text:
1 ALAPÍTVA A Magyar Tudományos Akadémia Állam- és Jogtudományi Bizottságának folyóirata TARTALOM Tanulmány BLUTMAN LÁSZLÓ GÖRÖG MÁRTA: Alapvetõ alanyi jogi pozíciók a Polgári Törvénykönyvben (2013) JUHÁSZ DORINA ZAVODNYIK JÓZSEF: A bizonyítási mérce, a bizonyítási teher és a bizonyítékok értékelése versenyügyekben SÁRKÖZI SZABOLCS: A kft. intézménye a társasági formák nemzetközi versenyében PATAKY TIBOR: A kötelezõ gépjármû-felelõsségbiztosítás harmonizációja az Európai Unióban Jogirodalom, jogélet CZIGLER DEZSÕ TAMÁS: Összehasonlító polgári jogról, kicsit másképp J 6 K2 JO GTUDOMÁNYI KÖZLÖNY J K3 Contents Inhalt Studies LÁSZLÓ BLUTMAN MÁRTA GÖRÖG: Fundamental Legal Positions in the Civil Code (2013) DORINA JUHÁSZ JÓZSEF ZAVODNYIK: The burden of proof, the standard of proof and the evaluation of evidence in competition cases SZABOLCS SÁRKÖZI: The institution of the limited liability company in the international competition of company form TIBOR PATAKY: Harmonisation of the Compulsory Motor Vehicle Liability Insurance in the European Union Legal Life Legal Literature : DEZSÕ TAMÁS CZIGLER: On Comparative Law From Another Aspect Abhandlungen LÁSZLÓ BLUTMAN MÁRTA GÖRÖG: Grundsätzliche Positionen des subjektiven Rechts im Bürgerlichen Gesetzbuch (2013) DORINA JUHÁSZ JÓZSEF ZAVODNYIK: Beweiskriterien, Beweislast und Würdigung der vorliegenden Beweismittel in Wettbewerbssachen SZABOLCS SÁRKÖZI: Die Institution der GmbH im internationalen Wettbewerb der Gesellschaftsformen TIBOR PATAKY: Die Harmonisierung der Kraftfahrzeughaftpflichtversicherung in der Europäischen Union Rechtsliteratur Rechtsleben DEZSÕ TAMÁS CZIGLER: Über das vergleichende Privatrecht ein bisschen anders A KIADVÁNY MEGJELENÉSÉT AZ MTA KÖNYV- ÉS FOLYÓIRATKIADÓ BIZOTTSÁGA TÁMOGATTA Jogtudományi Közlöny * A MTA Állam- és Jogtudományi Bizottságának folyóirata. A Szerkesztõ Bizottság vezetõje: Dr. Korinek László A Szerkesztõ Bizottság tagjai: Dr. Hamza Gábor, Dr. Lamm Vanda, Dr. Szalma József Felelõs szerkesztõ: Dr. Vörös Imre Szerkesztõ: Dr. Szalai Éva A szerkesztõség címe: 1015 Budapest, I. Donáti u Kiadja a LOGOD Bt Budapest, Logodi u. 49. Telefonszám: , fax: web: Elõfizethetõ a LOGOD Bt. számlaszámán; Felelõs kiadó: Buday Miklós ügyvezetõ igazgató. Nyomdai elõkészítés: LOGOD Bt. Terjeszti a LOGOD Bt. Megrendelhetõ a kiadó címén, Elõfizetési díj belföldön egy évre: Ft, külföldön 120 EUR Egyes lapszámok külön is megvásárolhatók, 1700 Ft/szám áron, melyet a postaköltség felszámolásával kézbesítünk. Nyomdai munkálatok: F&F Print Line Kft. HU ISSN4 BLUTMAN: ALAPVETÕ ALANYI JOGI POZÍCIÓK 273 TANULMÁNY Alapvetõ alanyi jogi pozíciók a Polgári Törvénykönyvben (2013) * Blutman László egyetemi tanár, Szegedi Tudományegyetem (Szeged) Az új Polgári Törvénykönyv legalább hétféle értelemben használja a jog szót. E jelentések nagyobb része az alanyi jogok különbözõ típusait takarja. A magyar magánjogi dogmatika és a joggyakorlat csak alkalmilag és következetlenül különíti el az alanyi jogok típusait. Ezért a használt jogi szaknyelv sem alkalmas az alanyi jogok közötti lényeges dogmatikai különbségek átfogó és következetes jelölésére. A magánjogi elemzéseknek új keretet adhat, ha az új kódex szövegében azonosítjuk az alanyi jogok különbözõ típusait, valamint meghatározzuk egymáshoz való viszonyukat és korrelatív pozícióikat. Mindez a kódex mélyebb dogmatikai struktúrájának feltárásához is adalékul szolgál. I. A jog szó hétféle jelentése a Ptk-ban Az új Polgári Törvénykönyv (2013. évi V. törvény, a továbbiakban Ptk.) a jog szót legalább hétféle értelemben használja. Nagy vonalakban véve, ezek a következõk: (1) Akinek joga van, az bizonyos vonatkozásban és egyes esetekben ellenõrzés alatt tarthatja más magatartását. Követelheti mástól, hogy valamit tegyen, vagy ne tegyen. Valakinek lehet jogosultsága arra, hogy a kötelezett szolgáltatást teljesítsen (6:1. ). Itt a jogosult joga alapvetõen másvalaki (a kötelezett) magatartására irányul. Alkalmazzuk erre a jog1 megnevezést. (2) Más jellegû jog például a vételi jog (6:225. ). Ez elsõdlegesen nem más magatartására irányul. E jognál fogva a jogosult saját maga, jognyilatkozatával, valamilyen célzott joghatást érhet el (jog2). (3) A Ptk. akkor is jogot biztosít, ha a jogosult magatartásának jogszerûségét ismeri el. A tulajdonos saját tulajdonán fennálló használati joga ilyen jog [5:13. (2) bekezdés]. Hétköznapi értelemben a tulajdonos természetszerûleg és szokásosan használhatja a tulajdonát. A tulajdonlás e jellegzetes vonását a Ptk. kiemeli, jogként nevesíti, és jogi védelemben részesíti (jog3). (4) Egy jog nem csak elismerheti és védelemben részesítheti a jogosult szokásos, természetszerû magatartását, hanem a jogosultat valamely körülményre tekintettel, kivételesen mentesíthet egy általánosabb tevési kötelezettség vagy tiltott magatartás alól. A kivételes szabály szabad utat enged valamilyen jogosulti magatartásnak. Ilyen a visszatartási jog (6:139. ). Jelöljük ezt jog4 megnevezéssel. (5) A Ptk. jognak tekinti azt, amelynél fogva valaki egy tõle független esemény folytán valamilyen konkrét jogot szerezhet. Ez a jog, objektív feltétel bekövetkezésétõl függõen, valamilyen más jog megszerzésére jogosít. Ilyen például a haszonbérlõnek azon joga, hogy elválással termékeken, terményeken vagy szaporulaton tulajdonjogot szerezzen [5:50. (1) bekezdés].1 Ez már a jog ötödik jelentése (jog5). (6) Van olyan jog, mely elsõdlegesen és közvetlenül nem utal valamilyen konkrét magatartásra, hanem inkább a saját tartalmát képezõ más jogokra. Így jog lehet a jogok egy meghatározatlan csoportjának technikai elnevezése is (komplex jog), például a szülõi felügyeleti jog [pl. 4:83. (3) bekezdés], mely több jogból áll [pl. 4:146. (2) bekezdés].2 A komplex jogoknál a jog terminus megint más értelmet kap (jog6). (7) A rend kedvéért meg kell jegyezni, hogy a Ptk. természetesen jogként utal a tárgyi jogra is. Például a * Az új Polgári Törvénykönyvrõl szóló tanulmány-sorozat keretében megjelenõ tanulmány. (Szerk.) 1 A Ptk. ezen rendelkezése egyaránt utal a második értelemben használt jogra (jog2) is, l. alább 2.3. pont. 2 A Ptk. helyenként szülõi felügyeleti jogról beszél, többször viszont szülõi felügyeletrõl, melynek tartalma szülõi felügyeleti jogokból áll (többes számban).5 274 TANULMÁNY MÁJUS lényeges jogi érdek fogalma [pl. 2:49. (1) bekezdés vagy 6:28. (2) bekezdés] a jog, azaz a tárgyi jog által védett érdeket takarja. A tulajdon védelménél a jogellenes beavatkozás a tárgyi jog sérelmét jelenti [5:36. (1) bekezdés].3 Itt a jognak ugyancsak újabb értelme van (jog7). A jog különbözõ értelmeit tekintve nyilvánvaló elhatárolási és terminológiai problémák merülnek fel.4 A következõkben erre térünk ki. 1. A jog1 II. Hétféle jog: áttekintés A jog1 tekinthetõ az alanyi jogok klasszikusának. Elsõdlegesen és jellemzõen másvalaki magatartására irányul, melynek tanúsítását a jogosult követelheti. Miképpen azonosíthatóak ezek a jogok a Ptk. jogszövegében? (1) A jog mellett, hagyományosan a jogosultság, a jogosítvány, vagy az alanyi jog terminusok azok, melyeket tipikusan a jog1 jelölésére alkalmazzák. Esetünkben e jelölések nem mûködnek jól. Az alanyi jog kifejezés nem fordul elõ a Ptk. szövegében.5 A jogosítvány is csak kétszer, egyes szülõi felügyeleti jogokra utalván [4:175. (3) bekezdés és 4:190. (3) bekezdés]. Ennek következtében itt sem biztos, hogy jog1 értelmében veendõ. (Számunkra nem is világos, mi indokolja a jogosítvány szó ilyen elszigetelt használatát.) Ellenben a jogosultság igen gyakran alkalmazott szó, viszont a Ptk. többféle értelemben használja.6 Tehát a jog1 kizárólagos és specifikus jelölésére a jogosultság szó sem alkalmas. Ezért kifejezetten a jog1 jelölésére a továbbiakban az igényjog terminust fogjuk használni.7 (2) Az igényjog (jog1) azonosítása lehetséges annak korrelatív oldaláról. A jog1 olyan jogi pozíció, melynek korrelatív pozíciója a kötelezettség, és egyben alanyi értelemben a jogosulttal szemben a kötelezett áll. Amennyiben valakinek kötelezettsége van valamilyen magatartás tanúsítására, akkor jó eséllyel azonosítható a jogosult és a jog1 is, mely ezen magatartás követelhetõségét jelenti. Mindez feltételezi, hogy a kötelezettséghez tartozzon jogosult és jog1 is, a kötelezettség ne állhasson magában. (Bár az a feltételezés, hogy kötelezettség létezhet magában, érdekes elemzéseknek nyit teret, itt ezzel nem tudunk foglalkozni. A magánjogban jól védhetõ álláspontnak tûnik, hogy a kötelezettség általában nem állhat jog1 nélkül.) (3) Amennyiben szövegszinten nem is jelöli egyetlen specifikus kifejezés vagy szó a jog1 fogalmát, annak jelenléte esetenként egyszerûbb szemantikai-logikai úton vagy éppen mélyebb dogmatikai elemzéssel mutatható ki. Ez nem mindig egyszerû, hiszen elhatárolási problémák fennállhatnak. Felvethetné bárki, hogy a jog1 a jogosult magatartásának lehetõségét is magában foglalja (ti. a tárgyi jogban biztosított módon követelhet a kötelezettõl), így nem kizárólag más magatartására vonatkozik. Ez arra utal, hogy a jog1 és a jog3 összefügg, ugyanis ez utóbbira jellemzõ, hogy a jogosult kifejthet valamilyen jogilag elismert vagy védett magatartást. Másrészt a jog1 és a jog2 összefüggéseitõl sem lehet eltekinteni. A jogosult lehetõsége a szolgáltatás követelésére a jog1 összefüggéseiben, egyben lehetõség arra is, hogy ezzel joghatást keltsen. Ez rokonítja jog2 fogalmával, hiszen itt célzott joghatás létrehozásának lehetõségérõl van szó. Elsõ pillantásra a jog1 alfaját jelentheti mind a második, mind a harmadik értelemben vett jognak. Az elhatárolás gyakorlati célokra nem okoz nagyobb nehézséget. A jog1 (i) egyrészt egy specifikus, jól körülírható magatartás (nevezetesen a követelés) lehetõsé- 3 Azonban a jogosulatlan terminusnál más a helyzet. Például a magántitok jogosulatlan megszerzése [2:46. ] már egy alanyi jog (jog4) hiányára utal, tehát a jog szó nem a jog7 értelemben szerepel. Ettõl függetlenül, a jogosulatlan és a jogellenes (jog7) szavak sokszor kiválthatók egymással. 4 A Ptk. maga is számot vet azzal, hogy a jog szó különbözõ jelentésekkel bírhat. Így az 5:157. -ban foglalt rendelkezésbõl ( [h]a a haszonélvezetnek olyan jog a tárgya, amelynél fogva valaminek a szolgáltatását lehet követelni, ) az következik, hogy a jog1 mellett olyan más jogok is vannak, melyeknél fogva nem lehet szolgáltatást követelni, (és amelyeken ugyancsak fennállhat haszonélvezet). 5 Az alanyi jog fogalma nem egyértelmû. Az Indokolás szerint az alanyi jog a jogosult olyan érdekhelyzete, mely a kötelembõl folyik (Indokolás, 551. és 377.). Mivel a kötelem fogalma a kötelezettõl követelhetõ szolgáltatásra utal (6:1. ), ezért az alanyi jog itt csak jog1 értelmében vehetõ. A probléma abból adódik, hogy az Indokolás máshol az alanyi jog kifejezést szélesebb értelemben használja. Például, ha a birtok alanyi jog (Indokolás, 517.), akkor a kifejezés itt elsõsorban jog3-ra utal. Ahol az alanyi jog szabad gyakorlásáról van szó (Indokolás, 374.), a kifejezés elvileg utalhat az elsõ négy értelemben vett jogra, de elvileg csak jog3 és jog4 értelemben vehetõ (ugyanis itt van szó a jogosult oldalán valamely magatartás tanúsításának szabadságáról). Mindezen bizonytalanságot a szakirodalom is tükrözi. Így Kolosváry Bálint az alanyi jogot szigorúan jog1 értelemben veszi, Kolosváry Bálint: A magyar magánjog tankönyve I. Grill, Budapest, Ezzel szemben, máshol az alanyi jog a jogok sokkal szélesebb körét fogja át, pl. Kiss Mór: Alanyi jogok. In Fodor Ármin (szerk.): Magyar magánjog. Általános rész. Budapest, Singer és Wolfner, ; Világhy Miklós Eörsi Gyula: Magyar polgári jog I. Budapest, Tankönyvkiadó, , vagy Bíró György Lenkovics Barnabás: Magyar polgári jog. Általános tanok. Novotni, Miskolc, A továbbiakban mi az alanyi jog fogalmát széles értelemben vesszük, mely legalább a jog1-5 értelmeit átfogja. 6 A vállalkozó jogosultsága az elvégzett munka ellenértékére jog1 [6:245. (2) bekezdés]; az a jogosultság, hogy valaki a szerzõdést megtámadhatja, jog2 [6:89. (2) bekezdés]; jog4 értelmében szerepel az a jogosultság, hogy a gondnok mûködésérõl vezetett nyilvántartásba a gondnokolt betekintsen [2:36. (3) bekezdés]. 7 Hasonlóan pl. Pokol Béla: Tárgyi jog és alanyi jog jogi pozíciók. In: Jogosultságok: elmélet és gyakorlat. (Szerk.: Ficsor Krisztina, Gyõrfi Tamás, Szabó Miklós) Miskolc, Bíbor Kiadó, vagy Szabó Miklós: A jogosultság jogi státusáról. In: uo. 39. Pontosításképpen kiemelendõ, hogy az igényjog nem pusztán maga az igény, hanem a jog1 igény elõtti állapotában, vagy igény formájában (jogilag biztosított potenciális vagy aktuális követelhetõség). Megjegyzendõ, hogy az igényjoggal szemben, az igényjogosultság szó szaknyelvi használata szûkebb: elsõsorban a közjogban használatos, például olyan helyzetekben, amikor valaki valamilyen kedvezményre, juttatásra jogosult (szociális juttatások, kárpótlás, stb.), illetve néhány más, szûkebb jogterületen (pl. szabadalmi jog).6 BLUTMAN: ALAPVETÕ ALANYI JOGI POZÍCIÓK 275 gét jelenti a jogosult oldalán, míg a jog3 által átfogott magatartások köre behatárolhatatlan; (ii) elsõsorban és közvetlenül másvalaki, (a kötelezett) magatartására irányul, ez jellemzi tartalmilag a jog1 fogalmát, míg a jog3 a jogosult saját magatartására irányul; (iii) a specifikus jogosulti magatartás a tárgyi jogban jól körülírt, tipikus joghatások létrehozására alkalmas (vö. a felszólítás vagy a perindítás meghatározott joghatásaival), ezzel szemben a jog2 keretében célzott joghatások köre általánosságban behatárolhatatlan. Így pusztán elméleti probléma lesz, hogy a jog1 mennyiben sorolható be akár a jog2, akár a jog3 alá, mint azok alfaja.8 Elhatárolási problémát okozhat egy-egy konkrét jog által átfogott magatartás jellegzetessége, vagyis a konkrét jog szerkezete is. Tudjuk, hogy a szülõnek joga van gyermekével kapcsolatot tartani [pl. 4:178. (3) bekezdés], azonban itt a jog által átfogott magatartás (kapcsolattartás) jellemzõje a kölcsönösség és visszahatás, azaz a magatartás két- vagy többoldalú. A kapcsolattartás a jogosult magatartása is, és egyben más magatartása is. Miképpen lehet eldönteni, hogy a kapcsolattartás joga a jog1 vagy jog3 alá sorolható? Az elhatárolási probléma csak látszólagos. A kapcsolattartás joga ugyanis nem egy jog, hanem legalább három. A jogosult szülõt nézve, jog1/kötelezettség jogviszony fennáll egyrészt a másik szülõ, másrészt a gyermek vonatkozásában, ugyanakkor a jogosult rendelkezik egy jogilag védett, szabad magatartással a kapcsolattartás tekintetében (jog3). (A jog3 esetében a korrelatív pozíció nem a kötelezettség, erre l. a 3.1. pontot). 2. A jog2 A jog2 elsõdlegesen nem más magatartására irányul, hanem itt a jogosult saját maga, jognyilatkozattal, valamilyen joghatást érhet el. Arról van szó, hogy a jog2 jogosít valamilyen jog megszerzésére, módosítására vagy megszüntetésére. A jog2 kézenfekvõ típusai a már említett vételi jog mellett például a képviseleti jog [6:11. (1) bekezdés] vagy a bizományos sajátos joga2 bizományosi szerzõdés alapján [6:282. (1) bekezdés]. (1) A jog2 fogalma elsõsorban a jog (jogosít) terminus mögött lelhetõ fel a Ptk-ban. A szakirodalomban vagy hatalmasság, vagy alakító jog elnevezéssel is jelölik. A hatalmasság eredetileg Szászy-Schwarz elnevezése,9 melyet esetenként ma is használnak.10 Az Indokolás kifejezetten így nevezi a vételi jogot, de a jogszövegben a szó nem jelenik meg.11 A hatalmasságok vagy alakító jogok bizonyos csoportjainak van egy átfogó, jellemzõ megjelölése: a jogkör, illetve hatáskör. Ez a hatalmasságok azon csoportját jelölheti, melyekkel egy jogalany általában rendelkezik, vagy melyek egy jogalanyt megilletik egy konkrét jogkérdésben, illetve eljárásban.12 Megjegyzendõ, hogy a hatáskör vagy jogkör csak akkor utal hatalmasságra, ha a jogalany a joghatást valamilyen jognyilatkozattal érheti el. Egyéb, a hatáskör vagy jogkör alapján kifejthetõ más, jogilag releváns magatartás lehetõsége már a jog3, esetleg a jog4 fogalmához tartozik. Mindemellett a két fogalom a hatalmasság (jog2) jellemzõ jelölése. (2) A hatalmasság vagy alakító jog (jog2) sokféle joghatásra irányulhat: különbözõ jogokat módosíthat, keletkeztethet, vagy szüntethet meg. Ez bármilyen jog lehet a fentiekben megkülönböztetett jogok közül. Így a jog2 (hatalmasság) irányulhat jog2 (hatalmasság) létrehozására is. Az a fél, akinek szerzõdéses ajánlatot tettek egy olyan szerzõdés megkötésére, melyben számára az ajánlattevõ vételi jogot biztosítana, olyan hatalmassággal rendelkezik, mely további hatalmasságot hozhat létre. Hozzá kell azonban tenni, hogy a jog7 (tárgyi jog) tekintetében, csak közjogi hatalmasság állhat fenn, mellyel a jogalkotó szervek (és részben az Alkotmánybíróság) rendelkeznek. A Ptk. az alakító jogok keletkezésének lehetõségére legtöbbször általánosságban utal. Csak ritkán jelöli, hogy a jog2 milyen típusú joggal kapcsolatos joghatás keletkeztetésére vonatkozik. Az a tény, hogy egy fél jogszabály vagy a szerzõdés alapján hatalmassággal rendelkezhet a szerzõdés egyoldalú módosítására [6:191. (4) bekezdés], ebbõl még nem derül ki, hogy a fél hatalmassága a jog1-6 közül melyik típus létrehozására, módosítására vagy megszüntetésére vonatkozhat. A hatalmasság folytán tett jognyilatkozat ugyanis egyszerre több jogot érinthet. Kézenfekvõ, hogy a vételi jog, mint hatalmasság [6:225. (1) bekezdés], tipikusan egy jog6 (komplex jog tulajdonjog) átruházását célozza, azonban ténylegesen a jogviszonyok (és jogi pozíciók) meglehetõsen kusza hálóját hozza létre. 8 Ehhez a jog2 és a jog3 összefüggéseit is meg kell határozni, másrészt ezen elméleti összefüggések csak egy tágabb analitikus rendszer kereteiben nyernek értelmet. 9 Szászy-Schwarz Gusztáv: A jogi helyzetek. In: Szászy-Schwarz Gusztáv: Parerga. Vegyes jogi dolgozatok. Budapest, Athenaeum, ; azonban õ a hatalmasságot sokkal szélesebb értelemben használta annál a meghatározásnál, amit itt megadtunk. 10 Pl. 1240/B/1993. AB határozat II pont vagy BH Indokolás, 611. A törvény indokolásaként a július 11-én benyújtott T/7971. törvényjavaslat vonatkozó részére hivatkozunk, oldalszám szerint: l. 12 A hatáskör elsõsorban a közjogban a közjogi hatalmasságok csoportjára utalhat, míg a jogkör elsõsorban a magánjogban használatos. A Ptk. alapján jogköre van például a gyámnak [4:163. (4) bekezdés], a gondnoknak [2:34. (5) bekezdés], az ügyészségnek és bíróságnak [2:51. (3) bekezdés], a képviselõnek [6:12. ], végrehajtónak és a közjegyzõnek [6:549. ], az alapítónak [3:16. (1) bekezdés], stb. A Ptk. alapján jogköre és hatásköre egyaránt lehet hatóságnak [pl. 2:51. (2) bekezdés; 5:186. (1) bekezdés], de a jogi személyek szerveinek is [pl. 3:120. ; 3:35. ]. Annak, hogy a jogkörnek és hatáskörnek lenne bármilyen fogalmi különbsége, nincs nyoma a Ptk-ban.7 276 TANULMÁNY JÚNIUS (3) A hatalmasság, alakító jog esetében is vannak elhatárolási problémák. A jog2, valamint a jog3 és jog4 általánosabb elhatárolására a késõbbiekben térünk ki. Nehézséget jelenthet azonban, ha a jog2, mint hatalmasság gyakorlásának lehetõsége további feltételekhez kötött. A hatalmasság keletkezését illetve gyakorlását jogszabály vagy szerzõdés objektív feltételekhez kötheti. Ilyen nevesített, feltételhez kötött hatalmasság például az elõvásárlási, elõbérleti és elõhaszonbérleti jog [5:81. ]. Tipikus feltétel szokott lenni (elsõsorban közjogi hatalmasságnál) a fél kérelme, melyre a hatóság hatáskört, azaz hatalmasságot gyakorolhat. Hasonló hatalmasság van a Ptk-ban is. Amennyiben a nyomdai úton elõállított részvény tulajdonjoga nem átruházás jogcímen szállt át, az igazgatóság a tulajdonosváltozást a forgatmányi láncolatban átvezeti, de ezt az új részvényes kérésére teheti meg [3:221. (1) bekezdés]. Tehát itt be kellene vezetni a feltételes hatalmasság (mint feltételes jog) fogalmát, ami további gondot okoz. Mit kell feltételként kezelni? Egy jognyilatkozat tételének mindig vannak nevesítetlen, objektív feltételei (tipikusan pl. a nyilatkozatot tevõ ne haljon meg a nyilatkozat megtétele elõtt). A hatalmasság gyakorlásának lehetõsége mindig egy körülhatárolt élethelyzetben áll fenn, mely egyben a hatalmasság gyakorolhatóságának egyfajta feltételrendszerét jelenti. Ezt figyelembe véve, hétköznapi értelemben és ad absurdum minden hatalmasság feltételesnek tekinthetõ. Ahogy általában a feltételes jog fogalma, úgy a feltételes hatalmasság fogalma sem nélkülözhetõ, de a feltételek elvi körülhatárolása elkerülhetetlen ezekben az összefüggésekben, ami összefügg a hatalmasság keletkezésének idõpontjával. A feltétel lehet a hatalmasság keletkezésének, vagy a hatalmasság gyakorlásának feltétele is. Csak az utóbbi esetben beszélhetünk feltételes hatalmasságról. Az elõbbi példát véve alapul: mikor keletkezik az igazgatóság hatalmassága a tárgyi jog alapján az átruházás nélküli tulajdonátszállás részvényen történõ feltüntetésére? Több lehetõség van, például: (i) amikor a részvényes kéri a tulajdonosváltoztatás feltüntetését; (ii) amikor a tulajdonátszállás (átruházás nélkül) megtörtént; (iii) amikor az igazgatóság megalakult; (iv) amikor a kérdéses részvényt elõállították; (v) amikor a részvénytársaság létrejött. Az a körülmény, melyhez a hatalmasság keletkezése köthetõ, nem feltétel a hatalmasság szempontjából. Amikorra tesszük a hatalmasság keletkezését, ahhoz képest egy késõbbi körülmény jön valódi feltételként számításba, és ekkor beszélhetünk feltételes hatalmasságról. Itt azonban csak a probléma felvetésére szorítkozhatunk, ennek visszafejtése nem a jelen tanulmány tárgya. 3. A hatalmasság (jog2) és a jog5 összefüggése A jog2, mint hatalmasság megjelenhet vagylagos jogként, ami aztán a fogalmi elemként szereplõ jognyilatkozat értelmezését veti fel. A gyakorlatban ugyanis vannak esetek, amikor jogváltozás egy adott élethelyzetben többféleképpen is létrejöhet. Tudjuk, hogy a haszonélvezõnek haszonélvezeti jogánál fogva olyan joga is van, mely alapján elválással tulajdonjogot szerezhet a termékeken, a terményeken vagy a szaporulaton [5:50. (1) bekezdés]. Mi ez a jog? Ahogy láthattuk ez lehet jog5, de a Ptk. megfogalmazása szerint ez ugyanúgy lehet hatalmasság (jog2) is. Egy almafán lévõ alma tekintetében a haszonélvezõnek tulajdonjoga keletkezhet például a következõképpen: (i) az egyik éjszaka az érés következtében az alma magától leesik; (ii) a haszonélvezõ leveszi az almát (és megeszi); (iii) a haszonélvezõ leszakítja a fáról az elsõként a keze ügyébe esõ almát, hogy elüldözze vele a szõlõjét csipegetõ seregélyeket; (iv) a haszonélvezõ felmászik az almafára, és ennek következtében leesik az alma. Az elsõ esetben jog5 áll fenn a tulajdonszerzés elõtti idõszakban, és ezt szokásosan nevezhetjük várománynak.13 A másodikban ugyanezt hatalmasságnak (jog2), amennyiben a haszonélvezõ mozdulata ráutaló magatartással tett jognyilatkozatnak minõsíthetõ [6:4. (2) bekezdés]. (Persze a váromány fogalmától függ, hogy a jogszerzõ hatalmasság egyben váromány-e vagy sem; mindenesetre a fogalmi tisztaság a kettõ elkülönítését kívánná meg.) A második esetnél már értelmezési problémák kezdõdnek, amelyek általában is áthatják a jog2 alkalmazásának kérdéseit. A jognyilatkozatot jelentõ magatartásnak ráutalónak kell lennie. Ez úgy vehetõ, hogy a joghatás kiváltására kell utalnia. Mit jelent ez az irányultság? Amennyiben ez valamilyen mentális feltétel, akkor vagy túl szûk lesz a meghatározás, hiszen joghatás kiváltására irányuló szándékot követel; vagy fikcióvá válik, ahol ilyen irányultságot legfeljebb tulajdoníthatunk a nyilatkozatot tevõnek. Amennyiben a magatartásnak csak a joghatás ténybeli alapjára szükséges irányulnia (itt elválás), már gyakorlatiasabbá, de meglehetõsen parttalanná válhat a felfogás. Ekkor a jogszerzõ tudatának nem kell átfognia a joghatás keletkezésének lehetõségét, csak a ténybeli alap létrehozásának szándékát. Vi- 13 Ez a jog pontosabban várományosság, míg a váromány inkább a jog tárgya, l. Szászy Schwarz: i. m A várományosság viszont nem része a használt szaknyelvnek, ehelyett a váromány kapott több jelentést, melyek egyike a várományosságot (jog5) is jelöli. A váromány fogalma egyébként is igen kusza a magyar jogirodalomban, de erre itt nem térhetünk ki. A Ptk. szövege nem is nevezi így kifejezetten azokat a jogokat, melyek folytán jogszerzési lehetõségek a jogosult elõtt megnyílnak. Ugyanakkor a váromány a magánjogi közbeszéd bevett terminusa (pl. Indokolás, 628.), melyet néhány tipikus helyzetre rutinszerûen alkalmaz (pl. öröklési várományok vagy a méhmagzat várománya). Mivel a váromány fogalmának feltárása külön tanulmányt kívánna, itt a várományt legfeljebb csak lazán írjuk körül, de meghatározást nem adunk.8 BLUTMAN: ALAPVETÕ ALANYI JOGI POZÍCIÓK 277 szont a harmadik esetben már különösen kétséges bármilyen definíció alapján -, hogy a mozdulat joghatás kiváltására irányuló magatartásnak minõsíthetõ-e, míg a negyedik esetben a jogszerzés ugyan a haszonélvezõ magatartására vezethetõ vissza, de az nyilvánvalóan nem irányul jogszerzésre. Összegezésképpen: párhuzamosan, vagylagos jogként állhat fenn egy függõ jogi helyzetben a hatalmasság (jog2) és várományosság (jog5).14 Másrészt, a várományosság fogalmától függ, hogy a harmadik és negyedik eset besorolható-e ide, vagy a várományosság és hatalmasság között létezik-e egy harmadik elméleti terminus, mely ezen eseteket megelõzõ idõszakot jelöli a jogszerzés szempontjából. Hozzá kell tenni, hogy a hatalmasság és a várományosság nemcsak vagylagos jogokként függenek össze, egymásra is épülhetnek. A várományosság (jog5) folytán kilátásban lévõ jogszerzés igen sokszor hatalmasság (jog2), tehát hatalmassági várományról van szó. Így van ez az öröklési várományok legnagyobb részénél. A várományosnál nem a jövendõ örökség tárgyain fennálló jogok közvetlen keletkezése van kilátásban, hanem egy hatalmasság: jognyilatkozatával elfogadhatja vagy visszautasíthatja az örökséget. A várományosság és a hatalmasság további összefüggése az igényjoghoz (jog1) kötõdik. A jog1 ugyanis sokszor hatalmassági váromány, amennyiben határidõs szolgáltatásról van szó. A jogosult szempontjából a határidõ lejárta elõtt várományosság áll fenn, ahol a kötelezett teljesítésének elmaradása jogszerzéssel jár (hatalmasság). Ugyanis, ha a kötelezett nem teljesít, megnyílik a jogosult számára az aktuális követelhetõség (hatalmasság). 4. A hatalmasság (jog2), valamint a jog3 és a jog4 elhatárolása A jog2, a jog3 és a jog4 elsõdlegesen a jogosult saját magatartására irányul, ezért a szükséges elhatárolásokat meg kell tenni, vagy legalábbis szükséges a különbségtételt indokolni. A jog3 fogalmát úgy írtuk körül, hogy ez a jogosult magatartásának szabad mivoltát jelöli. Egy cselekvési körön belül a jogosult magatartását nem korlátozza kötelezettség, a jog elismeri és védi ezt a cselekvési kört. A jog3 jellemzõ motívuma az eredendõ, általános szabadság. A jog4 kivételes szabály. Mentesíti a jogosultat egy általánosabb kötelezettség alól. Szûk körben elhárítja a kötelezettséget, felszabadít a jogosult számára egy magatartási lehetõséget. Nem kell megtennie azt, amelyet e jog hiányában meg kellene tennie. A jog4 jellemzõ motívuma a kivételes, jog által teremtett szabadság. E jogoknak vannak tipikus formái,15 de sok esetben az éles, gyakorlati elhatárolás lehetetlen. A jog2 valamilyen joghatás elérésének lehetõségére utal, a magatartás csak annyiban fontos, amennyiben ezáltal a joghatás elérhetõvé válik. A jog3 és a jog4 a jogosult lehetõsége arra, hogy valamilyen magatartást szabadon (kötelezettséggel nem terhelten) tanúsíthasson. A hangsúly a magatartáson, annak szabadságán, jogszerû lehetõségén van, nem az esetleges vagy rendszerinti joghatásokon. Azonban a szabad magatartás is kelthet, és legtöbbször kelt is joghatásokat. Mi az elhatárolás alapja? Végsõ soron a vételi jog (jog2) gyakorlása is egy magatartás (nyilatkozat, mint nyelvi aktus), mely adott esetben szabadon tanúsítható.16 A probléma kiküszöbölésére két alapvetõ megoldást nyújtott a dogmatika. Az egyik szerint, ugyanazon magatartás lehetõsége lehet egyszerre is hatalmasság és szabadság (pl. Szászy-Schwarz).17 A másik szerint, a szabad magatartás, mely joghatással jár, az hatalmasság, mely nem jár joghatással, az szabadság (pl. Kocourek).18 Az elsõ megoldás feladja az elhatárolási igényt, a második esetben az elhatárolás meglehetõsen virtuálissá válik, mert sokszor nem világos, hogy egy magatartásnak van-e joghatása és az milyen. Mi úgy látjuk, hogy a magyar magánjogi gyakorlatban a jog2, azaz a hatalmasság jellemzõje, hogy a lehetséges joghatás elérésére szolgáló magatartás jognyilatkozat lesz (joghatást célzó nyelvi aktus vagy ráutaló fizikai magatartás). Amennyiben nincs célzott joghatás, vagy jogellenes a magatartás (tehát nem jognyilatkozatról van szó), nem beszélhetünk hatalmasságról sem.19 Így például az önvédelem joga nem lesz hatalmasság, mert gyakorlása járhat ugyan joghatásokkal, azonban itt a magatartás lehetõsége a lényeges, és a jog gyakorlásánál beálló joghatások tipikusan nem célzottak. Szükséges a jog3 és a jog4 elválasztása is: mindkettõ a jogosult jognyilatkozatnak nem minõsülõ, esetleges jog- 14 Amennyiben várománynak tekintjük a jogszerzõ hatalmasságot is, akkor a módosított megfogalmazás a következõ: párhuzamosan állhat fenn hatalmasságnak nem minõsülõ váromány és jogszerzõ hatalmasság. Azt a kérdést itt nyitva hagyjuk, hogy jog2 és a jog5 részben átfedheti-e egymást vagy sem. 15 Ahogy korábban említettük, a jog2 esetében ilyen a vételi jog, a jog3 vonatkozásában a tulajdonos használati joga saját tulajdonán, míg a jog4 tekintetében a visszatartási jog. 16 Azonban a hatalmasság gyakorlása lehet kötelezettség is, például amikor a hatóságnak a hatáskörét kell gyakorolnia, amennyiben a feltételek fennállnak. Hasonlóan a Ptk-ban, amikor a tulajdonos egyes esetekben köteles megengedni a telkére való belépést a szomszédnak [5:25. (1) bekezdés]. Ugyanakkor Szladits szerint az nem hatalmasság, amikor kötelezõ a joghatást keltõ magatartás, Szladits Károly: Magyar magánjog. Általános Rész. 2. füzet. Budapest, Grill, Szászy-Schwarz: i. m Kocourek, Albert: The Hohfeld System of Fundamental Legal Conceptions. Illinois Law Review 15 (1920) Ez jóval szûkebb felfogása a hatalmasságnak, mint Szászy-Schwarzé, aki a jogellenes magatartásokat és a képességeket (pl. jogképesség) is a hatalmasság körébe sorolta, Szászy Schwarz: i. m Úgy látjuk, hogy ezt a parttalan felfogást a százéves magánjogi gyakorlat nem igazolta vissza.9 278 TANULMÁNY JÚNIUS hatásokkal járó, szabad magatartására utal, és teszi azt lehetõvé. A megkülönböztetést két tényezõ indokolja. Egyrészt, a jogosult lehetséges szabad magatartásai aligha hozhatók közös nevezõre. A lelkiismereti szabadság, mint személyiségi jog [pl. 4:166. ], csak rendkívül elvont szinten vethetõ össze azzal, hogy a vendég (jogosult) beléphet egy lakásba a tulajdonos beleegyezése alapján, noha mindkét esetben a jog által elismert vagy biztosított szabad magatartásról van szó. Másrészt a Ptk. nyelvezetében és a joggyakorlatban is, vannak olyan jogok, melyek a jogosult szabad magatartását általában, fõszabályként biztosítják (jog3). Ugyanakkor jellemzõ és tipikus a jogok olyan csoportja is, mely a jogosultat valamilyen általánosabb kötelezettség alól, kivételesen, egy sajátos körülményre tekintettel, mentesíti (jog4). Milyen elvi elhatárolás tehetõ az általános és kivételes szabadság között, ami a jogszöveg és a gyakorlat tendenciáit megfelelõen elkülöníti? Mi úgy látjuk, hogy a jog3 esetében a szabad magatartásnak olyan általános lehetõségérõl (egy meghatározott cselekvési körrõl) van szó, amit a jogrendszer szabadon hagyott, azt nem korlátozta. A kérdéses magatartás szabadsága természetszerûleg, jog nélkül is megilletné a jogosultat, pl. személyes szabadság [2:43. b) pont]. A jog az ilyen szabadságot mindössze elismeri vagy védi (törvény el nem vonta cselekvéskör).20 Az általánosabb, fõszabályként érvényesülõ szabad cselekvési kör majdnem mindig korlátozott, hiszen kivételes, specifikus kötelezettségek határolhatják. A jog4 viszont kivételes (kivett) szabadság. A jogrendszer egy adott élethelyzetben általános kötelezettséget róna a jogosultra, de valamilyen sajátos körülményre tekintettel, a kötelezettség alól kiveszi, megnyit elõtte valamilyen magatartási lehetõséget, valamilyen szabad cselekvési kört (törvény adta cselekvéskör).21 A fentiek alapján, az elhatárolás elvi alapját elsõdlegesen az általános kivételes fogalompár jelzi (általános szabadság/kivételes kötelezettség, valamint általános kötelezettség/kivételes szabadság). Ez nem mindig biztos elhatárolási szempont. Sok lehet a határeset. Ráadásul, legtöbbször a jogszövegen, illetve a mögé felépített dogmatikai konstrukciókon múlik, hogy mi a fõszabály, és mi a kivétel. Ez azonban nem akadály. Gyakorlati szempontból az a lényeg, hogy a Ptk. miképpen kezel egy ilyen jogot, vagy abból miképpen vezethetõ le egy ilyen jog. A visszatartási jog nem eredendõen jog4. Csak hic et nunc, a magyar magánjog kereteiben minõsíthetõ annak.22 Az elhatárolásnak van egy másodlagos szempontja, melyet a jog által elismert (természetszerûleg adott) jog által létrehozott fogalompár jelez. Ez a kisegítõ szempont akkor segít dönteni, ha az általános/kivételes elhatárolás nem mûködik, vagy bizonytalan. A tulajdonos joga tulajdona megvédésére bizonytalan lehet, hogy általános szabadság (jog3) vagy kivételes szabadság (jog4). Azonban természetszerû szabadság az, hogy valaki megvédhesse azt, ami az övé. Ezt a szabadságot a tárgyi jog elismeri, de nem maga teremti (jog3). Ez a jog persze korlátozott, további specifikus kötelezettségek által (melyek forrása pl. a büntetõjogi jogszabályok, az arányosság, stb.). 5. A jog3 és a jog4: terminológiai kérdések Talán itt látszik leginkább, hogy a magyar jogi szaknyelv nem elég differenciált e megkülönböztetések jelölésére. Mivel mindenre legáltalánosabban a jog szót használja, a különbségek fedve maradnak. Elsõ pillantásra nem tudható, hogy ugyanolyan tortahab alatt milyen torta van. A szabadság kifejezés nem szokásos a jog3 jelölésére, bár valószínûleg nem található jobb szó erre. (Létezik a szabadságjog terminus, ez viszont elsõsorban az alapjogi dogmatika jellemzõje, és nem használatos a magyar magánjog keretein belül.) Érdekes módon, a Ptk. által konkrétan szabadságként említett jogok egy része nem jog3, hanem hatalmasság (jog2). Így a jogi személy létrehozásának szabadsága [3:4. ], a szerzõdési szabadság [6:59. ], vagy a végintézkedési szabadság [7:10. ] esetében nem egy magatartás tanúsításának szabadságán van a hangsúly, hanem joghatások létrehozásának szabadságán, és ugyanakkor ezek mind jognyilatkozatok tételének lehetõségét fogják át. Így a szaknyelvben nemcsak a jog és hatalmasság keveredik, hanem a szabadság és a hatalmasság is.23 A gyakorlatban (és nem a Ptk-ban) nagyon specifikus értelemben megjelennek olyan kifejezések, terminusok, melyek a jog4 kivételes jellegének jelölésére alkalmasak lennének. E kifejezések vagy többértelmûek, vagy használatuk meglehetõsen szûk körre korlátozódik, noha megfelelõ kiterjesztésük segíthetne a terminológiai ínségen Grosschmid Béni: Fejezetek kötelmi jogunk körébõl. I. kötet. Budapest, Grill, (Pécs, Ponte Press, 2000.) 303. (6. ). 21 Ibid. 22 Ez más vonatkozásban is érvényes. Az elévülés nálunk kifogás útján érvényesíthetõ, tehát az elévülési kifogás lehetõsége hatalmasság. Szászy írja, hogy a korabeli szovjet jogban az elévülést hivatalból kellett figyelembe venni; ott az elévülés már egyszerûen az igényjog megszûnését jelentette, Szászy István: A magyar magánjog általános része. Budapest, Egyetemi Nyomda, Az Indokolás egy helyen a tulajdonos rendelkezési szabadságáról beszél (682.), de legtöbb helyen a jogszövegben rendelkezési jogról van szó [pl. 5:30. ]. Ugyanakkor ez nem jog, és nem is szabadság, hanem éppenséggel hatalmasság, mert a tulajdonról való rendelkezés jognyilatkozatok formájában történik. 24 Hasonló a helyzet a jog2 összefüggéseiben a hatalmasság kifejezéssel. Ezt az Indokolás egy helyen használja, a vételi jogra alkalmazva. Kérdés, miért nem használta ezt a többi, ugyancsak hatalmasságnak minõsülõ jog esetében is? (Megengedve azt, hogy magában a jogszövegben a szó zavart okozott volna, mert a gyakorlatban nem általánosan használt terminusról van szó.)10 BLUTMAN: ALAPVETÕ ALANYI JOGI POZÍCIÓK táblázat (i) Gyakoriság szempontjából leginkább a mentesség jöhet szóba, melynek az igealakja általánosan használt (mentesül, mentesít), de a fõnévi alak csak szûk körben. Így ismerjük például a diplomáciai képviseletek személyzetének mentességét, országgyûlési képviselõk mentességét (mentelmi jog) vagy éppen az állam mentességét. A probléma az, hogy a mentesség itt legnagyobbrészt nem kivételes szabadságot jelöl, hanem egy másik fél hatalmassága alóli mentességet (pl. valamilyen magatartás miatt nem indítható eljárás). A hatalmasság alóli mentességre viszont van egy specifikusabb szó, ami a védettség (immunitás) egy másik fél jognyilatkozatainak joghatásától. A mentesség a jog4 jelölésére akkor lehetne alkalmas, ha nem immunitásra, hanem az általánosabb kötelezettség hiányára, azaz a kivételesen szabad magatartás lehetõségére utalna. (ii) Hasonló a probléma az elõjoggal. Bár kivételes helyzetet jelez, de nem elsõsorban kivételes szabadságot jelent, hanem többletjogot, jog1 vagy jog2 (hatalmasság) értelemben.25 (iii) A privilégium terminussal az a gond, hogy számos értelme van. Privilégium az, ha egy alapszabály a szervezet egyes tagjait többletjogokkal (itt konkrétan hatalmasságokkal) ruházza fel (BH ).26 Privilégium a katonai behívás alóli mentesség, azaz immunitás [46/1994. (X. 21.) AB-határozat]. Privilégiumként értelmezhetõ a jogi kedvezmény, például amikor valakinek tárgyi jogon alapuló kedvezményes opciós joga (azaz kivételes hatalmassága) van [413/B/1995. AB-határozat]. (iv) Jól használható lenne a kiváltság, mint kivételes szabadság. Használata ellen szól sajátos jogtörténeti konnotációja (az uralkodó kivételes, de egyedi jogi kedvezményt biztosított valakinek), valamint az, hogy a gyakorlat gyakran pontatlan használattal többféle értelmet tulajdonít a szónak. Így nemzetközi egyezmények sora szól a diplomáciai képviseletek tagjainak adózási kiváltságairól, noha itt kifejezetten mentességrõl (immunitásról) van szó.27 Mindezekre tekintettel, a kivételes szabadságra (jog4) a továbbiakban a szabadultság szót használjuk.28 Az eddigi elhatárolásokat célszerû összegezni (1. táblázat) L. pl. Indokolás, 463. vagy a 17. számú irányelv a gyermek elhelyezésével kapcsolatos szempontokról. 26 Kivételes hatalmasság értelmében használja a privilégium szót az Indokolás is, L. pl. a kettõs adóztatás elkerülésérõl és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról kötött magyar-izlandi egyezmény (Budapest, 2005 beiktatta a évi CXLV. törvény) 26. cikkét. 28 A szabadultság általunk bevezetett terminus, mely bevett szakkifejezés hiányában egy általános kötelezettséghez viszonyítva kivételes, szabad magatartási lehetõséget kíván érzékeltetni. 29 Az ötödik sorban látható levegõvétel példája Tóth Lajosra vezethetõ vissza, aki felteszi a kérdést, hogy ez alanyi jog-e, Tóth Lajos: Magyar magánjog. I. füzet. Debrecen, Csáthy, Amennyiben a szabadságot (jog3) alanyi jogi pozíciónak tekintjük (mint a Ptk. teszi), akkor a válasz igen.11 280 TANULMÁNY JÚNIUS 6. Komplex jogok (jog6) A Ptk-ban a jog szó jelölheti a jogok(1-6) egy-egy sajátos csoportját is. Hagyományosan ilyen a tulajdonjog [5:13. ], vagy a szülõi felügyeleti jog [4:190. ]. Ezek mind meglehetõsen nagy számú, egyéb jogot fognak át. A komplex jogok vagy egyszerûen a jogok egy csoportját jelölik (tulajdonjog), vagy olyan általános magatartásra utalnak, mely csak konkrét magatartásokhoz kapcsolódó jogok formájában értelmezhetõek (zálogjog). Ugyanakkor a Ptk. nem mindig következetes a komplex jogok elnevezésének használatában. Például van, amikor szülõi felügyeleti jogról szól [4:190. ], van amikor többes számot használ, és szülõi felügyeleti jogokat említ [4:175. ]. A komplex jogok felvetik, hogy mi egy jog. Ebbõl a szempontból a jogot leginkább a tartalma jellemzi, tehát azon magatartás vagy magatartások, melyre utal. Ennek következtében, sokszor a joghoz kapcsolódó magatartás leírásától függ, hogy mi minõsül egy jognak. Egy jog tartalmát képezõ magatartást sokféleképpen le lehet írni. Van, amikor nehéz találni egy komplex jogra jellemzõ magatartást vagy helyzetet. Ilyen a tulajdonjog. A Ptk. próbál ilyet találni: a tulajdonosnak a tulajdon tárgyán teljes és kizárólagos jogi hatalma van, ami egyébként korlátozás alá eshet [5:13. (1) bekezdés]. Ez a rendelkezés azonban meglehetõsen semmitmondó, így aligha tekinthetõ egy általános helyzet használható leírásaként. A komplex jogok tartalmának leírása, ha lehetséges is, szükségképpen általános. Sõt, lehet olyan általános, hogy kellõ konkretizálás nélkül nem is nyer értelmet. Például tudjuk, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy személyiségét szabadon érvényesíthesse (jog3) [2:42. (1) bekezdés].30 Ez a jogszöveg szerint egy jog, bár itt nevesítetlen marad. Nyilvánvaló, hogy ez a jog csak úgy lesz alkalmazható, ha az általános magatartást konkretizáljuk és felbontjuk, és ahhoz konkrétabb jogokat nevesítünk (egyes személyiségi jogok).31 Azonban a változatos leírások miatt a hasonló, levezetett jogok egymás közötti viszonya is bizonytalan lehet. Például tudjuk, hogy van szerzõdési szabadság (jog2?) [6:59. ], tudjuk, hogy van szerzõdéses szabadság (jog?),32 és van szerzõdéskötési szabadság (jog2).33 Az már kevésbé világos, hogy mi a három között a viszony.34 A komplex jogok és a részüket képezõ jogok viszonya többféleképpen értelmezhetõ vagy írható le. Tudjuk, hogy haszonélvezeti joga alapján a jogosult a dolgot birtokában tarthatja, használhatja, hasznosíthatja és hasznait szedheti [5:147. (1) bekezdés]. Azt is tudjuk, hogy ezek a magatartások további, külön jogokat jelentenek, tehát a haszonélvezeti jog vélhetõen komplex jog [vö. pl. 5:152. (5) bekezdés]. Kérdés viszont, hogy például a használati jog vagy a birtoklás joga a haszonélvezeti jog része, alkateleme, vagy abból fakadó önálló jog ( mozaikjog kontra anyajog felfogás). Logikailag nem mindegy. Egy jog a mozaikjognak része; az anyajognak viszont nem része, hanem abból adódó, attól elváló, önálló, levezetett jog. A mozaikjognak nincs értelmezhetõ magatartástartalma (tulajdonjog), míg az anyajog tartalmaként leírható egy általános magatartás, de az önállóan nem értelmezhetõ, csak a konkrét jogok magatartástartalmán keresztül (haszonélvezeti jog). A haszonélvezeti jog esetében a haszonélvezet, mint a jog általános tartalma valamit jelez ugyan, de önállóan, használat, birtoklás, stb. nélkül nem értelmezhetõ.35 A mozaikjog elnevezésként csak további jogok gyûjtõfogalma (rész/egész viszonyában), míg az anyajog a további önálló, konkrét jogok keletkezésének alapja (az általános/konkrét viszonyában). A megkülönböztetés ugyan logikailag indokolt, de a gyakorlat az anyajog és a mozaikjog között nem tesz különbséget. A szülõi felügyeleti jog esetében mozaikjogról van szó, hiszen ennek részjogosítványai vannak [4:190. (3) bekezdés]. Ahogy láthattuk, a Ptk. igyekszik a tulajdonjoghoz valamilyen általános magatartást társítani (teljes jogi hatalommal rendelkezés a dolog felett), de ez lényegében jelentés nélküli leírás. Ettõl még a tulajdonjog marad a mozaikjogok klasszikusa. Ezt támasztja alá az Indokolás is, mely a tulajdonjog részjogosítványairól szól.36 Ezzel szemben tudjuk, hogy a Ptk. például a zálogjogot anyajognak tekinti [5:96. (6) bekezdés és 5:127. (2) bekezdés], és hasonlóan kezeli a haszonélvezeti jogot [5:152. (4) bekezdés], vagy az emberi méltósághoz való jogot is 30 Az általános személyiségi jognak feleltethetõ meg az emberi méltósághoz való jog, legalábbis az Alkotmánybíróság értelmezésében: a locus classicus a 8/1990. (IV. 23.) AB-határozat, III. pontja. 31 A Ptk. személyiségi jogok terminusa több személyiségi jog meglétére utal. Az emberi személyiség egységes, megbonthatatlan, s ekként véleményünk szerint jogi védelmének tárgya a személyiségi jog is egységes, s a védelem egyes jogtárgyai nem mint önálló személyiségi jogok, hanem mint a személyiség egyes vonatkozásai részesülnek magánjogi védelemben. A jogszöveg szerinti deklaráció lehetõvé teszi a személyiség azon vonatkozásainak védelmezését is, melyek a törvénykönyvben még nem kerültek nevesítésre. 32 Indokolás, Indokolás 564., Mindazonáltal, nemcsak az a kérdés, hogy mi egy jog, hanem az is, hogy mi egy olyan jog, ami nem bontható további jogokra (nevezzük elemi jognak). A jog1-5 bármelyike elemi jognak számít a felosztásunk szerint, hiszen ha tovább bontható, akkor már jog6 lenne. Korántsem egyértelmû, hogy mi tekinthetõ elemi jognak. Sokszor olyan jogról is egy (elemi) jogként beszélünk, mely további jogokból áll. Az elhatárolási problémára adandó válasz egy analitikus rendszer felállítását tételezi, így ezt a kérdést itt nyitva kell hagynunk. L. erre Blutman László: Az analitikus jogdogmatika keservei: jogosultság, szabadosság, hatalmasság. Jogelméleti Szemle 2012/4. 35 Például jellemzõ határeset az egyesületi tag joga az egyesület tevékenységében való részvételhez [3:48. (1) bekezdés]. Az, hogy ez elemi jog-e (jog3, azaz szabadság), vagy komplex jog (jog6), az dönti el, hogy a részvétel, mint a jog tartalma értelmezhetõ-e önmagában, vagy csak más részjogokon, vagy levezetett jogokon keresztül. 36 Indokolás, 519. és 521.12 BLUTMAN: ALAPVETÕ ALANYI JOGI POZÍCIÓK 281 [2:42. (2) bekezdés, valamint Indokolás, 388.]. Látni kell azonban, hogy esetenként logikailag nincs akadálya az anyajog mozaikjogként történõ leírásának. Ez mindössze a jogszövegtõl függ. A birtoklás joga egyszerûen felfogható lenne a haszonélvezeti jog részjogosítványának; a kielégítési jog [5:127. ], pedig a zálogjog részjogának. Mivel a gyakorlat e megkülönböztetést következetesen nem teszi meg, mi is általában beszélünk komplex jogokról, mely a mozaikjogokat és az anyajogokat is átfogja. A komplex jogok tartalma teljeskörûen nem határozható meg. A komplex jogokhoz tartozhatnak nevesített és nevesítetlen jogok is. Ugyanakkor a komplex jogokhoz tartozó jogok is lehetnek komplexek. Például az emberi méltósághoz való jog, mint komplex jog, átfogja a véleménynyilvánítás szabadságát is (EBH ). Azonban tudjuk, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága is egy komplex jog (sõt, anyajog az Alkotmánybíróság szerint).37 Az abból levezetett sajtószabadság megint csak komplex jog, mert magában foglalja a médiumok szabadságát vagy az információk megszerzésének szabadságát (melyek ugyancsak komplex jogok).38 Így a komplex jogok többszörösen komplexek lehetnek. Különösen igaz ez arra tekintettel, hogy a nevesítetlen jogok nagy része is komplex jog, tehát megfelelõ analízissel, pusztán jogszövegekre alapozva, szabályos jogpiramisok állíthatók fel. III. Korrelatív jogi pozíciók A fenti jogok1-5, melyek egyaránt alanyi jogok, alapvetõen jogviszonyokban jelennek meg. Bár lehet vitatkozni azon, hogy elvileg létezhet-e kötelezettség nélküli jog (vagy fordítva), a Ptk. jogviszonyokban gondolkodik. Maga a jogszöveg tételesen is, és kifejezetten sokféle jogviszonyra utal (részvényesi, bérlõtársi, biztosítási, öröklési, családi, stb. jogviszonyok). Amennyiben a jogok1-5 jogviszonyokban jelennek meg, jogi pozícióknak tekinthetõk, melyekkel mindig szemben áll egy korrelatív jogi pozíció, a jogviszony másik oldalán.39 Hagyományosan a jog/kötelezettség kapcsolat az, amely kézenfekvõ. A fentiekben már utaltunk rá, hogy kötelezettség a jog1 (igényjog) vonatkozásában kétségtelenül korrelatív pozícióként jön szóba. De kötelezettség áll-e például a szabadsággal vagy hatalmassággal, mint jogi pozíciókkal szemben? 1. Mikor lehet korrelatív jogi pozíció a kötelezettség? Amennyiben valaki kötelezett, annak valamilyen magatartást kell tanúsítania.40 A másik jogi pozícióban lévõnek (jogosult) jogilag biztosított követelhetõsége áll fenn e magatartásra nézve. A klasszikus jog1/kötelezettség viszonyban a jogosultnak van egy igen specifikus, jogilag biztosított magatartási lehetõsége (követelés, mint jognyilatkozat). Aligha beszélhetünk egy jogviszonyban kötelezettségrõl, ha a kérdéses magatartás tanúsítását nem lehet követelni, és a kötelezett ne felelne a követelhetõ magatartás tanúsításáért.41 Míg a jog1/kötelezettség kapcsolat elsõdlegesen a kötelezett elõírt magatartására, és annak követelhetõségére irányul,42 a hatalmasság, szabadság és szabadultság esetén más a helyzet. E jogi pozíciók elsõdlegesen a jogosult saját magatartására irányulnak. Mit lehet követelni egy másik jogalanytól, ha ezen jogok a jogosultnak biztosítanak lehetõséget valamilyen saját magatartásra, vagy biztosítanak részére egy szabad cselekvési kört? Amennyiben ezen esetekben van is követelhetõség, ez elsõsorban arra irányulhat, hogy például más tartsa tiszteletben a jogosult szabadságát valamilyen magatartás tanúsítására. Amíg a jog1 esetében a korrelatív 37 57/2001. (XII. 5.) AB-határozat II.2. pont, 12/2004. (IV. 7.) AB-határozat IV.1. pont /1992. (V. 26.) AB-határozat III pont; EBH Szászy Schwarz a jogviszony egyik végén mutatkozó jogi pozíciót jogi helyzetnek nevezi, Szászy-Schwarz: i. m (hasonlóan Szászy: i. m. 133.) A jogi helyzet kifejezésnek más értelme is van. Így Szladits az egész jogviszonyt a jogi helyzet egyik formájának fogta fel, i. m Más értelemben inkább a körülmények azon összességét jelöli, melyben a vizsgált jogviszony vagy jogviszonyok megmutatkoznak (pl. BH ), vö. a függõ jogi helyzet fogalmával (BH ). Éppen ezért, mi inkább a jogi pozíció kifejezést használjuk. 40 A Ptk. számtalan formában fejezheti ki kötelezettséget: a kell, köteles, kötelezettség, kötelesség szavakkal; a nem szabad kifejezéssel; a jogalany kötelezett fõnévvel való megjelölésével; negatív értelemben a korrelatív jog1 (igényjog) tételezésével, mely valakivel szemben fennáll; sõt, specifikus értelemben a teher, vagy felelõsség, vagy helytállás szavak különbözõ alakjaival; stb. 41 A kötelezettség specifikus körülményeire utal, és azzal esetenként felcserélhetõ a felelõsség (felelõs) szó, vagy annak különbözõ alakjai. (i) A felelõsség szó használata utalhat egyszerûen kötelezettségre mikor valaki például tartozásokért [4:49. ], költségekért [7:96. (3) bekezdés], vagy kötelesrészért [7:84. (3) bekezdés] felelõs. Akkor ez azt jelenti, hogy kötelezettsége van a tartozás, a költségek megfizetésére, a kötelesrész kielégítésére. (ii) A felelõsség természetesen elsõdlegesen a felelõsségi jogviszonyban megjelenõ jóvátételi (és abbahagyási) kötelezettségre utal. Ilyen értelemben felelõs valaki a károkért [6:148. (2) bekezdés], a szerzõdésszegésért [6:126. (2) bekezdés], a teljesítés lehetetlenné válásáért [6:180. (1) bekezdés], a kötelezettségek megsértéséért [6:324. (3) bekezdés], sõt a szerzõdésszegés okáért is felelõsséget lehet viselni [6:113. (2) bekezdés]. (iii) A felelõsségnek van egy harmadik értelme is. A jogszöveg ilymódon utalhat egy eshetõleges, jövõbeni jogsértés miatti felelõsség lehetõségére, amikor valaki felelõs valamilyen kötelezettségért (ti. a kötelezettség teljesítésének elmulasztásáért, ) vagy valamilyen magatartásáért [ti. a jogsértõ magatartásért, 6:148. (1) bekezdés] vagy a kötelezettségek teljesítéséért [ti. annak elmulasztásáért vagy nem szerzõdésszerû teljesítéséért, 6:323. (1) bekezdés]. 42 Nem világos, hogy mi a kötelezettség és a kötelesség viszonya. A Ptk. ugyan általában kötelezettségrõl szól, azonban néhány esetben kötelességet említ. Így van kötelessége a részvényutalványosnak [3:241. ], a szülõnek [4:146. (2) bekezdés vagy 4:159. ], a gyámnak [4:242. (1) bekezdés], a találótársaknak [5:54. (2) bekezdés], a gondozónak [6:547. ] és a házastársnak [7:78. (4) bekezdés]. Mivel e jogalanyoknak kötelezettségeik is lehetnek, a kettõ között a különbség nem világos. Talán a kodifikátorok Szladits nézetét követték, aki szerint a kötelességnek erkölcsi sugallata is van, Szladits: i. m Ez azonban aligha alkalmazható a részvényutalványos vagy a találótárs kötelességeire. Az egyszerû felcserélhetõséget az támasztja alá, hogy melléknévi formánál a kötelességgel azonos szótövû köteles szó a használatos, és nem a kötelezettséggel azonos szótõvel rendelkezõ kötelezett (mint melléknév) terminus.13 282 TANULMÁNY JÚNIUS kötelezettség tartalma rendkívül változatos lehet, lényegében kimeríthetetlen magatartási formákat fog át, addig a jog2-4 esetében egy eshetõleges korrelatív kötelezettség ha egyáltalán van tipikusan nemleges, negatív jellegû lenne, amelynek leírása egyes esetekben nem is könnyû. A hatalmasságnál nem látni átfogó, tipikus követelhetõséget, tehát igényjogot (és így korrelatív kötelezettséget sem). Mit követelhet mástól egy törvényes örökös, aki egy jognyilatkozattal visszautasíthatja az örökséget? Vagy egy szerzõdõ fél, aki felmondhatja a szerzõdést, amennyiben ennek feltételei beálltak? A szabadság (és a szabadultság) esetében némileg más a helyzet. Mivel itt a jogosulti magatartás lehetõségén van a hangsúly, és nem a joghatáson, meg lehet fogalmazni egy általános, és egyben követelhetõ beavatkozási tilalmat. Például, más ne zavarja a tulajdonost a saját tulajdonának használatában. Sõt, itt a negatív kötelezettségnek két típusa is elkülöníthetõ. A szabadság gyakorlása ugyanis lehet (jogszerû) kihatással egy másik jogalanyra. X a saját telkén fát fûrészel, ami bizonyos zajjal jár; ezt Y szomszédnak tûrnie kell. Ekkor megfogalmazható egy tûrési kötelezettség a másik oldalon. Vannak helyzetek, amikor semmilyen hatással nincs másra a szabadság gyakorlása. Ekkor nem beszélhetünk tûrési kötelezettségrõl, hanem inkább be nem avatkozási kötelezettségrõl. Amennyiben X ás a saját telkén, ekkor Y-nak nincs mit tûrnie, de beavatkoznia ekkor sem szabad. A tûrési kötelezettség persze magában foglalja a be nem avatkozási kötelezettséget is. Vannak olyan, a jog által elismert vagy biztosított szabad magatartások (jog3 és jog4), melyek feltételezik egy másik személy közremûködését. Ekkor elvileg konkrétabb kötelezettség is megfogalmazható. Az, hogy a gondnokolt betekinthessen a gondnok mûködésérõl vezetett nyilvántartásba (jog4), feltételezi másvalaki kötelezettségét pozitív magatartás tanúsítására, és egyben feltételez be nem avatkozási, vagy tûrési kötelezettséget is. Vannak tehát zömében negatív, kivételként pozitív kötelezettségek, melyek valahogy kapcsolódhatnak a szabadsághoz, vagy a szabadultsághoz. Mennyiben lehet azonban mondani, hogy e két jogi pozícióval szemben kötelezettség áll a jogviszony másik oldalán? Ezt csak akkor mondhatnánk, ha e kötelezettségek szükségszerûen kapcsolódnának e jogi pozíciókhoz, ekkor a szabadságnak és a szabadultságnak fogalmi eleme lenne az ilyen kötelezettségek léte. Ez rendkívül vitatott kérdés. Már Hohfeld igyekezett azt bizonyítani, hogy kivételesen létezhet jogilag elismert szabadság be nem avatkozási kötelezettség nélkül.43 Amennyiben ez igaz, akkor a szabadsággal vagy szabadultsággal szemben nem a kötelezettség áll, és a be nem avatkozási kötelezettség csak a szabadságot biztosító mellékes jogviszony része. Két jogviszonyról lenne tehát szó: egyrészt a szabadságról és a vele szemben álló azonosítatlan pozícióról, másrészt a követelhetõséget magában foglaló jog1/kötelezettség kapcsolatról, mely biztosítja az elõbbit. Itt e kérdés taglalásába nem bocsátkozunk, ezért megengedjük, hogy gyakorlati szempontból a jogilag elismert vagy biztosított szabadság egy másik fél tekintetében mindig jár be nem avatkozási (tûrési) kötelezettséggel. Azonban még ekkor sem lehet azt mondani, hogy e kötelezettség lenne a szabadság (vagy a szabadultság) korrelatív pozíciója. Tegyük fel, hogy X az ingatlanán mindig vasárnap délben nyírja a füvet (szabadság), amivel idegesíti a rendszeresen akkor ebédelõ Y-t, a szomszédját. Y- nak van tûrési kötelezettsége (pl. nem mehet át, és rongálhatja meg a fûnyírót).44 Mégis inkább az jellemzi Y pozícióját, hogy nincs védett jogi érdeke, és jogi értelemben nem követelheti X-tõl, hogy máskor nyírja a füvet. Másként megfogalmazva, Y-nak nincs igényjoga e tekintetben X ellenében. Y pozíciójának jellemzõje a joghiány.45 (E mellett áll fenn Y-nak tûrési kötelezettsége). A tûrési (más esetben be nem avatkozási) kötelezettség és a joghiány nem fedi át egymást. A tûrési kötelezettség ugyanis azt jelenti, hogy Y valamilyen magatartásával jogszerûen nem akadályozhatja meg, hogy X az adott idõpontban füvet nyírjon (ez szabadság vagy szabadultság hiánya Y oldalán). A joghiány viszont azt jelenti, hogy Y-nak nincs jogilag biztosított követelése X-el szemben, annak magatartását illetõen (ez igényjog hiánya). A szabadság jellemzõ korrelatív pozíciója tehát a joghiány, melyhez társulhat be nem avatkozási, vagy tûrési kötelezettség, (esetleg kivételesen további pozitív kötelezettség). Nyitott marad azonban a kérdés, hogy a joghiány és kötelezettség két különálló jogviszony pozíciói, vagy ez a kötelezettség fogalmi eleme a joghiánynak, mint jogi pozíciónak. Összegezve: a kötelezettség az igényjog (jog1) korrelatív pozíciója, bár egy specifikus formája tipikusan együtt járhat a szabadság (jog3) korrelatív pozíciójával, a joghiánnyal. Ilyen specifikus kötelezettség együtt járhat a szabadultság, mint kivételes szabadság (jog4) korrelatív pozíciójával is, mely pozícióra nézve a jogosulatlanság terminust alkalmazzuk L. az egyik híres ráksaláta-példázatát, Hohfeld, Wesley N.: Fundamental Legal Conceptions as Applied in Judicial Reasoning and Other Essays. (Second ed.) New Haven, YUP, Y-nak annyiban van tûrési kötelezettsége, amennyiben X-nek igényjoga (követelhetõsége) van arra, hogy Y tûrje el ezt a magatartást. 45 Ez Hohfeld elnevezése (no-right), Hohfeld: i. m. 36. A joghiány alatt az igényjog (jog1) hiánya értendõ a szabadsággal rendelkezõ jogalannyal szemben. 46 A jogosulatlanság jobb szó híján itt azt a pozíciót jelöli, hogy a jogalanynak kivételesen nincs igényjoga (követelhetõsége) az adott helyzetben szabadultsággal (kivételes szabadsággal) bíró másik jogalannyal szemben.14 BLUTMAN: ALAPVETÕ ALANYI JOGI POZÍCIÓK táblázat 2. A várományosság és hatalmasság korrelatív pozíciói 47 Szászy Schwarz: i. m A várományosság és hatalmasság esetén nem mondható, hogy kötelezettség, joghiány, vagy jogosulatlanság lenne a korrelatív pozíció. Amennyiben kötelezettség azonosítható is a másik oldalon, ez legfeljebb ahhoz hasonlítana, amit a szabadság és szabadultság esetén láttunk. Mi e két esetben a korrelatív jogi pozíciók alapvetõ jellemzõje? Ajánlati kötöttség esetén, a hatalmassággal rendelkezõ féllel (X) szemben az ajánlatot tevõ Y áll. E kötöttség lényege az ajánlatot tevõ Y-nál az, hogy nem háríthatja el a jognyilatkozatot, és ki van téve a másik fél jognyilatkozatából eredõ joghatásoknak. Lehet, nincs is joga (jog2 azaz ellenhatalmasság ), hogy a másik hatalmasságát megszüntesse. Ha van is Y-nak ilyen joga, amíg X hatalmassága fennáll, addig Y jogi értelemben kiszolgáltatott helyzetben van. Szászy- Schwarz éppen ebben látta e jogi pozíció jellemzõjét, így alávetettségrõl beszél, a kiszolgáltatott helyzetben lévõ Y, pedig alávetett lesz. E terminusokat mi is alkalmazzuk. Váromány esetén némileg hasonló a helyzet. X jogszerzése (ez tipikusan jog1, vagy jog2) Y terhére történik, tehát Y ugyancsak kiszolgáltatott helyzetben van. A váromány fogalmától és fajtájától függõen, ugyan Y elvileg megszüntetheti ezt a helyzetet, de amíg a váromány fennáll, a kiszolgáltatottság jellemzõ. Ez azonban nem alávetettség, (mely személyek közötti vonatkozásokra utal), mert a váromány sok esetben idõmúláson, vagy valamilyen külsõ, objektív feltétel bekövetkeztén múlik [pl. az ingatlanvevõ széljegyzett várománya a tulajdonjog megszerzésére 5:166. (3) bekezdés; 5:168. ]. Szászy-Schwarz ezért ezt a pozíciót egyszerûen és nem túl találóan passzív várományosságnak (a felet, pedig passzív várományosnak) hívta,47 ezt mi is követjük. Amennyiben a jogszerzés elsõdlegesen és jellemzõen a jogszerzõ magatartásán múlik, (és nem a másik fél magatartásán vagy külsõ körülményen), mi nem tekintjük várománynak, hanem jogszerzõ hatalmasságnak vagy szabadságnak. Így a tulajdonjog-fenntartással eladott dolog vevõje [6:216. (1) bekezdés] nem várományos lesz, amíg a vételárat megfizeti, hanem hatalmassággal vagy szabadsággal rendelkezik, attól függõen, hogy a teljesítést jognyilatkozatnak, vagy nem célzott joghatással járó, jogszerû magatartásnak tekintjük. (Ugyanakkor ez várományi hatalmasság lesz, ha ingatlan adásvételrõl van szó: a hatalmasság gyakorlásával, tehát a teljesítéssel, a vevõ az ingatlannyilvántartási bejegyzésig várományosi helyzetbe kerül az ingatlan tulajdonjogának megszerzése tekintetében). 3. Vannak-e a komplex jogoknak korrelatív pozíciói? A mozaikjogoknak nincsenek korrelatív pozíciói. Azon elemi jogoknak lehet korrelatív pozíciója, melyeket egy-egy mozaikjog magában foglal. A tulajdonjoghoz vagy a szülõi felügyeleti joghoz, melyek a15 284 TANULMÁNY JÚNIUS jogok1-6 egy csoportjának csak egy-egy jelölése, nem lehet általánosságban korrelatív pozíciót hozzárendelni. Másrészrõl, az anyajogoknak annyiban van önálló jogiságuk, hogy így vagy úgy, lehet valamilyen általános magatartást a jog tartalmaként azonosítani. Mivel ezt az általános magatartást megint csak a komplex jogból levezethetõ önálló jogok konkrétabb magatartástartalmával lehet értelmezni, ezért az anyajogoknak sem lehet korrelatív pozíciójuk. A meghatározatlan, általános magatartásforma nem teszi lehetõvé, hogy valamilyen korrelatív pozíció tartalmilag azonosítható legyen. Más jogalanyok, és azok jogi pozíciói konkrét esetekben a részjogokon vagy levezetett elemi jogokon keresztül tapadnak a komplex jogok alanyaihoz.48 A fentieket összegezve, a következõ összefüggéseket láthatjuk a Ptk-ban biztosított jogok és korrelatív pozícióik között (2. táblázat). IV. Logikailag hiányzó, jognak nem nevezett alanyi jogi pozíció A jog1-5 esetében az alanyi jogok olyan típusairól van szó, melyeket a Ptk. (legalább egyes esetekben) kifejezetten jogként nevesít. Kérdés, hogy van-e az alanyi jogoknak olyan általános típusa, melyet a Ptk. nem nevez jognak? Amennyiben van, akkor nem öt, hanem több alanyi jogi pozícióval számolhatunk a Ptk. jogszövege alapján. A válasz keresése akkor lesz gyümölcsözõ, ha az alanyi jogok mélyebb logikai összefüggéseibõl indulunk ki. (1) Az eddigiekbõl leszûrhetõ, hogy az igényjog (jog1) és a szabadság (jog3) között határozott összefüggés figyelhetõ meg. A szabadság leírható a kötelezettség általános hiányával: a szabadsággal rendelkezõvel szemben nincs jogilag biztosított követelés (jog1).49 Mivel a kötelezettség az igényjog korrelatív pozíciója, így a szabadság lényegében az igényjog korrelatív pozíciójának általános hiányát jelenti.50 Ugyanez a másik irányban is mûködik: az igényjog lehet a szabadság korrelatív pozíciójának, a joghiánynak a hiánya. (2) Kérdésként adódik, hogy a hatalmasság, és ennek korrelatív pozíciója (alávetettség) helyezhetõ-e hasonló logikai összefüggésbe. Van-e olyan jogi pozíció, mely az alávetettség hiányaként jellemezhetõ? Logikailag egy ilyet meg kellene különböztetni. Azonban itt kicsit más a helyzet, mint az igényjog/szabadság összefüggésénél. Ez utóbbi esetben az igényjog sajátlagos, és markáns magatartásformája a követelés (lehetõsége), míg a szabadság számtalan magatartásformát fog át, melyek ugyancsak jellegzetesek lehetnek egy-egy élethelyzetben. A hatalmasság korrelatív pozíciójának (alávetettség) hiánya, viszont a teljes passzivitás, a lehetséges magatartás szemszögébõl. Egyszerûen azt jelenti, hogy az illetõvel szemben nem keletkeztethet joghatásokat egy másik jogalany jognyilatkozat útján. Ezt szokták védettségnek (immunitásnak) is tekinteni.51 Az, hogy valaki mentes egy másik jogalany lehetséges jognyilatkozatainak joghatásai alól, általánosságban véve, egy banális helyzet, hiszen egy jogalany számos vonatkozásban, számos jogalannyal szemben ilyen pozícióban van. Ugyanakkor a védettségnek, immunitásnak sokszor lehet jogi jelentõsége, így a közjogban (országgyûlési képviselõk mentelmi joga, adómentesség, egyes alapjogok, stb.), vagy egyes jogalanyok speciális csoportjánál (a Magyarországon lévõ diplomáciai képviseletek személyzete). Úgy néz ki azonban, hogy a Ptk-ban ez nem jelenik meg önálló jogként.52 Ugyanakkor számos olyan helyzet van, amikor a Ptk. kizárja egy jogalany lehetséges jognyilatkozatának joghatását. Azon helyzetek tömegébõl, amikor egy fél egy másik fél jogi pozícióját nem változtathatja meg, a Ptk-ban azok a helyzetek kapnak jelentõséget és szabályozást, ha hatalmasság létezett, de az megszûnik, vagy a továbbra is létezõ hatalmasság alóli kivételként jelenik meg valaki védettsége (immunitása) A komplex jogok sokszor azt jelzik, hogy valamely jogalanynál valamely jogi helyzetben a jogok egy csoportja összesûrûsödik és a jogalanyra nézve jellemzõvé válik (tulajdonos, szülõ, stb.). Ugyanakkor azon jogviszonyok másik oldalán, melyekben egy jogalany ilyen komplex jogai megjelennek, más-más jogalanyok lehetnek. Egy tulajdonos számos más jogalannyal áll jogviszonyban, így aligha lehet a tulajdonnal szemben álló egységes korrelatív pozíciót azonosítani. Ettõl függetlenül, a tulajdon által átfogott részjogokkal szemben álló, korrelatív jogi pozíciók ugyancsak sûrûsödhetnek egy-egy jogalanynál (pl. ingatlantulajdonos/szomszéd vagy ingatlantulajdonos/haszonélvezõ viszonya). 49 Hasonló a helyzet a szabadultság (jog4) esetében is, mely leírható a kötelezettség kivételes hiányával. A korrelatív pozícióban, pedig a jogosulatlanság az igényjog kivételes hiányát jelzi. 50 Így aki mentesül valamilyen specifikus kötelezettség alól, az egyben szabadságot szerez, aki mentesül valamilyen általános kötelezettség alól, az szabadultsággal bír, l. pl. Tóth: i. m. 8. Amikor a Ptk. 5:184. (2) bekezdése (törlési és kiigazítási igény) arra utal, hogy valaki az ingatlannyilvántartási bejegyzés folytán szerzett jogot vagy mentesült kötelezettség alól, megkülönbözteti a jogszerzést, illetve a szabadság/szabadultság megszerzését (mentesült kötelezettség alól). Azaz, a jog szót szûkebb értelemben használja, mint más helyen. 51 Ahogy korábban rámutattunk, ide illene a mentesség szó, azonban a mentesség sokszor a kötelezettség alóli mentességet jelenti, tehát szabadságot, vagy fõleg szabadultságot, (és nem más jognyilatkozatainak joghatása alóli mentességet). Így maradunk a védettség (immunitás) elnevezésnél. A diplomáciai képviseletek személyzetének mentessége, országgyûlési képviselõk mentessége voltaképpen immunitás. 52 Az országgyûlési képviselõk immunitása mentelmi jogként jelenik meg az alkotmányjogban. 53 Sajátos kérdéseket vet fel a jogszövegben a mentesül a felelõsség alól, ha bizonyítja fordulat [a sok példa közül l. pl. 4:52. vagy 6:147. (2) bekezdés]. Ekkor kétségtelenül van a jogosultnak egy hatalmassága (bizonyítás), hogy valamilyen jogot szerezzen. Ennek az alanyi jognak a mibenléte viszont függ attól, mit értünk felelõsség alatt. A mentesül a felelõsség alól fordulat utalhat elsõsorban szabadultságra (mert specifikus, kivételes kötelezettség-hiány lép fel), de utalhat immunitásra is (a jogosult védett más jognyilatkozatainak joghatásaitól). A megoldás attól függ, milyen felelõsség-koncepcióval rendelkezünk.16 BLUTMAN: ALAPVETÕ ALANYI JOGI POZÍCIÓK 285 Az elsõ eset körében, például megszûnik az ajánlati kötöttségen alapuló hatalmasság, ha az elektronikus szerzõdéses jognyilatkozat visszaigazolása nem érkezik meg késedelem nélkül [6:84. (2) bekezdés], így az ajánlatot tevõ fél védettséggel bír a késõbbi jognyilatkozatokkal szemben. Védettség keletkezik a megtámadással szemben olyan házasság tekintetében, melyet valaki testvérének vér szerinti leszármazójával kötött, de a jegyzõ a házasság alatt felmentést adott [4:12. (2) bekezdés].54 A második eset körében, például az örökös védettséggel bír azon személyek érdemtelenségre való hivatkozásával szemben, akik az öröklésbõl való kiesése folytán nem örökölnének vagy végintézkedéssel reájuk rótt kötelezettségtõl nem mentesülnének [7:6. (3) bekezdés]. Ugyanígy, az örökhagyó házastársa védettséggel bír olyan, az öröklésbõl való kiesésére hivatkozó nyilatkozatokkal szemben, ahol a nyilatkozattevõ a házastárs kiesése folytán nem örökölne [7:62. (2) bekezdés].55 Mindez alátámasztja azt, hogy a védettséget (immunitást) önálló jogi pozíciónak kell tekintenünk, annak ellenére, hogy a Ptk. ezen jogi pozíciót nem nevezi kifejezetten jognak.56 A védettség így a Ptk. jogszövegén alapuló, hatodik alanyi jogi pozíciónak tekintendõ.57 (3) Ez a logikai összefüggés felmerül a várományosság esetében is. A kérdés az, hogy van-e olyan jogi pozíció, mely a várományosság korrelatív pozíciójának (passzív várományosság) hiányát jelzi. Logikailag van, de jogi jelentõsége nem látszik. Ez ugyanis azt jelenti, hogy valaki nincs olyan helyzetben, melyben valamilyen objektív körülmény folytán egy másik fél tõle jogokat szerezhet. Ez általános helyzete egy konkrét jogalanynak, hiszen vele szemben a magánjog területén a legtöbb jogalany általában semmilyen jogot nem szerezhet. Meglátásunk szerint a Ptk-ban ezek a helyzetek nem kapnak jelentõséget. Így a passzív várományosság hiánya e keretekben aligha tekinthetõ önálló alanyi jogi pozíciónak. V. Záró megjegyzések A Ptk. legalább hétféle értelemben használja a jog kifejezést. Így utal az elemi alanyi jogokra (jog1-5), a komplex jogokra (jog6), és a tárgyi jogra (jog7). Az öt alanyi jog mellett van olyan alanyi jog, melyet a Ptk. nem nevez kifejezetten jognak (védettség). Így összességében a Ptk-ban az alanyi jogok hatféle típusát azonosítottunk. A hatféle alanyi jog jogviszonyokban alanyi jogi pozícióként jelenik meg, és mindegyiküknek van korrelatív pozíciója. Így hatféle elemi jogviszonyt különíthetõ el, melyeket a sajátos jogi pozíciók egy-egy párja jellemez. Úgy véljük, hogy e megkülönböztetések nagyban könnyítik az egyes magánjogi problémák átlátását, elemzését, és eshetõlegesen azok megoldását, bár tudatában vagyunk annak, hogy a magyar jogi szaknyelv nem tükrözi megfelelõen e különbségeket. Az elõbbiekben tett megkülönböztetések több kérdést nyitnak meg. Egyrészt a hat alanyi jogi pozíció a Ptk. jogszövegén alapul. Kérdés, hogy az általános jogdogmatikában azonosíthatóak-e további ilyen jogi pozíciók. Másrészt ahogy már utaltunk rá, az elemi alanyi jogok és a komplex jogok (jog6) közötti szükséges elhatárolás választ követel arra a kérdésre, hogy mi egy jog (elemi jog), és ebbõl következõen, mi egy jogviszony (elemi jogviszony). Ezt általánosságban nehéz meghatározni, a gyakorlat pedig meglehetõsen következetlen ezt illetõen. Így mindezek megválaszolása mely túlnyúlik e tanulmány keretein további, részletes elemzéseket kíván. 54 A házasság elõtt adott felmentés viszont a házassági akadályt elõzetesen hárítja el, tehát szabadságot biztosít a feleknek a házasságkötéshez; ekkor az immunitás csak másodlagosan, e szabadság létébõl adódik. 55 Hasonló feltételekkel védettek az örökösök a végrendelet megtámadásával szemben [7:37. (2) bekezdés]. 56 Szászy Schwarz az immunitást kihagyta a jogi helyzetek közül, nála nincs megfelelõje annak a helyzetnek, amikor a hatalmasság (jog2) korrelatív pozíciójának (alávetettség) hiánya áll be. 57 A védettség korrelatív pozíciója azt jelöli, hogy egy másik jogalany nem képes a védett jogalany oldalán valamilyen joghatást kiváltani. Mivel a védettség korrelatív pozíciója a magyar szakirodalomban és a magyar joggyakorlatban nem kapott figyelmet, nincs bevett elnevezése. Ezért Szászy István nyomán, aki talán egyedüliként vizsgálta nálunk ezt a kérdést, e korrelatív pozíciót tehetetlenségnek nevezhetjük, Szászy: i. m. 137.17 286 TANULMÁNY JÚNIUS TANULMÁNY A bizonyítási mérce, a bizonyítási teher és a bizonyítékok értékelése versenyügyekben Ruszthiné Juhász Dorina, Gazdasági Versenyivatal Versenyjogi Kutatóközpont (Budapest) Zavodnyik József, Gazdasági Versenyivatal (Budapest) A versenyügyek bizonyítási kérdései képezik az eljárások gerincét a közigazgatási és a bírósági eljárásokban egyaránt.1 A versenyfelügyeleti eljárás során érvényesülõ bizonyítási kötelezettség a bizonyítási teher, a bizonyítékok értékelése és a bizonyítási mérce mentén határozható meg, melyek rendkívül összetett és sokrétû fogalmak. Ügytípustól, ügyszaktól, illetve a bizonyítandó ténytõl függ, hogy a bizonyítási teher a hatóságot vagy az eljárás alá vont vállalkozást terheli. A bizonyítási mérce, a bizonyítékok gyûjtése és értékelése is olyan komplex kérdések, amelyek az elmúlt idõszakban fõként a Gazdasági Versenyhivatal határozatainak bírósági felülvizsgálata során sok vitára adtak okot. A Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozó leggyakoribb2 ügytípusok, az ún. fogyasztó megtévesztéses és a kartelljogsértések bizonyítása során irányadó elvek, az ügyfajtára jellemzõ speciális bizonyítási szempontok és lényeges különbségek összegzõ jellegû értékelése az elmúlt idõszak jogfejlõdésére tekintettel szükséges.3 I. A bizonyítási mérce és a bizonyítási teher elhatárolása 1. Általában A bizonyítási mérce és a bizonyítási teher fogalma nem azonos. A versenyfelügyeleti eljárás során a jogsértés bizonyítása kétségkívül a versenyhatóságot terheli. Ezzel szemben a hatósági határozat bírósági felülvizsgálatára indult közigazgatási perben a határozat jogszabálysértésével kapcsolatos bizonyítási teher a vállalkozásokon nyugszik. A bizonyítási mérce ezzel szemben azt jelenti, hogy a bizonyítási teher alatt álló hatóságnak a tényállás tisztázása érdekében lefolytatott bizonyítási eljárás során milyen mérce szerint kell kialakítania a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján az üggyel kapcsolatos meggyõzõdését. Attól függõen, hogy közigazgatási, polgári vagy büntetõeljárásról van-e szó, változhat a bizonyítási mérce. Az angolszász országokban honos common law jogrendszerek sajátja, hogy eljárástípusonként kategorizálják a bizonyítási mércét: eszerint polgári ügyekben a bizonyítékok túlsúlya, közigazgatási ügyekben a lényeges bizonyítékok, míg büntetõ ügyekben a kétségkívül ésszerû standardot alkalmazzák. A kontinentális jogrendszerekben a büntetõ, a polgári és közigazgatási eljárások bizonyítási szabályai között is különbséget tett a jogalkotó, azonban ezen különbségek közötti határvonal nem minden esetben olyan éles, mint a common law jogrendszerekben.4 1 A tanulmányban kifejtettek nem tekinthetõk a Gazdasági Versenyhivatal, illetve a Versenyjogi Kutatóközpont hivatalos álláspontjának. 2 Az elmúlt évek tapasztalatai alapján szinte minden kartelljogsértést megállapító határozat bírósági felülvizsgálatára sor kerül, míg az ún. fogyasztó megtévesztéses ügyekben amelyek nagyságrendileg a legnagyobb arányt képviselik a Gazdasági Versenyhivatal jogsértést megállapító határozatai között a többi ügytípushoz képest, az esetek felében fordulnak az elmarasztalt vállalkozások bírósághoz ben a Gazdasági Versenyhivatal 48 fogyasztó megtévesztéses ügyben hozott elmarasztaló határozatot, melyek közül 22 esetben kezdeményeztek bírósági felülvizsgálatot, 1 kartellhatározat született, amely ellen valamennyi jogsértéssel marasztalt vállalkozás keresetet nyújtott be. 3 A fúziókontrollt és a gazdasági erõfölénnyel való visszaélést érintõ bizonyítási kérdéseket nem érintjük, mert az elõbbi ügytípus esetében az eljárás kérelemre induló jellege és az ex ante kontroll folytán a hivatalból indított eljárásokban irányadó bizonyítási elvek, zsinórmértékek nem vagy csak korlátozottan alkalmazhatók, míg erõfölényes ügyekben Magyarországon is az a tendencia érvényesült, hogy az utóbbi években kevés határozat született, ezért ezen ügytípusra irányadó bizonyítási kérdések nem kerültek a figyelem középpontjába. 4 Bencze Mátyás: A bizonyítékok értékelésének összehasonlító vizsgálata a tisztességes eljárás szempontjából. In: A bírói függetlenség, a tisztességes eljárás és a politika (szerk. Badó Attila). Budapest, Gondolat Kiadó,18 RUSZTHINÉ ZAVODNYIK: A BIZONYÍTÁSI MÉRCE, A BIZONYÍTÁSI TEHER 287 Az Európai Unió Bíróságai versenyügyekben nem határoztak meg olyan bizonyítási mércét, amely megfeleltethetõ lenne a common law-ból ismert bizonyítási mércéknek. Ennek alapján a luxemburgi bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata értelmében az egyedüli mérce, hogy a bizonyíték alkalmas legyen arra, hogy meggyõzze a bírót a tényekrõl, vagyis az uniós esetjog alapján bizonyítási mérceként csak a szabad bizonyítási rendszerben értékelt bizonyítékok azon hatása azonosítható, amely alkalmas a bíró meggyõzõdésének kialakítására az adott tényrõl, amely hatás ügyenként és témánként változhat.5 Kiemelendõ, hogy elsõsorban a büntetõ eljárásokban irányadó in dubio pro reo elv alkalmazása büntetõügyekben kifejezett törvényi rendelkezésen alapul, mivel a büntetõeljárásról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 4. -ának (2) bekezdése kifejezetten tartalmazza, hogy A kétséget kizáróan nem bizonyított tény nem értékelhetõ a terhelt terhére. A Gazdasági Versenyhivatal versenyfelügyeleti eljárásaira irányadó közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) a Be. 4. -ának (2) bekezdéséhez hasonló kétséget kizáró bizonyítási mércét nem tartalmaz. A szerzõk álláspontja szerint az uniós bíróságok és a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) gyakorlata alapján sem vonható le olyan következtetés, amely szerint a Gazdasági Versenyhivatal versenyfelügyeleti eljárásaiban kétségkívüli bizonyítási mércének kellene érvényesülnie. E tekintetben jelentõsége van annak, hogy az EJEB a közelmúltban hozott döntésében a Menarini Diagnostics S.R.L. kontra Olaszországban ügyben6 minden, a Menarini eljárás alá vont vállalkozás által elõterjesztett kifogást elutasított, amelyek arra vonatkoztak, hogy az olasz versenyhatóság kartelljogsértés miatt 6 millió Euró bírság kiszabásáról rendelkezõ határozatával szembeni jogorvoslati eljárás során megsértették az Egyezmény 6. cikkének (1) bekezdését. Az EJEB a Menarini ügyben az ún. Engel kritériumok7 alapján arra következtetésre jutott, hogy a) az olasz versenyhatóság kartelljogsértést megállapító határozatában kiszabott bírságot nem büntetõeljárás, hanem közigazgatási eljárás során hozta; b) a hatóság határozata a piaci verseny fenntartásával a közérdeket szolgálta, ezáltal a büntetõ eljárásokhoz hasonlóan a társadalom általános érdekeit hivatott védeni; c) a határozatban a jogszerûtlen magatartás miatt kiszabott szankció természete és súlyossága alapján, mivel annak célja a generális és a speciális prevenció, megállapítható, hogy a versenyhatóság által kiszabott bírság büntetõ jellegû szankció. A Menarini ügy kapcsán utalunk arra, hogy az olasz versenyhatóság eljárása sok hasonlóságot mutat a Gazdasági Versenyhivatalra irányadó törvényi modellel, ugyanakkor szükségesnek tartjuk megjegyezni, hogy az EJEB gyakorlata alapján egy adott norma büntetõjogi jellegûvé minõsítése kapcsán nem alakult ki olyan gyakorlat, mely alapján fel lehetne állítani egy megbízható zsinórmértéket a jövõbeni esetetek értékelésére. 8 A szerzõk álláspontja szerint a Menarini ügyre hivatkozással nem vonható le olyan következtetés, amelynek értelmében a versenyfelügyeleti eljárásokra a Ket ának (6) bekezdése alapján irányadó bizonyítási mércét a büntetõ eljárásokban érvényesülõ kétséget kizáró bizonyítási mércével váltsa fel, hiszen ez contra legem jogalkalmazást eredményezne.9 Másfelõl megjegyezzük, hogy a magyar közigazgatási jog nem minden területén érvényesül a Ket ának (6) bekezdésében szereplõ bizonyítási mérce, példának okáért az adózás rendjérõl szóló évi XCII. törvény (Art.) 97. -ának (6) bekezdésében az adóhatóságra az adóellenõrzési eljárás során érvényesülõ bizonyítási mércét a Ket.-tõl eltérõen a következõképpen határozza meg: Az adóhatóság a tényállás tisztázása során az adózó javára szolgáló tényeket is köteles feltárni. A nem bizonyított tény, körülmény a becslési eljárás kivételével az adózó terhére nem értékelhetõ. A bírói gyakorlat e tekintetben az Art ának (6) bekezdésének második mondatát akként értelmezi, hogy a kétséget kizáróan nem bizonyított tény a becslési eljárás kivételével az adózó terhére nem értékelhetõ. 10 Következésképpen a közigazgatási eljárásokban csak azon esetekben érvényesül a kétséget kizáró bizonyítási mérce, amennyiben az adott ügyfajtára irányadó speciális jogszabály kifejezetten így rendelkezik, ennek hiányában azonban a Ket. szabályai az irányadók, amelyek nem teszik a hatóságok, így a Gazdasági Versenyhivatal kötelezettségévé a büntetõügyekkel azonos, kétséget kizáró bizonyítási mérce alkalmazását. 5 A szerzõkkel egyezõ álláspontot foglal el a Bizottság Jogi Szolgálatának munkatársa egy 2010-ben, a World Competition-ben megjelent tanulmányában. Gippini Fournier, Eric: The Elusive Standard of Proof in EU Competition Cases. World Competition EJEB szeptember 27., 43509/08, Menarini Diagnostics S.R.L. kontra Olaszország 7 EJEB június 8., 5100/71, 5101/71, 5102/71, 5354/72, 5370/72, Engel kontra Finnország 8 Blutman László: Az ártatlanság vélelmének hatóköre az európai alapjogokban. Acta Universitatis Szegediensis: Acta juridica et politica A bíróság álláspontja szerint az EJEB döntései sem általában, sem az I II. r. felperesek által kiemelt példái (Ravon, Colas v. Franciaország stb.) nem eredményezhetik a magyar jog szabályainak contra legem alkalmazását, másrészt pedig az adott jogesetet érintõ konkrét nemzeti jogi szabályozás figyelembe vétele nélkül nem is adaptálhatók a perbeli ügyre. (A Fõvárosi Bíróság 2.K /2009/47. ítélete a Vj-130/2006. ügyben.) 10 KGD eseti döntés, Legfelsõbb Bíróság Kfv.V /2010.19 288 TANULMÁNY JÚNIUS 2. A Ket. alapján A versenyfelügyeleti eljárás során a versenyhatóságra háruló bizonyítási teher szabályát a Ket ának (1) bekezdése tartalmazza, mely szerint A hatóság köteles a döntéshozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez nem elegendõek a rendelkezésre álló adatok, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. A versenyügyekben érvényesülõ bizonyítási mércére vonatkozó rendelkezés a Ket ának (6) bekezdésében szerepel, mely szerint A hatóság a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyõzõdése szerint állapítja meg a tényállást. A bizonyítási mércétõl és a bizonyítási tehertõl különbözõ azonban a hatóság bizonyítási kötelezettségébe tartozó fogalom a bizonyítékok értékelése, amelynek fõbb szabályai a következõk a Ket a alapján a) a hatóság szabadon választja meg az alkalmazandó bizonyítási eszközt [Ket. 50. (5) bekezdés]; b) a hatóság által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani [Ket. 50. (3) bekezdés]; c) a hatóság olyan bizonyítékokat használ fel, amelyek alkalmasak a tényállás tisztázásának megkönnyítésére [Ket. 50. (4) bekezdés]; d) bizonyíték különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemlérõl készült jegyzõkönyv, a szakértõi vélemény, a hatósági ellenõrzésen készült jegyzõkönyv és a tárgyi bizonyíték [Ket. 50. (4) bekezdés]; e) törvény elõírhatja, hogy a hatóság a határozatát kizárólag valamely bizonyítási eszközre alapozza, továbbá törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyekben kötelezõvé teheti valamely bizonyítási eszköz alkalmazását, illetve elõírhatja valamely szerv véleményének a kikérését [Ket. 50. (5) bekezdés].11 A Ket ában foglalt szabályozási logika alapján a versenyhatóság bizonyítási kötelezettsége akként definiálható, hogy a hatóságra háruló bizonyítási teher mentén a rendelkezésre álló bizonyítékok értékelése útján alakítja azon meggyõzõdését, hogy a feltárt tényállás jogsértõ-e vagy sem. Eszerint a versenyhatóságra háruló bizonyítási kötelezettség három lépcsõbõl tevõdik össze: 1. bizonyítási teher, 2. bizonyítékok értékelése, 3. bizonyítási mérce. A bizonyítási teher- és a bizonyítékok értékeléselépcsõk attól függõen eltérõ jelentéstartalmat hordoznak, hogy milyen ügytípusban folyik a versenyfelügyeleti eljárás. A bizonyítási teher megoszlása másként alakul a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) vagy a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) alapján folyó versenyfelügyeleti eljárásokban, mindamellett, hogy a Gazdasági Versenyhivatal által folytatott eljárásokban a fõszabály a Ket ának (1) bekezdése. Ugyanakkor az Fttv a és a Tpvt a is tartalmaznak olyan szabályt, amelyek a Ket ának (1) bekezdésében rögzített bizonyítási terhet megfordítják, vagyis az érintett vállalkozásokra hárítják bizonyos körben állításaik bizonyítását. A bizonyítékok értékelése is különbözhet aszerint, hogy a versenyhatóság az Fttv. vagy a Tpvt. alapján folytat eljárást, hiszen az ún. fogyasztó megtévesztéses és az antitröszt ügyek jellegébõl adódóan más típusú bizonyítékok alkalmasak a tényállás tisztázására. Mindezek alapján megállapítható, hogy a bizonyítási teherre és a bizonyítékok értékelésére vonatkozó Ket. szabályok a Gazdasági Versenyhivatal valamennyi versenyfelügyeleti eljárásában fõszabályként, bizonyos kivételekkel érvényesülnek, ugyanakkor a Ket ának (6) bekezdésében rögzített bizonyítási mérce kivétel nélkül érvényesül a különbözõ ügytípusokban folyó versenyfelügyeleti eljárások során, e vonatkozásban egyetlen jogszabály sem tartalmaz olyan rendelkezést, amely eltérést tenne lehetõvé akár a hatóság, akár az eljárás alá vont ügyfelek oldalán. II. Bizonyítás az ún. fogyasztó megtévesztéses ügyekben A Gazdasági Versenyhivatal által lefolytatott eljárásokban az egyes években indított vizsgálatok jelegébõl adódóan leggyakrabban az Fttv. alkalmazása körében, azon belül is elsõsorban a különbözõ reklámok alkalmazásával összefüggésben merül fel a bizonyítási teher és a bizonyítási mérce kérdése szeptember 1-jén megvalósult a belsõ piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, 98/27/EK, 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 11 Ez utóbbi körbe tartozik kartellügyekben a lex dinnye néven elhíresült törvénymódosítás, amely a szakmaközi szervezetekrõl és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseirõl szóló évi CXXVIII. törvény 18/A. -át iktatta be, és amelynek következtében a Gazdasági Versenyhivatalnak a Tpvt ában szereplõ tilalom mezõgazdasági termék vonatkozásában történõ megsértésének vizsgálata során a miniszter állásfoglalását be kell szerezni, és az abban foglaltak alapján kell eljárnia. 12 A Gazdasági Versenyhivatal legutóbbi, az Országgyûlés számára készített beszámolója 2011-ben 114 versenyfelügyeleti eljárás került lezárásra érdemi versenytanácsi, vizsgálói vagy kötelezettségvállalást tartalmazó döntéssel. Ezen 114 ügybõl 71 volt fogyasztóvédelmi ügy. Beszámoló az Országgyûlés részére 2011, kiadta a Gazdasági Versenyhivatal, Budapest, 2012,20 RUSZTHINÉ ZAVODNYIK: A BIZONYÍTÁSI MÉRCE, A BIZONYÍTÁSI TEHER /29/EK irányelv (a továbbiakban: UCP Irányelv) magyar jogrendszerbe történõ implementációja. A magyar jogalkotó az Fttv. és a gazdasági reklámtevékenység alapvetõ szabályairól és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény elfogadásával, illetve a Tpvt. és a fogyasztóvédelemrõl szóló évi CLV. törvény módosításával megteremtette azon jogszabályi kereteket, amelyek alapvetõen meghatározzák és befolyásolják a vállalkozások által a fogyasztók irányában folytatott kereskedelmi gyakorlatok megítélését Az Fttv a és a korábbi gyakorlat Az ún. fogyasztó megtévesztéses ügyekben a tényállás tisztázása a hatóság feladata [annak feltárása, hogy a vállalkozás a kereskedelmi gyakorlat keretében hol, mikor, milyen kereskedelmi kommunikációt (reklámot) alkalmazott stb.], amelynek érdekében az eljárás alá vont vállalkozás adatszolgáltatásra kötelezése mellett sor kerülhet a reklámok megjelenésében szerepet betöltõ más vállalkozások (pl. kiadók) megkeresésére is.14 Ugyanakkor a vállalkozások által a fogyasztók ügyleti döntéseinek befolyásolása céljából tanúsított kereskedelmi gyakorlatok során tett tényállítások (reklámállítások) bizonyítását illetõen a bizonyítás terhét összhangban a UCP irányelv 12. cikkével megfordítja az Fttv a, amely elsõ megközelítésben világos, könnyen alkalmazható szabályt állít fel: A vállalkozás az eljáró hatóság felhívására a kereskedelmi gyakorlat részét képezõ tényállítás valóságát igazolni köteles. Ha a vállalkozás nem tesz eleget ennek a kötelezettségnek, úgy kell tekinteni, hogy a tényállítás nem felelt meg a valóságnak. Erre a vállalkozást a hatóság felhívásában figyelmeztetni kell. 15 A szabályozás eredményeként a tényállítás, így különösen a reklámban elhangzó ígéret, a reklámozott termék kedvezõ tulajdonságára vonatkozó közlés bizonyításának terhe nem a versenyhatóságot terheli, a vállalkozásnak kell igazolnia, hogy az ígéret, a közlés megfelel a valóságnak. Az Fttv. hatályba lépését, szeptember 1-jét megelõzõen a Tpvt.-nek a Gazdasági Versenyhivatal által a fogyasztók megtévesztése tárgyában indult eljárásokban alkalmazott rendelkezései nem tartalmaztak hasonló elõírást a bizonyítási teher megfordítását illetõen. A gazdasági reklámtevékenységrõl szóló évi LVIII. törvény 17. -ának (3) bekezdése ugyan kimondta, hogy a reklámozó indokolt esetben az eset körülményeire való tekintettel, figyelemmel a reklámozó és az egyéb érdekeltek törvényes érdekeire a reklám ténybeli állításainak bizonyítására kötelezhetõ, azonban (hasonlóan a törvénynek a megtévesztõ reklámokra vonatkozó más elõírásaihoz) ezen rendelkezés közvetlen alkalmazását a Gazdasági Versenyhivatal jellemzõen mellõzte, s a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartásokat általában a Tpvt. alapján ítélte meg. A bírói felülvizsgálatok során is alátámasztást nyert következetes gyakorlat azonban azon alapvetésbõl indult ki a vállalkozások magatartásának értékelése során, hogy a vállalkozások által a fogyasztóknak (reklám formájában vagy más módon) nyújtott tájékoztatás igaz, valós és pontos mivoltát minden esetben a tájékoztatást adó félnek kell igazolnia.16 A korábbi gyakorlathoz [és a gazdasági reklámtevékenységrõl szóló évi LVIII. törvény 17. -ának (3) bekezdéséhez] képest ugyanakkor jelentõs változást hozott az Fttv a abban a vonatkozásban, hogy immáron rögzítésre került a bizonyítás elmaradásának következménye: ha a vállalkozást az eljáró hatóság a kereskedelmi gyakorlat részét képezõ tényállítás valóságának igazolására hívja fel, azonban a vállalkozás nem tesz eleget ennek a kötelezettségnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a tényállítás nem felelt meg a valóságnak. 13 Az Fttv. 1. -ának (1) bekezdése értelmében az Fttv. rendelkezései kizárólag azon kereskedelmi gyakorlatokra alkalmazandók, amelyek fogyasztóval szemben kerülnek alkalmazásra. A fogyasztó fogalmát az Fttv. 2. -ának [a UCP Irányelv 2. cikkének a) pontjával összhangban lévõ] a) pontja tartalmazza, rögzítve, hogy fogyasztónak az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül esõ célok érdekében eljáró természetes személy minõsül. Nem alkalmazandó a törvény azon kereskedelmi gyakorlatok esetében, amelyek nem természetes személy (jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkezõ vállalkozás, társadalmi szervezet, általános iskola stb.) irányában valósulnak meg, illetve ugyan természetes személy vonatkozásában kerülnek tanúsításra, de a természetes személy önálló foglalkozásával, illetve gazdasági tevékenységével összefüggésben jár el (pl. az egyéni vállalkozó esetén). A szeptember 1- jétõl hatályos szabályozásról részletesen lásd Balogh Virág Kaszainé Mezey Katalin Pázmándi Kinga Zavodnyik József: Magyar fogyasztóvédelmi és reklámjog. Budapest, HVG-ORAC, A tényállás tisztázásával összefüggésben emlékeztetünk a Tpvt ának (2) bekezdésére, amelynek értelmében a vizsgáló, illetve az eljáró versenytanács felhívására az ügyfél köteles közölni az érdemi döntéshez szükséges adatokat, ideértve a személyes adatokat is. Az ügyfél jogsértést beismerõ nyilatkozatot nem köteles tenni, azonban az egyéb, rá nézve terhelõ bizonyíték rendelkezésre bocsátását nem tagadhatja meg. 15 Ezzel azonos szabályt tartalmaz a gazdasági reklámtevékenység alapvetõ szabályairól és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény 29. -ának (1) bekezdése: a reklámozó az eljáró hatóság felhívására a reklám részét képezõ tényállítás valóságát igazolni köteles. Ha a reklámozó nem tesz eleget ennek a kötelezettségnek, úgy kell tekinteni, hogy a tényállítás nem felelt meg a valóságnak. Erre a reklámozót a hatóság felhívásában figyelmeztetni kell. 16 Lásd pl. a Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf /2008/3. ítéletét a Vj-181/2006. ügyben és a 2.Kf /2008/10. ítéletét a Vj-104/2005. ügyben, illetve a Fõvárosi Törvényszék 3.K /2001/7. ítéletét a Vj-49/2001. ítéletét. A szeptember 1. elõtti kereskedelmi gyakorlatok (Tpvt.) alapján történõ megítélése és az Fttv. szerinti értékelés viszonyát illetõen kiemelendõ, hogy a Versenytanács szerint a Tpvt szeptember 1. elõtt hatályos III. fejezetével kapcsolatban a bíróságok, illetve a Versenytanács által tett elvi jellegû megállapítások megfelelõen alkalmazandók az Fttv. vonatkozásában is (Vj-84/2009. Lásd a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának az Fttv.-vel, a Tpvt. III. fejezetével és a gazdasági reklámtevékenység alapvetõ feltételeirõl és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvénnyel kapcsolatos elvi jelentõségû döntései (2012) I.1. pontját, Több megjelenítése
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben A dologi jog fogalma A tulajdonviszony
A dologi jog fogalma A tulajdonviszony Dr. Kenderes Andrea A dologi jog fogalma Történeti visszatekintés (Róma, Középkor, Polgárosodás) Dologi jog fogalma Dologi jog jelentőssége ( alkotmányos berendezkedés, Részletesebben Fábián Ferenc. Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből
Fábián Ferenc Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM
VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok I. Könyv: A személyek / 3 Vita Az orvos beteg jogviszony az új Ptk.-ban Jobbágyi Gábor / 15 Szerzõdésátruházás Gárdos Péter / 20 Polgári jogi kodifikáció Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben ALAPÍTVA 1866. TARTALOM. A Magyar Tudományos Akadémia Állam- és Jogtudományi Bizottságának folyóirata
ALAPÍTVA 1866. A Magyar Tudományos Akadémia Állam- és Jogtudományi Bizottságának folyóirata TARTALOM Tanulmány LÁBADY TAMÁS: A deliktuális felelõsség fontosabb változásai az új Ptk.-ban............................. Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben POLGÁRI JOG TERMÉSZETES SZEMÉLYEK (EMBER) POLGÁRI JOG ALANYAI (SZEMÉLYEK AZ ÜZLETI ÉLETBEN): 2015.09.30. Polgári Törvénykönyv 2013. évi V.
POLGÁRI JOG A jogalanyok ( ) vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2 Polgári Törvénykönyv 2013. évi V. törvény MIKOR LÉPETT HATÁLYBA? MEGALKOTÁSÁNAK Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXII. (2004), pp. 393-392 A TERMŐFÖLDET ÉRINTŐ ELŐVÁSÁRLÁSI JOG EGYES KÉRDÉSEI LESZKOVEN LÁSZLÓ*
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXII. (2004), pp. 393-392 A TERMŐFÖLDET ÉRINTŐ ELŐVÁSÁRLÁSI JOG EGYES KÉRDÉSEI LESZKOVEN LÁSZLÓ* 1. Az elővásárlási jogról általában Az elővásárlási jog - alapuljon Részletesebben CIVILISZTIKA IV. FOGYASZTÓVÉDELEM 3. ELŐADÁS
CIVILISZTIKA IV. FOGYASZTÓVÉDELEM 3. ELŐADÁS A FOGYASZTÓ ÉS A VÁLLALKOZÁS KÖZÖTT KÖTÖTT SZERZŐDÉSEK SAJÁTOS SZABÁLYAI (SZERZŐDÉS LÉTREJÖTTE, ÁSZF ) A FOGYASZTÓVÉDELMI SZEMPONTBÓL RELEVÁNS POLGÁRI JOGI Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári jogi Tanszék Novotni Alapítvány a Magánjog Fejlesztéséért Tudományos publikációs pályázat Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben A közigazgatási jogviszony. A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai
A közigazgatási jogviszony A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai A közigazgatási jogviszony fogalmához úgy juthatunk el, ha elsőként tisztázzuk a jogviszony általános fogalmát, majd ezt a közigazgatás Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben ÜGYLETEK A KERESKEDELMI JOGBAN
Csécsy - Fézer Hajnal - Károlyi Petkó Törő Zoványi ÜGYLETEK A KERESKEDELMI JOGBAN Debrecen, 2015. Szerzők DR. CSÉCSY GYÖRGY, CSC DR. FÉZER TAMÁS, PHD DR. HAJNAL ZSOLT, PHD DR. KÁROLYI GÉZA, PHD DR. PETKÓ Részletesebben A szerződés létrehozásának egyes kérdései, különös tekintettel az értelmezésre
Török Éva A szerződés létrehozásának egyes kérdései, különös tekintettel az értelmezésre Bevezetés A szerződési jog dinamikus jellegű folyamatában elkülönülő létszakaszok közül rendkívül fontos a megkötés Részletesebben (4) Ha leszármazó nincs, a házastárs örököl.
(4) Ha leszármazó nincs, a házastárs örököl. A Ptk. Az özvegyet csak leszármazók hiányában tekinti állagörökösnek (leszármazók mellett nem örököl állagot). Leszármazók hiányában az egész hagyaték az egész Részletesebben Jogi alapok TANTÁRGYI PROGRAM. Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam. 2011/2012. tanév I. félév
Jogi alapok Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam 2011/2012. tanév I. félév 1/5 Jogi alapok Valamennyi szak/levelező és Távoktatás tagozat/i. évfolyam 2011/2012 tanév I. félév A tantárgyat Részletesebben Öröklés, válás és a bizalmi vagyonkezelés. Menyhárd Attila egyetemi tanár ELTE ÁJK Polgári Jogi Tanszék MTA TK Jogtudományi Intézet
Öröklés, válás és a bizalmi vagyonkezelés Menyhárd Attila egyetemi tanár ELTE ÁJK Polgári Jogi Tanszék MTA TK Jogtudományi Intézet A bizalmi vagyonkezelés szerkezete Vagyonátruházás a vagyonkezelő teljes Részletesebben ÉRVÉNYTELENSÉG MEGTÁMADÁSI OKOK
ÉRVÉNYTELENSÉG DR. BARZÓ TÍMEA PHD EGYETEMI DOCENS, ÜGYVÉD EGÉSZSÉGÜGYI SZAKJOGÁSZ MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR POLGÁRI JOGI TANSZÉK 2014. 1 ALAPVETÉSEK FELEK CÉLJA: Kölcsönös és egybehangzó Részletesebben KÖTELMI JOG Hatodik Könyv. A kötelmek keletkezhetnek. Kik között jön létre a kötelem? KÖTELEM ELÉVÜL. A kötelmi jogviszony jellegzetességei:
KÖTELMI JOG Hatodik Könyv Kötelem: kötelezettség a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás teljesítésének követelésére. MIRE IRÁNYULHAT? valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől Részletesebben TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN
TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN 6. a. A polgári jogi jogviszony alanyai. A jogképesség és a cselekvõképesség Részletesebben A jogi felelősség jogelméleti kérdései. A 2015 április 29-i előadás anyaga.
A jogi felelősség jogelméleti kérdései. A 2015 április 29-i előadás anyaga. 1/ A jogi felelősség jogelméleti kérdései. A 2015 április 29-i előadás anyaga. Áttekintő vázlat I: A felelősség mint társadalmi Részletesebben S z a k d o l g o z a t ELŐVÁSÁRLÁSI JOG AZ AGRÁRIUMBAN KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A SPECIÁLIS ELŐVÉTELEKRE
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Agrár- és Munkaügyi Tanszék S z a k d o l g o z a t ELŐVÁSÁRLÁSI JOG AZ AGRÁRIUMBAN KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A SPECIÁLIS ELŐVÉTELEKRE Készítette: Hadiné Bodnár Rita Részletesebben Az értékpapír fogalma a régi és az új magyar Ptk.-ban
Acta Univ. Sapientiae, Legal Studies, 3, 2 (2014) 117 138 Az értékpapír fogalma a régi és az új magyar Ptk.-ban Havasi Bálint Attila közjegyzőhelyettes, Bicske E-mail: havasibalint@mokk.hu Összefoglalás. Részletesebben A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről
A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről Azok a külföldi természetes személyek, akik valamely Európai Unión kívüli állam polgárai, illetve azok a jogi személyek, amelyek valamely Európai Részletesebben A helyi jelentőségű védett természeti területekkel kapcsolatos helyi önkormányzati rendeletalkotás aktuális teendőiről 4
I. évfolyam 3 4 A helyi jelentőségű védett természeti területekkel kapcsolatos helyi önkormányzati rendeletalkotás aktuális teendőiről 4 14 A bírósági keresetlevelek felterjesztése 14 Tájékoztató a falusi Részletesebben Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXIV. (2006), pp. 511-456
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXIV. (2006), pp. 511-456 A TERMŐFÖLDEK TÖRVÉNYES ELŐVÁSÁRLÁSI JOGÁNAK ALAKULÁSÁRÓL, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A RENDSZERVÁLTÁS UTÁNI JOGFEJLŐDÉSRE SZILÁGYI JÁNOS Részletesebben Az alapjogi teszt a nyelv fogságában
BLUTMAN: AZ ALAPJOGI TESZT A NYELV FOGSÁGÁBAN 145 Az alapjogi teszt a nyelv fogságában TANULMÁNY Blutman László egyetemi tanár, Szegedi Tudományegyetem (Szeged) A magyar alkotmányos gyakorlatban az alapjogok Részletesebben II. A jogszabályban foglalt szerződésekre vonatkozó közös szabályok
Tájékoztató a szállás időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési termékekre vonatkozó szerződésekről, valamint a tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenységről szóló 141/2011. Részletesebben A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG
A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, valamint a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben Polgári jogunk alapvonásai Szerkesztette: Török Gábor
Polgári jogunk alapvonásai Szerkesztette: Török Gábor Polgári jogunk alapvonásai Szerkesztette: Török Gábor Nemzeti Közszolgálati Egyetem Közigazgatás-tudományi Kar Budapest, 2014 NKE KTK Civilisztikai Részletesebben Az üzletrész-átruházási szerződésről
Pintér Attila Az üzletrész-átruházási szerződésről 1. Bevezetés A napi gyakorlatban számtalanszor kötnek a felek üzletrész-adásvételi szerződést, jogviszonyukra pedig a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben A törvény hatálya. 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni:
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Modern vagy konzervatív-e az új Ptk. Kötelmi Könyve?
Modern vagy konzervatív-e az új Ptk. Kötelmi Könyve? Bevezetés Előadásomat azzal a megállapítással szeretném kezdeni, hogy az új Ptk. vitathatatlanul igen kiemelkedő jogászi teljesítmény, amely nagy körültekintéssel Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
Kereskedelmi szerződések sek joga 1. MSC 2014 Az új Polgári Törvénykönyv a szerződések jogát érintő legfontosabb változásai. Kötelmi jogi alapok dr. Verebics János, PhD egyetemi 1 Bevezetés A legfontosabb Részletesebben uisz16 imp.qxd 2007. 09. 28. 13:17 Page 1 IFJÚSÁGELMÉLETI FOLYÓIRAT új ifjúsáki szemle V. ÉVFOLY AM 3. SZÁM 2007 ÕSZ WWW.UISZ.HU
uisz16 imp.qxd 2007. 09. 28. 13:17 Page 1 szemle V. ÉVFOLY AM 3. SZÁM IFJÚSÁGELMÉLETI FOLYÓIRAT 2007 ÕSZ WWW.UISZ.HU uisz16 imp.qxd 2007. 09. 28. 13:17 Page 2 Szerkesztõbizottság Beke Pál Bíró Endre Bodor Részletesebben POLGÁRI JOGI KODIFIKÁCIÓ. Tartalomjegyzék
V. ÉVFOLYAM 5. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok Az engedményezésre vonatkozó szabályok újragondolása a nemzetközi gyakorlat tükrében Gárdos Péter / 3 Az állam kártérítési felelõssége a közösségi jog megsértése Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT.
1 A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései Az áruk, szolgáltatások iránti igényt a gazdaság szereplői érdekeiknek megfelelően, azok által Részletesebben Szerkesztette: Sándor István. Polgári jog I. a polgári jog alapelvei, az ember mint jogalany, a személyiségi jogok, és a dologi jog
Polgári jog I. Szerkesztette: Sándor István Polgári jog I. a polgári jog alapelvei, az ember mint jogalany, a személyiségi jogok, és a dologi jog Patrocinium Budapest, 2015 Tartalomjegyzék oldalszám ELŐSZÓ...7 Részletesebben Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében
Országos Bírósági Hivatal Mailáth György Tudományos Pályázat Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében Közjogi, munkajogi és EU szekció 10. téma Jelige: Progressio 2014. TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS Részletesebben JOGI ISMERETEK JOGVISZONY. Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat!
JOGI ISMERETEK 2. témakör: jogviszony (alanya, tárgya, tartalma) jogképesség cselekvőképesség Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat! JOGVISZONY. Emberek Kinek-minek a magatartását Részletesebben SZERZŐDÉSSZEGÉS. Publikációk Tájékoztató Anyagok 2006. december 18. A TELJESÍTÉS MEGTAGA- DÁSA JOGOSULT KÉSEDELME KÖTELEZETT KÉSEDELME MIKOR ÁLL FENN?
SZERZŐDÉSSZEGÉS MIKOR ÁLL FENN? A kötelezett késedelembe esik, ha A szerződésben megállapított / a szolgáltatás rendeltetéséből kétségtelenül megállapítható teljesítési idő eredménytelenül eltelt más esetekben, Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Általános magatartási követelmények Az adott helyzetben általában elvárható magatartás ÚJ! Jóhiszeműség és tisztesség Részletesebben Gazdasági jog alapjai
I. évfolyam TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Gazdasági jog alapjai 2013/2014. I. félév TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Gazdasági jog I. Tantárgy jellege/típusa: Egységes üzleti alapozó modul Kontaktórák száma: Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011 évi CXCV törvény 41 (6) bekezdés, 50 (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011 évi CXCVI törvény 3 (1) 1 pontjának való megfelelésről I Törvény erejénél Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben Tulajdonvédelem az új Ptk.-ban az Alkotmánybíróság gyakorlatának tükrében
Téglási András * Tulajdonvédelem az új Ptk.-ban az Alkotmánybíróság gyakorlatának tükrében Nagy megtiszteltetés számomra, hogy egy olyan témájú írással tiszteleghetek Lenkovics Barnabás professzor úr, Részletesebben Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete
Sulyok Tamás Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete PhD értekezés doktori tézisei I. A kutatási téma előzményeinek rövid összefoglalása: Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzetéről a kelet közép - Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.20. COM(2011) 900 végleges A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az általános Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
Egyenlő bánásmód és diszkrimináció A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik A magyar szabályozás I. Alaptörvény XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. Részletesebben az európai fizetési meghagyásról szóló rendelet alkalmazásához
Gyakorlati útmutató az európai fizetési meghagyásról szóló rendelet alkalmazásához Európai Igazságügyi Hálózat polgári és kereskedelmi ügyekben Tartalomjegyzék 2 I. Bevezetés: Az európai polgári eljárás........................................................................................4 Részletesebben 1997. évi CXLI. törvény. az ingatlan-nyilvántartásról 1
1. (1) 2 Ez a törvény - az 1972. évi 31. törvényerejű rendelettel bevezetett és változatlan formában gépi adathordozóra rögzített - ingatlan-nyilvántartás szabályait határozza meg. A jogalkotással szemben Részletesebben II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia. 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád
II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád Megnyitó előadások Gárdos Péter, ügyvéd: A Ptk. az elmúlt év tükrében Az I. Wolters Kluwer Jogi Konferencián elhangzott, hogy Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben A HONTALANSÁGRÓL SZÓLÓ 3. SZÁMÚ IRÁNYMUTATÁS: A hontalanok jogállása nemzeti szinten
Terjesztés ÁLTALÁNOS HCR/GS/12/03 Kelt: 2012. július 17. Eredeti nyelv: ANGOL A HONTALANSÁGRÓL SZÓLÓ 3. SZÁMÚ IRÁNYMUTATÁS: A hontalanok jogállása nemzeti szinten Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosság (UNHCR) Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) bekezdés 1. pontjának való megfelelésről szóló átláthatósági Részletesebben MIRE VONATKOZIK? Szerződés értelmezése. AZ EGYESÜLT NEMZETEK EGYEZMÉNYE AZ ÁRUK NEMZETKÖZI ADÁSVÉTELI SZERZŐDÉSEIRŐL és a
AZ EGYESÜLT NEMZETEK EGYEZMÉNYE AZ ÁRUK NEMZETKÖZI ADÁSVÉTELI SZERZŐDÉSEIRŐL és a magyar adás-vétel szabályozása (Ptk.) 1987. évi 20. tvr. az Egyesült Nemzeteknek az áruk nemzetközi adásvételi szerződéseiről Részletesebben A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI
Takács Albert A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI Az alkotmányosságról vallott felfogás lényegét 1. aligha lehet jobban szemléltetni, mint ha ez ugyanazon tárgykörben különbözô idôpontokban hozott Részletesebben IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK
2014. január 24. 2014. 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 1/2014. (I. 21.) AB határozat a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése és az Országos Választási Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben DEBRECENI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR KÖZIGAZGATÁSI JOGI TANSZÉK KÖZIGAZGATÁSI JOG ÁLTALÁNOS RÉSZ II. FÉLÉV 1. ZH SEGÉDANYAG 1 2012/2013.
DEBRECENI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR KÖZIGAZGATÁSI JOGI TANSZÉK KÖZIGAZGATÁSI JOG ÁLTALÁNOS RÉSZ II. FÉLÉV 1. ZH SEGÉDANYAG 1 2012/2013. TANÉV DEBRECEN 2013 1 FONTOS! A segédanyag 13. és 16. oldalán Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY KNOW-HOW ÉS ÜZLETI TITOK MEGSÉRTÉSE, ILLETVE VÉDELME KÉRDÉSÉBEN ISZT- 8/2008 I. Megbízás és előzmények Az M. Zrt. a közte, Részletesebben Észrevételek az új Büntető törvénykönyvről szóló Előterjesztés egyes rendelkezéseihez
Mészáros Ádám büntetőjogász, szabályozási szakjogász, Országos Kriminológiai Intézet tudományos munkatárs Magyar Jog- és Államtudományi Társaság alapító tag Észrevételek az új Büntető törvénykönyvről szóló Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben Indokolás: A Rendelet támadott rendelkezései a következők: 2. Lakásfenntartási támogatás
BorsodAbaúj Zemplén Megyei Kormányhivatal Építésügyi, Hatósági, Oktatási és Törvényességi Felügyeleti Főosztály Törvényességi Felügyeleti Osztály 3525 Miskolc, Városház tér 1. Tisztelt Cím! A Társaság Részletesebben 20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában - dr. Lábady Tamás, Részletesebben Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI. PhD értekezés tézisei
Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI PhD értekezés tézisei MISKOLC 2012. I. A KUTATÁSI FELADAT ÖSSZEFOGLALÁSA, A KUTATÁS CÉLKITŰZÉSEI Részletesebben Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében. dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság
Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság Az irányelvek és átültetésük A közösségi jog egyik Részletesebben kommentárjához 1. Chronowski Nóra Drinóczi Tímea
Chronowski Nóra Drinóczi Tímea kommentár Az Alkotmány kommentárjához 1. 2009-ben, a rendszerváltó alkotmányozás kezdetének huszadik évfordulóján jelent meg Jakab András szerkesztésében, a Századvég Kiadó Részletesebben C/6 A VÉGRENDELET ÉS AZ ÖRÖKLÉSI SZERZŐDÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA; A VÉGINTÉZKEDÉS TARTALMA
A VÉGINTÉZKEDÉSEN ALAPÚLÓ ÖRÖKLÉSRŐL A végintézkedési szabadság a kötetlen magántulajdonosi társadalmak viszonylag természetes velejárója: a magántulajdonos jogának elismerése ahhoz, hogy vagyonáról halál Részletesebben TARTALOM TANULMÁNYOK DR. BELOVICS ERVIN 5. A Büntetõ Törvénykönyvben nem szabályozott büntetendõséget kizáró okok II. rész DR. LÕRINCZY GYÖRGY 13
TARTALOM TANULMÁNYOK DR. BELOVICS ERVIN 5 A Büntetõ Törvénykönyvben nem szabályozott büntetendõséget kizáró okok II. rész DR. LÕRINCZY GYÖRGY 13 Javaslatok a vádképviseleti statisztikai rendszer radikális Részletesebben ŰRLAP GAZDASÁGI ERŐFÖLÉNNYEL VALÓ VISSZAÉLÉS BEJELENTÉSÉHEZ
ŰRLAP GAZDASÁGI ERŐFÖLÉNNYEL VALÓ VISSZAÉLÉS BEJELENTÉSÉHEZ Alkalmazandó 2014. július 1-jétől A bejelentési űrlap kitöltése előtt kérjük, figyelmesen olvassa el a Gazdasági Versenyhivatal honlapján közzétett, Részletesebben Budapest, 2014. szeptember 22. Oldal 1 / 6
POLGÁRI JOG ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR 2014/2015. őszi félév "A" tételek 1/A. 2/A. 3/A. 4/A. 5/A. 6/A. 7/A. A polgári jog fogalma, tárgya, helye és összefüggései a jogrendszerben. A magánjog története Nyugat-Európában Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben VIS MAIOR - SZABÁLYZAT
VIS MAIOR - SZABÁLYZAT 1.) Hatáskör 1.1. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) hagyományosan látja el a vis maior hivatkozások érvényesítésének igazolására irányuló tevékenységét. A vis maior igazolások Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Részvénytársaság Kezdő vállalkozások számára kevéssé kedvelt forma a részvénytársaság. Az ebben lévő tulajdon részvényeken alapul, amelyek alapján tulajdonosát vagyoni és tagsági jogok illetik meg. A részvény Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2014. szeptember 10. Dr. Pavlek Tünde Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben Az önkormányzati vagyon
Murakeresztúr Község Önkormányzati Képviselő-testületének 8/2004. (IV. 16.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben JOGÜGYLETI ÉRVÉNYESSÉG ÉS HATÁLYOSSÁG* Magyar jogi terminológiai ellentmondások KÉRI ZOLTÁN egyetemi hallgató
Iustum Aequum Salutare I. 2005/1. 127 146. JOGÜGYLETI ÉRVÉNYESSÉG ÉS HATÁLYOSSÁG* Magyar jogi terminológiai ellentmondások egyetemi hallgató I. Kérdésfölvetés, a vizsgálat indokai Az érvényesség és a hatályosság Részletesebben VÁLLALATI JOG. rsasági jog alapjai. Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) Oktatási segédlet
VÁLLALATI JOG Oktatási segédlet Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) dr. Verebics János, PhD, egyetemi docens BME GTK Üzleti jog tanszék Budapest, 2013. Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
in dubio
bíróság
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
Kúria
Kúria