text:
Kerekes Zsuzsa lejtó n az információszabadság - PDF
Kerekes Zsuzsa lejtó n az információszabadság
Download "Kerekes Zsuzsa lejtó n az információszabadság"
Liliána Elvira Farkas
1 Kerekes Zsuzsa lejtó n az információszabadság A magyarországi alkotmányos rend 2010 tavaszát követő szisztematikus felszámolása 1 az alapjogok mindegyikét megroppantotta. Ha formális felszámolásuk még nem is történt meg, egy, az alkotmányosságot tiszteletben tartó államban elképzelhetetlen korlátozásukat már törvénybe foglalták, a megsértésük esetén igénybe vehető jogorvoslat lehetőségét pedig részben megszüntették, részben meggyengítették. Írásomban azt tekintem át, hogy hogyan alakult e jogok egyikének, az információszabadságnak az ügye az elmúlt két esztendőben. Elsősorban a jogalkotást vizsgálom, és csak egyes területeken utalok e jog gyakorlati érvényesülésének megváltozott körülményeire. Ez utóbbi feltárása ugyanis e tanulmány lehetőségeit meghaladó, széleskörű kutatást igényelne. 2 Ahhoz, hogy az elmúlt két évben történt változások iránya megítélhető legyen, elengedhetetlen annak vázlatos bemutatása, hogy meddig jutott az információszabadság hazai fejlődése a rendszerváltástól 2010 tavaszáig. 3 az elsó h Ú s z e s z t e n d ó az adatvédelmi biztos mú ködésétó l kezdve számos Ügy kapcsán szorgalmazta az adatvédelem És az információszabadság konfliktusának feloldása ÉrdekÉben a közfeladatot ellátó személyek adatainak nagyobb nyilvánosságát. miközben ugyanis az avtv. radikálisan nyilvánosságpárti volt a közérdekú adatok esetében, rendkívül szigorú szabályokkal védte a személyes adatokat. A közérdekű adatok megismerésének joga az ben elfogadott köztársasági Alkotmány révén lett része a magyar jognak. Három évvel később a rendszerváltó közép-kelet-európai országok közül elsőként, a világban tizenkettedikként 4 a magyar parlament törvényt alkotott az információszabadságról: elfogadta a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvényt (Avtv.). Az a szabályozás, amely a közszféra információinak jogi érdek igazolása nélkül, alanyi jogon, bárki számára való szolgáltatását írta elő, semmiféle hazai jogi előzményre nem támaszkodhatott. A fogalmak pontatlansága, a nyilvánosság alóli kivételek végiggondolatlansága, valamint az, hogy a harminchét szakaszból eredetileg mindössze négy vonatkozott az információszabadságra, jól mutatta a törvényhozó tapasztalatlanságát. Az Avtv. és a három évvel később megszületett, a jogállami titokszabályozást tartalmazó, az államtitokról és a szolgálati titokról szóló évi LXV. törvény (Ttv.) 5 azonban minden hibája és hiányossága ellenére előkelő helyre sorolta Magyarországot a közszféra átláthatóságának szabályozása terén. Az 1995-ben felállított független adatvédelmi biztosi intézmény fontos garanciát teremtett e jog gyakorlati érvényesülése számára. Az ezt követő másfél évtized jogalkotása pedig kisebb megtorpanásokkal tovább pontosította és szélesítette e jog hatókörét ban megszületett az üvegzseb törvény, 6 mely pótolva az Avtv. egyik mulasztását feloldotta a közérdekű adatok nyilvánossága és a polgári jogi gyökerű üzleti titok védelme közötti konfliktust. A polgári törvénykönyvről szóló évi IV. törvénybe (Ptk.) beépített nemzetközileg is példamutató új szabály ugyanis kimondta, hogy a közfeladatot ellátó szervek kezelésében lévő, közpénzekkel összefüggő üzleti adatok nyilvánosak, nem kezelhetők tehát üzleti titokként. A közérdekből nyilvános adat fogalmának bevezetésével az információszabadságot kiterjesztette a magánszférának az államháztartással pénzügyi, illetve üzleti kapcsolatot létesítő szervezeteire is. Ezzel egyidejűleg az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.(XII. 30.) Korm. rendelet módosítása egyrészt az államháztartással összefüggő közérdekű adatok széles körére vonatkozóan előírta az egyedi adatigénylés nélküli interneten történő közzétételi kötelezettségét, így az eddiginél jóval szélesebb körre terjesztette ki az elektronikus információszabadságot, másrészt az államháztartás körébe tartozó valamennyi szervezet kötelességévé tette, hogy a közérdekű adatok közlésével kapcsolatos feladatok ellátásával, amolyan belső információs felelősként, megfelelő szakértelemmel bíró személyt vagy szervezeti egységet bízzon meg ben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (Ket.) megtette az első lépéseket annak érdekében, 74 / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM2 hogy a közérdekű adatok megismeréséhez való jog immár a közigazgatási szervek tevékenyégét illetően is ha csak részlegesen, de érvényesülhessen. A Ket ban elfogadott módosítása pedig (a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény módosításáról szóló évi CXI. törvény) tovább ment: a közigazgatási szervek valamennyi, személyes adatot nem tartalmazó jogerős döntésére kiterjesztette az információszabadság szabályozási logikáját. Fő szabályként deklarálta a közigazgatási eljárás során hozott jogerős határozatok nyilvánosságát, és széleskörű automatikus közzétételi kötelezettséget írt elő ben az Országgyűlés elfogadta az elektronikus információszabadságról szóló évi XC. törvényt (Eitv.), mely négy területen írt elő elektronikus közzétételi kötelezettséget: a) a közszféra valamennyi szerve számára a működéssel, tevékenységgel (ezen belül a gazdálkodással) összefüggő adatokra vonatkozóan; b) az illetékes tárcák számára a jogszabály-tervezetekre vonatkozóan; c) az igazságügyi miniszter számára a Magyar Közlöny és a hatályos jogszabályok elektronikus gyűjteményére vonatkozóan; d) az Országos Igazságszolgáltatási Tanács számára a bírósági ítéletek széles körére vonatkozóan. Az Eitv. elfogadása annak ellenére jelentős lépés volt a közérdekű adatok könnyebb és gyorsabb megismerésének biztosításában, hogy számos ok miatt az érintett hivatalok jó része csak hiányosan vagy késlekedve tett eleget a közzétételi kötelezettségének. Ugyancsak 2005-ben született meg az Avtv. információszabadságot érintő egyik legfontosabb módosítása. Az adatvédelmi biztos működésétől kezdve számos ügy kapcsán szorgalmazta az adatvédelem és az információszabadság konfliktusának feloldása érdekében a közfeladatot ellátó személyek adatainak nagyobb nyilvánosságát. Miközben ugyanis az Avtv. radikálisan nyilvánosságpárti volt a közérdekű adatok esetében, rendkívül szigorú szabályokkal védte a személyes adatokat. Az Avtv.-ből mindazonáltal kezdettől fogva hiányzott a két jog ütközését feloldó szabály, amely biztosította volna a közfeladattal összefüggő személyes adatok megismerhetőségét. A törvényalkotó a javaslatokat megfogadva a 19. új (4) bekezdésében kimondta, hogy közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szervek feladat- és hatáskörében eljáró személy feladatkörével összefüggő személyes adata, és az ilyen adatok megismerésére a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. A külföldi szabályozásokat is ismerő szakértők egyöntetű véleménye, hogy ez a módosítás nemzetközi összehasonlításban is úttörő lépés volt. 7 Az információszabadság ilyen kiterjesztését még akkor is nagyra kell értékelni, ha tudjuk, hogy a jogalkotó korántsem volt következetes. A közfeladatot ellátó személyek (közalkalmazottak, köztisztviselők, bírók, ügyészek, rendvédelmi alkalmazottak stb.) jogállásáról szóló törvényeket ugyanis elmulasztotta az Avtv. új szabályával összhangba hozni. S ha e mulasztást részben a köztisztviselők esetében pótolta is, a jogértelmezési ellentmondások fennmaradtak ben az állami vagyonról szóló évi CVI. törvénnyel a jogalkotó sok éve folyó vita végére kívánt pontot tenni azzal, hogy kimondta: közérdekből nyilvános minden, az állami vagyonnal való gazdálkodásra és az azzal való rendelkezésre vonatkozó, közérdekű adatnak nem minősülő adat. Az állami vagyonnal gazdálkodó vagy azzal rendelkező szerv vagy személy a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény szerinti közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek minősül. E szabály túllépett a Ptk.-nak az üvegzsebtörvénnyel beiktatott rendelkezésén. Itt ugyanis már nemcsak arról van szó, hogy az állami vagyon működtetésével kapcsolatos a közszféra kezelésében lévő adatok nem lehetnek üzleti titkok, és hogy e cégek az Avtv. hatálya alá tartoznak, ezért kötelesek a működésükkel kapcsolatos adatokat bárki számára hozzáférhetővé tenni. E szabály az Avtv.-ben definiált 8 közérdekből nyilvános adatok körét szélesítette ki, azaz kimondta, hogy az állami vagyonnal való gazdálkodásra és az azzal való rendelkezésre vonatkozó minden adat, legyen az bárki birtokában, nyilvános. Az államháztartásból, az európai uniós forrásokból származó támogatások odaítélésének nyilvánosságát biztosítandó a Parlament ugyancsak 2007-ben törvényt 9 fogadott el, amely kimondta, hogy nyilvános minden olyan adat, amelyet a támogatásról szóló döntés meghozatalának teljes folyamata során a pályázati kiírást előkészítő, a pályázatot kiíró, a támogatási döntést előkészítő és a támogatási döntést meghozó szerv vagy személy kezel. (A nyilvánosság értelemszerűen nem vonatkozik a társadalombiztosítás, a családtámogatás keretében, a rászorultsági alapon nyújtott támogatásokra.) 2008-ban az Országgyűlés az állami vezetők javadalmazásának átláthatóságához szükséges egyes törvénymódosításokról szóló évi X. törvénnyel a vagyongyarapodás és az adóbevallás nyilvánosságát írta elő. Kimondta az állami vezető és vele egy háztartásban élő hozzátartozója vagyongyarapodásának kötelező vizsgálatát, melyet az Állami Számvevőszék az állami adóhatóság útján köteles elvégezni. A vizsgálatot az állami vezetői megbízatás megszűnését követően, a megbízatásból eredő hatáskörök gya- FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 753 korlásának megszűnése után minden esetben el kell végezni. A módosítás azt is előírta, hogy nyilvánosságra kell hozni, ha az állami vezetőnél a minimálbér tízszeresét meghaladó adóhiányt állapítottak meg. A törvény előírta továbbá az állami vezetők személyijövedelemadó-bevallásának, juttatásainak, illetményének, a számukra kifizetett jutalomnak, illetve egyéb juttatásaiknak a kötelező közzétételét ben az államháztartási törvény új rendelkezéssel 11 egészült ki, mely kimondta, hogy a magyar állam, a helyi önkormányzat, költségvetési szerv vagy közalapítvány többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény szerinti közfeladatot ellátó szervnek, a nevében eljáró személy pedig közfeladatot ellátó személynek minősül. Az állami vagyonról szól törvény előbb említett rendelkezését mintegy kiegészítve, e szabály a nyilvánosság követelményét kiterjesztette tehát az önkormányzati és közalapítványi gazdasági társaságokra. Ezzel elejét akarta venni annak, hogy a közfeladatot ellátó szervek többségi tulajdonában álló gazdasági társaságok a működésükkel kapcsolatos információk kiadását azon a címen tagadják meg, hogy rájuk nem az Avtv., hanem a gazdasági társaságokról szóló törvény vonatkozik, mely utóbbi nem ír elő adatszolgáltatási kötelezettséget. Részben a kibontakozó gazdasági válság inspirálta a gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény 2009-ben elfogadott kiegészítését 12 egy olyan új szabállyal, mely az Európai Bizottság Felelős Társaságirányítási Ajánlásaival összhangban és javítandó a nyilvánosan működő részvénytársaságok transzparenciáját előírta, hogy közzé kell tenni az e társaságok igazgatósága, igazgatótanácsa, illetve felügyelőbizottsága tagjainak nevét, valamint a tagoknak e minőségükben nyújtott valamennyi pénzbeli és nem pénzbeli juttatást tagonként és a juttatás jogcíme szerint részletezve. Az állami és önkormányzati tulajdonban álló cégek vezetőinek fizetése, jutalma és végkielégítése körüli emlékezetes botrányok nyomán született meg a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló évi CXXII. törvény, mely egyebek mellett előírta a köztulajdonban álló gazdasági társaság vezetőinek foglalkoztatásával és javadalmazásával összefüggő adatok kötelező közzétételét. Sokéves vita után 2009 decemberében fogadta el az Országgyűlés a Ttv.-t felváltó, a minősített adat védelméről szóló évi XLV. törvényt (Mavtv.). Az új törvény elsődleges célja az Unió és a NATO titokszabályozásával való összhang megteremtése volt. Ez azonban óhatatlanul a korábbi szabályozási filozófia megváltoztatásával is járt. A Mavtv.-t illető értékelések, szerteágazó szakmai és politikai viták ismertetését mellőzve, itt csak annyit érdemes megjegyezni, hogy az új törvény a korábbinál sokkal szélesebb mérlegelési jogot ad a titokminősítő kezébe, mind a minősíthető adatfajtákat, mind pedig a minősítési időt tekintve, miközben csak részlegesen elsősorban az adatvédelmi biztos jogait illetően erősítette meg a jogorvoslati lehetőségeket. 13 Annyi bizonyosnak látszik, hogy az új szabályok a diszkrecionális jogkörök kiszélesítése miatt csak a minősítési eljárások és döntések folyamatos és hatékony kontrollja mellett, azaz jogállami körülmények között működhetnek az információszabadság alkotmányos korlátozásaként. Az információszabadság első húsz évének jogalkotási produktumai közül végül meg kell említeni az Európa Tanács közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférésről szóló Egyezményének kihirdetéséről szóló évi CXXXI. törvényt (Coun cil of Europe Convention on Access to Offi cial Documents). 14 A 2008-ban elfogadott első, kizárólag az információszabadságról szóló és a részes országokra nézve kötelező nemzetközi egyezményt Magyarország az elsők között írta alá és ratifikálta. A 2008 novemberében elfogadott egyezményt a negyvenhét tagállamból mindezidáig csak tizennégy írta alá, és mindössze öt ország ratifikálta. Minthogy az Egyezmény 16. cikke a hatálybalépés feltételeként tíz részes ország ratifikációját írja elő, a 2009-ben elfogadott hazai törvény egyelőre nem lépett hatályba. Az Egyezmény részletes elemzésére nincs mód, de általánosságban megállapítható, hogy szabályozási megoldásai néhány részletkérdéstől eltekintve megegyeztek az Avtv. alapkoncepciójával. Az információszabadság első húsz évének rövid áttekintése hiányos volna, ha legalább utalásszerűen nem említeném meg az e jog független felügyeletére életre hívott, majd 2011 decemberében felszámolt adatvédelmi biztosi intézmény szerepét. Működésének tizenhat éve alatt az Adatvédelmi Biztos Irodája mintegy 2500, információszabadságot érintő ügyben járt el. 15 E szám nem tartalmazza az információszabadságot érintő jogszabály-tervezetekről készített állásfoglalásokat, csupán a panaszokat és a konzultációs ügyeket. A több mint másfél évtized alatt a biztos megannyi fontos törvény és törvénymódosítás kezdeményezője volt. Javaslata alapján egészült ki például a koncessziós törvény a nyilvánosságra vonatkozó szabályokkal, oldódott meg az üvegzseb törvénnyel az üzleti titok és a közérdekű adatok nyilvánosságának konfliktusa, született meg az elektronikus információszabadságról szóló törvény, oldódott meg a meteorológiai adatok nyilvánossága, került bele a Ket.-be az átláthatóságot biztosító számos fontos szabály, egészült ki az Avtv. a 76 / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM4 közfeladattal kapcsolatos személyes adatok nyilvánosságát előíró rendelkezéssel és a sor hosszasan folytatható lenne. A tizenhat év három adatvédelmi biztosa összesen huszonhat ügyben adott ki az információszabadságot érintő ajánlást. Az információszabadság meggyökereztetésének és első húsz éve történetének ugyancsak megkerülhetetlen szereplője volt az Alkotmánybíróság. A közel 80 határozat, a testület alapjog-értelmezése fontos szerepet játszott az információszabadságra vonat kozó hazai jogdogmatika és gyakorlat formá lásában. Eddig az információszabadságot érintő hazai jogalkotói tevékenység legjelentősebb eredményeit igyekeztem összefoglalni. Nem lehet azonban elhallgatni a hibákat és mulasztásokat sem. Már csak ezért sem, mert az információszabadság történetének hazai kezdetei óta hasonló törvények tucatjait 16 fogadták el szerte a világon. Ez a robbanásszerű fejlődés megannyi szabályozásbeli tapasztalatot és újdonságot hozott. Elég csak az információs technológia fejlődésének szerepére utalni. Egy valamikor úttörő szerepet vállaló országnak pedig érdemes volna tanulnia a később érkezőktől. E tapasztalatok fényében különösen szembetűnő, hogy mennyire jellemző volt mindvégig a sietség, a jogszabály-előkészítés rövidsége, a szakmai viták gyakori elmulasztása. Miként az is, hogy a jogalkotó szinte soha nem volt hajlandó tudomásul venni, hogy az információszabadság az állam számára a legköltségesebb alkotmányos jogok egyike; különösen egy olyan országban, ahol az adatokhoz való hozzáférés tulajdonképpen ingyenes. Az intézményi költségvetések tervezésekor nem számolt azzal, hogy a közszféra szervei számára esetenként komoly kiadást jelent a közérdekű információk szolgáltatása. Nem volt tekintettel továbbá arra, hogy a közfeladatot ellátó szervek egy meghatározott körének működését csak részben biztosítja a költségvetés, ezért e szervek (például az Országos Meteorológiai Szolgálat, az állami alapadatokat kezelő földhivatalok) jelentős részben adatértékesítésből biztosítják a működési költségeiket. Így a közérdekű adatigénylések az Avtv. szerinti ingyenes szolgáltatása pénzügyi ellehetetlenülésükhöz vezetne. Mindvégig hiányzott a megfelelő körültekintés az elfogadott új jogszabályok életbeléptetésekor: mindenek előtt a jogalkalmazó szervek felkészítése, a egy valamikor ÚttÖró szerepet vállaló országnak pedig Érdemes volna tanulnia a késó bb Érkezó któ l. e tapasztalatok fényében különösen szembetú nó, mennyire jellemzó volt mindvégig a sietség, a jogszabályeló készítés rövidsége, a szakmai viták gyakori elmulasztása. miként az is, hogy a jogalkotó szinte soha nem volt hajlandó tudomásul venni, hogy az információszabadság az Állam számára a legköltségesebb alkotmányos jogok egyike. változások által igényelt anyagi erőforrások biztosítása. Szemben az Egyesült Államok vagy Nagy-Britannia 17 gyakorlatával, Magyarországon a törvények megalkotása után a kormányzat levette a kezét a kérdésről: sem folyamatos monitoring, sem statisztika nem létezik az információszabadság működésének figyelemmel kísérésére. 18 Az Egyesült Államokban külön kormányzati hivatal (Office of Information Policy) felel az ottani információszabadság-törvény megfelelő kormányzati alkalmazásának biztosításáért, mely kézikönyvekkel, útmutatókkal, képzéssel, tanácsadással segíti a törvény pontos végrehajtását; az igazságügyi minisztérium pedig évente összesíti, és a honlapján közzéteszi 19 a kormányzati szervek jelentéseit a törvény végrehajtásáról, ideértve az adatszolgáltatásról, a költségekről, a jogorvoslati eljárásokról készített statisztikákat. Az első húsz év fontos tapasztalata, hogy a közfeladatot ellátó szervek olajozottan működő adatszolgáltatása elképzelhetetlen az információszabadság megfelelő állami menedzselése nélkül, hiszen e jog nem árt hangsúlyozni jogszabályban előírt közfeladat ellátását, az állam folyamatos aktivitását követeli meg. A hiányosságok és ellentmondások ellenére nem túlzás azt állítani, hogy az információszabadság kodifikálása, garanciális és jogorvoslati rendszerének kiépítése valódi rendszerváltást hozott a nyilvánosság hazai történetében. Megszűnt a sajtó információszerző és információszolgáltató monopóliuma. Az eredményből mit sem von le, hogy egyezően más országok tapasztalataival 20 e joggal mindezidáig a polgárok kisebbsége élt. A XXI. század médiavilágában az elérhető információk robbanásszerű növekedése az emberek nagy többsége számára nemhogy kevés, inkább túl sok információt kínál, és látnunk kell, hogy minden országban csupán egy kisebbség az, aki a közügyekbe bekapcsolódva igényli a politika vagy az üzleti világ által uralt sajtó mellett a manipulációmentes tájékozódás lehetőségét. Nem kisebbíti a hazai eredményeket az sem, hogy ez a két évtized zajos botrányokat és megannyi bírósági ügyet is produkált; hogy a közérdekű adatok megismerése nem egyszer a hivatalok makacs ellenállásába ütközött. Az új jog meggyökereztetésének története nálunk fejlettebb demokráciákban is ha- FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 775 sonló fejleményekkel járt. Az információszabadság fiatal jog, melynek a törvénybe foglalását és működését mindenütt élénk szakmai és politikai viták, nem ritkán időleges visszaesések és botrányok kísérik. 21 És nem szabad beleesni abba a csapdába sem, hogy a dolgok állásáról csak a sajtó által feltárt ügyek alapján alkotunk véleményt, hiszen tudomásul véve a médiapiac működésmódját a sajtónak még a mértékadó része sem a jó vagy sikeres ügyeket kapja fel, nem az eredményekről tudósít, hanem túlnyomórészt a konfliktusokról, a botrányokról és a katasztrófákról. Mindazonáltal a sajtó által feltárt visszaélések és botrányok nyilvánvalóan segíthetik e jog megszilárdulását. Kiváló példa erre a Guardian, amely évek óta külön rovatot működtet az információszabadságot érintő ügyek figyelemmel kísérésére. 22 lebontás lépésró l l É p É s r e A 2010-es kormányváltást követően az információszabadság ellen nem indult látványos frontális kormányzati támadás, mint például a sajtószabadság vagy a vallásszabadság esetében. Az információszabadság nem tartozik az első generációs, klasszikus szabadságjogok közé, minthogy nem tartózkodásra, ellenkezőleg: aktív cselekvésre kötelezi az állam szerveit: 23 folyamatos és iparszerű adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő. Ellehetetlenítésének ezért lehetnek sokkal kevésbé látványos eszközei. Így aztán az elmúlt két évben a kevésbé figyelmes szemlélőnek akár az a benyomása is támadhatott, hogy ha történtek is bizonyos szabályozásbeli változások az információszabadságért nem kell aggódnunk, hiszen a Magyar Köztársaság Alkotmánya helyébe lépő Alaptörvény változatlanul vette át az e jogra vonatkozó szöveget, és az Avtv.-t felváltó, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény (Infotv.) is zömmel megtartotta a korábbi szabályokat. Ha azonban mérlegre tesszük a kormányváltást követő két év jogalkotási produktumait és a transzparenciát súlyosan sértő jelenségeket, aligha lehet kétségünk afelől, hogy a húsz esztendős fejlődés megtört, és az információszabadság nehezen orvosolható károkat szenvedett. Az áttekintés során a legfontosabb változtatásokat igyekszem sorra venni. A számbavétel nyilvánvalóan nem lehet teljes még akkor sem, ha néhány látszólag kisebb súlyú ügyet is jelezni fogok. Utalni leszek kénytelen továbbá a jogállam lebontását célzó olyan lépésekre is, amelyek nem információszabadság-specifikusak, de romboló hatásuk e jogra nézve is nyilvánvaló. A) A kormányülések érdemi dokumentálásának ismételt megszüntetése A kormányülések dokumentálásával kapcsolatos 2010-es fejlemények jobb megértéséhez röviden érdemes utalni a történet előzményeire. Az 1998-as választásokat követően összeülő új kormány ugyanis szakítva az akkor már több mint 150 éves hazai közjogi hagyománnyal első intézkedései között megszüntette a kormányüléseken elhangzottak rögzítését: a jegyzőkönyv és a hangfelvétel készítését. A kormány módosított ügyrendje alapján az ülésekről ettől kezdődően csak egy összefoglalót kellett készíteni, mely nem tartalmazhatott egyebet, mint a jelenlévők névsorát, az előterjesztések címét, a hozzászólók nevét, szavazás esetén ennek tényét és számszerű arányát, a koalíciós egyetértési jogot gyakorló kormánytag esetleges ellenvéleményére való utalást, valamint a döntést. 24 Az adatvédelmi biztos vizsgálata és az ennek nyomán, 1999 nyarán kiadott ajánlása 25 kimondta, hogy a kormány mint testület nem magánemberek gyülekezete, hanem a politikai intézményrendszerben kulcsszerepet játszó szerv. Ülései a parlamenti ülésektől eltérően nem nyilvánosak, azonban kiemelkedő közjogi és politikai pozíciója miatt működésének tartalmi dokumentálása elengedhetetlen. Ezért felkérte az illetékes minisztereket, hogy kezdeményezzék a kormányülések tartalmi dokumentálásának olyan törvényi szabályozását, mely amellett, hogy biztosítja az illetéktelen külső befolyásolástól mentes kormányműködést, garantálja az állampolgárok adott esetben akár késleltetetten érvényesülő alkotmányban biztosított jogát a közérdekű adatok megismerésére. A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter válaszlevelében kifejtette, hogy szerinte csak a kormányüléseken született döntések tekinthetők közérdekűnek, nem az ülésen elhangzottak, 26 az ajánlást ezért nem fogadta el. Így ebből a kormányzati ciklusból a kormányülésekről nem maradtak fenn érdemi dokumentumok ben az újabb kormányváltást követően viszszaállt a korábbi rend. A kormány ügyrendjéről szóló kormányhatározatba visszakerült a hangfelvétel készítésére vonatkozó előírás ban egy még 1999-ben kapott indítvány alapján az Alkotmánybíróság is határozatot hozott a kormányülések dokumentálásának kötelezettségéről. A 32/2006. (VII. 13.) AB határozat az adatvédelmi biztos ajánlásával egybecsengve megállapította, hogy az a lehetőség, hogy a kormány rövidebb-hosszabb ideig nem rögzíti a közérdekű információkat, ellehetetlenítve ezzel az információszabadságot, közvetlenül és jelentősen korlátozza az Alkotmány 61. (1) bekezdésében 78 / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM6 biztosított közérdekű adatok megismerésének jogát. Következésképpen, a kormány tanácskozásáról készült összefoglalók jegyzőkönyvek tartalmára, valamint az ülésen készült hangfelvétel kezelésére vonatkozó szabályok az Alkotmány 8. (2) bekezdéséből következően törvényhozási tárgyak. A kormányülések dokumentálásáról ezért nem dönthet a kormány, az Országgyűlésnek törvényben kell megállapítania azokat a szabályokat, amelyek alapján a kormány jegyzőkönyvet, de legalábbis tartalmi összefoglalót készít az ülésein elhangzottakról. 28 Az adatvédelmi biztos 1999-es ajánlásában és az Alkotmánybíróság határozatában hiányolt törvényi szabályozásra 2007-ben került sor. A központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló évi LVII. törvény ekkor egészült ki egy új rendelkezéssel, amely előírta, hogy a kormányülésekkel kapcsolatos dokumentáció (az összefoglaló és a hangfelvétel) anyaga nem selejtezhető, maradandó értékű iratnak minősül; kezelésére és megismerésére a köziratok védelméről, az államtitokról és a szolgálati titokról, továbbá a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló rendelkezéseket kell alkalmazni ben azonban újabb fordulat következett. Az új kormány megalakulását követően a évi LVII. törvényt hatályon kívül helyező azonos című évi XLIII. törvény 17. (2) bekezdése még szó szerint átvette a hangfelvétel készítéséről szóló korábbi rendelkezést. Ám a törvény elfogadását követően elfogadott, a Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat 83. pontja már akként rendelkezett, hogy a Kormány üléséről összefoglaló és a Kormány tagjainak kérésére, indokolt esetben és a miniszterelnök engedélyével rögtön, továbbá az ülés végén az összefoglaló elkészítésére alkalmas hangfelvétel készül. E szabályból, jóllehet pontos nyelvtani értelmezése meglehetős nehézségekbe ütközik, annyi egyértelmű, hogy csak egyes esetekben és csak a miniszterelnök engedélyével teszi lehetővé, illetőleg írja elő hangfelvétel készítését. Az adatvédelmi biztos a közigazgatási és igazságügyi miniszternek írt levelében 30 azonnal jelezte, hogy ez a rendelkezés nemcsak a törvénnyel ellentétes, hanem az Alkotmánybíróság idézett határozatában foglaltakkal is, ezért a módosítás kezdeményezését kérte a minisztertől. A lakonikus válasz szerint a kormány üléséről készített hangfelvétellel kapcsolatos a kormány ügyrendjében szereplő szabályozás nem ütközik törvényi rendelkezésekbe, és megfelel a vonatkozó alkotmánybírósági döntésnek is. 31 Ezt követően 2011 májusában az adatvédelmi biztos az Alkotmánybírósághoz fordult, és a kormányhatározat inkriminált pontjának megsemmisítését kérte. Az Alkotmánybíróság 2011 decemberéig az ügyben nem döntött. Ezt követően pedig nem dönthetett, mert az Alkotmánybíróságról szóló, január 1-jén hatályba lépő új törvény a alapján a törvény erejénél fogva megszűnt minden olyan eljárás, amelynek indítványozója az Alaptörvény szerint már nem rendelkezett indítványozói jogosultsággal. Az indítványozói jogosultsággal után is rendelkező alapjogi biztos pedig az adtavédelmi biztosnak ezt az indítványát nem nyújtotta be ismételten. 33 Az ügyrend kifogásolt szabálya ma is változatlan szöveggel van hatályban, arról pedig nincs információ, hogy a hatálybalépése óta eltelt két esztendő óta a kormány üléseiről készült-e bármilyen tartalmi dokumentáció. B) Titkosítás diszkrecionális jogkörben Az információszabadság alapköve, hogy a közszféra birtokában lévő nem személyes adatokra vonatkozóan a főszabály a nyilvánosság. Az információk viszszatartása pedig csak törvényben meghatározott esetekben, időtartamra és eljárásban megengedett. Az Alkotmánybíróság az információszabadság mint alapjog korlátozását szigorú feltételekhez kötötte. Kimondta, hogy közérdekű adatoknak a nyilvánosság előli elzárhatósága, a titkosítás diszkrecionális jogkörbe utalása ahogy erre az Alkotmánybíróság a 32/1992. (V. 29.) AB határozatában (ABH 1992, ) rámutatott önmagában alkotmányellenes, mert az a közérdekű adatok megismerésének jogát alkotmányos garanciák nélkül korlátozza. 34 Az ilyen korlátozás során ugyanis hiányzik a konkrét adatfajták és a titkosítás határidejének meghatározása. Az ilyen titkosításnak hiányoznak azok az eljárási és formai kellékei, amelyeket korábban a Ttv., ma a Mavtv. előír. Az Alkotmánybíróság határozataira alapozva az adatvédelmi biztos 2000-ben hivatalból vizsgálatot indított annak tisztázása érdekében, hogy mely hazai törvények engednek titkosítást diszkrecionális jogkörben. A vizsgálat alapján négy törvény módosítását kezdeményezte. 35 Így került ki a rendőrségről, a találmányok szabadalmi oltalmáról, a vámjogról és vámigazgatásról szóló törvényekből a kifogásolt rendelkezés. Nem járt sikerrel a biztos a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény esetében, amelynek 48. (1) bekezdése ma is lehetővé teszi, hogy a nemzetbiztonsági szolgálat által kezelt közérdekű adat megismerésére irányuló kérelmet a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója nemzetbiztonsági érdekből vagy mások jogainak védelme érdekében megtagadhassa ben hasonló alkotmányellenes szabály került a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról (NAV) szóló CXXII. törvénybe. A 74. (3) bekezdés felhatal- FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 797 mazza a minisztert, a NAV elnökét, a NAV bűnüldözési tevékenységét felügyelő elnökhelyettesét, a NAV bűnügyi főigazgatóságának főigazgatóját, továbbá a bűnügyi főigazgatóság középfokú szerveinek igazgatóit, hogy a NAV által kezelt közérdekű adatok nyilvánosságra hozatalát bűnüldözési érdekből megtagadják. E rendelkezés utólagos normakontrollját azonban, ahogy erről a későbbiekben szó lesz, sem az időközben menesztett adatvédelmi biztos, sem a helyébe kerülő Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, sem civil szervezetek nem kezdeményezhetik. C) Az Alaptörvény és az Átmeneti Rendelkezések A április 18-án kétharmados parlamenti többséggel elfogadott Magyarország Alaptörvénye, valamint a december 30-án elfogadott Magyarország Alaptörvényének Átmeneti Rendelkezései címet viselő, január 1-jétől hatályos dokumentumok az információszabadságot több szempontból érintik. Az Alaptörvény VI. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy mindenkinek joga van a személyes az elsó húsz Év fontos tapasztalata, hogy a közfeladatot ellátó szervek olajozottan mú ködó adatszolgáltatása elképzelhetetlen az információszabadság megfeleló Állami menedzselése nélkül, hiszen e jog nem Árt hangsúlyozni jogszabályban eló Írt közfeladat ellátását, az Állam folyamatos aktivitását követeli meg. adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez. Ez a rendelkezés csak annyiban jelent változást a köztársasági Alkotmányhoz képest, hogy az információszabadságot a véleménynyilvánítás és szólásszabadság helyett immár a személyes adatok védelméhez fűződő joggal foglalta egy mondatba. Ugyanezen cikk (3) bekezdése azonban nemcsak előrevetítette az információs jogok védelmére 1995-ben létrehozott független ombudsmani intézmény felszámolását, de megszüntette a két információs jog addigi kétharmados védelmét, amikor kimondta, hogy a személyes adatok védelméhez és a közérdekű adatok megismeréséhez való jog érvényesülését sarkalatos törvénnyel létrehozott, független hatóság ellenőrzi. Ez a rendelkezés nyilvánvalóvá tette a törvényhozónak azt a szándékát, hogy nem a két információs jog megkülönböztetett védelmét tartja fontosnak, hanem az általa újonnan létrehozandó intézményt, élén az általa kinevezendő személlyel. A két hónappal később a Parlamentnek benyújtott törvényjavaslat azután eloszlatott minden kétséget. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény melynek információszabadság-szempontú kritikáját írásom következő pontja tartalmazza igazi újdonsága minden esetleges várakozással szemben nem a húsz év hazai és nemzetközi tapasztalatainak hasznosítása volt, hanem az adatvédelmi biztosi intézmény felszámolása. Beigazolódtak azok a várakozások, amelyek szerint a jogállam helyén kiépülő hatalmi rendszerben nem lehet helye egy, a kormányzattól független jogvédő szervezetnek. Az adat védelmi biztosi intézmény megszüntetésénél azonban a döntéshozó kénytelen volt más megoldást választani, mint a másik két szakombudsman esetében. A kisebbségi jogok és a környezetvédelem országgyűlési biztosainak ellehetetlenítése egyszerű szervezeti átalakítással megoldható volt: csak át kellett nevezni egy új ombudsmani törvénnyel az ugyancsak 16 éve működő állampolgári jogok biztosát, majd a két egykori szakombudsmant lefokozni ennek önálló érdemi jogkörökkel nem rendelkező helyettesévé. 36 Az adatvédelmi biztos esetében ez az út azért nem volt járható, mert az Európai Unió szigorú irányelve 37 a tagországok adatvédelemre létrehozott szervének teljes függetlenségét ( complete independence ) írja elő, melyet az EU Bírósága egy 2010 márciusában Németországot elmarasztaló ítéletében 38 meg is erősített. Az adatvédelmi biztost ezért nem lehetett se helyettessé degradálni, sem pedig egyszerűen felszámolni. Ki kellett találni egy új szervet a kormányfő javaslata alapján 9 évre kinevezett vezetővel az élén, mégpedig egy újszerűnek tűnő másik adatvédelmi törvénybe ágyazva. A meglehetősen átlátszó jogalkotói indokolás szerint a biztosi intézmény működése során bebizonyosodott, hogy az ombuds ma ni hatáskör és eszköztár nem nyújt megfelelő moz gásteret és lehetőséget a jogsértések kivizsgálására és szank cionálására. Az információtechnológia elterjedése, az ennek nyomán változó társadalmi szokások folytán, illetve a globalizáció által teremtett új helyzetben a 90- es évek közepén létrehozott ombudsmani rendszernél lényegesen hatékonyabb hatósági fellépésre van szükség. Erre a szerepre megfelelőbb szervezeti forma a hatóság, így az ombudsmani intézmény helyett az új kihívásokkal szembenézni képes hatóságot kell kialakítani. Az új körülmények szükségessé teszik, hogy az Alaptörvény koncepciójába illeszkedő és az európai uniós elvárásoknak megfelelő új szabályozás és szervezet jöjjön létre ezen a területen. Az uniós tagállamokban az adatvédelem nemzeti intézményei igen színes képet mutatnak, tekintve, hogy nincs kötelező norma az intézményi formára vonatkozóan. Ennélfogva ha a tör- 80 / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM8 vényhozót őszinte szándék: a két információs jog védelmének megerősítése vezérli, semmi akadálya nem lett volna, hogy az adatvédelmi biztos intézményét további hatáskörökkel és anyagi forrásokkal megerősítse. Az Alaptörvény az információszabadságot érintő másik rendelkezése a 39. cikkének (2) bekezdése, amely a költségvetési fegyelem megerősítésének jegyében kimondta, hogy a közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a nyilvánosság előtt elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával. A közpénzeket és a nemzeti vagyont az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni. A közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok. A tetszetős deklaráció a gyakorlatban annyit ér, amennyit a végrehajtására vonatkozó szabályok majd lehetővé tesznek, illetőleg előírnak. Ez a rendelkezés ugyanis nemcsak a költségvetési szférára, hanem valamennyi, közpénzeket felhasználó szervezetre vonatkozik, olyanokra is, amelyeket ilyen elszámolási kötelezettség ma nem terhel. Az az előírás pedig, hogy a közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok, nincs összhangban az Infotv.-vel. Egy jogállamban természetesen a kérdés csak úgy volna felvethető, hogy vajon egy törvény összhangban van-e az alkotmánnyal. Az Alaptörvény azonban e ponton egy alkotmány absztrakciós szintjéhez nem illő konkrétsággal olyan módon definiál kötelezettségeket, amely sem a húszéves Avtv., sem az újonnan elfogadott Infotv. fogalomrendszerével nem egyezik, és amely ennek folytán ezt a fogalomrendszert szakmai szempontból indokolatlanul összezavarja. A közpénzek körébe tartoznak ugyanis a különböző jogcímen, rászorultság alapján odaítélt szociális juttatások, támogatások is, mely adatok legfeljebb összesítve minősülhetnek közérdekű adatnak, egyébként személyes adatok. Márpedig az Infotv. fogalmi rendszere is megőrizve az Avtv. szabályozási filozófiáját a személyes és közérdekű adatok szigorú elhatárolásán alapszik. Definíciós ellentmondás az is, hogy az alaptörvényi rendelkezés meghatározott adatfajtát említ (a közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatokat), ezzel szemben az Infotv. e tekintetben is megőrizve az Avtv. logikáját a közérdekű adat fogalmát az adatkezelőhöz kapcsolja, azaz közérdekű adat csak a közfeladatot ellátó szerv kezelésében lévő adat lehet. Az, hogy ezen alaptörvényi rendelkezéseknek a deklarációkon túl lesz-e bármiféle jelentősége az információszabadságra nézve, az egyéb feltételektől is függ. Az időközben elfogadott vagy tervezés stádiumában lévő jogszabályok nem sok jót ígérnek. Az új Polgári Törvénykönyvről az Országgyűlésbe július 11-én benyújtott törvényjavaslat a hatályos Ptk.-tól eltérően az üzleti titokkal kapcsolatosan nem tartalmazza azt a megszorító szabályt, mely kimondja: a közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok nem minősülhetnek üzleti titoknak. 39 Pedig ez az információszabadság szempontjából kulcskérdés, hiszen az Infotv. átvette az Avtv.-nek azt az utaló szabályát, mely szerint az üzleti titok megismerésére a Polgári Törvénykönyvben foglaltak az irányadók. 40 A szöveg jelenlegi formájában való elfogadása esetén az Alaptörvény fenti deklarációja nem lesz egyéb, mint kirakati tárgy, hiszen üzleti titok címén a nyilvánosságtól elzárható lesz szinte minden, a gazdálkodással összefüggő információ, ideértve a köztulajdonban álló és közfeladatot ellátó gazdasági társaságok, vagy akár a költségvetési szervek gazdálkodási adatait is. A törvényelőkészítőnek az az ígérete, hogy az új Ptk. hatályba lépésével egyidejűleg módosul majd az Infotv., 41 további kérdéseket vet fel. Hiszen, ha a jogalkotó valóban meg kívánja őrizni a közpénzek átláthatóságára vonatkozó jelenlegi garanciákat, akkor be kell építenie a Ptk.-ba egy, az Infotv.-re utaló, az üzleti titok alóli kivételeket meghatározó szabályt, enélkül ugyanis aligha kerülheti el a törvényi kollíziót, és visszaállna a 2003-ban elfogadott üvegzseb törvény előtti áldatlan helyzet, azaz ismét hoszszú viták kezdődhetnek arról, hogy vajon a közszféra szervei, az állami vagy önkormányzati cégek pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekeik védelme érdekében hivatkozhatnak-e az üzleti titok védelmére. Az új Ptk. tervezetéből az a jelenleg még élő szabály is kimaradt, amely eddig valóban a közpénzek felhasználásának nyomon követését célozta. A Ptk. 81. (4) bekezdése szerint ugyanis ma mindenki, aki az államháztartás valamely alrendszerével pénzügyi, illetve üzleti kapcsolatot létesít, kérésre köteles a jogviszonnyal összefüggő közérdekből nyilvános adatokra vonatkozóan tájékoztatást adni. Nem ad okot bizakodásra az a tény sem, hogy még 2010 augusztusában a Parlament hatályon kívül helyezte az államháztartási törvénynek azt a már említett fontos rendelkezését, mely szerint a magyar állam, a helyi önkormányzat, költségvetési szerv vagy közalapítvány többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény szerinti közfeladatot ellátó szervnek, a nevében eljáró személy pedig közfeladatot ellátó személynek minősül. 42 (A hatályon kívül helyezés nemcsak erre a szabályra vonatkozott, hanem A gazdálkodó szervezet által történő közfeladat-ellátás általános feltételei FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 819 címet viselő egész alfejezetre, melyet 2008-ban az akkori parlament arra tekintettel illesztett a törvény szövegébe, hogy a közfeladatokat más országok gyakorlatához hasonlóan nálunk is gyakran a költségvetésen kívüli gazdálkodó szervezetek végzik. A közpénzből, közvagyonból alapított, tulajdonolt gazdálkodó szervezetekre vonatkozóan pedig indokoltnak tartott olyan előírásokat meghatározni, melyek érvényesítik a közpénzek felhasználásának, a közvagyon hasznosításának ésszerűségét, hatékonyságát, átláthatóságát.) Az információszabadság szempontjából fontos ezen rendelkezés hatályon kívül helyezését a jogalkotó a törvény indokolásában azzal kívánta alátámasztani hogy a által megfogalmazott jogalkalmazói szándék ilyen előírás formájában nem tud megvalósulni, torz, esetleges döntési helyzeteket szül. [sic!] Nem erősíti az alaptörvényi rendelkezés hitelét végül az sem, hogy az államháztartás működési rendjéről szóló korábbi kormányrendelet helyébe lépő, azonos című 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet immár nem tartalmazza azt a szabályt, mely szerint a közérdekű adatok megismerését valamennyi államháztartási körbe tartozó szervnek kötelessége elősegíteni. E feladattal megfelelő (információs jogokra is kiterjedő) szakértelemmel, illetve végzettséggel rendelkező személyeket bíz meg, vagy szükség szerint ilyen személyekből álló szervezeti egységet hoz létre. 43 Az Alaptörvény nemcsak azzal gyengítette meg az információszabadság intézményét, hogy a róla szóló törvényt kivette a kétharmados többséget igénylő törvények közül, hanem az Alkotmánybíróságra vonatkozó új szabályozással is. Az utólagos (absztrakt) normakontrollra irányuló eljárások közül az actio popularis megszüntetése nyilvánvalóan nemcsak az információszabadságot, hanem valamennyi alapjogot és az alkotmányos rendszer egészének védelmét érinti. Ha helytállóak az Európa Tanács Velencei Bizottságának értesülései, akkor az első húsz évben az Alkotmánybírósághoz érkező indítványok közül évente átlagosan mintegy 1600 tartozott az actio popularis körébe, 44 ez pedig az összes indítvány mintegy 90%-a. 45 S ha egyet is lehet érteni e nagy tekintélyű testület megállapításával, miszerint amennyiben egyidejűleg bevezetik a teljes körű alkotmányjogi panasz intézményét az actio popularis megszüntetése nem tekinthető az európai alkotmányos örökség megsértésének, érdemes emlékeztetni arra, hogy az első húsz évben az Alkotmánybíróság ha azonban mérlegre tesszük a kormányváltást követó két Év jogalkotási produktumait És a transzparenciát súlyosan sértó jelenségeket, aligha lehet kétségünk afeló l, hogy a húsz esz tendó s fej ló dés megtört, És az információszabadság nehezen orvosolható károkat szenvedett. információszabadságot érintő fontos határozatainak 80%-a (73 döntésből 60) actio popularis alapján született. Árulkodó, hogy a legfőképp a törvényhozás alkotmánysértő aktusaival szembeni ellensúlyt jelentő utólagos (absztrakt) normakontroll kezdeményezésére az Alaptörvény az alapvető jogok biztosán kívül a kormányt és a parlamenti képviselők egynegyedét hatalmazza fel, de az adatvédelmi biztos intézményét felváltó Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) elnökét nem, pedig a deklarált jogalkotói szándék egy, az ombudsmannál ütőképesebb szervezet felállítása volt. A december 30-án a Parlament kétharmados szavazatával elfogadott Magyarország Alaptörvényének Átmeneti Rendelkezései címet viselő dokumentum január 1-jei időponttal, azaz a hatéves hivatali mandátum félidejénél kimondta az adatvédelmi biztosi intézmény megszűnését. Az ügyben az Európai Bizottság 2012 júniusában kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen az Unió Bírósága előtt, 46 melynek az eljárás során legfőképpen arról kell döntenie, hogy Magyarország megsértette-e az adatvédelmi irányelv teljes függetlenséget előíró rendelkezését azzal, hogy a hat évre megválasztott biztost egy törvénnyel idő előtt menesztette. Válaszolnia kell arra a kérdésre, hogy mentes lehetett-e a politikai befolyástól az az intézmény, amelynek vezetője a mandátuma lejárta előtt a menesztésével szembesült. De kérdés az is, hogy az Infotv.-vel létrehozott NAIH ilyen előzmények után tekinthető-e teljesen független intézmények. A Bizottság a keresetében utalt arra, hogy a tagállamoknak joguk van az adatvédelmet felügyelő szervüket átalakítani, az adatvédelmi biztosi modellről egyfajta hatósági modellre áttérni. Az intézményi modell megváltoztatása azonban egyáltalán nem tette szükségessé a korábbi felügyelőhatóság megbízatásának idő előtti megszüntetését. Lehetséges lett volna Magyarország számára, hogy belső jogában előírja akár azt, hogy az új modellt csak a hivatalban lévő adatvédelmi biztos megbízatása lejárta után kelljen alkalmazni, akár azt, hogy az új Hatóság első elnöke a korábbi adatvédelmi biztos legyen a megbízatásából hátralévő időtartamra. A Bizottság nyomatékkal felhívja azonban a figyelmet arra, hogy ha a tagállami modellváltásra történő hivatkozás elfogadható lenne, akkor az Unióban bármely adatvédelmi felügyeleti hatóság állandóan ki lenne téve an- 82 / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM10 nak a veszélynek, hogy megszüntethető a megbízatása olyan jogalkotási intézkedéssel, amely fel számolja az éppen fennálló hatóságot, és a 95/46/EK irányelv szerinti feladatkör gyakorlására új hatóságot hoz létre helyette. Nem zárható ki, hogy ilyen reformokat használnának fel a politikai hatóságok helytelenítését kiváltó adatvédelmi felügye lő ha tó sá gok szankcioná lására és ellenőrzésére. Az ilyen befolyásolás puszta kockázata is összeegyeztethetetlen a felü gye lő ható ságok teljes függetlenségével. D) A cégér átfestése: Avtv. helyett Infotv. Az információszabadság Avtv.-be foglalt szabályainak revíziója már régóta időszerű volt. Az Alkotmánybíróság, az adatvédelmi biztos, a bíróságok gyakorlata, az adatkezelők és a civil szervezetek tapasztalatai, megannyi javaslata beépülhetett volna egy új szabályozásba. Konferenciák, szakmai viták, szakértői anyagok, a nemzetközi tapasztalatok segíthették volna egy széles szakmai konszenzusra épülő új koncepció és normaszöveg kidolgozását. Már ha a jogalkotónak ez lett volna a célja. Az Infotv. tervezetét azonban érdemi előzetes szakmai egyeztetések nélkül, öt tárgyalási nap után fogadta el a Parlament. (Az adatvédelmi biztos akinek a két jogot érintő ügyforgalma tizenhat esztendő alatt meghaladta a et, s így okkal tekinthettük a kérdés specialistájának mindössze másfél napot kapott a törvénytervezet véleményezésére.) Ha az Infotv. információszabadságra vonatkozó rendelkezéseit mérlegre tesszük, az adatvédelmi biztos mint független jogvédő intézmény megszüntetése mellett a legszembetűnőbb, hogy milyen kevés a változás. A jogalkotó elszalasztotta a lehetőségét annak, hogy okulva a húsz év hazai vitáiból, tapasztalataiból; illetve figyelemmel a megváltozott nemzetközi jogi környezetre egy jobb törvényt alkosson. Hogy a törvényelőkészítő mennyire nem tanult az elmúlt húsz év jogalkotási botladozásaiból, jól mutatja az, hogy mennyire képtelen volt a az információszabadság bonyolult és sok vitát kiváltó fogalomrendszerét rendbe tenni. A közérdekű adat fogalma a szabályozás egyik kulcseleme, amely húsz év alatt négy változatot élt meg, tehát éppen ideje lett volna egy új, időtálló meghatározást találni. Furcsamód az Avtv. tervezetének 1992-ben a Parlamentbe beterjesztett szövegéből 47 hiányzott e fogalom meghatározása, s csak képviselői módosító indítványként került bele, mégpedig felhasználva az Alkotmánybíróság defi nícióját. A parlamenti vita alatt született 32/1992. (V. 29.) AB határozat ugyanis kimondta: állami szerv vagy önkormányzat által kezelt azok az adatok, amelyek nem személyesek, és amelyeket törvényi rendelkezés alapján az erre jogosult szervek nem nyilvánítanak titkossá, bárki számára hozzáférhetőeknek minősülnek. 48 E fogalmi konstrukció, amely tehát a közérdekű adat fogalmát a személyes adattól való elhatárolásra alapozta, ahelyett, hogy a nyilvános és nem nyilvános adatok elkülönítését vette volna alapul, a hétköznapi értelmezésnek megfelelően közérdekűnek tekintve a nyilvános adatokat. Ez a megoldás nemcsak hogy nemzetközileg azóta is egyedülálló, de semmilyen módon nem következett kényszerűen a két információs jog alkotmányi rendelkezéséből. Az Alkotmánybíróság által értelmezéssel kiolvasztott és a törvényhozó által átvett unikummal van dolgunk, amely minden bizonnyal a két jog sokak által méltatott, sőt példaként emlegetett együttes szabályozásának logikájából adódott. A törvény kimondta, az állami vagy helyi önkormányzati feladatot ellátó szerv kezelésében lévő, a személyes adat fogalma alá nem eső és a törvényben meghatározott kivételek körébe nem tartozó adat tekintendő közérdekű adatnak. Ez a definíció 2011-ig három ízben módosult: hosszabb és bonyolultabb lett, de a lényege nem változott, állandó okot szolgáltatva ezzel a vitáknak 49 és az eltérő értelmezéseknek. Sajátos módon még az Alkotmánybíróság döntései sem kerülték el a közérdekű adat eltérő értelmezéseinek csapdáját. A testület sokak által vitatott 50 első ügynökhatározata például, félretéve a közérdekű adat általa korábban megalkotott és az Avtv.- be ezt követően beépített fogalmát, kimondta, hogy a jogállamban közhatalmat gyakorló vagy a politikai közéletben résztvevő személyek köztük azok, akik a politikai közvélemény feladatszerűen alakítják arra vonatkozó adatai, hogy korábban a jogállamisággal ellentétes tevékenységet folytattak, vagy olyan szerv tagjai voltak, amely korábban a jogállamisággal ellentétes tevékenységet folytatott, az alkotmány 61. -a szerinti közérdekű adatok. 51 A testület, legalábbis ebben az ügyben, mintha maga is utat akart volna engedni a mindennapi szóhasználatnak azzal, hogy a nyilvános adatot legyen az akár személyes adat is tekinti közérdekűnek, hiszen kimondta, hogy az ellenőrzendő személyeknek jelenleg az állami vagy a közéletben betöltött pozíciója az, ami az adataikat az Alkotmány 61. (1) bekezdése értelmében közérdekűvé teszi. 52 Az Alkotmánybíróság pedig, ha egyszer elindult az értelmezésnek ezen az útján, a későbbi ügynökhatározatokban 53 nem is tért le róla, és mantraként ismételgette, hogy az ügynök-múlttal kapcsolatos egyes adatok közérdekű adatoknak minősülnek. Sőt, ez a csúszkáló értelmezés később más határozatokban is megjelent. 54 A közérdekű adat definíciós történetét tovább színezte 2004-ben a nyilvános adatok egy új kategóriájának, a közérdekből nyilvános adatnak a beépítése FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 8311 az Avtv.-be, majd módosítása 2005-ben. A közérdekű és közérdekből nyilvános adatokat kezelő szervezetek jogértelmezési nehézségei jól nyomon követhetők voltak az adatvédelmi biztoshoz érkezett megannyi konzultációs beadványban. Minden bizonnyal a közérdekű adat speciális hazai fogalmi definíciója késztethette a jogalkotót, hogy voltaképpen egyébként feleslegesen 55 önálló fogalmat teremtsen a törvényi rendelkezés alapján nyilvános személyes adatok és a közszférán kívüli szervezetek kezelésében lévő egyes (nem személyes) nyilvános adatok számára. Az új Infotv.-ben a jogalkotó meg sem kísérelte, hogy átvágja a gordiuszi csomót, és hasznosítva a külföldi megoldásokat egyszerűsíti az információszabadság törvényi alapfogalmait, vagy a hazai jogértelmezési vitákból és sokszor ellentmondásos bírósági határozatokból okulva expressis verbis kimondja: a nyilvánosság dokumentumokra is vonatkozik. Ehelyett a közérdekű adat fogalma minden korábbi változatnál hosszabb és bonyolultabb lett, igazi kodifikációs szörnyszülött. A jogalkotó ha már a fogalmi logika újragondolására nem is vállalkozott mintául használhatta volna a 1996 és 2003 közötti definíciót, amely szerint közérdekű adat alatt kellett érteni az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, a személyes adat fogalma alá nem eső adatokat. Ezzel szemben ma az Infotv pontja így hangzik: közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdál kodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó adat. A két definíció tartalma ugyanakkor voltaképpen azonos. Az Infotv. látszólag kis változtatással átvette az Avtv.-nek a közfeladattal összefüggő személyes adatok nyilvánosságát előíró szabályát. A 26. (2) bekezdés szerint közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre, munkaköre, vezetői megbízása, a közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok a személyes adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. A változtatás egy része inkább stílusbeli. Az Avtv. korábbi, szikárabb szövegéhez képest a példálózó felsorolás a jogértelmezés során majd valószínűleg inkább zavart okoz, mint segít, hiszen ha a közfeladat ellátásával összefüggő minden egyéb személyes adat nyilvános, akkor felesleges a felsorolás. Fontosabb azonban, hogy feltehetőleg figyelmetlenség miatt kimaradt a szövegből a ha törvény másként nem rendelkezik megszorítás. Ami azt jelenti, hogy nyilvános a közszféra valamennyi foglalkoztatottjának a feladatellátással kapcsolatos valamennyi adata, abban a körben is, ahol az ilyen adatok jelentős része (közte akár a beosztás, a munkakör is) a tevékenység jellege miatt minősített adat. A zavart fokozhatja, hogy a törvényhelyhez kapcsolódó indokolás tartalma merőben más. Eszerint: Az érintettek törvényben fel nem sorolt egyéb személyes adatainak megismerése azonban már nem feltétlenül szolgálja a szerv működésének átláthatóságát, sőt, az információk nyilvánosságra kerülése akár a szerv befolyásolástól mentes működését is veszélyeztetheti. Indokolt tehát olyan keretet adni a nyilvánosságnak, amely a munkavégzésre irányuló jogviszony és a közfeladat sajátosságaira tekintettel van, és lehetővé teszi a különbségtételt a nyilvánosságra hozható személyes adatok tekintetében. Ez a rendelkezés komoly jogértelmezési nehézségeket fog okozni. Ez azért is várható, mert e széles adatnyilvánossággal nincsenek összhangban a közszféra alkalmazottainak jogállását szabályozó törvények. A közszolgálati tisztviselőkről szóló évi CXCIX. törvény például mely hatályon kívül helyezte a köztisztviselőkről szóló korábbi törvényt tudomást sem véve az Infotv. idézett szabályáról, jelentősen szűkítette a közfeladattal összefüggő adatok nyilvánosságát. Visszalépés az Avtv.-hez képest, hogy az Infotv. 30. (2) bekezdése alapján elutasítható a közérdekű adat igénylése, amennyiben a kért adatot elektronikus formában már nyilvánosságra hozták. Az adatvédelmi biztos másfél évtizedes tapasztalata jelezte, hogy az internet-használat Magyarországon ma még nem olyan elterjedt, hogy egy ilyen korlátozás elfogadható legyen. Az Infotv. megalkotásának egyik legfontosabb indoka volt miként ezt az előbbiekben idéztem, hogy a gyenge ombudsman helyét vegye át egy igazi hatóság, valódi hatósági jogkörökkel és bírságolásai joggal. Érdekes azonban, hogy az információszabadságot érintő beadványok közül a NAIH kizárólag a titokfelügyelet körébe tartozó ügyekben járhat el hatóságként. A 62. (1) bekezdése szerint, ha a bejelentésen alapuló vizsgálat alapján vagy egyébként valószínűsíthető, hogy a minősített adat 84 / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM12 minősítése jogellenes, a Hatóság titokfelügyeleti hatósági eljárást indíthat. Jogköre e téren megegyezik az adatvédelmi biztos korábbi jogaival, vagyis amennyiben a minősített adat minősítésére vonatkozó jogszabályok megsértését állapítja meg, a minősítőt az adat minősítési szintjének, illetve érvényességi idejének a jogszabályoknak megfelelő megváltoztatására, vagy a minősítés megszüntetésére hívja fel. Ha a minősítő a Hatóság e határozatát megalapozatlannak tartja, annak bírósági felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított hatvan napon belül kérheti. Amennyiben a minősítő a határozat közlésétől számított hatvan napon belül nem fordul bírósághoz, az adat minősítése a határozat közlésétől számított hatvanegyedik napon a határozatban foglaltak szerint megszűnik, illetve minősítési szintje vagy érvényességi ideje a határozatban foglaltak szerint megváltozik (Infotv. 63. (1)-(2) bekezdései) Ahhoz, hogy e jogkör valóságos jelentőségét megértsük, tudnunk kell, hogy az adatvédelmi biztos másfél évtizedes tevékenységén belül az ügyeknek kevesebb mint 1%-át tették ki a titokügyek, azaz a mi nősített adatokkal összefüggő vizsgálatok, és ezek nek csak egy része vonatkozott közérdekű adatokra. 56 A jogalkotó nem indokolta, miért nem kapott a NAIH hatósági jogkört az információszabadságot érintő valamennyi beadvány vizsgálatához, miért nincs e körben bírságolási joga. Ez azért is furcsa, mert a közérdekű adatok szolgáltatásával kapcsolatos szankciórendszer egyébként is meggyengült: a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló évi II. törvény az egyes szabálysértésekről szóló 2012 áprilisában hatályon kívül helyezett 218/1999. (XII. 28.) kormányrendeletből már nem vette át a közérdekű adatok nyilvánosságához fűződő jog megsértését szankcionáló tényállást. Erősen valószínűsíthető, hogy a jogalkotó számára nem volt fontos, hogy az újonnan felállított hatóság a közszféra információszabadságot érintő jogsértéseivel és mulasztásaival szemben is ugyanolyan eréllyel fellépjen, mint az adatvédelmi jogsértésekkel szemben. Az Infotv. egyik igazi újdonsága az úgynevezett közérdekteszt előírása a közérdekű adatigénylések elbírálásánál. A 30. (5) bekezdés szerint ha a közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítésének megtagadása tekintetében törvény az adatkezelő mérlegelését teszi lehetővé, a megtagadás alapját szűken kell értelmezni, és a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítése kizárólag abban az esetben tagadható meg, ha a megtagadás alapjául szolgáló közérdek nagyobb súlyú a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítéséhez fűződő közérdeknél. A közérdek-teszt az információszabadság uniós szabályozásából 57 és számos külföldi törvényből ismert érdekmérlegelő módszer. Kérdéses, hogy a hazai törvényi keretek között milyen szerepet játszhat majd, tekintve, hogy a törvény indokolása a jogalkalmazók számára semmilyen fogódzót nem nyújt. Ahol alkalmazása szóba kerülhet azaz a döntésmegalapozását szolgáló adatok, valamint az üzleti adatok nyilvánosságának mérlegelésénél, ott ez eddig is adott volt. Valódi újítást a minősített adatok terén hozhatott volna, hiszen a Mavtv. a korábbi Ttv.-hez képest miként erre korábban utaltam sokkal szélesebb diszkrecionális jogkört adott a minősítők kezébe. A Mavtv. rendelkezései közé azonban az adatvédelmi biztos javaslata 58 ellenére nem került be e közérdek-teszt, amely pedig lehetővé tette volna, hogy amennyiben a közérdekű adatigénylés minősített adatra vonatkozik, az adatkezelő az igénylés teljesítése előtt legyen köteles mérlegelni, hogy változatlanul fennállnak-e a minősítés indokai. A közérdek mérlegelését e körben az Infotv. pedig egyenesen kizárja. A 27. (1) bekezdés ugyanis úgy szól, hogy a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat nem ismerhető meg, ha az a minősített adat védelméről szóló törvény szerinti minősített adat. Az Infotv. értékelésekor ugyanakkor meg kell említeni azokat a rendelkezéseket, melyek a korábbinál kedvezőbb feltételeket jelentenek e jog érvényesítéséhez. A 28. (1) bekezdése szerint a közérdekből nyilvános adatok megismerésére a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Ilyen szabályt korábban az Avtv. csak a közfeladat ellátásával kapcsolatos közérdekből nyilvános adatokra mondott ki. Az Infotv. ezt kiterjesztette valamennyi közérdekből nyilvános adatra. A gyakorlat mutatja meg majd, hogy a közérdekből nyilvános adatot kezelő magánszervezetek mennyire tartják be az Infotv. szabályait. Új szabály az is, hogy a NAIH elnöke a 64. (1) bekezdése alapján a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatokkal kapcsolatos jogsértés esetén bírósághoz fordulhat. Ez az új jogosítvány nem feledtetheti azonban azt a súlyos hiányosságot, hogy miként erre korábban utaltam a NAIH elnöke immár nem fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az információszabadságot szabályozó valamely norma alkotmányellenességét észleli. E) A törvényhozási eljárás nyilvánosságának súlyos korlátozása Az elmúlt két év jogalkotási, ezen belül törvényalkotási tevékenységnek, a Parlament alapjaiban megváltozott működésének elemzése nem tárgya írá- FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 8513 somnak. Amit jelezni kívánok, az az információszabadság egyik fontos ügye: a törvényalkotás átláthatóságának szinte teljes felszámolása. Ahogy arra már utaltam, a törvénytervezetek előzetes közzétételét a 2005-ben elfogadott Eitv. tette kötelezővé. Ezt korábban nemcsak az adatvédelmi biztos szorgalmazta, 59 hanem számos, a jogalkotási folyamatban helyet igénylő civil szervezet is. A törvényhozás transzparenciáját illetően az elmúlt két esztendő legfontosabb változása nem a jogi szabályozásban érhető tetten, jóllehet, új jogalkotási törvény 60 született, az Eitv. rendelkezései részben más törvényekbe épültek be, és a Parlament törvényt alkotott a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről. 61 Ez utóbbi általános szabályként, az Eitv.-hez hasonlóan továbbra is előírja a miniszterek az adatvédelmi biztos vizsgálata És az ennek nyomán, 1999 nyarán kiadott ajánlása kimondta, hogy a kormány mint testület nem magánemberek gyülekezete, hanem a politikai intézményrendszerben kulcsszerepet játszó szerv. ÜlÉsei a parlamenti ÜlÉsektó l eltéró en nem nyilvánosak, azonban kiemelkedó közjogi És politikai pozíciója miatt mú ködésének tartalmi dokumentálása elengedhetetlen. által előkészített jogszabályok tervezetének és előzetes hatásvizsgálatának kötelező közzétételét, mégpedig a kormányzati szervekkel való egyeztetésre bocsátással egyidejűleg. A törvényalkotás nyilvánossága azonban nemcsak azért vált illuzórikussá, mert a tárcák e kötelességüknek csak szórványosan tesznek eleget, hanem mindenekelőtt azért, mert a ko di fi ká ció tetemes része egyszerűen kikerült a kormányzati szférából, a mintegy két évtizede működő formális és informális egyeztetési mechanizmusokból. Az országgyűlési irományok tanúsága szerint a választásokat követően felállt Parlament májusi alakuló ülését követő két évben 407 törvényt szavaztak meg és hirdettek ki. Ebből 160 (39,3%) esetben nem a kormány, hanem parlamenti képviselők vagy parlamenti bizottságok voltak az előterjesztők. A kormány által beterjesztett 247 törvényjavaslatból (60,7%) azonban 76 nemzetközi szerződés kihirdetését szolgálta. Ha tehát a tényleges hazai törvényalkotási tárgyakat tekintjük, azt látjuk, hogy a 331 törvénynek csaknem fele (48,3%-a) a közigazgatási és a társadalmi egyeztetést, valamint a nyilvánosságot megkerülve, úgymond képviselői kezdeményezésre került a Parlament elé, ami egyébként példátlan a modern demokráciák II. világháború utáni történetében 62 és a rendszerváltás utáni hazai jogalkotásban. 63 Különösen árulkodó, hogy két ízben az is előfordulhatott, hogy a hivatalban lévő igazságügyért felelős miniszter parlamenti képviselőként terjesztett be törvényjavaslatot. 64 Nyilvánvaló, hogy a többféle és magas szintű szakmai ismeretet feltételező, a jogrendszer koherenciájára, a szabályozás alkotmányosságára, az uniós normákban előírt követelményekre is figyelő, komoly kodifikációs tapasztalatot igénylő törvény-előkészítés nem képviselői kompetencia. Nincs tehát másról szó, mint a jogalkotási törvényben és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvényben megszabott közzétételi kötelezettség és előzetes egyeztetés kijátszásáról. Ez leginkább az alkotmánymódosító törvények esetében kifogásolható. A két év alatt elfogadott 12 alkotmánymódosításból 9 esetben volt képviselő az előterjesztő, és az előzetesen közzé nem tett javaslatokat átlagban 3 tárgyalási nap alatt fogadta el az Országgyűlés. Ugyancsak képviselők nyújtották be az Alaptörvényt és az ennek rangjára emelt Átmeneti Rendelkezéseket, az előbbi esetében 8, az utóbbinál 6 tárgyalási napot szánva az elfogadásra. Az Országgyűlés házszabályának december 30-i módosítása 65 pedig végképp illuzórikussá változtatta a parlamenti törvényhozási munkát azzal, hogy bevezette a törvényjavaslatok kivételesen sürgős eljárásban való tárgyalásának lehetőségét. A módosított házszabály a parlamentekben a minősített helyzeteken kívüli állapotokban elképzelhetetlen módon ülésszakonként hat alkalommal lehetővé teszi, hogy törvényeket mindössze néhány óra leforgása keresztülhajszoljanak a Parlamenten. Ez az eljárásmód már nemcsak a közvélemény, a civil szervezetek, a sajtó jogát lehetetleníti el, hogy a törvénytervezeteket megismerjék, a törvényhozási folyamatot figyelemmel kísérjék, hanem a képviselők érdemi munkáját is. A jogalkotás ezen módját joggal illethetjük a statáriális jelzővel, a Parlamentet pedig aligha tekinthetjük másnak, mint látszatparlamentnek. A Parlament ilyetén működésmódja nyomán tehát megszűnt a törvényalkotás átláthatósága éppúgy, mint a szakmai és a civil szervezetek részvételi lehetősége. Mindez persze csak része az Országgyűlés teljes törvényhozói szerepvesztésének, a tulajdonképpeni rendeleti kormányzásra való áttérésnek. Az alkotmányos kormányzati rendszer felszámolásának teljes folyamatát megrajzolni azonban nem feladata ennek az írásnak. *** 86 / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM14 A két esztendő fenti áttekintése messze nem teljes, de jelzi az információszabadság hazai jogi környezetének jelentős romlását. A folyamat pedig aligha áll meg itt. E jog ugyanis még a fejlett demokráciákban is a független jogvédő intézmények és a civil szervezetek szakadatlan figyelmét és aktivitását igényli, mert ki van téve a politikusok és a hivatalnokok titkosítási törekvéseinek. Mennyi esélye lesz e jogok érvényesülésének egy, az alkotmányától megfosztott országban? jegyzetek 1. Lásd ehhez HALMAI Gábor: Búcsú a jogállamtól, Élet és Irodalom, július ; Én az alkotmányosság dimenziójában beszélek»ellenforradalomról«arató András szociológus-politológussal Halmai Gábor beszélget, Fundamentum, 2011/1, ; HALMAI Gábor: Alkotmányos alkotmánysértés, Fundamentum, 2011/2, ; HEGYI Szabolcs: A jogok és kötelezettségek kapcsolata új szabályozásának elvi kérdései, Fundamentum, 2011/2, ; Magyarország új alkotmányossága szerk.: DRINÓCZI Tímea, Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar, Magyarországon nem alakult ki az információszabadság gyakorlatát folyamatosan figyelemmel kísérő intézményrendszer, és hivatalos statisztika sem létezik a közszféra intézményeinek adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítéséről. 3. A rendszerváltás előtti előzményekről lásd: Sólyom László: Egy új szabadságjog: az információszabadság, Világosság, 1988/9. és Könyves-Tóth Pál: Adatvédelem és információszabadság, Világosság, 1990/ A nemzetközi források megoszlanak abban, hogy mely országok és mely időponttól kezdődően tartoznak az információszabadságot törvénybe foglaló államok közé. Ennek részben definíciós okai vannak. A hivatali információkhoz való hozzáférés ugyanis sokféle törvényben jelenhet meg. Az ügyfeleknek a közigazgatási eljárásban ismert iratbetekintési joga például nem tartozik az információszabadság körébe. Ezért nem tekintem az Avtv. előtt született 1986-os görög törvényt (1986. évi 1599-es törvény a hivatali iratokhoz való hozzáférésről) és az 1990-es olasz törvényt (1990 évi 241. törvény az igazgatási dokumentumokhoz való hozzáférésről)1az információszabadság szabályozásnak. Mindkét norma csak a jogi érdek igazolása esetén tette lehetővé a hatóságok birtokában lévő dokumentumok, információk megismerését. Úgyszintén nem az információszabadságról szól az 1987-es osztrák Auskunftspflichtgesetz, amely csak a tájékoztatáshoz való jogot rögzíti nem pedig az információk és az iratok megismerésének jogát. 5. A Ttv-t az Országgyűlés az Alkotmánybíróság 34/1994. (VI. 24.) számú határozatában foglalt intenciók szerint fogadta el megszüntetve a pártállami időszak önkényes titkosítás rendszerét. 6. A közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló évi XXIV. törvény. 7. Elég itt utalni az Európai Bíróság nevezetes Bavarian Lager v. Bizottság ügyére, amelyben az elsőfokú bíróság ítéletét (Case T-194/04.) a másodfok (előadó bíró: a magyar Juhász Endre) 2010 júniusában akként változtatta meg, hogy kimondta a kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás keretében zajló találkozó résztvevőinek a találkozó jegyzőkönyvében szereplő jegyzéke személyes adatokat tartalmaz, s mint ilyen, az érintettek hozzájárulása nélkül nem bocsátható az adatkérő rendelkezésére. (Case C-28/08. P.) Ezzel az érveléssel tehát felülbírálta az elsőfok azon álláspontját, hogy jellegénél fogva nem minden személyes adat sértheti az érintett személy magánéletének tiszteletben tartásához való jogot. Az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46 irányelv (33) preambulum-bekezdése ugyanis utal azokra az adatokra, amelyek jellegüknél fogva sérthetik az alapvető szabadságokat vagy a magánélet tiszteletben tartásához való jogot, és amelyeket csak az érintett kifejezett hozzájárulásával lehet feldolgozni. Ebből az is következik, hogy a személyes adatok védelmének az információszabadságot korlátózó értelmezése volna, ha a közfeladatot ellátó személyek minden így a feladatukkal összefüggő adata is védelmet élvezne. 8. Avtv pont: 5. közérdekből nyilvános adat: a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli. 9. A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló évi CLXXXI. törvény. 10. Lásd a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló évi LVII. törvény 12/A. és 12/B. -ait. 11. Lásd az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény 100/K. (6) bekezdését. 12. A gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény 312/A Az előzetes viták során több ízben felmerült az a kérdés, hogy a Mavtv. egésze mennyiben felel meg, az információszabadság mint alapjojg korlátozására vonatkozó alkotmánybírósági tesztnek. A közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló döntésnek a törvény szerinti diszkrecionális jogkörbe utalása egyrészt két- FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 8715 ségtelenül felveti az önkényes korlátozás veszélyét, másfelől a minősítői mérlegelés teljes kizárása képtelen helyzetbe hozná a jogalkotót, hiszen valamennyi minősítendő adatfajtát törvénybe kellene foglalnia, mi több ezt a több száz tételből álló listát folyamatosan a változó körülményekhez kellene igazítania 14. https://wcd.coe.int/viewdoc.jsp?id= &Site=CM 15. Forrás: Az adatvédelmi biztos éves parlamenti beszámolói között, Adatvédelmi Biztos Irodája, Budapest. 16. A különböző számítások szerint 2012 nyarán mintegy kilencven országban létezik törvény az információszabadságról. 17. Ehhez lásd: Kerekes Zsuzsa: Elektronikus információszabadság az Egyesült Királyság példája. Jogtudományi Közlöny, 2005/ Jellemző módon az Eitv. mellékletének II/15. pontja 2005-től ugyan előírta minden közfeladatot ellátó szerv számára a közérdekű adatokkal kapcsolatos kötelező statisztikai adatszolgáltatást, minthogy azonban az adatszolgáltatási rendszert szabályozó norma nem született meg, a hivatalok, ha akarták volna, sem tehettek eleget e kötelezettségnek Az információszabadság üzemeltetésében már nagy tapasztalattal rendelkező Egyesült Államokban például sokakat meglepett, hogy az első évtizedekben e jog igazi haszonélvezői nem az állampolgárok, újságírók, kutatók, hanem az információk piaci értékét hamar felismerő cégek voltak. Egyes, talán túlzóan szkeptikus vélemények szerint az információszabadság nem is más, mint az ipari kémkedés legalizált formája. Vö.: Wald, Patricia M.: The Freedom of Information Act: A Short Case Study in the Perils and Paybacks of Legislation Democratic Values. Emory Law Journal, Summer 1984, A statisztikai adatok az információszabadság törvényt 2005-ben hatályba léptető Egyesült Királyságban sem jeleznek igazán nagy számú adatigénylést. Lásd: implementation. 21. Hogy csak egy nevezetes amerikai példát említsek: John Aschroft, a Bush kormányzat igazságügy-minisztere 2001 októberében kiadott hírhedt memoranduma nem riadt vissza attól, hogy nyilvánvaló törvényszegésre bátorítsa a szövetségi kormányzat hatóságait, amikor tudatta velük, hogy amennyiben Önök körültekintően megvizsgálják az információszabadság kérelmeket és az információk egy részének vagy egészének megtagadása mellett döntenek, biztosak lehetnek abban, hogy döntésüket az Igazságügyi Minisztérium abban az esetben is meg fogja vé deni, ha annak a valóságos törvényes alapja hiányzik ( When you carefully consider FOIA requests and decide to withhold records, in whole or in part, you can be assured that the Department of Justice will defend your decisions unless they lack a sound le gal basis, lásd: De szintén emlékezetes, mekkora felháborodást váltott ki és szinte alapjaiban rengette meg a brit politikai rendszert a Nagy-Britanniában 2007 tavaszán kirobbant botrány a brit parlamenti képviselők juttatásai körüli titkolózás miatt. A 2005-ben, nem sokkal a Freedom of Information Act hatálybalépése után újságírók adatkérésével indult ügy mintegy négy év után, azt követően zárult le, hogy közben megjárta az Információs Biztos (Information Commissioner) hivatalát, az ilyen ügyekben illetékes különbíróságot, az Information Tribunalt és a Legfelsőbb Bíróságot (High Court). Lásd részletesen: org/wiki/united_kingdom_parliamentary_ expenses_scandal#pre-publication_controversies finformation Nem szabad, hogy megtévesszen bennünket, hogy egyes elemzők, bírósági döntések és az információszabadság ügyéért küzdő aktivisták a szabadságjogok közé sorolják, mi több, egyre gyakrabban alapvető emberi jogként emlegetik. Lásd a 1090/1998. (VII. 15.) Korm. számú határozattal módosított 1088/1994. (IX. 20.) 83. és 84. pont ját. 144/A/1996. Lásd: Az adatvédelmi biztos beszámolója 1999, Adatvédelmi Biztos Irodája, 302. Lásd a 779/9/VIII/1999. iktatószámú levelet. Lásd a 1092/2002. (V. 8.) Korm. hat. 6. pontját. ABH 2006, 439. Lásd a 13/A. (5) bekezdést. ABI /2010/J. Lásd a V/KIM-158-2/2010. iktatószámú levelet évi CLI. törvény Az alapvető jogok biztosa április 23-án nyilvánosságra hozott közleménye szerint az adatvédelmi biztos korábbi alkotmánybírósági indítványai közül négyet terjesztett be, a kormányülések hiányzó dokumentálását kifogásoló nem volt ezek között. Lásd: htm. Mivel az alapjogi biztos - e bejelentésnek megfelelően - nem tartotta fenn az indítványát, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányossági kérdés érdemi vizsgálata nélkül zárta le az ügyet. Lásd az alapjogi biztossal készült, e számban megjelent interjút és az Alkotmánybíróság döntését: public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/57ca2b8176c1 928EC1257A D?OpenDocument. ABH 1992, / DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR FUNDAMENTUM / SZÁM16 35. Lásd a 328/H/ Lásd az alapvető jogok biztosáról szóló évi CXI. törvényt. 37. Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról 28. cikk (1) bekezdése. 38. Lásd Case C-518/07. cgi-bin/gettext.pl?where=&lang=en&num= C &doc=T&ouvert=T&seance=ARRET 39. Lásd a T/7971. számú törvényjavaslat 2:47. -át. 40. Az Avtv.-be az üvegzsebtörvénnyel beiktatott ezen utaló szabály egyébként már eredendően pontatlan volt, hiszen a Ptk. által definiált üzleti titkot nem lehetett és nem lehet megismerni. A Ptk. pontosan azt mondta ki, hogy a közpénzekkel összefüggő üzleti adatok, nem minősülnek üzleti titoknak, ebből következően a közszféra kezelésében lévő ilyen adatok nyilvánossága nem korlátozható. 41. Az illetékes miniszteri biztos 2012 februárjában úgy nyilatkozott, hogy a Ptk. várható januári hatálybalépésével egyidejűleg az üzleti titkot korlátozó jelenlegi szabályok bekerülnek az Infotv.-be. Lásd: az_uvegzsebet 42. Lásd az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló évi XC. tv. 65. (1) bekezdését. 43. Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/ 1998.(XII.30.) Korm. rendelet 157/A. -a. 44. Lásd: Opinion on Three Legal Questions Arising in the Process of Drafting the New Constitution of Hungary. Adopted by the Venice Commission at its 86th Plenary Session (Venice, March 2011) 59 bekezdés. CDL-AD%282011%29001-e.pdf (Az Alkotmánybíróság saját hivatalos közlése szerint nem rendelkezik arra vonatkozóan adattal, hogy működése során az utólagos normakontrollra irányuló eljárásainak mekkora hányada volt actio popularis.) 45. Lásd ehhez az Alkotmánybíróság által a 1990 és 2011 közötti időszakra vonatkozó ügyforgalmi statisztikát: pdf 46. Lásd: Case C-288/12. document/document.jsf;jsessionid=9ea7d2dc30db58e 246fbc bae2677a7b87e5.e34KaxiLc3qMb 40Rch0SaxuKb310?text=&docid=125053&pageInde x=0&doclang=en&mode=req&dir=&occ=first&part =1&cid= Lásd a T/4544. számú törvényjavaslatot. 48. ABH 1992, Lásd ehhez: Kis János: Iratnyilvánosság és alkotmány. Élet és Irodalom, márc. 25. (49. évf. 12. szám). 50. Lásd ehhez: Kerekes Zsuzsa: Törvényen innen és túl. Az információszabadság az Alkotmánybíróság első tíz évének gyakorlatában. Fundamentum, 1999/ /1994. (XII. 24.) AB határozat, ABH 1994, Uo /1999. (VI. 30) AB hat., 31/2003. (VI. 4.) Ab hat., 37/2005. (X. 5.) AB hat. 54. Lásd: a 1350/B/2009. AB határozatot. 55. A közérdekből nyilvános személyes adatról azért mondhatjuk, hogy felesleges, mert semmi akadálya nem volt annak, hogy az alkotmányos keretek között törvénnyel a jogalkotó nyilvánosként határozzon meg bizonyos személyes adatokat, úgyszintén a magánszféra jogi személyeinek meghatározott adatait. 56. Forrás: Az adatvédelmi biztos közötti éves parlamenti beszámolói, Adatvédelmi Biztos Irodája, Budapest 57. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendeletének 4. cikk (2) bekezdése szerint az intézmények megtagadják a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel hátrányosan befolyásolná a természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdeket, beleértve a szellemi tulajdont is, a bírósági eljárásokat, a jogi tanácsadást, az ellenőrzéseket, vizsgálatokat és könyvvizsgálatokat, kivéve, ha a közzétételhez nyomós közérdek fűződik. 58. Lásd a 3586/J/2009. sz. állásfoglalást. 59. Egy a korrupcióval szembeni kormányzati stratégiáról szóló kormányhatározat-tervezettel kapcsolatban hangsúlyozta például, hogy a jogszabályok előkészítése érinti a közérdekű adatok nyilvánosságát, és hogy a köz számára láthatóvá kell tenni azokat a közhatalmi, társadalompolitikai, gazdasági és más érdekeket, amelyek a jogszabályok megalkotása során érvényesülnek. Javasolta a jogszabály-előkészítés egyeztetési mechanizmusára vonatkozó jogi normák felülvizsgálatát. (903/J/ ) évi CXXX. törvény évi CXXXI. törvény. 62. Lásd ehhez Kerekes Zsuzsa: A hatalom ága-boga, Társadalmi Szemle, 1993/12, Az előző parlamenti ciklus első két évében beterjesztett törvényjavaslatoknak például csak 11,6%-a származott képviselőktől, illetőleg parlamenti bizottságoktól. 64. Lásd a T/1836 és a T/5070 számú törvényjavaslatot. 65. Lásd az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 46/ (IX. 30.) OGY határozat 128/A-128/D. -it. FUNDAMENTUM / SZÁM DOKUMENTUM ÉS KOMMENTÁR / 89 Több megjelenítése
Tisztelt Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság! A Társaság a Szabadságjogokért, a Tranparency International Magyarország és a K- Monitor Közhasznú Egyesület álláspontja a Polgári Törvénykönyv Részletesebben 2013. évi... törvény. az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény módosításáró l
(r«:ráczg'?,-'ii!cs Hivatala IX t y'..irn : 2013. évi... törvény 1050h Érkezett : 2C13 APR 2 C. az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáró Részletesebben Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság [.] részére Ügyszám: NAIH-3347-2/2012/V. Közérdekből nyilvános adatok Az önkormányzat által fenntartott intézmények és az önkormányzati tulajdonban lévő Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM KÖTELEZŐEN KÖZZÉTEENDŐ ADATOK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALÁNAK SZABÁLYZATA
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM KÖTELEZŐEN KÖZZÉTEENDŐ ADATOK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALÁNAK SZABÁLYZATA SOPRON 2010 TARTALOMJEGYZÉK A szabályzat célja... 3 A szabályzat hatálya... 3 Közérdekű adatok köre... Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben AZ INFORMATIKA JOGI VONATKOZÁSAI SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK.
AZ INFORMATIKA JOGI VONATKOZÁSAI SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK. AZ INFORMATIKA JOGI VONATKOZÁSAI ELEKTRONIKUS KÖZZÉTÉTELI KÖTELEZETTSÉG. ADATVÉDELEM - INFORMÁCIÓSZABADSÁG Fogalmak: Részletesebben Beadványával kapcsolatban a Hatóság a rendelkezésre álló adatok alapján az alábbi tájékoztatást nyújtja:
Ügyszám: NAIH/2015/4820/2/V. [ ] részére ügyvéd [ ] [ ] Tisztelt Ügyvédnő! A Lehet Más a Politika (a továbbiakban: LMP) nevében konzultációs beadvánnyal fordult a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
A FŐVÁROSI ÖNKORMÁNYZAT ÉRTELMI FOGYATÉKOSOK OTTHONA ZSIRA HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA I. Az utasítás hatálya Ezen utasítás hatálya a Fővárosi Önkormányzat Értelmi Fogyatékosok Otthona Részletesebben I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság I. A célok meghatározása, felsorolása Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. évi törvény Részletesebben A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság. ajánlása
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság ajánlása a nemzeti vagyonnal gazdálkodó vagy azzal rendelkező, piaci szereplő gazdasági társaságok üzleti adatainak nyilvánosságáról A közpénzből létrehozott, Részletesebben BÁCS-KISKUN MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT NEMZETKÖZI ZOMÁNCMŰVÉSZETI ALKOTÓMŰHELYE
BÁCS-KISKUN MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT NEMZETKÖZI ZOMÁNCMŰVÉSZETI ALKOTÓMŰHELYE Iktatószám: 16 /2010. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő SZABÁLYZAT Érvényes 2010. Részletesebben JOGSZABÁLYVÁLTOZÁSOK
Jegyzői értekezlet 2011. október 6. JOGSZABÁLYVÁLTOZÁSOK Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CII. törvény A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásával Részletesebben A törvényességi felügyelet szabályozása. Belső kontrollok és integritás az önkormányzatoknál szeminárium
A törvényességi felügyelet szabályozása és szakmai irányítása Belső kontrollok és integritás az önkormányzatoknál szeminárium I. A törvényességi felügyelet szabályozása A törvényességi felügyelettel kapcsolatos Részletesebben I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság I. A célok és elvárt eredmények meghatározása, felsorolása, számszerűsítése Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról Részletesebben 10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA
10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA 1 I. A Polgármesteri Hivatal (továbbiakban: Hivatal) honlapjának működtetéséhez kapcsolódó feladatok és felelőségi Részletesebben Alisca Terra Regionális Hulladékgazdálkodási Kft.
1. melléklet a 2011. évi CXII. Törvényhez ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok Adat Frissítés Megőrzés 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS 20. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben NAGYOROSZI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATALÁNAK A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉT RÖGZÍTŐ SZABÁLYZATRÓL
NAGYOROSZI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATALÁNAK A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉT RÖGZÍTŐ SZABÁLYZATRÓL A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA. I. Szervezeti, személyzeti adatok
1. 2. 6. 7. 9. 10. ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, Részletesebben A Fogyatékosságügyi Tárcaközi Bizottság létrehozásáról szóló kormányhatározat
A Fogyatékosságügyi Tárcaközi Bizottság létrehozásáról szóló kormányhatározat Magyarország Kormánya kiemelt figyelmet fordít és felelősséget visel a fogyatékos személyek iránt, és biztosítani kívánja e Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben Ügyszám: NAIH /2013/J Ügyintéző: dr. Bíró János Telefon: Dr. Répássy Róbert úr részére igazságügyért felelős államtitkár
Ügyszám: NAIH-1997-1/2013/J Ügyintéző: dr. Bíró János Telefon: 391-1425 Dr. Répássy Róbert úr részére igazságügyért felelős államtitkár Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Budapest Tisztelt Államtitkár Részletesebben Hivatalos név: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mérnöki Kamara. Székhely: 5000 Szolnok, Ságvári krt. 4. II. 2.12. Postai címe: 5001 Szolnok, Pf. 11.
I. Szervezeti, személyzeti adatok 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, ügyfélszolgálatának elérhetőségei Hivatalos Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben T/17968/10. szám. Az Országgyűlés. a j á n l á s a
T/17968/10. szám Az Országgyűlés Kulturális és sajtó bizottságának Alkotmány- és igazságügyi bizottságának Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának Önkormányzati bizottságának a j á n l á s Részletesebben PÁPA VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK SZABÁLYZATA. a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről
PÁPA VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK SZABÁLYZATA a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. Részletesebben A Kúria mint felülvizsgálati bíróság
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság Az ügy száma: A tanács tagjai: Dr. Tóth Kincső a tanács elnöke Dr. Kalas Tibor bíró, előadó Dr. Mudráné Dr. Láng Erzsébet bíró A kérelmező:... (cím) A kérelmező képviselője: Részletesebben A Fejér Megyei Kereskedelmi és Iparkamara közérdekű adatok megismerésére irányuló szabályzata
A Fejér Megyei Kereskedelmi és Iparkamara közérdekű adatok megismerésére irányuló szabályzata A Fejér Megyei Kereskedelmi és Iparkamara a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE. (2010. július 12.) a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény jövedelemkorlátozást bevezető módosításáról
HU AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE (2010. július 12.) a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény jövedelemkorlátozást bevezető módosításáról (CON/2010/56) Bevezetés és jogalap 2010. július 1-jén a magyar Részletesebben Ügyszám: NAIH/2015/7163/2/V. Hiv. szám: I-1/ME/3070/1/2015. Dr. Bíró Marcell közigazgatási államtitkár részére. Miniszterelnöki Kabinetiroda
Dr. Bíró Marcell közigazgatási államtitkár részére Ügyszám: NAIH/2015/7163/2/V. Hiv. szám: I-1/ME/3070/1/2015 Miniszterelnöki Kabinetiroda Budapest Kossuth Lajos tér 1-3. 1055 Tisztelt Államtitkár Úr! Részletesebben 1/2011. (IV.4.) BK vélemény
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA BÜNTETŐ KOLLÉGIUMÁNAK VEZETŐJE 1055 Budapest V., Markó utca 16. Telefon: 268-4813 1/2011. (IV.4.) BK vélemény Amennyiben a bíróság elrendeli a tanú személyi adatainak a zárt kezelését, Részletesebben KLIK VIII. kerületi tankerület 1082 Budapest Baross utca 65-67. igazgató: Szabóné Fónagy Erzsébet e-mail: timea.csillag@klik.gov.hu tel.
Melléklet a 2005. évi XC. törvényhez ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok Adat 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefonés telefaxszáma, elektronikus Részletesebben Tisztelt Törvényszék!
1 Fővárosi Törvényszék Budapest Tisztelt Törvényszék! Alulírott dr. Tordai Csaba ügyvéd ( ) az atlatszo.hu Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felperes (székhelye: 1084 Budapest, Déri Miksa Részletesebben OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTER /2007.
OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTER /2007. TERVEZET! Tárgy: az Oktatási és Kulturális Minisztérium szolgálati titokkörének megállapításáról Budapest, 2007. február 2 Az államtitkoktól és szolgálati titkokról Részletesebben Abony Város Önkormányzat hivatalos honlapjának közzétételi szabályzata I.
Abony Város Önkormányzat hivatalos honlapjának közzétételi szabályzata I. A szabályzat hatálya Ezen utasítás hatálya a Polgármesteri Hivatal szervezeti egységeire terjed ki. II. Az Önkormányzat honlapjának Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELMEK INTÉZÉSÉNEK RENDJÉRŐL. Tartalomjegyzék
Tartalomjegyzék 1. A Szabályzat célja... 2 2. A Szabályzat hatálya... 2 3. Értelmező rendelkezések... 2 4. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény és intézése... 3 4.1. Az igény benyújtása... 3 Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA
2. számú melléklet 1. melléklet a 2011. évi CXII. törvényhez ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- Részletesebben Békéscsaba és Térsége Többcélú Önkormányzati Kistérségi Társulás. Közérdekű adatok nyilvánosságának rendje
5600 Békéscsaba, Szent István tér 7. Tel/ Fax: 06-66/441-351 Békéscsaba és Térsége Többcélú Önkormányzati Kistérségi Társulás Közérdekű adatok nyilvánosságának rendje Érvényes: 2014. év január hó 1. naptól Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben T/ Magyarország Alaptörvényének ötödik módosítása
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/11545. Magyarország Alaptörvényének ötödik módosítása Előadó: Dr. Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter Budapest, 2013. június Magyarország Alaptörvényének ötödik Részletesebben SZÁNTÓ ÉS TÁRSA. Önkormányzati támogatás
Önkormányzati támogatási rendszer a./ Az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 107. cikk szabályozza - a belső piaccal összeegyeztethetetlen, a - a belső piaccal összeegyeztethető, Részletesebben Általános jogi ismeretek. Tematika:
Általános jogi ismeretek Tematika: 1 Általános közigazgatási jog, közigazgatási alapismeretek 2 A közigazgatás intézményrendszere 3 Közigazgatási hatósági eljárás, hatáskör, illetékesség Budapest, 2014 Részletesebben Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Ügyszám: NAIH-4442-2-2012-V. Dr. Vízkelety Mariann közigazgatási államtitkár részére Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Budapest Pf. 1 1440 mariann.vizkelety@nfm.gov.hu Részletesebben MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/6774. számú törvényjavaslat a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének Részletesebben T/4824. számú törvényjavaslat. a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló évi XX. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/4824. számú törvényjavaslat a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról Előadó: Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter Budapest, Részletesebben Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l
LA, :,-.dggyú'i,,s Hivatal a?rarttányrs if :1 \( o- N- Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l Az Országgyűlés a közpénzekkel való átlátható Részletesebben A helyzet felülről - Adatbőség vs. információszabadság
A helyzet felülről - Adatbőség vs. Ide kerülhet az előadás címe információszabadság Adatrobbanás Műhelykonferencia 2016-01-21 PPKE-ÁJK Kiindulási pontok 2. 1. Az információszabadság és a közadat-újrahasznosítás Részletesebben I. SZERVEZETI, SZEMÉLYZETI ADATOK
I/2.6. pont 1 Hivatal Általános Közzétételi listája ÁLLTALLÁNOS IINTÉZZKEDÉSEK 1. Ahol felelősként több van nevesítve, a nevesítésük sorrendje jelenti az egymás közti adatáramlás sorrendjét is (kijelölve Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET március 7-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 68/2013. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2013. március 7-i ülésére Tárgy: Előterjesztő: Készítette: Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Alkotmányjog. előadó: dr. Szalai András
Alkotmányjog előadó: dr. Szalai András 1 A jog fogalma, a magyar jogrendszer tagozódása KÖZJOG MAGÁNJOG Alkotmány, Alaptörvény az alkotmány fogalma és típusai az 1949. évi XX. törvény Alaptörvény jellemzői Részletesebben A tervezet előterjesztője
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási és szakmai egyeztetése folyamatban van. Az egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért az előterjesztés Részletesebben Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról
Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról I. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) módosítása Meghatározásra Részletesebben TATAI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATAL. Közérdekű adatkérések rendjét rögzítő szabályzat
TATAI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATAL Közérdekű adatkérések rendjét rögzítő szabályzat 2 Az információs önrendelkezési jog és az információszabadság biztosítása érdekében a személyes adatok védelméről és a Részletesebben SZABÁLYZAT. Tura Város Önkormányzatának és Polgármesteri Hivatalának a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő
Tura Város Önkormányzatának és Polgármesteri Hivatalának a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő SZABÁLYZAT Készítette: Horkai István informatikus Jóváhagyta: Dolányi Részletesebben A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság. jelentése
Ügyszám: NAIH-1921-12/2013/V. A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság jelentése Monorierdő Község Önkormányzatának közzétételi kötelezettsége elmulasztásának tárgyában A bejelentő közérdekű Részletesebben AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA *
Sólyom László AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA * 1. Ha már ombudsman, akkor rendes közjogi ombudsman legyen mondta Tölgyessy Péter az Ellenzéki Kerekasztal 1989. szeptember 18-i drámai Részletesebben Frissítésre vonatkozó határidő. Megőrzés. A változásokat követően azonnal. A változásokat követően azonnal. A változásokat követően azonnal
1. számú melléklet ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok Adat Frissítésre vonatkozó határidő Megőrzés Adatgazda Tartalomfelelős 1. Az Egyetem hivatalos neve, székhelye, postai címe, Részletesebben Közérdekű adatok megismerésére vonatkozó eljárás
Közérdekű adatok megismerésére vonatkozó eljárás Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: Részletesebben Az törvényjavaslat elfogadása esetén az Avtv. 9. -ának szövege a következő lesz:
Az adatvédelmi törvény újabb módosításáról Dr. Jóri András (jori.andras@jogiforum.hu) (Megjelent: Infokommunikáció és Jog, 2005. április) A 2003-ban elfogadott novellával (2003. évi XLVIII. törvény) a Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE
TÁJÉKOZTATÓ az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE 2015 www.ajbh.hu Az Országgyűlés az alapjogok védelme érdekében Részletesebben 2014. évi... törvény Érkenut: 7014 MI-.J 0 B.
lrr in}}t Oí'ezággyiilés Hivatnia 11 / m 2014. évi.... törvény Érkenut: 7014 MI-.J 0 B. Országgy űlési képviselők, a Kormány tagjai és az államtitkárok kötelez ő vagyongyarapodási vizsgálatáró l 1. Az Részletesebben 1. melléklet a 2011. évi CXII. Törvényhez ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok
Adat Frissítés Megőrzés CSORNAHŐ Csornai Hőszolgáltató Kft. 9300 Csorna, Barbacsi u.1. Telefon:0696/592080, 0696/261677 Fax: 0696/592089 E-mail: csornaho@csornaho.hu honlap: csornaho.hu ügyfélszolgálati Részletesebben Közérdekű adatok közzétételi kötelezettségének teljesítéséről szóló szabályzat
Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság Közérdekű adatok közzétételi kötelezettségének teljesítéséről szóló szabályzat 2012. június 1. 1 A szabályzat célja, hatálya A Szabályzat célja, hogy az információs Részletesebben A gyógyszerügyi hatóság transzparenciájának kérdései
A gyógyszerügyi hatóság transzparenciájának kérdései Üzlet és titok a gyógyszeriparban Dr. Parapatics Tamás Budapest, 2014. szeptember 11. A transzparencia kihívásai Információ közzétételéhez fűződő jog, Részletesebben BÉKÉSCSABA MEGYEIJOGÚ VÁROS JEGYZŐJE
BÉKÉSCSABA MEGYEIJOGÚ VÁROS JEGYZŐJE Békéscsaba, Szent István tér 7. lkt. sz.: I 342007. Előadó: dr. Kiss Gyula Mell.: rendelet-tervezet Hiv. sz.: Postacím: 560 Pf lj2. Telefon: (66) 523-802 Telefax: (66) Részletesebben . NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére
J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: Bakonykúti Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 206. december 3-án megtartott nyilvános, rendkívüli testületi üléséről. Az ülés helye: Községháza (Bakonykúti, Szabadság Részletesebben NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA A BELSŐ ELLENŐRZÉSI IRODA ÜGYRENDJE. Elfogadva: március 22. Módosítva: január 22., hatályba lép: 2013.
NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA A BELSŐ ELLENŐRZÉSI IRODA ÜGYRENDJE Elfogadva: 2011. március 22. Módosítva: 2013. január 22., hatályba lép: 2013. január 24-én A Belső Ellenőrzési Iroda ügyrendjét (a továbbiakban: Részletesebben I. Országgyűlés Közbeszerzési Hatóság
(1. melléklet a 2011. évi CXII. törvényhez) ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- és telefaxszáma, Részletesebben Közérdekű adatok Közzététele
Közérdekű adatok Közzététele Alisca Terra Regionális Hulladékgazdálkodó Kft Készítette: Molnár Gábor és dr. Igari Béla Megvizsgáltuk a cég tevékenységét, működését és a közfeladat ellátás, valamint a közérdekű Részletesebben 1. A tárgyalandó témakör tárgyilagos és tényszerű bemutatása
RÉTSÁG VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 2651 Rétság, Rákóczi út 20. Telefon: 35/550-100 www.retsag.hu Email: hivatal@retsag.hu Előterjesztést készítette: Dabasi Kornélia Előterjesztő: Fodor Rita Részletesebben A költségvetési szervek belső ellenőrzési rendszere fejlesztési tapasztalatai
A költségvetési szervek belső ellenőrzési rendszere fejlesztési tapasztalatai Belső Ellenőrök Társasága 2015. 09. 24 Dr. Csáki Ilona Nemzeti Közszolgálati Egyetem 1 Költségvetési gazdálkodás Államháztartás Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA
I. SZERVEZETI, SZEMÉLYZETI ADATOK ADAT FRISSÍTÉS MEGŐRZÉS A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, ügyfélszolgálatának Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE
ISMERTETŐ az alapvető jogok biztosának intézményéről és tevékenységéről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE 2015 www.ajbh.hu I. Az alapvető jogok biztosának intézménye Magyarország Részletesebben 2014. május 29-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben A fogyasztóvédelem a fogyasztók szemszögéből Dr. Baranovszky György
A fogyasztóvédelem a fogyasztók szemszögéből Dr. Baranovszky György Budapest, 2014. december 4. Mi alapján ítél a fogyasztó? - Szempontok A hétköznapokban nyert saját tapasztalatok. A média, mint hírforrás Részletesebben Nyilvántartás a 2013. évben beérkező és elutasított közérdekű adatigénylésre vonatkozó kérelmekről
Nyilvántartás a 2013. évben beérkező és elutasított közérdekű adatigénylésre vonatkozó kérelmekről Sorszám 1. 2013. évi Közérdekű adatigénylésre vonatkozó kérelem tárgya Dohánytermék-kiskereskedelemi jogosultság Részletesebben Segédlevéltáros Segédlevéltáros Levéltári kezelő, iratkezelő, Segédlevéltáros
A /2007 (II. 27.) SzMM rendelettel módosított 1/2006 (II. 17.) OM rendelet Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről alapján. Szakképesítés, Részletesebben ELŐADÁSVÁZLAT Információs jogok november december 5.
ELŐADÁSVÁZLAT Információs jogok 2016. november 28. 2016. december 5. I. INFORMÁCIÓS ÖNRENDELKEZÉSI JOG Az adatvédelem funkciói, igazolása a magánszféra háborítatlanságának biztosítéka a kiismerhetőségből Részletesebben A gazdasági és közlekedési miniszter, a honvédelmi miniszter és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter
GAZDASÁGI ÉS KÖZLEKEDÉSI MINISZTÉRIUM Iktatószám: GKM/ /2008 A gazdasági és közlekedési miniszter, a honvédelmi miniszter és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter /2008. Részletesebben 1. JOGFORRÁSOK. Típusai. Jogszabály (alkotmány, törvény, rendelet, rendes vagy rendkívüli jogrendben)
1. JOGFORRÁSOK Típusai Jogszabály (alkotmány, törvény, rendelet, rendes vagy rendkívüli jogrendben) Közjogi szervezetszabályozó eszköz (normatív határozat és utasítás) Speciális jogforrás (AB határozat, Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben 270/2002. (XII. 20.) Korm. rendelet az Iparjogvédelmi Szakértői Testület szervezetéről és működéséről
270/2002. (XII. 20.) Korm. rendelet az Iparjogvédelmi Szakértői Testület szervezetéről és működéséről Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület feladatai 1. (1) Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület (a továbbiakban: Részletesebben T/10746. számú törvényjavaslat. a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/10746. számú törvényjavaslat a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról Előadó: Balog Zoltán emberi erőforrások Részletesebben SZÜLŐI SZERVEZET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
Comenius Angol-Magyar Két Tanítási Nyelvű Iskola 8000 Székesfehérvár, Koppány u. 2/a. SZÜLŐI SZERVEZET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2010. NOVEMBER 1 Általános rendelkezések Az Iskola Szülői Szervezete Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA. I. Szervezeti, személyzeti adatok
1. sz. melléklet ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok Adat megnevezése Frissítés Megőrzés adatfelelős Megjegyzés 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai Részletesebben Adatvédelem és információszabadság a Magyar Honvédségben
Adatvédelem és információszabadság a Magyar Honvédségben Előadó: Dr. Ujfaludi Zoltán alezredes, HM Hatósági Hivatal Adatvédelmi Felügyeleti Osztály osztályvezető 1 KÉT KÜLÖNÁLLÓSZAKTERÜLET, ÖNÁLLÓELKÜLÖNÍTHETŐJOGI Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
bíróság
Pf. 11
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
Pf. 1