text:
A csődeljárás olyan eljárás, amelynek során az adós - a csődegyezség megkötése érdekében - fizetési haladékot kap, és csődegyezség megkötésére tesz kísérletet. A csődeljárás az 1991 évi XLIX. Törvény hatálya alá tartozó eljárás.
adós: az a gazdálkodó szervezet, amely tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy előreláthatóan nem tudja kiegyenlíteni;
a csődeljárásban az, akinek az adóssal szemben jogerős és végrehajtható bírósági, hatósági határozaton vagy más végrehajtható okiraton alapuló, nem vitatott vagy elismert, lejárt pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van,
a csődeljárásban a fentieken kívül az is, akinek az adóssal szemben vitatott, vagy a csődeljárás alatt esedékessé vált pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, és a követelést a vagyonfelügyelő nyilvántartásba vette; továbbá az is, akinek az adóssal szemben olyan jövőben lejáró, pénz- vagy pénzben kifejezett, létező vagyoni követelése van, amely szállítási, vállalkozási, szolgáltatási és egyéb szerződésből jogszerűen ered, és amely a hitelező által már teljesített termékértékesítéshez, szolgáltatás teljesítéséhez, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-, tulajdonosi részesedést jelentő befektetés értékesítéséhez, kölcsönnyújtáshoz vagy előlegfizetéshez kapcsolódik, és ezt a hitelezői követelést a vagyonfelügyelő nyilvántartásba vette;
gazdálkodó szervezet vezetője: cég esetében a bejegyzett vezető tisztségviselő (képviselő), ügyvédi irodánál, szabadalmi irodánál az iroda vezetője, önkéntes kölcsönös biztosító pénztárnál az ügyvezető vagy az igazgatótanács tagja, magánnyugdíjpénztárnál a képviselő, alapítványnál és egyesületnél a bejegyzett vezető tisztségviselő, az Európai Unió más tagállamában bejegyzett gazdálkodó szervezet esetében a magyarországi nyilvántartásba bejegyzett, jognyilatkozat tételére jogosult személy, ilyen hiányában a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevében a hatóságok előtt vagy a polgári jogi kapcsolatokban eljáró személy;
A csődeljárás az adós - eljárás lefolytatására irányuló kérelem benyújtásának napján bejegyzett- székhelye szerint illetékes törvényszék hatáskörébe és illetékességébe tartozó nemperes eljárás.
Csődeljárás[1] 1991 évi XLIX. Tv.
Csődeljárás megindítása, fizetési haladék[2]
§[3] (1)[4] Az adós gazdálkodó szervezet vezetője a bírósághoz csődeljárás lefolytatása iránti kérelmet nyújthat be, az adós részéről a jogi képviselet kötelező.
(5)[6] A csődeljárás iránti (1) bekezdés szerinti kérelmet a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani, amely 2015. január 1-jétől kizárólag elektronikus nyomtatvány lehet.
§[7] (1) A 7. § szerinti kérelem benyújtásához az adós gazdálkodó szervezet alapítói (tagsági) jogait gyakorló legfőbb szerv előzetes egyetértése szükséges. Egyéni cég esetében a kérelmet a cégtulajdonos saját döntése alapján nyújthatja be. A kérelem benyújtásáról a munkavállalókat, a Munka Törvénykönyvében meghatározott szakszervezeteket, az üzemi tanácsot (üzemi megbízottat) tájékoztatni kell.
e)[8] ha az adós a Ptk. szerinti elismert vagy tényleges vállalatcsoport tagja, az ezzel összefüggő szerződéseket,
g)[9] az illeték, továbbá a csődeljárás elrendeléséről és a fizetési haladékról szóló közzététel költségtérítésének megfizetésére vonatkozó elektronikus igazolást,
§[10] (1)[11] Az adós kérelme alapján - ha a kérelem azonnali elutasítására nem kerül sor - a bíróság egy munkanapon belül intézkedik a kérelemnek, továbbá az adóst megillető azonnali, ideiglenes fizetési haladéknak - külön jogszabályban meghatározott módon - a Cégközlönyben történő közzétételéről. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. A Cégközlönyben történő közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel, 0 órakor kerül sor. Az ideiglenes fizetési haladék a közzétételtől illeti meg az adóst. Az ideiglenes fizetési haladékra a 11. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(3)[12] Ha a csődeljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg vagy azt követően az adós ellen felszámolási eljárás megindítására irányuló kérelem érkezik, a bíróság ennek a kérelemnek az elbírálását a csődeljárás elrendeléséig [10. § (1) bekezdés], illetőleg a csődeljárás iránti kérelem elutasításáig felfüggeszti.
(3a)[13] Ha az adós ellen a csődeljárás iránti kérelem benyújtását megelőzően a székhelye szerinti bíróságon felszámolás iránti kérelmet nyújtottak be, de a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendeléséről még nem hoztak elsőfokú végzést, ennek a kérelemnek az elbírálását a bíróság a csődeljárás elrendeléséig [10. § (1) bekezdés], illetőleg a csődeljárás iránti kérelem elutasításáig felfüggeszti.
(4)[14] A bíróság az (1) bekezdést követő intézkedést követően haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem beérkezésétől számított 5 munkanapon belül megvizsgálja, hogy az megfelel-e a 7. § és a 8. § (1)-(3) bekezdése szerinti feltételeknek. Ha a kérelem hiányos, azt 5 munkanapos határidővel hiánypótlásra adja vissza. A bíróság az adós által kezdeményezett csődeljárás iránti kérelmet hivatalból elutasítja, ha
a) a hiánypótlásra visszaadott kérelmet a bejelentő 5 munkanapon belül nem egészítette ki, vagy azt ismét hiányosan terjesztette elő,
e) az adós ellen más bíróság előtt csődeljárás van folyamatban,
f) az adós ellen felszámolási eljárás indult, és a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendeléséről már végzést hoztak,
g) a csődeljárás iránti kérelmet megelőző egy éven belül az adós már adott be ilyen kérelmet, amelyet e bekezdés alapján a bíróság hivatalból elutasított, és az erről szóló jogerős végzés közzétételétől számítva egy év még nem telt el, vagy
h) az adós ellen az Európai Unió más tagállamában a 6/B. § szerinti főeljárás megindításáról szóló határozat került közzétételre a Cégközlönyben.
(5)[15] A csődeljárás iránti kérelmet hivatalból elutasító végzésnek tartalmaznia kell az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, a bíróság nevét és az ügy számát, továbbá a csődeljárás iránti kérelem elutasításának okát, valamint - ha az ideiglenes fizetési haladék közzétételre került - azt, hogy az ideiglenes fizetési haladék a jogerős végzés közzétételével megszűnik. A csődeljárás iránti kérelmet hivatalból elutasító végzés elleni fellebbezés benyújtásának határideje 5 nap. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A fellebbezést soron kívül, de legfeljebb 8 munkanapon belül kell elbírálni.
(6)-(8)[16]
(9)[17] A bíróság megszünteti a csődeljárást, ha hitelt érdemlően tudomást szerez arról, hogy a csődeljárás iránti kérelmet a (4) bekezdés b)-h) pontja szerinti okból hivatalból el kellett volna utasítani. A vagyonfelügyelő díját a bíróság az addig elvégzett tevékenységével, munkaterhével arányosan állapítja meg.
(10)[18] A bíróság az adósi kérelem benyújtóját 100 000 forinttól 2 000 000 forintig terjedő bírsággal sújtja, és az eljárás költségeiben marasztalhatja, ha a csődeljárás iránti kérelemben vagy a csatolt dokumentumokban valótlan adatot közölt, valótlan tartalmú dokumentumokat csatolt, továbbá ha a 8. § (2) bekezdés i) pontja szerinti értesítési kötelezettségét elmulasztja. A kötelezettség teljesítésére és a bírság kiszabására figyelmeztető végzést, valamint a bírságot kiszabó végzést az adós gazdálkodó szervezet azon többségi befolyással rendelkező tagjának (egyszemélyes társaság és egyéni cég esetén a tagnak, külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe esetén a külföldi székhelyű vállalkozásnak) is meg kell küldeni, amely a bírság kiszabásának alapjául szolgáló cselekmény vagy mulasztás idején az említett mértékű részesedéssel rendelkezett. Az említett tag, illetőleg külföldi székhelyű vállalkozás a bírság megfizetéséért behajthatatlanság esetén kezesként felel. A külföldi székhelyű vállalkozás az említett kezesi kötelezettségéből eredő fizetési kötelezettségét nem teljesítheti a fióktelepe rendelkezésére bocsátott vagyonból.
§[19] (1)[20] Ha a csődeljárás megindítása iránti kérelmet a bíróság nem utasítja el, haladéktalanul végzést hoz a csődeljárás elrendeléséről, és ezt követően haladéktalanul intézkedik az erről szóló végzésnek - külön jogszabályban meghatározott módon - a Cégközlönyben való közzétételéről és a cégjegyzékben az adós cégneve mellett a „cs. a.” toldat feltüntetéséről. A Cégközlönyben történő közzétételre a Cégközlöny honlapján, napi feltöltéssel, 0 órakor kerül sor. A bíróság hivatalból, a csődeljárás elrendeléséről szóló végzésben a felszámolók névjegyzékéből vagyonfelügyelőt rendel ki. A végzés ellen fellebbezésnek nincs helye.
d)[21] utalást arra, hogy a csődeljárás kezdő időpontja a végzés Cégközlöny honlapján történő közzétételének napja,
e)[22] azt, hogy a végzés közzétételétől az adóst fizetési moratórium illeti meg a vele szemben a fizetési haladék kezdő időpontját megelőzően, vagy az azt követően esedékessé váló pénzkövetelések vonatkozásában,
f)[23] a hitelezőknek szóló felhívást arra, hogy fennálló követeléseiket a csődeljárás elrendeléséről szóló végzés közzétételétől számított 30 napon belül - a csődeljárás kezdő időpontját követően keletkező követeléseiket pedig 8 munkanapon belül - jelentsék be az adósnak és a vagyonfelügyelőnek, a követelés nyilvántartásba vételéért fizetendő díjat ezzel egyidejűleg fizessék be a vagyonfelügyelő 12. § (1) bekezdés szerint közzétett pénzforgalmi bankszámlájára,
g)[24] utalást a követelésbejelentési határidő elmulasztásának jogkövetkezményeire.
(3)[25]
(4)[26] A (2) bekezdés e) pontja szerinti fizetési haladék a közzétételt követő 120. napot követő második munkanap 0 óráig tart, kivéve, ha a vagyonfelügyelő által ellenjegyzett, 18. § (11) bekezdés szerinti jegyzőkönyvi határozat alapján a bíróság végzést hoz a fizetési haladék meghosszabbításáról, és egyben intézkedik annak közzétételéről is a Cégközlönyben, hogy a jegyzőkönyvben foglalt határidőig a fizetési haladék meghosszabbításra kerül. Ha a fizetési haladék meghosszabbítására nem kerül sor, a bíróság a vagyonfelügyelő értesítése alapján, az ennek beérkezését követő 5 munkanapon belül hozza meg a 21/B. § szerinti végzést a csődeljárás megszüntetéséről és a fizetési haladéknak a felszámolást elrendelő jogerős végzés közzétételi napját követő második munkanap 0 óráig történő meghosszabbításáról.
(5)[27] A csődeljárás elrendelésével egyidejűleg a 9. § (3) és (3a) bekezdése szerinti felszámolási eljárásokat a bíróság soron kívül, hivatalból megszünteti, a csődeljárás elrendelését követően benyújtott felszámolás iránti kérelmeket pedig elutasítja.
§[28] (1) Az ideiglenes fizetési haladék és a fizetési haladék (a továbbiakban együtt: fizetési haladék) célja a csődvagyon megőrzése a hitelezőkkel kötendő egyezség érdekében, annak időtartama alatt az adós, a vagyonfelügyelő, a számlavezetők és a hitelezők is kötelesek tartózkodni minden olyan intézkedéstől, amely a haladék célját meghiúsítja. A fizetési haladék
a)[29] a csődeljárás iránti kérelem benyújtásakor fennálló és az azt követően keletkezett munkabér-követelések és a bérjellegű egyéb juttatásokra vonatkozó követelések, az ezeket terhelő adók és más közterhek (ideértve a magán-nyugdíjpénztári tagdíjat is), a végkielégítés, tartásdíj, életjáradék, kártérítési járadék, sérelemdíj és bányászati keresetkiegészítés, a szakképzésben részt vevő tanulóknak járó juttatások és kedvezmények, továbbá a villamosenergia- és földgázellátásért fizetendő díjak (beleértve a rendszerhasználati díjakat is), valamint minden egyéb, szolgáltatási kötelezettség alapján járó vagy jogszabályban meghatározott közműdíj, a pénzforgalmi szolgáltató által felszámított számlavezetési díj, a vagyonfelügyelőnek a 16. § (3) bekezdése alapján felszámított, de a nyilvántartási díjból meg nem térülő díja és költségei, valamint
b)[30] a csődeljárás kezdő időpontja után az adósra a számlában áthárított vagy az adós ügyletei során keletkezett általános forgalmi adó, jövedékiadó- és termékdíj-fizetési kötelezettség, továbbá
c)[31] az adós számlájára tévesen címzett átutalás visszatérítésének,
d)[32] a (2) bekezdés g) pontja szerinti, a gazdasági tevékenység folytatásához a vagyonfelügyelő ellenjegyzésével vállalt fizetési kötelezettségek
a) az adóssal szemben beszámításnak helye nincs, de az adós által indított, folyamatban lévő peres eljárásokban a csődeljárás kezdő időpontjáig előterjesztett beszámítási kifogás elbírálható,
b)[33] az adós számláinak terhére - az (1) bekezdésben foglalt követelések kivételével - fizetési megbízás nem teljesíthető, az adóssal szemben nem lehet fizetési megbízást benyújtani,
c)[34] az adóssal szemben a pénzkövetelések végrehajtása - az (1) bekezdésben foglalt követelések kivételével - szünetel, és végrehajtásuk elrendelésének nincs helye,
d)[35] az adós vagyonával szemben zálogjog alapján - kivéve a (3) bekezdésben meghatározott szervezetek közötti óvadéki megállapodást - nem lehet kielégítést keresni, továbbá az adóssal szemben a csődeljárás kezdő időpontja előtt kikötött biztosítékot nem lehet érvényesíteni,
e)[36] az adós - az (1) és (3) bekezdésben meghatározott követelések kivételével - a csődeljárás kezdő időpontjában fennálló követeléseken alapuló kifizetéseket nem teljesítheti, a hitelező pedig - ide nem értve a (3) bekezdés szerinti óvadék tárgyából történő kielégítést - nem érvényesíthet vele szemben ilyen kifizetéseket célzó igényeket,
g)[37] az adós vagyona terhére kifizetések csak a vagyonfelügyelő ellenjegyzésével teljesíthetők, ideértve az adós gazdasági tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségek teljesítését is,
h)[38] az adóssal kötött szerződéstől nem lehet elállni, vagy azt nem lehet felmondani arra hivatkozással, hogy az adós csődeljárást kezdeményezett vagy a fizetési haladék időtartama alatt nem egyenlíti ki az ideiglenes fizetési haladék előtt keletkezett tartozásait.
(3)[39] A fizetési haladék nem érinti a csődeljárás kezdő időpontját megelőzően kikötött óvadék, valamint a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 5. § (1) bekezdés 107. pontjában meghatározott pozíciólezáró nettósításra vonatkozó keretmegállapodás érvényesíthetőségét, ha az egyik fél vagy mindkét fél
a)[40] a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, illetve az Európai Parlament és Tanács 2002/47/EK irányelvének 1. cikk (2) bekezdésének a) pontját átültető EGT-állam jogszabályai szerinti közszektorbeli intézmény, vagy
b)[41] a Magyar Nemzeti Bank, más EGT-állam központi bankja, az Európai Központi Bank, a Nemzetközi Fizetések Bankja, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 1. mellékletében meghatározott nemzetközi pénzügyi intézmény,
c)[42] EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet, ideértve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) 2. cikkét átültető EGT-állam jogszabályaiban meghatározott szervezeteket is,
e)[43] EGT-államban székhellyel rendelkező, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető EGT-állam jogszabályai szerinti pénzügyi vállalkozás,
(3a)[44] Az (1) és (3) bekezdés szerinti jogcímek alapján történő kifizetéseknél a pénzforgalmi megbízások esetén nyilatkozni kell arról, hogy a fizetési megbízás az említett körbe tartozik.
(4)[45] A fizetési haladék nem szünteti meg az adós és a hitelező közötti jogviszonyokból eredő jogokat és kötelezettségeket, de annak időtartama alatt a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése csak az e törvényben meghatározott eltérésekkel lehetséges. A fizetési haladék időtartama alatt az adós pénzfizetési kötelezettsége nemteljesítéséhez vagy késedelmes teljesítéséhez fűződő jogkövetkezmények - az (1) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével - nem állnak be.
(5)[46] A 10. § (2) bekezdés f) pontjában meghatározott határidőben bejelentett hitelezői követelés a fizetési haladék időtartama alatt - ha a hitelező és az adós közötti szerződés másként nem rendelkezik - kamatozik.
(6)[47] A fizetési haladék időtartamával az adóssal szemben a külön jogszabályok szerinti, vagyoni igények érvényesítésére, ilyen igényekkel összefüggésben keresetindításra meghatározott határidők meghosszabbodnak, amennyiben a hitelező az igényét a 10. § (2) bekezdés f) pontjában meghatározott határidőben bejelentette.
(7)[48] A bíróság az adós gazdálkodó szervezet vezetőjét pénzbírsággal sújtja, ha a (2) bekezdés e) pontjába ütközően kifizetést teljesít, vagy lehetővé teszi, hogy a hitelezők a (2) bekezdésbe ütköző módon érvényesítsék követeléseiket. A pénzbírság összege a kifizetett összeg 10%-a. A kötelezettség teljesítésére és a bírság kiszabására figyelmeztető végzést, valamint a bírságot kiszabó végzést az adós gazdálkodó szervezet azon többségi befolyással rendelkező tagjának (egyszemélyes társaság és egyéni cég esetén a tagnak, külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe esetén a külföldi székhelyű vállalkozásnak) is meg kell küldeni, amely a bírság kiszabásának alapjául szolgáló cselekmény vagy mulasztás idején az említett mértékű részesedéssel rendelkezett. Az említett tag, illetőleg a külföldi székhelyű vállalkozás a bírság megfizetéséért behajthatatlanság esetén kezesként felel. A külföldi székhelyű vállalkozás az említett kezesi kötelezettségéből eredő fizetési kötelezettségét nem teljesítheti a fióktelepe rendelkezésére bocsátott vagyonból.
(8)[49] A bíróság a (7) bekezdésben meghatározott esetben hivatalból elrendelheti, hogy a vagyonfelügyelőt együttes cégjegyzési és a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jog illesse meg. A végzés ellen fellebbezésnek nincs helye.
§[50] (1)[51] Az adós a hitelezőit a csődeljárást elrendelő végzés közzétételétől számított 5 munkanapon belül közvetlenül is értesíti, és a hitelezőket országos napilapban, továbbá (ha ilyennel rendelkezik) a honlapján is felhívja követeléseiknek a 10. § (2) bekezdés f) pontjában meghatározott határidőn belül történő bejelentésére, és egyben a követelés nyilvántartásba vételéért fizetendő díjnak a bíróság által kirendelt vagyonfelügyelő pénzforgalmi számlájára történő megfizetésére, valamint a követeléseiket megalapozó okiratok csatolására, azzal, hogy a határidő elmulasztása esetén a követelés nyilvántartásba vételére nem kerül sor. A 11. § (1) bekezdése szerinti követeléseket, a 3. § (1) bekezdés g) pont szerinti függő követeléseket, továbbá - a folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokban, közigazgatási hatósági eljárásokban az adóssal szemben támasztott igényeket kivéve - az adós számviteli törvény szerinti függő kötelezettségeivel összefüggő azon igényeket, amelyekkel összefüggésben jövőbeli eseménytől függ, hogy keletkezik az adós számára fizetési kötelezettség, még nem kell bejelenteni. A követelés nyilvántartásba vételének feltétele az is, hogy a hitelező annak 1%-át, de legalább 5000 forintot és legfeljebb 100 000 forintot nyilvántartásba-vételi díjként befizessen a vagyonfelügyelő pénzforgalmi számlájára, aki az így beérkezett összeget elkülönítetten köteles kezelni, és azt kizárólag számlával igazolt költségeinek megtérítésére és díjának kiegyenlítésére használhatja fel. Az összeg említett célokra való felhasználásáról a vagyonfelügyelő elszámol a hitelezői választmánynak, hitelezői képviselőnek, ezek hiányában a bíróságnak. Amennyiben a hitelezők által fizetett nyilvántartási díj az említett kiadásokat nem fedezi, annak előlegezésére és viselésére az adós köteles. A külföldi székhelyű, illetve külföldi lakóhellyel rendelkezőket a vagyonfelügyelő kézbesítési megbízott igénybevételére hívja fel.
(1a)[52] Az adós köteles az (1) bekezdés szerinti közzétételben, illetve értesítésben a vagyonfelügyelő pénzforgalmi számlaszámát is közölni.
b) a 10. § (2) bekezdés f) pontja szerinti határidőben bejelentett, az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba-vételi díj megfizetésével bejelentett, biztosított és nem biztosított követelések, ezen belül külön-külön[53]
ba)[54] az elismert vagy nem vitatott követelések,
bc)[55] azok a követelések, amelyek jogosultja olyan gazdálkodó szervezet, amelyben az adós legalább többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkezik, vagy olyan természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely az adós kizárólagos vagy többségi befolyással rendelkező tulajdonosa, vagy olyan gazdálkodó szervezet, amely az adóssal együtt a Ptk. szerinti elismert vagy tényleges vállalatcsoport tagja,
bd)[56] azok a követelések, amelyek az adós által a csődeljárás iránti kérelem benyújtását megelőzően kevesebb mint 180 nappal megelőző tartozásátvállalásából erednek, vagy amelyek jogosultja olyan hitelező, aki mint szerződéses engedményezővel szemben - a csődeljárás iránti kérelem benyújtását kevesebb mint 180 nappal megelőzően kötött engedményezési szerződésből eredően - érvényesít az adóssal szemben kezesi felelősségből eredő igényt, a kötelezett teljesítésének elmaradására tekintettel.
(3)[57] A (2) bekezdés b) pontja szerint biztosított az a követelés - a biztosítékul szolgáló vagyontárgy értéke erejéig -, amely kifizetésének biztosítására az adós mint zálogkötelezett vagyontárgyán zálogjogot, óvadékot alapítottak, továbbá, amelynek érvényesítése érdekében az adós vagyontárgyán végrehajtási jog van bejegyezve vagy a végrehajtás során az adós vagyontárgyát lefoglalták.
(4)[58] A követelés részei a (2) bekezdés különböző kategóriáiba is besorolhatók. A követelés vagy követelésrész nem vitatottként történő besorolása nem minősül tartozáselismerésnek. Nem lehet vitatott követelésként nyilvántartásba venni a közokiratba foglalt hitelezői követelést [Pp. 195. §], ide nem értve, ha annak megfizetése részben vagy egészben már megtörtént.
(5)[59] Az adóst és a hitelezőket a besorolásról és a nyilvántartásba vett követelés összegéről haladéktalanul értesíteni kell, és legalább 5 munkanapos határidőt kell számukra biztosítani, hogy arra vonatkozóan észrevételt tehessenek. Az észrevétel tárgyában a vagyonfelügyelő három munkanapon belül dönt, és erről haladéktalanul köteles értesíteni a hitelezőt és az adóst, akik az erről történt tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül nyújthatnak be kifogást a bírósághoz a vagyonfelügyelő besorolásra vonatkozó intézkedése ellen, ideértve azt is, ha a vagyonfelügyelő nem a hitelező által bejelentett összegben veszi nyilvántartásba a követelést. A bíróság a kifogás elbírálása tárgyában soron kívül, de legfeljebb 8 munkanapon belül határoz. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. A bíróság végzése következtében nem vitatottként nyilvántartásba vett követelés nem minősül az adós általi tartozáselismerésnek, a hitelezővel szembeni igényérvényesítést nem zárja ki.
(6)[60] A vitatott követelés (a követelés vitatott része) vonatkozásában az adósnak - a vagyonfelügyelő jóváhagyásával - olyan mértékű tartalékot kell képeznie a csődegyezség során, mint ami a hitelezőt akkor illetné meg, ha követelése nem vitatottként kerülne besorolásra. Ennek feltétele, hogy a követelés jogosultja igényét bírósági úton vagy közigazgatási határozattal érvényesítse az adóssal szemben (ideértve a már folyamatban lévő eljárásokat is), és ezt a vagyonfelügyelőnél igazolja. Tartalékképzés helyett az adós a vagyonfelügyelő jóváhagyásával - olyan biztosítékot is nyújthat - a 13. § (5) bekezdésének figyelembevételével - amely a követelés esedékessé válása esetén a hitelező igényének rendezését biztosítja.
Fejezet[61]
Vagyonfelügyelő[62]
§[63] (1)[64] A vagyonfelügyelő kirendelésére, a kirendelés visszautasítására, a vagyonfelügyelői tevékenységgel való összeférhetetlenség eseteire, annak jogkövetkezményeire, továbbá a vagyonfelügyelő felmentésére [ide nem értve a 27/A. § (8) bekezdés szerinti felmentést] a felszámolóra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(2)[65] Az adós gazdálkodó szervezet vezetői, továbbá a gazdálkodó szervezet legfőbb szerve, tulajdonosai jogkörüket csak a vagyonfelügyelő részére biztosított jogok megsértése nélkül gyakorolhatják. A bíróság az adós gazdálkodó szervezet vezetőjét 100 000 forinttól 500 000 forintig terjedő bírsággal sújtja, ha a vagyonfelügyelővel szemben az e törvényben előírt együttműködési kötelezettségét nem teljesíti. A bírság ismételten is kiszabható.
a)[66] áttekinti az adós vagyoni helyzetét, ennek során betekinthet az adós könyveibe, az adós eszközeit, kötelezettségeit, szerződéseit, pénzforgalmi számláit megvizsgálhatja, a gazdálkodó szervezet vezetőitől, a legfőbb szervtől, a felügyelőbizottsági tagoktól, a könyvvizsgálótól - a Ptk. szerinti elismert vállalatcsoport esetén az uralkodó tagtól - felvilágosítást kérhet, és erről a hitelezőket az 5. §-ban foglaltaknak megfelelően tájékoztatja,
e)[67] megtámadhatja azokat a jognyilatkozatokat vagy szerződéseket, amelyeket az adós a c) pontban megkövetelt jóváhagyása vagy ellenjegyzése nélkül tett, illetve kötött, kezdeményezi vagy megindítja a 11. § (2) bekezdésének e) pontjába ütközően - jogellenesen teljesített vagy jogellenes igényérvényesítésből származó - kifizetések visszakövetelésére, az eredeti állapot helyreállítására irányuló eljárásokat,
g)[68] a 11. § (8) bekezdése, a 17. § (1) bekezdése, továbbá a 18. § (10) bekezdése szerinti esetekben együttes cégjegyzési és a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jog illeti meg,
(4)[69] A (3) bekezdés e) pontjában említett jogügyletek vagy jognyilatkozatok eredményes megtámadása esetén az érvénytelenség jogkövetkezményeit kell alkalmazni.
(6)[70] A vagyonfelügyelőnek haladéktalanul be kell jelentenie az adós számláit vezető pénzforgalmi szolgáltatóknak a (3) bekezdés c) és g) pontjaiban, továbbá az (5) bekezdésben meghatározott jogosítványait és hitelt érdemlő módon igazolt aláírását.
§[71] (1) A vagyonfelügyelő az adós bevonásával besorolja a 12. § (2)-(4) bekezdés szerint nyilvántartásba vett követeléseket a hitelezőkkel folytatandó, egyezségkötést célzó tárgyalások előkészítése céljából. Követeléseik nyilvántartásba vételéről és besorolásáról a vagyonfelügyelő a hitelezőket haladéktalanul tájékoztatja. A hitelezői követelések elismert összege és besorolása a többi hitelező számára is megismerhető.
§[72] (1)[73] A vagyonfelügyelő működése során az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható gondossággal köteles eljárni. Kötelezettségeinek megszegésével okozott kárért a polgári jogi felelősség szabályai szerint felel. A vagyonfelügyelő elvárható gondosságának körébe tartozik az is, hogy amennyiben a csődeljárás előtt az adós vezető tisztségviselője részéről a hitelezők érdekeit sértő vagyonkimentés történt, akkor erről értesíti az adós legfőbb szervét, felügyelő bizottságát, könyvvizsgálóját, és kezdeményezi, hogy azok a szükséges intézkedéseket tegyék meg, kezdeményezzék, illetve indítsák meg a jogügyletek megtámadására irányuló eljárásokat is. A tájékoztatási kötelezettség nem áll fenn azon személyekkel szemben, akik a jogellenes cselekményeket elkövették. A vagyonfelügyelő minderről tájékoztatja a hitelezői választmányt, illetve a hitelezői képviselőt is. A vagyonfelügyelő a tudomására jutott jogszabálysértő cselekményt - ha az elkövető személye ismert, akkor annak megjelölésével - köteles a bíróságnak és a más eljárások lefolytatására illetékes szervezeteknek írásban bejelenteni.
(2)[74] A vagyonfelügyelő a bíróság, a hitelezői választmány, a hitelezői képviselő felhívására, 8 munkanapon belül köteles saját tevékenységéről, az adós vagyoni, pénzügyi helyzetéről beszámolni.
(3)[75] A vagyonfelügyelő jogszabálysértő vagy a hitelezők, illetve más személy jogos érdekét sértő tevékenysége vagy mulasztása ellen a sérelmet szenvedett személy vagy szervezet, továbbá a hitelezői választmány, hitelezői képviselő - a tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül - a csődeljárást lefolytató bíróságnál kifogással élhet. A bíróság a kifogás elbírálásáról soron kívül, de legfeljebb 5 munkanapon belül dönt. Ha a bíróság a kifogást megalapozottnak találja, a vagyonfelügyelő intézkedését megsemmisíti, vagy kötelezi a megfelelő intézkedés megtételére, ellenkező esetben a kifogást elutasítja. A bíróság eljárására az 51. §-ban foglaltak megfelelően irányadóak azzal az eltéréssel, hogy a kifogás elbírálása tárgyában hozott végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye.
§[76] (1) A vagyonfelügyelői tisztség
b)[77] a 21/B. § szerint elrendelt felszámolás esetében a felszámoló kirendelésével
(2)[78] A vagyonfelügyelő díját és igazolt költségeit a 12. § (1) bekezdése szerinti hitelezői nyilvántartási díjakból kell fedezni. A vagyonfelügyelő a költségeit azok felmerülésekor, számla ellenében számolhatja el. Amennyiben a nyilvántartási díjak már nem nyújtanak fedezetet, akkor a vagyonfelügyelő díjának és költségtérítésének kifizetésére az adós köteles, melynek megfizetéséért az adós - legalább többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkező - tulajdonosa (egyéni cég esetén a tag) kezesként felel. A vagyonfelügyelő az eljárás során költségeit folyamatosan és tételesen köteles külön nyilvántartani, és azzal a hitelezői választmánynak, hitelezői képviselőnek, az adósnak és a bíróságnak elszámolni.
(3)[79] A vagyonfelügyelő díjának mértéke a 8. § (2) bekezdésének c) pontja alapján csatolt, a vagyonfelügyelő által ellenőrzött és írásban véleményezett mérlegben szereplő eszközök könyvszerinti értékének alapulvételével:
(4)[80] Az egyezség jóváhagyása esetén a vagyonfelügyelőt a (3) bekezdés szerinti díj további 15%-a, de legalább 300 000 forint illeti meg.
(5)[81] A (3)-(4) bekezdés szerint kiszámított összeg a díjat terhelő általános forgalmi adót nem tartalmazza. A díjat és a vagyonfelügyelő költségelszámolását a bíróság az eljárást megszüntető, vagy az eljárást befejezetté nyilvánító végzésében állapítja meg, illetve hagyja jóvá. A bíróság a (3)-(4) bekezdésben meghatározottaknál alacsonyabb díjmértéket is megállapíthat, a csődeljárás időtartama, a vagyonfelügyelő által elvégzett tevékenység és az adott eljárás munkaterhe figyelembevételével.
Egyezségi tárgyalás a hitelezőkkel, a fizetési haladék meghosszabbítása[82]
§[83] (1)[84] Az adós - a csődeljárás kezdő időpontjától számított 60 napon belüli időpontra - összehívja a hitelezőket, egyezségi tárgyalást tart, amelyre a 8. § (2) bekezdésében meghatározott okiratok, továbbá a fizetőképesség helyreállítását és az adósságok rendezését célzó program, és egy előzetes egyezségi javaslat megküldésével a vagyonfelügyelőt és a nyilvántartásba vett hitelezőit közvetlenül is, az esetleges ismeretlen hitelezőket pedig hirdetmény útján hívja meg, a külföldi székhelyű, illetve külföldi lakóhellyel rendelkezőket kézbesítési megbízott igénybevételére hívja fel. A tárgyalás időpontját úgy kell kitűzni, hogy a vagyonfelügyelő a 18. § (11) bekezdés szerinti - a fizetésihaladék-meghosszabbítás közzétételének kezdeményezésével kapcsolatos - feladatainak eleget tudjon tenni. A tárgyalás időpontjáról a 8. § (1) bekezdés szerinti testületet is értesíteni kell. A meghívót és mellékleteit legalább 8 munkanappal a tárgyalást megelőzően kell a meghívottaknak eljuttatni, a hirdetményt pedig a fizetési haladék közzétételétől számított 8 munkanapon belül két országos napilapban kell közzétenni, és az adós gazdálkodó szervezet honlapján is (ha van honlapja) közzé kell tenni. Ennek elmulasztása esetén a bíróság - bármely hitelező vagy a vagyonfelügyelő kérelmére - a 9. § (10) bekezdésében meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazhatja, és elrendeli, hogy a vagyonfelügyelőt az adós gazdálkodó szervezetben együttes cégjegyzési és a pénzforgalmi számlák felett együttes rendelkezési jog illesse meg.
(2)[85] A meghívónak tartalmaznia kell:
§[86] (1)[87] Az egyezségi tárgyaláson a hitelezők személyesen vagy képviselőjük útján vehetnek részt. A képviselőknek e minőségüket - erre irányuló külön felhívás nélkül is - a vagyonfelügyelő számára is igazolniuk kell. A hitelezők - az 5/A. §-ban meghatározott szabályok szerint - választmány alakításáról vagy hitelezői képviselő megbízásáról is dönthetnek. Az egyezségi tárgyaláson a hitelezők szavazással döntenek.
(3)[88] Az első tárgyaláson a hitelezők kinyilváníthatják, hogy az egyezségi javaslatot nem támogatják. Ha az adós az egyezségi javaslat átdolgozását nem vállalja, akkor a tárgyalást lezárja, erről jegyzőkönyvet vesz fel, és ezt haladéktalanul megküldi a bíróságnak, továbbá a 8. § (1) bekezdése szerinti legfőbb szervnek. Ha az adós az egyezségi javaslat átdolgozását a hitelezők által megszabott határidőben vállalja, akkor a hitelezőkkel a fizetési haladék tartama alatt több tárgyalás is tartható. A meghívót és mellékleteit (ideértve az átdolgozott egyezségi javaslatot is) legalább 8 munkanappal a tárgyalást megelőzően kell a meghívottakhoz eljuttatni. Ha bármelyik tárgyalás eredményeként a hitelezők kinyilvánítják, hogy a csődegyezség megkötéséhez nem adják meg a 20. §-ban meghatározott arányban a hozzájárulást, az adós a tárgyalásokat lezárja, erről jegyzőkönyvet vesz fel, és ezt haladéktalanul megküldi a bíróságnak, továbbá a 8. § (1) bekezdése szerinti legfőbb szervnek. A vagyonfelügyelőnek fel kell hívnia a figyelmet arra, ha - a nyilvántartásba vett hitelezők számára tekintettel - a bíróság végzésének kézbesítésére a Cégközlönyben hirdetményi úton kerül majd sor, és tájékoztatást kell adni az ezzel összefüggő tudnivalókról is. Amennyiben az adós az e bekezdés szerinti teendőkkel késlekedik, a vagyonfelügyelő köteles a bíróság számára a bejelentést megtenni a tárgyalások sikertelenségéről. A bejelentés késedelme vagy elmulasztása esetén a bíróság az adóssal szemben a 21/A. § (1) bekezdésében foglalt jogkövetkezményeket alkalmazhatja. A bíróság az említett jegyzőkönyv beérkezését követő 8 munkanapon belül hozza meg a 21/B. § szerinti döntést a csődeljárás megszüntetéséről.
(5)[89] A szabályszerű meghívás ellenére személyesen vagy képviselője útján részt nem vevő hitelezőt a nemmel szavazók közé kell számítani. A szavazatok számításánál a hitelezőket minden 50 000 forint elismert vagy nem vitatott követelésként nyilvántartásba vett követelés után egy egész szavazat illeti meg, töredékszavazat érvényesítésének nincs helye. Az 50 000 forint alatti követelések hitelezői is egy szavazattal rendelkeznek. A szavazatszámítást nem befolyásolja a csődeljárás iránti kérelem benyújtását megelőzően 180 napon belül, vagy a csődeljárás iránti követelés benyújtását követően a hitelezői követelés más hitelezőre történő engedményezése. A fizetési haladék időtartama alatt keletkezett kamatkövetelést a szavazatszámításnál nem kell figyelembe venni. E bekezdés alkalmazásában a követelés nyilvántartásba vételéért fizetett díjat is hitelezői követelésként kell számításba venni. A 12. § (2) bekezdés bc)-bd) pontja szerinti hitelezők szavazatát az említett számítási módnál negyedakkora mértékben kell figyelembe venni, ide nem értve a 12. § (2) bekezdés bc) pontja szerinti azon hitelezőt, amely a csődeljárás alatt legalább az adós jegyzett tőkéjét elérő mértékű reorganizációs célú hitelnyújtással összefüggő részedés-szerzés révén válik az adós többségi befolyással rendelkező tulajdonosává, vagy olyan gazdálkodó szervezet, amely az adóssal együtt a Ptk. szerinti elismert vagy tényleges vállalatcsoport tagja, és az adósnak a csődeljárás alatt legalább az adós jegyzett tőkéjét elérő reorganizációs célú kölcsönt vagy hitelt nyújt.
(8)[90] A fizetési haladék a csődeljárás kezdő időpontjától számított legfeljebb 240 napig hosszabbítható meg, ha az adós a kérelemhez a szavazati joggal rendelkező hitelezőktől [(4)-(5) bekezdés], a biztosított és a nem biztosított hitelezői osztályokban egyaránt, a követelésekre vonatkozóan az igenlő szavazatok többségét külön-külön megkapta.
(10)[91] A hitelezők (8)-(9) bekezdés szerinti többsége a fizetési haladék időtartamának meghosszabbítását ahhoz kötheti, hogy az adós a vagyonfelügyelő számára együttes cégjegyzési jogot, illetve a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jogot biztosítson. Amennyiben az adós ezt a hozzájárulását visszavonja, a vagyonfelügyelő értesítése alapján a bíróság a fizetési haladékot megszüntető végzést hoz, és az erről szóló végzést a Cégközlönyben haladéktalanul közzéteszi, a 10. § (1) bekezdésében meghatározott módon.
(11)[92] A vagyonfelügyelő a fizetési haladék meghosszabbításának jóváhagyásáról szóló jegyzőkönyvi határozat általa ellenjegyzett példányát, a közzétételi kérelmet, a hitelezői követelésekről a 12. § (2)-(4) bekezdése alkalmazásával készített nyilvántartást, a hitelezőkkel folytatott tárgyalás (tárgyalások) jegyzőkönyveit, a hitelezők nyilatkozatait a fizetési haladék meghosszabbítására vonatkozó hozzájárulásukról megküldi a bíróságnak, legkésőbb a 10. § (4) bekezdésében meghatározott 120 napos határidő, illetve a meghosszabbított fizetési haladék határidejének leteltét megelőző 15. munkanapon. A bíróság a fizetési haladék meghosszabbításáról 5 munkanapon belül dönt. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. Ha a kérelmet a bíróság nem utasítja el, haladéktalanul intézkedik a fizetési haladék meghosszabbításáról szóló végzés Cégközlöny honlapján történő közzétételéről oly módon, hogy a közzététel még a fizetési haladék letelte előtt megtörténjen. A közzétételre a Cégközlöny honlapján kerül sor, napi feltöltéssel.
(12)[93] A fizetési haladék meghosszabbításáról szóló közzétett végzésnek tartalmaznia kell
(14)[94] A fizetési haladék meghosszabbításáról szóló, a (12) bekezdés szerinti végzést az adós és a vagyonfelügyelő köteles az adós számláit vezető pénzforgalmi szolgáltatóknak is haladéktalanul bemutatni.
Egyezség a csődeljárásban[95]
§[96] (1)[97] Az egyezség keretében az adós megállapodik a hitelezőkkel az adósság rendezésének feltételeiről, így különösen megállapodhatnak az adósságra vonatkozó engedményekről és a fizetési könnyítésekről, egyes követelések elengedéséről vagy átvállalásáról, a követelések fejében az adós gazdálkodó szervezetben részesedés szerzéséről, a követelések megfizetéséért való kezességvállalásról és egyéb biztosítékokról, az adós reorganizációs és veszteségcsökkentő programjának elfogadásáról, továbbá mindarról, amit az az adós fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása érdekében szükségesnek tartanak, ideértve az egyezség időtartamát és végrehajtása ellenőrzésének módját is.
§[98] (1) Egyezség akkor köthető, ha az adós az egyezséghez a 18. § (4)-(5) bekezdése szerint szavazati joggal rendelkező hitelezőktől - a biztosított és a nem biztosított hitelezői osztályokban egyaránt - a szavazatok többségét külön-külön megkapta.
(1a)[99] Az egyezség megkötésénél a jóhiszemű joggyakorlás követelményét kell szem előtt tartani, az egyezség nem tartalmazhat a hitelezők összességére vagy egyes hitelezői csoportokra vonatkozóan nyilvánvalóan és kirívóan előnytelen vagy méltánytalan rendelkezéseket. Ilyennek kell tekinteni különösen, ha az adós vagyonához mérten a hitelezők összessége követeléseinek kielégítési aránya méltánytalanul alacsony mértékű, vagy ha valamely hitelezői csoport követelése más hitelezői csoportnál kirívóan alacsonyabb arányban vagy méltánytalanul hátrányosabb feltételekkel kerül kielégítésre.
(2)[100] A megkötött egyezség azokra az egyezségkötésre jogosult hitelezőkre is kiterjed, akik az egyezséghez nem járultak hozzá, vagy szabályszerű értesítésük ellenére az egyezség megkötésében nem vettek részt, továbbá kiterjed azon hitelezőkre is, amelyek vitatott követelésére tartalékot kellett képezni, vagy tartalékképzés helyett biztosítékot kellett számára nyújtani (kényszeregyezség). Az egyezség azonban az említett hitelezőkre vonatkozóan nem állapíthat meg kedvezőtlenebb feltételeket, mint amelyeket az egyezséghez hozzájáruló hitelezőkre az adott hitelezői osztályban, továbbá a 12. § (2) bekezdés bc)-bd) pontja szerinti hitelezői körben megállapított. A vitatott követelésekre (követelésrészekre) vonatkozóan képzett tartalék terhére a vitatott követelés jogosultjának akkor lehet kifizetést teljesíteni, ha a vitatott követelés jogosultja az adós ellen keresetet indított, és a bírósági eljárás jogerősen lezárult, amelyben a hitelező követelésének jogalapját és összegét a bíróság megállapította, vagy pedig a hitelező közigazgatási úton érvényesítette igényét az adóssal szemben.
(3)[101] A 10. § (2) bekezdése szerinti határidő elmulasztása esetén a hitelező az egyezségkötésben nem vehet részt, az egyezség hatálya nem terjed ki rá. A bejelentési határidő elmulasztása miatt nyilvántartásba nem vett hitelezői igény jogosultja az adós ellen követelését nem érvényesítheti, azonban a más által kezdeményezett felszámolási eljárásban a még el nem évült követelését bejelentheti. Ebben az esetben a 35. § (2) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 35. § (2) bekezdés b) pontja szerinti késedelmi kamatot, késedelmi pótlékot, továbbá a pótlék és bírság jellegű követelést a felszámolási eljárásban sem lehet érvényesíteni.
§[102] (1) Az egyezséget írásba kell foglalni. A megállapodásnak tartalmaznia kell különösen
d)[103] valamennyi hitelező (annak képviselője, kézbesítési megbízottja) nevét és postacímét, hitelezői választmány, hitelezői képviselő esetén azt is megjelölve, hogy melyik hitelezőket képviselik.
Csődeljárás befejezetté nyilvánítása vagy megszüntetése[104]
21/A. §[105] (1)[106] Az egyezségi tárgyalás eredményét [18. § (3) bekezdés, 19-20. §] 5 munkanapon belül - meghosszabbított fizetési haladék esetén pedig legkésőbb annak lejártát 45 nappal megelőzően - köteles az adós gazdálkodó szervezet vezetője a bíróságnak bejelenteni, illetve egyezség esetében az egyezségi megállapodást, továbbá a 19-21. §-ban szereplő feltételek teljesülését igazoló jegyzőkönyveket, megállapodásokat, nyilatkozatokat is köteles mellékelni. E kötelezettség késedelme vagy elmulasztása esetén a bíróság 100 000 forinttól 500 000 forintig terjedő pénzbírsággal sújtja.
(3)[107] Ha az egyezség megfelel a jogszabályokban foglaltaknak, a bíróság végzéssel azt jóváhagyja, és a csődeljárást befejezetté nyilvánítja. Az egyezséget jóváhagyó végzés ellen perújításnak nincs helye.
(4)[108] Amennyiben az adós ellen az ideiglenes moratórium előtt végrehajtást rendeltek el, a csődeljárás befejezetté nyilvánítása esetén az adós ellen folyamatban lévő, pénzkövetelések végrehajtása iránti eljárások a csődegyezségben foglaltak teljesítéséig, a csődegyezségben foglalt teljesítési határidő leteltéig szünetelnek, kivéve a 11. § (1) bekezdés szerinti követeléseket. A végrehajtási eljárás folytatását a csődeljárásba bejelentkezett hitelező kérheti. A végrehajtás a hitelezőt a csődegyezség alapján megillető összegre folytatódik.
21/B. §[109] Ha az egyezség nem jött létre, vagy a jogszabályokban foglaltaknak nem felel meg, a bíróság a csődeljárást megszünteti, ezt követően a III. fejezet szerinti felszámolási eljárásban az adós fizetésképtelenségét hivatalból állapítja meg [27. § (2) bekezdés e) pont], és elrendeli az adós felszámolását. A csődeljárást megszüntető végzésben a bíróság a fizetési haladékot meghosszabbítja a felszámolást elrendelő jogerős végzés közzétételi napját követő második munkanap 0 óráig. A vagyonfelügyelő kirendelése - az ideiglenes vagyonfelügyelőre vonatkozó jogosítványokkal és díjazással [24/A. §] - a felszámoló tevékenységének megkezdéséig meghosszabbodik, az adós továbbá a felszámolási eljárás alatt nem kérhet a bíróságtól fizetési haladékot. A vagyonfelügyelőt ezen időszakra megillető díj előlegezésére az adós köteles. A díj előlegezéséről szóló végzést az adós gazdálkodó szervezet azon többségi befolyással rendelkező tagjának (egyszemélyes társaság és egyéni cég esetén a tagnak, külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe esetén a külföldi székhelyű vállalkozásnak) is meg kell küldeni, amelyek az említett mértékű részesedéssel rendelkeznek. Az említett tag, illetőleg a külföldi székhelyű vállalkozás a megtérítési kötelezettség teljesítéséért behajthatatlanság esetén kezesként felel.
21/C. §[110] (1) A 21/A. § (2) bekezdés és a 21/B. § szerinti végzéseket a bíróság a Cégközlönyben hirdetményi úton kézbesíti, amennyiben a nyilvántartásba vett hitelezők száma több mint 100.
(2)[111] A hirdetményi úton történő kézbesítéskor a végzést a Cégközlöny honlapján kell közzétenni. A közzétételre a Cégközlöny honlapján, napi feltöltéssel kerül sor. A hirdetményi úton történő kézbesítéskor a végzés rendelkező részét a bíróság hirdetőtábláján is közzé kell tenni, és postai úton meg kell küldeni az adósnak, a vagyonfelügyelőnek és a hitelezői választmánynak, illetve a hitelezői képviselőnek. A végzés rendelkező részét a Cégközlöny honlapján két alkalommal, 2 napos időközökkel kell közzétenni, és a második közzététel napján kell kézbesítettnek tekinteni. A közzététel tartalmazza, hogy a végzés teljes szövege a bíróságon átvehető, továbbá hogy a végzés ellen benyújtott esetleges fellebbezéseket a fellebbezés bírósághoz érkezését követő 3 munkanapon belül lehet a bíróságon megtekinteni, és a fellebbezés bírósághoz érkezését követő 5 munkanapon belül lehet rá észrevételt benyújtani.
[1] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
[2] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
[3] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[4] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 8. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[5] Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCVII. törvény 70. §. Hatálytalan: 2012. III. 1-től.
[6] Módosította: 2011. évi LXVII. törvény 36. §, 2011. évi CLIV. törvény 20. § (2), 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 1., 2012. évi LXXXV. törvény 10. §, 2012. évi CIV. törvény 17. § a), 2012. évi CCXI. törvény 90. §, 2013. évi CCXLIII. törvény 9. §.
[7] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 9. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[8] Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (17) a).
[9] Megállapította: 2014. évi LXXIII. törvény 2. § (2). Hatályos: 2015. I. 2-től.
[10] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[11] Az első mondat szövegét megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 10. § (1). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[12] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 10. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[13] Beiktatta: 2011. évi CXCVII. törvény 10. § (3). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[14] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 2.
[15] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 10. § (4). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[16] Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCVII. törvény 70. §. Hatálytalan: 2012. III. 1-től.
[17] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 10. § (5). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[18] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 10. § (5). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (19) b).
[19] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[20] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 3.
[21] Megállapította: 2014. évi LXXIII. törvény 2. § (3). Hatályos: 2015. I. 2-től.
[22] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 11. § (1). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[23] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 11. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[24] Beiktatta: 2011. évi CXCVII. törvény 11. § (3). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[25] Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCVII. törvény 70. §. Hatálytalan: 2012. III. 1-től.
[26] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 11. § (4). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[27] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 11. § (4). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[28] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4), (7).
[29] Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (4). Hatályos: 2014. III. 15-től.
[30] Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 74. § (1).
[31] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 4.
[32] Beiktatta: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[33] Megállapította: 2009. évi LXXXV. törvény 74. § (2). Hatályos: 2009. XI. 1-től.
[34] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (3). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[35] Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (5). Hatályos: 2014. III. 15-től.
[36] Megállapította: 2009. évi CL. törvény 3. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.
[37] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (4). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[38] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (4). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[39] Megállapította: 2010. évi CLIX. törvény 7. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
[40] Módosította: 2013. évi CCXXXVI. törvény 2. § a).
[41] Módosította: 2013. évi CCXXXVI. törvény 2. § b).
[42] Módosította: 2013. évi CCXXXVI. törvény 2. § c).
[43] Módosította: 2013. évi CCXXXVI. törvény 2. § d).
[44] Beiktatta: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (5). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[45] Módosította: 2009. évi CL. törvény 6. § (2). Lásd: 2009. évi CL. törvény 170. § (1).
[46] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (6). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[47] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (6). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[48] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (6). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (19) b).
[49] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 12. § (6). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[50] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[51] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 13. § (1). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[52] Beiktatta: 2011. évi CXCVII. törvény 13. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[53] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 13. § (3). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[54] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 13. § (3). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[55] Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (17) b).
[56] Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (19) c).
[57] Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (6). Hatályos: 2014. III. 15-től.
[58] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 13. § (5). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[59] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 13. § (5). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[60] Beiktatta: 2011. évi CXCVII. törvény 13. § (6). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[61] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
[62] Beiktatta: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
[63] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[64] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 5.
[65] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 6.
[66] Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 74. § (1), 2013. évi CCLII. törvény 91. § (17) d).
[67] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 7.
[68] Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 74. § (1).
[69] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 14. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[70] Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 74. § (1).
[71] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[72] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[73] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 15. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[74] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 15. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[75] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 8.
[76] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[77] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 16. § (1). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[78] Módosította: 2009. évi CXV. törvény 43. § (1) e), 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 9.
[79] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 16. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[80] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 16. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[81] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 16. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[82] Beiktatta: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
[83] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[84] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 17. § (1). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[85] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 17. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[86] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[87] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 18. § (1). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[88] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 18. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[89] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 18. § (3). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (17) b).
[90] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 10., 11.
[91] Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 74. § (1).
[92] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 18. § (4). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[93] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 12.
[94] Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 74. § (1), 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 13.
[95] Beiktatta: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
[96] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[97] Módosította: 2011. évi CXCVII. törvény 69. § 14.
[98] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[99] Beiktatta: 2014. évi XV. törvény 73. § (1). Hatályos: 2014. IV. 1-től.
[100] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 19. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[101] Beiktatta: 2011. évi CXV. törvény 2. §. Hatályos: 2011. VIII. 4-től.
[102] Megállapította: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[103] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 20. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[104] Beiktatta: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
[105] Beiktatta: 2009. évi LI. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től. Lásd: 2009. évi LI. törvény 51. § (4).
[106] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 21. § (1). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[107] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 21. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[108] Beiktatta: 2011. évi CXCVII. törvény 21. § (3). Hatályos: 2012. III. 1-től.
[109] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 22. §. Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 91. § (19) b), 2014. évi XV. törvény 73. § (26) a).
[110] Megállapította: 2011. évi CXCVII. törvény 22. §. Hatályos: 2012. III. 1-től.
[111] Módosította: 2012. évi CIV. törvény 16. § a).

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 10
§ 12
§ 13
§ 14


text:
Alice Szoftverországban | IP & IT: védjegy - domain - internet jogi blog | Jogi Fórum blog | Jogi Fórum
Azoknak az IT cégeknek és startupoknak, melyeknek fontos piac az USA, kedvező, hogy ott az európai országoknál szélesebb körben van lehetőség szoftverek szabadalmaztatására. A Egyesült Államok Legfelsőbb Bíróságának 2014-es Alice döntése óta az eljárásnak/absztrakt ötletnek minősülő szoftverek oltalmának feltételei pontosabb meghatározásra kerültek, sokak szerint egyben meg is nehezedtek. Az alábbi cikk ismerteti az Alice-ügyben hozott ítéletet és áttekinti az azt követően kialakult, szoftverek szabadalmaztatásával kapcsolatos amerikai szövetségi és kerületi bírósági gyakorlatot.
Ismeretes, hogy a szoftvereket minden országban elsősorban a megalkotással automatikusan keletkező szerzői jog védi. Ez széles körben rendelkezésre álló, de viszonylag alacsony fokú oltalmat jelent; gyakorlatilag csak az egyértelmű másolással szemben véd. Ezzel ellentétben a szabadalmi oltalom monopoljogot biztosít mindarra, ami az igénypontokban szerepel, illetőleg mivel a feltaláló a bejelentésben egyértelműen azonosításra kerül, még az sem lehet vitás, hogy kit is illet az adott jog. Ezért a szabadalom jóval erősebb jogosultságot jelent, és érdemes minden technológia-alapú startupnak tisztában lennie azzal, hogy milyen körben áll rendelkezésre.
A probléma elsősorban abban áll, hogy Amerikán kívül alapvetően – néhány kivételtől eltekintve – csak műszaki találmány lehet szabadalom tárgya, ezzel szemben az amerikai szabályozás szerint a szabadalmazható tárgyak (patentable subject matter) köre tágabb. Az USA-ban eljárás, gép, gyártási folyamat vagy anyagösszetétel (process, machine, manufacture, or composition of matter) egyaránt szabadalmi oltalom alatt állhat. Természeti törvények, élő organizmusok és absztrakt ötletek főszabályként nem szabadalmaztathatók, azonban a genetikai szabadalmak, mint anyagösszetételek (annak ellenére, hogy élő organizmusok?), és a szoftverek/üzleti modellek, mint eljárások (annak ellenére, hogy azok pedig absztrakt ötletek?) esetében a gyakorlat néha enged kivételt. Ez utóbbira példa az Alice-ügy.
Az Alice Corporation v. CLS Bank International ügy
Az Alice-ügyben a kérdéses szabadalom igénypontjai egy üzleti modellt, egészen pontosan egy kockázatcsökkentő módszert írtak le pénzügyi tranzakciók esetére, amelyhez egy megbízható harmadik felet, azaz közvetítőt használtak. Ha a potenciális üzletfelek nem ismerik egymást, sokszor nem tudják, hogy bízhatnak-e egymásban, ezért ahhoz, hogy nagyobb hajlandósággal menjenek bele az üzletbe, és kövessék a megállapodásban foglaltakat, egy közvetítő jelenléte nagy segítséget nyújthat. Ha pedig az üzlet meghiúsulna, akkor a szolgáltatás ellenértékét a fizető fél visszakapja azt a közvetítőtől.
A kérdés tehát az volt, hogy ez a módszer szabadalmi oltalom tárgya lehet-e. A Legfelsőbb Bíróság szerint a válasz nem. Az ügy az absztrakt ötletek szabadalmaztathatósága szempontjából vált fontossá, mivel a Bíróság kialakított egy tesztet, amellyel fel lehet mérni azt, hogy egy olyan ötlet, mint a fenti, szabadalmi oltalom alá helyezhető-e avagy sem. A teszt szerint két lépésben kell elemezni az igénypontokat. Az első lépésben meg kell állapítani, hogy az igénypontok tárgya absztrakt ötletnek minősíthető-e. Ha igen, akkor a második lépésben fel kell tenni a kérdést, hogy van-e még "valami egyéb" az igénypontokban, ami lehetővé tenné a megoldás szabadalmaztatását, annak ellenére, hogy az absztrakt ötletként jelenik meg. A konkrét esetben a pénzügyi kockázatokat csökkentő eljárást a bíróság absztrakt ötletnek találta, tehát az első kérdésre a válasz "igen". A megoldással kapcsolatban a Bíróság kimondta, hogy az a minden szabadalommal szemben fennálló újdonság követelményét sem elégíti ki (pl. a hasonló ún. escrow szolgáltatások hosszú ideje széles körben ismertek). Nem teljesen világos azonban, hogy az első kérdés keretében már elemezni kell az újdonság követelményét is, vagy a megoldást csak a korábban már absztrakt ötleteket tartalmazó megadott szabadalmakkal kell összehasonlítani, illetve esetleg mindkettőt vizsgálni kell. A számítógéppel történő megvalósítás az ügyben mindenesetre nem tette elfogadhatóvá a kérelmet.
Ami a második pontot illeti, az Alice ügyben a Legfelsőbb Bíróság nem talált semmi egyebet, ami miatt a megoldás szabadalmaztatható lehetett volna. Mivel a Bíróság bővebben nem elemezte a második lépést, nem volt teljesen világos az sem, hogy mi lehet azon "egyéb", ami szükséges. Ennek pontosabb megértéséhez érdemes figyelembe venni az absztrakt ötletek szabadalmaztathatóságával kapcsolatos régebbi gyakorlatot (ld. különösen Mayo, Flook, Benson, Diehr ügyek). Ezek alapján például szokványos mérési módszereket (conventional measuring steps) hozzáadni egy absztrakt ötlethez nem elegendő (Mayo), ahogy a számítógéppel történő megvalósítás (Flook, Benson) sem. Azonban egy absztrakt ötlet hőelemmmel (aktív hőmérsékletszenzorral) történő megvalósítása már kellőképpen innovatív, ezért így már egy absztrakt ötlet is levédethetővé válik (Diehr).
Ha viszont egy hőelem elegendő, mint "valami egyéb" ami szabadalmazhatóvá tesz, akkor a számítógép vajon miért nem? Vajon ez azt jelenti, hogy a számítógéppel megvalósított találmányok nem szabadalmazhatók? Egy bíró megfogalmazása szerint az "absztrakt ötleteket konkrétabban meghatározó standard jobban segítené a joggyakorlat kiszámíthatóságát, de a bíróságok mindent megtesznek annak érdekében, hogy a jelenlegi útmutatást megfelelően alkalmazzák". A bíróságok számára tehát kreativitást igénylő feladattá vált az Alice-teszt konkrét esetekre történő alkalmazása.
Az Alice-ítélet után
Az Alice-döntés óta megjelent egy olyan álláspont, mely szerint a szofterszabadalmak nem engedhetők meg. Egyes értékelések szerint a Bíróság célja a döntéssel részben az volt, hogy kizárja vagy korlátozza a számítógépes programok szabadalmazását, ahogy a másik oldalról az American Invents Act is megkönnyítette a szoftverszabadalmak megsemmisítését. És valóban, az Alice-döntés után a kerületi, illetve a szövetségi bíróságok (Federal Circuit) hoztak olyan ítéleteket, melyekkel érvénytelennek nyilvánított több szoftverszabadalmat azért, mert azok nem mentek át az Alice-féle kétlépcsős teszten.
Az ellentétes álláspont szerint a számítógépes programok, mint módszerek lehetnek újak úgy, hogy az Alice-teszt esetükben szóba sem kerül. De még hogyha alkalmazzák is rájuk az Alice-tesztet, a második lépés megmentheti őket, hogyha a bíróságok úgy gondolják, hogy kellő újítást jelentenek a korábbi megoldásokhoz képest. Mindenesetre a Diehr-ügy megmutatta, hogy elvileg lehetséges megfelelni az Alice-teszt második lépésének is; a Diehr esetben sem a hőelemek voltak újak, hanem az alkalmazásuk. Tehát elvileg akár egy egyébként nem szabadalmaztatható algoritmus megfelelően újító jellegű felhasználása is levédethető lehet.
A DDR Holdings v. Hotels.com eset volt az első fontosabb döntés, amelyik pontosított az Alice-ügyben megállapított követelményeken. Ennek alapján szabadalmazható a megoldás, ha az szükségszerűen a számítógépes technológiában gyökerezik, annak érdekében, hogy egy kifejezetten a számítógépes hálózatok területén felmerülő problémára adjon választ.
Ezután a szövetségi bíróságok számos olyan döntést hoztak, amelyek megvilágították, hogy mi is tekinthető szabadalmaztathatónak az absztrakt ötletekkel kapcsolatban (Enfish, McRO, Amdocs ügyek). Ezekben a bíróságok nem támaszkodtak teljes mértékben a korábban megadott szabadalmakkal való hasonlóság vizsgálatára, mivel már rendelkezésre álltak olyan alapelvek, amelyek alapján döntést hozhattak.
Az Enfish v. Microsoft Corporation esetben a bíróság kimondta, hogy egy „önreferenciális adatbázis” szabadalmi oltalom alá helyezhető. Az indoklás szerint az olyan igénypontok, melyek fejlesztenek egy bizonyos hardware-funkciót, oltalom alá helyezhetők, míg az olyanok, amelyek csak elterjedt üzleti gyakorlatok számítógéppel történő implementálását jelentik (ahol a számítógép csupán az ötlet megvalósításának eszköze), nem. A bíróságoknak tehát a kérdés eldöntésekor a számítógép funkcióinak fejlesztésére kell koncentrálniuk. Az önrefenciális táblázat pedig olyan különleges adatstruktúrának minősült, amelyet arra terveztek, hogy a számítógép adattároló - és visszanyerő képességét fejlessze, ezért az szabadalom tárgya lehet.
Az McRO v. Bandai Namco Games ügyben egy korábban létező 3D animációs módszer részeinek automatizálásával kapcsolatos igénypontok szabadalom tárgyai lehetnek. Az indoklás szerint a vizsgálandó kérdés az, hogy az igénypontok egy meghatározott módszerre vonatkoznak-e, amely továbbfejleszt egy adott technológiát, vagy csupán egy absztrakt ötlet eredményei (esetleg maguk is absztrakt ötletek), és általában vett eljárásokra, illetve szerkezetekre vonatkoznak. A konkrét esetben az előbbi helyzet állt fenn, a szabadalmi leírás meghatározott szabályokra vonatkozott, melyek meghatározott jellemzőkkel bírtak, és nem maga a számítógép használata jelentett fejlődést a technika állásához képest, hanem az, hogy a módszer egy korábban munka-intenzív folyamatot automatizált.
Az Amdocs v. Openet Telecom ügyben az igénypontok egy olyan rendszer elemeiről szóltak, amely a hálózati szolgáltatók egyes könyvelési és számlázási problémáját oldotta meg. Az indoklás szerint, még ha vannak általános elemek is az igénypontok között, azok szükségesek lehetnek ahhoz, hogy a számítógép funkciói fejlesztésre kerüljenek. Az ügyben a kérdéses rendszer teljesítette ezt, mint az Alice-teszt második feltételét.
A BASCOM v. AT&T ügyben egy testre szabható, távoli ISP szerveren elhelyezett szűrőprogram szabadalmazható volt, mert a bíróság szerint az elemek meghatározott elrendezése technikai fejlesztést jelentett az adott tartalomra korábban alkalmazott szűrési módszerekhez képest.
A Trading Technologies International v. CQG ügyben az került megerősítésre, hogy egy értékpapírok kereskedelmének sebességét és pontosságát fejlesztő grafikus felhasználói felület (GUI) is állhat szabadalmi oltalom alatt, és nem tekinthető absztrakt ötletnek, hogyha a GUI-k korábban fennállott technikai problémáit oldja meg, és nem egy olyan ötleten alapul, amely már hosszú ideje létezett. Ennek megállapításakor a bíróság a szabadalmi leírásra hivatkozott, amely kifejtette, hogy a korábbi rendszerek gyakran azért hibáztak, mert a jelen megoldással ellentétben nem tudták megfelelően követni az értékpapírok árainak változását.
A fenti esetek témája tehát egy-egy specifikus, számítógép-centrikus probléma megoldása volt. Ezeknek tehát voltak olyan jellemzőik, amelyek szabadalmazhatóvá tették őket és túlléptek az absztrakt ötlet, mint kizáró ok problémáján. Látható tehát, hogy az Alice teszt a gyakorlatban nem szüntette meg a számítógépes programok szabadalmazhatóságát, és nem biztosított egy teljes körűen meghatározott tesztet; továbbra is módot ad a mérlegelésre. Az Enfish és a McRO pontosították tovább a kritériumokat, és számos későbbi döntés ez utóbbiakra hivatkozik. A kerületi bíróságok szintjén pl. a Synchronoss Techs v. Dropbox ügyben a bíróság szerint az Alice-döntés nem mondta meg, mi tekinthető absztrakt ötletnek, azonban az Enfish-ítélet igen. Ez utóbbi esetben az igénypontok célja a számítógép funkcióinak fejlesztése volt, és ezt a szabadalmi leírás is alátámasztotta, mikor memória megtakarítására, gyorsításra, adatformátumok szinkronizálására stb. hivatkozott. A Va. Innovation Scis. (VIS) v. Amazon.com ügyben az igénypontok túlságosan általános problémáról szóltak, t.i. mobiltelefonoktól származó videók reprodukálásáról egyéb eszközökön, ami nem kifejezetten számítógép-specifikus funkció továbbfejlesztés, ezért a megoldás nem volt oltalom alá helyezhető. Az Ioengine v. Interactive Media Corp ügyben hozott döntés szerint egy hordozható elektronikai eszközökhöz fejlesztett felhasználói interface szabadalmazható volt, mert az igénypontok az összetevők meghatározott elrendezésére, valamint jól meghatározott megvalósításra és kódra irányultak, továbbá a számítógépes funkciókat fejlesztették. A Speedtrack Inc. v. Amazon ügyben is kimondták, hogy mivel az igénypontok a számítógép meghatározott funkciójának fejlesztéséről szóltak, ezért a kérelem nem esett a kizáró ok alá.
A fenti összefoglaló csupán felületes áttekintést tudott nyújtani, azonban talán sikerült bemutatni azt, hogy a téma mind elméleti/jogtudományi, mind gyakorlati szempontból is nagyon lényeges. Elméleti szempontból láthatjuk, hogy a korábbi ítéletekben kifejtett jogi érvelés hogyan fejlődik tovább az azt követő bírói döntésekben. Gyakorlati szempontból (amely nyilvánvalóan elsődleges a szoftverfejlesztők és IT startup cégek számára) pedig látható, hogy a számítógépes programok szabadalmaztatása ma sem lehetetlen, amennyiben azok "valami egyebet" is tartalmaznak, ami a technika állásához képest fejlődést jelent. Ez a fejlődés elsősorban a számítógép funkcióinak fejlesztését jelenti. Természetesen sok múlik a szabadalmi leíráson, és az Alice-esetben a Legfelsőbb Bíróság figyelmeztetett is, hogy a szabadalmaztathatóság nem múlhat az ügyvivői teljesítményen, t.i. az igénypontok megfogalmazásán. Ennek ellenére a szabadalmi bejelentés sikere sokszor pont ezen, tehát a szakszerű és világos igénypontokon áll vagy bukik. Az oltalom megszerzéséhez az igénypontokban be kell mutatni, hogy a megoldás pontosan hogyan fejleszti egy meghatározott technológia működését, elmagyarázni a technikai problémát, amit megold, és azt, hogy miben tér el a korábbi hasonló megoldásoktól. Ehhez az összetett feladathoz mindenképpen ajánlott szakértő szabadalmi ügyvivő igénybevétele.

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság