text:
⭐DOKTORI DISSZERTÁCIÓ PAPP BARBARA KÁLVINIZMUS, SZEKTA, LÁZADÁS A KASZÁSKERESZTESEK ÉS DÉVAVÁNYA. A bizottság tagjai és tud.
DOKTORI DISSZERTÁCIÓ PAPP BARBARA KÁLVINIZMUS, SZEKTA, LÁZADÁS A KASZÁSKERESZTESEK ÉS DÉVAVÁNYA. A bizottság tagjai és tud.
Download "DOKTORI DISSZERTÁCIÓ PAPP BARBARA KÁLVINIZMUS, SZEKTA, LÁZADÁS A KASZÁSKERESZTESEK ÉS DÉVAVÁNYA. A bizottság tagjai és tud."
1 Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar DOKTORI DISSZERTÁCIÓ PAPP BARBARA KÁLVINIZMUS, SZEKTA, LÁZADÁS A KASZÁSKERESZTESEK ÉS DÉVAVÁNYA Történelemtudományi Doktori Iskola Vezetıje: Dr. Székely Gábor DSc., egyetemi tanár Mővelıdéstörténet Doktori Program, Vezetıje: Dr. Kósa László MHAS., egyetemi tanár A bizottság tagjai és tud. fokozatuk: A bizottság elnöke: Dr. Kardos József DSc., professor emeritus Hivatalosan felkért bírálók: Dr. Tıkéczki László CSc., habilitált egyetemi docens Dr. Erdmann Gyula CSc. A bizottság titkára: Dr. Halmos Károly PhD. A bizottság további tagjai: Dr. Kiss Réka PhD. Dr. Richly Gábor PhD., Dr. Kiss Gy. Csaba CSc.(póttagok) Témavezetı és tud. fokozata: Dr. Kósa László MHAS., egyetemi tanár Budapest,2 TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS A társadalmi konfliktusok, lázadások vizsgálatáról A lázadások magyar kutatásai A kaszáskeresztes mozgalom a szakirodalomban Kaszáskeresztesek Dévaványai kaszáskeresztesek A kutatásra vonatkozó megfontolások A VÁLTOZÓ TÉR Dévaványa térképének alakulása A földreform és a szimbolikus térképzıdés NEMESI HAGYOMÁNY Nemesek utódai Kiváltságosok VALLÁSI ELLENTÉTEK Reformátusok és a katolikusok Más vallások Hívık Kálvinisták Kálvinisták és hívık ELLENZÉKIEK TÁRSADALMA Ellenzéki örökség Márciusi karnevál Apák és ványaiak GAZDASÁGI GONDOK Birtokmegoszlás Foglalkozás Gazdálkodás Vagyonszerzés és megélhetés Gazdák és cselédek Szegénység és adakozás Gazdálkodás: változás és lemaradás KÖZÖSSÉG, REMÉNYTELENSÉG Demográfia Válások és áttérések A népesség változása Öngyilkosságok Egyesületek Alapítások A Tıkerészi Olvasókör Az Iparosok és Kereskedık Olvasóköre Az olvasókörök az elsı világháború után Elıadások az olvasókörökben Reménytelenség? ÖSSZEGZÉS Ábrák, táblázatok Felhasznált iratok; hivatkozások3 1. BEVEZETÉS 1936 áprilisában a nyomozó hatóságok felderítették a kaszáskereszteseknek (a Nemzeti Szocialista Magyar Munkáspártnak) a rendszer erıszakos megdöntésére irányuló összeesküvését. A pártot feloszlatták, a szervezkedıket bíróság elé állították, így a tervezett forradalom a kivitelezésig nem jutott el. Tehát valamiféle elakadt, csonka társadalmi lázadással állunk szemben: olyan drámával, 1 amelynek színre vitelét megakadályozták A társadalmi konfliktusok, lázadások vizsgálatáról A történettudományon belül az angolszász eredetileg marxista irányultságú társadalomtörténet kezdett behatóbban foglalkozni az elnyomottakként számon tartott néprétegekkel és mozgalmaikkal. Eric Hobsbawm például a társadalmi radikalizmus dél-európai primitív formáit és megnyilvánulásait mutatta be; de a brit munkásság történetérıl is publikált. 2 E. P. Thompson szintén kutatta az angol munkásság osztállyá szervezıdését, és többek között az éhséglázadásokat is: Thompson szerint ezek kitörésére nem elegendı magyarázat az éhínség, ehelyett a nép igazságérzetének sérülései, a hatalom mulasztásai álltak a háttérben. 3 Az angol marxisták mellett az amerikai társadalomtudósok is alapvetı jelentıségőek a lázadások, tömegmozgalmak történeti kutatása terén: elsısorban Charles Tilly, illetve Tillyék nevét kell megemlítenünk. 4 Charles Tilly vezette be a tömegakciók csoportosítását: ezen belül kompetitív, reaktív és proaktív formákat különböztetett meg. Eszerint az elsı fıleg a kora újkorban jellemzı, egy településen belüli foglalkozási, vallási, lakóhelyi közösségeinek összeütközését jelenti; a reaktív az államnak és a kapitalizmus hatalmának kiterjesztése ellen, a régi kedvezıbb helyzet megtartására vagy visszaszerzésére irányuló tömegakció formája; a proaktív pedig a jogok bıvítésére, az államhatalom átvételére készülı, felülrıl szervezett mozgalom. 5 A társadalmi konfliktusok, lázadások kutatására mindenképpen termékenyítıen hatottak a történetírás új irányzatai: a történeti antropológia, a mentalitástörténet, az Alltagsgeschichte, a mikrotörténelem és az új kultúrtörténet. Az új irányzatok olyan 1 TURNER 1974, HOBSBAWM 1974., HOBSBAWM THOMPSON 1971., THOMPSON TILLY TILLY TILLY 1975., TILLY Ismerteti GYÁNI 2002c,4 társadalmi rétegekkel munkásokkal, parasztokkal kezdtek foglalkozni, amelyek iránt korábban alig érdeklıdött a történettudomány, illetve a hagyományos megközelítésekkel csak rendkívül korlátozott tapasztalatokat szerezhettek róluk, viszont az antropológiai, a tágabb értelemben vett kultúra vizsgálatára, értelmezésére irányuló módszerek segítségével lehetıség nyílott a mélyebb megértésre. Az általuk használt dokumentumok jelentıs része éppen a konfliktusok, lázadások kivizsgálása alkalmával, a hatósággal való találkozáskor keletkezett: mint például Emmanuel Le Roy Ladurie is inkvizíciós anyagokból kiindulva tárta fel egy 14. századi okszitán falu életét; Carlo Ginzburg szintén ilyen forrásokra támaszkodva, a boszorkányvádak kapcsán elemezte a népi kultúrát; hasonlóra vállalkozott egy eretnekséggel vádolt molnár világképének rekonstrukciója révén. 6 De nem csupán a forrásfelhasználás kapcsolta az új irányzatokat a társadalmi konfliktusokhoz, az erıszakhoz: ezeket a jelenségeket tekintve nem elégedtek meg a hagyományos, fıként a gazdaságra összpontosító magyarázatokkal. Natalie Zemon Davis például a kora újkori vallásos erıszak okait a közösség értékeinek veszélyeztetettségében látta; Giovanni Levi szerint a falusi ördögőzı ellentétbe kerülése a hatalommal annak tulajdonítható, hogy Chiesa így kívánta visszaszerezni családja presztízsét; Paul Boyer és Stephen Nissenbaum szerint a salemi puritánokat szintén az motiválta a boszorkányvádaskodásokra, hogy veszélyeztetve érezték magukat a kapitalizálódás tendenciái által. 7 Az új kultúrtörténeti megközelítés révén új értelmezést nyerhettek az olyan közismert lázadások is, mint az orosz vagy a francia forradalom, és sajátos tiltakozásként jelentek meg az olyasféle, a ma embere számára meglehetısen idegennek tőnı tettek, mint a macskák lemészárlása A lázadások magyar kutatásai A lázadások, tömegmozgalmak kutatásával kapcsolatban Magyarországon bizonyos kettısség jelentkezett. Egyrészt kutatások tömege áll rendelkezésünkre ezeken a területeken. Már a mozgalmakkal egy idıben jelentkeztek kortárs elemzések, az eseményekre magyarázatokat és megoldásokat megtalálni vélı írások. 9 Az második világháborút követıen, az osztályellentéteket központi jelentıségőnek vélı marxista ideológia hivatalossá válása következtében a forradalmi megmozdulásokkal, illetve 6 LA ROY LADURIE 1997., GINZBURG 1983., GINZBURG DAVIS 2001., LEVI 2001., BOYER NISSENBAUM, LIH 1990., HUNT 1984., DARNTON Például: ECSERI 1898; MAILÁTH 1898; NAGY5 azok elıkészítésére irányuló törekvésekkel, a társadalom alsó rétegeinek szervezkedéseivel elıszeretettel foglalkozott a történettudomány. (Különösen a 19. és 20. századi munkás- és szegényparasztmozgalmak eseménytörténeti feldolgozottsága érdemel figyelmet.) Másrészt számos tanulmány megjelenése ellenére mégis alig léteztek olyan elemzések, amelyek ne lennének pártszerőek, hiszen a szerzık nem elsısorban a történeti megismerést, hanem a radikális megoldásokért kiáltó társadalmi ellentétek bemutatását tartották szem elıtt. Részben ehhez az ideológia-orientált megközelítéshez kapcsolódott, hogy csak elvétve fogalmazódott meg a kérdés: miért éppen ott, akkor került sor ilyesfajta eseményekre (vagy ezek elıkészítésére)? A hagyományos magyarázat: a résztvevık rossz gazdasági, demográfiai, társadalmi-politikai helyzete, mely az elemzık szerint bıven elégséges ok a forradalmi megmozdulásokra. Unalomig ismertek azok az eszmefuttatások, amelyek kimerítıen ecsetelik a földbirtokmegoszlás aránytalanságait, a nyomasztó piaci viszonyokat, a túlnépesedést, a vidék aluliparosodottságát, a kedvezıtlen bérviszonyokat állítja Gyáni Gábor. 10 A gazdasági determinista látásmód mindenesetre nem keresett mélyebb összefüggéseket, ami az ideológiai elfogultságot tekintve tulajdonképpen teljesen érthetı, ugyanis a marxista tételek vallói számára a társadalmi-gazdasági egyenlıtlenségek magukban rejtették a felkelések lehetıségét, az uralkodó osztályok ellen fordulást. Így a mozgalmak létrejötte alapjának a különösen nagy szegénységet és elnyomást, esetleg az elıbbi jellemzı kiegészítéseként a megfelelı világnézetőek által az elnyomottak körében végzett felvilágosító munkát tekintették. Magyarországon a 80-as években támadt fel az igény a lázadásokra vonatkozó mélyebb magyarázatok keresésére. Szabó Ferenc az agrárszocialista mozgalmak kapcsán, egy 1981-es elıadásában fogalmazta meg, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a kollektív küzdelmi és tudati hagyományokra az efféle mozgalmak feltérképezésében: szerinte az alföldi mezıvárosokban jól kimutatható az önrendelkezési igény évszázadokon átívelı hagyománya, különösen a Viharsarok tőnik ki szervezettségével. 11 Ezt a gondolatmenetet követve, egy 1997-es tanulmányában kifejtette, hogy a viharsarki mezıvárosok lakóinak eszmevilága, gondolkodásmódja 10 GYÁNI 2002c, 175., vö. GYÁNI 1991, (Az agrárszocialista mozgalmakra vonatkozó történeti feldolgozások, a teljesség igénye nélkül: SIMON 1953; BALASSA 1956; PÖLÖSKEI SZAKÁCS 1962; TÓTH 1963; KISS 1968; VIRÁGH 1979; KOVÁTS 1966; FARKAS 1968; VIRÁGH 1988; FARKAS 1989.) 11 Az elıadás írott változatát ld. SZABÓ 1986,6 történeti okokból, elsısorban az újjátelepülés révén sokban emlékeztetett a polgárosodásra (önkormányzatiság, nyitottság stb.), ugyanakkor a polgárosodás gazdasági- politikai háttere nem volt stabil 12 ez a kettısség bizonyára nagyban közrejátszott az agrármozgalmak létrejöttében. Ugyanebben a tanulmánykötetben Király István az agrárszocialista mozgalmakkal kapcsolatban azt fejtegette, hogy paraszti polgárosodásnak csupán a hiányát regisztrálhatjuk, viszont figyelemre méltó az a hagyományos, a protestáns egyházak által különösen támogatott szabadságeszme és mővelıdési igény az alföldi parasztság életében: éppen ez az ellentmondás teremtett nyugtalan állapotokat a Viharsarokban. 13 Kósa László egy 1993-ban megjelent tanulmányában a dél-alföldi újkori vallási mozgalmak hátterét vizsgálta, ennek kapcsán többek között az agrárszocializmust is érintette: szerinte ezen jelenségek a bizonytalanságból, mégpedig a török uralom utáni újratelepülés anyagi és lelki bizonytalanságából erednek. 14 Tehát az idézett szerzık már nem csupán gazdaságidemográfiai struktúrák hatásaival igyekeztek magyarázni az agrármozgalmakat, hanem a mentalitástörténeti vonatkozásokra igyekezték felhívni a figyelmet. Az elméleti kérdésfelvetések mellett tényleges mentalitás-vizsgálatra is sor került: Hanák Péter ráadásul nem általánosságban, hanem az agrárszocialista mozgalmak résztvevıitıl származó folklórszövegek elemzése révén igyekezett feltárni mélyebb motivációkat. 15 Már történeti antropológiai, illetve mikrotörténelmi szemlélető, népi erıszakra vonatkozó vizsgálatot is találunk itthon. 16 A rendszerváltást követıen forradalmi téren elsısorban az 1956-os események feldolgozásával kapcsolatos adósságok törlesztése indult meg, az események feltárása önmagában is jelentıs feladatot szabott a történészekre, hiszen csaknem félévszázados elmaradások voltak ezen a téren (de természetesen így is születtek a hátteret és okokat intenzívebben vizsgáló írások), azonban például a második világháború elıtti szegényparaszti mozgalmakról nem születtek új munkák. Az új társadalmi rendszernek nem tartozik hivatalos ideológiájához a forradalmiság, így a lázadások, felkelések kutatása a korábbiakhoz képest meglehetısen háttérbe szorult. A szélsıjobboldali kaszáskeresztes párt sajátos kutatási története még a szocialista kor történetírásához kötıdik. 12 SZABÓ 1997, KIRÁLY 1997, KÓSA 1993, HANÁK 1988, APOR 1998., SOHAJDA7 1.3. A kaszáskeresztes mozgalom a szakirodalomban A kaszáskereszteseket a mozgalom perének tudósításával ismerte meg az ország jelentıs része. A szenzációhajhász riporterek mellett a társadalomjobbító szándékú népi írók, szociográfusok is hamarosan elkezdtek foglalkozni a feloszlatott csoporttal, hiszen a mérhetetlen nyomor és elesettség következményeként értelmezték a forradalmi elıkészítést. Közülük talán leghíresebb Kovács Imre: Néma forradalom címő mőve, melyben az egykézés, a kivándorlás és szekták megjelenéséhez hasonlóan az agárszegénység végsı elkeseredésének bizonyítékát látta a korabeli szélsıjobboldali szervezkedésben is, és fıként a szektamozgalmakból való kiábrándultságra vezeti vissza a kaszáskeresztesek felbukkanását. Meglátása szerint az egyfajta sikertelen néma forradalomként felfogható szektázás végsı kimenetele törvényszerően a forradalmi aktivitás, amely olyan vagy ahhoz hasonló lesz, mint az évi kaszáskeresztes mozgolódás. Erdei Ferenc Futóhomok címő mővében szintén említést tett a kaszáskeresztesekrıl, bár ı nem elsısorban a mozgalom hátterének feltárását, kialakulásának magyarázatát tekintette elsıdleges feladatának, hanem a Duna-Tiszaköze népének bemutatását. Ennek kapcsán, Jánoshalmáról szólva említette meg a kaszáskereszteseket, ugyanis úgy vélte, a helyi szocialista mozgalom helyét a messianisztikus kaszáskeresztesek foglalták el. 17 Közvetlenül a második világháború után egy rövid idıre ismét az érdeklıdés középpontjába kerültek a kaszáskeresztesek, pontosabban a párt egykori vezére, Böszörmény Zoltán, akiben a Horthy-rendszer után az új világ is ellenséget látott. Háborús bőnökkel vádolták, bár a mozgalma bukása óta semmi nyoma nem volt a politikai tevékenységének, a bíróság az egykori kaszáskeresztes szervezkedésért amiért egyszer már leülte a neki kiszabott büntetést újabb nyolc évre ítélte, azután internálta, majd még a 60-as években is állambiztonsági megfigyelés alatt tartotta. 18 Természetesen a közvélemény a titkos jelentésekrıl nem értesülhetett, azonban a népbírósági perrıl igen és a per kimenetelét bizonyára befolyásoló könyvecskét is elolvashatta a mozgalomról. Lévai Jenı tollából született 1945-ben a Horogkereszt, kaszáskereszt, nyilaskereszt címő könyvecske, melyben az újságíró kijelentette, hogy a Böszörmény-mozgalom volt az az alap, amelyre a Szálasi-mozgalom épült, 19 vagyis 17 ERDEI 1957, Ld. Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára (a továbbiakban: ÁBTL ) M Bácskai munkadossziéja , Bácskai jelentése Böszörményrıl, április LÉVAI 1945, 40. 78 közvetetten a kaszáskeresztes párt felel a nyilaskeresztesek tetteiért, a második világháború sok szörnyőségéért. Lackó Miklós egy 1962-ben megjelent cikkében a 30-as évekbeli magyar szélsıjobboldali mozgalmak így természetesen a kaszáskeresztes párt társadalmi hátterét vizsgálta. Véleménye szerint a holdas földesúri réteg, a keresztény ipari és kereskedelmi burzsoázia, valamint a középosztály katonatiszti és hivatalnoki csoportjai jelentették ezeknek a mozgalmaknak a legfıbb bázisát, és az alsóbb társadalmi rétegekhez tartozókat csak az elmaradottság, a terror, a gazdasági zsarolás, morzsányi kedvezmények sodorhatták a soraikba. 20 A kaszáskeresztesekrıl szólva megemlítette, hogy kizárólag ez volt az a közösség, amely rövid ideig hatni tudott az agrárproletárokra, közülük is a legelmaradottabbakra. Lackó az 1966-ban kiadott Nyilasok, nemzetiszocialisták címő könyvében kifejtette, hogy a kaszáskeresztesek programja demagóg és középosztályi-kispolgári fasiszta program 21, mely a kispolgárságra, parasztságra akart hatni, a munkások megszólítását meg sem kísérelték, mivel ıket eleve a kommunizmus és szociáldemokrácia befolyása alá tartozóknak vélték. Az agrárproletárokat viszont féktelen szociális demagógiájuk révén sikerült félrevezetniük. A Böszörmény-mozgalom tehát különlegesnek számított: sikeres félrevezetı taktikája mellett fıleg azért, mert az elsı komolyabb politikai jelentıségő párt volt a hazai nemzetiszocialista pártok között. Szakács Kálmán a gazdasági világválság és a parasztság kapcsolatairól szólva megállapította, hogy a gazdaság rossz helyzete kétségtelenül közrejátszott a szélsıjobboldali mozgalmak megerısödésében, de a válság mellett a szociáldemokrata párt nem kielégítı politikája is ezt segítette elı (ld. Bethlen-Peyer paktum), ugyanis a szociáldemokrata program nem harci program volt, hanem szervezési program, nem egy új társadalom programja, hanem egy gyenge, sovány reformprogram. Így az eredménytelen harc láttán és a kormányzat féktelen terrorja folytán a tömegek harci kedve is ellanyhult, lassan visszaszorultak, és az ország sok részén különbözı szektákban, mások a kaszáskereszteseknél keresték a segítséget. 22 Szakács egy 1962-ben megjelent tanulmányában a szegényparasztságnak a gazdasági válság és a második világháború közötti helyzetével foglalkozott. Szerinte a válság, a hatóság fokozódó üldözése és a növekvı kétségbeesés 1934/35-ben számos 20 LACKÓ 1962, LACKÓ 1966, SZAKÁCS 1959, 17. 89 falusi szociáldemokrata szervezet felbomlását okozta. A kevésbé öntudatos munkások, akikben mégis megvoltak az osztályharc csírái, könnyen a mérhetetlen demagógia, azaz a kaszáskeresztesek csapdájába estek, akiknek a baloldali tömörülések ellehetetlenülése révén rendkívül könnyő dolguk volt. 23 Szakács Kaszáskeresztesek címő könyve szerint a mozgalom paraszti származású híveiben csakis a körülmények szerencsétlen összejátszása folytán vetıdött fel a párthoz történı csatlakozás. A szociáldemokrácia magára hagyta a falut, és a politikailag iskolázatlan tömegek ösztönös radikalizmusát remekül kihasználta a kaszáskeresztes mozgalom. (Ugyanakkor Szakács a leghatározottabban visszautasította azt a vélekedést, miszerint a feloszlott szocialista szervezetek tagsága átpártolt volna Böszörményékhez.) A szerzı az alsó rétegeknek a szélsıjobbhoz való csatlakozását tulajdonképpen egyfajta mentális rendellenességként értelmezi: szinte képtelenségnek tőnik, hogy ezekre [ti. a kaszáskeresztes programra, retorikára] ép elméjő emberek felfigyeljenek. Az adott gazdasági és politikai viszonyok között a tömegek nem lebecsülendı része szellemi értelemben is deklasszálódott. 24 A kilátástalanságban vergıdı, szellemi képességeikben bizonyos értelemben korlátozott nép viszont csak eszköz volt a szélsıjobb kezében, csupán kihasználták ıket. Szakács szerint ráadásul a szerencsétlen agrárproletárok jó része még arról is meg volt gyızıdve, hogy egy szocialista mozgalomhoz csatlakoztak. A tízkötetes Magyarország története vonatkozó kötetében a párttal kapcsolatban azt hangsúlyozták, hogy Böszörmény elszegényedett dzsentri-családból származott, alvezérei szintén középrétegbeli kétes egzisztenciák voltak, akik a legesettebb, legtudatlanabb alföldi szegényrétegek kitörési vágyát használták saját céljaikra. 25 Tulajdonképpen Szakácsot követıen nemigen foglalkoztak behatóan a kaszáskeresztesekkel, bár a magyarországi szélsıjobb átfogó elemzésében rendre említést nyernek. 26 Az utóbbi idık tanulmányai közül Paksa Rudolfnak a 30-as évek szélsıjobboldali mozgalmairól írott összefoglalására érdemes hivatkoznunk. 27 A dolgozat a korábbi történészi vélekedésekhez hasonlóan szintén a szegényparasztság 23 SZAKÁCS 1962, SZAKÁCS 1963, RÁNKI 1984, Természetesen a korszak pártprogramjait feltáró forráskiadványban a kaszáskeresztesek programja is szerepelt: GERGELY GLATZ PÖLÖSKEI 2003, (Mindenesetre Böszörmény Zoltán a költeményei révén szerepet kapott a Megfúvom főzfalantomat címő, szórakoztatóan rossz verseket tartalmazó kötetben. MEGFÚVOM 1990, ) 27 PAKSA 2009,10 elkeserítı gazdasági helyzetével és a parttalan demagógiával magyarázza a kaszáskeresztes párt ideiglenes sikereit. Mint láthattuk, például az agrárszocialista mozgalmakkal ellentétben a kaszáskeresztesek forradalmi elıkészületei nem igazán érdekelték a marxista történetírást. Ez a visszafogottság természetesen érthetı, hiszen a felkelésben részt vevı elnyomottak még a Horthy-rezsimnél is élesebben szálltak szembe a haladó ideológiával. Aki ennek ellenére vállalkozott arra a kényes feladatra, hogy bemutassa a kaszáskeresztes párt történetét, a tervezett felkelés elızményeit, annak mindenképpen erıteljesen hangsúlyoznia illett a Horthy-korszak gyötrı gazdasági jellemzıit és politikai rendszerét, amelyek alapvetı okát adták annak, hogy egyes alsóbb rétegekhez tartozó emberek a mozgalom híveivé szegıdtek. Azonban a nyomorúságos életkörülmények sem jelenthettek tökéletes magyarázatot hiszen ezek a kommunista mozgalomhoz történı közeledést is szolgálhatták volna, így a kutatók a saját értékrendjüknek meg nem felelı választást a résztvevık mentális defektusaként értelmezték, legalábbis korlátolt szellemi képességeikkel magyarázták (ennek kiváltó oka szintén a múlt rendszer volt). Viszont még ez sem látszott elégséges háttérnek a proletáriátus egy részének sajátos viselkedését tekintve, így a megtévedtek helyett a megtévesztettek mozgalmáról szóltak, hiszen ıket egyfelıl cserbenhagyta a szociáldemokrácia, másfelıl tudatosan a saját céljaikra használták fel a dzsentroid és polgári rétegek. Bár semmiképpen nem vethetünk el mindent abból, amit a marxista történetírók a kaszáskeresztesekrıl mondtak, könnyen tetten érhetı igyekezetük arra vonatkozóan, hogy a történetmesélés- és értelmezés révén a lehetı legkevésbé sérüljön az akkori hatalom által kötelezınek tartott világkép. Az utóbbi 30 év történészei pedig megelégedtek az elıdök által feltártakkal és nem kerestek mélyebb motivációkat a történtekre vonatkozóan Kaszáskeresztesek Böszörmény Zoltán 1931-ben alapította meg a Nemzeti Szocialista Magyar Munkáspártot, azaz a késıbbi kaszáskeresztes pártot pártjelvényükben ekkor még a horogkereszt szerepelt, majd a horogkeresztnek mint idegen állam jelvényének betiltásakor váltottak a kaszáskeresztre, vagyis két, keresztben egymásra fektetett kaszára, mely egy koponyát ölel körül. 1011 Programjukat, Böszörmény nevezetes mindent megoldó 20 pontos programját december 21-én fogalmazták meg. Eszerint alapvetı követelésük (1.) az 1914-es Magyarország visszaállítása, a háború okozta károk megtérítése az országnak, a jóvátétel eltörlése, az eddig befizetett összeg visszaszármaztatása; (2.) érvényt szerezni a detronizációt kimondó törvénynek. Követelik továbbá, hogy (3-4.) az anyagi javak arányosan osztassanak meg, mindenkinek egyenlı jogai és kötelezettségei legyenek, így a választójog is általános és titkos legyen. Azonban (5.) magyar állampolgár csak néptárs, azaz turáni és árja fajú lehet, vagyis zsidó nem. Az állam (6-7.) köteles polgárainak kereseti lehetıségrıl gondoskodni, amennyiben nem tudna mindenkinek munkát adni, úgy a nem néptársak azonnal utasíttassanak ki az országból; viszont aki az országban él, annak kötelezı a produktív és legális munkavégzés. A bevándorlást (8.) megtiltotta volna Böszörmény, és kiutasítandónak ítélte azokat, akik 1900 után érkeztek az országba, vagy bőncselekményt követtek el, de a századforduló elıtt érkezıket is csak akkor juthattak volna munkaalkalomhoz, ha a magyar munkások közül senki sincs munka nélkül. A program szerint (9-11.) a hadivagyon elkobzandó, mint ahogy azok vagyona is felülvizsgálandó és elkobzandó, akik 1880 óta a gyors meggazdagodás végett jöttek az országba, és akik eddig nem vettek részt az ország ügyeinek intézésében az így szerzett állami tulajdonokból pedig kamatmentes hitelt kell adni a rászorulóknak. A munka és fáradtság [sic!] nélküli jövedelmeket (12.) meg kell szüntetni, és földosztást kell végrehajtani, munkaalkalmakat és nyugdíjalapot teremteni, szociális adóreformot bevezetni. Az 500 holdon felüli birtokok (13.) kisajátítandók, amennyiben azt tulajdonosa nem legalább 2 emberöltıvel ezelıtt szerezte, és nem érdemei révén jutott hozzá; ugyancsak kisajátítandó mindenféle kötött birtok. A (14.) közérdek ellen vétıket és nemzetellenes bőnöket elkövetıket, például az uzsorásokat az államnak a legszigorúbban kellene büntetnie. Viszont ezekkel szemben (15-16.) támogatandó az egészséges középosztály (bérbeadásokkal, kamatmentes hitelekkel), és államosítani kell a részvénytársaságokat és hasonló üzemeket, valamint nyereségrészesedést kell osztani a nagyüzemek termékei után. A nem-néptárs (17.) a terveik szerint nem folytathat semmilyen tevékenységet, nem birtokolhat ingatlant, csak anyanyelvén publikálhat, és kizárólag eredeti nevét használhatja. A pártprogram (18-19.). a népjólétet is fontosnak tartja (anya, nı- és gyermekvédelem), de a nép szellemi egészségét is védené azzal, hogy betiltaná a népéletünkre, ısi hagyományainkra bomlasztó mővészeti irányzatokat, és az újságkiadást egy erkölcsi testület felügyelete alá helyezné. Végezetül (20.) a törvényeknek a magyar dolgozók érdekeivel való 1112 összhangba hozatalát szorgalmazták, és leszögezték: az államfı csakis vérbeli magyar lehet. 28 A nevezetes program tehát függetlenségi, meglehetısen utópisztikus gazdaságinépjóléti, de elsısorban antiszemita (és ehhez kapcsolódóan antikapitalista) pontokat tartalmazott. A párt elsısorban a magyar dolgozókat, a kétkezi munkából élı vagy éppen munkaalkalomra váró, arra és földre, hitelre éhes néptársakat szólította meg, akik készséggel elhitték, hogy nyomorúságuk oka mindenekelıtt a zsidóság térhódításának köszönhetı. Böszörmény ezen eszméket elbeszélése szerint magától Hitlertıl hallotta, akit felkeresett Münchenben, és aki szívélyes támogatásáról biztosította a magyar pártot. Szakács Kálmán szerint a német testvérpárttól nem csupán erkölcsi, de anyagi támasza is volt a kaszáskereszteseknek, 29 bár a hitleri ismeretség is kérdéses: Böszörmény tervezett könyve Hitlerrıl (melyben személyes benyomásait írta volna le a minden árják vezérérıl) tudomásunk szerint sohasem készült el. A kaszáskeresztes vezetı tulajdonképpen sohasem hozakodott elı látogatását bizonyító dokumentumokkal, állítólagos találkozásuk összes bizonyítéka az volt, hogy a magyar vezetı közhelyes frázisokkal dicsérte példaképét (1945-tıl pedig egyébként is lázasan tagadta, hogy Hitlernél járt volna). 30 Mindazonáltal a fajelmélet, a nemzetiszocializmus hatása tagadhatatlan mind a már idézett programpontokban, mind a mozgalom külsıségeiben, mind vezér-eszméjében A horogkeresztes (kaszáskeresztes) pártjelvény mellett a náci párttal való rokonságot jelzik a katonai külsıségek (barna egyenruha, gyakorlatozás, katonai rangok használata stb.) is. Ugyanis Böszörmény a pártalapítás után nem sokkal, szinte a tagtoborzással egy idıben megszervezte a rohamosztagoknak nevezett alakulatokat, mely a párt legelkötelezettebb, legelszántabb híveit tömörítette, és amely a kezdetektıl nyíltan hirdette, hogy szükség esetén nem riad vissza az erıszak alkalmazásától. A rohamosztagosok tízparancsolata szerint az ezen alakulatokhoz tartozók a következıkre tettek ígérete: a magyar haza és magyar faj szeretete, jellemszilárdság, fegyelmezettség, önfeláldozó bátorság, a vezérek parancsainak feltétlen végrehajtása, a Habsburg törekvések ellenzése, gazdasági válság megoldása, zsidó bolsevista agitátorok és 28 MOL K 149. BM 7. res Bö-mozgalom (röpirat) A program bizonyos elemei ekkor kétségtelenül egyedinek számítottak. Elıször jelentkezett magyar pártprogramban az idegenek kitelepítésének vágya, az idegenség eldöntésének meghatározott ismérvek szerinti állami feladata; elıször kívánták a bevándoroltak vagyonának felülvizsgálatát. (GERGELY GLATZ PÖLÖSKEI 2003, 235.) 29 SZAKÁCS 1963, Bár ez semmiképpen nem tekinthetı döntı bizonyítéknak, hiszen Böszörmény szemrebbenés nélkül tagadta azt is, hogy antiszemita volt. 1213 követıinek kérlelhetetlen kiirtása, Böszörmény Zoltán iránt örökös halálig tartó [sic!] hőség, és az éljen Böszörmény! csatakiáltás használata. 31 A pártvezér tehát nem csupán hitére eskette küzdıtársait, és számos férfias-katonás tulajdonságot követelt meg tılük, de a nagypolitikában is kompetensnek érezhette magát, aki ezt a tízparancsolatot magáénak vallotta, hiszen többek között a gazdasági válság megoldását is szívére helyezte szeretett vezére. A pártprogrammal együtt nyomdába került rohamosztagos induló a 20 pontot kiegészítve is ékesen tudósít a kaszáskeresztesek törekvéseirıl, és az említett vezérhez főzıdı viszonyukról: (1) Lobogj, zászlónk, fent! Éljen Böszörmény! Elvész másként a nép, s minden remény! Kenyerét a sok éhezınek csak a horogkereszt adja meg! Gyere néptárs, vezérünk Böszörmény! (2) Véget vet a magyar szenvedésnek, Boldog jövıt hoz a szegény népnek! Jönnek már a rohamosztagok, nem lesz aztán már panaszra ok! Rendet csinál katonád, Böszörmény! (3) Reszkessetek rác, oláj [sic!], cseh népek! Barnainges nem irgalmaz néktek! Országunkat vissza Te szerezd, a kardot el sohasem ereszd! Indulj néptárs, ha szólít Böszörmény! (4) Vége lesz a kommunista rémnek, Nem lopják el hitét majd a népnek! Szaladj, zsidó, Palesztinába! Nincs szükségünk demokratára! Marxistákat nem tőr meg Böszörmény! (5) Rettentı vezérünk, jó Böszörmény! Adj parancsot: sok barnainges kér! Vörös zsidó, rác, oláj, szaladj! Lobogj, zászlónk, fenn! Éljen Böszörmény! ÁBTL V Vizsgálati dosszié Dr. Böszörményi Zoltán. Jelentés ápr / MOL K Böszörmény-mozgalom (röpirat)14 Az irredenta-soviniszta, antikommunista és antiszemita megnyilatkozások mellett melynek bizonyos elemeit helyeselhette az akkori hatalom feltőnı az ellenforradalmi rendszerrel igencsak szemben álló kardforgató attitőd, no és a vezéreszmény, mely kétségtelenül áthatotta a kaszáskeresztes mozgalmat. Böszörmény Zoltánt a kezdetektıl szinte vallásos áhítat vette körül párttársai részérıl: személye szorosan összekapcsolódott a pártprogrammal, a kaszáskeresztes célkitőzésekkel. Hívei szerint Böszörmény megjelenéséért régóta imádkozik a magyarság, s most leírhatatlan hálaadással tartozik Istennek ezért az emberért, akiben Isten akarata megtestesült, és akit meg sem érdemel a nép. 33 Ez a nagyszerő próféta az Úr küldötte, akinek mozgalmáért természetes, hogy feláldozzuk életünket, vérünket, családi boldogságunkat vélték a soraiban állók. 34 Azonban igencsak kérdéses, hogy Böszörményben csupán az isteni akarat letéteményesét, vagy valójában Istent, esetleg egyfajta megtestesülését tisztelték-e. Az utóbbiak mellett szól, hogy a róla szólók egyike-másika olyan szókészletet használt, mely szorosan kapcsolódik a bibliai, újszövetségi retorika egyes elemeihez (jó atyaként emlegették, aki kézen fogva vezeti az övéit, szavát vigasztalóként, gyújtóként és ítélıként jellemezték); néha éppenséggel Jézus szavait kölcsönözték neki: Jöjjetek énhozzám mindnyájan, akik megfáradtatok és megterheltettetek 35 Hívei meg is fogalmazták, hogy Böszörmény szentként áll elıttük, valamint azt, hogy Isten úgy küldte ıt, mint Krisztust, mégpedig azért, hogy levegye vállainkról a Golgota nehéz keresztjét. 36 A kaszáskeresztesek megnyilvánulásai vezérükrıl melynek a párt lapja, a Nemzeti Szociálista készséggel helyt adott bizony inkább emlékeztetnek egy buzgó imádságra, mint a párt egy tagjának köszöntésére: Sok százezer igaz magyar vérünk szivének [!] sugallatát érezve keblemben, tiszta magyar szivem [!] minden dobbanását Tehozzád küldöm, kitárom elıtted lelkem egész énjét, hogy nyiltan [!] lássad általam milliók szent meggyızıdését, hitét, akaratát. Te vagy a megtestesült Eszme egyedül, ki egyes-egyedül vagy Nagyság, Igazság, Bölcsesség, Jóság és Hatalom a szemünkben, az önzetlen és önfeláldozó, tiszta magyar Becsületesség példaképe mégis, szegénységed ellenére Te birsz [!] minden ragyogó fénnyel, fenséggel, pompával, királyi bíborral, ki egyedül vagy a Nagy Prófétai Szónok; Egyetlen Legyızhetetlen, igaz magyar Menedék, Vár, Bástya, és megingathatatlan 33 KÁROLYFI 1933, 3-4., B-né 1934, NAGYSÁG 1933, 1-2., HAJNAL 1934, SZARKA 1935, , SİTI 1934, 1., FEKETE 1934, KECSKÉS 1934, 1-2., HOMOK 1934, 3., VARGA 1935,15 Kıszikla. Te vagy az Élık Élete! Meghalt ıseink örök emlékezetének ırizı Pásztora, pusztulásra itélt [!] hazánk és fajtánk mentı Angyala. Te vagy és leszel örökkön-örökké minden magyarok fölött az igazi Biró [!], a Nagy Isten akaratából, hogy itélkezzél [!] elevenek és holtak fölött! 37 Hasonló szellemben fogant egy, a kaszáskeresztes vezér letartóztatása után kelt levél, melyben a párttagok nemes egyszerőséggel kijelentették a Belügyminisztérium képviselıjének, hogy nekik hatalmasabb Istenük van Böszörmény személyében. 38 Természetesen magától Böszörmény Zoltántól sem állt távol a küldetéstudat, a messianisztikus öntudat: rohamosztagosait nem csupán az eszme, de saját maga mint megtestesült eszme iránt is halálig tartó hőségre kötelezte, 39 és külsıségeiben is mindent megtett a vezér-eszmény erısítéséért (ld. karlendítés és az Éljen Böszörmény! köszöntés); és verseiben is deklarálta saját felsıbbrendőségét, isteni elhivatottságát népe sorsának megjavítására vonatkozóan. Önvallomásai szerint ıt az élet választotta magvetıvé, lázadó küldöttévé; lelkében az Isten lakik, megnyilvánulásai útmutatásul szolgálnak: lelke tüzével fényt, szabadulást és megoldást hoz a szerencsétlen magyarságnak. 40 Böszörmény tehát egyértelmően az égiek által kijelölt vezérnek tekintette magát, így a kaszáskeresztes pártprogramot elfogadóknak kötelessége volt felvállalni a program hirdetıjének vitathatatlan és kizárólagos elsıségét, felsıségét. Talán éppen az irányító pozíciók elosztása, pontosabban az egyeduralomra törı pártalapító elutasítása vezetett a szintén nemzetiszocialista eszméket valló Meskó Zoltánnak és körének a Nemzeti Szocialista Munkás Párttal 1932-ben történı szakításához, majd a Magyar Nemzeti Szocialista Párt megalapításához (bár a vezéreszmén túl is lehettek bizonyos eltérések elképzeléseikben, hiszen Meskó pártja kevésbé volt radikális, és elvetette a hatalom erıszakkal történı megszerzésére irányuló törekvéseket). 41 Hasonlóképpen közrejátszhatott a pártvezér teljhatalmának elutasítása a rohamosztagokat megszervezı alvezérek, Barcsay Árpád nyugalmazott csendır-alezredes és Schieb Károly nyugalmazott tábornok kilépésében Böszörmény ezután jóval kisebb presztízső alvezéreket választott. A párttagoknak valóban egyedül a csatakiáltással köszöntött 37 HATVANY 1935, ÁBTL V Vizsgálati dosszié Dr. Böszörményi Zoltán A kaszáskeresztesek esküjében is megjelenik az önelátkozás-motívum, amelynek elıképét Nagy Dezsı az 1705-ös szécsényi országgyőlés esküjében vélte megtalálni; egyébként Hobsbawm szerint az ilyesfajta esküforma jellemzı a primitív lázadók mozgalmaira. NAGY 1986, , HOBSBAWM 1974, MEGVÁLTÓ 1926, 7.; MERRE s. a., 25.; MAGYAROK 1926, MOL K Fıkapitányi jelentés június16 férfiút volt szabad vezetıjükként tisztelni, s fel is szólíttattak a zavarosban halászó, délibábot kergetı, agybeteg önvezérek leleplezésére. 42 A pártfegyelem ellen vétıket irgalmatlanul kizárták, és meghagyták az engedelmes többségnek, hogy a legnagyobb undorral el kell fordulniuk a méltatlanoktól, mintha azok leprás anyagyilkosok lennének. 43 A Böszörmény által hangoztatott messianisztikus vonal azonban az elhivatottságon túl a küzdelmek, bántások, rágalmak elfogadásában is jelentkezik, bár többrıl van szó a sérelmek eltőrésénél: mintha éppenséggel a küldetéséhez tartozónak érezte volna a bitangok, gazok marását, a gyiloktól általverést, mely természetesen nem foghat rajta, hiszen Krisztus módjára örökké él. 44 A kaszáskeresztes vezér szerint az üldözések, az átok-szekerek, a sárdobálás és a kereszt elfogadása szükséges ahhoz, hogy a szenvedık szabaduláshoz jussanak, hogy a megváltás beteljesüljön. 45 Természetesen gyilkolásról és keresztre feszítésrıl szó sem volt a magyar hatóságok részérıl, de valóban nem tevékenykedhettek minden korlátozás nélkül a kaszáskeresztesek. A Magyar Királyi Rendırség Politikai Rendészeti Osztálya folyamatosan figyeltette a pártot, és a rendvédelem vidéki szervei is beszámolási kötelezettséggel tartoztak a mőködésükrıl (mint valamennyi pártéról). A kaszáskeresztesek az átlagosnál nagyobb figyelmet érdemeltek, hiszen egy szélsıjobboldali pártról volt szó, amely nyíltan az állam jelenlegi rendje ellen foglalt állást, annak drasztikus megváltoztatására törekedett, és ezt nem csupán a pártprogram, de a megfigyelık feljegyzései is jelezték. A helyi hatóságok a szervezet programjával, törekvéseivel szembesülve ugyan olykor érdeklıdtek, nem kifogásolható-e a kaszáskeresztesek mőködése, 46 azonban a Belügyminisztérium mégsem tiltotta be a pártot, csak bizonyos korlátozásokat vezetett be vele kapcsolatban: megtiltotta a hazai politikai szervezeteknek a horogkereszt használatát, illetve a fegyverviselést ( /1932. sz. BM). Az elıbbiek azonban csupán általánosságban szabályozták a pártok mőködését, a kaszáskeresztes pártra vonatkozó elsı nagyobb korlátozás csak 1934 augusztusában következett be: ekkor a Belügyminisztérium az 5484/1914. sz. miniszterelnöki rendelet és az évi XVII. tc. 6. -a értelmében vagyis az állam belsı rendjét és biztonságát veszélyeztetı közleményei miatt betiltotta a párt lapját, és 42 ELİRE 1935, KINEVEZÉSEK 1935, IRGALOM 1926, ÍGY 1934, MOL K aug. Jászsági felsı járás szolgabírójáról a Szolnok megyei fıispánnak17 ezen nem segítettek a Horthynak címzett panasz-beadványok sem. 47 (Ennek ellenére a párttagok nem maradtak idıszaki kiadvány nélkül: tagértesítıket és felhívásokat továbbra is megjelentethettek.) 48 A lap betiltását megelızıen ugyan a kaszáskeresztes publicistáknak el kellett viselniük néhány elmarasztalást Böszörményt például 1932-ben és 1933-ban sajtóvétség, illetve hitfelekezet elleni izgatás miatt a budapesti büntetıtörvényszék kéthavi, majd háromhavi fogházra ítélte, melyet háromhavi próbaidıre felfüggesztettek 49 ez azonban a párt egészére nem jelentett veszélyt. Nem korlátozták az országgyőlési képviselıválasztáson történı indulásukat sem, így az évi pótválasztáson Monoron, 1935-ben pedig 12 helyen jelöltek képviselıt, de egyetlen mandátumot sem szereztek. 50 Böszörmény szerint azonban a kudarc is az üldözéseknek köszönhetı: a csendırök erıszakot alkalmaztak, illetve a már megnyert aláírásaikat elutasították. 51 (A hatósági erıszakról ugyan nem tudósítottak a szolgálati jelentések, az azonban bizonyos, hogy valóban kiemelt készültséggel fogadhatták a kaszáskeresztes szavazótábort: a nagykırösi választás felelıse például katonai karhatalmat kért arra az esetre, ha Böszörmény is az indulók között lesz, míg ellenkezı esetben elégségesnek vélte a rendırségi vagy csendırségi karhatalom biztosítását is.) 52 A párttagok elbeszélése szerint nem csupán a választások körül bántották ıket a csendırök: egy asszony arról számolt be, hogy kaszáskeresztes elvei miatt annyira megverték, hogy négyszer volt meghalva. 53 A korlátozások ellenére a párt egészen 1936-ig, a nevezetes puccskísérlet leleplezéséig mőködött, annak ellenére, hogy a rohamosztagosok már 1932-ben fegyveres felvonulásokat tartottak Budapesten, majd Böszörmény a következı évben országos seregszemlére indult. Nem oszlatták fel a szervezetet, bár a hatóságoknak már 1934-ben tudomására jutott, hogy fegyveres felkelést készítenek elı (amelyet ekkor még elhalasztottak). 54 A párt tagságának létszámáról, összetételérıl azonban még a hírszerzık tevékenységének köszönhetıen sem rendelkezünk pontos adatokkal, sıt igencsak ellentmondásosak a kaszáskeresztesekre vonatkozó értesülések. Egy 1932 májusában 47 ÜZEN 1934, TAGÉRTESÍTİ 1935, ÁBTL V Vizsgálati dosszié Dr. Böszörményi Zoltán. Ítélet Nb. XXIII. 3519/1945/ március SZAKÁCS 1963, MONORON 1933, PML Nagykırösi Osztálya V. 279/b. Nagykırösi polgármester iratai bizalmas iratok. I. 638/ DEÁKNÉ 1933, MOL K Jelentés jobboldali mozgalmakról, december18 kelt jelentés szerint ekkor már 6500 tagja volt a pártnak, közöttük számos egyetemi hallgatóval, az egy hónappal késıbb megnyilatkozó informátor viszont úgy vélte, tömegekrıl szó sincs, és a párthelyiségekben felbukkanó férfiak sem valami bizalomgerjesztı külsejőek. 55 Egy vidéki pártmegbízott úgy találta, sokakat érdekel városában a mozgalom, de legtöbb belépni óhajtó annyira szegény, hogy a megszabott tagdíjat sem tudja kifizetni. 56 Az 1933-as egyesületi BM-nyilvántartás kb re becsülte a kaszáskeresztesek számát az országban, melybıl a tényleges párttagok száma a rendırség szerint lehetett; a debreceni kapitányság azonban csak a városban 2500-es taglétszámot vélelmezett, és úgy tudták, hogy a legutóbbi beiratkozott igazolványának sorszáma S bár Böszörmény tanai a legradikálisabb szélsıjobboldalinak számított, pártja számos közismerten szocialista és kommunista érzelmő egyént is a tagjai közé számlált. 58 A mozgalomnak azonban 1936-ban vége lett január 5-én a csendırség nyomozó osztályparancsnoka a következıképpen foglalta össze a Nemzeti Szocialista Magyar Munkás Párt (Kaszáskeresztes Párt) ügyében 1936-ban történteket: A párt forradalmi irányzatú mozgalmát a csendırség nyílt nyomozással likvidálta, 706 kaszáskeresztest az ügyészséghez feljelentett. 59 Az akció eredményeképpen az június 2-án kelt /VII BM-rendelet feloszlatta a pártot. A kaszáskeresztesek bíróság elé kerülésekor azután nyilvánosság elé kerültek a puccs tervei. A Budapesti Királyi Büntetıtörvényszék ítéletének indoklása szerint a párt 1935 végén jutott arra az elhatározásra, hogy erıszakkal szerzik meg a hatalmat, mivel alkotmányos úton nem voltak képesek érvényesülni. Abban az évben ugyan még elégtelennek ítélték erejüket a forradalmi kísérlethez, azonban 1936 májusára azt tervezték, hogy a rohamosztagosok a kijelölt laktanyákat elsıként a debrecenit megszállják, az engedelmeskedıket felesketik Böszörményre, az ellenszegülıket pedig ártalmatlanná teszik, a zsidókat internálótáborokba küldik. Ezután a vidék középületeinek elfoglalása következett volna, majd Budapest bevétele, a kormányzó 55 MOL K május 28. Jelentés. 257., MOL K június 4. Jelentés MOL K Gstalter levele Böszörménynek szept MOL K BM-nyilvántartás az egyesületekrıl ; K Magyar Királyi Rendırség debreceni kapitányságának jelentése szept MOL K A Nemzeti Szocialista Párt Nagykırösön. Budapest, szept , Pest Megyei Levéltár Nagykırösi Osztálya V. 279/b. Nagykırösi polgármester iratai Bizalmas iratok. 7/1934. Polgármesteri jelentés április MOL K Magyar Királyi Csendırség nyomozó osztályparancsnoka: Nemzeti szocialisták tevékenysége a csendırség mőködési területén jan19 lemondatása és a katonai diktatúra bevezetése. 60 A budapesti fıtárgyaláson valamennyi hetvenöt vádlott tagadta bőnösségét, mint ahogy a vidéki tárgyalások perbe fogottjainak többsége is; a fıvezér kivételével mindannyian már a megjelenésükkel is meglehetısen szánalmas benyomást tettek a bíróságra, és inkább részvétet, sajnálatot keltettek az összeesküvésre vonatkozó tervek, a rohamosztagok bemutatása, mint rémületet a tervezett mészárlások miatt. Végül valamennyi, az 1921 évi III tc. vagy az XI. tc. alapján vádolt kaszáskeresztesnek enyhe ítéletet adtak: csak a négy vezetı kapott egy évet meghaladó fegyház- illetve börtönbüntetést (az ügyészségi alelnök által felelıtlen, kalandos politikai ambíciókban kielégítetlen, patologikus vágyait kiélni akaró népbolondítónak, zavarosfejő, öntelt politikai dilettánsnak nevezett Böszörménynek 61 2 év 2 hónapos fegyházbüntetést és 10 év polgárjog-vesztést szabtak ki), a többieket néhány napos vagy 1-2 hónapos vagy éppen felfüggesztett fogházbüntetésre ítélték. Böszörmény ugyan Ausztriába szökött a büntetés elıl, ahol a magyar hatóság üldözöttjeként élt 1940-ig, addig a pillanatig, amíg két volt fegyvertársa fel nem ismerte a budapesti fıtárgyaláson mindent tagadó vezérüket, de ezek után visszaküldték Magyarországra, ahol ki kellett töltenie a rá szabott éveket. 62 A kaszáskeresztes mozgalom nem éledt többé újra Dévaványai kaszáskeresztesek A szélesebb közönség április végén szembesülhetett a kaszáskeresztesek törekvéseivel, miután a belügyi szervek tudomására jutott, hogy a párt hívei forradalmi megmozdulásokat szerveznek. A Magyar Hírlap az elsık között, április 29-i számában közölt cikket a jánoshalmi letartóztatásokról. Az írás szerint a rendırség nagyszabású földalatti mozgalmat leplezett le, és a zsidó vallású kereskedık ellen izgató röpcédulák tömegét fedezte fel a környékbeli tanyákon. 63 Csakhamar Dévaványa is helyet kapott a tudósításokban: a 8 Órai Újság arról számolt be, hogy a dévaványai csendırség értesült elsıként a kaszáskeresztesek készülı hadmőveletérıl, sıt az április 28-ra tervezett szánalmasan nevetségesnek ábrázolt fegyveres felvonulás a községbıl indult volna, így ott is számos párttagot letartóztattak. 64 A Karcagi Hírlap 60 ÁBTL V Vizsgálati dosszié Dr. Böszörmény Zoltán NAPLÓ 1937, ÁBTL V Vizsgálati dosszié Dr. Böszörmény Zoltán. Böszörmény Zoltán vallomása, április JÁNOSHALMA 1936, FELVONULÁS 1936, 5. 1920 úgy tudta, hogy a kaszáskeresztesek vezére, Böszörmény Zoltán éppen a dévaványaiak hiszékenysége és buzgó kenyérkereset helyett végzett gyakorlatozása nyomán jutott arra az elhatározásra, hogy immár elérkezett az idı a rendszer elleni komolyabb beavatkozásokra. 65 A Kunszentmártoni Híradó szintén a vele egy járásban lévı helység vezetı szerepét hangsúlyozta a mozgalomban. 66 Az elsı híradás kivételével mindegyik alaptalan és fantasztikus elképzelésekként festette le Böszörmény és társai terveit, és láthatóan a felsıbb szervek is igyekeztek ezt alátámasztani. 67 A Dévaványai Hírlap néhány naiv lélek álmodozásaként interpretálta elképzeléseiket, 68 a tömeges letartóztatásokat pedig azzal magyarázta, hogy a párt tagjai olyan tevékenységet fejtettek ki, amelyet egyszerően nem végezhet politikai párt: nevezetesen nem veszélyeztethetik a társadalom békéjét. 69 Azonban a helyi sajtó nem csupán kacagtatóan naivnak találta a székesfıvárost bevenni induló, ócska egyenruhákkal és rozsdás tırökkel felszerelt kaszáskeresztes polgártársait, de az eset tragikus voltáról is megemlékezett. A cikk szerint Böszörmény személyisége szinte garancia volt a bukásra, a nevetségessé válásra, a szégyenbe kerülésre, és talán hogy teljes legyen a mozgalomban részt vettek szégyene, vagy a községet ért kollektív vádakat mérséklendı megnevezte a párt helyi ezredesét, ırnagyait, századosait, fıhadnagyát és altisztjeit (összesen 36 férfit); valamint a helyi vezér, Károlyfi alias Kopasz Béla lakásán végzett házkutatás egyik érdekes leletérıl is beszámolt: egy listáról a ványai szép lányok neveivel, akiket a sikeres puccsot végrehajtók magukkal óhajtottak vinni a fıvárosba, állítólag ápolónınek. Ezt a dolgot különben ne firtassuk szabott határt a szennyes kiteregetésének az ismeretlenségben maradó szerzı. 70 A Dévaványai Hírlap nem elıször foglalkozott a kaszáskeresztesekkel. A hetilap már az 1933-ban megjelenı elsı számában szólt a községben élı nemzetiszocialistákhoz és zsidókhoz, több békességet és provokációmentességet követelve mindkét tábortól, éppen Dévaványa békéjét és nyugalmát szem elıtt tartva, amely a cikkíró szerint nyilván szent mindkét fél elıtt. 71 Természetesen nem minden elızmény nélküli ez a felhívás, a szakadék szélén álló ellenfelekrıl szóló vízió. A pártalapítás után nem sokkal már igen erıteljes szervezı tevékenység kezdıdött a 65 KARCAGI 1936, KUNSZENTMÁRTONI 1936, MAGYARORSZÁG 1936, NÉHÁNY 1936, DÉVAVÁNYÁT 1936, TRAGIKUS 1936, BÉKESSÉGET 1933, 5. 20 Több megjelenítése
Esztergom Város Polgármesteri Hivatala 2501 Esztergom, Széchenyi tér 1. Pf. 92. 6771-2/2009. JEGYZİKÖNYV ESZTERGOM VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 2009. MÁRCIUS 15-ÉN MEGTARTOTT ÜNNEPI ÜLÉSÉRİL Részletesebben ISMERETLEN ARCÉLEK ZSUGYEL JÁNOS PHD: EGY VILÁGPOLGÁR ÚTJA A SZOCIALIZMUSTÓL A KATOLICIZMUSIG: ERNST FRIEDRICH SCHUMACHER (1911-1977)
ISMERETLEN ARCÉLEK A Miskolci Keresztény Szemle rovatot indított Ismeretlen arcélek címmel. Ebben a rovatban idırıl-idıre, Magyarországon jórészt ismeretlen XX. századi európai személyiségek életútját, Részletesebben Ahol a katonai és gazdasági tisztességtelenség véget ér, ott kezdıdik a politikai tisztességtelenség
Ahol a katonai és gazdasági tisztességtelenség véget ér, ott kezdıdik a politikai tisztességtelenség Churchill azt mondta: Ahol a tisztesség véget ér, ott kezdıdik a politika. Az utóbbi napok kiegészítették Részletesebben NÉHÁNY GONDOLAT AZ ELMÚLT KÉT ÉVTIZED ALFÖLDI VÁLTOZÁSAIRÓL
NÉHÁNY GONDOLAT AZ ELMÚLT KÉT ÉVTIZED ALFÖLDI VÁLTOZÁSAIRÓL Csatári Bálint * 1. Bevezetı Kétségtelenül izgalmas szellemi kihívás és vállalkozás egy viszonylag rövid, esszészerő tanulmányban összegezni Részletesebben Integrált rendszerek az Európai Unió országaiban Elınyeik és hátrányaik
TÁMOP 1.3.1-07/1-2008-0002 kiemelt projekt A foglalkoztatási szolgálat fejlesztése az integrált munkaügyi és szociális rendszer részeként Stratégiai irányítás és regionális tervezés támogatása komponens Részletesebben Szakolczai György Szabó Róbert KÉT KÍSÉRLET A PROLETÁRDIKTATÚRA ELHÁRÍTÁSÁRA
TÖRTÉNETI IRODALOM 249 csak elismeri Bangha emberi nagyságát, hanem abbéli meggyõzõdésének is hangot ad, hogy Bangha nagyobb volt legtöbb bírálójánál is. A kötet használatát számos függelék segíti. Ezek Részletesebben KORA ÚJKOR, ÚJKOR Családi ügyek Orániai Vilmos és a Habsburgok V. Károly lemondása után
KORA ÚJKOR, ÚJKOR Családi ügyek Orániai Vilmos és a Habsburgok V. Károly lemondása után A Habsburgok és a Nassauiak, akik együttműködtek V. Károly uralkodása idején, élesen összecsaptak egymással II. Fülöp Részletesebben Az állami tulajdon sorsa. (Dr. Kovács Árpád, az Állami Számvevıszék elnöke)
Duna Charta és az Élılánc Magyarországért konferenciája: Vagyonleltár Budapest, 2008. szeptember 27. Az állami tulajdon sorsa (Dr. Kovács Árpád, az Állami Számvevıszék elnöke) Tisztelt Hallgatóim! Megköszönve Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf.27.185/2007/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Forever Living Products Egészségügyi Élelmezési és Kozmetikai Termékeket Forgalmazó Kft. (Budapest) felperesnek Részletesebben A FOGLALKOZTATÁS KÖZGAZDASÁGI ELMÉLETEI A GLOBALIZÁCIÓ TÜKRÉBEN
A FOGLALKOZTATÁS KÖZGAZDASÁGI ELMÉLETEI A GLOBALIZÁCIÓ TÜKRÉBEN Lipták Katalin Ph.D. hallgató Miskolci Egyetem, Gazdaságtudományi Kar Világgazdaságtani Tanszék Eddigi kutatásaim eredményeképpen a közgazdasági Részletesebben Beszámoló a XVII. Gyıri és III. Kisalföldi Levéltári Napról
Beszámoló a XVII. Gyıri és III. Kisalföldi Levéltári Napról A Magyar Nemzeti Levéltár Gyır-Moson-Sopron Megye Gyıri Levéltára, a Magyar Nemzeti Levéltár Gyır-Moson-Sopron Megye Soproni Levéltára, a MOKK Részletesebben Az identitáskereső identitása
Csepeli György Az identitáskereső identitása Pataki Ferenc 1982-ben jelentette meg Az én és a társadalmi azonosságtudat című könyvét, melyet szerényen műhelytanulmánynak nevezett. A mű valójában monográfia, Részletesebben Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselı Hölgyek és Urak! Tisztelt Miniszter Úr!
Ülésnap Napirend Felszólaló Az Állami Számvevőszék elnökének expozéja - A Magyar Köztársaság 2011. 2010. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényjavaslatról és a Domokos László szeptember 20. Részletesebben Ötvenhat elhullajtott levelei Gyulán
20 2006/XVIII. 5 6. e z e r k i l e n c s z á z ö t v e n h a t Cora Zoltán Ötvenhat elhullajtott levelei Gyulán 1989 után az -os események újra- és átértékelése lehetségessé vált a korábbi egységes nézettel Részletesebben Bevezetés az asztrológiába. Mi az asztrológia? Meddig terjed az érvényessége?
Bevezetés az asztrológiába Ez a munka nem jöhetett volna létre Hajnal Albert máig kiadatlan munkájának, az Astrosophia Hermetica címő tanulmány kéziratának, ennek a nagyszerő, egységes, jól szerkesztett, Részletesebben X X X X X. hatását a társadalom. szerkezetére, működésére! mutassa be az indiai vallások. ismeretei segítségével. 2. tétel: A források és
Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium 1 TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám: 50p Név: Iskola neve, címe:.. I. Az alábbi feladat az 1848-49-es magyar forradalomra Részletesebben A nagykunsági tanyavilág rendszerváltás utáni társadalmi-gazdasági helyzete. Debreceni Egyetem doktori értekezés tézisei.
A nagykunsági tanyavilág rendszerváltás utáni társadalmi-gazdasági helyzete Debreceni Egyetem doktori értekezés tézisei Molnár Melinda Debreceni Egyetem, Természettudományi Kar Társadalomföldrajzi és Területfejlesztési Részletesebben DEBRECENI EGYETEM AGRÁR- ÉS MŐSZAKI TUDOMÁNYOK CENTRUMA AGRÁRGAZDASÁGI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI KAR VÁLLALATGAZDASÁGTANI ÉS MARKETING TANSZÉK
DEBRECENI EGYETEM AGRÁR- ÉS MŐSZAKI TUDOMÁNYOK CENTRUMA AGRÁRGAZDASÁGI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI KAR VÁLLALATGAZDASÁGTANI ÉS MARKETING TANSZÉK IHRIG KÁROLY GAZDÁLKODÁS- ÉS SZERVEZÉSTUDOMÁNYOK DOKTORI ISKOLA Részletesebben Resztoratív szemlélet a büntetésvégrehajtásban. Külföldi tapasztalatok. Balassagyarmati Fegyház és Börtön 2007. december 13.
Resztoratív szemlélet a büntetésvégrehajtásban - Külföldi tapasztalatok Elıadó: Fellegi Borbála Balassagyarmati Fegyház és Börtön 2007. december 13. A helyreállító attitőd Hogyan válaszolunk a normaszegésre? Részletesebben Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesülete
1 Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesülete által 2008. év során kifizetett káresemények értékelése A Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesülete 2008. évi tevékenységérıl szóló, az Egyesület Részletesebben (İk a néhai Dr. Arató Jenı fiai.) Az eredeti példány is náluk van.
BEVEZETÉS A Szmodis család családfájának összeállításához az alábbi összefüggı adatok álltak rendelkezésemre: a.) Édesapám, néhai Szmodis Jenı tulajdonában volt családfa, b.) Szmodis Kálmán tulajdonában Részletesebben 56-os menekültek: `ez a legjobb bevándorló csoport, amely valaha az USA-ba érkezett
1 / 7 2010.11.08. 14:25 Kisalföld, www.kisalfold.hu Minden jog fenntartva. 56-os menekültek: `ez a legjobb bevándorló csoport, amely valaha az USA-ba érkezett SZEGHALMI BALÁZS 2010.11.08. 04:07 Hegyeshalomtól Részletesebben Elıszó 1 ELİSZÓ A könyv, amit a Tisztelt Olvasó a kezében tart, az új Országgyőlés alakuló ülésére készült. Elsısorban az Országgyőlés tagjainak, különösen a most elıször megválasztott képviselıknek a Részletesebben Beszámoló a Kernstok Károly Mővészeti Alapítvány (2801. Tatabánya, Fı tér 4. Pf. 1244.) 2007. évi tartalmi tevékenységérıl
Beszámoló a Kernstok Károly Mővészeti Alapítvány (2801. Tatabánya, Fı tér 4. Pf. 1244.) 2007. évi tartalmi tevékenységérıl A Kernstok Károly Mővészeti Alapítvány és kuratóriuma elsısorban pályázati támogatások Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 441/2010/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. E. M. vezetı jogtanácsos által képviselt Telenor Magyarország Zrt. (korábbi neve: Pannon GSM Távközlési Részletesebben ALAPSZABÁLY OPTIKAI, AKUSZTIKAI, FILM- ÉS SZÍNHÁZTECHNIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET
ALAPSZABÁLY OPTIKAI, AKUSZTIKAI, FILM- ÉS SZÍNHÁZTECHNIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az Egyesület neve: Optikai, Akusztikai, Film- és Színháztechnikai Tudományos Egyesület (rövidítve: Részletesebben SZAKDOLGOZAT. Czibere Viktória
SZAKDOLGOZAT Czibere Viktória Debrecen 2009 Debreceni Egyetem Informatikai Kar Könyvtárinformatikai Tanszék A könyvtárhasználati ismeretek oktatásának sajátosságai különbözı életkori csoportokban Témavezetı: Részletesebben Nyilvános jelentés a FIDESZ KDNP által javasolt öt alkotmánybíró-jelöltrıl
Nyilvános jelentés a FIDESZ KDNP által javasolt öt alkotmánybíró-jelöltrıl A Jelentést készítették ez Eötvös Károly Közpolitikai Intézet és a Társaság a Szabadságjogokért munkatársai: Hegyi Szabolcs Hüttl Részletesebben A SZABAD BEVÁNDORLÁS ÉS AZ ERİSZAKOS INTEGRÁCIÓ
A SZABAD BEVÁNDORLÁS ÉS AZ ERİSZAKOS INTEGRÁCIÓ I A szabad bevándorlást támogató klasszikus érv így hangzik: Ha minden más változatlan, a vállalkozások oda mennek, ahol olcsó a munkaerı, a munkavállalók Részletesebben KOVÁCS TAMÁS CÉLCSOPORTOK ÉS AZOK VÁLTOZÁSAI A TITKOSSZOLGÁLATI MUNKÁBAN A POLGÁRI KORI MAGYARORSZÁGON
KOVÁCS TAMÁS CÉLCSOPORTOK ÉS AZOK VÁLTOZÁSAI A TITKOSSZOLGÁLATI MUNKÁBAN A POLGÁRI KORI MAGYARORSZÁGON Amióta létezik központi hatalom, azóta mindig is kíváncsi volt az uralma alatt álló emberek gondolataira, Részletesebben A Páratlanklub 2010 Áprilisi Kérdıíves Felmérésének Kiértékelése
A Páratlanklub 2010 Áprilisi Kérdıíves Felmérésének Kiértékelése Készítették: Galli Tamás Nater Ulrike Dátum: 2011. 04. 01. 1 Tartalomjegyzék TARTALOMJEGYZÉK 2 BEVEZETİ 3 PÁRATLANKLUB KÉRDİÍV 4 Elıadás Részletesebben Regionális változások az oktatásügyben, 1990-2000
Kozma Tamás Határokon innen, határokon túl Regionális változások az oktatásügyben, 1990-2000 Új Mandátum Kiadó Budapest 2002 1 Határokon innen, határokon túl Írta Kozma Tamás Forray R Katalin Híves Tamás Részletesebben K. Farkas Claudia. Bátor javaslat. A kormányzó Nemzeti Egység Pártja és az 1938-as magyarországi zsidótörvény
K. Farkas Claudia Bátor javaslat A kormányzó Nemzeti Egység Pártja és az 1938-as magyarországi zsidótörvény A Magyarországon 1938-tól megvalósult zsidóellenes törvényhozás 1 beindításáért hiba volna a Részletesebben Az Európai Parlament 2012. szeptember 11-i állásfoglalása a nık munkakörülményeirıl a szolgáltatási ágazatban (2012/2046(INI))
P7_TA-PROV(2012)0322 A nık munkakörülményei a szolgáltatási ágazatban Az Európai Parlament 2012. szeptember 11-i állásfoglalása a nık munkakörülményeirıl a szolgáltatási ágazatban (2012/2046(INI)) Az Európai Részletesebben Egy mezőváros társadalomszerkezete a Horthykorban
Egy mezőváros társadalomszerkezete a Horthykorban Kettős társadalom Feudális-rendi arisztokrácia úri középosztály közalkalmazottak parasztság (önállók, bérlők, zsellérek, cselédek Kapitalista osztály nagytőkésekzse Részletesebben KRISZTUS ÉS EGYHÁZA PÁZMÁNY PÉTER ÉLETMŐVÉBEN
SZABÓ FERENC SJ KRISZTUS ÉS EGYHÁZA PÁZMÁNY PÉTER ÉLETMŐVÉBEN Budapest, Jézus Társasága Magyarországi Rendtartománya, L Harmattan Kiadó, 2012 (Jezsuita Könyvek Isten és Tudomány; PPKE BTK, Pázmány Irodalmi Részletesebben 6. szám ÖNKORMÁNYZATI HÍREK 497.
6. szám ÖNKORMÁNYZATI HÍREK 497. ISSN 1215 4261 TARTALOMJEGYZÉK SZÁM TÁRGY OLDALSZÁM A MEGYEI KÖZGYŐLÉS RENDELETE 13/2007. (V. 31.) HBMÖK A vagyongazdálkodásról valamint a beruházások rendjérıl szóló 13/2004. Részletesebben Abúzusok a családban. dr. Hajnal Ferenc
Abúzusok a családban dr. Hajnal Ferenc Az abúzus Általánosságban helytelen, vétkes használatot, kihasználást, kizsákmányolást jelent A család nem csak lételemet, életteret és támaszrendszert jelent az Részletesebben SAJTÓANYAG BEMUTATTÁK A BALATONRÓL KÉSZÜLT KUTATÁSOK EREDMÉNYEIT
2013. február 13. SAJTÓANYAG BEMUTATTÁK A BALATONRÓL KÉSZÜLT KUTATÁSOK EREDMÉNYEIT A Balaton turisztikai régió kiemelt szerepet játszik a magyar turizmusban: a KSH elızetes adatai szerint 2012-ben a kereskedelmi Részletesebben BÁTHORI GÁBOR. Az Erdélyi Fejedelemség és a Porta politikai és katonai szövetsége Bocskai István és Bethlen Gábor fejedelemsége idején
1 ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM DOKTORI TANÁCSA BÁTHORI GÁBOR Az Erdélyi Fejedelemség és a Porta politikai és katonai szövetsége Bocskai István és Bethlen Gábor fejedelemsége idején című doktori Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Ügyszám: J-5027/2008. Tárgy: Részletesebben Lapszemle 2010. 34. hét
Lapszemle 2010. 34. hét Semmi sincs ingyen Csalinak használják a könnyen megkapható nyereményeket Együttesen nyolcmillió forint bírság megfizetésére kötelezte a Beck Reisen Kft.-t és testvérét, a Beck Részletesebben Az ellenség dezinformálása, avagy egy állambiztonsági kompromittálási akció az 1950-es évekbôl
Múltunk, 2007/3. 155 165. 155 [ ] SZ. KOVÁCS ÉVA Az ellenség dezinformálása, avagy egy állambiztonsági kompromittálási akció az 1950-es évekbôl Az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárában az Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ KÉRDÉSEK
ÖSSZEFOGLALÓ KÉRDÉSEK A francia forradalom kezdete Ki volt a francia uralkodó 1789-ben? XVI. Lajos. Mit jelentett az abszolutizmusa? Korlátlan királyi önkényuralmat. Miért került államcsőd közeli helyzetbe Részletesebben Sinkó Ervin REFERÁTUM BORI IMRE RADNÓTI MIKLÓS KÖLTÉSZETE CÍMŰ DOKTORI DISSZERTÁCIÓJÁRÓL
Sinkó Ervin REFERÁTUM BORI IMRE RADNÓTI MIKLÓS KÖLTÉSZETE CÍMŰ DOKTORI DISSZERTÁCIÓJÁRÓL A Novi Sad-i egyetem bölcsészeti kara igazgatóságának megtisztelő megbízásából a következőkben közlöm véleményemet Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-190 /2007/21. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa a Jakab András (Budapest) eljárás alá vont egyéni vállalkozó ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Részletesebben a) Sztálin halála. Az osztrák államszerződés aláírása. b) Tüntetések Budapesten és Hruscsov beszédében leleplezi a kommunista
'56-os terem a) Sztálin halála. Az osztrák államszerződés aláírása. b) Tüntetések Budapesten és Hruscsov beszédében leleplezi a kommunista vidéki nagyvárosokban. rendszer bűneit. c) Magyarország felmondta Részletesebben - a versenyeztetéssel kapcsolatos költségek fedezését, - a rendszeres kapcsolattartást a körzet és a megyei diáksport szervezeteivel.
A Türr István Gazdasági Szakközépiskola sport életének pezsdítését elısegítı társadalmi szervezetet hozott létre 2007. március 8. napján. Az egyesület célja, hogy az oktató-nevelı munkával összhangban Részletesebben SALLAI JÁNOS NÉHÁNY RENDÉSZETI FOGALOM A MÚLTBÓL
SALLAI JÁNOS NÉHÁNY RENDÉSZETI FOGALOM A MÚLTBÓL Az elmúlt négy évben a Magyar Rendészettudományi Társaság elsıdleges céljai között szerepelt a rendészettudomány elfogadtatása, az MTA rendszerébe történı Részletesebben A SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM VAGYONKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM VAGYONKEZELÉSI SZABÁLYZATA 2010. SZEGED Szegedi Tudományegyetem Vagyonkezelési Szabályzata 2 TARTALOMJEGYZÉK PREAMBULUM... 4 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 4 I.1. A szabályzat Részletesebben 31. Hét 2009. július.31. Péntek
Napii Ellemzéss 31. Hét 2009. július.31. Péntek Összegzés Kedvezı makrogazdasági adatok által támogatott optimista hangulatban telt a tegnapi amerikai kereskedés. Már a nyitásban jelentıs pluszok mutatkoztak Részletesebben Gulyás Emese. Nem látják át, és nem veszik igénybe a fogyasztóvédelmi intézményrendszert a magyarok 1. 2010. május
Gulyás Emese Nem látják át, és nem veszik igénybe a fogyasztóvédelmi intézményrendszert a magyarok 1 2010. május A közvélemény-kutatás a Tudatos Vásárlók Egyesülete, az Új Magyarország Fejlesztési Terv Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Ügyiratszám: Vj/129-025/2009. Vj/129-027/2009. NYILVÁNOS VÁLTOZAT! A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. K. Sz. vezetı jogtanácsos által képviselt OTP Bank Nyrt. (Budapest) Részletesebben Helyzetkép. Izrael és a Palesztin Autonómia
A kutatás a TÁMOP 4.2.4.A/2-11-1-2012-0001 azonosítószámú Nemzeti Kiválóság Program Hazai hallgatói, illetve kutatói személyi támogatást biztosító rendszer kidolgozása és működtetése országos program című Részletesebben MEGJEGYZÉSEK A DÍJFIZETÉSI RENDSZERBE BEVONT ÚTHÁLÓZAT KITERJESZTÉSÉNEK ELVEIR
MEGJEGYZÉSEK A DÍJFIZETÉSI RENDSZERBE BEVONT ÚTHÁLÓZAT KITERJESZTÉSÉNEK ELVEIRİL SZÓLÓ ELİTERJESZTÉS SZÖVEGÉHEZ ÉS TARTALMÁHOZ 1 Fleischer Tamás 2 BEVEZETÉS A jelzett Elıterjesztés a következı érdemi részekbıl Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Ügyszám: Vj-47/2004/36. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa a Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztık Egyesülése (Budapest) eljárás alá vonttal szemben versenykorlátozó megállapodás Részletesebben Az NFSZ ismer tségének, a felhasználói csopor tok elégedettségének vizsgálata
Az NFSZ ismer tségének, a felhasználói csopor tok elégedettségének vizsgálata Készült: a TÁMOP 1.3.1. kódszámú kiemelt projekt 3.2. alprojektjének keretében a TÁRKI Zrt. kutatásaként Összefoglaló tanulmány Részletesebben A PAKTUM Dátum: 2005. May 03. Tuesday, 20:39 Rovat: Tények és dokumentumok
A PAKTUM Dátum: 2005. May 03. Tuesday, 20:39 Rovat: Tények és dokumentumok Pozsgay Imre eredményes munkája létrehozta az MSZMP számára a hatalom átadásához nélkülözhetetlen ellenzéki szervezetet a Magyar Részletesebben Munkavédelmi helyzet a Vegyipari Ágazati Párbeszéd Bizottság területén
Mottó: Felelısségteljes élet és cselekvés a munkahelyeken (Fıcze Lajos) Munkavédelmi helyzet a Vegyipari Ágazati Párbeszéd Bizottság területén Vegyipari Ágazati Párbeszédbizottság Budapest 2009. május Részletesebben MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA. H/11435. számú. országgyőlési határozati javaslat
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA H/11435. számú országgyőlési határozati javaslat a Magyar Köztársaság és Szerbia és Montenegró között a Magyar Köztársaságban élı szerb kisebbség és a Szerbia és Montenegróban Részletesebben MIT FIZET A RÉVÉSZ? Bizalmas! Készítette: Dr. Nagy Miklós, ügyvezetı igazgató. 2008. május. Budapesti Vállalkozásfejlesztési Központ
Budapesti Vállalkozásfejlesztési Központ MIT FIZET A RÉVÉSZ? Bizalmas! Készítette: Dr. Nagy Miklós, ügyvezetı igazgató 2008. május 1072 Budapest VII., Rákóczi út 18. Levélcím: 1364 Budapest 4. Pf. 226. Részletesebben Megint válság van: ismét inadekvát válaszok és hatalmas károk
Megint válság van: ismét inadekvát válaszok és hatalmas károk nem léphetsz kétszer ugyanabba a folyóba állította Hérakleitosz. Magyarországon mintha ez a bölcsesség is megdılne, úgy tőnik, folyamatosan Részletesebben Legfelsıbb Bíróság 17. számú IRÁNYELV a gyermek elhelyezésével kapcsolatos szempontokról 1
I Legfelsıbb Bíróság 17. számú IRÁNYELV a gyermek elhelyezésével kapcsolatos szempontokról 1 A család és ezen belül elsısorban a gyermek sokoldalú védelme olyan alapvetı követelmény, amelyet a társadalom Részletesebben 2005. évi.. törvény. a szövetkezetekrıl
2005. évi.. törvény a szövetkezetekrıl Az Országgyőlés - kiindulva az Alkotmány 12. -ából, amely szerint az állam támogatja az önkéntes társuláson alapuló szövetkezeteket, - felismerve, hogy a szövetkezeti Részletesebben Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2015-2016
Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2015-2016 A félévi vizsga szóbeli vizsga az első félévre megadott témakörökből. Az év végi vizsga írásbeli vizsga (feladatlap) az egész évre megadott Részletesebben Korszerő és modern államháztartás a kihívások és az el nem kerülhetı reformok tükrében. (Dr. Kovács Árpád, az Állami Számvevıszék elnöke)
MKKSZ Akadémia zárórendezvénye a Parlamentben Budapest, 2009. december 8. Korszerő és modern államháztartás a kihívások és az el nem kerülhetı reformok tükrében (Dr. Kovács Árpád, az Állami Számvevıszék Részletesebben Koreografált gimnasztikai mozgássorok elsajátításának és reprodukálásának vizsgálata
Koreografált gimnasztikai mozgássorok elsajátításának és reprodukálásának vizsgálata Doktori tézisek Fügedi Balázs Semmelweis Egyetem, Testnevelési és Sporttudományi Kar (TF) Sporttudományi Doktori Iskola Részletesebben JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÉSZREVÉTELEI az Aarhusi Egyezmény 10. Részletesebben KISTELEPÜLÉSEK TÉRBEN ÉS IDİBEN 1
KISTELEPÜLÉSEK TÉRBEN ÉS IDİBEN 1 Fleischer Tamás 1. BEVEZETÉS A hetvenes évek derekán az addigi "tanyakérdést" követıen átterelıdött a figyelem a kistelepülésekre: mondhatnánk - már ami a közleményeket Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.042/2011/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker & McKenzie Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. H.-B. Z. ügyvéd) által Részletesebben Szakmai beszámoló a 4. Műegyetemi Levéltári Napról
Szakmai beszámoló a 4. Műegyetemi Levéltári Napról A BME Levéltár idei levéltári napjának apropóját az ország első integrált felsőoktatási intézménye megalakulásának 80. és felbomlásának 70. évfordulója Részletesebben 14-469/2/2006. elıterjesztés 1. sz. melléklete. KOMPETENCIAMÉRÉS a fıvárosban
KOMPETENCIAMÉRÉS a fıvárosban 2005 1 Tartalom 1. Bevezetés. 3 2. Iskolatípusok szerinti teljesítmények.... 6 2. 1 Szakiskolák 6 2. 2 Szakközépiskolák. 9 2. 3 Gimnáziumok 11 2. 4 Összehasonlítások... 12 Részletesebben A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE
A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE Kapronczay Károly Az újkori európai államok közigazgatása a 18. században formálódott ki. Mintául az erõsen központosított porosz hivatali rendszer szolgált, amely Részletesebben TÉZISEK. Közszolgáltatások térbeli elhelyezkedésének hatékonyságvizsgálata a földhivatalok példáján
Széchenyi István Egyetem Regionális és Gazdaságtudományi Doktori Iskola Budaházy György TÉZISEK Közszolgáltatások térbeli elhelyezkedésének hatékonyságvizsgálata a földhivatalok példáján Címő Doktori (PhD) Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELİK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 18.10.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELİK RÉSZÉRE Tárgy: VÉLEMÉNY MAGYARORSZÁG ÚJ ALAPTÖRVÉNYÉRİL Elfogadta a VELENCEI BIZOTTSÁG 87. plenáris ülésén (Velence, Részletesebben Mária Vojtěcha Hasmandová SCB Anya Borromei Szent Károlyról Nevezett Irgalmas Nővérek általános főnöknője
Mária Vojtěcha Hasmandová SCB Anya Borromei Szent Károlyról Nevezett Irgalmas Nővérek általános főnöknője Mária Vojtěcha Hasmandová SCB Anya Életrajza Vojtěcha Hasmandová anya 1914. március 25.-én született Részletesebben Helyi Esélyegyenlıségi Program HAJDÚSZOVÁT Község Önkormányzata
Helyi Esélyegyenlıségi Program HAJDÚSZOVÁT Község a 2013 2018 (Felülvizsgálva 2015) (Tervezet) Tartalom Helyi Esélyegyenlıségi Program (HEP)...3 Bevezetés... 3 A település bemutatása... 3 Értékeink, küldetésünk... Részletesebben SZAKISKOLAI ÖNÉRTÉKELÉSI MODELL
SZAKISKOLAI ÖNÉRTÉKELÉSI MODELL - 1/76 - I. Intézmény képzési struktúrája A kaposvári Széchenyi István Kereskedelmi és Vendéglátóipari Szakképzı Iskola 2004- ben ünnepelte fennállásának 50. évfordulóját. Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA a lápok védelmének egyes jogi és ökológiai kérdéseirıl
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA a lápok védelmének egyes Részletesebben í t é l e t e t : Ez ellen az ítélet ellen további fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.415/2011/3. szám A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. Nagy László Gyula ügyvéd által képviselt Könyvmíves Könyvkiadó Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd által Részletesebben Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ
Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ MÉDIANÉZŐ KFT. -NEMZETI EMLÉKEZET BIZOTTSÁGA 1 A tartalom Felfüggesztett büntetést kapott Biszku Béla Felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték nem jogerősen Részletesebben Összefoglaló. A világgazdaság
Összefoglaló A világgazdaság A világgazdasági kilátásokat továbbra is jelentıs bizonytalanság övezi, ami minden jel szerint az elkövetkezı két évben is megmarad. A bizonytalanság forrása ıszi jelentésünkhöz Részletesebben Rendszerváltásunk mérlege. Hazánk felzárkózási esélyei és a stratégiai gondolkodás meghonosítása a társadalom- és gazdaságpolitika formálásában
ECOSTAT és a 135 éves Népszava jubileumi Konferenciája: Lehetséges felzárkózási pályák Magyarországon Stratégiai forgatókönyvek 2008-2020 Budapest, 2008. november 27. Rendszerváltásunk mérlege. Hazánk Részletesebben Kristóf László csendõr törzsõrmester jogi rehabilitációja 2007. február 21.
Kristóf László csendõr törzsõrmester jogi rehabilitációja 2007. február 21. Egy ártatlanul kivégzett ember felmentése. (A dr. Ságvári Endre letartóztatásával összefüggésben koholt vád alapján elítélt Kristóf Részletesebben A szatmári béke. Magyarország a szatmári béke idején
1 A szatmári béke Magyarország a szatmári béke idején A szatmári béke megkötésének körülményeit vizsgálva vissza kell tekintenünk az azt megelőző eseményekhez. 1701-ben Rákóczi Ferenc egy nemesi mozgalmat Részletesebben XII. évfolyam, 2. szám Úny Község Önkormányzatának Kiadványa 2008. július
ÚNYI ÚJSÁG XII. évfolyam, 2. szám Úny Község Önkormányzatának Kiadványa 2008. július T A R T A L O M Fejezetek Úny község történelmébıl Óvodai hírek Iskolai hírek Testületi Tallózó Anyakönyvi hírek Berhidai Részletesebben M E G H Í V Ó. 2010. július 8. (csütörtök) napjára 8.00 órára összehívom, melyre Önt tisztelettel meghívom. I. N y i l v á n o s ü l é s
BALMAZÚJVÁROS VÁROS POLGÁRMESTERE M E G H Í V Ó Balmazújváros Város Önkormányzat Képviselı-testületének Szervezeti és Mőködési Szabályzatáról szóló 4/2007. (III. 21.) sz. rendelete 5. (1) bekezdése alapján Részletesebben Bognár Tamás* A VEVİI NÉZİPONT A BALANCED SCORECARD RENDSZERÉBEN
Bognár Tamás* A VEVİI NÉZİPONT A BALANCED SCORECARD RENDSZERÉBEN A sikeres vállalkozások vezetıi mindannyian egyetértenek abban, hogy az irányítás során folyamatosan szem elıtt kell tartani a vállalkozás Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 152/2010/5. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. Turcsányi Dániel ügyvéd által képviselt Crystal Institute Kft. (Budapest) I.r., Flavinárium Elsı Magyar Részletesebben Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2014-2015
Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2014-2015 A félévi vizsga szóbeli vizsga az első félévre megadott témakörökből. Az év végi vizsga írásbeli vizsga (feladatlap) az egész évre megadott Részletesebben Böjti gondolatok. Bibliaolvasás: Ézs 58.
Bibliaolvasás: Ézs 58. Böjti gondolatok húsvét elıtti hat hetet, ami most kezdıdött el, böjti idıszaknak nevezik. Eredetileg úgy jött létre ez az egyházi hagyomány, hogy Jézus Krisztus kereszthalálának Részletesebben FRESLI MIHÁLY. Az elveszett Oroszország
FRESLI MIHÁLY Az elveszett Oroszország Korszakok és váltások - államok, lobogók, forradalmak. Kevés olyan ország van a földkerekségen, amelynek a történetét még oly karakteresen fémjeleznék ezek a fogalmak, Részletesebben CSATLAKOZÁSUNK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ - A MAGYAR MEZİGAZDASÁG ÉS A JÁSZSÁG A LEHETİSÉGEI
Kis Zoltán CSATLAKOZÁSUNK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ - A MAGYAR MEZİGAZDASÁG ÉS A JÁSZSÁG A LEHETİSÉGEI Az ezredforduló felé közeledve egyre reálisabbnak és kézzelfoghatóbbnak tőnik Magyarország csatlakozása a Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 92
Pf. 1244
Pf. 1244
Pf. 40
Pf. 226
Bíróság
Bíróság
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
bíróság
bíróság