplıinek gazdálkodási szabályozására irányultak. Dolgozatom elsı részében meghatározom a szektor fogalmát, illetve röviden jellemzem a szektorba tartozó tipikus szervezeti formákat, alapításuk, mőködésük fıbb jellemzıik tekintetében. 35 A következı fejezetben a nonprofit szektor gazdálkodásának alapelveit, sajátosságait foglalom össze különös tekintettel a közhasznú, kiemelkedıen közhasznú tevékenységekre, a nonprofit szervezetek által végzett gazdasági/vállalkozási tevékenységre, valamint bevételei és kiadásai összetételére, alakulására. Azt követıen rátérek a nonprofit szervezeteket érintı konkrét adózási kérdésekre elsısorban az igénybe vehetı adókedvezmények, adómentességek, adóalap csökkentı, illetve növelı tételek vonatkozásában. Végezetül a nonprofit szervezetek számviteli sajátosságait mutatom be a különbözı szervezeti formákhoz, illetve könyvvezetési formákhoz kapcsolódó beszámoló készítési szabályokat és közzétételi elıírásokat figyelembe véve. A befejezésben a dolgozat írása során kialakult véleményemet, illetve javaslataimat fogalmazom meg. 46 2. Nonprofit szektor meghatározása, a nonprofit szervezetek bemutatása 2.1. A nonprofit szektor meghatározása A nonprofit szektor megjelenése a magyar gazdaságban és társadalomban a rendszerváltás idejére tehetı. A piacgazdaságra való áttérés idıszakában, mely az állami szerepvállalás szükségszerő csökkentésével járt, különösen fontos volt, hogy létrejöjjön és mőködjön az állami és piaci szektor között egy ún. nonprofit szektor. (Dr. Tóth 2001) Ahogy Kondorosi Ferenc írja: Keleten és Nyugaton egyre többen kezdenek rájönni, hogy a szabad piac és a szabad választások önmagukban nem biztosítják az egészséges, demokratikus társadalmak kialakulását és fennmaradását. A piacgazdaság alkalmas arra, hogy fogyasztói javakat és szolgáltatásokat állítson elı, de számos társadalmi szükséglet kielégítésére természeténél fogva csak igen korlátozottan képes. Hasonlóképpen az állampolgárok nem hagyhatják pusztán a kormányra a fontos közösségi érdekek, közcélok (tiszta környezet, polgári szabadságjogok, a társadalmi jólét) képviseletét és védelmét. A kiegyensúlyozott hárompólusú társadalmi fejlıdés érdekében a piaci és az állami szektor mellett meg kell tehát jelennie a nonprofit szervezetekbıl álló, erıteljes harmadik szektornak is. (Pavluska 1999:20) A nonprofit elnevezés tulajdonképpen egy győjtıfogalom, a magyar jog nem definiálja. A nonprofit elnevezés elsısorban azt emeli ki, hogy olyan szervezetekrıl van szó, amelyek célja nem a nyereség megszerzése, valamint (implicite) azt is tartalmazza, hogy ez alatt olyan gazdasági és társadalmi területet kell értenünk, amely sem az állami, sem a piaci szektorhoz nem sorolható (Bartal 2005:13). Ahhoz, hogy ezen sok közös tulajdonsággal rendelkezı szervezetet önálló egységként lehessen kezelni, a nemzetközi szakirodalom öt pontban határozza meg a szektorhoz való tartozás kritériumait. Ezek röviden a következık: 1. A nonprofit szervezetek magán, azaz nem állami szervezetek. Jogilag és intézményileg is elkülönülnek az állami szférától. Az állam csak törvényességi ellenırzést gyakorolhat, illetve pénzügyileg vagy más módon támogathatja a szervezetet. 2. A nonprofit szervezetek célja nem a profit, a nyereség megszerzése. E kritérium alapján a szervezet által megtermelt nyereséget nem oszthatják fel az alapítók, 57 tagok között, a nyereségnek a szervezetnél kell maradni, az alaptevékenységre kell folyamatosan visszaforgatni. 3. A szektorhoz való tartozás további kritériuma, hogy a nonprofit szervezeteknek bizonyos fokú intézményesültséggel kell rendelkezniük. Nemzeti jogszabályoknak megfelelıen kell az alapítást, nyilvántartásba vételt, eljárási, mőködési szabályzatot elkészíteni. 4. A nonprofit szervezeteknek rendelkezniük kell az önigazgatás minimális szintjével. Rendelkezniük kell vezetı testülettel, mőködési szabályaikat maguk alakítják ki. 5. Az utolsó kritérium szerint a nonprofit szervezetek az önkéntesség minimális szintje kell, hogy jellemezzen. Ez a szempont akkor érvényesül, ha az önkéntesség nemcsak a tevékenységre, a vezetésre, hanem az adományokra is vonatkozik. (Salamon-Anheier 1995:36-39) A 90-es évek elejétıl a politikai pártokat és az egyházakat nem tekintik a nonprofit szektorhoz tartozónak. Az elıbbinél nem érvényesül a politikai semlegesség, az utóbbinál a hitéleti tevékenység gyakorlása a tevékenység elsıdleges célja. A nemzetközi nonprofit szakirodalom az eltérı nemzeti gyakorlatok miatt nem tartják a szektorhoz tartozás közvetlen feltételének a szervezet még egy fontos jellemzıjét, a közhasznúságot, a közjó szolgálatát. (Bartal 2005:15) A magyar joggyakorlatban, a Polgári Törvénykönyv szerint közhasznú az a társaság, mely a társadalom közös szükségletének kielégítését nyereség és vagyonszerzési cél nélkül szolgálják. További huszonhárom közhasznú tevékenységet sorol fel a közhasznú szervezetekrıl szóló évi CLVI. számú törvény (továbbiakban Khtv.), melyet a nonprofit törvénynek tekintenek. A szakirodalomban a fenti szakmai, tudományos meghatározáson kívül találkozunk még a nonprofit szervezetek jogi definíciójával. E szerint minden olyan szervezet, mely nem profitcélú, nem költségvetési gazdálkodást folytató intézmény és önálló jogi személyként jegyeztek be, az nonprofit szervezetnek tekinthetı. Ez a legtágabb megközelítés. Létezik egy statisztikai definíció is, amely valamennyi önálló jogi személyként bejegyzett nonprofit szervezetet a szektorba tartozónak tekint, kivéve a politikai pártokat, egyházakat, 68 illetve 1995-tıl a kölcsönös biztosítótársaságokat, mert esetükben a profitszétosztás tilalma nem érvényesül. A nemzetgazdasági-, statisztikai definíció szerint csak azok a szervezetek tartoznak a szektorba, melyek döntıen magántámogatásból finanszírozottak, bevételszerzı tevékenységet csak korlátozottan folytatnak és alapvetıen, a lakosságot szolgálják. (Bartal 2005:17) A sokféle definíciós megközelítés látva megállapíthatjuk, hogy a nonprofit szektor meghatározására három alapvetı kritériumot és több egyéb jellemzıt jelölnek meg a különbözı szakirodalmak, tanulmányok. A három alapvetı kritérium, elhatárolási pont: 1. a profitosztás tilalma, 2. a nem kormányzati jelleg 3. és az intézményesültség, jogi személlyé válás. A további kiegészítı jellemzıi a nonprofit szektort alkotó szervezeteknek a közjó szolgálata (közhasznúság), az önkéntesség, valamint a pártpolitikai, hitéleti tevékenység kizárása A nonprofit szervezetek alapvetı típusai A nonprofit szervezetek jogi alapját az egyesülési jog adja. Ezt a jogot a Magyar Köztársaság Alkotmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egységokmánya is deklarálja. (Kozma-Petrik 1990) Ennek a jognak a gyakorlását csak szők körben korlátozzák: a szervezet tevékenysége nem irányulhat a hatalom erıszakos megszerzésére vagy gyakorlására, kizárólagos birtoklására a jog gyakorlása nem valósíthat meg bőncselekményt, vagy arra való felhívást, nem járhat mások jogainak és szabadsásának sérelmével, illetve fegyveres szervezet nem hozható létre. Az egyesülési jog mellett a Polgári Törvénykönyv vonatkozó rendelkezései adják a nonprofit szervezetek jogi keretét. 79 A nonprofit szektor tipikus szervezeti formái és jellemzıi: Alapítvány Az alapítványokra vonatkozó speciális szabályokat a Polgári Törvénykönyv (továbbiakban Ptk.) évi XI. tvr.- tel módosított, 1959 évi IV. tv. 74/A F -ai tartalmazzák. Miszerint alapítvány tulajdonképpen tartós közérdekő célra alapító okiratban létrehozott célvagyon, melynek felhasználását és mőködtetését valamilyen kezelı szervezet, többnyire az alapító által kinevezett kuratórium irányítja. Alapítványt magánszemély(ek), jogi személy(ek) és jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaság(ok) hozhatnak létre. (Bartal 2005) Az alapítvány létrehozásával, mőködésével, gazdálkodásával és megszőnésével kapcsolatos kérdésekrıl az alapító(k) az alapító okiratban rendelkeznek. Alapítvány csak tartós közérdekő céllal jöhet létre, elsıdlegesen gazdasági tevékenység folytatására nem alapítható, azonban a társadalmi szervezetekhez hasonlóan folytathatnak vállalkozási tevékenységet is. Az alapítvány létrehozásához a vonatkozó jogszabályok nem határoznak meg kötelezı induló vagyont, a mai bírósági gyakorlat viszont egy minimális összeg letétbe helyezését kéri. Az alapítvány, mint jogi személy, bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre, mőködése felett az ügyészség a rá vonatkozó szabályok szerint törvényességi felügyeletet gyakorol. (Kahulits 2002) Létrehozható nyílt és zárt alapítvány. Nyílt alapítvány esetén az alapítói vagyonhoz további adományok társulhatnak. A zárt alapítványok esetében a cél szerinti tevékenységhez szükséges vagyont az alapítóknak teljes egészében biztosítani kell, az alapító okiratban kizárják a további csatlakozás lehetıségét. Az alapítvány tehát egy vagyonegyesülés, melyet tartós közérdekő célra hoznak létre. (Kahulits 2002) Társadalmi szervezet, egyesület Az egyesülési jogról szóló évi II. törvény (továbbiakban Etv.) valamint a Ptk. rendelkezései szerint hozható létre társadalmi szervezet, mely olyan önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkezı jogi személyiségő szervezet, amely az alapszabályában meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és céljainak elérésére szervezi tagjainak tevékenységét. (Bartal 2005) 810 Elsıdlegesen gazdasági tevékenység végzésére nem alapítható. Alapításához legalább tíz alapító tagra van szükség, akik kimondják a szervezet megalapítását és megválasztják az ügyintézı és képviseleti szerveket. Társadalmi szervezet alapítását alapszabályban rögzítik az alapító tagok, mely tartalmazza az alapadatokon kívül a mőködésre, képviseletre gazdálkodásra vonatkozó szabályokat is. Legfıbb szerve a tagok összessége, illetve a tagok által választott testület. (Kahulits 2002) A társadalmi szervezet a bírósági nyilvántartásba vétellel nyeri el önálló jogi személyiségét. Mőködése felett törvényességi felügyeletet az ügyészség gyakorolja. Alapításkor alaptıke meghatározása és befizetése nem kötelezı. (Bartal 2005) Közalapítvány A közalapítvány olyan alapítvány, melyet az Országgyőlés, a kormány, a helyi vagy kisebbségi önkormányzat képviselı testülete valamely közfeladat ellátásának folyamatos biztosítása céljából hoz létre. Közalapítvány létrehozását törvény is kötelezıvé teheti. Közfeladatnak a jogalkotó azt az állami vagy helyi önkormányzati, kisebbségi önkormányzati feladatot tekinti, melynek ellátásáról a jogszabály alapján az államnak vagy önkormányzatnak kell gondoskodnia. Közalapítványokra az alapítványokra vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni, azonban a Ptk. 74/G. -a, kizárólag erre a szervezettípusra vonatkozó szabályokat is megfogalmaz. (Bartal 2005) A közalapítvány alapító okiratában az alapító köteles kijelölni a kezelésével megbízott kuratóriumot. A kuratórium tevékenységét, a közalapítvány gazdálkodását ellenırzı szerv (felügyelı bizottság), illetve a pályáztatás útján kiválasztott és megbízott könyvvizsgáló végzi. A közalapítvány alapító okiratát és annak módosításait minden esetben hivatalos lapban közzé kell tenni. A kezelı szerv köteles az alapítónak, illetve az alapító képviselıjének évente legalább egyszer gazdálkodásáról beszámolni. A közalapítványok gazdálkodásának jogszerőségét és célszerőségét (a helyi önkormányzat által alapított közalapítvány kivételével) az Állami Számvevıszék jogosult ellenırizni. (Bartal 2005) Köztestület Köztestület létrehozásáról és mőködésérıl a Ptk a rendelkezik. A köztestület olyan önkormányzattal és nyilvántartott tagsággal rendelkezı jogi személy, melynek 911 létrehozását törvény rendeli el. Egyes közfeladatok ellátására kizárólag a köztestület jogosult. A köztestület a közfeladat ellátásához szükséges törvényben meghatározott - jogosítványokkal rendelkezik és ezeket önigazgatása útján érvényesíti pl. Magyar Tudományos Akadémia, ipakamarák stb. Köztestületi tagság bizonyos esetekben kötelezı, pl. ügyvédi kamara, de lehet önkéntes is. Amennyiben a jogszabály másképpen nem rendelkezik, a köztestület mőködésére az egyesületekre vonatkozó szabályok az irányadóak. (Kahulits 2002) Közhasznú társaság A közhasznú társaság alapítására, mőködésére vonatkozó alapvetı szabályokat 2006-ig a Ptk ai, illetve a gazdasági társaságokról szóló törvénynek (továbbiakban Gt.) a gazdasági társaságokra vonatkozó közös szabályai és a korlátolt felelısségő társaságokra vonatkozó szabályait kellett megfelelıen alkalmazni. A társadalom közös szükségleteinek kielégítését vagyonszerzési cél nélkül, rendszeresen végzı jogi személy. Speciális lehetıség ennél a szervezetnél a közhasznúsági szerzıdés, amelyet a helyi önkormányzattal, költségvetési szervvel köt meg. (Kahulits 2002) A évi új Gt. (a gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény) hatályon kívül helyezte a Ptk. közhasznú társaságokra, mint jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseit, ugyanakkor megteremtette a nonprofit gazdasági társaságok intézményét. A közhasznúságot a Ptk. egy szervezeti forma neveként, a Khtv. pedig a szervezetek minısítéseként használja. A jogalkotás az új Gt. megalkotásával lényegesen átláthatóbb, tisztább jogi helyzetet hozott létre a nonprofit szektorra vonatkozóan évi Gt. szerint július 1-je után közhasznú társaság nem alapítható július 1-jén a cégnyilvántartásba bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló közhasznú társaság június 30-ig a közhasznú társaságokra vonatkozó szabályok szerint mőködhet. Közhasznú társaság július 1-jét követıen két éven belül társasági szerzıdése módosításával nonprofit kft. formájában mőködhet tovább vagy más nonprofit gazdasági társasággá alakulhat át, illetve jogutód nélküli megszőnését határozhatja el. Közhasznú társaságon június 30-ig közhasznú társaságot, illetve jogi személy nonprofit gazdasági társaságot, 2009 július 1-je után kizárólag jogi személy nonprofit gazdasági társaságot kell érteni. Nonprofit gazdasági szervezet közhasznú minısítést kaphat. 1012 A legfıbb szerv tekintetében a nonprofit közkereseti társaság és nonprofit betéti társaságnál a tagok győlése, a közhasznú társaság és nonprofit korlátolt felelısségő társaságnál a taggyőlés, a nonprofit részvénytársaságnál a közgyőlés. Létesítı okirata közhasznú társaságnál és nonprofit gazdasági társaság esetén társasági szerzıdés, alapító okirat, alapszabály. (Bognár-Lomnici 2006) A könnyebb áttekinthetıség érdekében a fenti szervezeti formákat, legfontosabb jellemzıi szerint a függelék 1. számú mellékletében szereplı táblázat foglalja össze. 3. A nonprofit szervezetek gazdálkodásának fıbb sajátosságai 3.1. Nonprofit szervezetek és a profitorientált szervezetek összevetése Mint már az elızı fejezetben láthattuk, hogy a fenti két szektor mőködését, tevékenységét, és célját tekintve alapvetıen eltér egymástól. A profitorientált szervezeteket kifejezetten és elsıdlegesen gazdasági célú tevékenység végzésére hozzák létre. Céljuk a folyamatos nyereség és haszonszerzés, üzletszerően és ellenérték fejében végeznek termelı vagy szolgáltató tevékenységet, és az ebbıl származó jövedelmet felosztják tagjaik között, illetve a veszteséget együtt viselik Ezzel szemben a nonprofit szervezeteket elsıdlegesen valamilyen közhasznú, vagy méltányolható magánérdekő cél érdekében hozzák létre. Tevékenységük során végezhetnek gazdasági tevékenységet, alapvetı céljaik elérése érdekében, de ez nem válhat túlsúlyossá, illetve nem veszélyeztetheti alaptevékenységüket. A gazdasági tevékenységükbıl származó jövedelem nem osztható fel a tagok között, azt vissza kell forgatni a létesítı okiratban meghatározott fı célok elérése érdekében. A gazdálkodó szervezeteket mint cégeket a székhelyük szerinti illetékes megyei bíróságok, mint cégbíróságok veszik nyilvántartásba a cégtörvény elıírásainak megfelelıen. A cégbírósági eljárásban jogi képviselı részvétele kötelezı, a cégeljárás költségigényes, a nyilvántartott cégiratok nyilvánossága szélesebb és bárki korlátlanul megtekintheti. A nonprofit szervezeteket nyilvántartási kötelezettségük teljesítésére a székhelyük szerinti illetékes megyei bíróságok, illetve a fıvárosi bíróság tartja nyilván. Ez alól kivételt képez a közhasznú társaság, mert annak nyilvántartását a cégbíróság végzi. A bírósági 1113 nyilvántartásban szereplı alapadatok nyilvánosak, az alapító okiratba, alapszabályba kívülálló személy csak a képviselı hozzájárulásával tekinthet be. Eltérı a tevékenység megkezdhetıségének idıpontja is. A gazdasági szervezetek létesítı okiratuk aláírásával már megkezdik mőködésüket. Cégbírósági bejegyzés idıpontjáig elı társaságként mőködnek. A nonprofit szervezetek bírósági nyilvántartásba vétellel nyerik el jogi személyiségüket és ezt követıen kezdik el tevékenységüket. Kivételt képez itt is a közhasznú társaság, mivel ebben a szervezeti formában hasonlóan a profitorientált szervezetekhez mőködhet elı társaságként. A gazdálkodó szervezetek feletti törvényességi felügyeletet a cég bejegyzését végzı cégbíróság végzi. A nonprofit szervezeteknél a nyilvántartást végzı bíróság nem gyakorol törvényességi felügyeletet. Az alapítvány, közalapítvány és a társadalmi szervezet törvényességi felügyeletét az ügyészség, a köztestület esetében az alapító törvényben meghatározott hatóság végzi. Itt is kivételt képez a közhasznú társaság, mivel a törvényességi felügyeletét a cégbíróság végzi. (Dr. Tóth 2001) 3.2. Nonprofit szervezetek elhatárolása az állami szervektıl Az állami szervek gyakorlatilag az államhatalmi, és államigazgatási szervek összességét jelentik, amelyek országos vagy helyi szinten a közhatalmat gyakorolják. Meghatározásukat, feladatkörüket tekintve az Alkotmány illetve a vonatkozó jogszabályok írják elı. Mőködésükhöz szükséges pénzbeli alapokat az államháztartási törvényt alapul véve, az országgyőlés által megalkotott éves költségvetési törvény teremti meg. Tevékenységük során közhatalmi jogosítványokat gyakorolnak. A nonprofit szervek, az állami költségvetésbıl csak meghatározott feltételek fennállása esetén részesülhetnek, leginkább önmaguknak kell gondoskodniuk a mőködéshez szükséges bevételi forrással. Hatósági jogosítványai csak a köztestületnek van. Az állami szektor bonyolult intézményrendszere miatt magas fokú adminisztratív tevékenységet végez, ami mőködését drágítja. A nonprofit szerktor nyilvántartási, beszámolási kötelezettsége jóval függetlenebb, így az ezzel járó adminisztrációs költségmegtakarítást forrásai hatékonyabb felhasználására fordíthatja. (Dr. Tóth 2001) 1214 jogszabályok 3.3. A nonprofit szervezetek gazdálkodásának alapelvei, pénzügyeit érintı Mint a gazdasági élet más szereplıinek, úgy a nonprofit szervezeteknek is számos jogszabályból kell merítenie gazdasági tevékenységének törvényes mőködtetéséhez. Ezek a szervezetek még nehezebb helyzetben vannak, mint a Számviteli törvény által nevesített gazdasági társaságok, már ha csak azt nézzük, hogy mőködésük, nyilvántartásuk és törvényességi felügyeletükrıl is több jogszabály rendelkezik. A nonprofit szervezetek gazdálkodásának általános szabályait a nonprofit törvény tartalmazza. A törvény megalkotásának elsıdleges célja, a nonprofit szervezetek társadalmi szerepének növelése mellett, közhasznú mőködésük és gazdálkodásuk áttekinthetıbbé tétele, valamint az államháztartással való kapcsolatuk rendezése. A gazdasági élet szereplıinek gazdálkodását és adózási kérdéseit meghatározó törvények tartalmazzák a nonprofit szervezetekre vonatkozó sajátosságok szabályozását is. Így a évi C. törvény a számvitelrıl (továbbiakban Sztv.), illetve az egyes adótörvények közül az alábbi törvények tartalmazzák a gazdálkodás általános követelményeit: évi CXVII. törvény a személyi jövedelemadóról ( továbbiakban: Szja), évi LXXXI. törvény a társasági adóról és osztalékadóról, (továbbiakban: Tao), évi LXXIV. törvény az általános forgalmi adóról (továbbiakban Áfa.), évi XCII. törvény az adózás rendjérıl (továbbiakban Art.), 1990.évi XCIII. törvény az illetékrıl, 1990.évi.C.törvény a helyi adóról (továbbiakban Htv.) és az évi CIII. törvény a vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról A gazdálkodás speciális követelményeit a következı törvények és kormányrendeletek tartalmazzák: a Khtv., évi CXXVI. törvény a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó szerinti felhasználásáról (úgynevezett 1%-os törvény) évi CXLII. törvény a társadalmi szervezetek által használt állami tulajdonú ingatlanok jogi helyzetének rendezésérıl 1992 évi XXXVIII. Törvény az államháztartásról (továbbiakban Áht.) 1315 224/2000 (XII.19.) Korm. rendelet a számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek éves beszámoló készítésének és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságáról 114/1992 (VII.23.) Korm. rendelet a társadalmi szervezetek gazdálkodásáról 115/1992 ( VII.23. ) Korm. rendelet az alapítványok gazdálkodásáról 217/1887 (XII.30.) kormányrendelet az államháztartás mőködési rendjérıl. (Kahulits, 2002:34,35) Közhasznú, kiemelkedıen közhasznú jogállás A törvényalkotás során a nonprofit szervezetek számára biztosított kedvezmények terén kiemelkedı szerepet játszik a közhasznúság megszerzésével járó többletkedvezmények. A törvény meghatározza a közhasznú szervezetek típusait, valamint a közhasznú jogállás megszerzésének és megszőnésének feltételeit. A Khtv. 3. -a szerint közhasznú szervezetnek minısíthetı a Magyarországon nyilvántartásba vett társadalmi szervezet (kivéve biztosító egyesület, politikai párt, munkáltatói-munkavállalói érdekképviseleti szervezet), alapítvány, közalapítvány, közhasznú társaság, köztestület, sportági országos szakszövetség, nem költségvetési szervként mőködı felsıoktatási intézmény, közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezet, illetve a magyar Felsıoktatási Akkreditációs Bizottság, a Felsıoktatási és Tudományos Tanács. A közhasznú jogállás megszerzésének feltételei a Khtv. 4. és a 7. -ai alapján: 1. A szervezet közhasznú jogállását a közhasznú vagy kiemelkedıen közhasznú szervezetként való nyilvántartásba vétellel szerzi meg. 2. A közhasznúsági nyilvántartásba vételhez a szervezet létesítı okiratának tartalmaznia kell, hogy a szervezet milyen (e törvényben meghatározott) közhasznú tevékenységet végez, és ha tagsággal rendelkezik nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhessen a közhasznú szolgáltatásaiból. 3. Vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítását nem veszélyeztetve végezhet. 4. Gazdálkodása során elért eredményt nem osztja fel, hanem létesítı okiratában meghatározott tevékenységére fordítja. 5. Közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 6. A vezetıszerv üléseinek nyilvánosnak kell lennie. 1416 7. Létesítı okiratának tartalmaznia kell a vezetıszerv üléseinek gyakoriságát (minimum évente egy alkalom), összehívásának rendjét, napirend közlésének módját, ülései nyilvánosságának módját, határozatképességi, határozathozatali módját. A vezetı tisztségviselık összeférhetetlenségére vonatkozó szabályokat, felügyelı szerv létrehozására, hatáskörére, mőködésére vonatkozó szabályokat és az éves beszámoló jóváhagyásának módját. Közhasznú szervezetek létesítı okiratának vagy ennek felhatalmazása alapján belsı szabályzatának rendelkeznie kell a Khtv. 7. (3) bekezdése alapján: olyan nyilvántartással, melybıl megállapítható a vezetıszerv döntésének tartalma, idıpontja, hatálya, a döntést támogatók és ellenzık számaránya (esetleg személye), a vezetıszerv döntéseinek nyilvánosságra hozatali módjáról, a keletkezett iratokba való betekintés rendjérıl, a közhasznú szervezet mőködésének, szolgáltatási igénybevétele módjának, beszámolói közlésének nyilvánosságáról. A kiemelkedıen közhasznú jogállás megszerzéséhez Khtv. 5. -a szerint az alapító okiratnak a fentieken kívül tartalmaznia kell, hogy a szervezet: közhasznú tevékenysége során olyan közfeladatot lát el, amelyrıl a törvény vagy más jogszabály rendelkezése szerint valamely állami szervnek, vagy helyi önkormányzatnak kell gondoskodnia, tevékenységének és gazdálkodásának legfontosabb adatait a helyi vagy országos sajtó útján is nyilvánosságra hozza. szabályai Közhasznú szervezetek gazdálkodásának általános, és speciális A nonprofit szervezetek tehát gazdálkodásuk során másodlagos jelleggel végezhetnek vállalkozási tevékenységet. A létesítı okiratban kell rögzíteni az egyes szervezetek gazdálkodásának legfontosabb szempontjait. Nevesíteni kell, hogy a szervezet végezhet-e vállalkozási tevékenységet, és ha igen milyen feltételek mellett (például a vagyon hány százalékának mértékéig). 1517 A létesítı okiratban fontos szerepet kap az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység definiálása, mert a mőködés során az itt meghatározottak szerint fogják minısíteni az egyes tevékenységeket. Ugyancsak a létesítı okiratban kell nyilatkozni arról, hogy a szervezet képez-e törzsvagyont vagy sem. Törzsvagyon képzése esetén csak az utána járó kamatot, hozamot használhatja fel. Meg kell határozni, hogy ki jogosult kötelezettségvállalások és banki tranzakciók aláírására. Alapítványok és közalapítványok esetében általános szabály, hogy a szervezettıl független személyek rendelkezhetnek a bankszámla felett. (Kahulits 2002) A közhasznú szervezetek gazdálkodására a Khtv ában a további szabályokat írja elı: A közhasznú szervezet az államháztartás alrendszereitıl normatív támogatást kivéve csak írásbeli szerzıdés alapján részesülhet támogatásban. A szerzıdés tartalmazza a támogatással való elszámolás feltételeit és módját. Az igénybe vehetı támogatási lehetıségeket, azok mértékét és feltételeit a sajtó útján nyilvánosságra kell hozni. A közhasznú szervezet a felelıs személyt, támogatót, és hozzátartozóját (bárki által megkötés nélkül igénybe vehetı szolgáltatások, illetve társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítı okiratnak megfelelı juttatások kivételével) cél szerinti juttatásban nem részesítheti. A közhasznú szervezet bármely cél szerinti juttatását pályázathoz kötheti. A pályázat nem tartalmaz olyan feltételeket, amelyekbıl megállapítható, hogy a pályázatnak elıre meghatározott nyertese van (színlelt pályázat). Színlelt pályázat cél szerinti juttatás alapjául nem szolgálhat. Közhasznú szervezet, váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítı értékpapírt nem bocsáthat ki. Közhasznú szervezet, a közhasznú társaság kivételével a vállalkozás fejlesztésére a közhasznú tevékenységet veszélyeztetı mértékő hitelt nem vehet fel, illetve az államháztartás alrendszereitıl kapott támogatást hitel fedezetéül, illetve annak törlesztésére nem használhatja fel. Befektetési tevékenységet folytató közhasznú szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie, amelyet a legfıbb szerv fogad el. 16 Több megjelenítése
Bánd Községi Önkormányzat 8/2003. (XI. 24.) ÖK. számú RENDELETE A helyi adókról I. Fejezet Általános rendelkezések (Egységes szerkezet) 1.. Az adókötelezettség Bánd Községi Önkormányzat illetékességi területére Részletesebben Ellend községi Önkormányzat 21/2004. (XII.20.) rendelete a helyi iparőzési adóról
Ellend községi Önkormányzat 21/2004. (XII.20.) rendelete a helyi iparőzési adóról A képviselı-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. (1) bekezdésében biztosított jogkörében Részletesebben Civil törvény változásai. Péteri Község Önkormányzata
Civil törvény változásai Péteri Község Önkormányzata Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény A civil szervezetek Részletesebben Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról *
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról * A helyi adókról szóló többször módosított 1990. évi C. törvény (továbbiakban: Htv.) 1. (1) Részletesebben "HUNCUTKA" Alapítvány a pomázi I-es óvodáért Egyszerősített éves beszámolója 2011. év
18676415-1-13 Statisztikai számjel vagy adószám Cím: 2013,Pomáz,József Attila u.4. "HUNCUTKA" Alapítvány a pomázi I-es óvodáért Egyszerősített éves beszámolója 2011. év A közzétett adatok könyvvizsgálattal Részletesebben Civil szervezetek gazdálkodása. ÁROP-1.1.18-2012-2012-0002 Civil szervezetek működési környezetének javítása kiemelt projekt
Civil szervezetek gazdálkodása Civil szervezetek gazdálkodása Alapfogalmak Gazdálkodó tevékenység [Ectv. 2. 10.]: A civil szervezet vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetére eredményt gyakorló gazdasági Részletesebben MAGYARSZÉK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÕ-TESTÜLETÉNEK. 15/2009. (XII. 21.) sz. RENDELETE AZ IPARÛZÉSI ADÓRÓL SZÓLÓ
MAGYARSZÉK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÕ-TESTÜLETÉNEK 15/2009. (XII. 21.) sz. RENDELETE AZ IPARÛZÉSI ADÓRÓL SZÓLÓ 11/2007.(XII.19.) sz. RENDELET MÓDOSÍTÁSÁRÓL A helyi adókról szóló, többször módosított Részletesebben Új szabályok a civil szférában
Új szabályok a civil szférában Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Új jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben (2) Az 1998. január 1. után alakuló szervezet a nyilvántartásba vétel napjától jogosult a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó adókötelezettséget érintı
(2) Az 1998. január 1. után alakuló szervezet a nyilvántartásba vétel napjától jogosult a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó adókötelezettséget érintı kedvezmények és mentességek igénybevételére, ha legkésıbb Részletesebben CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN. Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető
CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben Markaz Községi Önkormányzat Képviselı-testületének 12/1995 (XII. 15.) rendelete A helyi iparőzési adóról
Markaz Községi Önkormányzat Képviselı-testületének 12/1995 (XII. 15.) rendelete A helyi iparőzési adóról valamint az ezt módosító 8/1996 (IV. 16.), 13/1996 (XII. 20.), 1/1997 (II. 11.), 13/1997 (XII. 18.), Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámolója
1 8 1 7 3 5 0 3-1 - 4 2 Adószám A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámolója 2 0 0 2 év MAZSIHISZ Szeretetkórházért Közhasznú alapítvány egyéb szervezet megnevezése 1145 Budapest, Amerikai Részletesebben Csávoly Község Önkormányzata Képviselőtestületének többször módosított 6/1996. (XII. 26.) ÖKt. rendelete a helyi iparűzési adóról
Csávoly Község Önkormányzata Képviselőtestületének többször módosított 6/1996. (XII. 26.) ÖKt. rendelete a helyi iparűzési adóról (Egységes szerkezetben) Csávoly Község Önkormányzatának Képviselőtestülete Részletesebben Erzsébeti Fúvósok és Ütősök Egyesülete
18236741-9001-529-01 Statisztikai számjel 18236741-1-43 Adószám Erzsébeti Fúvósok és Ütősök Egyesülete Kiegészítő melléklet a 2013. évi egyszerűsített beszámolóhoz Budapest, 2014. május 25. a Egyesület Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerősített beszámolója 2008. Alsóregmecért Közalapítvány. Alsóregmec, Szabadság u. 22.
1 8 4 3 4 3 2 7 1 0 5 Adószám A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerősített beszámolója 2008 Alsóregmecért Közalapítvány Alsóregmec, Szabadság u. 22. Alsóregmec, 2009.02.10 az Részletesebben MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított
MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított 1/1999. (II. 01.) rendelete a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal Részletesebben Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról * a módosításokkal egységes szerkezetben
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról * a módosításokkal egységes szerkezetben A helyi adókról szóló többször módosított 1990. évi Részletesebben TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 12/2004. (V.26.) számú. rendelete. az iparűzési adóról
SIROK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA 2004. évi 13., 2003. évi 16., 2002. évi 16. 2000.évi 18., 1999. évi 18. és 1998. évi 16. számu rendeletekkel módositott 1997. évi 18. /1997.december 23./ rendelete a helyi iparüzési Részletesebben ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Területi hatály
Piliscsaba Nagyközség Önkormányzata Képviselı-testületének 21/2002. (XII. 14.) rendelete a helyi adóról 1 [Egységes szerkezetben a 24/2003. (XII. 12.), a 3/2004. (I. 28.), a 22/2004. (VI. 30.), a 32/2004. Részletesebben Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben)
Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben) Vaszar Község Önkormányzat képviselőtestülete (továbbiakban: Részletesebben T/230. számú. törvényjavaslat. a házipénztár adóról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/230. számú törvényjavaslat Előadó: Dr. Veres János pénzügyminiszter Budapest, 2006. június 2 2006. évi. törvény A készpénzforgalom visszaszorítása érdekében az Országgyűlés Részletesebben a helyi iparőzési adóról
SAJÓLÁD KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 6/2003/II.19/sz. RENDELETE a helyi iparőzési adóról A képviselı-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Törvény 16..(1) bekezdésében Részletesebben Alapítványi beszámoló WOPPAA Alapítvány a Nemzetközi Közbeszerzési Kultúra Terjesztéséért. 2011. december 31.
Alapítványi beszámoló WOPPAA Alapítvány a Nemzetközi Közbeszerzési Kultúra Terjesztéséért 2011. december 31. 1. WOPPAA Alapítvány a Nemzetközi Közbeszerzési Kultúra Terjesztéséért Egyszerősített éves beszámoló Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A MAGYARORSZÁGI FÁJDALOM TÁRSASÁG 2013. évi gazdálkodásáról
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A MAGYARORSZÁGI FÁJDALOM TÁRSASÁG 2013. évi gazdálkodásáról A Társaság egyéb szervezet bemutatása Neve: Magyarországi Fájdalom Társaság Székhelye: 1122 Budapest, Ráth u. 7-9. Adószáma: Részletesebben Mozdulj! Lellei Diáksport Egyesület
1 8 7 7 6 4 2 9-9 3 1 2-5 2 1-1 4 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerősített Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január 01. - 2011. december 31. Kelt Balatonlelle, 2012. március 12. P. H. 1 8 7 7 6 4 2 9-9 Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése
MÁKVIRÁG VIRÁGAI Gyermekellátási és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelısségő Társaság Székesfehérvár, Nefelejcs u. 79-1. 8000 2011. évi Közhasznúsági jelentése Székesfehérvár, 2012. május 26.. Pintérné Részletesebben Adózási alapismeretek 4. konzultáció. Társasági adó
Adózási alapismeretek 4. konzultáció Társasági adó A törvény 1996. évi LXXXI. törvény a társasági és osztalékadóról Az állami feladatok ellátásához szükséges bevételek biztosítása, a vállalkozások kedvező Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége Székhely: 9400 Sopron, Király J. u. 24. Adószám: 18985933-1-08 MNyT sz: Pk.T.61.982/2007 (Gy-M-S) Lev. cím: 9401 Sopron, Részletesebben Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E. A helyi iparűzési adóról
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben CIVIL FÓRUM. Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3.
CIVIL FÓRUM Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3. 2015.február 9. Pakod Mit jelent a közhasznúság a törvény szerint? Érdemese-e Részletesebben Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvetı szabályai 2012.
Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvetı szabályai 2012. Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, egyházak a Részletesebben Non-profit vállalkozások. Vállalkozási alapismeretek 4. Előadás Onyestyák Nikoletta
Non-profit vállalkozások Vállalkozási alapismeretek 4. Előadás Onyestyák Nikoletta A nonprofit szektor Politikai pártok A szektor statisztikai f ogalma Alapítványok Közalapítványok Egyesületek Köztestületek Részletesebben Dr.Hosszú Károly ügyvéd. Összefoglaló az Új Civil Törvényről
Összefoglaló az Új Civil Törvényről -Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Vonatkozó jogszabályok - Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége Székhely: 9400 Sopron, Király J. u. 24. Adószám: 18985933-1-08 MNyT sz: Pk.T.61.982/2007 (Gy-M-S) Lev. cím: 9401 Sopron, Részletesebben Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének. a helyi iparűzési adóról szóló
ATKÁR KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 7/1995. (IV. 20.) SZÁMÚ R E N D E L E T E A HELYI IPARŰZÉSI ADÓRÓL Egységes szerkezetbe foglalva: 2010. január 28. 2 ATKÁR KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK Részletesebben AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA. Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5.
AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5. Új jogszabályok: 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben KIEGÉSZÍTİ MELLÉKLET 2008. 12. 31. zárómérleghez
18111954 9449 569 01 Statisztikai számjel Épülı Virgonc Gyermekekért Alapítvány 2085 Plisvörösvár, Rákóczi u. 8. KIEGÉSZÍTİ MELLÉKLET 2008. 12. 31. zárómérleghez Budapest, 2009. március 3. Szervezet felelıs Részletesebben Körösladány Város Önkormányzatának Képviselő-testülete /2014.(XII.3.) sz. rendelete a az iparűzési adóról.
Körösladány Város Önkormányzatának Képviselő-testülete /2014.(XII.3.) sz. rendelete a az iparűzési adóról. Körösladány Város Önkormányzat Képviselő-testülete (a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
MOVE REHABILITÁCIÓS IPARI ÉS SZOLGÁLTATÓ NONPROFIT KÖZHASZNÚ ZRT. (8500 Pápa, Komáromi u. 87.) KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2009. december 31. Mellékletek: I. Számviteli beszámoló II. Költségvetési támogatás Részletesebben 2014. május 29-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Bevezető rendelkezés
Fülöpszállás Község Képviselő-testületének 21/2004. (X.28. )számú önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Bevezető rendelkezés A helyi adóról szóló 1990. évi C. törvény (továbbiakban: Htv.) l.. Részletesebben Darvas község önkormányzat Képviselı-testületének 4/2010.( II.3. ) DÖR rendelete a helyi iparőzési adóról
NÁDASD KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELÕ-TESTÜLETÉNEK 10/2004. (IV.29.) rendelete a HELYI IPARÛZÉSI ADÓRÓL I.FEJEZET Az adómegállípatás joga 1. Nádasd Községi Önkormányzat Képviselõ-testülete a helyi adókról Részletesebben KIEGÉSZITÖ MELLÉKLET A 2008. évi beszámolóhoz
Biztonság 2014 Kereskedelmi és Szolgáltató Kft Cégjegyzék száma 8500 Pápa, Második utca 25. 1 9 0 9 5 1 0 0 3 5 KIEGÉSZITÖ MELLÉKLET A 2008. évi beszámolóhoz Általános összefoglalás A kiegészítı melléklet Részletesebben Az adó célja Az adóbevezetésének célja a költségvetés pénzeszközeinek a kiegészítése, működési feladatokhoz szükséges pénzügyi fedezet biztosítása.
TOKORCS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVSELŐ-TESTÜLETÉNEK 13/2004. (Xll.1.) RENDELETE az iparűzési adóról (egységes szerkezetben a 25/2009.(XII.22.), 1/2011.(II.03.) rendelettel) Tokorcs Község Önkormányzat Képviselő-testülete/ Részletesebben A SZÉLEESÁVKÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPITÓ OKIRATA. a 2012. szeptember 15-én kelt módosításokkal egységes szerkezetben
A SZÉLEESÁVKÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPITÓ OKIRATA a 2012. szeptember 15-én kelt módosításokkal egységes szerkezetben mellyel, az alapító Zsitnyányi Erika (anyja neve: Csillag Mária, szül. hely és idı: Budapest, Részletesebben a helyi iparűzési adóról
Emőd Város**** Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1998. (III. 26.), 15/1998. (XII. 18.), 15/2000. (XII. 21.), 17/2002. (XII. 12.), 20/2004. (VIII. 13.), 15/2007. (XII. 14.) rendeletével módosított 12/1997. Részletesebben 23/2003. (XI. 27.) Kál Nagyközség Önkormányzati rendelet. A helyi iparőzési adóról.
23/2003. (XI. 27.) Kál Nagyközség Önkormányzati rendelet A helyi iparőzési adóról. Kál Nagyközség Önkormányzat Képviselıtestülete a helyi adóról szóló 1990. évi C törvény (továbbiakban: Htv.) 1. -ának Részletesebben DOMUS OPTIMA ÁLLATMENTİ ÉS ÁLLATVÉDİ KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 8556 Pápateszér, Fényes hegy 4. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
DOMUS OPTIMA ÁLLATMENTİ ÉS ÁLLATVÉDİ KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 8556 Pápateszér, Fényes hegy 4. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Pápa, 2012. május 16. Kovács Csilla Nóra elnök DOMUS OPTIMA KHE Közhasznúsági Részletesebben KISÚJSZÁLLÁS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 18/1997.(XII.10.) önkormányzati rendelete. a helyi iparűzési adóról. Az adó alanya, adókötelezettség
KISÚJSZÁLLÁS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 8/997.(XII.0.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról a /00. (XI.9.), a 7/00. (X.9.), az 5/00. (XII.7.), a /005. (I.8.) és a 8/005. (X.8.) 5 önkormányzati Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
az egyéb szervezetmegnevezése az egyéb szervezet címe, telefonszáma 2011 évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. 01. 01. - 2011 12. 31. 1. Számviteli beszámoló ( közhasznú egyszerősített beszámoló) a) Mérleg Részletesebben Beszámoló a Székesfehérvári Regionális Vállalkozásfejlesztési. Alapítvány 2008. évi gazdálkodásáról. Székesfehérvár, 2009. április 20.
Beszámoló a Székesfehérvári Regionális Vállalkozásfejlesztési Alapítvány 2008. évi gazdálkodásáról Székesfehérvár, 2009. április 20. A Székesfehérvári Regionális Vállalkozásfejlesztési Alapítvány 2008. Részletesebben GYÖNGYÖSTARJÁN KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK 14/2004. (V. 1.) RENDELETE A HELYI IPARŰZÉSI ADÓRÓL (EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
GYÖNGYÖSTARJÁN KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK 14/2004. (V. 1.) RENDELETE A HELYI IPARŰZÉSI ADÓRÓL Egységes szerkezetben: 2010. december 13. A 2011. január 1-jétől hatályos szöveg. 2 GYÖNGYÖSTARJÁN KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE ADOMÁNYGYŰJTÉSI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. szeptember 1. Készítette: Újhelyiné Bukta Mónika Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 A szabályzat részei: I. A szabályozás Részletesebben I. Általános szabályok
Pusztaszabolcs Nagyközségi Önkormányzat 19/1995.(XII. 28.) Kt. számú rendelete A helyi adókról Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg A szöveg hatályos: 2004. január 1-től (Módosították: 12/1997.(VI. Részletesebben 2013. évi Közhasznúsági jelentése
1181 Budapest, Szélmalom u. 33. Adószám: 19011637-2-43 Bírósági bejegyzési szám: 596/1989. 2013. évi Közhasznúsági jelentése 2014. május 8. Dalotti Tibor elnök 1. Számviteli beszámoló: A 2013. évi gazdálkodásáról Részletesebben A Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Kft. 2011. üzleti év. Közhasznúsági jelentése
A Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Kft. 2011. üzleti év Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. február 15. Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Kft 2011.üzleti év Közhasznúsági jelentése 2/7 TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben 1. sz. melléklet EGYÜTTMŐKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
EGYÜTTMŐKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 1. sz. melléklet amely létrejött Hajdúdorog Város Önkormányzat Képviselı-testülete, mint az önállóan mőködı és gazdálkodó Hajdúdorog Városi Polgármesteri Hivatal irányító szerve, Részletesebben Álmosd Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 15/2007. (XI. 30.) számú rendelete. az iparűzési adóról
Álmosd Község Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2007. (XI. 30.) számú rendelete az iparűzési adóról A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. (1) bekezdésében Részletesebben Aranydió Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA. (módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg)
Aranydió Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA (módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) Farkas Klára 5126 Jászfényfalu, Madách Imre u. 32. szám alatti lakos nyitott a l a p í t v á n y létrehozását határozza Részletesebben Elıterjesztés. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének 2012. szeptember 13-i ülésére. Önkormányzati Iroda
Elıterjesztés 2. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének 2012. szeptember 13-i ülésére Tárgy: Lajosmizse Város Önkormányzata Intézményei Gazdasági Szervezete gazdasági vezetı beosztására Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT I. AZ ALAPÍTÓ ADATAI II. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI ÉS CÉLJA
ALAPÍTÓ OKIRAT A jelen Alapító Okirat I. pontjában megnevezett Alapító a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérıl szóló 1959. évi IV. törvény 74/A-74/F -ai, valamint a Közhasznú szervezetekrıl szóló Részletesebben Esztergom Város Önkormányzata Képviselı-testületének 54/2010. (XII. 22.) önkormányzati rendelete a helyi adókról. Az építményadó alanya
Esztergom Város Önkormányzata Képviselı-testületének 54/2010. (XII. 22.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Esztergom Város Önkormányzatának Képviselı-testülete az Alkotmány 44/A. (2) bekezdésében Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19265836-1-19 Bejegyzı szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60074/1992/2 Családok a Családért Házas-és Családpedagógiai Egyesület 8272 Óbudavár, Kistelek utca 2. 2011 Fordulónap: Részletesebben Búzavirág Alapítvány
Búzavirág Alapítvány 3941 Vámosújfalu, Kossuth u 42/A 2011. évi Közhasznúsági jelentés.... Egyéb szervezet vezetıje (képviselıje) Vámosújfalu, 2012. március 31 Alapadatok Név: Búzavirág Alapítvány Székhely: Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a/az _Tiszaföldvár_ önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya. Adókötelezettség. Az adó alanya
VIZSOLY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 13/2007.(XI. 19.) számú rendelete a helyi iparűzési adóról Vizsoly község önkormányzatának képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben I. fejezet A rendelet hatálya 1.. II. fejezet Az adókötelezettség, az adó alanya 2..
Kisköre Nagyközségi Önkormányzat Képviselı-testületének 18/1995.(XII. 28.) rendelete a helyi iparőzési adóról (Módosítással egységes szöveg) Kisköre Nagyközség Önkormányzatának Képviselı-testülete a Helyi Részletesebben Mezıberény Város Önkormányzati Képviselı-testülete 49/2012.(XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi adókról
Mezıberény Város Önkormányzati Képviselı-testülete 49/2012.(XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Mezıberény Város Képviselı-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1. (1) bekezdésében, Részletesebben 1.. 2.. Adókötelezettség, az adó alanya:
Vállaj Község (1) Önkormányzata 3/1994.(VI.08) KT számú 12/2003.(XII.28.) KT számú rendelettel többször módosított egységes szerkezetbe foglalt r e n d e l e t e A helyi iparűzési adóról Vállaj Község Részletesebben Balatonszılıs Község Önkormányzatának 11/2003. (XII.23.) rendelete a helyi iparőzési adóról
Balatonszılıs Község Önkormányzatának 11/2003. (XII.23.) rendelete a helyi iparőzési adóról Balatonszılıs Község Önkormányzata a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény a továbbiakban (Ht.) 1. -ának (1) Részletesebben Reprezentáció és üzleti ajándék
Reprezentáció és üzleti ajándék A társasági adóbevallások elkészítésénél fontos odafigyelni a reprezentáció és üzleti ajándék megváltozott szabályaira. 2010. január 1-jétıl a társasági adóalanyoknál a Részletesebben Jár 1 a civileknek. Az 1% állami szabályozása. 2006. március 1. Kik jogosultak rá?
Jár 1 a civileknek Az 1% állami szabályozása 2006. március 1. Kik jogosultak rá? Társadalmi szervezetek (kivéve pártok és szakszervezetek) Alapítványok Magyar Tudományos Akadémia Országos Tudományos Kutatási Részletesebben - a versenyeztetéssel kapcsolatos költségek fedezését, - a rendszeres kapcsolattartást a körzet és a megyei diáksport szervezeteivel.
A Türr István Gazdasági Szakközépiskola sport életének pezsdítését elısegítı társadalmi szervezetet hozott létre 2007. március 8. napján. Az egyesület célja, hogy az oktató-nevelı munkával összhangban Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a KUNCSORBA községi önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerősített Beszámolója
Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerősített Beszámolója Éves zárómérleg 2009. január 01. - 2009. december 31. Kelt Marcali, 2010. március 20. P. H. MÉRLEG Idıszaka 2009. január 01. - 2009. december 31. Fajtája Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete*
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete* a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) A Közgyűlés a helyi adókról Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2008.
Adószám: 19671152-1-41 Bejegyzı szerv: Fıvárosi Bíróság Regisztrációs szám: Nyilvántartási szám: 1815 1044 Budapest, Fóti út 4. 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási idıszak: 2008. január 01. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A SIÓFOKI FELSİOKTATÁSI KÖZALAPÍTVÁNY 2009. január 1 2009. december 31-ig terjedı idıszakról Siófok, 2010. május. 24. Készítette: Dr. Sárdi Csilla 1/1 1 Tartalomjegyzék A közalapítvány Részletesebben Alapító okirat. Alapítvány létrehozása tárgyában. Talentum Alapítvány. 4069 Egyek, Fı tér 1-3.
Alapító okirat Alapítvány létrehozása tárgyában A jogi személyként mőködı és az 1997. évi CLVI. tv. rendelkezései alapján közhasznúnak minısülı alapítványt alulírott Prokisch Sándor (Debrecen, 1947. február Részletesebben Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány. 2011. évi Közhasznúsági jelentés
Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány 2011. évi Közhasznúsági jelentés Címe: 1065 Budapest, Bajcsy Zsilinszky u. 9. Bírósági végzés száma: 61194 Statisztikai száma: 18023099-9499-569-01 Közhasznúság fokozata: Részletesebben RAVICSA NONPROFIT KFT.
Adószám: 18592333-1-10 Bejegyzı szerv: HEVES MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK.60.107/2003 SORSZ: 2193 Bodonyi Hagyományırzı és 3243 Bodony, Kossuth út 22. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: Részletesebben T/2940. számú. törvényjavaslat
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/2940. számú törvényjavaslat az Összefogás az Államadósság Ellen Alapba történő befizetésekhez kapcsolódó kedvezmények megalkotásáról és az Alap létrehozásával kapcsolatos Részletesebben Nagykereki Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 6/2003. (VIII. 28.) rendelete. A helyi iparűzési adóról
Nagykereki Község Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2003. (VIII. 28.) rendelete A helyi iparűzési adóról A Képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16.. (1). bekezdésében Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1. Az Alapítvány elnevezése és székhelye. 2. Az Alapítvány célja
ALAPÍTÓ OKIRAT, melyben Rátz Gabriella, 4400 Nyíregyháza, Lehel u. 14/B. szám alatti lakos - a továbbiakban: Alapító - Alapítvány létrehozását határozta el a Polgári Törvénykönyvrıl szóló 1959. évi IV. Részletesebben BODONY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİTESTÜLETÉNEK 13/2003. (XII. 18.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE
BODONY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİTESTÜLETÉNEK 13/2003. (XII. 18.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A HELYI IPARŐZÉSI ADÓRÓL Bodony Község Önkormányzat Képviselıtestülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény Részletesebben T 1, 2, 3, 4, 5 számlaosztályok előirányzat számlái. K 496 Előirányzatok zárlati elszámolása. K 496 Előirányzatok zárlati elszámolása
Az év végi zárlati tételek könyvelési rendje 1. Előirányzat számlák zárása a) kiadási előirányzatok közgazdasági osztályozás szerint T 1, 2, 3, 4, 5 számlaosztályok előirányzat számlái K 496 Előirányzatok Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyzı szerv: Regisztrációs szám: 18263587-1-43 Fıvárosi Bíróság 16.Pk. 60.136/2008/2. AKT Színház Közhasznú Egyesület 1118 Budapest, Schweidel utca 33 A 2011 Fordulónap: Beszámolási idıszak: Részletesebben 1429 BEVALLÁS és 1429-A ADATSZOLGÁLTATÁS
BEVALLÁS és 1429-A ADATSZOLGÁLTATÁS a 2014. évi társasági adóról, a hitelintézeti járadékról, az energiaellátók jöv.adójáról, a hitelintézetek különadójáról, az inno. járulékról, ill. a szakképzési hozzájárulásról Részletesebben Önálló Főiskolai Közalapítvány
Önálló Főiskolai Közalapítvány 1909698891-1-07 2011. évi Közhasznúsági jelentése 8000 Székesfehérvár, Városház tér 1 Önálló Főiskolai Közalapítvány Oldal 1 Tájékoztató adatok: Alakulás ideje : 1991. november Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a _Tiszaföldvár_ önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Részletesebben A HELYI ADÓKRÓL HORT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 19/2013. (XI.27.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság


text:
19.10.22 10:48 Média
19.10.22 09:35 Választás
DK: nyomoznak a László Imrét vádoló médiumokkal szemben
19.10.22 10:01 Belföld
A Pesti Központi Kerületi Bíróság rágalmazás vétsége miatt indult büntetőügyben rendelt el nyomozást azoknak a médiumoknak a felelős szerkesztői ellen, amelyek azt állították, hogy Újbuda megválasztott DK-s polgármestere, László Imre többször is szexuálisan zaklatott egy orvosnőt 2012-ben.
Demokratikus Koalíció: A bíróság nyomozást rendelt el a TV2 és az Origo ellen
19.10.22 08:51 Vélemény
Nyomozás indult a TV2 és az Origo ellen, miután szexuális zaklatással vádolták meg a DK-s politikust
19.10.22 09:23 Baleset-bűnügy
A Pesti Központi Kerületi Bíróság rágalmazás vétsége miatt indult büntetőügyben rendelt el nyomozást Kökény-Szalai Vivien, a TV2 hírigazgatója, valamint a TV2 Tények felelős szerkesztői, műsorvezetői és az Origo egyik újságírója ellen – írja a 24.hu a Demokratikus Koalíció kedd reggeli közleménye alapján.
19.10.22 08:41 Belföld
19.10.22 09:31 Belföld
A bíróság nyomozást rendelt el a TV2 és az Origo ellen a László Imrét ért rágalmazásuk miatt.
Nyomozás indult az origo.hu és a Tények munkatársai ellen
19.10.22 15:41 Vélemény
A Demokratikus Koalíció közleménye szerint eljárás indult rágalmazás vétsége miatt a kormányközeli cégeknél dolgozó ú̶j̶s̶á̶g̶í̶r̶ó̶k̶ médiamunkások némelyike ellen.
19.10.22 12:17 Belföld
Nyomozást rendelt el a TV2 és az Origo ellen a bíróság
19.10.22 11:20 Vélemény
László Imre megrágalmazása miatt zajlik eljárás.
19.10.22 10:10 Belföld
19.10.22 16:15 Választás
Ahogyan azt a Hírklikken is olvashatják, nyomozást rendelt el a bíróság a Tv2 hírigazgatója, a Tények felelős szerkesztői és műsorvzetője, valamint az Origo egy újságírója ellen, amiért a választási kampányban az ellenzék újbudai – azóta polgármesterré választott – polgármesterjelöltjét egy névtelen, eltorzított hangú nő révén megrágalmazták. Nincs
19.10.22 09:06 Média

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság