text:
 Uniós polgár-e Sólyom László? | Szuverén
Az uniós jogfejlődés szempontjából az ítélet kimenetele kevésbé izgalmas, annak miértje már sokkal inkább. A bíróság érveléséből közvetve vagy közvetlenül következtethetünk az alapjogok, a nemzetközi jog és az alapszabadságok közötti hierarchiára, továbbá tanulságokat vonhatunk le az integráció mélysége és ennek meghatározásával kapcsolatban a bíróság önkorlátozása vonatkozásában.
Az indokolás logikája ugyanakkor több ponton megtörik, fontos kérdéseket megválaszolatlanul hagy a bíróság, egyes vitákat pedig feleslegesen megnyit. Ebből azonban még nem következik semmi a végeredmény helyességére nézve. A magyar kereset elutasításának több, szakmailag védhető módja is elképzelhető lett volna. Ezekből bemutatunk néhányat.
Emlékeztetőül: Sólyom László 2009. augusztus 21-én a szlovákiai Révkomáromba (Komárnóba) tartott, hogy ott beszédet tartson Szent István szobrának avatásán. Az ünnepségre egy társadalmi szervezet, a komáromi Szent István Szoborbizottság meghívására utazott, politikusokkal nem tervezett találkozót. A szoboravatás Szent István ünnepének másnapjára, augusztus 21-re esett. Augusztus 21. ugyanakkor Szlovákiában érzékeny dátum, hiszen 1968-ban éppen ezen a napon vonultak be a Varsói Szerződés csapatai – így több száz magyar katona is – Csehszlovákiába, a prágai tavasz leverésére.
A köztársasági elnök tervezett látogatását megelőzően jegyzékváltás történt a két ország között, és a szervezés rendben ment egészen augusztus 19-ig. Két nappal a szoboravatás előtt azonban Szlovákia három jelentős közjogi méltósága, Ivan Gašparovič államfő, Robert Fico kormányfő és Pavol Paška házelnök közös nyilatkozatot adott ki, amelyben érzéketlennek nevezték a látogatás időpontjának megválasztását. A szlovák államfő a szoboravatás napján hangsúlyozta, hogy örömmel venné, ha Sólyom László komolyan venné aggályaikat. Sólyom László erre azt üzente vissza, hogy fenntartja a szoboravatáson való részvételi szándékát, és emlékeztetett arra, hogy egy évvel korábban, a Csehszlovákia elleni agresszió 40. évfordulóján kifejezte sajnálatát a történtekkel kapcsolatban. A szobor leleplezése előtt pár órával Robert Fico kijelentette, hogy provokációnak tekinti a látogatást, és megtagadja a magyar államfő belépését Szlovákia területére. A szlovák külügyminisztérium ennek megfelelően diplomáciai jegyzéket közölt Magyarország szlovák köztársasági nagykövetével, amelyben megtiltotta Sólyom László határátlépését. A köztársasági elnök, miután megismerte a jegyzék tartalmát, nem kelt át a komáromi Erzsébet hídon, hanem annak közepéig gyalogolt, és visszafordult. „Visszafordulok, mert nem tudnak engem egy tudatos jogsértésbe belehajszolni, hiszen jogász vagyok, államelnök vagyok” – fogalmazott.
Az incidenst követően a magyar állam az uniós jog megsértésének kimondására irányuló ún. kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindítását kérte a bizottságtól. Ezt a bizottság 2009 decemberében visszautasította azzal, hogy „a nemzetközi jog alapján a tagállamok fenntartják a jogukat a külföldi államfő területükre való belépésének ellenőrzésére, függetlenül attól, hogy az érintett államfő uniós polgár-e vagy sem”. Magyarország ezért maga nyújtotta be a keresetet Szlovákia ellen. A bizottság Szlovákia oldalán beavatkozóként vett részt az eljárásban.
A pervesztést előrevetítette Yves Bot főtanácsnok 2012. márciusi indítványa, amelyben a kereset elutasítását javasolta. Noha a főtanácsnokok véleménye nem kötelező a bíróságra nézve, az esetek többségében a bírák követik indítványukat.
2012. október 16-i ítéletében a bíróság kimondta, hogy Sólyom László magyar állampolgárként kétséget kizáróan uniós polgár, ami jogot biztosít számára ahhoz, hogy szabadon mozoghasson és tartózkodhasson az unió területén. A mozgásszabadság természetesen nem korlátozhatatlan, maga a szabad mozgáshoz való jogról szóló 2004/38-as uniós irányelv is megengedi a korlátozást közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból. A vizsgált ügyben azonban ezen kockázatok egyike sem állt fenn. A korlátozás megengedhetőségét mással indokolta a bíróság: az érvelés szerint az államfői jogállást a nemzetközi jog szabályozza, márpedig a bíróság korábbi döntéseiben is kimondta, hogy az uniós jogot a nemzetközi jog releváns szabályaira tekintettel kell értelmezni, mivel a nemzetközi jog részét képezi az uniós jogrendnek.
Amennyiben az uniós jog nem értelmezhető a nemzetközi jog fényében, mert egyértelmű konfliktusban áll a két joganyag, a nemzetközi jognak kell elsőbbséget adni. A nemzetközi jog, azaz a nemzetközi jog adta lehetőség államfők más állam területére való belépésének megtiltására tehát elsőbbséget élvez, és az államfők vonatkozásában leronthatja a lisszaboni szerződés és a 2004/38-as irányelv szerinti, egyébként minden más uniós polgárt megillető alapszabadságot.
Az európai jogfejlődés szempontjából lényeges következtetések
1. Többszintű jogrend
A bíróság az ítélet indokolásában korábbi esetjogára utalt, amikor hangsúlyozta, hogy az uniós jogot a nemzetközi jog figyelembevétele mellett kell értelmezni, hiszen a nemzetközi jog része az uniós jogrendnek. A Sólyom-ügyben ezt a kötelmet a bíróság úgy értelmezte, hogy a két joganyag egyértelmű ütközése esetén elsőbbséget kell adni a nemzetközi jognak. Csakhogy a precedensként hivatkozott Kadi-jogesetben az uniós és nemzetközi jog konfliktusában a bíróság épp ellentétes következtetésre jutott. A bíróság ott egyértelműen állást foglalt az uniós jog elsőbbsége mellett, amikor kijelentette, hogy a nemzetközi jogi kötelezettségek nem sérthetik az unió által védett olyan alapvető jogokat, mint amilyen az ügyben felmerülő hatékony bírói jogvédelem elve és a védelemhez való jog. Mivel Sólyom László esetében ezzel szemben a nemzetközi jognak adott elsőbbséget a bíróság, azt kell vélelmeznünk, hogy a szabad mozgáshoz való jog, azaz az alapszabadságok egyike nem tartozik az alapvető jogok sorába, hanem annál gyengébb erejű jogosultságot keletkeztet.
Ez egyébként összhangban áll a bíróság korábbi esetjogával, amely szerint az alapszabadságok, azaz a személyek, áruk, szolgáltatások és tőke szabad áramlása gyengébb, mint az alapjogok, és ütközésük esetén az előbbi korlátozandó az utóbbi érvényesülése érdekében. A Kadi- és a Sólyom-ítélet közötti eltérésekből pedig most arra juthatunk, hogy az alapjogok és az alapszabadságok közé ékelődik a nemzetközi jog, amely alapjogokat nem ronthat le, de alapszabadságokat igen.
2. Fantom nemzetközi jog
A teljes képhez hozzátartozik, hogy a bíróság bizonyos értelemben könnyebb helyzetben volt a Kadi-, mint a Sólyom-ügyben, hiszen az előbbi esetben a bírói felülvizsgálat csak a nemzetközi jogot végrehajtó közösségi aktusra vonatkozott, és az ítélet egyértelműen leszögezte, hogy a jogellenesség megállapítása nem jelenti a nemzetközi jog elsőbbségének megkérdőjelezését. Sólyom László ügyében azonban nem volt semmilyen átültető, „belső” uniós norma, így a bíróság közvetlenül a nemzetközi joggal került konfliktusba.
A kérdés azonban az, hogy milyen nemzetközi joggal. Ez az a pont, ahol recseg-ropog az érvelés. A Szlovákia és a bíróság által idézett dokumentumok egyike sem foglalkozik ugyanis államfők más államok területére való belépésével. Az augusztus 21-i, Sólyom László Szlovákia területére való belépését megtiltó jegyzék árulkodó e tekintetben, hiszen a szlovák külügyminisztérium sem tudott semmilyen nemzetközi jogi dokumentumot felhívni, nemzetközi jog hiányában pedig végül a 2004/38-as uniós irányelvre hivatkozott – utólag Szlovákia által is elismerten tévesen, hiszen Sólyom László nem jelentett semmilyen közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi kockázatot az országra nézve.
A bírák által említett egyetlen nemzetközi jogi norma, az 1973-as New York-i egyezmény sem érinti az államfők mozgását. Az egyezmény akkor lehetett volna releváns dokumentum, ha Szlovákia úgy érvel, hogy a látogatás dátuma okán kialakult feszült helyi állapotokra tekintettel nem tudja biztosítani a New York-i egyezményben vállalt azon kötelességét, hogy megvédje a magyar államfőt, azaz megelőzze a Sólyom László mint nemzetközileg védett személy elleni bűncselekmények elkövetését. Azonban erre sem Szlovákia, sem a bíróság nem hivatkozott, és nem is hivatkozhatott, hiszen 2009. augusztus 21-én reggel a szlovák rendőrség közleményben tudatta, hogy amennyiben Sólyom László átlépi az országhatárt, kellő védelmet tudnak biztosítani számára.
Az ítélet említést tesz még az általános nemzetközi jog szokásjogi szabályairól is, amely állítólag rendezi az államfők jogállását, ám a hivatkozáson túl semmit nem tudunk meg e szabályokról, forrásukról, tartalmukról, mibenlétükről.
A releváns hivatkozások hiánya már-már azt a látszatot kelti, hogy a bíróság egy fantom nemzetközi jogra hivatkozott, majd azt a nemzetközi jog uniós joggal szembeni elsőbbségének elvével összeolvasva inkább korlátozhatónak mondta ki az alapszabadságokat, semhogy érdemben véleményt nyilvánítson egy tagállamok közötti konfliktusban.
A problémát persze a bíróság is érzékelte, ezért egy logikai bravúrral a következőképpen érvelt: mivel az említett nemzetközi egyezmény értelmében az államfőket külföldön védelem illeti meg, ezért az államfői jogállás sajátos jellegű. E sajátos jelleg következménye, hogy az államfők nemzetközi szinten tanúsított magatartására, mint amilyen az államfő külföldi tartózkodása, a nemzetközi jog, különösen a diplomáciai kapcsolatok joga vonatkozik.
Ez a logikai lánc óhatatlanul felveti a kérdést – majd megválaszolatlanul hagyja –, hogy milyen szorosan kell az adott tényálláshoz kapcsolódnia egy nemzetközi jogi egyezménynek ahhoz, hogy azt állíthassuk: a kérdést a nemzetközi jog rendezi. A Sólyom-ügyben meglehetősen laza a kapcsolódás, kis túlzással azt mondhatjuk: az államfőkre vonatkozó, bármilyen tárgyú nemzetközi szerződések puszta léte megengedi az uniós jog korlátozását. További kérdés, hogy az államfőknek mindenfajta, az uniós polgárságból fakadó jogukról le kell-e mondaniuk, vagy csak bizonyos előnyökről, például a mozgásszabadságról.
3. Elsőkből utolsók
Az ítéletet jóindulattal olvasva a fenti kérdéseket tisztázza a bíróság egy félmondata, ill. egy sorok közötti utalás. A bíróság ugyanis nemcsak azt állította, hogy a nemzetközi jog rendezi az államfők jogállását – ami az ítélet indokolásához elégséges lett volna –, hanem azt is megemlítette, hogy a nemzetközi szokásjog és a nemzetközi egyezmények, különösen a New York-i egyezmény „kiváltságokkal és mentességekkel” ruházza fel őket.
A bíróság nem folytatta a gondolatmenetet, ezért csak sejteni lehet, hogy kimondatlanul azt a szlovák érvelést fogadta el, amely szerint ha a nemzetközi és az európai uniós jog egyaránt vonatkozna az államfőkre, akkor őket „az uniós jog alapján más tagállamokban úgy illetnének meg kiváltságok [értsd: az uniós jog alapján, az uniós jog által biztosított mozgásszabadság, ami kiváltság a nemzetközi jog általános szabályaihoz képest], hogy ezzel egyidejűleg a nemzetközi jogban biztosított mentességek védelmeznék őket az ezen államok által az uniós jog alapján hozott közigazgatási határozatok alkalmazhatósága ellen [értsd: az államfők nem kiutasíthatók]. Ennek az lenne a következménye, hogy a tagállamok az ilyen személyeknek sem a területükre való belépését nem tagadhatnák meg, sem pedig utólag nem távolíthatnák el őket, figyelembe véve a mentességeiket.”
Az indokolás alapjává tehát egy olyan forgatókönyv lehetősége válik, amikor az államfő beutazásakor nem állt fenn közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi kockázat (hiszen ebben az esetben az uniós jog alapján is meg lehetett volna tagadni a belépését), csak az idegen tagállamban való tartózkodása alatt merül fel ilyen rizikó, és emellett az uniós jog többi – itt nem tárgyalt – szigorú feltétele is teljesül, amelyek együttes fennállása esetén más, nem államfő uniós polgárt ki lehetne utasítani.
Ha tehát rosszindulatúan olvassuk az ítéletet, akkor arra jutunk, hogy az érvelés alapjául szolgáló szokásjognak és a New York-i egyezménynek nincs köze az államfők mozgásához (fantom nemzetközi jog), ha viszont jóindulatú az olvasatunk, és a „kiváltságokra és mentességekre” hivatkozásnak jelentőséget tulajdonítunk, akkor arra juthatunk, hogy az államfők fokozott (nemzetközi jogi) védelme és egy meglehetősen valószínűtlen szcenárió bekövetkezésének elvi esélye válik a súlyos (uniós) jogkorlátozás megengedhetőségének indokává.
4. Éjjel-nappal államfő
A bíróság hangsúlyozta, hogy az államfő nemzetközi jogi védelmének kötelezettsége független attól, hogy a tartózkodásra milyen jogcímen kerül sor. Ez pedig nem értelmezhető másként, mint hogy az államfő nem tud „civilben” utazni, hiszen a kiváltságok minden minőségében megilletik. A bíróság így felülemelkedett azon a vitán, hogy a köztársasági elnök utazása magán- vagy hivatalos látogatás volt-e, egyszerűen értelmetlennek nyilvánítva a különbségtételt.
Véleményem szerint meglehetősen gyenge volt a magyar köztársasági elnök érve, hogy magánszemélyként utazott. Az utazás jellegét nyilván nem az határozza meg, hogy az államfő szubjektív érzete szerint milyen természetű a látogatás. Nehéz annál hivatalosabb utat elképzelni, mint amikor egy ország állami ünnepén, ill. annak másnapján, jegyzékváltást követően, az adott ország államalapítójának szoboravatására utazik a hivatalban lévő köztársasági elnök. Ugyanakkor azt a bírósági álláspontot is túlzónak vélem, hogy egy államfő hivatali ideje szerint soha nem tud civilben utazni, az érvelésből következően egy mégoly magánjellegű eseményre sem, mint például egy családi nyaralás, rokoni esküvő vagy temetés.
A döntés azt is nyitva hagyja, hogy az államfőkön kívül kik azok az uniós polgárok, akikre a nemzetközi jog vonatkozik, hogy ők is éjjel-nappal nemzetközileg védett személynek minősülnek-e, ill. ha nem, akkor hogyan határozhatjuk meg azokat a helyzeteket, amikor azok, és mikor magánszemély uniós polgárok.
Az indokolás gyengéinek elkerülési technikái
Ezért különösen sajnálatos, hogy egyrészt az indokolás sok helyen csikorog, másrészt pedig az ítélet nem határozza meg teljes egyértelműséggel az integráció mélységét. Inkább csak az ügy kimeneteléből következtethetünk arra, hogy a bíróság szerint az unió továbbra is szuverén tagállamok közössége, és nem valamiféle egységes, kvázi föderális állam.
A kevesebb most is több lett volna. A jelenlegivel azonos eredményre vezetett volna, ha a bíróság nem megy bele az ügy érdemi tárgyalásába, amivel egyben elkerülhette volna a logikai buktatókat. A Bíróság akár nyíltan kimondhatta volna azt, ami valójában történt: hogy nem volt hajlandó a tagállami diplomáciai konfliktusokat alávetni az EU-jognak. Luxemburg meríthetett volna az amerikai „politikai kérdés doktrínából”, amelynek értelmében a bíróságok önkorlátozó módon nem kérdőjeleznek meg külpolitikai, a nemzetközi kapcsolatok területére tartozó szenzitív kérdéseket. Azt, hogy mitől lesz egy, az eljárás alapjául szolgáló probléma „politikai kérdés”, végső soron a bíróság határozza meg, az amerikai tapasztalatok pedig azt mutatják, hogy ennek kritériumrendszere kellően tág ahhoz, hogy nagy játékteret biztosítson a bíróságnak. Ugyanakkor persze arra is kihasználható, hogy a bírák elkerüljék a nehéz, politikailag kicsit is érzékeny esetek eldöntését. Talán épp ezt a kritikát próbálta meg elkerülni a luxemburgi bíróság, ám a választott európai megoldás sem kevésbé aggályos, sőt: vitatható jogi érveléssel leplezni próbálja az ítélet mögöttes indokát, ami nem más, mint a tagállamok közötti szenzitív diplomáciai konfliktusokban, azaz voltaképpen az amerikai doktrína szerinti „politikai kérdésekben” való érdemi döntés elkerülése.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Az amerikai közgondolkodásra is hatással lesz az új főbíró kinevezése | Kitekintő.hu
2018. szeptember 04., kedd Európán kívül
Brett Kavanaugh főbírójelölt kongresszusi meghallgatásának kezdetével az Egyesült Államokban az alkotmánybíróság szerepét betöltő legfelsőbb bíróság ismét a politikai csaták kereszttüzébe került. A tét az alkotmánybíróság, és egyes elemzők szerint az amerikai társadalom hosszú távú jövője.
Az elemzők által leggyakrabban idézett példa ezekben a napokban egy 31 esztendővel ezelőtt történt kongresszusi meghallgatás. Robert Bork fellebbviteli bírót az akkori elnök, Ronald Reagan jelölte a legfelsőbb bíróság tagjának. A néhai Ted Kennedy demokrata párti szenátor azzal érvelt a jelölt megszavazása ellen, hogy “nem tartozik a fősodorhoz”, kétséges, hogyan foglalna állást az abortusz ügyében és az afroamerikaiakat ismét hátrányos megkülönböztetések érnék.
Borkot végül nem szavazta meg a szenátus igazságügyi bizottsága: Ted Kennedy és Joe Biden demokrata párti szenátorok elutasító álláspontja mellé állt ugyanis hat republikánus politikus is. “Bork veresége vízválasztó volt az amerikai igazságügy történetében” – írta a napokban a konzervatív City Journal hasábjain Mark Pulliam, az Egyesült Államokban nagy tekintélynek örvendő texasi jogász és író.
Brett Kavanaugh jelölésének és meghallgatásának jelentőségét és tétjét Robert Borkéhoz hasonlítják elemzők és politikusok egyaránt. Donald Trump jelöltjének esetleges kinevezése ugyanis sikerre vinné a néhai Reagan elnök által megindított és az amerikai politikai közbeszédben “konzervatív forradalomnak” nevezett folyamatot.
Miközben a sajtó és az elemzők jó része is inkább Donald Trump durva stílusával van elfoglalva, az elnök gyors ütemben alakítja át az amerikai bíróságok személyi állományát. Elnökségének kevesebb, mint két esztendeje alatt Trump máris óriási mértékben átalakította a szövetségi bíróságokat: a legfelsőbb bíróság tagjának tavaly kinevezte Neil Gorsuch konzervatív bírót, és az alsóbb szintű bíróságokra – elsősorban a fellebbviteli bíróságokra – is gyors ütemben helyezett fiatal és konzervatív bírókat. Másfél év alatt a fellebbviteli bíróságokra például 21 fiatal konzervatív bírót nevezett ki. A legfelsőbb bíróságra jelölt újabb konzervatív bíró, valamint a mintegy tucatnyi, új fellebbviteli bíró kinevezésével Donald Trump évtizedekre beágyazhatja a konzervativizmust a bírói karba, s ezzel évtizedekre meghatározhatja az amerikai közgondolkodást is.
A szövetségi legfelsőbb bíróság 81 éves tagja, Anthony Kennedy az idén júniusban jelentette be a visszavonulását. Ez szokatlan lépés volt, hiszen az alkotmánybírók kinevezése élethosszig tart. Donald Trump az ő helyére jelölte az 53 éves Brett Kavanaugh washingtoni fellebbviteli bírót. Bár Kennedy bírót – aki csak névrokonságban áll a Kennedy-dinasztiával – még Ronald Reagan elnök nevezte ki, visszavonulása mégis elsősorban a demokratákat rázta meg.
A főbíró ugyanis úgynevezett “ingadozó” jogász volt: egyes kérdésekben a demokraták felfogását képviselő főbírák mellé állt, és a négy konzervatív és négy demokrata párti főbíró mellett így az ő szavazata volt a döntő. Többnyire azzal érvelt, hogy az alkotmány a társadalom változásaival együtt alakul és ezt a legfelsőbb bíróság döntéseiben is érzékeltetni kell. Rajta múlt például az azonos neműek házasságának jogi elismerése, vagy a halálbüntetés feltételeinek szigorítása.
Brett Kavanaugh-ról – eddigi munkássága alapján – úgy tartják, hogy nem “ingadozó” bíró lenne, hanem az alkotmány szövegének abszolút betartatója. Ez a demokrata politikusokat aggodalommal tölti el, a szenátus igazságügyi bizottságának demokrata párti törvényhozói közül a legtöbben előre jelezték is, hogy nem szavazzák meg jelöltségét. Chuck Schumer, a demokraták szenátusi frakciójának vezetője nem véletlenül jelentette ki, hogy Anthony Kennedy távozása “legalább egy nemzedék óta a legjelentősebb üresedés a legfelsőbb bíróságon”.
A szövetségi legfelsőbb bíróságnak meghatározó szerepe van az Egyesült Államokban. Az amerikai társadalom életét alapjaiban és hosszú távra meghatározó döntéseket hoz: legyen szó akár az abortusz ügyéről, a polgári jogokról, vagy a választói körzetek átszabásáról. Legutóbbi döntései is jól érzékeltetik, hogy milyen nagy a tétje Kavanaugh jelöltsége megszavazásának. Nemrégiben a konzervatív főbírák voksainak köszönhetően korlátozták a közszolgálati ágazat szakszervezeteinek tevékenységét, vagy érvényben tartották Donald Trump rendeletét a több országra bevezetett átmeneti beutazási tilalomról.
Brett Kavanaugh felkészültségét egyébként mind a republikánusok, mind a demokraták dicsérik. Megszavazását vagy elutasítását ezért vélhetően nem is a képességei döntik majd el.
Brett Kavanaugh főbírójelölt a kongresszusi meghallgatásán Washingtonban 2018. szeptember 4-én. Kavanough-t Donald Trump amerikai elnök választotta ki a tisztségre. (MTI/AP/Andrew Harnik)
Elemzők emlékeztetnek rá: Donald Trump a 2016-os elnökválasztási kampányban a vele nem egyetértő és őt bíráló, hagyományos republikánus szavazókat a többi között éppen azzal nyerte meg magának, hogy nyilvánosságra hozott egy listát, amely a legfelsőbb bíróság potenciális új, kizárólag konzervatív jelöltjeinek nevét tartalmazta. Neil Gorsuch főbíró tavalyi kinevezésével ezt a választási ígéretét teljesítette is és megteremtette egy bírói politikai örökség alapjait – nyilatkozta az amerikai közszolgálati rádiónak (NPR) a minap Carrie Severino, a Trump jelöltjeit támogató Judicial Crisis Network nevű szervezet főtanácsadója.
Ugyanakkor hozzáteszik: majd az őszi félidős választásokon kiderül, hogy erre az alapra lehet-e építkezni, ez ugyanis attól is függ majd, hogy a republikánusoknak sikerül-e megőrizniük a többséget a szenátusban.
Brett Kavanaugh USA	2018-09-04
Brett Kavanaugh USA
Előző: Valószínűleg 2020-ig tisztségében marad a brit jegybankelnök
Következő: Az Amazon lett a világ második ezermilliárd dollárt érő cége
Oroszország Európa Latin-Amerika Nagy-Britannia Kína Szlovákia Ukrajna Amerika Equilor EU Szíria USA Magyarország Kelet-Ázsia Románia gazdaság iszlám Kárpát-medence Szerbia Németország

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


(2)15 A közjegyző a hagyatéki eljárás iratait cégbíróság, közigazgatási szerv vagy más hatóság részére a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kézbesíti, a megkeresett cégbíróság, közigazgatási szerv vagy más hatóság pedig a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton válaszol a megkeresésre. E rendelkezést az ingatlanügyi hatóság eljárásával kapcsolatosan nem kell alkalmazni.
(3)16 A hagyatéki eljárásban érdekelt a hagyatéki ügy megjelölésével elektronikus beadványában kérheti, hogy a részére szóló iratok a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kerüljenek kézbesítésre.
(4)17 Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt gazdálkodó szervezet vagy jogi képviselővel rendelkező személy vagy szervezet vesz részt, részére az iratokat a Pp.-ben meghatározottak szerinti elektronikus úton kell kézbesíteni.
ab)35 kiskorú,
(2)41 A leltár mellékletét képező papír alapú okiratokat a Pp.-ben meghatározottak szerinti elektronikus kézbesítésen felül postai úton kell továbbítani, ha az okirat végintézkedést tartalmaz vagy papír alapú bemutatása, megtekintése egyéb, az eljárás kimenetelét befolyásoló okból szükséges; kizárólag papír alapú megküldésre különösen akkor kerülhet sor, ha az eredetileg papír alapú iratok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan nehézséggel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás. A papír alapú megküldést a közjegyző hivatalból és az öröklésben érdekelt indítványára is elrendelheti.
b)44 kiskorú,
a)58 az öröklésben érdekelt méhmagzat, kiskorú, cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló, ismeretlen helyen levő vagy ügyeinek vitelében akadályozott személy öröklési érdeke veszélyeztetve van,
(3)60 Ha az öröklésben méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy látszik érdekeltnek, a jegyző a hagyatéki leltár felvétele során e személy törvényes képviselőjét, gyámját, ügygondnokát és a nevében eljáró eseti gyámot vagy eseti gondnokot, valamint az ismeretlen helyen tartózkodó vagy az ügyben más okból eljárni nem tudó, törvényes képviselővel vagy meghatalmazottal nem rendelkező személy részére kirendelt ügygondnokot, eseti gyámot vagy eseti gondnokot meghallgatja.
a)67 méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy és nincs törvényes képviselője vagy törvényes képviselője akár a törvény kizáró rendelkezése folytán, akár tényleges akadály miatt az ügyben nem járhat el, vagy
a)90 az öröklésben érdekeltnek nincs törvényes képviselője és méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy,
(2)91 Ha a közjegyző által ismert adatok arra utalnak, hogy az öröklésben érdekeltnek cselekvőképességét érintő gondnokság alá helyezése indokolt és annak elmaradása a hagyatéki eljárásban károsodását okozhatja, erről a közjegyző az illetékes ügyészt vagy az illetékes gyámhatóságot, az öröklésben érdekeltnek az érdekeltségére vonatkozó és a rendelkezésre álló más adatok közlése mellett, a gondnokság alá helyezési eljárás esetleges megindítása végett értesíti.
50. §93 A közjegyző ügygondnokot csak akkor rendelhet ki, ha az ügygondnok előreláthatólag felmerülő készkiadásának és várható díjának megelőlegezése megtörtént. Az ügygondnok előreláthatólag felmerülő készkiadásának és várható díjának előlegezéséről a közjegyző külön végzésben rendelkezik.
51. §94 Ügygondnokul a közjegyzőnek elsősorban ügyvédi irodát vagy egyéni ügyvédet kell kirendelnie. Sürgős esetben ügygondnokul az öröklésben érdekelt másik személy is kirendelhető, ha sem ő, sem az esetlegesen általa képviselt harmadik személy az érintettel nem ellentétesen érdekelt.
52. §95 Az ügygondnokra – ha törvény másként nem rendelkezik – a meghatalmazott jogállására vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügygondnok jogköre kiterjed a hagyatéki eljárással kapcsolatos minden nyilatkozatra és cselekményre, ideértve a hagyatéki vagyon átvételét is; készpénzt, értékpapírt és értéktárgyat azonban csak a gyámhatóság engedélyével vehet át. Az ügygondnok egyezséget nem köthet, jogokról nem mondhat le, jogokat (követeléseket) nem ismerhet el és kötelezettséget nem vállalhat, kivéve, ha ezáltal az általa képviselt felet nyilvánvaló károsodástól óvja meg.
53. §96 (1) A közjegyző a hagyaték tárgyalására az örökhagyó végintézkedésének hiányában megidézi
54. §97 Ha az örökhagyó szóbeli végrendeletet tett, a közjegyző a hagyatéki tárgyalásra a szóbeli végrendelet tanúit megidézheti, de ha előzetes nyilatkozatot nem tett, vagy az öröklésben érdekelt kéri, meg kell idéznie vallomásuk jegyzőkönyvbe foglalása végett. Ha a tanúk vallomása folytán újabb, olyan érdekeltek adatai válnak ismertté, akiknek a hagyatéki tárgyalásra történő idézése nem történt meg, a közjegyző a tárgyalást elhalasztja.
55. §98 (1) A közjegyző a szóbeli végrendeletet a tanúk előzetes írásbeli nyilatkozatainak, illetve tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt vallomásainak felolvasásával hirdeti ki.
(2)99 A közjegyző a szóbeli végrendelet tanúinak kihallgatásakor vagy a szóbeli végrendelet kihirdetésekor jelen nem levő – korábban ismert vagy a tanúk kihallgatásának következtében ismertté vált – örökösként érdekelteknek a tanúk előzetes nyilatkozatait, illetve a meghallgatásukról szóló tárgyalási jegyzőkönyvet megküldi. Ha ilyen érdekelt nem ismert, a közjegyző az örökhagyó szóbeli végrendeletét nyomban kihirdeti, ellenkező esetben a végrendelet kihirdetésére azt követően kerülhet sor, miután a végrendelet lényeges tartalma a tanúk meghallgatásakor jelen nem lévő érdekeltekkel is szabályszerűen közlésre került.
56. §100 (1) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt belföldön lakóhellyel, tartózkodási hellyel (e §-ban együtt: lakóhellyel) vagy székhellyel nem rendelkezik, és magyarországi lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottja nincs, őt a közjegyző az idézés kézbesítésével egyidejűleg felhívja kézbesítési megbízott megjelölésére.
57. §101 (1) Az idézés figyelmeztetést tartalmaz az alábbiakra is:
(2)102 Ha a közjegyző rendelkezésére álló adatok alapján az örökhagyó házastársa az őt törvényes örökösként megillető haszonélvezeti jog (a továbbiakban: özvegyi jog) megváltására igényt terjeszthet elő, a közjegyző az özvegyi jog jogosultját és a törvényes állagörökösöket az özvegyi jog megváltásának lehetőségéről az idézésben tájékoztatja.
57/A. §103 (1) A közjegyző a hagyatéki tárgyalásra idézett örökös írásbeli kérelmére az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 54. § (4a) bekezdése szerint jár el, és az adóhatóság tájékoztatásának tartalmáról tájékoztatja a tájékoztatást kérelmező örököst.
58. §104 (1) Ha a képviselővel nem rendelkező hagyatéki eljárásban érdekelt tartózkodási helye ismeretlen, vagy olyan államban van, amely a kézbesítéshez jogsegélyt nem nyújt, vagy ha a kézbesítés egyéb elháríthatatlan akadályba ütközik, illetőleg ha a kézbesítés megkísérlése már előre is eredménytelennek mutatkozik, a kézbesítést hirdetmény útján kell teljesíteni.
59. §105 (1) A közjegyző a hirdetményt elektronikus úton megküldi az országos kamarának, amely gondoskodik a hirdetmény elektronikus közzétételéről.
60. §106 (1) A hirdetmény útján kézbesítendő iratot 15 napra ki kell függeszteni az érdekelt utolsó belföldi lakóhelye, ennek hiányában bejegyzett tartózkodási helye, ennek hiányában a hagyatéki eljárásra illetékes közjegyző székhelye szerint illetékes polgármesteri hivatal hirdetőtáblájára is.
61. §107 Bármelyik hagyatéki eljárásban érdekelt kérelmére a hirdetményt közzé kell tenni a külön jogszabályban meghatározott kormányzati portálon vagy – ha annak költségeit előlegezi – más egyéb módon is (országos napilapban vagy más formában). Az ezzel felmerült költséget a kérelmező viseli.
62. §108 (1) A hirdetmény tartalmazza:
63. §109 (1) Ha az öröklésben érdekeltet természetes személyazonosító adatainak – részben vagy egészben való – ismeretlensége miatt nem lehet azonosítani, hirdetményi úton kell megidézni a tárgyalásra azzal a felhívással, hogy igényét a hirdetményi kézbesítéstől számított 30 napon belül a közjegyzőnél jelentse be.
64. §110 (1) Ha arra vonatkozó adat merül fel, hogy más törvényes örökös hiányában a Magyar Állam örököl, a közjegyző a hirdetményi kézbesítés szabályait megfelelően alkalmazva hirdetményt bocsát ki, amelyben felhív mindenkit, aki a hagyatékra öröklésben érdekeltként igényt tart, hogy azt számára a kézbesítéstől számított 30 napon belül írásban jelentse be.
65. §111 (1) Az ismeretlen hagyatéki tartozás jogosultját a közjegyző bármely, öröklésben érdekelt kérelmére a hirdetményi kézbesítés szabályait megfelelően alkalmazva hirdetmény útján hívja fel arra, hogy követelését a kézbesítéstől számított 30 napon belül a közjegyzőnél írásban jelentse be.
66. §112 (1) A hirdetményi kézbesítésről az országos kamara számítógépes nyilvántartást (e §-ban a továbbiakban: nyilvántartás) vezet, amelybe rögzíti az eljáró közjegyző nevét, az ügy számát, az utolsó belföldi lakóhelye (székhelye), ennek hiányában belföldi tartózkodási helye, ennek hiányában a hagyatéki eljárásra illetékes közjegyző székhelye megjelölésével a címzett nevét, akinek részére a kézbesítés hirdetmény útján történt, továbbá azt az okot, amelynek következtében a kézbesítés szükségessé vált, illetve a kézbesítés megtörténtére vonatkozó vélelem beálltának időpontját.
67. §113 (1) A tárgyalás megnyitása után a közjegyző megállapítja, hogy a megidézettek személyesen vagy képviselőik útján megjelentek-e. Ha valamelyik idézett a tárgyaláson nem jelent meg, meg kell állapítani, hogy a tárgyalásra e törvény szabályai szerinti idézése megtörtént-e. A szabályszerűen megidézett érdekelt távolmaradása a hagyatéki tárgyalás megtartását és a határozathozatalt nem akadályozza.
68. §114 (1) Ha a megjelentek számbavétele után a közjegyző megállapítja, hogy helye van a tárgyalás elhalasztásának, akkor elhalasztja a tárgyalást, valamint – amennyiben ez lehetséges – a folytatólagos tárgyalás időpontját kitűzi, feltéve, hogy az érdemi határozathozatalt befolyásoló
(2)115 A tárgyalás elhalasztása esetén, ha az öröklésben érdekeltek – az elhalasztást megelőzően vagy azt követően – egyezően kérik, a közjegyző tárgyaláson kívül, a rendelkezésre álló adatok alapján dönthet a hagyaték átadásáról, és e döntést kézbesítés útján közli.
69. §116 (1) A tárgyaláson a közjegyző először a hagyatéki leltárt ismerteti, szükség esetén azt kijavítja, kiegészíti vagy ennek érdekében intézkedik. A hagyatéki leltár tartalmával kapcsolatban a tárgyaláson megjelentek észrevételt tehetnek.
70. §117 (1) A tárgyaláson az elhangzott nyilatkozatok és a rendelkezésre álló iratok alapján a közjegyző megállapítja
71. §118 (1) A közjegyző a hagyatéki eljárást felfüggesztheti, ha
(2)119 A közjegyző a hagyatéki eljárást felfüggeszti, ha a hagyaték átadását befolyásoló kérdésben
(3)120 Ha az (1) bekezdésben és a (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott eljárás még nincs megindítva, de a rendelkezésre álló adatok és a megindításra jogosult nyilatkozata alapján rövid időn belül megindulása valószínűnek mutatkozik, a közjegyző az eljárás megindítására és annak igazolására az arra jogosultnak megfelelő határidőt tűz. Ha a határidő eredménytelenül telik le, az eljárás felfüggesztésének nincs helye. A (2) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a közjegyző a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerint szükséges feltételek fennállásáról szóló hatósági bizonyítvány kiadása céljából megkeresi a mezőgazdasági igazgatási szervet.
(6)121 Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény alapján a hatósági bizonyítvány kiadását megtagadja, a közjegyző a végrendelet ezzel ellentétes rendelkezését semmisnek tekinti; a hagyaték érintett része tekintetében a végrendeleti örökösre való átszállás nem állapítható meg, illetve a hagyaték érintett része a végrendeleti örökösnek ideiglenes hatállyal sem adható át.
72. §122 (1)123 A hagyatéki eljárás költsége:
73. §124 (1) A hagyatéki eljárás költségét – a közjegyzői díjazás kivételével – a hagyatéki eljárásban
74. §125 A költségek megelőlegezésére szolgáló pénzösszeget – a jegyző vagy a közjegyző felhívásának megfelelően – közjegyzői letétbe kell helyezni.
75. §126 A hagyatéki eljárás költségeinek megfizetésére megfelelő határidőt kell tűzni, mely az eljárást befejező végzés jogerőre emelkedésétől számított 15 napnál távolabbi nem lehet; a meg nem fizetett közjegyzői díjazás erejéig a hagyatékon a közjegyzőt törvényes zálogjog illeti meg.
76. §127 A hagyatéki eljárás költsége a végrehajtandó követelések kielégítésének sorrendje vonatkozásában a munkavállalói munkabérrel egy tekintet alá eső követelésnek minősül.
77. §128 Az eljárás során készült irat nem hiteles másolatáért a másolat kiadását kérőnek a külön jogszabályban meghatározott másolati díjat kell fizetnie a közjegyző részére, a jegyző eljárásában készült irat másolata esetén a települési önkormányzatnak.
78. §129 A közjegyző az előtte folyamatban levő hagyatéki eljárást végzéssel akkor is megszünteti, ha öröklési bizonyítvány kiadását nem kérték és
a)130 nem áll fenn, illetve megszűnik
79. §131 A hagyaték egy része is átadható ideiglenes, illetőleg teljes hatállyal, ha az átadásnak az előfeltételei a hagyatéknak erre a részére már fennállnak (rész-hagyatékátadó végzés).
80. §132 (1) Ha az öröklés feltételhez kötött, ezt – ha még nem következett be – a hagyaték átadásáról szóló végzésben fel kell tüntetni.
81. §133 (1) Ha vitás az örökösként érdekeltek között, hogy milyen ingó vagyontárgyak tartoznak a hagyatékhoz, a közjegyző a nem vitás ingó vagyontárgyakat a hagyaték átadására vonatkozó szabályok szerint azzal a figyelmeztetéssel adja át, hogy a vitás ingó vagyontárgyakra vonatkozó igény bírósági úton érvényesíthető.
b)134 a vagyontárgy tulajdonjogára igényt tartó személy a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig közokirattal igazolja, hogy javára a tulajdonjogot a nyilvántartásba bejegyezték.
(4)135 Ha a leltárba felvett vagyonra, vagyonrészre vagy vagyontárgyra az örökhagyó túlélő házastársa (volt házastársa) házastársi vagyonközösség jogcímén, vagy az örökhagyót túlélő élettársa (volt élettársa) az együttélés alatt keletkezett vagyonközösségből őt megillető részesedés jogcímén igényt tart és
82. §136 A hagyatékátadó végzésben a hagyatékot abban a részében teljes hatállyal kell átadni, amelyben a teljes hatályú átadás feltételei fennállnak, míg ideiglenes hatállyal kell átadni abban a részében, amelyben az ideiglenes hatályú átadás feltételei állnak fenn.
83. §137 (1) A közjegyző a hagyatékot teljes hatállyal adja át, ha a hagyaték átadásának nincs törvényes akadálya, és
(2)138 A közjegyző akkor is teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak másodlagos öröklési vita merült fel és e vitában az igény előterjesztője a teljes hatályú hagyatékátadáshoz hozzájárult, vagy az igénye összegének megfelelő pénzösszeget a többi örökösként érdekelt biztosítékként közjegyzői letétbe helyezte. A közjegyző a letétbe helyezett biztosíték összegét a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30. nap leteltét követően haladéktalanul a letevőnek fizeti ki, kivéve, ha az igény előterjesztője a 30. napig – az érkeztetett keresetlevél egy példányával – igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett. A közjegyzői letétbe helyezett biztosítékkal egy tekintet alá esik, ha az örökösként érdekelt beleegyezik, hogy a hagyatékba tartozó ingatlanra az igény összege erejéig jelzálogjogot jegyezzenek be, és a bejegyzés költségeit megelőlegezi. A közjegyző a költségeknek az örökösként érdekelt általi megelőlegezése után a jelzálog bejegyzése iránt megkeresi az ingatlanügyi hatóságot. Ha az örökösként érdekelt a törlés díját megelőlegezi, és az, aki a vitatott igényt a hagyatéki eljárásban előterjesztette a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30 napon belül – az érkeztetett keresetlevél egy példányával – nem igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett, a közjegyző a jelzálog törlése iránt megkeresi az ingatlanügyi hatóságot.
(5)139 A (2) bekezdésben meghatározott bírósági eljárást kezdeményező keresetlevélben – a jogszabályban meghatározottakon kívül – fel kell tüntetni a pénzösszeg letételének, illetve a jelzálogjog bejegyzésének tényét, és kérelmet kell előterjeszteni az azokról való döntés iránt. A bíróság jogerős ítéletét vagy a pert megszüntető vagy megszűnését megállapító végzését a közjegyzői letéttel kapcsolatos intézkedések megtétele céljából a közjegyzőnek, a jelzálogjoggal kapcsolatos intézkedések megtétele céljából az ingatlanügyi hatóságnak is megküldi; ugyanezen célból a keresetlevél idézés kibocsátása nélkül történő jogerős elutasításáról szóló végzést csak akkor küldi meg a közjegyzőnek, illetve az ingatlanügyi hatóságnak, ha a keresetlevél beadásához fűződő jogi hatályok fennmaradása nem következett be.
84. §140 A közjegyző özvegyi joggal terhelten és teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak e jog vagy annak terjedelme vitás.
85. §141 (1) Ha a hagyatékot teljes hatállyal átadni nem lehet, azt ideiglenes hatállyal kell átadni.
(2)142 A hagyatékot ideiglenes hatállyal megszerző a neki ideiglenesen átadott hagyatékot – kivéve a biztosítási intézkedés alapján más személy birtokába kerülő, illetve abban maradó vagyontárgyat – birtokában tarthatja, a birtokában nem lévő vagyontárgyakat birtokba veheti és azokat jóhiszemű birtokosként használhatja, de el nem idegenítheti és meg nem terhelheti a hagyaték teljes hatályú átadásáig vagy a hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válásának megállapításáig.
86. §143 (1) Az öröklési jogi vitával érintett hagyatékot – függetlenül attól, hogy kinek a birtokában van – ideiglenes hatállyal a szerződéses örökösnek, ha ilyen nincs, a végrendeleti örökösnek, írásbeli és szóbeli végrendelet esetén az írásbeli végrendeletben megnevezett örökösnek, végintézkedés hiányában pedig a törvényes örökösnek kell átadni.
87. §144 A hagyaték ideiglenes átadásának hatályára vonatkozó rendelkezésekre a feleket a végzésben figyelmeztetni kell.
88. §145 (1) Az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válik, ha
89. §146 Ha a hagyatéki perben döntést hozó bíróság jogerős határozata az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzéstől részben vagy egészben eltér, a közjegyző az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzést a bírósági határozattal érintett részében hatályon kívül helyezi és a bírósági határozatnak megfelelő teljes hatályú hagyatékátadó végzést hoz, egyidejűleg az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés bírósági határozattal nem érintett részére vonatkozóan megállapítja annak teljes hatályúvá válását. Ha a bíróság az ideiglenes hagyatékátadó végzéssel érintett valamennyi igényt elbírálja, a közjegyző – a teljes hatályú hagyatékátadó végzés meghozatala helyett – a hagyatéki eljárást befejező végzésében azt állapítja meg, hogy az igények vonatkozásában a bíróság határozata az irányadó.
90. §147 (1) A tárgyaláson hozott végzéseket a tárgyalás napján kell kihirdetni.
ab)148 ha az érdekeltek között méhmagzat, kiskorú, cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló vagy ismeretlen helyen tartózkodó személy van, akkor a gyámhatósággal;
91. §149 (1) A fellebbezéssel megtámadható végzés jogerőre emelkedését a közjegyző állapítja meg. A jogerőre emelkedésről az érdekelteket külön értesíteni nem kell, de az érdekelt kérelmére a végzés bemutatott kiadmányaira rá kell vezetni a jogerőre emelkedést tanúsító záradékot.
(2a)150 Ha a teljes hatályú hagyatékátadó végzés utóöröklési jogot tartalmaz, akkor a közjegyző a Végrendeletek Országos Nyilvántartásába bejegyzi az előörökös nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, valamint az utóöröklési jogot tartalmazó teljes hatályú hagyatékátadó végzés egyedi azonosításához szükséges adatokat.
(4)151 A teljes hatályú hagyatékátadó végzés, az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzés, valamint az eljárást megszüntető végzés jogerőre emelkedésének megállapítása után a végzés rendelkezéseinek megfelelően a közjegyző intézkedik a biztosítási intézkedés folytán hatósági, közjegyzői vagy bírósági letétben levő vagyontárgy kiutalása, valamint a hagyatéki eljárás során korábban elrendelt biztosítási intézkedéssel birtokba adott (birtokban hagyott) vagyontárgynak a jogosult részére való átadása és a zár alá vétel megszüntetése iránt.
92. §152 (1) A közjegyző a jogerős teljes hatályú hagyatékátadó végzést és a teljes hatályúvá vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzést az illetékkiszabás végett megküldi az illetékes állami adóhatóságnak.
93. §153 (1) Ha az öröklési jogi vita és a másodlagos öröklési vita rendezése érdekében a felek a bírósági eljárás megindításának igazolására nyitva álló határidő alatt – a per megindítása helyett – külön törvényben meghatározott közvetítői eljárás megindítását igazolják, a közjegyző – az általa jóváhagyandó egyezség megkötése céljából – a bírósági eljárás megindítására nyitva álló határidőt az eredeti határidő elteltétől számított 30 nappal meghosszabbítja.
94. §154 (1) A hagyatékot az osztályos egyezség alapján öröklés jogcímén kell átadni. Az ilyen egyezséget a közjegyző nem alakszerű végzéssel hagyja jóvá, hanem az egyezségnek megfelelő hagyatékátadó végzést hoz, vagy ha az osztályos egyezség jogszabályba ütközik, a hagyatékot az osztályos egyezségre tekintet nélkül adja át.
95. §155 (1) Ha az örökhagyó után végintézkedés nem maradt, a közjegyző a hagyatékot tárgyalás nélkül is átadhatja
Az özvegyi jog megváltása156
96. §157 (1) Az özvegyi jog megváltása iránti igénnyel kapcsolatos eljárás lefolytatására az a közjegyző illetékes, aki az örökhagyó hagyatéki eljárásának lefolytatására illetékes. Ha az özvegyi jog megváltása iránti igényt a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig előterjesztik, az igényt a közjegyző a hagyatéki eljárásban bírálja el és a hagyatékot annak megfelelően adja át.
97. §158 (1) Ha az özvegyi jog megváltása iránt a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig igényt terjesztenek elő, arról a közjegyző dönt és a hagyatékot ennek megfelelően adja át; a 96. § (2) bekezdésében foglalt esetben a közjegyző a felek között létrejött egyezség jóváhagyásáról a 12. § szerint határoz.
Eljárás végrendeleti végrehajtó megnevezése esetén159
98. §160 (1) A jegyző vagy a közjegyző amint arról tudomást szerez, hogy az örökhagyó végrendeleti végrehajtót nevezett meg, haladéktalanul értesíti őt, és a végrendelet rá vonatkozó tartalmát vele közli.
99. §161 (1) A végrendeleti végrehajtó jogaira és kötelezettségeire a végintézkedés az irányadó; feladatát az örökhagyó utasításai és rendes gazdálkodás szabályai szerinti köteles ellátni. Különböző feladatokra más-más végrendeleti végrehajtó is megnevezhető. A jogszabályok betartása alól az örökhagyó jogszabályba ütköző utasítása nem mentesíti, de ha az örökhagyó célja jogszerű magatartással elérhető, a jogellenes utasítás teljesítése helyett a végrendeleti végrehajtó ez utóbbit köteles megtenni.
100. §162 (1) A végrendeleti végrehajtóra a törvényben foglalt eltérésekkel a megbízottra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
101. §163 (1) A végrendeleti végrehajtó megbízatása megszűnik:
Hagyatéki eljárás utóörökös-nevezés esetén164
101/A. §165 (1) Az örökhagyó hagyatéki eljárását e törvény szabályai szerint kell lefolytatni akkor is, ha hagyatékában olyan vagyontárgy van, amelynek ő előörököse volt. Az ilyen vagyontárgyat az előörökös hagyatéki eljárásában az utóörököst nevező örökhagyó hagyatékaként kell átadni.
102. §166 (1) Annak a kérelmére, aki valószínűsíti, hogy jogainak érvényesítéséhez vagy megóvásához az örökhagyó utáni öröklési rend igazolása szükséges, a közjegyző a hagyatékban vagy annak egy részében érvényesülő öröklési rendet (az örökös személyét, a hagyatékban való részesülése jogcímét és a hagyatékban való részesülése arányát) külön végzésbe foglalt öröklési bizonyítvánnyal állapítja meg.
(5)167 A (2) bekezdés b) pontja alapján kiállított öröklési bizonyítványhoz a közjegyző annyiban van kötve, hogy attól eltérő határozatot osztályos egyezség alapján nem hozhat, valamint a hagyatékon (a hagyatéknak azon a részén, amelyre az öröklési bizonyítvány kiállítása vonatkozik) az özvegyi jog megváltásának is csak pénzben lehet helye.
102/A. §168 (1) Ha az öröklési bizonyítvány kiállítása után hagyaték átadására kerül sor, a közjegyző teljes hatályú hagyatékátadó végzésének, az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzésének, valamint az ideiglenes hagyatékátadó végzéssel érintett valamennyi igénynek a bíróság általi elbírálása folytán – a teljes hatályú hagyatékátadó végzés meghozatala helyett – hozott a hagyatéki eljárást befejező végzésének jogerőre emelkedésével az öröklési bizonyítvány hatályát veszti; erre – ha a közjegyzőnek az öröklési bizonyítványról tudomása van – a végzésben utalni kell.
103. §169 (1) Ha a hagyatéki eljárás (jelen §-ban a továbbiakban: alaphagyatéki eljárás) befejezése után kerül elő a hagyatékhoz tartozó valamilyen vagyontárgy, póthagyatéki eljárásnak van helye. A póthagyatéki eljárásra a hagyatéki eljárás szabályait kell megfelelően alkalmazni.
104. §170 (1) Nemzetközi vonatkozású ügyekben törvény vagy nemzetközi szerződés alapján kell eldönteni, hogy van-e a közjegyzőnek joghatósága az eljárás lefolytatására, és az eljárásban mely állam anyagi joga alkalmazandó.
(2)171 Ha arra vonatkozó adat merül fel, hogy az örökhagyó az esetleges külföldi állampolgársága mellett halálakor magyar állampolgársággal is rendelkezett, ennek tisztázása érdekében adatszolgáltatás céljából a hagyatéki eljárásra illetékes jegyző vagy közjegyző megkeresi az állampolgársági ügyekben eljáró szervet.
105. §172 (1) A hagyatéki eljárást érdemben befejező jogerős végzés (ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés, teljes hatályú hagyatékátadó végzés, teljes hatályúvá vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés és az öröklési bizonyítvány) ellen – a teljes hatályúvá nem vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés kivételével – a hagyatéki eljárás megismétlése iránti kérelmet lehet előterjeszteni, ha az öröklésben érdekelt olyan tényre hivatkozik, amelyet a hagyatéki eljárásban nem bíráltak el, feltéve, hogy az – elbírálás esetén – az öröklés rendjének vagy az öröklés jogcímének, továbbá ezekhez kapcsolódóan a hagyatékban való részesedés arányának megváltoztatását eredményezhette volna.
106. §173 A hagyatéki eljárás megismétlése iránti kérelmet a gyámhatóság is előterjesztheti az arra nyitva álló határidőben, ha az öröklésben érdekelt
a)174 méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy,
107. §175 (1) A hagyatéki eljárás és az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárás megismétlése iránti kérelemben meg kell jelölni azt a hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést, amely ellen a kérelem irányul, az annak megváltoztatására okot adó tényt, valamint annak bizonyítékait.
108. §176 (1) A megismételt hagyatéki eljárás eredménye alapján a közjegyző új végzése a korábbi hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést hatályában fenntartja, vagy (részben vagy egészben) hatályon kívül helyezi, és a korábbi végzéstől eltérő hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést hoz.
109. §177 (1) A közjegyző hagyatéki eljárást érdemben befejező (ideértve az öröklési bizonyítvány kiállítása iránti kérelem tárgyában hozott végzést is), valamint az eljárási költséget megállapító és annak viselésére kötelező, továbbá pénzbírságot kiszabó végzése ellen fellebbezésnek van helye.
110. §178 (1) A közjegyző hagyatéki eljárás során hozott egyéb végzései ellen – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – fellebbezésnek nincs helye.
(2)179 Fellebbezésnek van helye a hagyatéki eljárás során
111. §180 (1) Fellebbezéssel élhet az öröklésben érdekelt, és a rendelkezés reá vonatkozó része ellen az, akire a végzés rendelkezést tartalmaz.
a)181 méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy,
112. §182 A fellebbezési jogról előzetesen lemondani nem lehet. A végzés közlése után sem mondhat le képviseltje nevében a fellebbezési jogról a természetes személy törvényes képviselője, valamint a gyám, az eseti gyám, az eseti és az ügygondnok.
113. §183 (1)184 A közjegyző végzése a jogorvoslat szempontjából a járásbíróság által hozott végzéssel azonos hatályú.
(2)185 A közjegyző végzése elleni fellebbezést a végzést hozó közjegyzőnél kell előterjeszteni és a törvényszékhez kell címezni.
(3)186 A hagyaték átadása tárgyában hozott végzés ellen nincs helye felülvizsgálatnak.
114. §187 Hagyatéki pert az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül kell megindítani. A per megindítását legkésőbb a határidő elteltét követő 8. napig a perre illetékes bíróság által érkeztetett keresetlevél bemutatásával vagy más, hitelt érdemlő módon a közjegyzőnél igazolni kell. A pert azzal szemben kell megindítani, akinek a hagyatékból való részesülése az öröklési jogi vagy másodlagos öröklési vita tárgya. Kizárólag fizetési meghagyással érvényesíthető követelés esetén a hagyatéki per megindítására a fizetési meghagyásos eljárás megindítására vonatkozó szabályok megfelelően alkalmazandóak.
115. §188 (1) A hagyaték leltározása során a nem a közjegyző által hozott végzésekkel szembeni jogorvoslatra a közjegyző végzése elleni jogorvoslat szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
116. §189 (1) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából az örökhagyó alábbi személyes adatait kezelheti:
e)190 a törvényes képviselő a), b) és c) pontjában meghatározott adatai, ha az öröklésben érdekelt méhmagzat, kiskorú, cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló, ismeretlen helyen levő, vagy ügyeinek vitelében akadályozott személy.
117. §191 (1) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából a hagyatéki eljárásban közreműködő alábbi személyes adatait kezelheti:
118. §192 (1)193 A jegyző és a közjegyző az örökhagyó e törvény szerint kezelhető adatainak megállapítása és az ezekről rendelkezésére álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, valamint az anyakönyvből.
(3)194 A jegyző és a közjegyző az örökhagyó vagyonának megállapítása és a rendelkezésre álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszerből közvetlenül, az egyedi azonosító jellel ellátott (lajstromozott) vagyontárgyak nyilvántartásából és a zálogjogi, valamint a hitelbiztosítéki nyilvántartásból.
(4)195 A jegyző és a közjegyző az ismert vagy ismeretlen öröklésben érdekelt e törvény szerint kezelhető adatainak megállapítása és az ezekről rendelkezésére álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, valamint az anyakönyvből.
119. §196 Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
b) a hagyatéki leltár nyomtatványának adattartalmát és a nyomtatvány közzétételének módját,197
c) a hagyatéki eljárás során közjegyzői letétbe vehető vagyontárgyakat és a letétkezelés szabályait,198
d) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban elrendelt biztosítási intézkedés foganatosításával kapcsolatban felszámítható készkiadásokat, munkadíjakat, valamint költségeket, továbbá ezek megelőlegezésének és megfizetésének módját,199
e)200 az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban kirendelt zár-, ügygondnok, eseti gyám és eseti gondnok díját, felszámítható költségeit, valamint ezek megfizetésének módját,201
f) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárás iratainak nem hiteles másolatáért járó díj mértékét és megfizetésének módját,202
g) a hagyatéki eljárásban kibocsátott hirdetmények elektronikus nyilvántartásából történő felvilágosításadás részletes szabályait és az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hirdetményi nyilvántartásba való rögzítés és közzététel költségtérítésének összegét, valamint megfizetésének módját.203
(3)204 Az 1–10. §, a 11. § (1)–(3) és (5) bekezdései, a 12–119. § és a 121. § 2011. január 1-jén lépnek hatályba.
(5)205 A 11. § (4) bekezdése és a 23. § (2) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
121. §206 E törvény rendelkezéseit a 2010. december 31. után indult hagyatéki eljárásokban kell alkalmazni.
122–125. §207
15 A 11. § (2) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 76. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 11. § (3) bekezdését a 2012: LXXXV. törvény 36. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXVII. törvény 76. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 11. § (4) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 141. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
35 A 20. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2014: LXXIII. törvény 7. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
41 A 23. § (2) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 141. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 24. § (1) bekezdés b) pontja a 2014: LXXIII. törvény 7. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
58 A 29. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CXV. törvény 10. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 122. § (25) bekezdés c) pontja, a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 30. § (3) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 122. § (4) bekezdésével megállapított, a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 33. § a) pontja a 2010: CXV. törvény 13. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 122. § (25) bekezdés b) pontja, a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 49. § (1) bekezdés a) pontja a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 49. § (2) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 49. § (3) bekezdését a 2013: CCLII. törvény 122. § (26) bekezdése hatályon kívül helyezte.
93 Az 50. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
94 Az 51. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
95 Az 52. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
96 Az 53. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
97 Az 54. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
98 Az 55. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
99 Az 55. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 122. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
100 Az 56. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
101 Az 57. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
102 Az 57. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 122. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
103 Az 57/A. §-t a 2013: CC. törvény 261. §-a iktatta be.
104 Az 58. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
105 Az 59. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
106 A 60. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
107 A 61. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba, szövege a 2011: CLXXIV. törvény 74. §-a szerint módosított szöveg.
108 A 62. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
109 A 63. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
110 A 64. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
111 A 65. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
112 A 66. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
113 A 67. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
114 A 68. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
115 A 68. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
116 A 69. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
117 A 70. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
118 A 71. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
119 A 71. § (2) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 141. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 71. § (3) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 141. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
121 A 71. § (6) bekezdését a 2013: CCXII. törvény 141. § (4) bekezdése iktatta be.
122 A 72. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
123 A 72. § (1) bekezdése a 2010: CXV. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
124 A 73. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
125 A 74. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
126 A 75. § a 2013: CCLII. törvény 122. § (25) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 76. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
128 A 77. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
129 A 78. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
130 A 78. § a) pontja a 2013: CCLII. törvény 122. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
131 A 79. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
132 A 80. § a 2013: CCLII. törvény 122. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
133 A 81. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
134 A 81. § (3) bekezdés b) pontja a 2010: CXV. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
135 A 81. § (4) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 122. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
136 A 82. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
137 A 83. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
138 A 83. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
139 A 83. § (5) bekezdése a 2010: CXV. törvény 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
140 A 84. § a 2010: CXV. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. A 84. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
141 A 85. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
142 A 85. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
143 A 86. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
144 A 87. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
145 A 88. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
146 A 89. § a 2013: CCLII. törvény 122. § (15) bekezdésével megállapított szöveg.
147 A 90. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
148 A 90. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2013: CCLII. törvény 122. § (16) bekezdésével megállapított, a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
149 A 91. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
150 A 91. § (2a) bekezdését a 2013: CCLII. törvény 122. § (17) bekezdése iktatta be.
151 A 91. § (4) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 122. § (18) bekezdésével megállapított szöveg.
152 A 92. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
153 A 93. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
154 A 94. § a 2010: CXV. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. A 94. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
155 A 95. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
156 A 96. §-t megelőző alcím a 2010: CXV. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
157 A 96. § a 2013: CCLII. törvény 122. § (19) bekezdésével megállapított szöveg.
158 A 97. § a 2013: CCLII. törvény 122. § (19) bekezdésével megállapított szöveg.
159 A 98. §-t megelőző alcímet a 2010: CXV. törvény 32. §-a iktatta be.
160 A 98. § a 2010: CXV. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. A 98. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
161 A 99. § a 2010: CXV. törvény 34. §-ával megállapított szöveg. A 99. §-t megelőző alcímet a 2010: CXV. törvény 47. §-a hatályon kívül helyezte. A 99. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
162 A 100. § a 2010: CXV. törvény 35. §-ával megállapított szöveg. A 100. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
163 A 101. § a 2010: CXV. törvény 36. §-ával megállapított szöveg. A 101. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
164 A 101/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CCLII. törvény 122. § (20) bekezdése iktatta be.
165 A 101/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 122. § (20) bekezdése iktatta be.
166 A 102. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
167 A 102. § (5) bekezdése a 2010: CXV. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
168 A 102/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 122. § (21) bekezdése iktatta be.
169 A 103. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
170 A 104. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
171 A 104. § (2) bekezdése a 2012: CCVII. törvény 108. §-a szerint módosított szöveg.
172 A 105. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
173 A 106. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
174 A 106. § a) pontja a 2010: CXV. törvény 38. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 122. § (25) bekezdés b) pontja, a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
175 A 107. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
176 A 108. § a 2010: CXV. törvény 39. §-ával megállapított szöveg. A 108. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
177 A 109. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
178 A 110. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
179 A 110. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 40. §-ával megállapított szöveg.
180 A 111. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
181 A 111. § (2) bekezdés a) pontja a 2010: CXV. törvény 41. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 122. § (25) bekezdés b) pontja, a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
182 A 112. § a 2013: CCLII. törvény 122. § (22) bekezdésével megállapított szöveg.
183 A 113. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
184 A 113. § (1) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 64. §-a szerint módosított szöveg.
185 A 113. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 357. §-a szerint módosított szöveg.
186 A 113. § (3) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 78. §-a iktatta be.
187 A 114. § a 2013: CCLII. törvény 122. § (23) bekezdésével megállapított szöveg.
188 A 115. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
189 A 116. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
190 A 116. § (2) bekezdés e) pontja a 2010: CXV. törvény 42. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 122. § (25) bekezdés c) pontja, a 2014: LXXIII. törvény 7. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
191 A 117. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
192 A 118. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
193 A 118. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 106. §-a szerint módosított szöveg.
194 A 118. § (3) bekezdése a 2013: CCXXI. törvény 39. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 34. §-át.
195 A 118. § (4) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 106. §-a szerint módosított szöveg.
196 A 119. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
198 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
200 A 119. § e) pontja a 2013: CCLII. törvény 122. § (24) bekezdésével megállapított szöveg.
202 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
203 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
204 A 120. § (3) bekezdése a 2010: CXV. törvény 44. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
205 A 120. § (5) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 141. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
206 A 121. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
207 A 122–125. §-t a 120. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.