text:
MAGYARORSZÁG ALAPTÖRVÉNYE ÉS A KÖZOKTATÁS. Bevezető gondolatok. Az alaptörvény fogalma, helye és jelentősége - PDF
Download "MAGYARORSZÁG ALAPTÖRVÉNYE ÉS A KÖZOKTATÁS. Bevezető gondolatok. Az alaptörvény fogalma, helye és jelentősége"
1 MAGYARORSZÁG ALAPTÖRVÉNYE ÉS A KÖZOKTATÁS Bevezető gondolatok Az alaptörvény fogalma, helye és jelentősége A társadalom működését meghatározó jogszabályok egységes, összehangolt rendszere biztosíthatja az ország zavartalan működését, a közigazgatás, a közszolgáltatások törvényes megszervezését. A jogrendszer egységességének alapja az a jogszabály, amely kiemelkedik az összes többi jogszabály közül, amelyhez kell igazítani minden más jogszabályt. Ez az úgynevezett Alaptörvény, amelynek elnevezése ez idáig az Alkotmány volt. A jövőben, egészen pontosan január 1- jétől az ország jogforrásának csúcsán Magyarország Alaptörvénye áll. Míg tehát ez idáig az Alkotmány a tartalmánál és jelentőségénél fogva töltötte be az alaptörvény szerepét, addig a jövőben az Alaptörvény nem csak a szabályozás szerepét, jelentőségét és jellegét jelöli, hanem egyidejűleg az elnevezését is jelenti ennek a jogszabálynak. Magyarország új Alaptörvénye, mint jogszabály is eltér az eddigi gyakorlattól, mivel nem viseli a törvény elnevezést, és nem kapott a törvényeknek megfelelő jelölést sem. A hierarchia csúcsán lévő jogszabály így a Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) jelöléssel épül be az ország jogrendszerébe. Nem csak a jogszabályi jelölés tér el a hagyományos jogszabályszerkesztéstől, hanem az Alaptörvény felépítése is. A különböző rendelkezések jelölésére ugyanis nem a paragrafus ( ) jel szolgál, hanem a nemzetközi megállapodásokban alkalmazott gyakorlat a cikk. További sajátosság, hogy a cikkek sorrendjeinek jelölése is teljességgel új, mivel az egyes címekben más-más módon kapják meg a besorolást. Az Alaptörvény rendelkezéseinek jelölésénél alkalmazzák az ÁBC nagybetűit, majd a római számokat és végezetül az arab számokat. Az Alkotmány felcserélése az Alaptörvénnyel maga után vonja az egész jogrendszer felülvizsgálatának a szükségességét. Ez a követelmény adódik abból, hogy minden törvényt és minden alacsonyabb szintű jogszabályt hozzá kell igazítani az új Alaptörvényhez. Igaz ez a közoktatást meghatározó jogszabályokra is, hiszen a közoktatás szervezése a közoktatásba történő bekapcsolódás számtalan olyan jogosítványt érint, amelynek az eredete visszavezethető a jogrendszer hierarchiájának tetején lévő alaptörvényre. Az Alaptörvény csere szükségszerűen érinti az Alkotmánybíróság korábbi döntéseit is, hiszen az újraszabályozott jogok és kötelezettségek rendszere, a társadalmi berendezkedés új szerkezete nem feltétlenül értelmezhető a korábbi Alkotmányra épülő magyarázatokkal. Igaz ez a megállapítás a Legfelsőbb Bíróság által hozott döntésekre is, amelyek közül a jövőben nem lesznek irányadóak azok, amelyek nincsenek összhangban az új Alaptörvénnyel. Értelemszerűen a közoktatás rendszerét meghatározó jogszabályok is változni fognak, feltehetően felváltva a korábbi jogaikat. A teljes joganyagot újra írják. A közoktatás és a változások A közoktatás rendszerének működése szorosan kapcsolódik az egész jogrendet 12 meghatározó előírásokhoz, az új Alaptörvényhez. Az Iskolaszolga ezért előfizetőinek a rendelkezésére bocsájtja az új Alaptörvény teljes szövegét. Az Alaptörvény rendelkezéseihez magyarázatok kapcsolódnak minden olyan esetben, amikor olyan szabályozásról van szó, amely kihatással lehet a közoktatás rendszerére. Indokolt esetben a magyarázatok kitérnek az Alkotmány és az Alaptörvény közötti eltérések összehasonlítására is. A magyarázatok megírásánál szükség szerint ismertetésre kerülnek az Alkotmánybíróságnak azok a döntései, amelyek összhangban állnak az új Alaptörvénnyel is, s amelyek figyelembevétele így a jövőben is elkerülhetetlen mind az intézményfenntartók, mind az intézményvezetők és az intézményben dolgozók részéről. Az Alaptörvény feldolgozásánál és szövegének értelmezésénél ismertetésre kerülnek azok a nemzetközi megállapodások, amelyek ismerete ugyancsak elengedhetetlen a közoktatás feladataiban közreműködők részéről. Értelemszerűen az Alaptörvény rendelkezéseinek teljes körű elemzésére és megértésére csak akkor nyílik lehetőség, ha megjelennek az úgynevezett sarkalatos törvények. E törvények hiányában és persze nem utolsó sorban a közoktatás új joganyagának megjelenéséig nem lehet kizárni annak lehetőségét, hogy az Alaptörvényhez fűződő magyarázatokat utóbb meg kell változtatni, ki kell egészíteni, pontosítani kell. Mindezek ellenére indokolt megkezdeni a felkészülést, amelyhez előfizetőink részére a szükséges információkat az Önök rendelkezésére bocsájtjuk. A nemzetközi jog szerepe a közoktatásban A Magyar Köztársaság a évi CLXVIII. törvénnyel hirdette ki az Európai Unióról szóló szerződés és az európai közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni szerződést, valamint ennek keretei között az Európai Unió Alapjogi Kartáját (a továbbiakban: EUAK. [AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS (a továbbiakban: EUSZSZ) ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS (EUMSZSZ) EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA (2010/C 83/01) számon jelent meg az Unió hivatalos közlönyében.] A magyarázat szükség szerint kiterjed az ezekben található rendelkezésekre is. A közoktatási intézmények törvényes keretek között való működtetése nem oldható meg az évi LXIV. törvénnyel hatályba léptetett a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, november 20-án kelt Egyezményben foglaltak megtartása nélkül [a továbbiakban: GYJSZE.] A magyarázatok kitérnek az évi 8. törvénnyel kihirdetett Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában (a továbbiakban: PPJNE) és az évi XXI. törvénnyel kihirdetett Európai Emberi Jogi Egyezményében (a továbbiakban: EEJE), az évi XXXI. törvénnyel kihirdetett az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben (a továbbiakban: EJASZV) foglaltakra. A feldolgozás módja és megértés módszere A magyarázatok követik az Alaptörvény bekeretezett szövegét. Az Alaptörvény szövegéhez kapcsolódik az Alkotmány hasonló kérdéskörrel foglalkozó rendelkezéseinek az ismertetése, valamint a nemzetközi jog irányadó szabályai. A NEMZETI HITVALLÁS, ALAPVETÉS, SZABADSÁG ÉS FELELŐSSÉG részei nem tartalmaznak további címeket. A feldolgozás és megértés megkönnyítése 23 érdekében kaptak címet az egyes rendelkezések. AZ ÁLLAM résznél az Alaptörvény címei kerültek feltüntetésre. A magyarázatok akkor válnak érthetővé, ha előtte elolvassák az Alaptörvény bekeretezve közölt, érintett rendelkezését, mivel annak megismétlésére a magyarázatban csak elvétve kerül sor. * Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Isten, áldd meg a magyart! Nemzeti hitvallás MI, A MAGYAR NEMZET TAGJAI, az új évezred kezdetén, felelősséggel minden magyarért, kinyilvánítjuk az alábbiakat: Büszkék vagyunk arra, hogy Szent István királyunk ezer évvel ezelőtt szilárd alapokra helyezte a magyar államot, és hazánkat a keresztény Európa részévé tette. Büszkék vagyunk az országunk megmaradásáért, szabadságáért és függetlenségéért küzdő őseinkre. Büszkék vagyunk a magyar emberek nagyszerű szellemi alkotásaira. Büszkék vagyunk arra, hogy népünk évszázadokon át harcokban védte Európát, s tehetségével, szorgalmával gyarapította közös értékeit. Elismerjük a kereszténység nemzetmegtartó szerepét. Becsüljük országunk különböző vallási hagyományait. Ígérjük, hogy megőrizzük az elmúlt évszázad viharaiban részekre szakadt nemzetünk szellemi és lelki egységét. A velünk élő nemzetiségek a magyar politikai közösség részei és államalkotó tényezők. Vállaljuk, hogy örökségünket, egyedülálló nyelvünket, a magyar kultúrát, a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját, a Kárpát-medence természet adta és ember alkotta értékeit ápoljuk és megóvjuk. Felelősséget viselünk utódainkért, ezért anyagi, szellemi és természeti erőforrásaink gondos használatával védelmezzük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit. Hisszük, hogy nemzeti kultúránk gazdag hozzájárulás az európai egység sokszínűségéhez. Tiszteljük más népek szabadságát és kultúráját, együttműködésre törekszünk a világ minden nemzetével. Valljuk, hogy az emberi lét alapja az emberi méltóság. Valljuk, hogy az egyéni szabadság csak másokkal együttműködve bontakozhat ki. Valljuk, hogy együttélésünk legfontosabb keretei a család és a nemzet, összetartozásunk alapvető értékei a hűség, a hit és a szeretet. 34 Valljuk, hogy a közösség erejének és minden ember becsületének alapja a munka, az emberi szellem teljesítménye. Valljuk az elesettek és a szegények megsegítésének kötelességét. Valljuk, hogy a polgárnak és az államnak közös célja a jó élet, a biztonság, a rend, az igazság, a szabadság kiteljesítése. Valljuk, hogy népuralom csak ott van, ahol az állam szolgálja polgárait, ügyeiket méltányosan, visszaélés és részrehajlás nélkül intézi. Tiszteletben tartjuk történeti alkotmányunk vívmányait és a Szent Koronát, amely megtestesíti Magyarország alkotmányos állami folytonosságát és a nemzet egységét. Nem ismerjük el történeti alkotmányunk idegen megszállások miatt bekövetkezett felfüggesztését. Tagadjuk a magyar nemzet és polgárai ellen a nemzetiszocialista és kommunista diktatúrák uralma alatt elkövetett embertelen bűnök elévülését. Nem ismerjük el az évi kommunista alkotmányt, mert egy zsarnoki uralom alapja volt, ezért kinyilvánítjuk érvénytelenségét. Egyetértünk az első szabad Országgyűlés képviselőivel, akik első határozatukban kimondták, hogy mai szabadságunk az 1956-os forradalmunkból sarjadt ki. Hazánk március tizenkilencedikén elveszített állami önrendelkezésének visszaállítását május másodikától, az első szabadon választott népképviselet megalakulásától számítjuk. Ezt a napot tekintjük hazánk új demokráciája és alkotmányos rendje kezdetének. Valljuk, hogy a huszadik század erkölcsi megrendüléshez vezető évtizedei után múlhatatlanul szükségünk van a lelki és szellemi megújulásra. Bízunk a közösen alakított jövőben, a fiatal nemzedékek elhivatottságában. Hisszük, hogy gyermekeink és unokáink tehetségükkel, kitartásukkal és lelkierejükkel ismét naggyá teszik Magyarországot. Alaptörvényünk jogrendünk alapja: szerződés a múlt, a jelen és a jövő magyarjai között. Élő keret, amely kifejezi a nemzet akaratát, azt a formát, amelyben élni szeretnénk. Mi, Magyarország polgárai készen állunk arra, hogy országunk rendjét a nemzet együttműködésére alapítsuk. Ez a fejezet új, nemcsak címében, hanem tartalmában is a Magyar Köztársaság Alkotmánya preambulumához képest. Az új tartalom vizsgálatánál arra a kérdésre kell megkeresni a választ, hogy van-e ennek a fejezetnek kötelező jogi ereje, azaz lehet-e kizárólag erre a fejezetre alapítva alkotmánybírósági, bírósági vagy állami döntést hozni? Az Alkotmánybíróság korábbi gyakorlatában az Alkotmány preambulumának nem tulajdonított kötelező erőt. Arra az álláspontra helyezkedett, hogy az Alkotmány preambulumából nem vezethető le direkt módon alkotmányos jog, így abból törvényi rendelkezések alkotmányellenessége közvetlenül nem vezethető le. Ezen a gyakorlaton feltehetően változtatni kell, mivel az Alaptörvény R. cikkének (3) bekezdése akként rendelkezik, hogy Az Alaptörvény rendelkezéseit azok céljával, a benne foglalt Nemzeti hitvallással és történeti alkotmányunk vívmányaival összhangban kell értelmezni. A Nemzeti hitvallás szerepe 45 Az Alaptörvény konkrét rendelkezésének értelmezése során vizsgálni kell majd az összefüggéseket a Nemzeti hitvallás fejezetében található szöveggel. Konkrét jogeset kapcsán vagy vizsgált jogszabályszöveg elemzésénél, az Alaptörvénnyel való összhangjának mérlegelésénél jelentősége lehet annak, hogy az Alaptörvény konkrét cikke összefüggésbe hozható-e a Nemzeti hitvallásban található rendelkezésekkel, és ez az összevetés megváltoztatja-e az Alaptörvényből levonható következtetéseket. A történeti alkotmány szerepe A történeti alkotmány vívmányainak feltárása és ennek kapcsán az Alaptörvény konkrét rendelkezéseinek értelmezése akkor lehet reális célkitűzés, ha az Alkotmánybíróság gyakorlata esetről esetre, adott cikkhez kapcsolva feltárja a történeti alkotmány irányadó részét. A történeti alkotmány meghatározása és tartalmának körülírása nem egyszerű dolog. Azokat a törvényeket szokták alaptörvénynek elfogadni, amelyek egy adott állam működésének az alapját határozzák meg, és amelyek biztosítják az ott élő nemzetek és polgárok jogainak az érvényesülését. Magyarországon írott Alkotmány 1949-ig nem született. Alaptörvény erejű törvényként fogadják el az Aranybullát, az évi II. törvénycikket a nőági folyamatos királyi örökösödésről (Pragmatica szankció), az évi törvénycikkelyeket. Közismert még az úgynevezett Werbőczy által összeállított hármas könyv, az a szokásjogi gyűjtemény, amelynek királyi jóváhagyása nem történt meg, így nem emelkedett törvényerőre. A hármas könyvet azonban más jogszabálygyűjtemény hiányában alkalmazni kezdték a bíróságokon, és a későbbiekben, mint szokásjog érvényesült. Az 1949-es Alkotmány A Nemzeti hitvallás utal a korábbi Alkotmányra: Nem ismerjük el az évi kommunista alkotmányt, mert egy zsarnoki uralom alapja volt, ezért kinyilvánítjuk érvénytelenségét. Ez a rendelkezés első olvasatra minden korábbi, az Alkotmányra épülő jogszabályt, alkotmánybírósági határozatot, legfelsőbb bírósági döntést érvénytelenné nyilvánít. Valójában a mai hatályos jogrend az nem az évi kommunista alkotmányra, hanem annak az évi XXXI. törvénnyel megállapított rendelkezéseire épül. Ennél fogva a hozzá kapcsolódó jogértelmezések további alkalmazására a megváltozott szövegkörnyezet figyelembevételével mód és lehetőség van. Alapvetés Az ország államformája A) cikk HAZÁNK neve Magyarország. B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam. 56 (2) Magyarország államformája köztársaság. (3) A közhatalom forrása a nép. (4) A nép a hatalmát választott képviselői útján, kivételesen közvetlenül gyakorolja. Az ország neve Az ország elnevezése az Alkotmányban külön nem került megfogalmazásra. A földrajzi név Magyarország és az államforma köztársaság együtteséből kialakított szóösszetétel adja a Magyar Köztársaság elnevezést. Az Alkotmány preambulumának szövege tartalmazza a Magyarország alkotmányának mondatrészt. Az Alkotmány 1. -a pedig akként rendelkezik, hogy: Magyarország: köztársaság. Az Alkotmány első paragrafusát követően anélkül, hogy külön rendelkezésben ezt deklarálná az ország megnevezéseként a Magyar Köztársaság megnevezést alkalmazza. Az Alaptörvény tartalmazza az ország nevét: Magyarország, és meghatározza az ország államformáját: köztársaság. A független, demokratikus jogállam A demokratikus jogállam ismérveit és kritériumait az Alkotmánybíróság több konkrét ügy kapcsán hozott határozatában fogalmazta meg. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam s elsősorban a jogalkotó kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részletei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatók legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Az Alkotmánybíróság rámutatott arra is, hogy a jogállamiság mellett más elvek érvényesülését is biztosítani kell még akkor is, ha az a jogbiztonsággal elvileg ellentétes. Ilyen például az igazságosság egyedi esetekben való megvalósulását elősegítő méltányosság intézménye, amely elvileg ellentétes lehet a jogbiztonsággal. A jogbiztonság azonban mégsem szenved csorbát, ha a konkrét kivételek érvényesülési körét és feltételeit a jog előre tisztázza. [9/1992. (I. 30.) AB. h.] A jogbiztonság megköveteli többek között a megszerzett jogok védelmét, a teljesedésbe ment vagy egyébként véglegesen lezárt jogviszonyok érintetlenül hagyását, illetve a múltban keletkezett, tartós jogviszonyok megváltoztathatóságának alkotmányos szabályokkal való korlátozását. A jogbiztonság elvéből fő szabályként az következik, hogy lezárt jogviszonyokat sem jogszabállyal, sem jogszabály hatályon kívül helyezésével nem lehet alkotmányosan megváltoztatni. Kivétel ez alól az elv alól csak akkor engedhető meg, ha azt a jogbiztonsággal konkuráló más alkotmányos elv elkerülhetetlenné teszi, és ezzel nem okoz céljához képest aránytalan sérelmet. Ilyen kivétel például a jogerősen lezárt büntető eljárások felülvizsgálata az elítélt javára. A jogállamiság és jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák. Ezek alapvető jelentőségűek az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága szempontjából. Csak a formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működik alkotmányosan a jogszolgáltatás. Az alkotmányos jogállamban az államnak nincs és nem lehet korlátlan 67 büntetőhatalma. Mégpedig azért nem, mert maga a közhatalom sem korlátlan. Az alkotmányos alapjogok és alkotmányos védelmet élvező szabadságok miatt a közhatalom csak alkotmányos felhatalmazással és alkotmányos indokokkal avatkozhat be az egyén jogaiba és szabadságába. [11/1992. (III. 5.) ÁB. h.] A jogállamiság egyik alapvető követelménye tehát, hogy a közhatalommal rendelkező szervek csak a jog által meghatározott szervezeti keretek között, a jog által megállapított működési rendben az érintettek számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott keretek között működhetnek, fejthetik ki tevékenységüket. Az állam tehát köteles betartani a törvényeket és az egyéb jogszabályokat. Azokat a közhatalmi erejénél fogva megváltoztathatja, de amíg hatályban vannak, addig kötve van azokhoz. Magyarország állami berendezkedése Magyarország államformája köztársaság, kormányformája parlamentáris köztársaság. Az államformát az államfő jogállása, az államfői tisztség keletkezésének és megszűnésének módja határozza meg. A kormányformát pedig a törvényhozói hatalom, a végrehajtó hatalom és az államfő viszonya, kapcsolata dönti el. A közvetlen és a közvetett hatalomgyakorlás C) cikk (1) A magyar állam működése a hatalom megosztásának elvén alapszik. (2) Senkinek a tevékenysége nem irányulhat a hatalom erőszakos megszerzésére vagy gyakorlására, illetve kizárólagos birtoklására. Az ilyen törekvésekkel szemben törvényes úton mindenki jogosult és köteles fellépni. (3) Az Alaptörvény és a jogszabályok érvényre juttatása érdekében kényszer alkalmazására az állam jogosult. A lehetséges megoldások Az alkotmányozás alapgondolata, hogy az emberek a vele született jogaik egy részéről lemondanak a közösség, az állam javára. Nem mondanak le viszont arról a jogukról, hogy ellenőrizzék azt, akinek a javára jogaik egy részéről lemondtak. Klasszikus értelemben ezért az Alkotmányt társadalmi szerződésnek lehet nevezni. Ezt a gondolatot tükrözi az a rendelkezés, miszerint a közhatalom forrása a nép, és ehhez kapcsolódóan a Nemzeti hitvallás fejezetnek a múlt, jelen és a jövő magyarjai közötti szerződésre utaló szövege. A hatalomgyakorlás tipikus formája a képviselet útján történő hatalomgyakorlás. A közvetlen hatalomgyakorlás szükségszerűen kiegészítő másodlagos forma. A hatalommegosztás elve A jogállamiság elvéhez szorosan kapcsolódik a hatalommegosztás kérdése. Az Alkotmány ellentétben az alaptörvénnyel, nem rögzíti a hatalommegosztás elvét. Klasszikus értelemben véve a gyakorlatban hatalommegosztás a törvényhozói, a végrehajtói és a bírói hatalom között alakult ki. E mellé a hatalmi ágak mellé épült ki 78 önálló hatalmi ágként az Alkotmánybíróság és a köztársasági elnök. A hatalommegosztás érvényesülése nem annak függvénye, hogy található-e külön ilyen rendelkezés az ország jogrendjét meghatározó alaptörvényben. A hatalommegosztás elvének érvényesülését a teljes államberendezkedésnek kell biztosítania, így mindenekelőtt a pártok és a közhatalom szétválása, a különböző államhatalmi szervek jogállását meghatározó, azok működését és az összeférhetetlenségi okokat meghatározó előírásokon keresztül kell érvényesülnie. A hatalmi ágak szétválasztásának lényege, hogy amíg egyik oldalon az országgyűlés, vagyis a törvényhozó hatalom és a végrehajtó hatalom áll, addig a másik oldalon a bíróságok és az Alkotmánybíróság. A bírói hatalom és az Alkotmánybíróság a garancia arra, hogy az alkotmányosság hatékony védelemben részesüljön. Ezeknek az elveknek az érvényesülésében jelentős szerepük van azoknak a rendelkezéseknek, amelyek biztosítják az Alkotmánybíróság, illetve a bíróságok, a bírák függetlenségét a végrehajtói hatalomtól. Nem vitathatóan létezik politikai összefüggés és kapcsolat a törvényhozói hatalom és a végrehajtó hatalom között, hiszen a kormányzó pártok többségéből áll a törvényhozói hatalom, és az Országgyűlés választja meg a végrehajtói hatalmat. A jogállamiság érvényesülésének alapvető feltétele annak alkotmányos garantálása, hogy a bíróságok és a másik két hatalmi ág között ne jöjjön létre olyan politikailag meghatározott függés, mint a Parlament és a Kormány között. Az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy a hatalmi ágak elválasztásának alkotmányos szerkezetében a bírói hatalom függetlenségének kitüntetett szerepe van. A bírói hatalom legfőbb sajátossága, hogy ellentétben a törvényhozói és a végrehajtói hatalom politikai jellegével állandó és semleges. Az Alkotmánybíróság állandó és következetes gyakorlata szerint a független bírói ítélkezés feltétel nélküli követelmény, és lényegében abszolút alkotmányos védelem alatt áll. [17/1994. (III. 29.) ÁB h.] A jogállamiság elve és a közoktatás A jogállamiság elvéből következik a közigazgatás törvény alá rendelése. Ez azt jelenti, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott szervezeti keretek között a jog által megállapított működési rendben, a jog által megismerhetően és kiszámítható módon szabályozott korlátok között végezhetik tevékenységüket. A jogállamiság követelménye a jogorvoslat joga, a meghozott döntések felülvizsgálatának lehetősége. A közoktatás intézményrendszere nem része a közhatalommal rendelkező szerveknek. A közoktatás intézményrendszere részt vesz a közszolgáltatások nyújtásában. Ez azonban nem jelenti azt, hogy jogosult lenne közhatalom birtoklására, és a közhatalom birtokában beleavatkozni a társadalmi viszonyokba. A közoktatás által nyújtott szolgáltatások sajátossága azonban az, hogy igénybevétele nem csak jog és lehetőség, hanem közhatalommal kikényszeríthető kötelezettség is. Ezért működésének törvény keretei között kell megvalósulnia olyan szabályrendszerek keretei között, amelyek mindenki számára megismerhetők, és amelyek mindenki számára egyértelműen határozzák meg a jogokat és kötelezettségeket. A közoktatási intézmények törvényes keretek között való működtetésére a Magyar Köztársaság kötelezettséget vállalt a GYJSZE-ben: Az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények, hivatalok és létesítmények működése megfeleljen az illetékes hatóság által megállapított szabályoknak, különösen a biztonság és az egészség terén, valamint ezek személyzeti létszámával és szakértelmével, továbbá a 89 megfelelő ellenőrzés meglétével kapcsolatban. [3. cikk] A közoktatási intézmények működése során a gyermeki jogok és kötelezettségek, a tanulói jogok és kötelezettségek, a szülői jogok és kötelezettségek teljesítése, teljesülése során alapvető követelmény a törvényesség biztosítása, érvényesülése. A törvényesség akkor érvényesül, ha a döntéseket, az intézkedéseket a jogszabályoknak megfelelően hozzák. Az óvodák, iskolák és kollégiumok számos belső szabályzatot alkotnak, amelyekben foglaltak végrehajtása, megvalósítása része a törvényesség követelménye érvényesülésének. A közoktatási intézmények működésében jellemző az önkéntes jogkövetés, vagyis az, hogy valamennyi érdekelt saját elhatározásából teljesíti az előírásokat. Természetesen nem zárható ki a jogsértő magatartás. Ilyen esetekben van lehetősége az iskolának, a kollégiumnak például arra, hogy fegyelmi eljárás keretében fegyelmi büntetést alkalmazzon. A jogszerű működéshez hozzátartozik azonban az is, hogy a közoktatás intézményei a jogszabályok végrehajtásának kikényszerítésére semmilyen kényszert nem alkalmazhatnak. Míg az Alkotmány nem tartalmazott rendelkezést az állam kényszermonopóliumára, addig az Alaptörvény egyértelművé teszi, hogy a jogszabályok, beleértve az Alaptörvényt is, érvényre juttatása érdekében csak és kizárólag az állam jogosult kényszer alkalmazására. Ez a rendelkezés minden kényszer alkalmazására vonatkozik, beleértve a fizikai kényszert és a lelki kényszert is. A határon kívüli élő magyarokért való felelősség D) cikk Magyarország az egységes magyar nemzet összetartozását szem előtt tartva felelősséget visel a határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, egyéni és közösségi jogaik érvényesítését, közösségi önkormányzataik létrehozását, a szülőföldön való boldogulásukat, valamint előmozdítja együttműködésüket egymással és Magyarországgal. Az Alkotmány szerint A Magyar Köztársaság felelősséget érez a határon kívül élő magyarok sorsáért, és előmozdítja a Magyarországgal való kapcsolatuk ápolását. Ez a rendelkezés 1989-ben épült be az Alkotmány szövegébe, figyelembe véve az első és a második világháborút követő békeszerződések alapján kialakult határok megváltoztathatatlanságát. Ebből a realitásból kiindulva rögzíti az Alkotmány azt a követelményt, hogy a határon túl lévő magyarság sorsára fokozott figyelmet kell fordítani. Az Alkotmány által megfogalmazottakon lényegesen túllép az Alaptörvény, amely konkrét célokat és feladatokat is megfogalmaz. Az Alaptörvény a magyar nemzet összetartozásából vezeti le a a kitűzött célokat. A nemzet fogalmával az Európai Tanács parlamenti közgyűlése az sz. ajánlásában foglalkozott. Az ajánlás többek között rámutatott arra, hogy nehéz, majdhogynem lehetetlen a nemzet koncepciójának egy közös definíciót adni. A Közgyűlés elfogadta, hogy néhány Európa tanácsi tagországban a nemzet" koncepcióját az állampolgárság leírására használják, míg más tagállamokban ugyanazon kifejezéssel az egyazon nyelvet beszélő, hasonló kulturális és történeti 910 tradíciókkal, hasonló múltfelfogással, hasonló jelenlegi törekvésekkel és hasonló jövőképpel jellemezhető emberek szerves közösségére utalnak. Az ajánlás szerint az anyaállam jogosan játszhat fontos szerepet a nemzeti kisebbségi jogok védelmében azzal, hogy figyelemmel kíséri, mi történik a más államokban élő kisebbségeivel, elengedhetetlen azonban, hogy a támogatás az érintett országok jogszabályainak betartásával történjen, és minden szabályozást előzetesen meg kell tárgyalni az érintett államok kormányaival. Minden államnak, amely más állam területén és utóbbi állampolgáraiként élő nemzeti és kulturális kisebbség identitásának megőrzésére egyoldalú intézkedések elfogadását tervezi, ugyanazokat a jogokat és kötelességeket kell elismernie és megtartania. Az alaptörvényben a magyar nemzet fogalma a tágabb felfogásban jelenik meg. Világosan megállapítható ez az Alaptörvény Nemzeti hitvallás fejezetéből Ígérjük, hogy megőrizzük az elmúlt évszázad viharaiban részekre szakadt nemzetünk szellemi és lelki egységét. Az Alaptörvény világossá teszi, hogy a szülőföldön való boldogulás segítése áll a középpontban. A közoktatás lehetőségei A közoktatásnak fontos szerepe lehet különösen a határon kívül élő magyarokkal történő együttműködés területén, az anyanyelv ápolás területén, illetőleg a kulturális célkitűzések megvalósítása során. Kölcsönös tanulócserével, pedagóguscserével a nemzetiségi nyelvű oktatás is segítséget kaphat az anyaországtól. Magyarország és az Európai Unió kapcsolata E) cikk (1) Magyarország az európai népek szabadságának, jólétének és biztonságának kiteljesedése érdekében közreműködik az európai egység megteremtésében. (2) Magyarország az Európai Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerződés alapján - az alapító szerződésekből fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig - az Alaptörvényből eredő egyes hatásköreit a többi tagállammal közösen, az Európai Unió intézményei útján gyakorolhatja. (3) Az Európai Unió joga - a (2) bekezdés keretei között - megállapíthat általánosan kötelező magatartási szabályt. (4) A (2) bekezdés szerinti nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazáshoz az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. Az Alaptörvény és az Alkotmány szövege hasonló rendelkezéseket tartalmaz Magyarország és az Európai Unió kapcsolatára vonatkozóan. Az EUSZSZ 4. cikke egyértelművé teszi, hogy minden olyan hatáskör, amelyet a Szerződések nem ruháztak az Unióra a tagállamoknál marad. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés meghatározza az Unió hatáskörének típusait és területeit: Unió kizárólagos hatáskörei, az Unió és a tagállamokkal megosztott hatáskörök, és e mellett léteznek a tagállamok hatáskörébe tartozó úgynevezett nemzeti ügyek. 1011 Az oktatási hatáskörök Az oktatás nemzeti hatáskörbe tartozó ügy. Az Unió hatáskörrel rendelkezik azonban a tagállamok intézkedéseit támogató összehangoló vagy kiegészítő intézkedések végrehajtására az oktatás, a szakképzés, az ifjúság és a sport területén is. [EUMSZSZ 6. cikk.] A kizárólagos hatáskörök Az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a következő területeken: vámunió, a belső piac működéséhez szükséges versenyszabályok megállapítása, monetáris politika azon tagállamok tekintetében, amelyek hivatalos pénzneme az euró, a tengeri biológiai erőforrások megőrzése a közös halászati politika keretében, a közös kereskedelempolitika, az olyan nemzetközi megállapodás megkötésében, amelyet valamely uniós jogalkotási aktus alapján kötnek, vagy megkötésére az Unió hatáskörének belső gyakorlása miatt van szükség, továbbá amennyiben az a közös szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja. A megosztott hatáskörök Az Unió és a tagállamok közötti megosztott hatáskörök fő területei: belső piac, szociálpolitikának a működésről szóló szerződésben meghatározott vonatkozásai, gazdasági, társadalmi és területi kohézió, mezőgazdaság és halászat, kivéve a tengeri, biológiai erőforrások megőrzését, környezetvédelem, fogyasztóvédelem, közlekedés, tranzeurópai hálózatok, energiaügy, szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség, közegészségügy terén jelentkező biztonsági kockázatoknak a működésről szóló szerződésben meghatározott vonatkozásai. Magyarország területi tagozódása F) cikk (1) Magyarország fővárosa Budapest. (2) Magyarország területe megyékre, városokra és községekre tagozódik. A városokban kerületek alakíthatók. Az Alkotmányban a helyi önkormányzatokra vonatkozó rendelkezések között találhatók meg az ország területi felosztását meghatározó rendelkezések, és külön fejezetben van elhelyezve a főváros megnevezése. Jelentősége lehet azonban annak, hogy míg az Alkotmány szövege szerint a főváros kerületekre tagozódik, és a városokban kerületek alakíthatók szöveg található, az Alaptörvény rendelkezései alapján Budapest kerületi tagolása már nem az alaptörvényből levezethető kötelezettség, hanem a helyi önkormányzatokra vonatkozóan megalkotott sarkalatos törvényre bízott lehetőség. Az ország területi felosztására vonatkozó rendelkezések között nem jelenik meg a kistérség, mint önkormányzati szint, és nem jelenik meg a régió sem. 1112 A magyar állampolgárság G) cikk (1) Születésével a magyar állampolgár gyermeke magyar állampolgár. Sarkalatos törvény a magyar állampolgárság keletkezésének vagy megszerzésének más eseteit is meghatározhatja. (2) Magyarország védelmezi állampolgárait. (3) Senkit nem lehet születéssel keletkezett vagy jogszerűen szerzett magyar állampolgárságától megfosztani. (4) Az állampolgárságra vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. Az állampolgárság megszerzése Lényegében az Alaptörvény a magyar állampolgárság keletkezésére nem állapít meg eltérő rendelkezéseket azokhoz a szabályokhoz képest, amelyek megtalálhatók a magyar állampolgárságról szóló évi LV. törvényben. A magyar állampolgárság megszerzésének két lehetséges módja van, a születéssel történő megszerzés és a honosítás útján történő megszerzés. Az állampolgárság keletkezése a magyar jog szerint a születéshez kötődik. Születésével minden gyermek állampolgárságot szerez akár az anyja, akár az apja magyar állampolgár, függetlenül attól, hogy a szülők házasságban élnek vagy sem. Lényegében ez a szabály érvényesül függetlenül attól, hogy a magyar állampolgár az ország területén él-e vagy sem. A honosítás és a visszahonosítás A magyar állampolgárság megszerzésére lehetősége van annak is, aki hontalan vagy nem magyar állampolgár. A magyar állampolgárság megszerzésének a hatályos jog szerint két esete van, a honosítás és a visszahonosítás. A honosítás szabályai változtak meg január 1-jétől kezdődően. Az új rendelkezések szerint kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenője magyar állampolgár volt, vagy valószínűsíti magyarországi származását és magyar nyelvtudását igazolja. A kedvezményes honosítás előfeltétele, hogy az érintett a magyar jog szerint büntetlen előéletű legyen, és a kérelem elbírálásakor a magyar bíróság előtt büntető eljárás ne legyen folyamatban. További követelmény, hogy a honosítás ne sértse Magyarország közbiztonságát. A kedvezményes honosítási eljárásban nem kell alkalmazni azokat a szabályokat, amelyeket egyébként vizsgálni kell a honosítási eljárásban, így azt a feltételt sem, hogy a kérelem előterjesztését megelőzően az érintett nyolc éven át folyamatosan Magyarországon lakjon, valamint azt sem, hogy megélhetése és lakóhelye a honosítást kérőnek Magyarországon biztosított. [1993. évi LV. tv. 4. ] A kedvezményes honosítás A kedvezményes honosítási eljárás alapján tehát magyar állampolgárságot kaphatnak azok is, akik nem rendelkeznek Magyarország területén lakóhellyel. A magyar állampolgársághoz lényeges státuszjogok kapcsolódnak: a Magyarországon 1213 való tartózkodás joga, Magyarország területének elhagyásához, valamint a hazatéréshez való joga, jogi védelem a törvényes külföldi tartózkodás idején, a közügyek gyakorlásához való jog, amelynek elemei az aktív és passzív választójog, a népszavazás. A választói jog A magyar állampolgársághoz kötődő választói jog lényeges szerepet tölthet be Magyarország politikai berendezkedésének alakításában, az Országgyűlés szerkezetének alakulásában, ennek megfelelően a mindenkori kormány kialakításában. Az ingyenes közoktatáshoz való jog Lényeges kérdés, hogy a közoktatás rendszere által nyújtott szolgáltatások ellenszolgáltatás nélkül történő igénybevételének feltételei milyen módon alakulnak. Az európai gazdasági térség országaiból érkezők a magyar állampolgárokkal azonos feltételek szerint vehetik igénybe a közoktatás rendszerét. Arra kell megadni a választ, hogy azok a magyar állampolgárok, akik nem laknak az ország területén és azok, akik nem élnek az európai gazdasági térség országaiban, milyen feltételek mellett juthatnak hozzá a közoktatás rendszere által biztosított szolgáltatásokhoz. A nyelvhasználat kérdései H) cikk (1) Magyarországon a hivatalos nyelv a magyar. (2) Magyarország védi a magyar nyelvet. (3) Magyarország védi a magyar jelnyelvet mint a magyar kultúra részét. Az Alkotmány nem tartalmaz a hivatalos nyelv megállapítására vonatkozóan rendelkezéseket. Az oktatás nyelve Az Alaptörvénynek ez a rendelkezése kihatással lehet az óvodai nevelés, az iskolai nevelés és oktatás, a kollégiumi nevelés nyelvét meghatározó rendelkezésekre, amely ma bármilyen nyelven folyhat, minden megkötöttség nélkül. Az Alaptörvény rendelkezései védelmet biztosítanak a magyar nyelv mellett a magyar jelnyelvnek is, s bár az Alaptörvény biztosítja a Magyarországon élő nemzetiségek anyanyelvi oktatáshoz való jogát, a nemzetiségi nyelv védelméről nem rendelkezik. Igaz az Alaptörvény Nemzeti hitvallás fejezetében található politikai deklaráció, amely tartalmazza annak vállalását, hogy ápoljuk és megóvjuk a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját. Ennek a deklarációnak jelentősége lehet a nemzetiségi jogokat megállapító sarkalatos törvény megfogalmazásánál. A évi CXXV. törvény rendelkezik a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról. A hallássérült, illetve siket, vak személyek számára biztosítani 1314 kell, hogy a magyar jelnyelvet, illetőleg az egyéni szükségleteinek legalább megfelelő speciális kommunikációs rendszereket elsajátítsák és azokat használják. A hallássérült, illetve a siket, vak gyermekek, tanulók számára létrehozott gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményekben a magyar jelnyelv vagy speciális kommunikációs rendszer oktatása kötelező. Az óvodai nevelés, illetve iskolai nevelés és oktatás során a magyar jelnyelv vagy speciális kommunikációs rendszer oktatását meg kell szervezni. A nemzeti jelképek I) cikk (1) Magyarország címere hegyes talpú, hasított pajzs. Első mezeje vörössel és ezüsttel hétszer vágott. Második, vörös mezejében zöld hármas halomnak arany koronás kiemelkedő középső részén ezüst kettős kereszt. A pajzson a magyar Szent Korona nyugszik. (2) Magyarország zászlaja három, egyenlő szélességű, sorrendben felülről piros, fehér és zöld színű, vízszintes sávból áll, amelyben a piros szín az erő, a fehér szín a hűség, a zöld szín a remény jelképe. (3) Magyarország himnusza Kölcsey Ferenc Himnusz című költeménye Erkel Ferenc zenéjével. (4) A címer és a zászló a történelmileg kialakult más formák szerint is használható. A címer és a zászló használatának részletes szabályait, valamint az állami kitüntetéseket sarkalatos törvény határozza meg. A nemzeti jelképek jelentése Az Alaptörvény nemzeti jelképeit meghatározó rendelkezések megegyeznek az Alkotmányban található rendelkezésekkel. A zászló leírását meghatározó rendelkezések eltérnek az Alkotmány szövegétől annyiban, hogy megadják a piros, fehér és zöld szín szimbolikus értelmét. A nemzeti jelképeknek kettős jelentéstartalma van: egyrészt az államiság, az állami szuverenitás külső megjelenési formáinak tekinthető, másrészt a nemzethez, mint közösséghez való tartozás kinyilvánításának az eszközei is. A himnusz közjogi értelemben október 23-a óta a Magyar Köztársaság Himnusza. Ekkor került be ugyanis az Alkotmány szövegébe. A zászlóról és a címerről az évi XXI. törvénycikk rendelkezett. Lényegében ettől az időponttól kezdődően alkalmazzák a piros-fehér-zöld színű zászlót. A nemzeti jelképek védelme A nemzeti jelképek büntetőjogi védelmet élveznek: Aki nagy nyilvánosság előtt a Magyar Köztársaság himnuszát, zászlaját vagy címerét sértő, vagy lealacsonyító kifejezést használ, vagy más ilyen cselekményt követ el, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. [Btk. 269/A. ] A Büntető törvénykönyvnek ismertetett rendelkezését megvizsgálta az Alkotmánybíróság a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozása oldaláról. Az Alkotmánybíróság a Büntető törvénykönyv ismertetett rendelkezéseinek megsemmisítésére irányuló kérelmet elutasította, és arra az álláspontra helyezkedett, 1415 hogy a véleménynyilvánítás a nemzeti jelképek védelme érdekében korlátozható. Az indoklás szerint Az Alkotmány szövegébe került nemzeti szimbólumok jelentősége az ország közelmúltbeli történelmére a totalitárius államberendezkedésből a demokratikus társadalomba való átmenetre tekintettel felértékelődött, aminek e szimbólumokat sértő egyes magatartások büntetőjogi védelme is nyomatékot ad. A magyar törvényhozónak a Btk. 269/A. -ában kifejeződő álláspontját e történeti körülmények is indokolták. [13/2000. (V. 12.) ÁB. h.] Az Alaptörvénynek azokat a rendelkezéseit, amelyek lehetővé teszik a címer és a zászló történetileg kialakult más formák szerinti használatát is, feltehetően a címer és a zászló használatának részletes szabályairól szóló sarkalatos törvény fogja rendezni. A nemzeti jelképek és a közoktatás A közoktatási intézményekben kialakult gyakorlat és hagyomány a nemzeti jelképek használata. Az iskolák által használt dokumentumok mindenekelőtt a sikeres tanulmányokról kiállított bizonyítványok tartalmazzák az ország címerét. A nemzeti ünnepek J) cikk (1) Magyarország nemzeti ünnepei: a) március 15. napja, az évi forradalom és szabadságharc emlékére; b) augusztus 20. napja, az államalapítás és az államalapító Szent István király emlékére; c) október 23. napja, az évi forradalom és szabadságharc emlékére. (2) A hivatalos állami ünnep augusztus 20. napja. Az ünnepnapokhoz kapcsolódó események Az Alkotmány nem tartalmaz rendelkezéseket az ország ünnepeiről. Az állami ünnepek rendjét az évi VIII. törvény határozta meg. Az Alaptörvény által meghatározott nemzeti ünnepek napjai megegyeznek az 1991-ben kiadott törvényben meghatározottakkal. Lényeges azonban, hogy a nemzeti ünnepek napjaihoz kapcsolódó események a két szabályozásban nem esnek egybe. Az állami ünnepekről szóló törvény március 15-ét nem csak az es forradalom és szabadságharc, hanem a modern parlamentáris Magyarország megszületésének napjává is nyilvánította. Október 23-át pedig az évi forradalom és szabadságharc mellett a Magyar Köztársaság évi kiállításának napjává is nyilvánította. A közoktatás és a nemzeti ünnepek A közoktatás intézményeiben hagyományos kötelezettség a nemzeti ünnepekről való megemlékezés. Ennek rendjét és tartalmát ma az intézmények maguk határozhatják meg. A hivatalos pénznem 1516 K) cikk Magyarország hivatalos pénzneme a forint. Az Alkotmány Magyarország hivatalos pénznemével kapcsolatosan nem tartalmaz rendelkezéseket. A forint pénzrendszert a 9000/1946. (VII. 28.) ME rendelet vezette be a pengő pénzrendszer helyébe. A hivatalos pénznem Alkotmányban történő rögzítése miatt az euró bevezetése alkotmánymódosítással oldható majd meg. A házasság, a család és a gyermekvállalás L) cikk (1) Magyarország védi a házasság intézményét mint férfi és nő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. (2) Magyarország támogatja a gyermekvállalást. (3) A családok védelmét sarkalatos törvény szabályozza. A házasság intézménye Az Alaptörvény és az Alkotmány házasságra és családra vonatkozó rendelkezései között lényeges eltérések tapasztalhatók. Az Alkotmány nem foglal állást a házasság intézménye kérdésében, vagyis nem köti a különneműek kapcsolatához. Az Alaptörvény kizárja annak lehetőségét, hogy bármilyen más törvény módot nyújtson az azonos neműek közötti házasság létrejöttéhez. Sem az Alkotmány, sem az Alaptörvény nem rendelkezik a házasságkötéshez való jogról. Annak ellenére, hogy a PPJNE 23. cikk 2. pontjában és az EEJE a 12. cikkében a házasságkötéshez való jogot emberi jogként ismerik el. E dokumentumok is a férfiak és a nők házasságkötési és családalapítási jogát deklarálják: A házasságkötési korhatárt elért férfiaknak és nőknek joguk van a házasságkötésre és a családalapításra, az e jog gyakorlását szabályozó hazai törvények szerint. Az Alkotmánybíróság az emberi méltósághoz való jog alkotmányos védelméből levezette a házasságkötéshez való jog védelmét is. Rámutatva arra, hogy az emberi méltósághoz való jog, mint az általános személyiségi jog egyik megfogalmazása magában foglalja az önrendelkezés szabadságához való jogot is. Az önrendelkezési jognak pedig része a házasságkötés szabadságához való jog. [22/1992. (II. 10.) ÁB. h.] Az Alaptörvény lezárta azt a vitát, hogy a magyar jog elismerheti-e az azonos neműek házasságkötésének a szabadságát. Az azonos neműek között bejegyzett élettársi kapcsolat jön létre, ha tizennyolcadik életévüket betöltötték, és az anyakönyvvezető előtt együttesen kijelentik, hogy egymással bejegyzett élettársi kapcsolatot kívánnak létrehozni. [2009. évi XXIX. tv.] Elismeri még a jog az élettársi kapcsolatot is, amely érzelmi és gazdasági életközösséget jelent együtt élő személyek között. Élettársi kapcsolat azok között jöhet létre, akik közül egyik sem áll házassági életközösségben vagy bejegyzett élettársi közösségben. [1959. évi IV. tv. (Ptk.) 685/A. ] 1617 A család intézménye A család definiálása nem történt meg alaptörvényi szinten, amelyből következően az egyneműek közötti családi kapcsolat lehetősége, illetőleg az úgynevezett csonka család létrejötte és működése alaptörvényi szinten nem korlátozott. A szülő és a gyermek jogai, kapcsolata Mind az Alkotmány, mind az Alaptörvény foglalkozik más rendelkezései között a szülői és gyermeki jogokról, a gyermek fejlődésének biztosításához szükséges kötelezettségekről. E helyen az államcél került megfogalmazásra, amelyek megvalósításához további, konkrét intézkedésekre van szükség. A közoktatás és az ifjúság védelme Feltehetően a jogalkotás során egyértelművé váló szemléletváltást jelent az a tény, hogy az Alaptörvény nem tartalmazza azokat az Alkotmányban megtalálható kötelezettségeket, amely előírta, hogy a Magyar Köztársaságnak különös gondot kell fordítania az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit. Ennek az állami célkitűzésnek a hiánya - bár a gyermek megfelelő fejlődéshez való joga benne van az Alaptörvényben - kihatással lehet a közoktatás újraszervezésére is, mivel az állam alaptörvényi kötelezettség hiányában kiléphet az ifjúság védelmével kapcsolatos egyes feladataiból. A XVI. cikkben találhatók a konkrét intézkedések. A magyar gazdaság működésének alapjai M) cikk (1) Magyarország gazdasága az értékteremtő munkán és a vállalkozás szabadságán alapszik. (2) Magyarország biztosítja a tisztességes gazdasági verseny feltételeit. Magyarország fellép az erőfölénnyel való visszaéléssel szemben, és védi a fogyasztók jogait. Az Alaptörvény nem utal a szociális piacgazdaságra, ellentétben az Alkotmánnyal, s nincs benne a különböző tulajdoni formák egyenjogúsága. Az értékteremtő munkára és a vállalkozás szabadságára épülő gazdaság, mint államcél deklarálása, összekapcsolódik az alaptörvény több olyan rendelkezésével, amely a tulajdonhoz és a vállalkozáshoz való jogot garantálja. Munka, tulajdon, vállalkozás körhöz kapcsolódnak azok az alaptörvényi rendelkezések, amelyek a közösségi feladatokhoz, a közös szükségletek fedezéséhez való hozzájárulás kötelezettségét határozzák meg. A jogok és kötelezettségek összekapcsolása azt az elvet tükrözi, amely szerint az ember elidegeníthetetlen jogai nem feltétlenül érvényesülhetnek anélkül, hogy ahhoz ne kapcsolódjon valamely előírt kötelezettség teljesítése. E rendelkezésekhez kapcsolódik a XII. cikk. Az Alkotmánybíróság a piacgazdaság, a tulajdoni formák egyenjogúsága, a vállalkozáshoz való jog és a gazdasági verseny szabadsága alkotmányos tételeket elemezve vonta le azt a következtetést, hogy az állami beavatkozás 1718 alkotmányellenes lehet, amennyiben az veszélyezteti a piacgazdaságot. Ilyen lehet például az általános államosítás és a szigorú tervgazdálkodás. Elvileg a piacgazdaságra történő utalás elmaradása megnyithatja az utat jelentős mértékű államosításhoz. Igaz, hogy az Alaptörvényben szereplő vállalkozás szabadsága és tisztességes gazdasági verseny feltételeinek biztosítása, valamint az erőfölénnyel való visszaéléssel szembeni fellépés kötelezettsége megalapozhatja a túlzott állami beavatkozással szembeni védelmet. A vállalkozás szabadsága mellett az Alaptörvényben megjelenik a vállalkozáshoz való jog is. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a vállalkozás joga valódi alapjog, amely kapcsolódik a foglalkozás szabad megválasztásának jogához. [21/1994. (IV. 16.) ÁB. h.] A tulajdonhoz való jog kimaradása az alapvetés fejezetből és átkerülése a szabadság és felelősség fejezetbe felveti azt a kérdést, hogy lehetséges-e különbséget tenni az egyes tulajdonosi körbe tartozók között? Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint érvényesülnie kell a diszkrimináció tilalmának a tulajdon bármely formájára nézve. Az Alaptörvényben található rendelkezésekből ez a megállapítás nem feltétlenül következik. Így például nem garantált az önkormányzati tulajdon állami tisztelete. A tulajdonhoz való joghoz pedig a társadalmi felelősség kapcsolódik a XIII. cikkben. A költségvetési gazdálkodás elvei N) cikk (1) Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti. (2) Az (1) bekezdés szerinti elv érvényesítéséért elsődlegesen az Országgyűlés és a Kormány felelős. (3) Az Alkotmánybíróság, a bíróságok, a helyi önkormányzatok és más állami szervek feladatuk ellátása során az (1) bekezdés szerinti elvet kötelesek tiszteletben tartani. Az Alaptörvénynek ezek a rendelkezései gyökeresen új elveket hoznak be a jogrendszerbe, illetőleg az állami működés rendjébe. Ezek a rendelkezések az Alaptörvénynek ebben a fejezetében a gazdálkodás alkotmányosságához kapcsolódód tételeit fekteti le. Ezek a rendelkezések nem önmagukban tudnak érvényesülni, hanem az Alaptörvény egyéb rendelkezéseivel összekapcsolódva. Az itt megfogalmazott alapelv olyan államcélnak tekinthető, amelynek megvalósulását az Alaptörvény más rendelkezései hivatottak biztosítani. E körbe tartoznak mindazok a rendelkezések, amelyek a Közpénzek alcím alatt találhatók. A közoktatás és a költségvetés A költségvetési szervként működő közoktatási intézmények tekintetében ezeknek az elveknek érvényesülniük kell. A központi költségvetésből támogatott fenntartók tekintetében ezek az elvek szintén irányadóak. Az önmagáért való felelősség elve O) cikk 1819 Mindenki felelős önmagáért, képességei és lehetőségei szerint köteles az állami és közösségi feladatok ellátásához hozzájárulni. Az általános felelősségi követelmény ugyancsak nem önmagában, hanem más rendelkezésekkel összevetve, összekapcsolódva értelmezhető. Megvalósításához az Alaptörvény más rendelkezései szükségesek. Az önmagáért való felelősség mindenkire történő kiterjesztése eltérően érvényesülhet az életkor, az ember képességei, tulajdonsága, állapota függvényében. A felelősségvállalás vagy annak elmulasztása csak annál értelmezhető, illetve kérhető számon, aki képes megérteni döntéseinek, szavainak, cselekedeteinek súlyát, értelmét, következményeit. Az állami és közösségi feladatok ellátásához való hozzájárulás kötelezettsége itt, mint államcél jelenik meg, amelynek megvalósulása összekapcsolódik például a munkavégzéshez kapcsolódó alkotmányos elváráshoz. Ez az önmagáért való felelősség előírása és vállalása, mint mindenkivel szemben megfogalmazott elvárás tükröződik a szociális intézkedéseket tartalmazó XIX cikk rendelkezésekben is, amelyből kimaradt a rászorulókról történő gondoskodás kötelezettsége. A közoktatás felelősségrendszere A mindenki felelős önmagáért elvárás a közoktatásban meghatározhatja a gyermeki és a tanulói jogok és kötelezettségek rendszerét, a kötelezettségszegéshez kapcsolódó felelősségre vonás rendszerét. Ezek a rendelkezések megteremtik az alkotmányos alapokat ahhoz is, hogy a közoktatás keretei között valamely eredmény munkateljesítmény elérését a tanulók részére közösségi feladatokban való közreműködéshez kössék. A jövő nemzedékért való felelősség P) cikk A természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és a vízkészlet, a biológiai sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége. Az Alaptörvénynek azok a rendelkezései, amelyek a természeti erőforrások, a kulturális értékek megőrzésére vonatkoznak, szintén olyan alkotmányos államcélnak kell tekinteni, amelyek megvalósulását az Alaptörvény más rendelkezéseivel összhangban lehet biztosítani. Az e cél megvalósításáért való felelősség állam és mindenki kötelessége kiterjed a közoktatás intézményeire és természetesen a szolgáltatásaikat igénybe vevőkre is. A nemzetközi kapcsolatok rendszere Q) cikk (1) Magyarország a béke és a biztonság megteremtése és megőrzése, valamint az emberiség fenntartható fejlődése érdekében együttműködésre törekszik a világ valamennyi népével és országával. (2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját. 1920 (3) Magyarország elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A nemzetközi jog más forrásai jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé. A béke és biztonság államcél Az Alaptörvény az Alkotmánytól lényegesen eltérően fogalmazza meg azokat az elveket, államcélokat, amelyeket a béke és a biztonság megteremtése és megőrzése terén vállal Magyarország. Az Alkotmány szövege kifejezi a békés egymás mellett élés szándékát, a békéhez való jogot, deklarálja a háború, - mint a nemzetek közötti viták megoldásának eszköze - elutasítását, továbbá kifejezte azon szándékát, hogy tartózkodik a más államok függetlensége vagy területi épsége elleni erőszak alkalmazásától, illetőleg erőszakkal való fenyegetéstől. Az Alkotmány módosításáról szóló évi XXXI. törvény indokolása a következőket tartalmazta: e rendelkezések kapcsán: A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja más államok szuverenitását, és elutasítja a háborút, mint a nemzetek közötti viták megoldásának eszközét. Kinyilvánítja továbbá az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányával összhangban, hogy tartózkodik az erőszakkal való fenyegetéstől és az erőszak alkalmazásától. Az Alaptörvényben leírtak annak ellenére, hogy nem tartalmazzák a háború elutasítását, az erőszaktól való tartózkodás kötelezettségét, államcélként fogalmazza meg a béke és biztonság megteremtésében és megőrzésében való közreműködést a világ népeivel és országaival való együttműködést. Nemzetközi jog és a belső jog viszonya Az Alaptörvénynek a nemzetközi jog és a belső (magyar jog) viszonyával kapcsolatos rendelkezései három követelményt fogalmaznak meg: - A nemzetközi jog és a magyar jog összhangjának megteremtését. - A vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítésének követelményét. - A nemzetközi jog általánosan elismert szabályainak külön intézkedés nélküli elfogadását. Az Alkotmánybíróság iránymutatása szerint a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai külön (további) transzformáció nélkül is a magyar jog részei. A transzformációt ebben az általánosságban vagyis a szabályok felsorolása, illetve meghatározása nélkül maga az Alkotmány hajtotta végre. Miután az Alaptörvény megfogalmazása e körben megegyezik az Alkotmány szövegével, az úgynevezett általánosan elismert szabályok magyar jogrendbe történő átültetésére továbbra sincs szükség. [53/1993. (X. 13.) ÁB. h.] A magyar jogrendszerbe nem épülnek be automatikusan a nemzetközi jogrendszer elemei, amennyiben azok nem tartoznak a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai közé. A magyar jogrendszer ezért az úgynevezett dualistatranszformációs rendszert alkalmazza. Az Alaptörvénynek abból a rendelkezéséből, hogy Magyarország biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját, nem csupán a jogalkotónak az a kötelezettsége származik, hogy a belső jog szabályai ne álljanak ellentétben valamely nemzetközi jogi kötelezettséggel, hanem az is, hogy az illetékes jogalkotó szerv bocsássa ki azt a jogszabályt, amely nélkül valamely 20 Több megjelenítése
2011. 08. 22. MAGYARORSZÁG ALAPTÖRVÉNYE ÉS A KÖZOKTATÁS Bevezető gondolatok Az alaptörvény fogalma, helye és jelentősége A társadalom működését meghatározó jogszabályok egységes, összehangolt rendszere Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelőséggel minden magyarért, Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben 2. A közfeladatot ellátó szerv szervezeti felépítése, szervezeti egységei és ezek feladatai.
Hőgyész Nagyközség Önkormányzata és a Hőgyészi Közös Önkormányzati Hivatal - mint közfeladatot ellátó szerv KÖZÉRDEKŰ ADATAI az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény és a végrehajtására Részletesebben Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény. Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata)
Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata) Mi az alkotmány? Különleges törvény, legmagasabb szintű jogi norma Törvények törvénye (jogrendszerben Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Szuverenitás. ELTE ÁJK 2013-14. tanév 2. szemeszter Alkotmányjog 1. Ajánlott videó: https://www.youtube.com/watch?v=egy49rcnz-4
Szuverenitás ELTE ÁJK 2013-14. tanév 2. szemeszter Alkotmányjog 1 Ajánlott videó: https://www.youtube.com/watch?v=egy49rcnz-4 A szuverenitás meghatározása Kihívások A szuverenitás tényével kapcsolatban Részletesebben 6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése
6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése Magyarország alkotmányjogi berendezkedése parlamentáris demokrácia. A legfőbb törvényhozó szerv Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben PRAEAMBULUM. Alapvető rendelkezések
1 a. Az alkotmányozó hatalom az Országgyűlés, mint a nemzet képviseletére hivatott testület. Az alkotmány Magyarország legfontosabb jogforrása, a jogrend alapja ugyanakkor nem csak jogszabály, hanem olyan Részletesebben A BUDAPESTI MŰSZAKI FŐISKOLA KOLLÉGIUMI HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERE
1. verzió A Budapesti Műszaki Főiskola Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 10. függelék 3. melléklet A BUDAPESTI MŰSZAKI FŐISKOLA KOLLÉGIUMI HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERE Részletesebben IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK
IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben Fidesz Magyar Polgári Szövetség Képvisel őcsoportja. Kereszténydemokrata Néppár t. TI... számú törvényjavasla t
ORSZÁGGY ŰLÉSI KÉPVISEL Ő Képvisel őcsoportja Kereszténydemokrata Néppár t Képvisel őcsoportja Et1 eg : 1010 t4aj 17. TI... számú törvényjavasla t a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Mindezek alapján az Oktatási, Ifjúság- és Gyermekvédelmi Bizottság szükségesnek tarja a rendelet módosítását. (1. sz. melléklet).
. t ÁO^Solk BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ÖNKORMÁNYZAT OKTATÁSI, IFJÚSÁG- ÉS GYERMEKVÉDELMI BIZOTTSÁG ELNÖKE Készült a 2014. június 18. napján tartandó képviselő-testületi Készítette: Majomé Szabó Etelka Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, a BZSH Benjamin Óvoda az alábbi esélyegyenlőségi tervet alkotja meg: I. Általános célok, etikai Részletesebben Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l
LA, :,-.dggyú'i,,s Hivatal a?rarttányrs if :1 \( o- N- Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l Az Országgyűlés a közpénzekkel való átlátható Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben 1. Az Önkormányzat jelképei, mint a település történelmi múltjára utaló díszítő szimbólumok a címer, a zászló és a Romtemplom.
Zsámbék Város Képviselő-testületének 10/2006. (VI.28.) Ö.K. számú R E N D E L E T E * Zsámbék Város címerérő1, zászlajáról, jelképeiről és ezek használatáról Zsámbék Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás
Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás A Lisszaboni Szerződésben megfogalmazott neoliberális diktátum és a Szent Korona Értékrend szabadság-őrző intézkedéseinek összehasonlítása Felépítés 1. nap Részletesebben I. rész. Általános rendelkezések A rendelet célja. 1. A rendelet célja, hatálya
Karancsalja község Önkormányzata Képviselő testületének 11/2013. (VIII.27.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által államháztartáson kívülre nyújtott támogatásokról Karancsalja község Önkormányzatának Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
Belváros-Lipótváros Önkormányzatának 16/2003. (V.15.) rendelete a 20/2004. (IV.19.) rendelettel és a 15/2008. (III.19.) rendelettel és a 21/2009. (VI. 02.) rendelettel módosított egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben 1. Az alkotmány fogalma
1. Az alkotmány fogalma 1. Az alkotmány közkeletű fogalma: napjainkban az alkotmány különleges törvényt jelent, olyan alaptörvényt amelybe az állam önmagát korlátozva biztosítja polgárai számára az alapvető Részletesebben A felvétel és az átvétel közös szabályai
Budapest Főváros XVII. kerület Rákosmente Önkormányzatának 11/2010. (III. 22.) rendelete az az önkormányzati fenntartású óvodákba történő jelentkezés módjáról Budapest Főváros XVII. kerület Rákosmente Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 28/2013.(XI.29.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 28/2013.(XI.29.) Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX 2014 Tartalomjegyzék Az Etikai Kódex alkalmazási köre... 3 Magatartás az Egyesületben, illetve azon kívül... 3 A jogszabályok betartása... 3 Kapcsolat Részletesebben AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE. A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése
AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése A közoktatás rendszerét felváltó köznevelés rendszere a feladatmegoszlás, a rendszer működtetése Részletesebben 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG
Az alkotmány és alkotmányosság 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG BEVEZETÉS A fejezet az alkotmány és alkotmányosság egyes fontosabb kérdéseivel foglalkozik. Az alkotmányosság követelményeinek megismerése Részletesebben *** AJÁNLÁSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2012/0268(NLE) 21.5.2013
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 21.5.2013 2012/0268(NLE) *** AJÁNLÁSTERVEZET az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek Részletesebben 12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok
12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok 2011. évi CLXXXIX. Törvény Magyarország helyi önkormányzatairól Önkormányzat: a helyi önkormányzás testülete és szervezete, feladat- és hatáskörébe tartozó Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete. 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete
Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény helyi végrehajtásáról I. Rész Biharkeresztes Részletesebben Új Szöveges dokumentum A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában
A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában Az Európa Tanács keretében elfogadott Európai Szociális Karta (1961), illetve a jelen évezred szociális és gazdasági jogait egyedülálló részletességgel felmutató, Részletesebben I. rész. Általános rendelkezések, alapelvek 1.
Hatályos: 2009. január 30. Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának 42/2004.(V.26.) rendelete az Önkormányzat sportfeladatairól és a sporttevékenység támogatásáról (módosításokkal egységes Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV A 2010. MÁJUS 31-TŐL 2012. DECEMBER 31-IG TERJEDŐ IDŐSZAKRA Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen Kisbér Város Önkormányzata az alábbi Részletesebben Jeney Petra. Évfolyamdolgozat témák
Az ELTE ÁJK Nemzetközi jogi tanszék oktatói által fogadott évfolyam- és szakdolgozati témák (ellenkező jelzés hiányában más témák is szóba kerülhetnek, egyéni konzultáció után) Jeney Petra Évfolyamdolgozat Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16.
Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16. A Szerb Köztársaság alkotmánya (Az SZK Hivatalos Közlönye, 98/06. Részletesebben OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET!
OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET! 8441-1/2006. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet módosításáról Budapest, Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben A Rendelet 15. (2) bekezdése az alábbiakra módosul: 15. (2) Rendszeres települési gyógyszertámogatás a kérelmezőnek akkor lehet megállapítani,
Zalaszentmihály Község Önkormányzati képviselő-testületének 6/2015 (V.08.) önkormányzati rendelete a települési támogatásról és az egyéb szociális ellátásokról szóló 2/2015(II.27.) önkormányzati rendelet Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
5 Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék A magyar Országgyűlésre vonatkozó szabályozás alaptörvényi, törvényi és határozati házszabályi szinten 1 Bevezetés Bár Magyarországon az Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
2006R1084 HU 01.07.2013 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS 1084/2006/EK RENDELETE (2006. július 11.) a Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról
Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról Ócsa Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvénye 32. cikk Részletesebben Bag Nagyközségi Önkormányzat. Képviselő-testületének 5/2011. (III.30.) rendelete. az önkormányzat sporttal kapcsolatos feladatairól
Bag Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2011. (III.30.) rendelete az önkormányzat sporttal kapcsolatos feladatairól Bag Nagyközség Önkormányzata a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben I. fejezet Általános rendelkezések
Hortobágy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2006. (IV. 25.) Hö. r e n d e l e t e a gyermekvédelem helyi rendszeréről 1 (a módosításokkal egységes szerkezetben) A képviselő-testület a helyi Részletesebben Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét
Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét Az Alapjogokért Központ üdvözli az Európa Tanács szaktestületének, a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) Romániával Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2014.(V.30.) önkormányzati rendelete 1 Tiszaföldvár Városért Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 9/2014.(V.30.) Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben M Á S O L A T Vác Város Önkormányzat 49/2013. (X.18.) sz. rendelete Vác város címerének és zászlójának, valamint a Vác név használatának rendjéről
E L ŐTERJ E SZT É S Kéthely Község Önkormányzat Képviselő-testületének a hivatali helyiségen kívüli, és a hivatali munkaidőn kívül történő házasságkötés létesítése engedélyezésének szabályairól és díjairól Részletesebben Vanyola Község Önkormányzatának 10/2006. (V. 31.) r e n d e l e t e a helyi gyermekvédelmi ellátásokról
Vanyola Község Önkormányzatának 10/2006. (V. 31.) r e n d e l e t e a helyi gyermekvédelmi ellátásokról Vanyola Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Részletesebben A folyamatos erdőborítás igazgatási vonatkozásai Lapos Tamás erdészeti osztályvezető
Vidékfejlesztési Minisztérium Erdészeti, Halászati és Vadászati Főosztály 1055 Budapest, Kossuth L. tér 11. A folyamatos erdőborítás igazgatási vonatkozásai Lapos Tamás erdészeti osztályvezető Erdőgazdálkodás Részletesebben DOLGOZAT. Dr. Hosszú Károly 2013.
DOLGOZAT Dr. Hosszú Károly 2013. 1 Egyes köznevelési intézmények fenntartóinak, irányító szervének és működtetőjének jogállása és kapcsolata az 1990. évtől 2013. december 31. napig Dr. Hosszú Károly Közoktatási Részletesebben A BRÓDY SÁNDOR MEGYEI ÉS VÁROSI KÖNYVTÁR ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A BRÓDY SÁNDOR MEGYEI ÉS VÁROSI KÖNYVTÁR ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Készítette: Varga Lászlóné gazdasági igazgatóhelyettes Kiadás időpontja: 2008. január. 10. Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő Részletesebben Cím: 1014 Budapest, Szentháromság tér 6. Telefon: +36 1 795 6590 E-mail: npki@bgazrt.hu Web: www.bgazrt.hu/npki
Semmi új a nap alatt: kisebbségi jogok, kettős állampolgárság, autonómia A mostani kormányzati ciklus nemzetpolitikai alapvetéseként is értelmezhető Orbán Viktor beiktatásakor elhangzott kijelentése: A Részletesebben Algyő Nagyközség Önkormányzat. Képviselő-testületének. 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete
Algyő Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete az újszülött gyermekek és a házasulandó személyek támogatásáról / egységes szerkezetben / Hatályos: 2016. Részletesebben Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről
Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről Szalkszentmárton község Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria az Országos Választási Bizottság 52/2013. (VI. 28.) határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt Magyar Dohány Kereskedők Egyesülete indítványozónak, a Országos Választási Bizottság (1357 Budapest, Pf.2.) által, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben 2012. évi.. törvény. a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról
Érk zo: 2012. V:2:.Ea. 2012. évi.. törvény a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról 1. A pártok m űködéséről és gazdálkodásáról Részletesebben 8/2012. (III.30.) önkormányzati rendelete. a gyermekvédelem helyi szabályairól
TISZASZENTIMRE KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 8/2012. (III.30.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Tiszaszentimre Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben Módosító javaslatok a Magyarország Alaptörvényéről szóló T/2627 számú törvényjavaslathoz
Módosító javaslatok a Magyarország Alaptörvényéről szóló T/2627 számú törvényjavaslathoz A napokban több mint 100 környezet- és természetvédelmi civil szervezet intézett levelet a politikai döntéshozókhoz, Részletesebben Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól (Egységes szerkezetben a 3/2008. (III. 28.) és a 9/2011. (VIII. 11.), Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Rendelet hatálya 1. Pénzbeli ellátások 2. 1 3.. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
TAKTASZADA KÖZSÉG KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/1999. (IV.28.) számú rendelete a gyermekvédelmi támogatásokról és a gyámügyi ellátásokról Taktaszada Község Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 89. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. június 1., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. június 1., kedd 89. szám Tartalomjegyzék 2010. évi XLIV. tör vény A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról 21330 2/2010. Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben I. fejezet Általános rendelkezések
Jakabszállás Község Önkormányzat Képviselő-testületének 8/2003. /IX.9/ a gyermekvédelem helyi rendszeréről Jakabszállás Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben NYÍRBÁTOR VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISEL TESTÜLETÉNEK 6/1991. (V. 30.) ÖKT. számu rendelete
NYÍRBÁTOR VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISEL TESTÜLETÉNEK 6/1991. (V. 30.) ÖKT. számu rendelete Nyírbátor város címerének, zászlajának és pecsétjének használatáról Az 1990. évi LXV. tv. 1. (6) bekezdésében foglalt Részletesebben Segesd Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2014. (IV. 11.) önkormányzati rendelete a sportról. 1. A rendelet célja
Segesd Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2014. (IV. 11.) önkormányzati rendelete a sportról Segesd Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a) pontjában, Részletesebben 2015.05.20. GYERMEKJOGI ISMERETEK I. A GYERMEKEKET MEGILLETŐ ALAPVETŐ JOGOK RENDSZERE
TEMATIKA GYERMEKJOGI ISMERETEK I. A GYERMEKEKET MEGILLETŐ ALAPVETŐ JOGOK RENDSZERE dr. Jásper András gyermekjogi képviselő Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS Részletesebben Szálkai Önkormányzat 9/2006. (VI.14.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról, a módosításokkal egységes szerkezetben
Szálkai Önkormányzat 9/2006. (VI.14.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról, a módosításokkal egységes szerkezetben Bevezető rész Szálka Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben ÚJFEHÉRTÓ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA. 111/2011. (V. 26.) számú. határozata

matches: Bíróság bíróság KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Pf.2