text:
Akérdés megválaszolásakor néhány adottságot figyelembe - PDF
Akérdés megválaszolásakor néhány adottságot figyelembe
Download "Akérdés megválaszolásakor néhány adottságot figyelembe"
1 A HATÁROZATOKBAN KIFEJEZÉST KAP A MAGYAR GAZDASÁG TEHERBÍRÓ KÉPESSÉGÉNEK SZÁMÍTÁSBA VÉTELE H A R M A T H Y A T T I L A A L K O T M Á N Y B Í R Ó V A L H A L M A I G Á B O R É S T O R D A I C S A B A B E S Z É L G E T Hogyan ítéli meg az Alkotmánybíróság gyakorlatának szakmai visszhangját? Mi lehet az oka annak, hogy nem alakultak ki azok a szakmai fórumok, ahol az alkotmánybírák és a jogtudomány képviselôi érdemi szakmai diskurzust alakíthatnának ki? Kívülrôl úgy tûnik, mintha az Alkotmánybíróság nehezen ereszkedne le az elefántcsonttoronyból, hogy meghallja a szakma érveit. A jogtudomány próbálkozásaira, mint például Sajó András kritikájára a Bokros-csomagos határozatok kapcsán, inkább bezárkózás, sértôdés volt a reakció. Egyáltalán milyen párbeszéd fér bele a szükséges függetlenség kereteibe? Akérdés megválaszolásakor néhány adottságot figyelembe kell venni. A szerepet játszó egyik tényezô az, hogy az Alkotmánybíróság 1990 óta mûködik. Tizenöt év egy intézmény történetében nagyon rövid idô. Különösen így van ez abban az esetben, ha a kérdéses intézménynek nem volt elôdje. Ilyen körülmények között minden tekintetben az alapokat kellett építeni, beleértve az olyan technikai kérdéseket, mint az iratkezelés. Az átalakulás folyamatában lévô rendszer keretei között kellett alapvetô elvi kérdésekben állást foglalni olyan alkotmány alapján, amelyet alkotói sem tekintettek véglegesnek. Nem lehet csodálkozni azon, hogy ilyen körülmények között az intézmény elsôsorban a saját problémáival volt elfoglalva és nem sok energiája maradt a külsô kapcsolatokra. A mûködés elsô évei után a feladatok lassan változtak, de a munka alapozó jellege megmaradt, mert lényeges új kérdések jelentkeztek. Ezek közül Magyarországnak az Európai Unióhoz való csatlakozását említem csak meg. Az Európai Unió tagállamainak alkotmánybíróságai évek óta konferenciák sorozatán elemzik, vitatják a tevékenységüket érintô, az unióval kapcsolatban felmerülô kérdéseket. Az Alkotmánybíróság létrehozása óta eltelt rövid idôszaknak azonban van egy másik vonatkozása is. Nemcsak azt kell figyelembe venni, hogy az alkotmánybírák mivel vannak elfoglalva és mennyire törekednek a külsô kapcsolatok építésére, hanem azzal is számolni kell, milyen módon foglalkozik a szakmai közvélemény az Alkotmánybíróság mûködésével. Ebben a viszonylatban is lényeges szerepe van a mûködés rövid idôtartamának. A szakma túlnyomó része mindennapos munkájában ritkán találkozik az Alkotmánybírósággal olyan módon, hogy közvetlen kapcsolatba kerülne azzal. A sokszor nagyon igényesen elkészített beadványok mellett gyakran észlelni lehet az Alkotmánybíróság mûködésének alapkérdései tekintetében fennálló tájékozatlanságot is. Lényeges szerepe van annak is, hogy a szakmai közvéleménynek hozzá kell szoknia az alkotmány megváltozott jelentôségéhez, ahhoz, hogy az alkotmány nem politikai deklarációk gyûjteménye, hanem olyan jogszabály, amely mindenkinek a jogviszonyait alapvetôen meghatározza. Úgy tûnik, hogy a jogászi szakmának ma még csak egy nagyon szûk rétege foglalkozik komolyan alkotmányjogi kérdésekkel és az Alkotmánybíróság tevékenységével. Úgy gondolom, arról sem szabad elfeledkezni, milyen a közfelfogás, hogyan értékelik a szakmai vitákat. A rendszerváltást megelôzô évtizedek alatt a folyóiratokban, egyéb publikációkban szakmai vita nagyon kevéssé alakult ki. Ha bírálatok elhangzottak, azt jelentôs részben politikai támadásnak tekintették. A bírálatoknak ez az értékelése nem tûnt el a rendszerváltozás óta. A szakmai közélet alakulásának elemzése nem feladata ennek a beszélgetésnek, de annyi megjegyezhetô, hogy számos tényezô hatására, sajnálatos módon a szakmai kapcsolatok nagyon meglazultak, gyakran politikai értékelés befolyásolja a szakmai megnyilvánulásokat is. Az Alkotmánybíróság határozatainak nagyon szûk körét illetôen és ritkán érkeznek szakmai észrevételek. Akkor, amikor az Alkotmánybíróság tevékenysége minden jogágra kiterjed, a jog egészét átfogja, elgondolkodtató, hogy milyen körre korlátozódnak az észrevételek. Számos olyan alapvetô kérdés, mint a közjogi érvénytelenség, említésre sem kerül. A kérdés megítéléséhez azt is figyelembe kell venni, hogy az Alkotmánybíróság tagjai nem bocsát- F U N D A M E N T U M / S Z Á M I N T E R J Ú / 6 7
2 koznak a meghozott határozatok vitatásába. A határozat indokolását igyekeznek meggyôzôen kidolgozni. Ha azonban az egyes bírák tovább igyekeznének magyarázni a határozatot viták során, akkor már olyan érveket hoznának fel, amelyek nem a többi bírákkal egyeztetett álláspontot fejeznék ki. A szakmai közvélemény sem tudja, hogy a bonyolultabb kérdésekben hozott határozatot gyakran hét-nyolc tervezet sok órán keresztül folytatott vitája elôzi meg. Az elvi tételek tekintetében fennálló nézeteltérések nem mindig tükrözôdnek a különvéleményekben, párhuzamos indokolásokban sem, és a nehezen kialakított többségi álláspontoktól való eltérés veszélyével járna a bírák által utólag adott egyéni értelmezés. A feltett kérdés azonban engem régen foglalkoztat, hadd tegyek még egy megjegyzést. Nem voltam tagja az Alkotmánybíróságnak a létrehozatalát követô elsô kilenc év alatt. Ennek ellenére mûködését, határozatait, legalábbis a magam területe, a polgári jog vonatkozásában, igyekeztem figyelemmel kísérni. Nagyra értékeltem az Alkotmánybíróság által elért eredményeket. Ez nem jelentette azt, hogy több esetben ne lett volna más a véleményem, mint ami a határozatokban megjelent. Ebben az idôszakban azonban különbözô tisztségeket viseltem: az ELTE Állam- és Jogtudományi Karának dékánja, majd a Magyar Tudományos Akadémia fôtitkár-helyettese, késôbb alelnöke voltam. Tapasztalatból tudom, hogy hiába próbálja az ember a kizárólag egyéni, kutatói álláspontját kifejteni, a nyilatkozat értelmezésénél sokan nem függetlenítik az egyéni véleményt a tisztségtôl. Nem akartam ártani a mindenképpen támogatást érdemlô Alkotmánybíróság tekintélyének vitatkozó vélemények megjelentetésével. Ezért inkább szûk körben, például tanszéki beszélgetés során mondtam el véleményemet, ahol senkiben nem merülhetett fel a támadás gondolata. Nem is feltétlenül konkrét ügyek magyarázatára gondolunk, hanem olyan vitákra, amilyet például az amerikai Legfelsô Bíróság két bírája, Antonin Scalia és Stephen Breyer folytatott az amerikai alkotmányjogászok egyesületében a külföldi jog szerepérôl az alkotmányos esetek eldöntésében, azt követôen, hogy a bíróság egy harmadik tagja, Ruth Bader Ginsburg nagy hatású nyilvános elôadást tartott a témában. A beszélgetést nemrégiben az International Journal of Constitutional Law szerkesztett formában közölte. Én is úgy gondolom, hogy számos kérdésben, megfelelô fórumon, hasznos volna beszélgetni a felmerülô kérdésekrôl. A vélemények kölcsönös megismerésére nem a folyóiratokban vagy nagyobb létszámú rendezvényeken lefolytatandó vitát tartom a legcélszerûbbnek. Kár, hogy tudomásom szerint nem alakult ki eddig ilyen gyakorlat. Azonban nemcsak az Alkotmánybírósággal nincs rendszeres kapcsolatuk a jog elméleti kérdéseivel foglalkozóknak, hanem a bíróságokkal sincs. A Legfelsôbb Bírósággal megszûnt a rendszeres véleménycserének az a formája is, amely korábban fennállt azáltal, hogy elméleti szakemberek részt vettek a Legfelsôbb Bíróság kollégiumi tanácskozásain. Én sok éven keresztül vettem részt a Legfelsôbb Bíróság polgári kollégiumának és gazdasági kollégiumának az állásfoglalásokat, elvi döntéseket elôkészítô vitáiban, sôt régebben a Fôvárosi Bíróság egyes kollégiumi ülésein is. Sajnálom, hogy a rendszerváltozás után az ilyen együttmûködés nem fejlôdött, hanem megszakadt. Mindezt azért jegyeztem meg, mert szeretném, ha nemcsak az Alkotmánybíróság viszonylatában, hanem a jogalkalmazás egésze tekintetében erôsödnének a szakmai kapcsolatok, az adott viszonyoknak megfelelô formákban sor kerülne a bennünket közösen foglalkoztató, lényeges elvi kérdések megvitatására. Hogyan látja az alkotmánybíráskodás szerepét a gazdasági alkotmányosság kérdései körében tizenöt évvel a rendszerváltás után? Egyes külföldi szerzôk, például Cass R. Sunstein, arra figyelmeztetnek, hogy nagyon fontos az egyidejû átalakulás a piacgazdaság, a demokrácia és a jogállamiság területén. Ô és Bruce Ackerman is arra hívta fel a figyelmet, hogy az átalakulásra nem korlátlan ideig áll nyitva az idôablak. Hogyan értékeli, a magyar rendszerváltásnak mennyire sikerült megvalósítania ezeket az átalakulásokat, mindenekelôtt a piacgazdaságra való átmenetet? Az átfogó témakörrôl nagy tanulmányokat kellene válaszként megírni. A beszélgetés keretei között csak egyes kérdéseket említek meg. Ackermannak az alkotmányozási idôpontról szóló elgondolását sokan vitatják. Nemrégen jelent meg az International Journal of Constitutional Law címû folyóirat különszáma, amelyben különbözô szerzôk az európai alkotmány megalkotásának problémáival foglalkoznak. A szerzôk közül többen kitérnek Ackerman elképzelésére. Amerikai elméleti szakemberek is vitatják ezt a tételt. Tushnet például arra mutat rá, hogy Ackerman az amerikai történelembôl indult ki, és álláspontja más országok sajátosságait nem veszi figyelembe. Calabresi a Harvard Law Review-ban több mint tíz évvel ezelôtt megjelent érdekes tanulmányában még az amerikai vi- 6 8 / I N T E R J Ú F U N D A M E N T U M / S Z Á M
3 szonyok között is csak korlátozottan alkalmazhatónak látja Ackerman véleményét, azért, mert az az alkotmánymódosításokra nincs tekintettel, holott ezeknek is nagy a jelentôségük és az alkotmányozás sajátos esetét jelentik. A német alkotmányjog egyik tekintélyes képviselôje, Grimm, az európai országok alkotmánytörténetének példáit felsorolva vonja kétségbe Ackerman álláspontjának általános elfogadhatóságát. Grimm egyébként megemlíti ezzel kapcsolatban azt az alkotmányjogi és európai jogi irodalomban az utóbbi idôben ismételten megjelenô igényt, hogy fejleszteni kell a közjogi jogösszehasonlítást; a közjog területén ugyanis kevesebb figyelmet fordítottak az összehasonlításra, mint a polgári jogban. Úgy tûnik, hogy az alkotmányozás feltételeinek az egyes országok sajátosságainak, a közös vonásoknak az elemzésén is alapuló vizsgálatára valóban szükség volna az állásfoglaláshoz. A feltett kérdésre adandó válasz nem foglalható össze annyival, hogy a rendszerváltozás idôszakában rövid ideig lehetett volna új alkotmányt kidolgozni, és mivel ez a rövid idô lezárult, az új alkotmány megalkotása vagy átfogó, elvi alapú módosítása nem lehet napirenden. Bár a jelenlegi idôszakban ilyen feladat elvégzésére a szükséges feltételek hiányoznak, a kérdés vizsgálatát nem csak az Európai Unió alkotmányával összefüggésben nem lehet tárgytalannak tekinteni. Anélkül, hogy védelmünkbe vennénk Ackerman tézisét, a Fundamentumnak 2003-ban adott interjújában leginkább amiatt bírálta a magyarországi alkotmánybírósági alkotmányozást, hogy annak eredményei jóval sérülékenyebbek, mint a hagyományos alkotmányozáséi, és úgy tûnik, ezt a félelmet a Sólyombíróság utáni idôszak némileg igazolta is. Tudomásom szerint Ackerman az egyik legtekintélyesebb alkotmányjogász az USA-ban, a véleményét tehát alaposan vizsgálni kell. A kifejtett álláspontnál egyelôre engem csak az összehasonlító jog területén szerzett tapasztalat gondolkodtat el. Ez a tapasztalat ugyanis maximális óvatosságra neveli az embert a saját jogának a megítélésénél is, de még inkább egy másik ország jogfejlôdésének jellemzésekor. Ha az ember nem ismeri a kérdéses ország nyelvét, történelmét, adottságait, nem tudja elemezni a jelenségek sokaságából kirajzolódó tendenciát, hanem csak egyes tüneteket észlel, akkor kérdéses, hogy benyomásai megalapozottak-e. Engem hosszabb idô óta érdekel a jog fejlôdésében hosszú távon, közép- és rövid távú idôsíkon kialakuló változások kérdése, és ebben erôsen befolyásolt a Nobel-díjas gazdaságtörténész, Kuznets több mûve. Ugyanígy a rendszer egészében, a múlt által jelentôsen befolyásolt intézményrendszerrel való összefüggésben történô elemzés szükségességét emelte ki a szintén Nobel-díjas North a néhány évvel ezelôtt a rendszerváltás tapasztalatairól szóló cikksorozathoz írt bevezetôjében a Journal of Institutional and Theoretical Economics címû folyóiratban. Az én munkáim inkább ezt az irányt próbálják követni. A kérdés másik részére, az alkotmánybíráskodás feladatára áttérve, itt is elmondható, hogy hosszabb elemzést igényel a téma. Az Alkotmánybíróság tevékenységében az elmúlt tizenöt év alatt eltérô feladatok álltak elôtérben. Az elsô idôszakban a demokratikus átalakulásban való közremûködés, gazdasági téren az új gazdasági rendszerre való áttérés elôsegítése jelentkezett elsôdlegesen az elbírálásra váró ügyekben. Fontos volt az Alkotmánybíróság szerepe a privatizációval kapcsolatos ügyekben is. Annak ellenére, hogy viszonylag hosszabb idô telt el a rendszerváltozás óta, gazdasági területen, ha nem is sûrûn, de még mindig felmerülnek az átalakulás kérdései (például a földtulajdonnal kapcsolatban). Jelenleg is van több olyan, alkotmányjogi vonalon jelentkezô kérdés, amely, ha nem is kizárólagosan a gazdasági rendszer átalakulásának problémája, azzal összefüggésben áll. Az egyik ilyen nagy téma a privatizáció, az állam szerepe. Valóban, nagy kérdés, vajon alkotmányosan értékelhetô-e a magántulajdon és a köztulajdon aktuális aránya Magyarországon. Húzható-e olyan határ, amelyen túl a privatizáció mértéke vagy bizonyos tulajdoni tárgyak magánosítása ellentétes az alaptörvénnyel, illetve alkotmányosan kifogásolható lenne-e a köztulajdon egy bizonyos mértéken túl? Itt most nem arra utalok, hogy alkotmányossági kérdés is lehet, milyen körben maradjon meg az állami tulajdon. Ehelyett arra a Magyarországon még kevésbé vizsgált problémára célzok, hogy különbözô állami tevékenységeknek magántevékenységgé válása milyen következményekkel jár. Több európai országban, így különösen Angliában, közjogászok már évtizedek óta tárgyalják azokat a következményeket, amelyek annak eredményeként jelentkeznek, hogy a korábban közjogi szabályozás alá esô tevékenységek a piac által vezérelt vállalkozások körébe tolódnak át. Ezzel a változással ugyanis az állampolgárok jogait védô garanciális közjogi szabályok alkalmazása tárgytalanná vagy kérdésessé válik. Ilyen kérdésekkel is foglalkozik például Terence Daintith. F U N D A M E N T U M / S Z Á M I N T E R J Ú / 6 9
4 És a szervezeti pluralizmusnak a közigazgatásban megnyilvánuló ugyanezen problémájával foglalkozott a Fundamentum hasábjain Alasdair Roberts is az információs jogok vonatkozásában, arra a következtetésre jutva, hogy az alkotmányos követelményeket ki kell terjeszteni a közfeladatot ellátó magánszervezetekre. Az egyik angol közjogi folyóiratban például néhány hete olvastam egy cikket arról, hogy a helyi piac rendjének biztosítását vállalkozónak engedték át, aki egyik elsô lépésével megszüntette a csökkent munkaképességûek számára biztosított korábban közjogi szabályok által a felmondással szemben védett árusítási jogosultságot. Az elmúlt évek magyar alkotmánybírósági ügyeibôl csak példaként említem meg a sportpályák nem rendôrség által végzett biztonsági ellenôrzésével, az ott alkalmazott személyi adatkezeléssel, továbbá az üzletek, bankok vagyonvédelmi ellenôrzési rendszerével kapcsolatban felmerült alkotmányjogi kérdéseket. Ezekben az ügyekben problémát jelentett, hogy az üzleti vállalkozás által végzett tevékenységek jogi szabályozásában mennyiben érvényesül az alapvetô jogok védelme. Ehhez képest a mai magyar bírói gyakorlat eléggé egységesnek tûnik az alkotmány és az abból eredô alapvetô jogok magánjogi viszonyokban történô közvetlen alkalmazhatóságának ellenzésében. Sôt még az alaptörvény polgári bíróságok általi alkotmánykonform értelmezésének kötelezettségét sem igen ismeri el, vagyis még a mittelbare Drittwirkung német doktrínáját is elveti. Külön problémakör a médiumok sajátos piaci viszonyai között a verseny, a szólásszabadság, az emberi méltóság eltérô követelményeinek egyeztetése. A felfogások különbözôségét jól mutatta az Emberi Jogok Európai Bíróságának a múlt évben a Caroline von Hannover-ügyben hozott határozata, amelyet Németországban sokan megütközéssel fogadtak és a szakfolyóiratokban azóta is elemeznek. Ez a megütközés talán igazolható is, ha visszatekintünk a Lingens- vagy a Castells-üggyel indult, a Dalban-döntésig tartó, egyébként a magyar Alkotmánybíróságéval egybevágó, töretlennek tûnô strasbourgi gyakorlatra, amely a közszereplôk esetében a sajtószabadság primátusából indult ki, és amit a Caroline-döntésben mintha felülvizsgált volna a bíróság. De visszatérve a gazdasági alkotmányosság kérdéseihez: Richard Posner szerint a jogrendszerek legfôbb célja a társadalmi jólét maximalizációja. Ha ezt elfogadjuk, akkor a bíróságok feladata, hogy a jog ezen alapvetô gazdasági természetének megfelelôen formálják a gyakorlatot. Mérlegeléseik során költség-haszon elemzéseket kell végezniük, s különbözô gazdasági elveket kell a döntéseikhez segítségül hívniuk, mint például a kockázat minimalizálása, kölcsönösen hasznos cserék támogatása. Ön szerint elfogadható-e a jog ilyen megközelítése? Használhatók-e ezek a gazdasági szempontú mérlegelési elvek más területen? Összeegyeztethetôk lennének-e a magyar bírósági gyakorlat által kidolgozott alapelvekkel? Richard Posner a chicagói iskola egyik képviselôje. Sokat publikál, munkái széles körben ismertek. Számomra azonban ennek az irányzatnak több más képviselôje akiket a magyar olvasókkal már 1984-ben megismertetett a Sajó András által válogatott és szerkesztett, A jog gazdasági elemzése címû tanulmánykötet meggyôzôbb és érdekesebb. A jog gazdasági elemzését fontosnak tartom. Ezért is javasoltam már a rendszerváltás kezdete körüli években az Igazságügyi Minisztériumnak, hogy alkalmazzanak közgazdászt és szociológust is; abban az idôben a minisztérium a jogszabályok elôkészítésén kívül a bírói gyakorlat elemzésében is felhasználhatta ezeket a szakembereket. Azt azonban számításba kell venni, hogy a chicagói iskola csak egy az amerikai jogtudományi irányzatok közül. Eredményeit hasznosítani kell, de ezek nem kizárólagosak. Így például Ackerman a tulajdonjogról írt könyvében a költség-haszon elemzések mellett hangsúlyozza a társadalmi értékek figyelembevételének fontosságát. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában a társadalmi értékeknek nagy szerepük van, az alapvetô jogokról szóló szabályok vizsgálatánál ezek elôtérben állnak. A jogszabályok alkotmányosságának vizsgálatánál leegyszerûsítve az a kérdés, hogy az indítványozó által támadott jogszabály ellentétes-e az alkotmánnyal. Nincsen szó tehát gazdaságossági számításról. Azonban nem lehet azt állítani, hogy soha nincs szerepe a gazdasági kérdésnek. A közzétett határozatokban ugyan nem jelenik meg, de azért az Alkotmánybíróság nem egy esetben tájékozódik például statisztikai adatok alapján a tényleges helyzetrôl. A határozatokban is kifejezést kap a magyar gazdaság teherbíró képességének számításba vétele. Jellemzô példák erre a szociális juttatások, támogatások témakörében meghozott határozatok. Külön is érdemes megemlíteni a lakáshoz való jog kérdésében elfoglalt álláspontot. Sajnálom, hogy ez a határozat nem kapott nagyobb figyelmet, mert fontos kérdésrôl volt szó. A francia Alkotmánytanács kimondta a szerény lakáshoz való jogot. A magyar Alkotmánybíróság ezzel szemben 2000-ben, a ma- 7 0 / I N T E R J Ú F U N D A M E N T U M / S Z Á M
5 gyar adottságokra tekintettel, csak azt állapította meg, hogy az államnak a megélhetéshez szükséges minimumot kell nyújtania, a lét alapvetô feltételeirôl való gondoskodás azonban kiterjed hajléktalanság esetén az emberi életet közvetlenül fenyegetô veszélyhelyzet elhárítását szolgáló szállás biztosítására. A külföldi, fôleg német és osztrák tapasztalatok alapján különösen óvatos az Alkotmánybíróság a költségvetés elbírálásakor. Idén száz éve hozta meg az Egyesült Államok Legfelsô Bírósága az elhíresült Lochner-döntést. Ezt követôen, egészen 1937-ig, a Legfelsô Bíróság rendkívül aktív volt a gazdasági tárgyú törvények és rendeletek alkotmányosságának felülbírálatában, így egyes kritikusok szerint a válságban levô amerikai gazdaság és az amerikai gazdaságpolitika irányításában. A New Deal óta azonban egy-két kivételtôl eltekintve az amerikai bírák gazdasági kérdésekben széles mérlegelési jogkört engednek a jogalkotónak, és csak a szabályozás ésszerûségének hiánya esetén tartják fenn a jogalkotás érdemi felülvizsgálatának lehetôségét. Ajogirodalomból megállapíthatóan sajátos története van annak, hogy az amerikai bírói gyakorlat rátért a konkrét, a tárgyalt üggyel kapcsolatban álló számszerû adatok figyelembevételére. A valóban éppen száz évvel ezelôtt, 1905-ben született Lochner kontra New York ítéletben a Legfelsô Bíróság a szerzôdési szabadság elvére hivatkozva alkotmányellenesnek nyilvánította New York államnak a pékek munkaidejét korlátozó törvényét. Egy másik ügyben, melyben Oregon államnak a nôk munkaidejét tíz órában maximáló törvényét vizsgálta a Legfelsô Bíróság, az ekkor még ügyvéd, késôbb híres bíró Brandeis a Lochner-ügyben elfoglalt bírósági állásponttól való eltérés elérése érdekében azzal bizonyította a törvény ésszerûségét, hogy száztíz oldalt meghaladó terjedelmû iratban statisztikai adatokkal igazolta a hosszú munkaidônek a nôi szervezetre gyakorolt káros következményeit. Néhány évvel késôbb, hasonló ügyben, Brandeis munkatársa, Frankfurter, aki késôbb szintén bíró lett, már mintegy ezer oldalas hasonló tényanyaggal bizonyította, hogy nem önkényes állami beavatkozásról van szó. A gyakorlatban ezt követôen nem tekintették elfogadhatatlannak a tényanyagok perekben való használatát. Az újabb összehasonlító jogi irodalom a jogszabályok összevetésén túl fontosnak tartja az országok történelmi, politikai, gazdasági sajátosságainak figyelembevételét, de ezen túlmenôen a kulturális és gondolkodásbeli eltérések szerepét is lényeges tényezônek tekinti. Úgy hiszem, hogy minderre tekintettel kell lenni akkor, amikor az említett módszernek a magyar bírói gyakorlatban való alkalmazási lehetôségeirôl gondolkodunk. A magyar alkotmánybírósági gyakorlat a német gyakorlattal megegyezôen a tulajdont mint az egyéni cselekvési autonómia hagyományos alapját részesíti alapjogi védelemben. Ön szerint megfeleltethetô-e ez az amerikai jogirodalomban fellelhetô, a tulajdon védelmét a személyes szabadsághoz való joggal összekapcsoló gondolatnak? Atulajdonjog körében a polgári jogban is különösen nagy nehézségeket okoz a jog-összehasonlítás. A common law a tulajdonjognál annyira sajátos intézményeket ôrzött meg, hogy ezeknél gyakran nemcsak a megnevezésükre szolgáló szót nem lehet megtalálni, de a megértésükhöz is hosszabb elôtanulmányokra van szükség. A közjog területén végzendô jog-összehasonlítás általános problémáiról pedig már korábban szóltam. Ezért a választ itt is inkább külön tanulmányban látnám megadhatónak, nem néhány mondatban. Ha mégis rövid választ kell adnom, akkor azt mondom, hogy hasonló a megközelítés. A tulajdonhoz való jog alkotmányos védelme azonban számos kérdést vet fel. A nemzetközi szerzôdések alapján is védett tulajdonhoz való jognál ugyanazt a jelenséget lehet észlelni, mint az emberi jogoknál általában. Az azonos kifejezések, azonos szabályok értelmezése a különbözô országokban nem egyforma. Az Európai Unióhoz most csatlakozott országokkal kapcsolatban a német jogirodalomban elismert közjogász professzor fejtette ki, hogy nem lehet az alapvetô értékek közösségérôl beszélni, más szinten áll a védelem ezekben az országokban, mint Nyugat-Európa fejlett államaiban. Talán még erôsebben jelentkezik a jogi kategóriák eltérô felfogása az Európa Tanács tagállamainál, az Emberi Jogok Európai Bírósága elé kerülô ügyekben. De hogy mennyire nem beszélhetünk nyugat-európai konszenzusról sem, annak bizonyítéka, hogy a strasbourgi bíróság a Handyside-ügyben már 1976-ban alkalmazta a margin of appreciation elvét Nagy- Britannia tekintetében, de a Fretté-ügyben, Franciaország esetében még 2002-ben is. Valóban, a különbözô értelmezés nem csak az új és a régi tagállamok viszonylatában észlelhetô. Ezért is lehet az utóbbi években egyre gyakrabban azzal a javaslattal találkozni, hogy a bírók párbeszédét kell kialakítani az egységesebb jogértelmezés érdekében. Részben ez volt a célja az elmúlt évben Ox- F U N D A M E N T U M / S Z Á M I N T E R J Ú / 7 1
6 fordban megrendezett kerekasztal-konferenciának, ahol az USA Legfelsô Bíróságának három bírája, néhány angol bíró, az Európai Unió Bíróságának elnöke és néhány bírája, továbbá az Európai Unió egyes tagállamaiból egy-egy alkotmánybíró vett részt. Ugyanilyen elgondolás alapján szervezte meg a magyar Alkotmánybíróság 2005 tavaszán azt a kerekasztal-konferenciát, ahol az unió bíróságának, az Emberi Jogok Európai Bíróságának, valamint az újonnan csatlakozott országok és néhány régi tagállam alkotmánybíróságának bírái vettek részt. Ezt a véleményegyeztetést szolgálja majd a 2006-ban szintén Budapesten megrendezendô konferencia is. Visszatérve a tulajdonjog magyar felfogására, azt hiszem, hogy itt is sok kérdés vár még tisztázásra. Benyomásom szerint a tulajdonjogra vonatkozó régi felfogás még sok területen megmaradt. Ennek egyik jele az, hogy az Alkotmánybíróság a közelmúltban mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapított meg azért, mert a kisajátítás szabályait a jogalkotó nem hozta összhangba az alkotmány rendelkezéseivel. Át kell gondolni a közérdekbôl történô tulajdonjog-elvonást és -korlátozást olyan körülmények között, amikor a közszolgáltatások jelentôs részét nem állami szervezetek, hanem gazdasági társaságok nyújtják. Nem eléggé tisztázott a köztulajdon kategóriája; jelenleg a különbözô törvények közötti összhang is kérdéses. Kétséges a pénzre vonatkozó tulajdon értelmezése. Külön vizsgálatot igényel az önkormányzatok tulajdonjoga. A tulajdonjog közérdekû korlátozásának egyes kérdései is tisztázásra várnak. Vitatottak a privatizációval kapcsolatos kérdések. A példálózva felsorolt problémák egyébként nem csak a magyar jogban nem tekinthetôk tisztázottnak, más országok jogában is megtalálhatók. Külön bonyolítja a helyzetet, hogy az Európai Unióban az egységes piacra tekintettel további szempontokat is figyelembe kell venni. Az elmondottakkal azt szerettem volna igazolni, hogy a tulajdonjog körében alapos kutatómunkára van még szükség. 7 2 / I N T E R J Ú F U N D A M E N T U M / S Z Á M

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


13. Külső védelmi terv: a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem környezetében élő lakosság mentése, az anyagi javakban, a környezetben bekövetkező károk enyhítése érdekében a végrehajtandó rendszabályok bevezetésére, a végrehajtó szervezetre, a vezetésre, az adatszolgáltatásra vonatkozó terv, amely a települési veszélyelhárítási terv része.
14. Küszöbérték alatti üzem: egy adott üzemeltető irányítása alatt álló azon terület, ahol e törvény végrehajtására kiadott jogszabály szerinti alsó küszöbérték negyedét meghaladó, de az alsó küszöbértéket el nem érő mennyiségben veszélyes anyag van jelen, valamint a külön jogszabályban meghatározott, kiemelten kezelendő létesítmények.
23. Üzemeltető: bármely természetes vagy jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemet, veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítményt vagy küszöbérték alatti üzemet működtet, vagy alapszabály, alapító okirat, illetve szerződés alapján döntő befolyást gyakorol a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem, küszöbérték alatti üzem működésére.
26. Veszélyes anyag: e törvény végrehajtását szolgáló kormányrendeletben meghatározott ismérveknek megfelelő anyag, keverék vagy készítmény, amely mint nyersanyag, termék, melléktermék, maradék vagy köztes termék van jelen, beleértve azokat az anyagokat is, amelyekről feltételezhető, hogy egy baleset bekövetkezésekor létrejöhetnek.
27. Veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítmény: olyan, a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem területén lévő technológiai vagy termelésszervezési okokból elkülönülő területrész, ahol egy vagy több berendezésben (technológiai rendszerben) veszélyes anyagok előállítása, felhasználása, szállítása vagy tárolása történik. Magában foglal minden olyan felszerelést, szerkezetet, csővezetéket, gépi berendezést, eszközt, iparvágányt, kikötőt, a létesítményt szolgáló rakpartot, kikötőgátat, raktárt vagy hasonló – úszó vagy egyéb – felépítményt, amely a létesítmény működéséhez szükséges.
28. Veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem: egy adott üzemeltető irányítása alatt álló azon terület egésze, ahol egy vagy több veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítményben – ideértve a közös vagy kapcsolódó infrastruktúrát is – veszélyes anyagok vannak jelen a törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott küszöbértéket elérő mennyiségben (tekintet nélkül az üzem tevékenységének ipari, mezőgazdasági vagy egyéb besorolására).
d)3 oxidáló, tűz- vagy környezetre veszélyes tulajdonságú folyadék halmazállapotú veszélyes anyag kikerülése legalább 1000 kg mennyiségben,
e)4 egyéb veszélyes anyag kikerülése legalább a felső küszöbérték 0,1%-át elérő mennyiségben,
f)5 veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítmény leállítása.
31. Veszélyes tevékenység: olyan ipari, biológiai (mezőgazdasági), kémiai eljárások felhasználásával végzett tevékenység, amely ellenőrizhetetlenné válása esetén tömeges méretekben veszélyeztetheti, illetve károsíthatja az emberi egészséget, a környezetet, az élet- és vagyonbiztonságot.
a) az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 1. § (1) bekezdésében az atomenergia alkalmazásával összefüggésben meghatározott tevékenységekre, jogosultságokra és kötelezettségekre,
b) a veszélyes anyagoknak a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemen kívüli közúti, vasúti, légi vagy vízi szállítására,
c) ásványi nyersanyagok feltárásával, kitermelésével és feldolgozásával kapcsolatos föld alatti, külszíni vagy fúrólyukas bányászati tevékenységekre, kivéve az ásványi nyersanyagok vegyi vagy termikus feldolgozását, tárolását, ha annak során a külön jogszabályban meghatározott küszöbértéket elérő mennyiségű veszélyes anyag jelen van,
d) a hulladéklerakókra, kivéve az ásványi nyersanyagok kitermeléséből származó hulladékok, meddők feldolgozására szolgáló létesítményeket (beleértve a derítő- és ülepítőmedencét is), ahol a külön jogszabályban meghatározott küszöbértéket elérő mennyiségű veszélyes anyag van jelen, különösen abban az esetben, ha a tevékenység a hulladékok vegyi és termikus feldolgozásával jár együtt,
e) a katonai célból üzemeltetett veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemekre, veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítményekre.
j)6 a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter útján irányítja a megyei védelmi bizottságok katasztrófavédelmi feladatainak végrehajtását.
7. §7 A Kormány a katasztrófavédelemmel összefüggő döntéseinek előkészítése, valamint a katasztrófák elleni felkészüléssel, megelőzéssel, védekezéssel és helyreállítással kapcsolatos feladatok összehangolt megoldása érdekében kormányzati koordinációs szervet (a továbbiakban: kormányzati koordinációs szerv) működtet.
e) kijelöli az ágazat katasztrófavédelemben részt vevő szerveit és a katasztrófavédelembe bevonható gazdálkodó, valamint az önkéntesen jelentkező civil szervezetek közül az állandó együttműködésre alkalmas és a helyi részvételnél átfogóbb tevékenységre is képes szervezeteket, meghatározza a katasztrófavédelemmel kapcsolatos feladataikat, jogszabály alapján intézkedik felkészítésükre és a működési feltételeik megteremtésére.
f)8 szervezi a közigazgatási szervek, a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a társadalmi szervezetek területi szintű együttműködését,
j)9 szervezi a közigazgatási szervek, a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a civil szervezetek, valamint a polgári védelmi szervezetek együttműködését,
18. § (1) Az önként jelentkező társadalmi és karitatív szervezetek a katasztrófák elleni védekezéssel összefüggő feladatok ellátásában a hivatásos katasztrófavédelmi szervekkel kötött megállapodás alapján vesznek részt.
(2) Amennyiben különleges szakképzettség és speciális szakfelszerelések igénybevétele szükséges, az önkéntes mentőszervezetek védekezésbe történő bevonását a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve vezetője rendeli el.
(3) Az önkéntes mentőszervezetek a hivatásos katasztrófavédelmi szervek szakmai irányítása mellett vesznek részt a katasztrófák hatásai elleni védekezésben és a kárelhárításban.
(4) Az önkéntesen segítséget nyújtó személyek az adott feladat végrehajtásáért felelős személy irányításával látják el a számukra meghatározott feladatot.
(2)11 A lakossági riasztórendszer végpontjainak telepítése és üzemeltetése céljából a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve, illetve területi szervei javára ingatlanon közérdekből szolgalmi jog alapítható. A szolgalom alapításáról, továbbá a kártalanítás módjáról és mértékéről az ingatlan tulajdonosával (vagyonkezelőjével, használójával) ajánlat megküldésével kell egyezség létrehozását megkísérelni. Megegyezés hiányában a szolgalom alapítását és az annak fejében járó kártalanítást a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve vagy a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve kérelmére a fővárosi és megyei kormányhivatal állapítja meg. A szolgalom alapítására irányuló eljárásra a kisajátítási eljárás szabályait kell alkalmazni. A megállapodáson és a hatósági határozaton alapuló jog közérdekű szolgalomnak minősül.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv államigazgatási feladatot is ellátó rendvédelmi szerv, amelynek tagjai hivatásos állományúak, kormánytisztviselők, köztisztviselők és közalkalmazottak.
23. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
k) gondoskodik a közfoglalkoztatás feltételeinek rendelkezésre állásáról a katasztrófák elleni védekezésre való felkészüléssel, a védekezéssel és a helyreállítással összefüggő katasztrófavédelmi feladatok hatékonyabb ellátása érdekében.
24. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv, amely jogszabályban meghatározott ügyekben hatóságként jár el, ellátja a jogszabályokban részére meghatározott feladatokat, irányítja a hivatásos tűzoltóságokat és a katasztrófavédelmi kirendeltségeket.
25. § (1)12 Veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemre, veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítményre építési engedély csak a hivatásos katasztrófavédelmi szerv (a IV. fejezet alkalmazásában: hatóság) katasztrófavédelmi engedélye alapján adható. Veszélyes tevékenység kizárólag a hatóság katasztrófavédelmi engedélyével végezhető. Az építési engedélyezéshez és a veszélyes tevékenység végzéséhez szükséges katasztrófavédelmi engedély iránti kérelemhez az üzemeltetőnek csatolni kell a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés két példányát.
(2) Amennyiben a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés védendő adatot tartalmaz, az üzemeltető egyidejűleg a nyilvánosságra hozható, védendő adatot nem tartalmazó biztonsági jelentést vagy biztonsági elemzést is köteles a hatóság részére benyújtani.
(3) A hatóság által az e jogszabály IV. fejezete alapján lefolytatott közigazgatási eljárásokért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(4) A hatóság a IV. fejezet hatálya alá tartozás megállapítása céljából bármely gazdálkodó szervezetet adatszolgáltatásra kötelezhet és annak telephelyén hatósági ellenőrzést tarthat.
26. § (1) Ha a hatóság hatáskörébe tartozó eljárásban benyújtott biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés nem felel meg a jogszabályban meghatározott követelményeknek, annak a hatósághoz történő beérkezésétől számított negyvenöt napon belül a hatóság hiánypótlásra hívja fel az üzemeltetőt.
(2) Ha az üzemeltető nem vagy nem megfelelő módon tesz eleget a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemre vonatkozó biztonsági jelentéssel vagy biztonsági elemzéssel kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak és a biztonsági jelentésben vagy biztonsági elemzésben a biztonságos üzemeltetést bizonyítani nem tudja, annak teljesítéséig a hatóság a veszélyes tevékenység végzését korlátozhatja vagy felfüggesztheti.
27. § (1) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek megvalósítását, jelentős változtatását, megszüntetését, illetve azok veszélyességi övezeti határait fel kell tüntetni a külön jogszabály szerinti településrendezési tervben. A településrendezési terv módosításának költségeit az üzemeltető viseli. A veszélyességi övezeten belüli fejlesztésekkel kapcsolatos eljárási rendet, a polgármester feladatát és hatáskörét a biztonsági követelmények figyelembevételével külön jogszabály határozza meg.
(2) Az üzemeltető a hatóság számára köteles haladéktalanul bejelenteni a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem, veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítmény, küszöbérték alatti üzem bezárását.
(3) Az üzemeltető köteles külön jogszabály szerinti eljárásban bejelenteni a hatóságnak
a) a veszélyes tevékenység ismételt folytatását,
b) a működő veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem, a veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítmény, küszöbérték alatti üzem, a tárolóberendezés vagy a technológiai eljárás, vagy a védekezés belső (létesítményi) rendszerének a biztonságra hátrányosan kiható jelentős változtatását,
c) az alkalmazott veszélyes anyagok mennyiségének jelentős növekedését, illetve a veszélyes anyag jellegének vagy fizikai tulajdonságának jelentős változását.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti bejelentés alapján a biztonsági elemzés, biztonsági jelentés vagy a súlyos káresemény elhárítási terv módosítása szükséges, akkor annak hatóság általi elfogadásáig a megváltoztatott veszélyes tevékenység nem kezdhető meg, vagy a veszélyes tevékenység nem folytatható.
28. § (1) Amennyiben a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben a veszélyes anyagok mennyisége eléri a jogszabályban meghatározott alsó küszöbértéket, de nem éri el a felső küszöbértéket, az üzemeltető biztonsági elemzést készít és a hatósághoz elfogadásra benyújtja.
(2) Amennyiben a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben a veszélyes anyagok mennyisége eléri vagy meghaladja a jogszabályban meghatározott felső küszöbértéket, az üzemeltető a külön jogszabályban meghatározottak szerint biztonsági jelentést készít és a hatósághoz elfogadásra benyújtja.
(4) A biztonsági elemzést és jelentést, működő veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem esetén a külön jogszabályban meghatározott esetekben, de legalább ötévenként az üzemeltető felülvizsgálja, és szükség szerint módosítja. A felülvizsgálat eredményét, illetve a módosított biztonsági elemzést vagy jelentést a hatóság részére megküldi. A hatóság a megküldött biztonsági elemzés vagy jelentés alapján dönt az engedély meghosszabbításáról, illetve annak feltételeiről.
29. § A hatóság a hozzá benyújtott biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés vizsgálata alapján állapítja meg a dominóhatásban érintett veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek körét. A hatóság a dominóhatásban érintett üzemek irányába intézkedik a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset-megelőzési célkitűzéseinek, biztonsági irányítási rendszerének, belső védelmi terveinek összehangolására a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés soron kívüli felülvizsgálatának kezdeményezésével. A hatóság az intézkedéseiről tájékoztatja a külső védelmi tervek és a lakossági tájékoztatók elkészítésében érintetteket.
30. § (1) A hatóság a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés megküldésével értesíti a veszélyeztetett települések polgármestereit, a veszélyeztetett fővárosi kerületek polgármestereit (a továbbiakban együtt: a veszélyeztetett települések polgármesterei), valamint a fővárosban a főpolgármestert az új veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem építésével vagy a már működő veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem jelentős változtatásával kapcsolatos engedélyezési eljárás megindításáról.
31. § (1) A védendő adatot tartalmazó biztonsági jelentésbe, illetve biztonsági elemzésbe csak az üzemeltető vagy írásban meghatalmazott képviselője, a hatóság (a továbbiakban együtt: eljárásban érintett felek), valamint a külön jogszabály alapján arra jogosultak tekinthetnek be.
(2) A nyilvánosságra hozható biztonsági jelentésről, illetve biztonsági elemzésről a hatóság csak az eljárásban érintett felek, a veszélyeztetett települések polgármesterei, e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben megjelölt szervezetek és a külső védelmi terv készítésére kötelezettek részére adhat másolatot.
32. § (1) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem biztonsági jelentésében vagy a hatóság döntése alapján a biztonsági elemzésében bemutatott veszélyeztető hatások elleni védekezés érdekében a veszélyeztetett településeken külső védelmi tervet kell készíteni.
(2)14 A külső védelmi tervet a hatóság helyi szerve a veszélyeztetett települések polgármestereinek közreműködésével készíti el. A külső védelmi tervek tartalmi követelményeit és elkészítésének határidejét külön jogszabály állapítja meg. A külső védelmi tervek elkészítésének és gyakoroltatásának költségeit a hatóság központi szerve saját költségvetése terhére biztosítja.
(3) A hatóság külön jogszabályban meghatározottak szerint végzi a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésére és elhárítására, valamint a bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kivizsgálására vonatkozó műszaki, szervezési és vezetési információk gyűjtését, értékelését és készíti a nemzeti jelentéseket.
(4) A hatóság a IV. fejezet hatálya alá tartozó üzemekre vonatkozóan koordinálja az ágazati hatósági feladatokat ellátó szervezetek (a IV. fejezet alkalmazásában: társhatóságok) hatósági ellenőrzéseit, ennek keretében a társhatóságok részére hatósági ellenőrzés foganatosítására vonatkozó javaslatot tesz, több társhatóság bevonásával együttes ellenőrzéseket szervez.
(5) A társhatóságok a IV. fejezet hatálya alá tartozó üzemek tekintetében külön jogszabályban rögzített feladat és hatáskörük szerint önálló engedélyezési, felügyeleti és ellenőrzési tevékenységet végeznek, melyek eredményéről a hatóságot tájékoztatják.
(6) A hatóság gyűjti az (5) bekezdésben megjelölt társhatóságok a IV. fejezet hatálya alá tartozó üzemekkel kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárási dokumentumait, továbbá a hatósági engedélyeket – törvény alapján – nyilvánosságra hozza.
(7) A hatóság a (6) bekezdés alapján rendelkezésére álló adatokhoz az (5) bekezdésben megjelölt társhatóságok részére hozzáférést biztosít.
(8) A társhatóságok az e §-ban meghatározott körben kötelesek a hatósággal együttműködni.
33. § (1) A veszélyes anyaggal foglalkozó üzem telephelye szerint illetékes polgármesternek az üzemeltetővel és a hatósággal együttműködve külön jogszabályban meghatározottak szerint biztosítania kell, hogy a lakosság véleményt nyilváníthasson az új veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem építésére, vagy a már működő veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem tevékenységének jelentős változtatására vonatkozó engedély kiadása előtt.
34. § (1) A hatóság a 25. § (1) bekezdés szerinti határozatát a veszélyeztetett települések polgármestereivel, a veszélyes anyaggal foglalkozó üzem telephelye szerint illetékes helyi, megyei védelmi bizottság elnökével, valamint a fővárosban a főpolgármesterrel közli.
(2) A hatóság a veszélyes tevékenység végzésére vonatkozó határozatának kiadását követően a veszélyes tevékenységet végzőkről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseti veszélyekről tájékoztatja a veszélyes anyaggal foglalkozó üzem telephelye szerint illetékes megyei (budapesti) rendőr-főkapitányságot, az egészségügyi államigazgatási szervet, a környezetvédelmi hatóságot, valamint az állami mentőszolgálatot.
35. § (1) A hatóság az üzemeltetőt megfelelő határidő megjelölésével kötelezheti a IV. fejezetben és a végrehajtási rendeletekben meghatározott üzemeltetői kötelezettségek teljesítésére, vagy ha a biztonságos üzemeltetés feltétele bármely okból hiányzik, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset megelőzéséhez és elhárításához szükséges intézkedések megtételére. A hatóság az előírt kötelezettség vagy intézkedés megtételéig a veszélyes tevékenység folytatásának felfüggesztését rendelheti el.
(2) Ha az üzemeltető a biztonságos működéssel kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti és a biztonságos üzemeltetés feltételeiben súlyos hiányosság jelentkezik, akkor a hatóság a 25. § (1) bekezdésében meghatározott engedély visszavonásával a veszélyes tevékenység folytatását megtiltja. Ha az üzemeltető a veszélyes tevékenységet hatósági engedély nélkül kezdi el, akkor a hatóság a veszélyes tevékenység folytatását a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben jelen lévő veszélyes anyagok mennyiségének alsó küszöbérték alá csökkentésével korlátozza.
(3) A hatóság elrendelheti az üzemeltető költségére és veszélyére:
(4) Amennyiben az üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesettel vagy üzemzavarral összefüggésben a megelőző, elhárító, helyreállító intézkedésekre, valamint a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset körülményeinek kivizsgálására vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, a hatóság ezek megtételére kötelezi.
(5) A hatóság katasztrófavédelmi bírság kiszabására jogosult:
36. § A hatóság a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése, valamint a jogszabályban, illetve hatósági határozatban foglalt kötelezettségek teljesülése érdekében a külön jogszabályban meghatározott gyakorisággal hatósági ellenőrzést tart.
a) gondoskodni a külön jogszabály szerinti tartalmi követelményeknek megfelelő olyan belső védelmi tervek kidolgozásáról és azok hatóságnak történő megküldéséről, amelyek tartalmazzák azoknak az erőknek és eszközöknek, valamint annak az üzemvezetési rendszernek a leírását, amellyel az emberi egészség és a környezet védelme magas színvonalon biztosított,
c) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset körülményeit kivizsgálni és az arról készült jelentést a hatóság részére megküldeni,
d) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetet követő lehető legrövidebb időn belül tájékoztatást adni a hatóság számára a bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek közép- és hosszú távú következményeinek elhárítása, illetve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos hasonló súlyos balesetek megelőzése érdekében tett intézkedéseiről.
38. § Ha a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben vagy annak védelmét ellátó szervezetben a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset kockázatát növelő változtatás történik, az üzemeltetőnek a belső védelmi tervet soron kívül pontosítania kell. Az üzemeltető a belső védelmi tervet az utolsó módosítástól számított legfeljebb három éven belül felülvizsgálja és a tervek végrehajthatóságát a külön jogszabályban meghatározott módon gyakorlattal ellenőrzi. A tervek pontosításáról, felülvizsgálatáról és gyakoroltatásáról jegyzőkönyvet kell felvenni. A pontosított tervet és a felvett jegyzőkönyveket meg kell küldeni a hatóságnak.
40. § (1) A küszöbérték alatti üzem üzemeltetője a veszélyes anyagokkal kapcsolatos tevékenységet a külön jogszabályban meghatározott módon és adattartalommal a hatóságnak bejelenti.
(2) A hatóság a küszöbérték alatti üzem üzemeltetője által küldött bejelentést megvizsgálja. A vizsgálatok alapján, ha az üzemben tárolt veszélyes anyagok mennyisége és fajtája, vagy az üzem által okozott veszélyeztetés azt indokolja, a hatóság az üzemeltetőt súlyos káresemény elhárítási terv készítésére kötelezi.
(3) Az üzemeltető által benyújtott súlyos káresemény elhárítási tervet a hatóság értékeli, és dönt a katasztrófavédelmi engedély kiadásáról. Ha a benyújtott súlyos káresemény elhárítási terv nem felel meg a külön jogszabályban meghatározott követelményeknek, annak a hatósághoz történő beérkezésétől számított negyvenöt napon belül a hatóság hiánypótlásra hívja fel az üzemeltetőt.
(4) Ha az üzemeltető nem vagy nem megfelelő módon tesz eleget a súlyos káresemény elhárítási tervvel kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak vagy a súlyos káresemény elhárítási tervben a biztonságos üzemeltetést bizonyítani nem tudja, annak teljesítéséig a hatóság a 35. §-ban meghatározott szankciókat alkalmazhatja.
(5) A hatóság döntése alapján a küszöbérték alatti üzem veszélyeztető hatásainak figyelembevétele érdekében a 32. § (2) bekezdése szerinti külső védelmi tervet kell készíteni.
(6) A hatóság a küszöbérték alatti üzemben a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése, valamint a jogszabályban, illetve hatósági határozatban foglalt kötelezettségek teljesülése érdekében külön jogszabályban meghatározott gyakorisággal hatósági ellenőrzést tart.
41. § A küszöbérték alatti üzem üzemeltetője – amennyiben a hatóság azt részére előírja – köteles
a) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzését és elhárítását, az egészség és a környezet magas fokú védelmét biztosító súlyos káresemény-elhárítási tervet a hatóság részére jóváhagyásra benyújtani,
f) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset körülményeit kivizsgálni és az arról készült jelentést a hatóság részére megküldeni.
42. § Az üzemeltető köteles a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve ügyeleti szolgálata útján a hatóságot, továbbá a megyei védelmi bizottság elnökét és a veszélyeztetett települések polgármestereit haladéktalanul tájékoztatni:
(3) A Kormány rendeleteinek kihirdetésére – a (3)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – veszélyhelyzetben is a jogalkotásról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Halasztást nem tűrő esetben a Kormány rendeletei a közszolgálati (országos, területi és helyi) műsorszórók útján is kihirdethetők (a továbbiakban: rendkívüli kihirdetés), és a nap meghatározott időpontjától hatályba léptethetők. Az így kihirdetett rendeletet a Magyar Közlöny legközelebbi számában meg kell jelentetni.
(5) A rendkívüli kihirdetéssel kihirdetett rendeletet a kihirdetés napján vagy az azt követő napon megjelenő országos és helyi napilapokban meg kell jelentetni.
(4)15 Veszélyhelyzetben az oktatásért felelős miniszter határozatban írhatja elő a közoktatási intézmények működésével, működtetésével, a nevelési év, tanítási év megszervezésével kapcsolatos feladatokat. Az oktatásért felelős miniszter elrendelheti a határozat azonnali végrehajtását. A határozat közlése távközlési eszköz útján is történhet.
k) közreműködés a kulturális örökség védett elemeinek védelmében, a vizek kártételei elleni védekezés külön jogszabályban meghatározott feladatainak ellátásában, a menekültek elhelyezésében és ellátásában, továbbá a tűzoltásban, és a nemzetközi szerződésekből adódó tájékoztatás és kölcsönös segítségnyújtás feladatainak ellátásában.
(3) A polgári védelmi szervezetbe beosztott állampolgár köteles a szakképzettség megszerzését, a foglalkozás gyakorlásának megkezdését, munkahelye és lakcíme megváltozását a polgármesternél bejelenteni. A bejelentést a kötelezettség alapjául szolgáló esemény vagy változás napjától számított 15 napon belül kell teljesíteni.
(4) A (2) bekezdés szerint átadott adatok felhasználásával a polgári védelmi kötelezettség teljesítésével kapcsolatos feladatok végrehajtása céljából a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve nyilvántartást vezet. A nyilvántartásból kizárólag a polgári védelmi szervezetbe történő beosztáshoz, a polgári védelmi kötelezettség teljesítéséhez, és az igazolványban szereplő adatok ellenőrzéséhez kapcsolódóan igényelhető adat.
(4) Ha a védekezésben részt vevőt az egészséget károsító vagy halálos baleset érte, az üzemi balesetre, foglalkozási betegségre vonatkozó társadalombiztosítási szabályok alapján meg nem térülő károkat és költségeket az állam téríti meg.
77. §16
79. §17
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervei kijelölését, a helyi szervek jogállását és kijelölését,18
b) a Kormány tagjainak és a katasztrófavédelemben érintett állami szerveknek a megelőzéssel, a felkészüléssel és a védekezéssel kapcsolatos működésének, riasztásának rendjét – beleértve a reagálási időket –, részletes feladatait,19
c)20 a katasztrófasegély nyújtásának szabályait, valamint a nemzetközi katasztrófa-segítségnyújtás és -segítségkérés általános szabályait,
d) az Országgyűlés által az éves költségvetésben a nemzetközi segítségnyújtásra jóváhagyott előirányzat felhasználásának rendjét,21
e)22 az e törvény IV. fejezete szerint veszélyes anyagnak minősülő anyagok – az azokhoz tartozó küszöbértékek – és ipari tevékenységek körét, valamint az eljáró hatóságokat,
f) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezés, tervezés rendszerét és követelményeit, az üzemeltetői kötelezettségeket,23
g) a biztonsági jelentés és a biztonsági elemzés célját, tartalmi és formai követelményeit, a biztonsági jelentésre, valamint a biztonsági elemzésre kötelezettek körét,24
h) a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemeket érintő lakossági tájékoztatással és a nyilvánosság biztosításával kapcsolatos követelményeket,25
i) a védekezésben részt vevők költségei megtérítésének szabályait,26
j)27
k) a küszöbérték alatti üzemek körét, katasztrófavédelmi hatósági felügyeleti rendjét és az üzemeltetői kötelezettségeket,28
l) az e törvény IV. fejezetének hatálya alá tartozó üzemekkel és azok veszélyes tevékenységével összefüggésben alkalmazható bírságok rendszerét és részletes szabályait,29
m) a katasztrófavédelmi szabályzat részletes szabályait, ezen belül30
n)31 az autonóm államigazgatási szervek és az önálló szabályozó szervek kivételével a központi államigazgatási szervek katasztrófavédelmi feladatait,32
o) a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemekre vonatkozó hatósági koordináció szabályait,33
p) a katasztrófavédelmi feladatok ellátásához szükséges földmérési és térképészeti állami alapadatok, illetve termékek, továbbá az ingatlan-nyilvántartási adatok (jogok, tények) körét, valamint ezek szolgáltatásának részletes szabályait.34
a) az irányítása alatt álló szervekre vonatkozóan a védekezés végrehajtásának egységes rendjét,35
b)36 az e törvény 22. §-ában meghatározott szervek irányítási és működési rendjét, feladatait, a hatáskörüket és jogkörüket,
c) az irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek37 katasztrófavédelmi feladatait,
d) a települések katasztrófavédelmi besorolását, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv helyi szerveinek illetékességi területét,38
e) a polgári védelmi kötelezettségen alapuló polgári védelmi szervezetek létrehozásának, irányításának, anyagi-technikai ellátásának és alkalmazásának szabályait,39
f) a katasztrófavédelmi felkészítés követelményeit,40
82. § (1) Felhatalmazást kap a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg az igazgatási szolgáltatási díj fizetési körébe tartozó hatósági eljárásokat, igazgatási jellegű szolgáltatásokat és bejelentéseket, továbbá a fizetendő díj mértékét, valamint a fizetésre vonatkozó egyéb szabályokat.41
c) a katasztrófavédelemben részt vevők kijelölését, feladataikat, felkészítésük és működtetésük feltételeit,42
d) a feladatkörüket érintő katasztrófavédelmi feladatokat és az ahhoz kapcsolódó hatósági előírásokat.43
(2)44 2012. január 1. napjával a hivatásos önkormányzati tűzoltóság működtetését és fenntartását szolgáló, a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok használatában lévő, és a tűzoltósági feladatok elvégzéséhez szükséges önkormányzati vagyon térítésmentesen az állam tulajdonába kerül. Az ingatlanon fennálló jelzálogjog más, megfelelő értékű, az önkormányzat tulajdonában lévő forgalomképes ingatlanra történő átterheléséről (fedezetcsere) az önkormányzat és a jelzálogjog jogosultja között egyezség létrehozását kell megkísérelni. Egyezség hiányában a fedezetcseréről a fővárosi és megyei kormányhivatal dönt úgy, hogy a jelzálogjoggal biztosított követelésnek az ingatlan tulajdonjogának átadására irányuló eljárás megindításakor fennálló értékénél a fedezetül szolgáló ingatlan értéke nem lehet kisebb. A fedezetcseréről rendelkező határozat ellen fellebbezésnek helye nincs. Fedezetcserének nincs helye, ha a jelzálogjog által biztosított követelés alapja az önkormányzat által az ingatlan felújítására fordított hitel.
87. § E törvény 3. §-ának 1–4., 11., 13–14., 22–24., 26–33. pontjai és IV. fejezete a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelvnek, valamint az azt módosító, 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
88. §45
89. §46
90. §47
91. §48
46.49 A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény módosítása
92. §50
93. §51
94. §52
95. §53
96. §54
97. §55
98. §56
99. §57
100. §58
101. §59
102. §60
103. §61
104. §62
105. §63
106. §64
107. §65
108. §66
109. §67
110. §68
111. §69
112. §70
113. §71
114. §72
115. §73
116. §74
117. §75
118. §76
119. §77
120. §78
121. §79
122. §80
123. §81
124. §82
125. §83
126. §84
127. §85
128. §86
129. §87
130. §88
131. §89
132. §90
133. §91
134. §92
135. §93
136. §94
137. §95
138. §96
139. §97
140. §98
141. §99
142. §100
143. §101
144. §102
145. §103
146. §104
147. §105
148. §106
149. §107
150. §108
151. §109
152. §110
153. §111
154. §112
155. §113
156. §114
157. §115
158. §116
159. §117
160. §118
161. §119
162. §120
163. §121
164. §122
165. §123
166. §124
167. §125
168. §126
169. §127
170. §128
171. §129
172. §130
173. §131
174. §132
3 A 3. § 30. pont d) alpontja a 2012: XXXI. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 3. § 30. pont e) alpontja a 2012: XXXI. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 3. § 30. pont f) alpontját a 2012: XXXI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be.
6 Az 5. § j) pontja a 2011: CCI. törvény 418. § a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 7. § a 2012: XXXI. törvény 18. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 [A 11.§ (2) bekezdés f) pontjában a 2011: CLXXV. törvény 108. § b) pontja által elrendelt módosítás, amely szerint a „társadalmi szervezetekkel” szövegrész helyett a „civil szervezetekkel” szöveg lép nem vezethető át.]
9 A 12. § (1) bekezdés j) pontja a 2011: CLXXV. törvény 108. § c) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 18. § (5) bekezdését a 2012: LXXII. törvény 1. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 2. §-a alapján a katasztrófavédelmi hozzájárulásra (a továbbiakban: hozzájárulás) kötelezettnek a 2012. évben nem kell a hozzájárulás összegéről nyilatkoznia és a hozzájárulás előlegét, valamint a hozzájárulást megfizetnie.
11 A 21. § (2) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 81. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 25. § (1) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 37. § 19. pont a) alpontja szerint módosított szöveg.
13 A 25. § (5) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 37. § 19. pont b) alpontja hatályon kívül helyezte.
14 A 32. § (2) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
15 Az 51. § (4) bekezdését a 2011: CCI. törvény 417. §-a iktatta be.
16 A 77. §-t a 2012: LXXII. törvény 1. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 2. §-a alapján a katasztrófavédelmi hozzájárulásra (a továbbiakban: hozzájárulás) kötelezettnek a 2012. évben nem kell a hozzájárulás összegéről nyilatkoznia és a hozzájárulás előlegét, valamint a hozzájárulást megfizetnie.
17 A 79. §-t a 2012: LXXII. törvény 1. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 2. §-a alapján a katasztrófavédelmi hozzájárulásra (a továbbiakban: hozzájárulás) kötelezettnek a 2012. évben nem kell a hozzájárulás összegéről nyilatkoznia és a hozzájárulás előlegét, valamint a hozzájárulást megfizetnie.
18 Lásd a 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendeletet.
19 Lásd a 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendeletet, a 377/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
20 A 80. § c) pontja a 2012: XXXI. törvény 18. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
21 Lásd a 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendeletet.
22 A 80. § e) pontja a 2012: XXXI. törvény 18. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
23 Lásd a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendeletet.
24 Lásd a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendeletet.
25 Lásd a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendeletet, a 377/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
26 Lásd a 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendeletet, a 377/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
27 A 80. § j) pontját a 2012: LXXII. törvény 1. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 2. §-a alapján a katasztrófavédelmi hozzájárulásra (a továbbiakban: hozzájárulás) kötelezettnek a 2012. évben nem kell a hozzájárulás összegéről nyilatkoznia és a hozzájárulás előlegét, valamint a hozzájárulást megfizetnie.
28 Lásd a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendeletet.
29 Lásd a 208/2011. (X. 12.) Korm. rendeletet.
30 Lásd a 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendeletet.
31 A 80. § n) pontja a 2011: CCI. törvény 418. § b) pontja szerint módosított szöveg.
32 Lásd a 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendeletet.
33 Lásd a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendeletet.
34 Lásd a 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendeletet.
35 Lásd a 62/2011. (XII. 29.) BM rendeletet.
36 A 81. § b) pontja a 2012: XXXI. törvény 18. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
37 Lásd a 62/2011. (XII. 29.) BM rendeletet.
38 Lásd a 43/2011. (XI. 30.) BM rendeletet.
39 Lásd a 62/2011. (XII. 29.) BM rendeletet.
40 Lásd a 62/2011. (XII. 29.) BM rendeletet.
41 Lásd az 51/2011. (XII. 21.) BM rendeletet.
42 Lásd a 62/2011. (XII. 29.) BM rendeletet.
43 Lásd a 62/2011. (XII. 29.) BM rendeletet.
44 A 84. § (2) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 81. §-a szerint módosított szöveg.
45 A 88. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
46 A 89. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
47 A 90. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
48 A 91. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
49 A 46. alcím a 2011: CCI. törvény 419. §-a alapján nem lép hatályba.
50 A 92. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
51 A 93. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
52 A 94. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 A 95. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
54 A 96. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 A 97. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 A 98. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
57 A 99. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
58 A 100. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
59 A 101. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
60 A 102. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
61 A 103. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 104. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
63 A 105. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
64 A 106. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
65 A 107. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
66 A 108. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
67 A 109. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
68 A 110. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
69 A 111. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
70 A 112. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
71 A 113. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
72 A 114. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
73 A 115. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
74 A 116. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
75 A 117. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
76 A 118. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
77 A 119. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
78 A 120. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
79 A 121. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
80 A 122. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
81 A 123. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
82 A 124. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
83 A 125. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
84 A 126. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
85 A 127. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
86 A 128. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
87 A 129. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
88 A 130. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
89 A 131. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
90 A 132. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
91 A 133. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
92 A 134. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
93 A 135. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
94 A 136. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
95 A 137. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
96 A 138. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
97 A 139. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
98 A 140. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
99 A 141. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
100 A 142. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
101 A 143. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
102 A 144. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
103 A 145. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
104 A 146. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
105 A 147. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
106 A 148. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
107 A 149. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
108 A 150. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
109 A 151. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
110 A 152. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
111 A 153. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
112 A 154. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
113 A 155. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
114 A 156. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
115 A 157. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
116 A 158. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
117 A 159. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
118 A 160. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
119 A 161. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
120 A 162. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
121 A 163. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
122 A 164. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
123 A 165. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
124 A 166. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
125 A 167. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
126 A 168. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
127 A 169. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
128 A 170. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
129 A 171. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
130 A 172. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
131 A 173. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
132 A 174. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
§ 1 Preambulum
A MAICO internetes oldalai a Maico Elektroapparate-Fabrik GmbH ajánlatát képezik (a továbbiakban „MAICO“). A MAICO a vásárlókat és az érdeklődőket ventilátor és szellőztetéstechnikai termékeiről informálja honlapján. A MAICO mindig törekszik az Ön személyes adatai védelmére adatgyűjtés, adatfeldolgozás és adatfelhasználás során, melyre a honlap látogatása esetén sor kerül. Adatai gyűjtésére, feldolgozására és használatára kizárólag törvényes kereteken belül - mint pl. a Bundesdatenschutzgesetz (BDSG), a Telemediengesetz (TMG), vagy az adatvédelmi alaprendelet (GDPR) - kerül sor. A MAICO honlapja megfelel az adatvédelmi előírásoknak. Mindezzel biztosítjuk a honlap használói számára, hogy a személyi jogokat és az önrendelkezés jogát információ megadása terén figyelembe vesszük és betartjuk. A következő nyilatkozattal szeretnénk Önt az adataival való eljárásunkról tájékoztatni.
§ 2 Adatgyűjtés és -feldolgozás, a személyes adatok használata
(1) Ön a MAICO honlapját meglátogathatja anélkül, hogy személyes adatokat kellene hátrahagynia. A MAICO folyamatosan arra törekszik, hogy az információs ajánlatot honlapján vásárlók és érdeklődők számára feljavítsa és frissítse, így ezáltal az ajánlatot vonzóbbá tegye. Ezen célból minden egyes látogatás során a MAICO honlapján adatokat tárolunk el (látogató, használat, származás és technika web), melyeket nem rendelünk természetes személyekhez hozzá és kizárólag cégen belüli valamint statisztikai célokat szolgálnak (a továbbiakban "látogatói adatok").
(2) A MAICO egyes funkciók használatához és a honlap vonzóságának feljavításához u.n. cookie-kat alkalmaz. Ezek szövegfájlok, melyeket az Ön számítógépére eltárolunk. A legtöbb a MAICO által alkalmazott cookie-k a honlap bezárása után ismét törlődik számítógépéről (u.n. ülés-cookie-k). Más cookie-k a számítógépen maradnak és lehetővé teszik a MAICO számára, hogy számítógépét a következő honlap látogatás során ismét felismerje (u.n. állandó cookie-k). Ön a browserét beállíthatja úgy, hogy a cookie-k tárolásáról információt kap, így eldöntheti, hogy időnként engedélyezi, vagy teljességgel kizárja ezeket. A cookie-k kizárása esetén a MAICO oldalainak funkcionalitása korlátozott lehet.
(3) A MAICO honlapjának látogatása során egy web-analizáló-szoftver alkalmazásával személytelen adatokat gyűjtünk és tárolunk el marketing és optimalizálási célokból. A MAICO a gyűjtött látogatói adatok segítségével és reklám ill. piackutatási célokból, valamint az információk vonzóságának feljavítása érdekében felhasználói profilokat állít össze személytelen formában. Az Ön személyére történő következtetésre ezen adatok által azonban nincs lehetőség. Látogatói adatokat nem adunk tovább harmadik feleknek.
(4) A Google Analytics alkalmazása
Ez a weboldal Google, Inc. („Google”) által nyújtott „Google Analytics” honlapelemző szolgáltatást használja. A Google Analytics az Ön számítógépén tárolt ún. „cookie”-kat, ún. szövegfájlokat használ, és amelyek Önön keresztül lehetővé teszik a honlap használatának az elemzését. Miközben Ön ezt a weboldalt használja, a cookie-k segítségével gyűjtött információk rendszerint a Google egyik USÁ-ban lévő szerverére lesznek továbbítva és ott tárolódnak. Az ezen a weboldalon történő IP-anonimizálás aktiválása esetén az Ön Google-tól kapott IP címe az Európai Unió tagországaiban vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő államaiban még az anonimizálás aktiválása előtt lerövidítésre kerül. A teljes IP-cím csak kivételes esetben lesz a Google egyik USA-beli szerverére továbbítva és ott lerövidítve. A Google ezeket az információkat a weboldal üzemeltetőinek megbízásából az Ön weboldal-használatának elemzésére használja, valamint arra, hogy a weboldalon történő tevékenységekről jelentést készítsen. Ezenfelül még arra használja, hogy a weboldal üzemeltetője számára a weboldal- és az internet-használattal kapcsolatos további szolgáltatásokat nyújtson.
A Google Analytics használata révén az Ön böngészője által közvetített IP-címet nem társítják a Google más adataival.
Ön a böngészője megfelelő beállításával a cookie-k tárolását megakadályozhatja. Mi azonban szeretnénk felhívni a figyelmét arra, hogy ebben az esetben a weboldal nem minden funkcióját tudja teljes egészében kihasználni. Továbbá Ön megakadályozhatja a cookie-k által összegyűjtött és az Ön weboldal-használatával kapcsolatos adatok Google-ön történő rögzítését (az Ön IP-címét is beleértve) vagy ezeknek az adatoknak, ha az alábbi linken található Böngésző-bővítőmodult letölti és installálja: http://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=de.
Ez a weboldal a Google Analytics-et az„_anonymizeIp()“ bővítménnyel használja. Ezáltal az IP-címek rövidítve kerülnek további feldolgozásra, így kizárható a személy beazonosítása. Amennyiben az Önön keresztül gyűjtött adatokkal kapcsolatban személyi azonosítás történik, akkor ezt azonnal kizárják és a személyes adatok haladéktalanul törlésre kerülnek.
A Google Analytics-ot a weboldal használatának elemzésére és rendszeres fejlesztésére használjuk. Az így kapott statisztikai adatok segítségével tudjuk a szolgáltatásunkat javítani és a felhasználó, azaz az Ön számára még érdekesebb fejlesztéseket kidolgozni. Azokban a kivételes esetekben, amikor személyes adatokat továbbítanak az USÁ-ba, a Google az USA-EU adatvédelmi pajzsot elfogadja és magára nézve kötelezőnek tekinti, https://www.privacyshield.gov/EU-US-Framework. A Google Analytics használatának jogalapját a német adatvédelmi törvény 6. cikke 1. bekezdésének f paragrafusa képezi.
Harmadik felek információi: Google Dublin, Google Ireland Ltd., Gordon House, Barrow Street, Dublin 4, Ireland, Fax: +353 (1) 436 1001. Felhasználói szerződési feltételek: http://www.google.com/analytics/terms/de.html, adatvédelmi áttekintés: http://www.google.com/intl/de/analytics/learn/privacy.html, valamint az adatvédelmi nyilatkozat: http://www.google.de/intl/de/policies/privacy linken érhető el.
[Mindemellett a Google Analytics ezt a weboldalt használja az eszközökön keresztüli látogatói forgalom elemzésére, amely egy felhasználói azonosítón keresztül történik. Ön az ügyfélfiókjában az „Adataim“, „személyes adataim“ alatt tudja az Ön weboldal-használata révén történő eszközökön keresztüli elemzést kikapcsolni.]
Megakadályozhatja adatai feljegyzését a Google Analytics által, amennyiben a következő linkre kattint. Ezáltal egy „Opt-Out-Süti" lesz számítógépére helyezve, ami megakadályozza adatainak gyűjtését jövőbeli látogatásai során ezen a honlapon: Google Analytics letiltása.
(5) A Google Adwords Conversion (kulcsszó-átalakító) alkalmazása
A Google Adwords szolgáltatását (úgynevezett Google Adwords) reklámeszközök segítségével arra használjuk, hogy külső internetes oldalakon vonzó szolgáltatásainkra felhívjuk a figyelmet. A reklámkampány adatai alapján azt tudjuk megállapítani, hogy a különböző reklámtevékenységek mennyire voltak sikeresek. Ezáltal nyomon követjük az Ön érdeklődési területét, hogy Önnek csak olyan reklámokat mutassunk, amelyek Önt érdeklik, hogy a weboldalt az Ön számára még érdekesebb tegyük és hogy a hirdetési költségek kiszámítása méltányos legyen.
A Google ezeket a reklámeszközöket az úgynevezett „Ad Server“-en keresztül szállítja. Ehhez Ad Server Cookie-kat használunk, hogy ezeken keresztül bizonyos paramétereket, mint a hirdetések beszúrását és a felhasználó általi kattintásokat sikeresen lehessen mérni. Amennyiben Ön egy Google hirdetésen keresztül jut el a weboldalunkra, a Google Adwords-ökről az Ön számítógépén egy cookie fog tárolódni. Ezeknek a cookie-knak az érvényessége rendszerint 30 nap után lejár és nem szolgálhatnak arra, hogy az Ön személyazonosságát megállapítsák. Rendszerint ebben a cookie-ban fog elemzési értékként az egyedi cookie-ID (Unique Cookie-ID), az elhelyezésenkénti hirdetési megjelenítések száma (Frequency=gyakoriság), az utolsó megjelenítés (a megtekintés utáni átalakítások (Post-View-Conversions) szempontjából releváns) valamint az Opt-out információk (arra szolgáló jelzések, hogy a felhasználó már nem szeretne foglalkozni velük) tárolódni.
A Google számára ezek a cookie-k teszik lehetővé, hogy a Google az Ön internet-böngészőjét felismerje. Amennyiben egy felhasználó egy Adwords-ügyfél weboldalának bizonyos oldalait keresi és a számítógépén tárolt cookie még nem járt le, akkor a Google és az ügyfél képesek felismerni, hogy a felhasználó a reklámra kattintott és erre az oldalra irányították tovább. Minden egyes Adwords-ügyfélhez egy másik cookie lesz hozzárendelve. Így a cookie-kat Adwords-ügyfelek oldalain keresztül nem lehet nyomon követni. Mi magunk az említett reklámtevékenységekben semmilyen személyes adatot nem gyűjtünk és nem dolgozunk fel. Mi kizárólag rendelkezésre bocsátott statisztikai elemzéseket kapunk a Google-től. Ezekből az elemzésekből láthatjuk, hogy mely reklámtevékenységek voltak a legeredményesebbek. Nem kapunk további adatokat a reklámeszközök alkalmazásáról, ezeknek az információknak az alapján főleg nem tudjuk a felhasználó személyazonosságát megállapítani.
Az alkalmazott marketing eszközők segítségével az Ön böngészője automatikusan közvetlen kapcsolatot hoz létre a Google szerverével. Nincs befolyásunk azoknak az adatoknak az alkalmazási körére és további felhasználására, amelyeket ezeknek az eszközöknek a Google-ön keresztül történő alkalmazása által gyűjtenek és a rendelkezésünkre álló információkról Önt ennek megfelelően tájékoztatjuk. Az AdWords Conversion beillesztése révén a Google arról szerez információt, hogy Ön a mi internetes megjelenésünknek megfelelő részt megnézte vagy rákattintott az egyik hirdetésünkre. Amennyiben Ön a Google egyik szolgáltatásánál regisztrálva van, akkor a Google a látogatást az Ön fiókjához hozzárendelheti. Még ha Ön nincs is a Google-nál regisztrálva, illetve nem jelentkezett be, akkor is fennáll annak a lehetősége, hogy a szállító az Ön IP-címét megismeri és tárolja.
Ön a nyomonkövetési eljárást több különböző módon megakadályozhatja:
a) a böngésző szoftverének megfelelő beállításával, a harmadkézből származó cookie-k kiszorítása azt eredményezi, hogy Ön nem kap harmadik féltől származó hirdetéseket;
b) Conversion-Tracking (átalakítási nyomonkövetésre szolgáló) cookie-k kikapcsolása révén, amely révén Ön a böngészőjét úgy állítja be, hogy a „www.googleadservices.com“ domain névhez tartozó cookie-k blokkolva legyenek, a https://www.google.de/settings/ads link az, ahonnan ez a beállítás azonnal törlődik, amikor Ön a cookie-kat törli;
c) a szolgáltató hirdetési érdekeltségének kikapcsolása révén, amelyek az „About Ads“ elnevezésű önszabályozó kampány részét képezik, a link, amelyen keresztül ez a beállítás törlődik: http://www.aboutads.info/choices, amennyiben Ön a cookie-kat törli;
d) az Ön böngészőinek: Firefox, Internetexplorer vagy Google Chrome a http://www.google.com/settings/ads/plugin linken történő tartós kikapcsolása révén. Felhívjuk a figyelmét, hogy ennek a szolgáltatásnak adott esetben így nem tudja az összes funkcióját teljes egészében használni.
Adatai feldolgozásának jogalapját a német adatvédelmi törvény (DS-GVO) 6. cikke 1. bekezdésének 1. paragrafusa képezi. A Google-nél alkalmazott adatvédelemmel kapcsolatban további információt itt talál: http://www.google.com/intl/de/policies/privacy und https://services.google.com/sitestats/de.html. Vagy felkeresheti a Network Advertising Initiative (NAI) weboldalát: http://www.networkadvertising.org besuchen. A Google az EU-USA adatvédelmi pajzsot magára nézve kötelezőnek fogadja el, https://www.privacyshield.gov/EU-US-Framework.
(6) Neveket, címeket, telefonszámokat, email címeket vagy egyéb kapcsolattartó adatokat (a továbbiakban "személyes adatok") nem gyűjtünk, hacsak ezeket az adatokat önkéntesen meg nem adta - mint pl. egy ajánlatkérés, hírlapra jelentkezés, szellőztetéstechnikai bizonyítás, szakelőadásra jelentkezés a honlapon keresztül, sajtónyomtatványokra jelentkezés vagy termékdokumentumok kérése során. Ezen felül az adatok törlésére és az engedélyek visszavonására vonatkozóan utalunk ezen nyilatkozat 6. §-ra.
(7) Ha Ön a MAICO számára személyes adatokat állított rendelkezésre egy információs rendszeren keresztül, akkor MAICO ezeket kizárólag kívánságainak és kéréseinek teljesítése céljából használja fel. Adatait MAICO különösen a kért információ megadására (telefonon, emailben, postai úton) használja. Ha megadta email címét vagy egyéb kapcsolattartó adatát, akkor MAICO a kívánt információt kiküldi. Megadott adatait egy fájlban ill. egy email programban tároljuk el és a kért információ továbbítására használjuk. Ha a MAICO-hoz egy kérelmet/kívánalmat nyújtott be az információs oldalon keresztül, akkor MAICO ezt továbbítja a megfelelő kapcsolattartó személynek. A következő szolgáltatásokhoz és funkciókhoz gyűjtünk és használunk fel személyes adatokat:
Regisztrálás a MAICO hírlapjára: Cím, családi- és keresztnév, cég, lakcím, irányítószám, hely, email cím
(1) Honlapunk a MailChimp szolgálatot alkalmazza hírlevelek küldésére. Szolgáltató: Rocket Science Group LLC, 675 Ponce De Leon Ave NE, Suite 5000, Atlanta, GA 30308, USA.
(2) A MailChimp szolgáltatással a hírlevelek küldése megszervezhető és kiértékelhető. Ha Ön a hírlevél megkérelmezésekor beviszi adatait (pl. e-mail cím), akkor ez tárolódik a MailChimp Egyesült Államokban található szerverére.
(3) A MailChimp rendelkezik az “EU-US-Privacy-Shield” szerinti tanúsítvánnyal. A “Privacy-Shield” az Európai Únió és az Amerikai Egyesült Államok között kötött megállapodás, amely garantálni hivatott az európai adatvédelmi szabványok betartását az Amerikai Egyesült Államokban is.
(4) A MailChimp segítségével kiértékelhetők hírlevél kampányaink. Ha Ön kinyit egy MailChimp-el küldött e-mailt, akkor egy az ebben az e-mailben található fájl (un. web-beacon) kapcsolatba lép az Amerikai Egyesült Államokban található MailChimp szerverekkel. Ezáltal megállapítható, hogy kinyitottak-e egy hírlevelet, és pl. melyik linkre kattintottak rá. Ezen kívül technikai információk feljegyzésére is sor kerül (pl. a lehívás időpontja, IP cím, böngésző típusa és operációs rendszer). Ezek az információk azonban nem rendelhetők hozzá az adott hírlevél címzettjéhez. Így ezek az információk kizárólag hírlevél kampányok statisztikai elemzésére használhatók. A további hírlevelek ezután az elemzések eredményeinek köszönhetően jobban hozzáigazíthatók a címzettek érdeklődési köreihez.
(5) Ha nem kívánja a MailChimp általi kiértékelést, akkor le kell mondania a hírlevelet. Ehhez mindegyik hírlevélben rendelkezésére állítunk egy linket. Ezen kívül közvetlenül honlapunkon is, a hírlevél lemondása pont alatt, a következő e-mail címen newsletter@maico.de vagy az impresszumban megadott kapcsolat alatt is lemondhatja a hírlevelet.
(6) Az adatok feldolgozására kizárólag az Ön engedélye alapján kerül csak sor (DSGVO 6. cikk, 1. szakasz, a betű). Ez az engedély bármikor visszavonható a hírlevél lemondásával. A már elvégzett adatfeldolgozási folyamatokat ez nem érinti.
(7) További információ a MailChimp adatvédelmi irányelveiről a következő link alatt található: https://mailchimp.com/legal/terms/.
Sajtónyomtatványokra jelentkezés: Cég, cím, családi- és keresztnév, utca/házszám, irányítószám/hely, telefon, fax, email cím
Létrehozás ajánlatkérés: Cég, részleg, családi- és keresztnév, utca/házszám, irányítószám/hely, ország, email cím, telefon, fax
Termék dokumentumok kérése: Cím, családi- és keresztnév, utca/házszám, irányítószám/hely, telefon, fax, email és az adott szakterület amelyről információt kér
Jelentkezés szakelőadásokra/webszemináriumokra a honlapon keresztül: Cég, utca/házszám, irányítószám/hely, telefon, fax, email, a résztvevő családi- és keresztneve
Szellőztetéstechnikai bizonyítvány kiállítása: Az épület adatai (utca/házszám, irányítószám/hely), feldolgozó, cégnév, cég címe
Képviselő keresése: Irányítószám
A MAICO ezen kívül a Whatsapp hírszolgálatot is használja kapcsolattartáshoz. A Whatsapp (WhatsApp Inc., 1601 Willow Road, Menlo Park, California 94025, Amerikai Egyesült Államok) egy hírszolgálat Amerikai Egyesült Államokbani székhellyel. A Whatsapp adatvédelmi irányelvei a következő link alatt találhatók: https://www.whatsapp.com/legal/#key-updates. MAICO csak azon ügyfelek adatait dolgozza fel a Whatsapp szolgálaton keresztül, akik bejelentkeztek a Whatsapp szolgálatra, és ezáltal egyetértésüket fejezték ki a Whatsapp használati feltételeit érintően. MAICO a szolgálatot rendszeres rövid hírlevelekhez használja, amelyhez Önnek először egyetértését kell nyújtania. Ez az engedély egy Whatsapp üzenettel, mindössze a „Stopp News” szöveggel, bármikor visszavonható. MAICO a Whatsapp szolgáltatást kérelmei és kérdései feldolgozására, és megválaszolására is használja, amennyiben ezeket a Whatsapp-on keresztül küldte el. MAICO ehhez böngészőn alapuló szoftvert használ. MAICO az adatfeldolgozás terén csak olyan szolgáltatókat bíz meg, akik szerződéssel kötelezik magukat az ennek megfelelő bizalmasságra.
A Google Maps alkalmazása
(1) Ezen a honlapon használjuk a Google Maps ajánlatát is. Ezáltal egy interaktív kártya jeleníthető meg közvetlenül honlapunkon, és a kártya funkciói kényelmesen használhatók.
(2) Honlapunkra látogatásával Google megkapja azon információt, miszerint megtörtént honlapunk aloldalának előhívása. Ezen kívül továbbításra kerülnek az ezen nyilatkozat 3. pontja alatt felsorolt adatok. Mindez attól függetlenül történik, hogy Ön egy a Google által rendelkezésre bocsátott felhasználói fiókon keresztül, vagy anélkül jelentkezett-e be. Ha Ön bejelentkezett a Google-hoz, akkor adatait Google hozzárendeli személyes fiókjához. Ha nem kívánja a hozzárendelést profiljához a Google által, akkor már a gomb megnyomása előtt ki kell jelentkeznie. Google felhasználói profilként tárolja az Ön adatait, és reklám, piackutatás céljából és/vagy honlapjának igények szerinti szerkesztéséhez használja. A kiértékelés főként (nem bejelentkezett felhasználók esetében is) igény szerinti reklámozás céljából történik, és ezen kívül ismerteti a szociális hálózat további felhasználóival honlapunkon végzett tevékenységeiről. Az említett felhasználói profilok képzése ellen a Google-nál nyújtható be ellentmondás.
(3) További információ az adatfeljegyzés céljairól és terjedelméről, valamint az adatok feldolgozásáról az adott plug in szolgáltató adatvédelmi nyilatkozatában található. A nyilatkozatban jogairól, és magánszférájának védelmére irányuló beállítási lehetőségekről is találhat további információt: http://www.google.de/intl/de/policies/privacy. Google személyes adatait az Amerikai Egyesült Államokban is feldolgozza, és egyetértését fejezte ki az EU-US Privacy Shield szabályzattal: https://www.privacyshield.gov/EU-US-Framework.
§ 3 A személyes adatok továbbítása
Személyes adatainak bizalmasságát mindig megőrizzük. Személyes adatainak továbbadása, eladása vagy egyéb továbbítása harmadik személyek részére kizárt, hacsak MAICO törvényesen vagy bírósági rendelkezés által erre nem köteles vagy az adatok továbbadása a MAICO IT-rendszerére történő támadások miatt jogügyi- vagy bűnüldözési okokból szükséges.
§ 4 Külső linkek
Annak érdekében, hogy biztosítani tudjuk ügyfeleink számára az optimális információközlést, honlapunkon harmadik felek linkjei is megtalálhatók. Ha ez nem ismerhető azonnal fel, utalunk rá, hogy egy adott link külső (harmadik) féltől származik. Maico nem felelős ezen oldalak tartalmáért, és szerkesztéséért, ezért hivatkozunk ezen oldalak adatvédelmi nyilatkozataira. Ezen adatvédelmi nyilatkozat természetesen nem érvényes harmadik felek oldalaira.
§ 5 Biztonsági utalás
A MAICO igyekszik minden szükséges technikai és szervezeti biztonsági intézkedést megtenni annak érdekében, hogy személyes adatait úgy tárolja el, hogy ezek sem harmadik személyek, sem a nyilvánosság számára ne legyenek elérhetők. Ha szeretne velünk emailben kapcsolatot felvenni, akkor felhívjuk a figyelmét arra, hogy a továbbított információ bizalmassága nem biztosított. Emailek tartalma harmadik személyek számára látható. Ezért azt ajánljuk Önnek, hogy bizalmas információkat kizárólag postai úton juttasson el hozzánk.
§ 6 Tájékoztatási-, visszavonási- és törlési jog
(1) A hírlapra vonatkozó beleegyezése mindenkor visszavonható a jövőre vonatkozó hatással. Ehhez mindössze az e-mail címét kell beírnia a lemondó mezőbe a honlapon hírlap-abonnement lemondás alatt.
(2) Postmailing-re vonatkozó engedélyét természetesen bármikor visszavonhatja, ha törölteti címét elosztónkból egy az info@maico.de, vagy a kapcsolat pontban megadott címre küldött e-mailben.
(3) Ön a következő jogokkal rendelkezik a MAICO vállalattal szemben:
Jogosult ingyenes felvilágosítást kapni adatairól
Jogosult adatai helyesbítésére, zárolására vagy törlésére
Jogosult fellebbezés benyújtására adatainak feldolgozása ellen
Jogosult adatainak adatátvihetőségére
Jogosult adatainak feldolgozásának korlátozására
Jogosult panasz benyújtására az adatvédelmi hivatalnál személyes adatainak feldolgozására vonatkozóan
Ehhez kérjük forduljon a felelős személyhez, vagy az adatvédelmi kapcsolattartó munkatárshoz.
§ 7 Adatvédelmi kapcsolattartó munkatárs a DS-GVO 4. cikk, 7. fejezet szerint
Kérdések esetén a személyes adatok gyűjtése, feldolgozása vagy használata terén, az adatokkal kapcsolatos felvilágosítás, helyesbítés, letiltás vagy törlés valamint beleegyezések visszavonása érdekében kérjük forduljon a következő címre:
Vállalati- és adatvédelmi tanácsadó
Tel. +49 5108 90 90 112
E-mail: datenschutz@maico.de
§ 8 Adatvédelmi felelős a DS-GVO 4. cikk, 7. fejezet szerint
Tel. +49 7720 694-0
Kiadás: 2018 május 25

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8