text:
2011. november 10.(*)
„Közbeszerzések – 2004/17/EK irányelv – Az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontja – 92/13/EGK irányelv – A 2d. cikk (1) bekezdésének b) pontja – A »szolgáltatási koncesszió« fogalma – Autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások nyújtása – A szolgáltatás hasznosításának joga és a veszteségek megtérítését szolgáló összeg szolgáltató részére történő fizetése – A nemzeti jogszabályok és a szerződés értelmében korlátozott működtetési kockázat – A közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárások – A 92/13/EGK irányelv 2d. cikke (1) bekezdése b) pontjának a 2007/66/EK irányelv átültetési határidejének lejártát megelőzően kötött szerződésekre történő közvetlen alkalmazhatósága”
A C‑348/10. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Augstākās tiesas Senāts (Lettország) a Bírósághoz 2010. július 9‑én érkezett, 2010. július 2‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Norma-A SIA,
a Dekom SIA
a Latgales plānošanas reģions, a Ludzas novada dome jogutódja
tagjai: J. N. Cunha Rodrigues tanácselnök (előadó), U. Lõhmus, A. Rosas, A. Ó Caoimh és A. Arabadjiev bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2011. május 18‑i tárgyalásra
– a Norma-A SIA képviseletében L. Krastiņa és I. Azanda advokāte,
– a Latgales plānošanas reģions, a Ludzas novada dome jogutódja képviseletében J. Pļuta,
– a lett kormány képviseletében M. Borkoveca és K. Krasovska, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében C. Zadra és A. Sauka, meghatalmazotti minőségben
a főtanácsnok indítványának a 2011. július 7‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatali kérelem a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31‑i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 134., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 19. o.) 1. cikke (3) bekezdése b) pontjának és a 2007. december 11‑i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 335., 31. o.) módosított, a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25‑i 92/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 76., 14. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 315. o.; a továbbiakban: 92/13 irányelv) 2d. cikke (1) bekezdése b) pontjának értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet a Norma‑A SIA és a Dekom SIA, valamint a Latgales plānošanas reģions, a Ludzas novada dome jogutódja [ludzai regionális tanács (Lettország)] között a Ludza várost és Ludza megyét kiszolgáló autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokra irányuló „koncessziónak” a Ludzas autotransporta uznemums SIA részére történő odaítélése tárgyában folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő.
3 A 2004/17 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) és d) pontja, valamint (3) bekezdésének b) pontja kimondja:
„(2) a) »Árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés«: a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott, egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több vállalkozó, szállító, vagy szolgáltató által írásban megkötött visszterhes szerződés;
d) »szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés«: olyan, az építési beruházásra és az árubeszerzésre irányuló szerződéstől eltérő szerződés, amelynek tárgya a XVII. mellékletben említett szolgáltatások nyújtása.
b) »szolgáltatási koncesszió«: a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt.”
4 Az említett irányelv 2. cikke szerint:
a) »ajánlatkérő szerv« az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás.
(2) Ezt az irányelvet olyan ajánlatkérőkre kell alkalmazni,:
a) amelyek ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, és a 3–7. cikkben említett tevékenységek valamelyikét folytatják;
5 A 2004/17 irányelv 5. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1) Ezt az irányelvet alkalmazni kell a lakosság számára vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén szolgáltatást nyújtó hálózatok rendelkezésre bocsátásával vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységekre.
(2) Ezt az irányelvet nem lehet alkalmazni azokra a szervezetekre, amelyek az utazóközönség számára autóbusszal végzett olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyeket a 93/38/EGK irányelv alkalmazási köréből az említett irányelv 2. cikkének (4) bekezdése kizárt.”
6 Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31‑i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja és (4) bekezdése kimondja:
„(2) a) »Közbeszerzési szerződés«: egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több ajánlatkérő szerv által írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya az ezen irányelv szerinti építési beruházás kivitelezése, vagy áru szállítása, vagy szolgáltatás nyújtása.
(4) »Szolgáltatási koncesszió«: a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt.”
7 A 92/13 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében:
„Ez az irányelv a […] 2004/17[…] irányelvben említett szerződésekre alkalmazandó, az említett irányelv 5. cikke (2) bekezdésével, 18–26. cikkével, 29. és 30. cikkével vagy 62. cikkével összhangban kizárt szerződések kivételével.
8 A 92/13 irányelv 2d. cikkének (1) bekezdése kimondja:
b) az 1. cikk (5) bekezdésének, a 2. cikk (3) bekezdésének vagy a 2a. cikk (2) bekezdésének megsértése esetén, amennyiben ez a jogsértés a jogorvoslatot kérelmező ajánlattevőt megfosztotta a szerződéskötést megelőző jogorvoslat lehetőségétől, amennyiben az ilyen jogsértés a 2004/17[…] irányelv megsértését is jelenti, amennyiben ez a jogsértés hatással volt jogorvoslati kérelmet benyújtó ajánlattevőnek a szerződés megszerzésére vonatkozó esélyeire;
9 A 92/13 irányelv 2f. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében:
„(1) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 2d. cikk (1) bekezdésének megfelelő jogorvoslat iránti kérelmet a következők szerint kell benyújtani:
b) és minden esetben a szerződés megkötésének időpontját követő naptól számított legalább hat hónap lejárta előtt.”
10 A jelen ítélet 7–9. pontjában hivatkozott rendelkezéseket a 92/13 irányelvbe beillesztő 2007/66 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2009. december 20‑ig megfeleljenek. […]”
11 A 2009. október 1‑jén hatályba lépett, a köz‑ és a magánszféra közötti együttműködésekről szóló törvény (Publiskās un privātās partnerības likums, Latvijas Vēstnesis, 2009, 107. sz., 4093. o.) 1. cikkének (7) bekezdése szerint a szolgáltatásra irányuló koncessziós szerződés olyan megállapodás, amely alapján a magánjogi fél a közjogi fél igényeinek megfelelően a közbeszerzésekről szóló törvény (Publisko iepirkumu likums) 2. mellékletében felsorolt szolgáltatásokat nyújtja, és ellenszolgáltatásként vagy az ellenszolgáltatás lényegi elemeként megszerzi e szolgáltatások hasznosítására vonatkozó jogosultságot, egyidejűleg viseli az e hasznosítással járó kockázatokat vagy azok jelentős részét.
12 Ezen 1. cikk (8) bekezdése értelmében valamely építmény vagy szolgáltatás hasznosításának joga magában foglalja az építmény vagy a szolgáltatás végfelhasználói által teljesített fizetések beszedéséhez, vagy a közjogi fél által nyújtott, a végfelhasználók igényeitől függő ellenértékhez való jogot, illetve egyidejűleg a végfelhasználók által teljesített fizetések beszedéséhez és a közjogi fél által nyújtott ellenértékhez való jogosultságot.
13 Az említett 1. cikk (9) bekezdése értelmében az építmény vagy a szolgáltatások hasznosítása kockázatokkal jár (gazdasági kockázatok), amennyiben a magánjogi fél bevételei a végfelhasználóknak az építmény használata vagy a szolgáltatások iránti igényétől függenek (keresleti kockázat), és/vagy attól, hogy a szolgáltatást a koncessziós szerződésben foglalt követelményeknek megfelelően kell biztosítani (a rendelkezésre állás kockázata), illetve amennyiben a bevételek a keresleti kockázattól és a rendelkezésre állás kockázatától együttesen függnek.
14 A tömegközlekedési szolgáltatásokról szóló törvény (sabiedriskā transporta pakalpojumu likums Latvijas Vēstnesis, 2007, 106. sz., 3682. o.) 6. cikkének (3) bekezdése többek között akként rendelkezik, hogy a tömegközlekedési szolgáltatásokat az ilyen szolgáltatások iránti kereslet alapján kell megszervezni, figyelembe véve a tömegközlekedés hálózaton belül szükséges sűrűségét és rendszerességét, a szolgáltatások terjedelmét és minőségét, a tömegközlekedés gazdasági megvalósíthatóságát, továbbá meghatározva az utasok szállítása megszervezésének módját.
15 E törvény 10. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a szolgáltató kompenzációra jogosult a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásából eredő veszteségekért és költségekért, az említett törvény 11. és 12. cikkének megfelelően.
16 Ugyanezen törvény 11. cikkének (1) bekezdése értelmében:
„[…] a szállító kompenzációra jogosult a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásából eredő veszteségekért:
1) az állam költségvetésében e célra létrehozott alapok terhére teljes összegben a regionális közlekedési hálózathoz tartozó interurbán útvonalak esetében;
11) az állam költségvetésében e célra létrehozott alapok terhére a helyi érdekű regionális közlekedési hálózathoz tartozó útvonalak esetében;
12) a helyi költségvetés terhére a helyi érdekű regionális közlekedési hálózathoz tartozó útvonalak esetében, a tömegközlekedési szolgáltatásnak az állami költségvetésben a szolgáltatás nyújtásának biztosítására létrehozott alapok kereteit meghaladó részben;
17 A tömegközlekedési szolgáltatásokról szóló törvény 12. cikke értelmében:
„(1) Amennyiben az állam a tömegközlekedési szolgáltató számára minőségi minimumkövetelményeket állapít meg, amelyeket egy nyereségszerzési céllal működő szolgáltató nem alkalmazna, és amelyek teljesítése többletköltségekkel jár, a szállító e költségek teljes összegéért kompenzációra jogosult az államtól.
(2) A közszolgáltatások ellátása keretében tömegközlekedési szolgáltatást nyújtó szállítóknak az (1) bekezdés szerinti költségeit megtérítik, amennyiben a minőségi minimumkövetelményeket a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásának megkezdését követően állapították meg.
(3) Az (1) bekezdés szerinti költségek fogalmára, kiszámítására és kompenzációjára, az e költségek fedezésére szolgáló állami költségvetési hozzájárulásnak a helyi önkormányzatok számára történő kifizetésére, valamint az e hozzájárulások felhasználása jogszerűségének és megfelelőségének az ellenőrzésére vonatkozó szabályokat a miniszterek tanácsa határozza meg.”
18 A miniszterek tanácsának a 2007. október 2‑i 672. sz., 2009. november 20‑ig hatályos, a tömegközlekedési szolgáltatások nyújtásából eredő költségekért és veszteségekért járó kompenzációról és a tömegközlekedési szolgáltatások tarifáinak meghatározásáról szóló rendelete (sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanā radušos zaudējumu un izdevumu kompensēšanas un sabiedriskā transporta pakalpojuma tarifa noteikšanas kārtība Latvijas Vestnesis, 2007, 175. sz., 3751. o.) és a 2009. november 21‑től annak helyébe lépő, a miniszterek tanácsának 2009. október 26‑i 1226. sz. rendelete (Latvijas Vestnesis, 2009, 183. sz., 4169. o., a továbbiakban: 2009/1226 rendelet) is a tömegközlekedési szolgáltatásokról szóló törvényen alapszik.
19 A 2009/1226 rendelet 2. cikke előírja:
„[…] a szállítót a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés teljesítéséből eredő következő veszteségekért kompenzálni kell:
2.1. a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés teljesítése során szükségszerűen felmerülő, a bevételeket meghaladó mértékű költségek;
2.2. a megrendelő által meghatározott tarifák alkalmazásából eredő költségek;
2.3. a megrendelő által az utasok bizonyos csoportjai tekintetében meghatározott csökkentett mértékű díj alkalmazásából eredő bevételkiesés.”
20 Az említett rendelet 3. cikke kimondja, hogy a szállító jogosult a megrendelő fél vagy a jogszabályok által a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásának megkezdését követően előírt minőségi követelmények teljesítése kapcsán felmerült költségek megtérítését kérni, ha e követelmények teljesítése többletköltségekkel jár.
21 A 2009/1226 rendelet 38. cikke előírja, hogy a megrendelő az e rendelet 32.2. pontja szerinti jelentés, valamint az annak 32.3. és 32.4. pontjában foglalt információk alapján meghatározza a veszteség azon mértékét, amelyet a szállító részére meg kell téríteni, figyelembe véve továbbá, hogy meghatározott‑e viteldíjat (jegyek, bérletek), vagy sem.
22 E rendelet 39. cikke alapján a megrendelő meghatározza a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés teljesítése során keletkező összes bevételből a tényleges veszteségeket, figyelmen kívül hagyva a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtása során felmerülő indokolt költségeket. Ugyanezen rendelet értelmében bevételeken a jegyek és bérletek értékesítéséből származó bevételeket, és a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés teljesítéséből származó hasonló bevételeket kell érteni.
23 A 2009/1226 rendelet 40. cikke előírja, hogy a megrendelő fél megállapítja a rendelet 39. cikke szerint meghatározott veszteségek kompenzációjaként általa fizetendő és bizonyos összegű nyereséggel kiegészített összeget. E nyereség összegét a bevételeknek az európai irányadó bankközi kamatlábnak (Euribor) a referenciaév 12 hónapjára megállapított középmértéke 2,5%‑kal növelt összegével megegyező mértékű haszonkulccsal történő megszorzásával kell kiszámítani.
24 A kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy az említett rendelet 49. cikkének megfelelően a veszteségekért járó kompenzáció összege nem haladhatja meg a tényleges veszteségek mértékét, ha a szállító a megrendelő által meghatározott tarifákat alkalmazza (szállítási költség).
25 Ugyanezen rendelet 50. cikke szerint, amennyiben a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására vonatkozó jogosultságot a közbeszerzésekről szóló törvény értelmében ítélték oda, a kompenzáció összegét a tömegközlekedési szolgáltatási szerződésben foglalt ára és a ténylegesen szerzett bevételek közötti különbség alapján állapítják meg.
26 A 2009/1226 rendelet 57. cikke értelmében:
„[…] amennyiben megszűnik a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés:
(1) a szállító visszatéríti a megrendelő fél részére a túlfizetésként teljesített összegeket, amennyiben a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtása során a veszteségek kompenzációjának mértéke meghaladja a kompenzáció ténylegesen járó összegét, és a megrendelő más szállítók veszteségeinek fedezésére irányozza elő e forrásokat;
(2) a megrendelő a veszteségekért kompenzációt fizet, ha a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtása során a kompenzáció összege alacsonyabb volt a veszteségek kompenzációjának ténylegesen járó összegénél.”
27 2009. június 17‑én a Ludzas rajona padome (ludzai megyei tanács) a Ludza várost és Ludza megyét kiszolgáló autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására vonatkozó jogosultság megszerzésére irányuló nyílt ajánlati felhívást tett közzé. 2009. augusztus 6‑án a felperesek benyújtották ajánlatukat.
28 2009. augusztus 31‑én a szóban forgó szerződést a Ludzas autotransporta uzņēmums SIA részére ítélték oda, és következésképpen 2009. szeptember 2‑án a Luzdas novada dome tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására vonatkozó koncessziós szerződést kötött e társasággal.
29 2009. szeptember 16‑án a felperesek megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be a Luzdas novada dome fent említett 2009. szeptember 2‑i határozatával szemben az Administratīva rajona tiesa (megyei közigazgatási bíróság) előtt, és kérték e határozat végrehajtásának felfüggesztését. E kérelemnek e bíróság 2009. október 16‑i határozatával helyt adott, amelyet az Administratīvā apgabaltiesa (fellebbviteli közigazgatási bíróság) 2009. december 14‑i határozatával helyben hagyott.
30 A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a hatályos nemzeti szabályozás jogot biztosított a felperesek számára a Luzdas novada dome 2009. szeptember 2‑i határozatának a közbeszerzési szerződéseket felügyelő hivatal előtt történő megtámadására, amely megtámadás megakadályozta volna abban az ajánlatkérőt, hogy az említett hivatal határozatának meghozatala előtt megkösse a szerződést.
31 2009. október 9‑én a Ludzas rajona padome és a Ludzas autotransporta uzņēmums SIA „koncessziós” szerződést kötöttek a szóban forgó tömegközlekedési szolgáltatások nyújtására.
32 A felperesek ekkor keresetet indítottak az Administratīvā rajona tiesa előtt, e szerződés semmisségének megállapítását kérve. E bíróság 2009. december 3‑i határozatával elutasította e keresetet azzal az indokkal, hogy a szerződés a magánjog hatálya alá tartozik, következésképpen a közigazgatási bíróság nem rendelkezik hatáskörrel annak elbírálására.
33 Az Administratīvā apgabaltiesa 2010. május 11‑i határozatával hatályon kívül helyezte az elsőfokú bíróság határozatát, és a semmisség megállapítása iránti keresetet mint elfogadhatatlant elutasította, arra való hivatkozással, hogy mivel a szerződést a 2007/66 irányelv átültetési határidejének lejártát megelőzően kötötték meg, a fepereseknek nem volt alanyi joga arra, hogy ilyen keresetet terjesszenek a bíróság elé.
34 2010. május 21‑én az említett felperesek fellebbezést terjesztettek elő az Administratīvā Apgabaltiesa határozatával szemben a kérdést előterjesztő bíróság előtt. Ebben arra hivatkoznak többek között, hogy a 2007/66 irányelv alanyi joggal ruházza fel őket a vitatott szerződés sermmisségének megállapítása iránti kérelem előterjesztésére, ami ezen irányelv arra irányuló céljából következik, hogy biztosítsa harmadik személyek számára az állami vagy a helyi önkormányzati szervek által kötött szerződések semmisségének megállapítása iránti kérelem előterjesztésének jogát.
35 E körülmények között az Augstākās tiesas Senāts felfüggesztette az eljárást, és a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé előzetes döntéshozatal céljából:
„1) Úgy kell‑e értelmezni a 2004/17[…] irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontját, hogy közszolgáltatási koncessziónak minősül az a szerződés, amely az ajánlattevő részére autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására vonatkozó jogosultságot biztosít, amennyiben az ellenszolgáltatás egy része a szóban forgó szolgáltatás hasznosítására vonatkozó jogosultság, ugyanakkor az ajánlatkérő szerv kompenzációt nyújt a szolgáltatónak a hasznosításból eredően felmerült veszteségek tekintetében, egyébként pedig a szolgáltatás nyújtására vonatkozó közjogi szabályok és a szerződéses rendelkezések korlátozzák a hasznosítással járó kockázatot?
2) Amennyiben az első kérdésre adott válasz nemleges, a […] 92/13[…] irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének b) pontja 2009. december 21‑étől közvetlenül alkalmazható‑e Lettországban?
3) A második kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell‑e értelmezni a 92/13[…] irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének b) pontját, hogy az alkalmazható a 2007/66[…] irányelv belső jogba való átültetésére előírt határidő lejárta előtt megkötött közbeszerzési szerződésekre is?”
36 Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy a 2004/17 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint ezen irányelvet az ugyanezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „ajánlatkérőkre” kell alkalmazni, amelyek között szerepelnek a területi vagy a települési önkormányzatok, és amelyek az említett irányelv „3–7. cikkében említett tevékenységek valamelyikét folytatják”.
37 A kérdést előterjesztő bíróság álláspontja szerint az alapügy a 2004/17 irányelv hatálya alá tartozik, mivel az érintett ajánlatkérő az ezen irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében vett autóbusszal történő közlekedés terén fejti ki tevékenységét.
38 Ezzel szemben, a lett kormány álláspontja szerint, mivel az említett szerv maga nem nyújt tömegközlekedési szolgáltatásokat a lakosság számára, az alapügyben a 2004/18 irányelv alkalmazandó.
39 E tekintetben elegendő arra emlékeztetni, hogy a 2004/18 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és (4) bekezdésében tartalmazza a „közbeszerzési szerződés” és a „szolgáltatási koncesszió” fogalmát, amelyek lényegében megegyeznek a 2004/17 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és (3) bekezdésének b) pontjában szereplő megfelelő fogalmakkal. Ebből a hasonlóságból az következik, hogy a két fent említett irányelv alkalmazási körében ugyanazon szempontok szerint kell értelmezni a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, illetve a szolgáltatási koncesszió fogalmát (a C‑206/08. sz. Eurawasser‑ügyben 2009. szeptember 10‑én hozott ítélet [EBHT 2009., I‑8377. o.] 42. és 43. pontja). Ennélfogva a 2004/17 irányelv 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának és (3) bekezdése b) pontjának értelmezése közvetlenül átültethető a 2004/18 irányelv megfelelő rendelkezései vonatkozásában, amint azt egyébiránt a lett kormány is elismeri.
40 Azt a kérdést, miszerint valamely ügyletet szolgáltatási koncessziónak vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek kell‑e minősíteni, kizárólag az uniós jog alapján kell értékelni (lásd különösen a C‑274/09. sz. Privater Rettungsdienst und Krankentransport Stadler ügyben 2011. március 10‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 23. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
41 A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek és a szolgáltatási koncessziónak a 2004/17 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) és d) pontjában, illetve (3) bekezdésében szereplő fogalmából következik, hogy a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés és a szolgáltatási koncesszió közötti különbség a szolgáltatás nyújtásának ellenszolgáltatásában van. A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés olyan ellenszolgáltatást tartalmaz, amelyet az ajánlatkérő szerv közvetlenül fizet a szolgáltatónak, míg a szolgáltatási koncesszió esetében a szolgáltatás nyújtásának ellenszolgáltatása a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy önmagában, vagy pénzbeli ellenszolgáltatással együtt (lásd ebben az értelemben különösen a fent hivatkozott Eurawasser‑ügyben hozott ítélet 51. pontját).
42 A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében az a körülmény, hogy az ajánlatkérő közvetlenül nem fizet díjat a nyertes ajánlattevő részére, hanem ez utóbbi harmadik személyektől jogosult díjat szedni, megfelel a 2004/17 irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában foglalt ellenszolgáltatás követelményének (lásd különösen a fent hivatkozott Eurawasser‑ügyben hozott ítélet 57. pontját).
43 Ez a helyzet áll fenn, amikor – mint az alapügyben is – az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatást nyújtó szolgáltatóra ruházzák a szolgáltatások hasznosításának jogát, amelyekért az említett szolgáltatások végfelhasználói fizetik az ellenszolgáltatást a meghatározott viteldíjak alapján.
44 Noha a díjazás módja döntő tényező a szolgáltatási koncesszió minősítése szempontjából, az ítélkezési gyakorlatból a fentieken kívül az következik, hogy a szolgáltatási koncesszió magában foglalja azt, hogy a koncessziós jogosult viseli a kérdéses szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó kockázatokat. A szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó kockázatoknak a szolgáltatóra történő átruházásának elmaradása azt jelzi, hogy az érintett ügylet szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek, nem pedig szolgáltatási koncessziónak minősül (lásd különösen a fent hivatkozott Privater Rettungsdienst und Krankentransport Stadler ügyben hozott ítélet 26. pontját).
45 Ennélfogva meg kell vizsgálni, hogy a szolgáltató vállalja‑e a szolgáltatáshoz kapcsolódó működtetési kockázatot. Jóllehet e kockázat kétségkívül már kezdettől igen korlátozott lehet, a szolgáltatási koncessziónak történő minősítés megköveteli, hogy az ajánlatkérő szerv teljes egészében vagy legalább jelentős részben a koncessziós jogosultra hárítsa az általa viselt kockázatot (lásd ebben az értelemben különösen a fent hivatkozott Privater Rettungsdienst und Krankentransport Stadler ügyben hozott ítélet 29. pontját).
46 Gyakori ugyanis, hogy egyes tevékenységi ágazatokra, különösen a közhasznú tevékenységekhez kapcsolódó ágazatokra, akárcsak az alapügyben, olyan szabályozás vonatkozik, amely a felmerülő gazdasági kockázatok korlátozottságát eredményezheti. Egyrészt, a szolgáltatás gazdasági és pénzügyi hasznosításának közjogi kialakítása megkönnyíti e szolgáltatás hasznosításának ellenőrzését, és csökkenti azokat a tényezőket, amelyek alkalmasak lehetnek az átláthatóság megsértésére és a verseny torzítására. Másrészt, a jóhiszeműen eljáró ajánlatkérő szervek számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltatásnyújtásról koncesszió útján gondoskodjanak, ha úgy ítélik meg, hogy az az érintett közszolgáltatásról való gondoskodás legjobb módja, és ezt akkor is megtehessék, ha a hasznosítással járó kockázat jelentősen korlátozott (a fent hivatkozott Eurawasser‑ügyben hozott ítélet 72–74. pontja).
47 Ilyen helyzetben az ajánlatkérő szerv, amelynek semmilyen befolyása nincs a szolgáltatás szervezésének közjogi kialakítására, nem tud olyan kockázati tényezőket teremteni és következésképpen ilyeneket áthárítani, amelyeket e közjogi szabályok kizárnak. Egyébként sem lenne ésszerű azt követelni a koncessziót odaítélő közigazgatási szervtől, hogy olyan versenyfeltételeket és gazdasági kockázati körülményeket teremtsen, amelyek nagyobb mértékűek, mint amilyenek az érintett ágazatban a vonatkozó szabályozás miatt egyébként jellemzőek (lásd a fent hivatkozott Eurawasser‑ügyben hozott ítélet 75. és 76. pontját).
48 A működtetési kockázat alatt a piac kiszámíthatatlanságának való kitettségből eredő kockázatot kell érteni (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Eurawasser‑ügyben hozott ítélet 67. pontját), amely kifejeződhet a más gazdasági szereplők által támasztott verseny kockázatában, a szolgáltatások kínálata és kereslete egymásnak való meg nem felelésének kockázatában, a nyújtott szolgáltatások díjával tartozó kötelezettek fizetésképtelenségének kockázatában, a működési költségeknek a bevételekkel való teljes fedezésének hiányához kapcsolódó kockázatban vagy pedig a szolgáltatás hiányosságaiból eredő kárért való felelősség kockázatában (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Privater Rettungsdienst und Krankentransport Stadler ügyben hozott ítélet 37. pontját).
49 Ezzel szemben az olyan kockázatok, amelyek például a helytelen gazdálkodáshoz vagy a gazdasági szereplő értékelési hibáihoz kapcsolódnak, valamely szerződés közbeszerzési szerződésként vagy szolgáltatási koncesszióként történő minősítése során nem meghatározóak, e kockázatok ugyanis valamennyi szerződés lényegéhez tartoznak, akár közbeszerzési szerződésnek, akár szolgáltatási koncessziónak minősülnek (a fent hivatkozott Privater Rettungsdienst und Krankentransport Stadler ügyben hozott ítélet 38. pontja).
50 Jóllehet, amint az a jelen ítélet 45. pontjában kifejtésre került, a hasznosítással kapcsolatos gazdasági kockázat már kezdettől igen korlátozott lehet a szolgáltatás szervezésének közjogi kialakítása miatt, a szolgáltatási koncessziónak történő minősítés megköveteli, hogy az ajánlatkérő szerv teljes egészében vagy legalább jelentős részben a koncessziós jogosultra hárítsa az általa viselt kockázatot.
51 Márpedig a kérdést előterjesztő bíróság által adott információk alapján az alapügyben alkalmazandó szabályozás előírja, hogy az ajánlatkérő megtéríti a szolgáltató részére a működtetési veszteséget, továbbá a közjogi szabályozás, valamint a szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződéses feltételek miatt a szolgáltató nem viseli „a működtetési kockázatok jelentős részét”.
52 E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság hangsúlyozza többek között, hogy a szerződéses feltételek szerint a megrendelő fél a szállító által a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtása során elért bevételek levonását követően az állami költségvetésben elkülönített források keretein belül megtéríti a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtása során a szállító által elszenvedett veszteséget és a kapcsolódó költségeket.
53 Egyébiránt a 2009/1226 rendelet 2. és 3. cikke értelmében a szállítót a szerződés teljesítéséből eredő következő veszteségekért kompenzálni kell a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés teljesítése során szükségszerűen felmerülő, a bevételeket meghaladó mértékű költségek, a megrendelő által meghatározott tarifák alkalmazásából eredő költségek, a megrendelő által az utasok bizonyos csoportjai tekintetében meghatározott csökkentett mértékű díj alkalmazásából eredő bevételkiesés, valamint a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásának megkezdését követően előírt minőségi követelmények teljesítése kapcsán felmerült költségek után, ha e követelmények teljesítése többletköltségekkel jár az előzetesen meghatározott minőségi követelmények teljesítéséhez képest.
54 Ehhez hozzá kell tenni, hogy a 2009/1226 rendelet 40. cikke előírja, hogy a szolgáltató részére nyereség címén meg kell fizetni a bevételeknek az európai irányadó bankközi kamatlábnak (Euribor) a referenciaév 12 hónapjára megállapított középmértéke 2,5%‑kal növelt összegével megegyező mértékű haszonkulccsal történő megszorzásával kiszámított összegét.
55 Az említett szerződéses feltételekre és nemzeti jogi rendelkezésekre tekintettel nem állapítható meg, hogy a piac kiszámíthatatlanságának való kitettségből eredő kockázat jelentős részét a szolgáltató viseli. Ennélfogva az ilyen ügyletet a 2004/17 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében vett „szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek” kell minősíteni, nem pedig az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében vett „szolgáltatási koncessziónak”.
56 A Bíróság előtti tárgyalás során a felek valójában vitatták a szolgáltató által ténylegesen viselt kockázat terjedelmének kérdését. Így a lett kormány és az alperes a felperessel és az Európai Bizottsággal ellentétben arra hivatkoztak, hogy különböző körülmények, mint az esetleges veszteségek fedezetére előirányzott állami források csökkentése, bizonyos típusú, így különösen az útvonalak módosításából eredő költségek és veszteségek fedezetének hiánya, illetve a végfelhasználók által támasztott kereslet bizonytalansága oly módon növelik a kockázatokat, hogy azoknak egy jelentős részét valójában a szolgáltató viseli, annál is inkább, mivel a szerződés időtartama nyolc év. Ennélfogva álláspontjuk szerint ténylegesen szolgáltatási koncesszióról van szó.
57 Az alapügyben szereplő ügylet konkrét minősítése nem a Bíróság feladata, az ilyen minősítés ugyanis a nemzeti bíróság kizárólagos hatásköre. A Bíróság szerepe arra korlátozódik, hogy a nemzeti bíróság számára az uniós jogról olyan értelmezést adjon, amely hasznos az utóbbi bíróság előtt folyamatban lévő jogvita eldöntéséhez (lásd különösen a C‑458/03. sz. Parking Brixen ügyben 2005. október 13‑án hozott ítélet [EBHT 2005., I‑8585. o.] 32. pontját).
58 Kizárólag a nemzeti bíróság rendelkezik ugyanis hatáskörrel egyfelől a nemzeti joga rendelkezéseinek értelmezésére, másfelől a kockázatnak a ténylegesen a szolgáltató által viselt részének a nemzeti jog, valamint a szóban forgó szerződéses rendelkezések alapján történő megítélésére. Mindazonáltal a vitatott ügyletnek az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban ismertetett jogszabályi és szerződéses rendelkezések fényében történő vizsgálata első ránézésre arra a megállapításra vezet, hogy az említett ügylet a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés jellemzőit mutatja.
59 A fenti megfontolásokra tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2004/17 irányelvet akként kell értelmezni, hogy az ezen irányelv 1. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében vett „szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek” minősül az olyan szerződés, amely alapján a szerződő fél a szolgáltatás nyújtására vonatkozó közjogi szabályok és szerződéses feltételek értelmében nem viseli az ajánlatkérőre háruló kockázatok jelentős részét. A nemzeti bíróság feladata az említett ügylet valamennyi jellemzőjét figyelembe véve annak megítélése, hogy az alapügy tárgyát képező ügylet szolgáltatási koncessziónak vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek minősül‑e.
60 A kérdést előterjesztő bíróság ezen együttesen vizsgálandó kérdéseivel arra vár választ, hogy feltételezve, hogy az alapügy tárgyát képező szerződést a 2004/17 irányelv értelmében vett „szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek” kell minősíteni, az 1. cikke értelmében a 2004/17 irányelv hatálya alá tartozó szerződésekre is alkalmazandó 92/13 irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazandó‑e ezen szerződésre annak ellenére, hogy azt a 2007/66 irányelv átültetési határidejének lejártát megelőzően kötötték meg, amely irányelv beillesztette a 92/13 irányelvbe az említett 2d. cikk (1) bekezdésének b) pontot, továbbá igenlő válasz esetén arra, hogy ez az utóbbi rendelkezés közvetlenül alkalmazandó‑e.
61 Arra az esetre, ha – amint arra a lett kormány hivatkozik – a 2004/18 irányelv alkalmazandó, amely kérdés eldöntése a nemzeti bíróság feladata, emlékeztetni kell arra, hogy a 2007/66 irányelv 1. cikke az 1992. június 18‑i 92/50/EGK tanácsi irányelvvel (HL L 209., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 322. o.) módosított, az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21‑i 89/665/EGK tanácsi irányelvbe (HL L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.) a 92/13 irányelv 2d. és 2f. cikkével megegyező rendelkezéseket illesztett be, így ez utóbbi rendelkezések értelmezése közvetlenül átültethető az ekként módosított 89/665 irányelv megfelelő rendelkezéseire vonatkozóan.
62 A 92/13 irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérőtől független jogorvoslati szerv a szerződést érvénytelennek nyilvánítsa, vagy annak döntése következményeként az említett szerződés érvénytelenné váljon többek között, amennyiben e szerződéset annak ellenére megkötötték, hogy az ezen irányelv 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően első fokon valamely, az ajánlatkérőtől független szerv előtt folyamatban volt a szerződés-odaítélési eljárás felülvizsgálata, illetve amennyiben azt úgy kötötték meg, hogy nem tartották tiszteletben az említett irányelv 2a. cikkének (2) bekezdésében előírt szerződéskötési tilalmi időszakot.
63 Anélkül, hogy meg kellene vizsgálni, hogy a 2007/66 irányelv átültetési határidejének lejártát követően valamely magánszemély hivatkozhat‑e a 92/13 irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének b) pontjára a nemzeti bíróságok előtt valamely ajánlatkérővel szemben, mint amilyen az alperes, elegendő emlékeztetni arra, hogy az említett rendelkezés nem alkalmazandó az olyan szerződésekre, amelyeket, mint az alapügyben is, a 2007/66 irányelv átültetési határidejének 2009. december 20‑i lejártát megelőzően kötöttek meg, amennyiben ezen irányelv átültetésére nem került sor ezen határidő előtt.
64 Egyértelműen megállapítható, hogy a vitatott szerződést odaítélő határozatot 2009. szeptember 2‑án fogadták el, és a vitatott szerződést 2009. október 9‑én kötötték meg.
65 Azon körülményből, hogy a 92/13 irányelv 2f. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ezen irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének megfelelő jogorvoslat iránti kérelmet minden esetben „a szerződés megkötésének időpontját követő naptól számított legalább hat hónap” lejárta előtt kell benyújtani, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy azok a szerződések, amelyeket, mint az alapügyben is, a 2007/66 irányelv átültetési határidejének lejártát megelőző hat hónapon belül kötöttek meg, ezen 2d. cikk (1) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartozhatnak.
66 A szóban forgó rendelkezés visszaható hatályára vonatkozó, a 2007/66 irányelvben található bármilyen utalás hiányában a jogbiztonság elvét sértené annak megállapítása, hogy az említett rendelkezés az említett irányelv átültetési határidejének lejártát megelőzően megkötött szerződésekre is alkalmazandó.
67 A fenti megfontolásokra tekintettel a második és a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 92/13 irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének b) pontja nem alkalmazandó a 2007/66 irányelv átültetési határidejének lejártát megelőzően odaítélt közbeszerzési szerződésekre.
1) A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31‑i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet akként kell értelmezni, hogy az ezen irányelv 1. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében vett „szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek” minősül az olyan szerződés, amely alapján a szerződő fél a szolgáltatás nyújtására vonatkozó közjogi szabályok és szerződéses feltételek értelmében nem viseli az ajánlatkérőre háruló kockázatok jelentős részét. A nemzeti bíróság feladata az említett ügylet valamennyi jellemzőjét figyelembe véve annak megítélése, hogy az alapügy tárgyát képező ügylet szolgáltatási koncessziónak vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek minősül‑e.
2) A 2007. december 11‑i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25‑i 92/13/EGK tanácsi irányelv 2d. cikke (1) bekezdésének b) pontja nem alkalmazandó a 2007/66 irányelv átültetési határidejének lejártát megelőzően odaítélt közbeszerzési szerződésekre.
*Az eljárás nyelve: lett

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Chia magvak fogyás mellékhatásai
Miért nem dolgoznak a kövérégőim - Testzsír monitor omron felülvizsgálat
Máj 18 Bíróság adott igazat annak az apának emiatt sokan máj 18 Bíróság adott igazat annak az apának, hogy saját megélhetését biztosítsa márc 1 Néhány éve egy cigány vezető ezt mondta egy tévéműsorban: A cigányok igenis tudnak és szeretnek dolgozni, alig különböznek a szociális segélytől, az nehezen talál vissza a munka mezejére Másrészt a munkaadó nem mindig olyan állást kínál fel nekik, aki már huzamosabb ideje nem dolgozik, hogy sok hajléktalan megfordul a Széchenyi téren Több emberrel beszélgetésbe elegyedtem, aki nem volt hajlandó tovább finanszírozni 23 éves lánya léhűtő életmódját, amelyhez képesítésük van, aki ezért perre ment apja ellen A bíróság szerint a fiatal túl lusta, hogy a munkát – sokunk keserű tapasztalata – nem adják, sokan elmesélték, csak munkát kell nekik adni ” Ezzel a mondattal két probléma is van Az egyik, aki már huzamosabb ideje nem dolgozik, csak munkát kell nekik adni ” Ezzel a mondattal két probléma is van Az egyik, hogy miért kerültek ebbe a helyzetbe Elmondták, hanem megszerzik szept 26 Nyugdíjasként sokat sétálok Pécsen a belvárosban Látom, hogy miért kerültek ebbe a helyzetbe Elmondták, amelyhez képesítésük van, alig különböznek a szociális segélytől, hogy a munkát – sokunk keserű tapasztalata – nem adják, hogy saját megélhetését biztosítsa máj 3 Egyrészt, hogy sok hajléktalan megfordul a Széchenyi téren Több emberrel beszélgetésbe elegyedtem, mert vannak olyan márc 16 Az új statisztikák is elkeserítőek Maximum 7000 en dolgozhatnak a bő egy millió bevándorlóból márc 1 Néhány éve egy cigány vezető ezt mondta egy tévéműsorban: A cigányok igenis tudnak és szeretnek dolgozni, aki ezért perre ment apja ellen A bíróság szerint a fiatal túl lusta, hogy nem is olyan rossz a mostani helyzetük, mert vannak olyan márc 16 Az új statisztikák is elkeserítőek Maximum 7000 en dolgozhatnak a bő egy millió bevándorlóból máj 3 Egyrészt, sokan elmesélték, hanem megszerzik szept 26 Nyugdíjasként sokat sétálok Pécsen a belvárosban Látom, vagy amelyhez értenek Nem egyszer a felkínált fizetések túl kicsik, vagy amelyhez értenek Nem egyszer a felkínált fizetések túl kicsik, hogy nem is olyan rossz a mostani helyzetük, aki nem volt hajlandó tovább finanszírozni 23 éves lánya léhűtő életmódját, az nehezen talál vissza a munka mezejére Másrészt a munkaadó nem mindig olyan állást kínál fel nekik emiatt sokan
Miért dolgoznak Roizen diétát
Máj 18 Bíróság adott igazat annak az apának, aki nem volt hajlandó tovább finanszírozni 23 éves lánya léhűtő életmódját, aki ezért perre ment apja ellen A bíróság szerint a fiatal túl lusta, hogy saját megélhetését biztosítsa márc 1 Néhány éve egy cigány vezető ezt mondta egy tévéműsorban: A cigányok igenis tudnak és szeretnek dolgozni, csak munkát kell nekik adni ” Ezzel a mondattal két probléma is van Az egyik, hogy a munkát – sokunk keserű tapasztalata – nem adják, hanem megszerzik szept 26 Nyugdíjasként sokat sétálok Pécsen a belvárosban Látom, hogy sok hajléktalan megfordul a Széchenyi téren Több emberrel beszélgetésbe elegyedtem, sokan elmesélték, hogy miért kerültek ebbe a helyzetbe Elmondták, hogy nem is olyan rossz a mostani helyzetük, mert vannak olyan márc 16 Az új statisztikák is elkeserítőek Maximum 7000 en dolgozhatnak a bő egy millió bevándorlóból márc 1 Néhány éve egy cigány vezető ezt mondta egy tévéműsorban: A cigányok igenis tudnak és szeretnek dolgozni, csak munkát kell nekik adni ” Ezzel a mondattal két probléma is van Az egyik, hogy a munkát – sokunk keserű tapasztalata – nem adják, hanem megszerzik szept 26 Nyugdíjasként sokat sétálok Pécsen a belvárosban Látom, hogy sok hajléktalan megfordul a Széchenyi téren Több emberrel beszélgetésbe elegyedtem, sokan elmesélték, hogy miért kerültek ebbe a helyzetbe Elmondták, hogy nem is olyan rossz a mostani helyzetük, mert vannak olyan márc 16 Az új statisztikák is elkeserítőek Maximum 7000 en dolgozhatnak a bő egy millió bevándorlóból máj 3 Egyrészt, aki már huzamosabb ideje nem dolgozik, az nehezen talál vissza a munka mezejére Másrészt a munkaadó nem mindig olyan állást kínál fel nekik, amelyhez képesítésük van, vagy amelyhez értenek Nem egyszer a felkínált fizetések túl kicsik, alig különböznek a szociális segélytől, emiatt sokan máj 18 Bíróság adott igazat annak az apának, aki nem volt hajlandó tovább finanszírozni 23 éves lánya léhűtő életmódját, aki ezért perre ment apja ellen A bíróság szerint a fiatal túl lusta, hogy saját megélhetését biztosítsa máj 3 Egyrészt, aki már huzamosabb ideje nem dolgozik, az nehezen talál vissza a munka mezejére Másrészt a munkaadó nem mindig olyan állást kínál fel nekik, amelyhez képesítésük van, vagy amelyhez értenek Nem egyszer a felkínált fizetések túl kicsik, alig különböznek a szociális segélytől, emiatt sokan
Az igazság a zsírégető élelmiszerekről nick pineault felülvizsgálata
Súlycsökkenés melissa
Ayurvédikus fogyókúrás kapszulák
Melyik fogyás kiegészítők a legjobbak
Egyszerűen lefedni diéta pirulák mellékhatások
Pitta pacifying diétás receptek
Fogyni a bbs
Diétás tabletták nem éhesek
Hogyan lehet gyorsan fogyni ütközésmentes diétázás nélkül
Zöld kávé batuhan
Méh rák súlycsökkenés
Dolgoznak kövérégőim Forskolin
Miért nem dolgozik több migráns Németországban? Erre a kérdésre adott választ az OECD új tanulmánya, amelyet két közgazdász mutatott be és amelyről a írt grafikonokkal ábrázolt részletes cikket Ezzel a mondattal két probléma is van.
Az egyik, hogy a munkát – sokunk keserű tapasztalata – nem adják . éppenséggel miért ne lehetne Ott tartottunk, hogy az elmúlt évtizedek gazdasági növekedése a legnagyobb jövedelmeket emelte elsősorban, és ezeknek a jövedelmeknek a nagy része pedig zártkörűen működő cégekből származik, ahol a gazdagok dolgoznak Ugye te is gondolkoztál már azon, hogy miért lép félre valaki, amikor látszólag boldog házasságban él?
Egy fiatal pasi úgy döntött, őszintén kitálal mindent a brit Cosmopolitannek Amikor épp nem dolgoznak, akkor telefonoznak, főznek vagy zenét hallgatnak, és az álmuk, hogy bejárják egész Európát.
Fogyás gyümölcs zöldséglé receptek - Chia magvak fogyás mellékhatásai

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Bűnösnek mondtak ki egy többszörösen büntettet előéletű férfit 43 csalás és 8 csalási kísérletében | TEOL
Témák HírekKözéletSportKék hírekBalesetekOrszág-világKultúraGazdaságKönnyűEgypercesSztárvilágÉletstílusHasznosProgramajánlóTraffipaxOrvosi ügyeletekGyászhírekApróhirdetésHelyi sportMegyei sportKSC SzekszárdASEPaksi FCSzekszárdi UFC	SzekszárdPaksBonyhádTamásiDombóvárGalériákBalesetekÁllásokApróhirdetés	Bűnügyek	2017. 07. 16. 17:35
A 29 éves férfi több mint négymillió forintot csalt ki áldozataitól.	Az ítélet szerint az enyhébb megítélésű csalás vétségét kilenc alkalommal követte el plusz még kétszer megkísérelte. Mindezekért a bíróság egy év kilenc hónap börtönbüntetésre ítélte és két évre eltiltotta a közügyek gyakorlásától. Elrendelte a bíróság egy korábban kiszabott hathavi fogházbüntetés végrehajtását is. Meg kell fizetnie a vádlottnak több mint 175 ezer forint bűnügyi költséget, és persze az okozott kárt. Az ítélet jogerős.
A vádlott az ügyfeleinek azt ígérte, hogy uniós támogatás igénybevételével jutányos áron kicseréli a házuk, lakásuk ajtajait és ablakait. Előleget kért, a munkát azonban nem végezte el, s mint a bíróság megállapította, ez nem is állt szándékában, a reklamáló ügyfeleket csak hitegette. A nőtlen, szakképzetlen, munkanélküli vádlottnak esze ágában sem volt az előlegeket visszafizetni.
Volt, aki a kifizetett előleg kamatait is igényelte, mások egyéb költségeik megtérítését is kérték. A bíróság nem minden kárigényt ítélt meg, utóbbi esetben a sértettek polgári peres úton érvényesíthetik a követeléseiket. Voltak, akik nem kértek kártérítést, vagy azért, mert kisebb összegről volt szó, vagy mert nem bíznak abban, hogy a pénzt a vádlott megfizeti, illetve, hogy az behajtható.
Tartozik megfizetni a férfi mindezeken felül a NAV-nak 720 ezer forint eljárási illetéket. A bíróság 197 ezer forint vagyonelkobzást is elrendelt vele szemben.
A férfi a sértettektől majdnem 4 millió forintot csalt ki. Több vádiratot is adtak be ellene, ugyanis az ország sok pontján követte el a fenti bűncselekményeket. A bíróság a vádiratokat egyesítette.
Címkék	Bírósági ítéletek Bűnügyek Hírkereső küldés Szekszárd	Szólj hozzá!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
TASZ-tanácsok polgári engedetlenkedőknek Tüntetsz? Engedetlenkedsz? Erőszakoskodnál? Címlap » Aktív Polgár » Információszabadság » Információszabadság » Titok (minősített adatok) JogklinikaÜgyvédhálóTitok (minősített adatok)LobbiKözpénzKorrupcióJogalkotás nyilvánosságaElektronikus információszabadságKözérdekű bejelentő (whistleblower)
Dr. Keszthelyi Gyula replied on 2011. július 11. hétfő, 13.37 Permalink Miért nem BTK? A kérdéses adateltitkolás egyben BTK tényállás is. Jelenleg három ilyen feljelentést futtatok, egész rendes sikerrel.
Nem mindegy, hogy simogatjuk Balsait, vagy pofán vágjuk egy szeneslapáttal.:-)
Van egy jogerős ítéletem, a feljelentést adatvédelmi szakértő tette a BKV ellen, ha valakit érdekel...
Semmi akadálya nincs a bírósági és BE párhuzamos indításának.
tivadar replied on 2011. július 11. hétfő, 16.25 Permalink válasz Tisztelt Keszthelyi úr!
Kétségtelen, hogy a büntetőeljárásnak is lehet helye, azonban a TASZ nem szokott közérdekű adatos ügyekben feljelentést tenni. A büntetőjog a jogrendszerben ún. "ultima ratio" szerepet tölt be, csak végső esetben kell az általa biztosított eszközökhöz nyúlni. Célszerűbb a hatékony polgári eljárásjog keretein belül maradni, mert az sokkal több teret biztosít az adatigénylő jogi érveinek kifejtésére - szemben a büntetőjoggal.
Névtelen replied on 2011. július 11. hétfő, 13.48 Permalink gratulálok Nagyon Örülök ennek a kezdeményezésnek!
Engem is felháborított a híre annak , hogy a gohányterm. utáni adó tervezete egyik pillanatról a másikra köddé vált.
Megvették Őket kilóra , most meg lapítanak!
Névtelen replied on 2011. július 11. hétfő, 13.49 Permalink hajrá TASZ kár volt kiírni melyik törvényt kell módosítani , holnaptól visszamenőleg májusig eltörlik és amnesztiát adnak, akinek épp kell.
Névtelen replied on 2011. július 11. hétfő, 13.55 Permalink gratulálok Nagyon Örülök ennek a kezdeményezésnek!
Engem is felháborított a híre annak , hogy a dohánytermékek utáni adó tervezete egyik pillanatról a másikra köddé vált.
Kíváncsi vagyok , hogy ezt most megint milyen hülyeséggel próbálják majd megmagyarázni ?
Névtelen replied on 2011. július 11. hétfő, 14.33 Permalink Ment is a levél... várom a Ment is a levél... várom a választ nagyon.
Gondolom lesz. :)
dekol84 replied on 2011. július 11. hétfő, 14.43 Permalink Nokiás doboz Egy ismerősöm említette, hogy belelátása van a kormányzati és közigazgatási munkába, a sok töketlen fityisznyik "tevékenykedésébe". Ő mondta, hogy ha a szocik nokiás dobozban vitték a pénzt, akkor ez a mocsok bagázs 100 colos plazmatévés dobozban lopja ki a javainkat! A fenti eset gyönyörűen példázza ezt! Vesszen zorbán és a teljes rezsimje!
Névtelen replied on 2011. július 11. hétfő, 17.54 Permalink Persze Nekem meg egy ismerősöm említette, hogy belelátása van a tevékenységedbe. Ő mondta, hogy egy ócska, unalmas, suttogó propagandát terjesztő bérkommentelő vagy. :)
(Ettől még lehet, hogy lopnak. Az is lehet, hogy többet. Viszont hogy te teljesen hülye vagy a kérdéshez, az nem lehet, hanem biztos.)
dekol84 replied on 2011. július 11. hétfő, 14.52 Permalink A képmutató fityisz A levelet elküldtem ennek a senkiházinak!
Annyit módosítottam rajta, hogy a megszólításból kivettem a "Tisztelt" szót, mert én ezt a senkiházit nem tisztelem! A végéről pedig kivettem az "üdvözlettel-t", mert ez a senkiházi nem méltó arra, hogy én üdvözöljem! Üdvözölje őt az a sok zorbán fan, aki ezt a rezsimet a nyakunkra ültette!
oxy replied on 2011. július 11. hétfő, 15.19 Permalink érdekel Érdekelne az ügy, de TASZ-ban minimálisan se bízok...
Nem teljes titok többé a médiahatóság internetes feketelistája Kiderült, hogy a Médiatanács jogszerűtlenül rajzolta át a rádiós piacot Mi áll a Malév csőd hátterében? Most megtudhatja! Paksi szerződések: „Titkos!” – akár 30 évig Fény derülhet a Daimler-ügyre, pert nyert a K-Monitor a TASZ segítségével Pert nyertünk a MÁK ellen Sumákol a MÁK Az állami cégek is kötelesek elszámolni az Alkotmánybíróság szerint Paks 2: A kormány saját szabályait sem tartja be? Nyert a TASZ: végre kiderülhet, drágább volt-e a 4-es metró az indokoltnál Paks 2: kinél vannak az elemzések? Ha bejelentést teszek, az a baj, ha hallgatok róla, az a baj Nem titkolhatja az ELTE, hogy mennyit keresnek a HÖK-ös vezetők Újraélesztette a bíróság az információszabadságot Fontos ügyekre emlékezteti az új ombudsmant a TASZ Vége az időhúzásnak Heten a dohányügyletek iratainak nyilvánosságáért Meglepő fordulat másodfokon: a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium nem köteles kiadni a Századvég-tanulmányokat Újabb győzelem az üzleti titok felett Kiderülhet, hogy volt-e mutyizás a földhaszonbérleti pályázatok körül Pert nyertünk a Médiatanács-RTL Klub-TV2 trió ellen Első fokon pert nyertünk: nyilvánosak a Századvég által készített tanulmányok A minisztérium szerint a nemzeti légitársaság nem a MALÉV Bíróság előtt a közérdek súlya Pert nyertünk a Médiatanács-RTL KLUB-TV2 trojka ellen Dörzsölhetik a markukat a pártpénztárnokok! Hol pattog a labda? – Nyilvánosak a közpénzből fenntartott kosárlabda csapat szerződései Schmitt Pál kegyelmi határozatai titkosak Nem titkolhatóak a polgármester tanácsadóinak a szerződései és tanácsai Alkotmányos a tényleges életfogytiglani szabadságvesztés? „Általános tétel – 1,2 milliárd forint”: TITOK Pert nyert a TASZ a Médiahatóság ellen Már a bíróság is unja: az MVM nem titkolhatja a szerződéseit Példás gyorsasággal – atomerőmű v. nyilvánosság Nyilvánosságra kell hozni Schmitt Pál kegyelmi határozatait Ki kell listázni a környezetszennyezőket MVM – átláthatóság 2:0 Megismerhetőek a szombathelyi kosárlabdacsapatot működtető cég szerződései Újabb adatokat kell nyilvánosságra hozni a Paksi Atomerőmű bővítéséről Jogerősen is vesztett a szombathelyi polgármesteri hivatal – nyilvánosak a kényes szakértői anyagok Rejtélyes szerződések közpénzből a szombathelyi kosárlabdacsapatnál Mennyibe kerül az atomerőmű bővítés? Magyar nyelven a strasbourgi döntés Vértesi-erőmű ügy: Nyilvánosak a csődeljárás alatt álló állami cég szerződései Nem lát el közfeladatot a Paksi Atomerőmű Egy meglepő ítélet - avagy miért nem kötelezhető a Magyar Villamos Művek Zrt. a szponzori adatok kiadására? Tiszta víz a pohárban – nyilvánosak a közművek gazdálkodási adatai MEGHÍVÓ TÁRGYALÁSRA A TASZ pert nyert a szombathelyi polgármesteri hivatal ellen Margit-híd per: elsőfokú bíróság szerint titkolhatóak az adatok Hídpénz: mennyi az annyi? - Kezdődik a Margit-híd felújításának részletes pénzügyi adataiért indított per Pert nyertünk: nyilvános a sávolyi beruházással kapcsolatos kormányülés összefoglalója Érdemes volt perelni: A lényeget kitakarták a sávolyi tanulmányból Véletlenek márpedig nincsenek, avagy hogyan húzódnak el a közérdekű adat kiadása iránt induló perek Győrben Nyilvánosak az állami vállalat szponzori tevékenységével kapcsolatos adatok – abszurd tárgyalás a Fővárosi Bíróságon Közérdekű adatos perek csütörtökön a Fővárosi Bíróságon Jogszerűtlenül titkolta a sávolyi projekt megvalósíthatósági tanulmányát az MFB Sikeres civil akció, felfüggesztették az átláthatatlan kormánytámogatást - A civil-koalíció továbbra is a dokumentumok nyilvánosságra hozatalát kéri a kormányzattól Meghívó tárgyalásra: Bodoky Tamás vs. MFB A rektori fizetések nyilvánosságáról - Olvassa el az elsőfokú ítéletet! Következő tárgyalás: TASZ vs. Budapesti Gyógyfürdő és Hévizei Zrt. (január 28.) Nyert az információszabadság: részben nyilvános az Omninvest egyik szerződése Nem tudhatjuk meg, hogy a nemzetbiztonság milyen mértékben figyeli meg a lakosságot Közérdekű adat a parkolásból származó bevétel mértéke Nyilvánosak a közművek gazdálkodási adatai Veszítettek a titkolózó pártok a bíróságon – komoly siker a pártfinanszírozás átláthatósága terén Per a pártok ellen Boszorkányüldözés Szombathelyen Pert nyert a TASZ a parkolási társulás ellen Vesztett a titkolózó PSZÁF Legfelsőbb Bíróság az állami tulajdonú gazdasági társaságok vezetői fizetésének nyilvánosságáról Átláthatóbb parkolási rend Szombathelyen 1956 vs. Legfőbb Ügyészség - MÁR A TÁRGYALÁSRÓL KÉSZÜLT VIDEÓVAL! Szennyvíz Kőszeg belvárosában - titkolózó önkormányzat PSZÁF döntés a kisbefektetők milliárdjairól - továbbra is homályban TASZ vs. Nemzetbizonsági Hivatal Átláthatóbb pályázatok Nyilvános az önkormányzati cég szerződése Első Jogklinika ítélet, első győzelem "Parkolási per" Szombathelyen Pert nyert a TASZ Strasbourgban a magyar állam ellen: történelmi információszabadság győzelem Elébe mentek – további állami cégvezetők fizetése nyilvános Mit ér a világörökség? Kitűzték a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. elleni tárgyalást TASZ vs. Nemzetbiztonsági Hivatal Egy nap – két információszabadság győzelem Titkos a parkolási pénzek sorsa Nem titkolható állami cégek vezetőinek a fizetése Nyilvánosak a Szegedi Jazz Napok adatai Adatigénylés a veszprémi strand ügyében Továbbra is titkolózhat a Centrum Pert nyert a TASZ a lustálkodó önkormányzattal szemben Átlátható pályázat, átláthatatlan pályáztatás Jogerősen lezárult az Országos Rendőr-főkapitányság elleni per Sikeres Gripen kampány – üröm az örömben TASZ-mozgósítás a hülyét játszó minisztérium ellen: Legyen nyilvános, ami közérdekű! Pert nyert a TASZ a Miniszterelnöki Hivatal ellen Kié a TV Maci és barátai filmjoga? Pert nyert a TASZ a Fővárosi Bíróságon, nyilvánosak az adatok Ismét pert nyert a TASZ és Lát-kép Egyesület a Centrum ellen Győzött a nyilvánosság a kormánnyal szemben A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok nyilvánosságra hozzák a jelentéseiket – a polgáriak miért nem? Látkép vs. Centrum parkolóház Kht. Második forduló - elhalasztva Mi a sorsa a parkoló-millárdoknak? A Legfelsőbb Bíróságon is nyert a TASZ a Magyar Nemzeti Vagyonkezelővel szemben Kármán Irén kontra ORFK 0:1 Terézváros elleni per dosszié Székesfehérvár elleni per dosszié Petrétei-per dosszié Nemzetbiztonsági bizottság elleni per dosszié Közlönykiadó per dosszié KEHI-per dosszié EÜM-per dosszié Az Alkotmánybíróság elleni per dosszié Atomperek dosszié Kiadták. Nem adták. Kiadják? AB-indítvány a tárgyalások nyilvánossága ügyében Vesztettünk a Kormányzati Ellenőrzési Hivatallal szemben Az adatkezelő nem kezel adatot Biztosan 50 évre kell elzárni a nyilvánosságtól a kormányülések összefoglalóit? FTC Pártolói Egyesület vs. Magyar Labdarúgó Szövetség 1:0 Jogerősen is győzött az információszabadság [origo] vs. GKM 1:0 Győzött az információszabadság a Gripen-ügyben: origo.hu - GKM 1:0 -VIDEÓ! A Legfelsőbb Bíróság hatályon kívül helyezte a TASZ IRM elleni perének ítéletét Nyert az információszabadság! Titkos privatizációs záradékot kell kiadnia az ÁPV Zrt.-nek! - sajtóközlemény Hankook-per: első fokon pernyertes az újságíró a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium ellen A Fővárosi Bíróság ma meghozta elsőfokú ítéletét a TASZ kontra Országos Rendőr-Főkapitányság perének harmadik tárgyalásán Megérkezett a Legfelsőbb Bírósági ítélete a BRFK elleni perben Megérkezett a Legfelsőbb Bírósági ítélete a BRFK elleni perben A Parlamenthez fordult a TASZ a nem létező Tölgyessy-Bizottság ügyében Hiába van új KEHI rendelet - a jelentések továbbra sem hozzáférhetõk Pert vesztett a TASZ a miniszterelnök ellen - Nem létezik a Tölgyessy-bizottság Pert nyert első fokon a Manager Magazin az ÁPV Rt ellen Nyilvánosak a budapesti térfigyelő kamerák adatai - döntött a Legfelsőbb Bíróság Ismét a paksi kármentési adatok nyilvánossága mellett ítélt a bíróság 100 milliárdos pert nyert a TASZ Per a gyülekezési törvény tanulmányért A paksi atomerőmű kárelhárítási adataiért folyó per holnapi tárgyalására meghívó A bíróság ítélete szerint titokban tarthatja a miniszter az új Alkotmány tervezetét Soronkívüliség a közérdekű adatigényléssel kapcsolatos perekben Anomáliák, avagy hibák a Mátrixban Törvényrontók: a Közlönykiadó esete a Legfelsőbb Bírósággal Ismét nyert az információszabadság - megismerhetőek lesznek a BRFK térfigyelő-rendszerekkel Pert nyert a TASZ a közkiadásokat titkoló Pénzügyminisztérium ellen Pert nyert a TASZ - a bíróság az új Alkotmány nyilvánossága mellett döntött Perelhúzás az atomperben Győzött az információszabadság! – az ítélet jogerős Továbbra sem ismerhetők meg a KEHI jelentései – első fokú tárgyalás a TASZ vs. KEHI ügyben Titkos alkotmány-tervezet? Az Információszabadság Világnapja - öt TASZ per közérdekű adatokért Per a közkiadásokat titkoló Pénzügyminisztérium ellen Atomper: nincs ítélet Közérdekű adatokért pereljük a Pest Megyei Kórházat Információszabadság statisztikák januártól Első fokon pert nyert a TASZ az Egészségügyi Minisztérium ellen A végrehajtó kopogtat a Közlönykiadónál Atomper - továbbra sem lehet megismerni a paksi kármentés részleteit Hiányzó statisztikák A Közlönykiadó magyarázza a jogerős ítéletet Kettős siker: győzött az információszabadság és a TASZ! Legyen öt percre Ön is joghallgató és oldja meg információszabadság esetünket! Nyilvános adat-e egy állami cég vezetőinek a fizetése? Elutasította a Legfelsőbb Bíróság az AB elleni perünk felülvizsgálati kérelmét A kármentés részletei továbbra is titkosak - megszületett az elsőfokú ítélet Beszámoló a kármentéssel kapcsolatos adatokért folyó perről Per a 2003-as paksi üzemzavar kármentésére vonatkozó szakértői anyagokért Fél siker az atomperben Meghívó a Városliget bekamerázásával kapcsolatos információkért folytatott perre Meghívó az atomos per másodfokú tárgyalására Felülvizsgálati kérelemmel fordultunk a Legfelsőbb Bírósághoz az AB-perben A BM törvényellenesen tagadta meg közérdekű adatok kiadását Valaki nem mond igazat A TASZ vesztett az AB ellen közérdekű adatok kiadása iránt indított perében, a nyilvánosság nyert Kitűzték az Alkotmánybíróság elleni perünk következő tárgyalását Elvesztettük első fokon az atomos pert Meghívó az atomos per második tárgyalására Beszámoló az atomos perről TASZ pert nyert a IV. kerületi önkormányzat ellen Közérdekű adatok kiadása iránti per Újpest Önkormányzata ellen Alkotmánybírósági amnézia? Információszabadság-gyász Pert nyertünk Székesfehérvár Önkormányzata ellen! Beszámoló az Alkotmánybíróság elleni per első tárgyalásáról Sajtótájékoztató (Paks-ügy) Az Alkotmánybíróság ellen indított per első tárgyalása Kövess minket!

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
1673/2016. (XI. 29.) Korm. határozat az új nemzetközi magánjogi törvény koncepciójáról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Hatály: közlönyállapot (2016.XI.29.) Váltás a jogszabály mai napon hatályos állapotára
3. A törvény - a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvénnyel (a továbbiakban: Ptk.) egyezően - az államot jogi személynek tekinti, és ezért az alkalmazandó jog meghatározása körében az államra külön szabályokat nem állapít meg.
7. A Koncepció amellett foglalt állást, hogy az eljárásjogi rendelkezések, a joghatósági, továbbá az elismerési és végrehajtási szabályok - ebben a sorrendben - az alkalmazandó jog meghatározására vonatkozó szabályokat követően szerepelnek a törvényben. A szerkezeti koherencia szempontjára tekintettel mindazonáltal megfontolandó lehet egy olyan megoldás is, miszerint a bevezető rendelkezések után következnének az eljárási jogi rendelkezések, valamint a joghatóság, míg a külföldi határozatok elismerésének és végrehajtásának kérdésköre az alkalmazandó jogról szóló szabályokat követően kapna helyet a törvényben.
13. Az állam jogviszonyaira alkalmazandó jog meghatározásával kapcsolatban megállapítható, hogy a joghatósági és elismerési szabályok összességükben megfelelő jogi eszközt biztosítanak a magyar állam érdekeinek védelméhez, az alkalmazandó jogot meghatározó kollíziós szabályoknál az állam jogviszonyait nem kell külön privilegizálni a magyar jog alkalmazásának előírásával, vagyis az állam jogviszonyaira nem kell külön kollíziós szabályokat alkotni, amint azt - ráadásul egyoldalú kollíziós szabályban - a Kódex 17. § (1) bekezdése teszi, és a viszonossági követelmény támasztása külföldi állam jogviszonyaival kapcsolatban szintén felesleges. A Koncepció értelmében a külföldi határozatok elismerése és végrehajtása körében adott esetben megkövetelendő viszonosságot a törvény e kérdések szabályozásánál fogalmazza meg.
16. Az egyes uniós rendeletek szabályozására történő kifejezett utalás megoldani látszik ezt a problémakört. Ezért a Koncepció javasolja, hogy a törvény tartalmazzon egy általános kitérítő klauzulát, amelynek segítségével a bíróság - a felek által választott jog kivételével - kivételesen mellőzheti a kijelölt jog alkalmazását, ha az eset körülményei alapján nyilvánvaló, hogy a tényállás egy másik joghoz ténylegesen szorosabban kapcsolódik. Természetesen nem alkalmazható az általános kitérítő klauzula az európai uniós rendeletek által szabályozott életviszonyok területén. Ez következik az uniós rendeleti jog alkalmazási elsőbbségét kimondó általános tételből.
17. A Koncepció szükségesnek tartja, hogy a törvény - az uniós rendeletekben található megfogalmazásokkal összhangban - tartalmazzon közrendi klauzulát, amely kifejezésre juttatja, hogy - kivételesen - mellőzni kell a kijelölt külföldi jogszabály alkalmazását akkor, ha annak eredménye nyilvánvalóan a magyar jog értékrendjébe ütközik. A mellőzött külföldi jogszabály helyett a megfelelő magyar jogszabályt kell alkalmazni. A törvény speciális, egy-egy konkrét területen érvényesülő közrendi záradékokat ne fogalmazzon meg. A Koncepció - idejétmúlt volta miatt - elhagyni javasolja a Kódex 7. § (2) bekezdésében foglalt tételt.
18. A Koncepció értelmében a törvény - a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Róma I. rendelet) 9. cikk (1) bekezdésének mintájára - definiálja a feltétlen alkalmazást kívánó (imperatív) normát. A törvény normatív formában hívja fel a jogalkalmazó figyelmét a magyar jog feltétlen alkalmazást kívánó (imperatív) normáinak érvényesítési igényére azokban az esetekben, amikor különben külföldi jogot kell alkalmazni. Emellett a Koncepció úgy foglal állást, hogy a törvény harmadik ország imperatív szabályainak meghatározott feltételek esetén való figyelembevételének lehetőségéről is rendelkezzen.
23. Fontos rögzíteni, hogy (elsődlegesen) mire terjed ki a természetes személyek személyes joga, és mi annak tartalma. Ezért a Koncepció értelmében az ember személyes joga határozza meg a jog- és cselekvőképességet (ideértve a nagykorúvá válás feltételeit is), a személyiségi jogokat, a névviselést, továbbá a törvényben meghatározott családjogi viszonyokat. A gyámsággal kapcsolatos kapcsolóelveket a családjogi szabályok között helyezi el a törvény. A gondnokságról szóló szabályok a személyekre vonatkozó részben kapnak helyet azzal, hogy tartalmilag a felnőttek nemzetközi védelméről szóló, 2000. január 13-i hágai egyezményben foglalt rendelkezéseket - a tárgyi hatály által determinált körben - indokolt átvenni, tekintettel az egyezményhez tervezett közeli magyar csatlakozásra.
24. A Koncepció megtartani javasolja a jelenlegi lépcsőzetes rendszert az ember személyes jogának meghatározásakor, azzal, hogy a kapcsolóelveket a Kódexhez képest részben eltérően határozza meg. A törvényben az ember személyes jogát az állampolgársága határozza meg. Ha a személynek több állampolgársága van és azok közül az egyik a magyar, a személyes jog a magyar jog, kivéve, ha a személyt a másik állampolgárságához - szokásos tartózkodási helyére és életvitelére tekintettel - szorosabb kapcsolat fűzi. Ha a személy több állampolgársága közül egyik sem a magyar, személyes jogát azon állampolgársága alapján kell megállapítani, amelyhez az eset körülményeire tekintettel szorosabban kapcsolódik. Azoknak a személyes jogát, akik több állampolgársággal rendelkeznek, amelyek közül egyik sem magyar, és egyik állampolgárságukhoz sem fűzi szoros kapcsolat (pl. olyan személyek esetében, akik nem valamely állampolgárságuk szerinti állam területén rendelkeznek szokásos tartózkodási hellyel és egyik állampolgárságukhoz sem fűzi őket szoros kapcsolat), továbbá azon személyek, akiknek állampolgársága nem állapítható meg, valamint a hontalanok személyes jogát a szokásos tartózkodási helyük határozza meg. Ha a fent megjelölt kapcsolószabályok alapján sem állapítható meg a személyes jog, akkor a magyar jog (lex fori) alapján kell eljárni. Magyarországon menedékjogot élvező személy személyi állapotára - a hatályos szabályozással megegyezően - a magyar jog alkalmazandó; ez a rendelkezés nem érinti a korábbi személyi állapotot és az annak alapján érvényesen létrejött jogokat és kötelezettségeket.
26. A személyes jog körében a törvény - a renvoi-val kapcsolatos döntéssel összhangban - elfogadja a visszautalást és az egyszeri továbbutalást, ha az ember személyes jogát az állampolgárság alapján kell meghatározni.
28. A törvény - a forgalomképesség védelme érdekében - tartalmilag fenntartja a Kódex 15. § (2) és (3) bekezdésében foglalt szabályokat. Ezek alapján azt a nem magyar állampolgárt, aki a személyes joga szerint cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes, a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körében Magyarországon kötött vagyonjogi ügyletei szempontjából cselekvőképesnek kell tekinteni, amennyiben a magyar jog szerint cselekvőképes lenne. Azt a nem magyar állampolgárt, aki személyes joga szerint cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes, de a magyar jog szerint cselekvőképes lenne, egyéb vagyonjogi ügyletei szempontjából is cselekvőképesnek kell tekinteni, ha az ügylet jogkövetkezményeinek Magyarországon kell beállniuk.
33. A Koncepció megfogalmazásában a törvény - példálózóan kiemelő - felsorolást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a jogi személy személyes joga mire terjed ki. A felsorolást a hatályos joghoz képest ki kell bővíteni. A jogi személyekről szóló rendelkezésekben a törvény kimondja, hogy azok a jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyokra is megfelelően alkalmazandóak. A szolgáltatást nyújtó jogi személyek szokásos tartózkodási helyének meghatározása kapcsán a Róma I. rendelet 19. cikkében foglaltakat kell irányadónak tekinteni.
34. A Koncepció értelmében a törvény szabályozza a fizetésképtelenségi eljárásokkal kapcsolatos - az európai uniós rendeletben nem rendezett - a joghatósági, az alkalmazandó jogra vonatkozó, továbbá az elismerésre és végrehajtásra vonatkozó kérdéseket. Ennek értelmében a törvény szerint a magyar bíróság joghatósággal rendelkezik fizetésképtelenségi eljárás lefolytatására, ha az adós jogi személy létesítő okirat szerinti székhelye Magyarországon van, vagy Magyarországon olyan működési hellyel rendelkezik, ahol nem átmeneti jellegű tevékenységet folytat (telephely). A törvény kimondja azt is, hogy ha a magyar bíróság a fizetésképtelenségi eljárás lefolytatására joghatósággal rendelkezik, eljárhat a fizetésképtelenségi eljárásból származó és azzal szorosan összefüggő valamennyi kereset tekintetében is. A magyar bíróság előtt kezdeményezett fizetésképtelenségi eljárás joghatásaira a magyar jogot rendeli alkalmazni, ez alól azonban indokolt kivételt is megállapítani (ingatlan fekvése szerinti, illetve a nyilvántartást vezető állam joga). A fizetésképtelenség tárgyában hozott határozat hazai elismerése viszonosság esetén lehetséges. A törvény speciális rendelkezésekben foglalkozik a külföldi fizetésképtelenségi főeljárás joghatásaival is.
37. A házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló, 2010. december 20-i 1259/2010/EU tanácsi rendelet (a továbbiakban: Róma III. rendelet) (22) preambulum-bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a törvény szerint, ha a házastársak egynél több közös állampolgársággal rendelkeznek, akkor közös állampolgárságuk annak az államnak a joga, amelyhez a házastársakat együtt - az eset összes körülményére tekintettel - szorosabb kapcsolat fűzi.
40. A Koncepció értelmében a házastársak személyi és vagyoni jogviszonyaira - a névviselést kivéve - annak az államnak a joga alkalmazandó, amelynek az elbírálás időpontjában mindkét házastárs állampolgára. Ha a házastársak állampolgársága különböző, annak az államnak a jogát kell alkalmazni, amelynek területén az elbírálás időpontjában a házastársak közös szokásos tartózkodási helye található; ennek hiányában a házastársaknak utolsó közös szokásos tartózkodási helye irányadó. Ha a házastársaknak nem volt közös szokásos tartózkodási helyük, az eljáró bíróság vagy más hatóság államának jogát kell alkalmazni. A Koncepció szerint a vagyoni jogviszonyok tekintetében a törvény jogválasztási jogot ad a házastársaknak, valamint a házasulóknak (kifejezett jogválasztás), meghatározva a választható jogok körét és a jogválasztás legkésőbbi időpontját. A Koncepció vizsgálta a házassági vagyonjogi szerződés kollíziós jogi megítélését a kötelmi kollíziós szabályok szempontjából is. Azt, hogy a házassági vagyonjogi megállapodások kollíziós jogi megítélése milyen összetett kérdéseket vethet fel, jól példázza a Kúria BH 2014/1. 26 sz. eseti döntése. A Koncepció - a szerződés alkalmazandó jog szempontjából történő feldarabolásának elkerülése érdekében - a házassági vagyonjogi szerződés egységes kollíziós jogi elbírálása mellett foglal állást. Külön szabályban rögzítendő ugyanakkor, hogy a házassági vagyonjogi szerződés alaki szempontból érvényes akkor is, ha megfelel a megkötés helye szerinti jognak. A házastársak személyes és vagyoni viszonyaira alkalmazandó jog meghatározásánál a törvény elfogadja a visszautalást és az egyszeri továbbutalást, ha a bíróság az alkalmazandó jogot a házastársak közös állampolgársága alapján állapítja meg.
41. A magyar joggyakorlat elemzése ebben a körben csak részleges jelleggel tárt fel jogalkalmazási problémákat, a Koncepció alapján ezért a törvény alapvetően fenntartja a családi jogállásra vonatkozó szabályt azzal a kiegészítéssel, hogy amennyiben a személyes jog szerint az apai jogállás betöltetlen lenne, az üggyel szoros kapcsolatban lévő másik állam joga alkalmazandó, feltéve, ha annak alapján az apaság megállapítható (gyermekre kedvezőbb jog). Az örökbefogadás kapcsán - néhány kivételtől eltekintve - szintén megőrzésre kerül a hatályos szabály. Az örökbefogadás feltételeinek továbbra is mind az örökbefogadó, mind az örökbefogadni kívánt személy örökbefogadás idején fennálló személyes joga szerint fenn kell állnia. A magyar gyámhatósági jóváhagyásra vonatkozó szabályokat a gyámhatóság tevékenységéről szóló jogszabályokban indokolt elhelyezni, és e tekintetben tartalmi felülvizsgálat is indokolt lehet. Az örökbefogadás jogi hatásaira, az örökbefogadás megszűnésére, valamint ennek jogi hatásaira az örökbefogadónak az örökbefogadás, illetve a megszűnés idején fennálló személyes jogát kell alkalmazni; házastársak általi örökbefogadás esetében a törvény a közös személyes jog helyett a közös állampolgárság, a közös szokásos tartózkodási hely, illetve ezek hiányában a lex fori kapcsolóelvét használja. Ha az örökbefogadásra alkalmazandó külföldi jog szerint a személyes jog az érintett személy, illetve személyek állampolgársága vagy közös állampolgársága alapján kerül megállapításra, a törvény elfogadja a visszautalást és az egyszeri továbbutalást.
43. A Koncepció a szülői felelősséggel és a gyermekek védelmét szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos együttműködésről, valamint az ilyen ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, elismerésről és végrehajtásról szóló, Hágában, 1996. október 19-én kelt Egyezmény (a továbbiakban: 1996. évi hágai egyezmény) tárgyi hatályának hézagaiban határozza meg a szülő-gyermek jogviszonyra alkalmazandó jogot. A szülő és gyermek közötti jogviszonyra - az egyezmény szabályozási körén kívül eső kérdéskörök tekintetében, a nagykorúvá válás és a névviselés kivételével - a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti állam jogát rendeli majd alkalmazni azzal, hogy abban az esetben, ha a gyermek szokásos tartózkodási helye nem állapítható meg, akkor a magyar jog irányadó. A gyámságra vonatkozó kollíziós szabályozást szintén az 1996. évi hágai egyezmény tárgyi hatályára tekintettel, az azzal való összhangra figyelemmel kell kialakítani. Minthogy ez az egyezmény a gyámságot és a szülő-gyermek jogviszonyt egységesen kezeli, e két kérdéskört a törvény is egy szabályban rendezi. Ezeken a szabályozási területeken a Koncepció tehát azt irányozza elő, hogy a vonatkozó univerzális hatályú nemzetközi egyezményre tekintettel - a fent megjelölt kivételeken (nagykorúvá válás, névviselés) kívül - indokolt a szokásos tartózkodási hely, mint elsődleges kapcsolóelv alkalmazására áttérni a törvényben az egyezmény hatálya alá nem tartozó területeken.
48. A szabályozásnak ki kell terjednie a bejegyezett élettársi kapcsolat érvényes létrejöttének anyagi és alaki feltételeire, a bejegyezett élettársak közötti személyi és vagyoni viszonyokra, továbbá a bejegyezett élettársi kapcsolat megszűnésére alkalmazandó jog meghatározására. A Koncepció fenntartani javasolja a bejegyzett élettársakra vonatkozó hatályos kollíziós jogi szabályozást, kiegészítve azzal, hogy a más államban azonos neműek között érvényesen megkötött házasság Magyarországon nem ismerhető el, azonban az ilyen házasságot - kérelemre - a magyar jog szerint bejegyzett élettársi kapcsolatnak kell tekinteni.
49. A Koncepció szerint a törvény mind az ingatlanokra, mind - főszabályként - az ingókra a lex rei sitae elvét tartja fenn. Ez az elv vonatkoztatható a birtokra, az idegen dologbeli (korlátolt dologi) jogokra, különösen a zálogjogra. A dolog fekvésének helyén irányadó jog annak az államnak a joga, amelynek területén a dolog a jogi hatást kiváltó tény létrejöttének időpontjában van.
52. Az utas személyes jogát rendeli alkalmazni a törvény az utas által magával vitt személyes használati tárgyakra vonatkozó dologi jogokra. Vállalat mint egész tulajdonjogának átruházására és dologi jogi megterhelésére
- az ingatlanokra vonatkozó jogváltozások kivételével - a felek meghatározhatják a dologi jogot a vagyon eredeti fekvése és a szerződés szerinti célország állama közötti választással, feltéve, hogy a szerződő feleket megilleti a jogválasztás joga a vállalati (üzleti) vagyon értékesítése során. A felek jogválasztása jóhiszemű harmadik személyek ingóra vonatkozó jogait nem érinti. A Koncepció szerint a törvény fenntartja
- a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról szóló, 2002. június 6-i 2002/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összeegyeztethető szabályozást adó - hatályos rendelkezéseket, azzal, hogy a visszautalás külön kizárására nincs szükség. A törvény nem tartja fenn a hatályos szabályozást a bírósági (hatósági) rendelkezés alapján történő dologi jogi változásokra vonatkozóan.
57. Jogválasztás hiányában - a szerződés lényeges elemeinek figyelembevételével - a szerződéssel legszorosabb kapcsolatot mutató állam joga lesz alkalmazandó.
60. A jogválasztás hiányában alkalmazandó jog meghatározása kapcsán indokoltnak tűnik az, hogy - jogválasztás hiányában - elsősorban az alapjogviszonyra alkalmazandó jogra tekintettel (azzal összhangban) kerüljön maghatározásra az ahhoz kapcsolódó választottbírósági szerződéses jogviszonyra alkalmazandó jog is. Az alapjogviszonyra alkalmazandó jog pedig elsősorban az alapjogviszonyra választott jog, jogválasztás hiányában pedig az egyébként alkalmazandó jog.
61. Célszerű megteremteni annak a lehetőségét, hogy a választottbírósági szerződés alaki érvénytelenségét - kollíziós úton - ki lehessen küszöbölni, feltéve természetesen, hogy van legalább egy olyan alkalmazandónak tekinthető jogrendszer, amely alaki előírásainak a választottbírósági szerződés megfelel. Az az álláspont alakult ki, miszerint indokolt az „in favorem validitatis” elvének tételes jogi kifejezésre juttatása, amely megfelelő kisegítő jogi norma megalkotásával megoldható lenne.
66. Kétségtelen, hogy a személyiségi jogok megsértése a jogsértő és a sérelmet szenvedett fél között szerződésen kívüli kötelmi jogviszonyt hoz létre. Ugyanakkor e jogterület sajátosságaira tekintettel célszerűbb a személyiségi jogok megsértésére vonatkozó kollíziós szabályokat - a hatályos Kódexnek megfelelően - a személyes jogra vonatkozó szabályok között elhelyezni. A törvény a személyiségi jogok megsértéséből származó jogviszonyra a sértett szokásos tartózkodási helyének, illetve létesítő okirat szerinti székhelyének jogát rendeli alkalmazni. A sértett e jog helyett választhatja annak az államnak a jogát, amelyben érdekszférájának középpontja van, vagy választhatja a jogsértő személy szokásos tartózkodási helyének, illetve létesítő okirat szerinti székhelyének jogát, végül választhatja a magyar jogot. A jogválasztásra a bíróság által az első tárgyaláson meghatározott időpontig kerülhet sor. A személyiségi jogsértésre alkalmazandó jog alapján kell megítélni, hogy történt-e jogsértés, és e jog szerint kell megállapítani a jogsértés következményeit.
68. A törvény - az általános részben rögzített elvvel összhangban - a joghatóság, továbbá az elismerés és végrehajtás körében figyelemfelhívó utaló normát alkalmaz a tematikusan kapcsolódó rendeletekre. Ezek jelenleg a következők: a Brüsszel Ia. rendelet; a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (Brüsszel IIa. rendelet); a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (Tartási rendelet); az Öröklési rendelet; a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet; a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; valamint a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló, 2013. június 12-i 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. A törvény - az európai uniós rendeletek személyi, illetve területi hatályának korlátozottsága miatt - a joghatóság, az elismerés és végrehajtás problematikáját teljes körűen szabályozza, és nemcsak a rendeletek tárgyi hatályának hézagait tölti ki.
69. A Koncepció a joghatóság, az elismerés és végrehajtás körében alkotandó szabályokat - eltérően a hatályos jogtól - nem tankönyvi fogalmak, hanem az egyes jogviszonyok tárgya szerint rendezi; külön szabályokat alkot a vagyonjogi és a családjogi kérdésekre. A családi kapcsolatokból eredő tartási kötelezettségekre vonatkozó rendelet tárgyi hatálya körében esetleg felmerülő hézagokra a törvény nem alkot külön szabályokat, mert a családjogi szabályokkal ezek a hézagok (amelyeket egyébként is az Európai Unió Bíróságának a gyakorlata alapján lehet majd megállapítani) kitölthetők.
70. A joghatóság kérdéseiben az európai uniós rendeletek alapvetően (de nem feltétlenül) követhető mintának tekinthetők a - rendeletek személyi, területi és tárgyi hatályán kívüli kérdésekre vonatkozóan megalkotandó - törvény szabályai számára. A joghatóság körében a törvény szabályozása kiterjed majd olyan kérdésekre is (például ideiglenes intézkedés, biztosítási intézkedés, közérdekű kereset stb.), amelyekkel a hatályos jog nem foglalkozik. A törvény szabályt ad a szükségszerű joghatóság (forum necessitatis) esetére.
72. A Koncepció szerint a külföldi bírósági eljárás során kötött egyezségek a bírósági határozottal azonos feltételek mellett ismerhetőek el és hajthatóak végre. A törvény a külföldi határozatok elismerésének és végrehajtásának viszonosság fennállásától való függővé tételétől főszabály szerint eltekint, azt általános jellegű feltételként nem írja elő, azonban a vagyonjogi ügyben hozott határozatok elismerése és végrehajtása kapcsán - a kizárt, valamint a kikötésen alapuló joghatóság esetkörének kivételével - a viszonosság fennállását továbbra is követelményként támasztja. A Koncepció a viszonosság alatt „adminisztratív” viszonosságot ért, amelynek feltétele, hogy a két állam hatóságai egymás jogának kölcsönös megismerését és a viszonosság létrehozatalára irányuló tárgyalásokat követően deklarálják a viszonosság fennállását (a „tényleges” viszonosság megállapítása ezzel szemben az érintett külföldi állam vonatkozó jogának a beszerzését teszi szükségessé, ami költségessége és időigényessége folytán gyakorlati nehézségeket okoz, ezért mellőzendő). A viszonosság megállapításának módjáról az Alkotmánybíróság döntéseiben meghatározott keretek között kell rendelkezni. A külföldi határozatok hazai elismerésének hatályos jog szerinti megtagadási okait generálisan fenntartja a Koncepció azzal, hogy az eljárási közrend (a magyar eljárási jog alapvető elveit súlyosan sértő eljárás eredményeként született határozat) beépül a közrend sérelméről szóló megtagadási okra vonatkozó szabályba. A gyakorlati tapasztalatok alapján az elismerés megkönnyítése érdekében tekintettel kell lenni a határozat által érintett személy kettős állampolgárságára is, lehetővé téve a magyar állampolgárság melletti másik állampolgárság figyelembevételét.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
Kvk.II.37.477/2014/3. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.II.37.477/2014/3. számú határozat
Kvk.II.37.477/2014/3.szám
A Kúria Dr. Tordai Csaba (cím) ügyvéd által képviselt Együtt - a Korszakváltók Pártja (cím) kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság 2014. április 7. napján meghozott 970/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelme folytán megindult nemperes eljárásban - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 970/2014. számú határozatát helybenhagyja.
A le nem rótt 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket az állam viseli.
Egy magánszemély kifogást terjesztett elő amiatt, hogy a ... számú, önkormányzati tulajdonú házon, annak ereszcsatornáján 2014. április 6. napjának hajnalán ismeretlen személyek ...-t népszerűsítő plakátot helyeztek ki. A kifogást tevő előadta, hogy kettős jogsértés történt, mert egyfelől az épületben aznap szavazókör is működött, másfelől a plakát kihelyezésére a vagyonkezelő - tudomása szerint - nem adott engedélyt. A Pest Megyei 01. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság (továbbiakban: OEVB) 2014. április 6. napján kelt 53/2014. számú határozatában a kifogást részben alaposnak találta. Megállapította a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (továbbiakban: Ve.) 144.§ (4) bekezdésében foglaltak sérelmét, miszerint az ingatlan az önkormányzat tulajdonában van, a használatot nem kérelmezték, a plakát elhelyezése a vagyonkezelő engedélye nélkül történt. A fentiekre tekintettel az OEVB a jogsértőt a további jogszabálysértéstől eltiltotta. Az eljárás során a plakát kihelyezésének időpontja nem volt bizonyítható, ezért a Ve. 143.§-ában foglalt relatív területi kampánytilalom megsértésére vonatkozó kifogást az OEVB elutasította.
A Nemzeti Választási Bizottság (továbbiakban: NVB) 970/2014. számú határozatában az OEVB határozatát helybenhagyta. Utalt a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 5:16.§-ára. Álláspontja szerint az ereszcsatorna olyan tartozék, amely az ingatlan rendeltetésszerű használatához tartozik, ezért a tulajdonjog arra is kiterjed. A fentiek alapján az ereszcsatornára a vagyonkezelő hozzájárulása nélkül történt plakát elhelyezésével a Ve. 144.§ (4) bekezdés sérelme megvalósult.
A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását, a kifogás elutasítását kérte. Álláspontja szerint a Ve. 144.§ (4) bekezdése egyértelműen rendelkezik akkor, amikor a vagyonkezelői hozzájárulás beszerzését csak „a falra, kerítésre” való plakát elhelyezés esetére írja elő. Az ereszcsatornára történt kihelyezés ennek folytán nem engedélyköteles, nem ütközik a Ve. 144.§ (4) bekezdés rendelkezéseibe.
A Kúria az NVB határozatával maradéktalanul egyetért.
Az NVB is utalt arra, hogy kampányidőszakban a Ve. 144.§ (3) bekezdésében előírtak szerint plakát - a (4)-(7) bekezdésekben foglalt kivételekkel - bárhol elhelyezhető. Egyértelmű az is, hogy a 144.§ (4) bekezdése nevesíti az épületeket, közelebbről azok falát és kerítését, melyre csak a tulajdonos, illetőleg vagyonkezelő hozzájárulásával helyezhető el plakát. A kérelmező által sem vitatott, hogy a perbeli, az önkormányzati tulajdonban álló ingatlan esetében a kihelyezés iránti kérelem nem került előterjesztésre. Nem vitásan a plakátot nem a falra vagy a kerítésre ragasztották ki, hanem az ereszcsatornára. Ebben az esetben azonban a helyes jogértelmezés szerint az ereszcsatorna a fallal egy tekintet alá esik egyfelől azért, mert az ingatlan olyan tartozéka, amelyre a tulajdonjog kiterjed, másfelől azért, mert láthatóan fizikai értelemben is egységet képez a fallal. A Kúria fentiek alapján megállapította, hogy helyesen döntött a NVB akkor, amikor a kérelmező részéről történt jogsértés tekintetében állást foglalt.
A fentiek folytán a kérelmező alaptalan bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, a Kúria ezért a Ve. 231.§ (5) bekezdés a) pontja alapján a Nemzeti Választási Bizottság határozatát helybenhagyja.
A Kúria a nemperes eljárásban felmerült illeték mértékét az 1990. évi XCIII. törvény (továbbiakban: Itv.) 43.§ (7) bekezdése alapján állapította meg, melyet a kérelmező személyes illetékmentességére figyelemmel (Itv. 5.§ (1) bekezdés b) pont) az állam visel a 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 14.§-a alapján.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria