text:
AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA. A Kormány január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció - PDF
AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA. A Kormány január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció
Download "AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA. A Kormány 2015. január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció"
1 AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA A Kormány január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció2 I. Az új polgári perrendtartás megalkotásának szükségessége Új polgári perrendtartást szükséges megalkotni, mivel - a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.), bár már nem az úgynevezett szocialista perjogot tartalmazza, alapvető szabályozási elemei mégis behatárolják a módosítási lehetőségeket, és nem adnak lehetőséget a perjog továbbfejlesztésére, korszerűsítésére; - a több mint 100 módosítás már koherencia-zavarokat, értelmezési nehézségeket okoz; - az elmúlt években megújult a szabályozási környezet, új bírósági szervezeti és jogállási törvény, valamint új Polgári Törvénykönyv került elfogadásra; - a bíróságokra érkező több mint peres ügy és csaknem nemperes ügy lefolytatása során alap vagy háttérjogszabályként a polgári perrendtartásról szóló törvény kerül alkalmazásra, ezek hatékony és időszerű lefolytatásához elengedhetetlen egy új törvény megalkotása. 1.) A Pp. több mint 60 éve lépett hatályba. Annak ellenére, hogy a rendszerváltást követő módosításoknak köszönhetően a Pp. természetesen már nem az úgynevezett szocialista perjogot tartalmazza, a törvény eredeti ideológiai kiindulópontja, amely a kereteit meghatározta, meghaladottá vált. Ezek a keretek pedig behatárolják a lehetséges módosítások irányait. Csak a rendszerváltást követően közel 100 alkalommal módosította az Országgyűlés a Pp.-t, amelynek következtében annak szabályozási egysége megtört, és óhatatlan következménye a számos módosításnak, hogy bizonyos koherencia-zavarok, következetlenségek is kialakultak a normaszövegben. Emellett a már említett, adott keretek a módosítások irányait is behatárolták, többnyire egy irányba, a határidők csökkentésének irányába hatottak, amelyek tekintetében bebizonyosodott mára, hogy nem elegendőek a perhatékonyság növeléséhez, és különösen ezen belül az eljárások ésszerű időn belüli befejezése követelményének érvényre juttatásához. Ehhez rendszerszinten szükséges a polgári perrend megújítása, ami csak egy új törvény megalkotásával érhető el. 2.) Az elmúlt időszakban megtörtént az igazságszolgáltatás közjogi alapjait nyújtó szabályrendszer teljes felülvizsgálata: az Országgyűlés elfogadta Magyarország Alaptörvényét, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvényt, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvényt. Emellett megújult az alkalmazandó polgári anyagi jog, a Polgári törvénykönyvről szóló évi V. törvény hatályba lépésével. A polgári igazságszolgáltatás teljes reformjának megvalósulásához vezető következő lépés az új polgári perjogi törvény megalkotása. 3.) évben a járásbíróságokhoz, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságokhoz peres ügy, nemperes ügy és ezen túl végrehajtási ügy érkezett, a törvényszékekhez peres ügy érdemi cégügy, egyéb cégtörvényességi ügy, csőd-, és felszámolási ügy, valamint 4706 egyéb nemperes ügy érkezett. Összességében tehát 2013-ban az elsőfokú bíróságokra peres ügy és nemperes ügy érkezett, amelyek lefolytatása során alap vagy háttérjogszabályként a polgári perrendtartásról szóló törvény kerül alkalmazásra. Ezek a számadatok jelzik, hogy az állampolgárok és vállalkozások jelentős részét a polgári peres és nemperes ügyeik elbírálásán keresztül érintik a perrendi szabályok mikénti alakulása. 23 A jogkeresők részéről az igazságszolgáltatással, mint szolgáltatással szemben nem csak a hazai és nemzetközi normák alapján, de a társadalom és a gazdasági élet folyamatos és kiszámítható működésének fenntartása érdekében is az egyik legfontosabb elvárás az, hogy tisztességes eljárás keretében, ésszerű időn belül döntés szülessen az ügyeikben. II. Az új polgári perrendtartás szabályainak kialakításával elérni kívánt közpolitikai cél 1.) A cél a magyar polgári igazságszolgáltatás - Magyarország Alaptörvényének megfelelő, - magas színvonalú, - korszerű, - az eljárások gyors lezárását és az időszerűséget biztosító, - hatékony, - átlátható és - kiszámítható működéséhez szükséges perjogi keretek megteremtése. 2.) E cél elérése érdekében az előterjesztő a következő szabályozási célokat és elveket határozza meg: - a perhatékonyság rendszerszintű megvalósítása; - új alapelvek a hatékonyság szolgálatában a perkoncentráció elvének hangsúlyos érvényesítése; - a perelterelést, a felek közötti egyeztetést előmozdító eljárási szabályok kiépítése, - osztott perszerkezet bevezetése a peres eljárás perelőkészítő szakra és érdemi tárgyalási szakra bontása, a perelőkészítés szerepének erősítése; - a perelőkészítő szakasz lezárásával rögzülő kereset, viszontkereset, beszámítási kifogás, bizonyítási indítványok a perkoncentráció érdekében (ezt követően ezek változtatása csak kivételesen, a törvény által meghatározott feltételek teljesülése esetén lehetséges); - a perkoncentrációt biztosító, az elsőfokú bemeneti szintek sajátosságaira tekintettel kialakított eltérő eljárási szabályok; - a törvényszéken induló perekben a professzionális pervitel garanciájaként a kötelező jogi képviselet előírása; - a különleges perekre vonatkozó szabályozás fenntartása mellett annak rögzítése, hogy a védendő érdekek és kiemelt szempontok mentén kizárólag az indokolt eltérések fogalmazhatók meg az egyes különleges perek esetében; - a munkaügyi perek szabályainak az új polgári perrendtartásról szóló törvényben, a különleges eljárások közötti rögzítése; - a közigazgatási bíráskodásra vonatkozó szabályok külön törvénybe foglalása; - a választottbírósági eljárásra vonatkozó szabályozásnak változatlanul külön törvényben szabályozása; - az elsőfokú bemeneti szintek sajátosságaira tekintettel kialakított eljárási szabályok miatt a kisértékű perekre és a kiemelt jelentőségű perekre vonatkozó külön szabályozás mellőzése; - a csoportper hazai szabályainak megalkotása; 34 - a jó gyakorlatok a szabályozási céloknak megfelelő bírói jogalkalmazói gyakorlat beemelése az új polgári perrendtartásba; - az elektronizáció szerepének erősítése; - amennyiben az szükségesnek mutatkozna, úgy a szervezeti kérdéseknek külön előterjesztésben történő áttekintése. III. Előzmények, kapcsolódások a) A Kormány a polgári perjogi kodifikációról 1267/2013. (V. 17.) Korm. határozatban (a továbbiakban: kormányhatározat) döntött arról, hogy elrendeli a polgári perjog, ezen belül a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény átfogó korszerűsítésére irányuló munkálatok megkezdését. A kormányhatározat szerint a felülvizsgálat célja egy korszerű, a nemzetközi gyakorlatnak és elvárásoknak is megfelelő polgári perjogi törvénykönyv megalkotása, amely biztosítja az anyagi jogok hatékony érvényesítését, és amely a jogtudomány és a joggyakorlat eredményeire támaszkodva áttekinthetően, koherensen, a technika vívmányaira is figyelemmel szabályozza a perjogi viszonyokat, megkönnyítve ezzel a jogkereső állampolgárok és a szakmai közönség helyzetét. A kormányhatározat a következő testületek létrehozását rendelte el: - Polgári Perjogi Kodifikációs Főbizottság: feladata a munka- és témabizottságok javaslatai és a Szerkesztőbizottság előterjesztése alapján döntéshozatal a koncepcionális súlyú kérdésekben; - Polgári Perjogi Kodifikációs Szerkesztőbizottság: feladata a munka- és témabizottságok tevékenységének irányítása, koordinálása és ennek alapján előterjesztések készítése a Főbizottság számára, valamint a Főbizottság állásfoglalásán és a munka-, valamint témabizottságok javaslatain alapuló koncepciónak megfelelő normaszöveg kodifikációja; - munka- és témabizottságok: feladatuk a jogtudomány, a joggyakorlat és a minisztériumok képviselőinek bevonásával a perrendtartás egyes részterületeire, jogintézményeire vonatkozó javaslatok kidolgozása. Dr. Németh János professzor emeritus, a Főbizottság és a Szerkesztőbizottság elnöke létrehozta a munka- és témabizottságokat, s munkájuk eredményeképpen elkészült a Polgári Perjogi Kodifikációs Szerkesztőbizottság által megtárgyalt a polgári perjogi kodifikációról szóló 1267/2013. (V. 17.) Korm. határozat által elkészíteni rendelt Koncepció I. tervezete (a továbbiakban: Szerkesztőbizottság Javaslata). A Szerkesztőbizottság Javaslatának elkészítésében a témabizottságok révén a jogász szakma számos képviselője vett részt, így valamennyi jogi kar oktatói, továbbá bírák, ügyvédek és közjegyzők képviselték a szakma teljes spektrumát. A Szerkesztőbizottság Javaslata kiemelkedően magas színvonalon veszi számba a polgári perjogi kodifikáció lehetséges irányait, a nemzetközi irányokat, a hazai eljárásjog megújításra érdemes hagyományait, a hatályos eljárási törvény reformra szoruló és megőrzendő intézményeit. 45 Az előterjesztő ennek megfelelően nem is mulaszt el építeni a Szerkesztőbizottság Javaslatának eredményeire, s az előterjesztés kereteihez igazodóan arra zsinórmértékként tekint. A Szerkesztőbizottság Javaslatának részletes összefoglalását az 1. számú melléklet tartalmazza. A kormányhatározat 3. pontja szerint az elkészült koncepció alapján IV. negyedévére kell kidolgozni az új polgári perrendtartás normaszövegét és a Kormány elé kell terjeszteni. b) Az előterjesztő az új polgári perrendtartásról szóló koncepció kialakításával párhuzamosan vizsgálja - a közigazgatási bíráskodás fejlesztésére, - a munkaügyi bíráskodás fejlesztésére és - a jogi személyek nyilvántartására vonatkozó kérdéseket, és e vizsgálatok eredményeit részben jelen előterjesztés, részben külön előterjesztés mutatja be. Az előterjesztő a közigazgatási perrendtartás szabályainak külön törvénybe foglalására, és ennek megfelelően arra tesz javaslatot, hogy a közigazgatási perrendtartás részletes koncepciójáról külön előterjesztés kerüljön előkészítésre. Az előterjesztő arra is javaslatot tesz, hogy koncepcionális súlyú kérdésekben való álláspont kialakítása, valamint szakmai agyagok előkészítésében, véleményezésében való részvétel céljából kerüljön létrehozásra a tudomány, az igazságszolgáltatás, a központi és a területi közigazgatás, valamint az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselőinek részvételével az Államreform Bizottság felállításáról szóló 1602/2014. (XI. 4.) Korm. határozattal létrehozott Államreform Bizottság eseti munkacsoportjaként a Közigazgatási Perjogi Kodifikációs Bizottság. A Bizottság elnöke az Államreform Bizottság elnöke lenne, míg tagjait az igazságügyért felelős miniszter és az Államreform Bizottság elnöke együttesen kérné fel a Bizottság munkájában való részvételre. Az Európai uniós kapcsolódásokat a részletes előterjesztés II. fejezetének 6. pontja és a 10. számú melléklet tartalmazza. 56 RÉSZLETES ELŐTERJESZTÉS I. Az új szabályozás kialakítását meghatározó alapvető szempontok 1.) Az Alaptörvényhez való kapcsolódások Magyarországon valamennyi jogszabály megalkotásakor biztosítani kell, hogy az megfeleljen az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek. Ez a kötelezettség következik magából az Alaptörvényből [T) cikk (3) bekezdés], amely Magyarország jogrendszerének alapja, a legmagasabb szintű jogi norma, de ezt a kötelezettséget tételesen is előírja a jogalkotásról szóló évi CXXX. törvény [2. (4) bekezdés a) pont]. Ennek az elvnek érvényesülnie kell az új polgári perrendtartás megalkotásakor is, ezért a koncepció kialakítása során hangsúlyossá kell tenni az igazságszolgáltatással kapcsolatban az Alaptörvényben nevesített követelményeket, amelyek a következők szerint kerültek rögzítésre: A XV. cikk (1) bekezdése szerint: (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. A XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdése szerint: (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el. ( ) (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A 28. cikk szerint: A bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Az Alaptörvény és a jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak. A fentek szerinti követelmények alapján olyan polgári perrendtartást kell megalkotni, amely biztosítja, hogy - független és pártatlan bíróság, - tisztességes és nyilvános tárgyaláson, - ésszerű határidőn belül, - a jogorvoslathoz való jog érvényesülése mellett, 67 - a törvény előtti egyenlőség elvének biztosításával, - a jogszabályokat az Alaptörvényben meghatározott követelménynek megfelelően értelmezve (az értelmezéskor azt feltételezve, hogy a jogszabályok a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak) bírálja el a jogvitákat. Ezek a követelmények kell, tehát megszabják a polgári perjogi szabályozás alapját és kereteit. Azt, hogy a jogvitákat független és pártatlan bíróság bírálja el az Alaptörvény 26. cikkének (1) bekezdésében foglaltak mellett a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.), valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) rendelkezései is garantálják. A Bszi. 3. -a kimondja, hogy [a] bírák és az ülnökök függetlenek, a jogszabályok alapján meggyőződésüknek megfelelően döntenek, az ítélkezési tevékenységükkel összefüggésben nem befolyásolhatók és nem utasíthatók. A Bjt. 1. (1) szerint [a] bíró ítélkező tevékenységében független. Emellett a Bjt. számos rendelkezésének pl. az elmozdíthatatlanság, a törvényben meghatározott javadalmazási rendszer, az összeférhetetlenségi szabályok, a politikai tevékenység tilalma egyik célja, hogy a bírák pártatlanságát és függetlenségét garantálja. A Bszi. a 2. (1) bekezdésében rögzíti, hogy [a] bíróságok a vitássá tett vagy megsértett jogról ( ) törvényben szabályozott eljárás során véglegesen döntenek. A Bszi. a jogorvoslathoz való jog érvényesülése biztosítékaként a 13. (2) bekezdésében rögzíti, hogy [a] bíróság határozatai ellen ha törvény kivételt nem tesz jogorvoslatnak van helye. A Bszi. a tárgyalás és a határozatok nyilvánosságára vonatkozó előírásokat is tartalmaz, a 12. (1) és (2) bekezdése a következők szerint rendelkezik: 12. (1) A bíróság tárgyalása ha törvény kivételt nem tesz nyilvános. (2) A bíróság a tárgyaláson hozott határozatát nyilvánosan hirdeti ki. A Bszi 13. (3) bekezdése alapján a törvényben meghatározott bírósági határozatok, a törvényben meghatározott módon bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen és díjmentesen hozzáférhető. A Bszi. 7. -a rendelkezik arról is, hogy [a] bíróság előtt mindenki egyenlő. A évi bírósági reform keretében elfogadott Bszi. és Bjt. fent idézett rendelkezései tehát az Alaptörvénynek a független és pártatlan bíróság, a tisztességes és nyilvános tárgyalás, a jogorvoslathoz való jog érvényesülése, a törvény előtti egyenlőség elvének biztosítása iránti követelmény érvényesülését hivatott szolgálni. Emellett a bírósági reform egyik fontos célja az volt, hogy olyan bírósági szervezeti és igazgatási rendszert alakítson ki, és olyan jogállási szabályokat alkosson, amelyek elősegítik az eljárások ésszerű időn belüli lefolytathatóságát. A szervezeti és jogállási szabályok megújítását követően az új polgári perrendtartásról szóló törvény megalkotása során szintén kiemelt követelmény, hogy olyan új perrend kerüljön kialakításra, amely képes biztosítani az igazságszolgáltatás időszerűségét. A per ésszerű időn belül történő befejezésének kívánalma nemcsak alaptörvényi elvárás, hanem a jogkeresők 78 alapvető érdeke is, továbbá azt nemzetközi jogi dokumentumok, uniós normák is megkövetelik. A perhatékonyság rendszerszinten a megfelelő eljárási szabályok kialakításával, a perkoncentráció erősítésével, az aktív bírói pervezetéssel biztosítható a jelenleginél jóval eredményesebben. 2.) Hagyományok, új társadalmi kihívások, nemzetközi elvárások Az új polgári perrendtartás koncepciójának kialakítása során kettős elvárással kell szembenéznie az előterjesztőnek. Egyrészt akkor alkothatunk egy Magyarországon jól alkalmazható, és egy mind a bíróságok, mind a jogkeresők által elfogadott perrendtartást, ha építünk a magyar perjogi hagyományokra, a külföldi kodifikációk tapasztalataira, és figyelemmel vagyunk az elmúlt években bekövetkezett társadalmi, gazdasági, technikai változásokra, melyek olyan nagyságrendűek, hogy azok figyelembe vétele nélkül nem leszünk képesek olyan perrendtartást kialakítani, amely rendszerszinten biztosíthatja a perhatékonyságot. Ha a hagyományokat vizsgáljuk, mindenképpen tekintettel kell lennünk a polgári perrendtartásról szóló évi I. törvénycikk szabályozására, hiszen ebben a törvényben olyan jogintézmények, illetve követelmények jelentek meg mint pl. a bíróság és a felek modern együttműködése, a bírói aktivitás, a tárgyalási elv, a perfelvételi tárgyalás, a keresetváltoztatás időbeli korlátozása amelyek évtizedeken keresztül biztosították a hatékony jogvita-rendezést, és amelyeknek haladó jogintézményei, perjogi megoldásai számos modern európai eljárásjogban megjelentek. Azért sem hagyható figyelmen kívül az évi I. törvénycikk, mert az 1952-ben elfogadott perrendtartási törvény is lényegében erre építve szabályozta a szocialista perrendet. Amennyiben a hagyományokra figyelemmel kívánjuk az új polgári perrendtartást kialakítani, úgy a hatályos Pp. rendelkezéseire is indokolt figyelemmel lennünk, mivel a novelláris módosítások következtében számos jogintézmény tekintetében a hatályos Pp. a modern jogvita-megoldási igényeknek megfelel. Ennek következtében a hatályos Pp. egyes elemei amelyek az új polgári perrendtartással szemben támasztott követelményeknek megfelelnek megtarthatóak, mivel ezeknek a kialakult gyakorlata elősegítheti, hogy az alapvetően új jogintézmények is hamarabb elfogadottá váljanak, és rövidebb idő alatt kialakuljon azokkal kapcsolatban is egy biztos joggyakorlat. A kialakult jó gyakorlat nem csak az új jogintézmények elfogadottságát segítheti, hanem amennyiben a szabályozási célokkal összhangban áll az új törvénybe való beemelésével az új perrend hatékonyságát is növelheti. A modern kor egyik fontos elvárása a perrendtartással szemben, hogy használja és fordítsa az eljárás hasznára a modern kor technikai vívmányait, illetve azok közül is kiemelten az informatika által nyújtott lehetőségeket. Ennek különös jelentőséget ad, hogy az új perrendtartással kapcsolatos egyik legfontosabb követelmény, az eljárások ésszerű időn belül való befejezésének követelménye, amelyet kétség kívül nagymértékben elősegíthet az elektronikus kommunikáció térnyerése az egyes eljárásokban. Az új társadalmi kihívások körében jelenik meg, hogy az igazságszolgáltatási rendszer fenntartásának költségei milyen arányban terhelik az igazságszolgáltatást igénybe vevőket, és az őket terhelő költségek mennyiben közelíthetők a ténylegesen felmerülő költségekhez, akként, hogy ez a bírósághoz való hozzáférési jogot ne csorbítsa. 89 Az egyik legfontosabb nemzetközi elvárás az új polgári perrendtartással szemben, ugyancsak az időszerű eljárás követelménye. Az Emberi Jogok Európai Bírósága esetjoga, gyakorlata alapján megállapítható, hogy az 5 évet meghaladó eljárások esetében megállapítja az eljárás elhúzódásáért való felelősségét az Államnak, a kimentés lehetősége egyedül a kérelmező saját hibáján alapulhat. Az új polgári perrendtartásról szóló törvény főbb kodifikációs célkitűzéseit a 2. számú melléklet tartalmazza. II. Az új szabályozás kialakításának központi kérdései, a vizsgálat alá vont területek megjelölése A rögzített szabályozási elvek és célok megvalósítása, az ezeknek megfelelő új polgári perrendtartás kialakítása során a vizsgálat alá vont területeken az előterjesztő a lehetséges megoldási módokat, alternatívákat mutatja be, amelyeket indokolt áttekintetni, és amelyek támpontokként szolgálhatnak a normaszöveg kialakítása során. 1.) A gyors és hatékony peres eljárás biztosítása A gyors és hatékony eljárás biztosításában fontos szerepet játszik a megfelelő alapelvek rögzítése, az osztott perszerkezet és az alapelvek érvényesülését biztosító, a bemeneti szintek sajátosságaira tekintettel kialakított perrendi szabályozás. A hatékony eljárást biztosító alapelvek meghatározása, továbbá az ezek érvényre jutását garantáló, a két bemeneti szintre kialakított részben eltérő szabályozás akár egységes perrendi konstrukcióban vagy differenciált perrendek formájában attól függően kerül kialakításra, hogy az új polgári perrendtartás hogyan határozza meg a bíróság és a felek felelősségi viszonyát, a felek kötelezettségét a per előrevitelében, és milyen bírói szerepvállalást, milyen mértékű és tartalmú anyagi pervezetést kíván meg a jövőben. A gyors és hatékony peres eljárás biztosítása, a perkoncentráció megvalósítása érdekében pontosan definiálni kell, hogy a bíróság az anyagi pervezetés körében milyen eszközökkel rendelkezik a per menetének jelenleginél hatékonyabb mederben tartására, elhúzódásának megakadályozására, milyen módon vehet részt aktívabban és eredményesebben a per céljának elérésében. Az anyagi pervezetés célja és értelme, hogy elkerülhető legyen az, hogy a vitában olyan döntés szülessen, mely nem véglegesen zárja le a jogvitát. Az anyagi pervezetés hiánya arra vezethet, hogy egy jogvita ténylegesen nem nyer végleges rendezést, hanem fennmarad egy újabb per indításának lehetősége. Ennek elkerülése az állam érdeke, de a bírói szervezet túlterhelésének elkerülése a feleknek is érdeke, lényegében az anyagi pervezetés előírása nemcsak a feleket segíti, hanem a közérdeket is védi. Az anyagi pervezetés előírása az új polgári perrendtartásban a választott megoldási módtól függően különböző kiterjedtségű és intenzitású lehet a perhatékonyság rendszerszintű megvalósulása érdekében rögzített alapelvek érvényesülése érdekében. Az új polgári perrendtartás normaszövegének a megalkotása során e kérdést kiemelten kell vizsgálni. 910 A bíróság anyagi pervezetésére vonatkozó további részletes elemzést a 3. számú melléklet tartalmazza. a) Alapelvek a gyors, hatékony eljárás szolgálatában Az új polgári perrendtartás megalkotása során a cél az, hogy a jelenleg érvényesülő igazságszolgáltatási (pl. törvény előtti egyenlőség, bírák függetlenségének elve, perhatékonyság elve, nyilvánosság elve, jogorvoslathoz való jog) és polgári perjogi alapelvek (pl. rendelkezési elv, a jóhiszemű pervitel elve, a tárgyalási elv), továbbra is érvényesüljenek. Tekintettel arra, hogy az új polgári perrendtartás más filozófiával közelít a perhatékonyság biztosításához, és egy új perstruktúrát alakít ki, ezért indokolt új alapelvek megjelenítése, melyek kihangsúlyozzák a per résztvevőitől elvárt, a jelenlegi perbeli szerepektől sok tekintetben eltérő magatartást. Új alapelvként indokolt megjeleníteni - a perkoncentráció elvét és - az együttműködés elvét (a felek eljárás-támogatási kötelezettsége, a bíróság közrehatási kötelezettsége). Mindkét új alapelv a gyors és hatékony eljárás érvényesülését szolgálja. A perkoncentráció elve a perhatékonyság rendszerszintű megvalósításának eszköze, ami azt jelenti, hogy úgy kell kialakítani a perrendi szabályokat, hogy azok biztosítsák, hogy a per résztvevői időben tegyenek eleget perbeli kötelezettségeiknek, a jogvita tartalma minél korábban tisztázódjon, és kizárják a per elhúzását eredményező jogintézmények, eljárási szakok alkalmazását. Röviden azt a követelményt fogalmazza meg, hogy a bíróság számára az ítélet meghozatalához szükséges valamennyi tény és bizonyíték a lehető legkorábban rendelkezésre álljon. E cél teljesülése szükségessé teszi, hogy mind a felek, mind a bíróság számára egyértelmű legyen: milyen kötelezettség terheli a feleket a perkoncentráció biztosítása terén, és a bíróságnak milyen eszközök állnak rendelkezésre, hogy azt előmozdítsa. A felek eljárás-támogatási kötelezettsége elvének az előírásával az új törvény kinyilvánítaná, hogy a jövőben az eljárások hatékony és gyors lezárhatósága érdekében egy aktívabb és együttműködőbb hozzáállást kíván meg a felek egymás közötti és a bíróság felé irányuló viszonylatában is. A felek ezirányú kötelezettsége másképpen a per előbbrevitelének kötelezettségeként is megfogalmazható. A felek eljárás-támogatási kötelezettségének előírásával szorosan összefügg a bíróság anyagi pervezetésének előtérbe helyezése, a bíróság közrehatási kötelezettségének a megjelenítése is, mely a bíróság és a felek viszonylatában érvényesülő együttműködés központi tartalmi eleme, az új perrendben jellegadó szerepet játszó anyagi pervezetés érdemi vonatkozása. Az új eljárási törvényben a bíróság anyagi pervezetése azt célozza, hogy a bíró a jelenleginél hatékonyabb eszközökkel rendelkezzen a joganyag ténybeli és jogi megvitatásával kapcsolatban. Az anyagi pervezetés alapján a bíróság szerepet vállal a tényállás tisztázásában, és széleskörű jogosítványokkal rendelkezik a jogvita tárgyszerű kereteinek a kialakítására. Az anyagi pervezetés körében a bíróság megvitatja (megtárgyalja) a felekkel a jogvita eldöntése szempontjából releváns tényeket és körülményeket, azokat mind jogilag, mind ténybelileg minősítve és ezzel összefüggésben kérdéseket intéz a felekhez. A jogi minősítés körében a 1011 bíróság kifejezésre juttatja, hogy melyik jogi megoldás játszhat szerepet a döntésben. Az anyagi pervezetés ugyanakkor nem jelenti az anyagi igazság kiderítése és a hivatalbóli eljárás kötelezettségének előírását. A bírói anyagi pervezetés megjelenik mindkét bemeneti szintre tervezett szabályozásban, de annak gyakorlata és intenzitása függ attól, hogy a felek személyesen vagy jogi képviselő útján járnak el. A perkoncentráció megvalósulásához szükséges a felek felkészültsége (ténybeli és jogbeli). A felkészültség (főleg a jogi, anyagi és eljárási) terén alapvetően különbözik a helyzet annak függvényében, hogy szakember képviselővel (ügyvéddel) jár el a fél, vagy sem. A törvény elején külön fejezetben elvi éllel mindössze néhány alapelvet (vezérlő elvek) szükséges megjeleníteni, mintegy kiemelve, melyek a kódex legfontosabb rendező elvei. Ezek, illetve indokaik a következők: - a rendelkezési elv: ezen elv rögzítésével változatlanul kinyilvánításra kerülne, hogy a perbevitt jogok felett a felek rendelkeznek, - a perkoncentráció elve és az együttműködés elve melynek érvényesülését szolgálja a felek oldaláról a felek eljárás-támogatási kötelezettségének előírása, a bíróság oldaláról pedig a bíróság közrehatási kötelezettsége, anyagi pervezetése, perszervezése, - a jóhiszemű pervitel elve: ezen elv jelenlegi megfogalmazásához képest annyiban lehet indokolt változtatni, hogy a mainál hangsúlyosabban kerüljön megfogalmazásra a fél igazmondási kötelezettsége, hangsúlyozva, hogy a jóhiszemű eljárás megkövetelése a hatékony és gyors eljárások fontos biztosítéka, amelyet következetesen az eljárás teljes tartama alatt meg kell követelni. Az alapelvekre vonatkozó részletesebb megállapításokat a 4. számú melléklet tartalmazza. A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvényben az alapvető elvek között, a bíróság feladatai után kerültek rögzítésre az ügyész feladatai a polgári perben, így az ügyészre vonatkozó szabályok elhelyezésének a kérdése sajátos módon kapcsolódik az alapelvek kérdéséhez. Arra figyelemmel, hogy a külön alapelvi fejezetben a kódex legfontosabb rendező elveit szükséges megjeleníteni, továbbá az ügyész sajátos jogalanyiságára, sajátos eljárásjogi pozíciójára is tekintettel az ügyészre vonatkozó szabályokat indokolt az új kódexben a felekre és az egyéb perbeli személyekre vonatkozó szabályokkal egy helyen megjeleníteni. b) Az osztott perszerkezet (osztott tárgyalási rendszer) Az egységes perszerkezeten történő változtatás célja a perhatékonyság, a perek ésszerű időn belüli elbírálása iránti követelmény érvényesülésének előmozdítása, és olyan perstruktúra kialakítása, mely megfelelő eljárási szakok beiktatásával, és az azokra vonatkozó szabályok meghatározásával meggátolja, hogy a per elhúzására, széttöredezésére alkalmas jogintézmények, bizonyítási cselekmények alkalmazhatóvá váljanak. Az elsőfokú eljárásban ez a cél alapvetően a perkoncentrációs elemek beiktatásával érhető el. A perkoncentráció érdekében a peres eljárást két szakaszra kell osztani: - a perelőkészítő szakra, vagy másképpen állítási szakra és - az érdemi tárgyalási szakra, vagy másképpen bizonyítási szakra. 1112 A perelőkészítő szak célja, hogy ott alapvetően egy a perelőkészítő szak lezárásaként meghozott végzésben meghatározottan rögzüljenek a tényállítások, a jogállítások, az indítványok, azaz rögzüljön a kereset, a viszontkereset, a beszámítási kifogás, a bizonyítási indítvány, és azok változtatására, illetve bővítésére később csak kivételesen, a törvény által meghatározott feltételek teljesülése esetén legyen mód. Amely változtatás, bővítés nem tartozik a kivételi szabály hatálya alá, annak figyelembevételét a törvény kizárja. A végzés meghozatala a per cezúrájának tekinthető: kihirdetése lezárja a per első részét és megnyitja a második szakaszt, itt válik el egymástól a per két szakasza. Az eddigi előkészítő szak funkciója a jogvitáról való döntés előkészítése, a bizonyítás kereteinek, a feleket terhelő bizonyítási kötelezettségnek a meghatározása volt, ezt követően új fázisba lép az eljárás. Az érdemi tárgyalási szak célja, hogy a perelőkészítő szakban rögzült állítások és indítványok alapján, lehetőleg egy, illetve kisszámú, teljes körűen előkészített tárgyaláson kerüljön lefolytatásra a bizonyítási eljárás, és szülessen meg a per érdemében a döntés. Indokolt az új polgári perrendtartás megalkotása során a kereseti kérelemhez kötöttség hatályos szabályozáshoz kapcsolódó értelmezését is áttekinteni, és vizsgálat tárgyává tenni, hogy a felperes (alperes) által megjelölt, az anyagi jogára vonatkozó jogállítás is kösse a bíróságot az ítélete meghozatala során, a felek rendelkezési jogának érvényesülése alapján. c) A perkoncentrációt biztosító, a két bementi szint sajátosságaira tekintettel kialakított perrendi szabályozás A magyar perjogi hagyományokra, az uniós tagállamok döntő többségének a hazaihoz hasonló megoldásaira is tekintettel indokolt fenntartani a két elsőfokú bemeneti szintet, azaz változatlanul indokolt az elsőfokú ügyeket megosztani a járásbíróságok és a törvényszékek között. A jogkeresőkhöz közeli, könnyen elérhető járásbírósági szintre utalhatók az alacsonyabb pertárgyértékű, egyszerűbb, az állampolgárokat jelentős számban érintő, így az állampolgárokhoz legközelebb eső bíróságon intézendő, nagy számban jelentkező perek. A törvényszéki szint elsőfokú hatáskörét kell megállapítani a magasabb pertárgyértékű, speciális szakértelmet igénylő, jellemzően bonyolultabb, professzionalitást igénylő perek esetében. Az előterjesztés új alapelvként tételezi a perkoncentráció elvét. A perkoncentráció akkor valósulhat meg, ha az e célból kialakított feszes eljárási szabályokat a felek pontosan követik, betartják. E szabályok betartásához szükséges a felek felkészültsége (ténybeli és jogbeli). A felkészültség tekintetében alapvetően különbözik a helyzet annak függvényében, hogy a felek személyesen vagy jogi képviselővel járnak el. A kisebb értékű vagy egyszerűnek tűnő ügyekben valószínűsíthető, hogy a fél maga jár el. Ilyen esetekben az eljárási szabályok kialakítása során számolni kell ezzel a körülménnyel, mely okszerűen, mind a felektől való elvárhatóság szintjén, mind a bíróság anyagi pervezetésének intenzitásában eltérések megfogalmazását teszi szükségessé. Annak érdekében, hogy a járásbírósági és a törvényszéki hatáskörbe utalt ügyek sajátosságait maximálisan figyelembe vehetően kerüljön kialakításra a hatékony és gyors eljárás, meg kell határozni eltéréseket a két bemeneti fórumra irányított ügyek vonatkozásában. Ez megvalósítható egységes perrend keretében oly módon, hogy a nem általános hatáskörűként 1213 megjelölt bíróság eljárására vonatkozó eltéréseket kell határozni pl. külön fejezetben tételesen meghatározva (lásd: német polgári perrendtartás megoldása, ZPO ai), de a bementi szintek igényeire tekintettel kialakított perjogi megoldás megvalósítható differenciált perrendek (eljárási útvonalak) kodifikálásával is. A két különböző bemeneti szinten a hatékony és gyors eljárás a két bemeneti szint elé utalt ügyek sajátosságai alapján különböző jogintézményeken keresztül érhető el annak az alapvetésnek a rögzítése mellett, hogy mindkét bírósági szinten indult ügyek elbírálása során érvényesülnie kell az osztott perszerkezetnek. A két bemeneti szint szabályozása között az alapvető különbségek a következők. A járásbírósági bemeneti szint szabályozása - Alapvetően a fél személyes eljárását feltételezi, - ennek megfelelően az eljárás alapvető ismérvei: o a szóbeliség hangsúlyos, de nem kizárólagos szerepe, o a fél megjelenési kötelezettségének erősítése, o a bíróság perfelvételi tárgyalást tart, kivéve, ha írásbeli előkészítést rendel el, o az igényérvényesítést segítő aktív bírói anyagi pervezetés, amelynek része széleskörű tájékoztatási kötelezettség. A szabályozás alapvetően a fél személyes eljárását feltételezi, és ehhez igazodik. A szabályok egységesen érvényesülnek akkor is, ha mindkét fél vagy egyikük akár az eljárás valamely szakaszában, akár az eljárás teljes tartama alatt jogi képviselővel jár el, azaz az adott szinten nem változna a szabályozás attól függően, hogy a fél rendelkezik-e jogi képviselővel vagy sem. Ennek indoka, hogy a kötelező jogi képviselet előírásának hiányában előre ki nem számíthatóvá válhat a felek képviseletének változása. Amennyiben a jogi képviselet változásával az alkalmazandó szabályok is változnának, egy per esetében több váltásra is sor kellene, hogy kerüljön, ami a per elhúzódásához is vezetne és követhetetlenné válna, hogy az eljárás mely szakaszában mely szabályok alkalmazása felelt meg a törvénynek. A járásbírósági bemeneti szinten alapvetően a szóbeliség kap hangsúlyos szerepet már a perelőkészítő szakban is. A szóbeliség az erre a szintre utalt ügyek esetében az anyagi pervezetés hatékony gyakorlását segíti elő. A bíróságot az igényérvényesítést elősegítő, széleskörű tájékoztatási kötelezettség terheli. Ez függővé tehető attól, hogy a fél jogi képviselővel vagy személyesen jár-e el. Ha a jogi képviselő eljárása mellett is érvényesülne a tájékoztatási kötelezettség, ez a megoldás tiszta modellt teremtene, azonban hátránya, hogy a bíróságot szigorúbb kötelezettségek terhelik abban az esetben is, amikor a fél jogi képviselőt vesz igénybe. Vizsgálandó ezért, hogy mennyiben indokolt a bíróság feladatainak szűkítésével a jogi képviselő felé terelni egyes féllel szembeni kötelezettségeket, tekintettel arra, hogy a fél éppen azért vesz igénybe jogi képviselőt, hogy az eljárási jogairól, kötelezettségeiről, a megtett vagy megtenni elmulasztott eljárási lépesek jogkövetkezményeiről tájékoztassa. A felperesnek határozott kereseti kérelmet tartalmazó keresetlevelet kell előterjesztenie. A keresetlevélnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a bíróság az ügyet perfelvételi tárgyalásra tűzze ki. Annak tartalmaznia kell a felperes tényállításait, jogállításait. A törvénynek 1314 rendelkeznie kell a keresetlevél alapvető kellékeiről. Lehetőséget kell továbbá biztosítania a keresetlevél hiányainak pótlására. A perelőkészítő szak a szóbeliségen alapul, de a bíróság a jogvita jellegére, a felek eljárástámogató magatartására, illetve a felek indítványára is figyelemmel írásbeli előkészítést is elrendelhet, ha az megítélése szerint hatékonyabban szolgálja a per érdemének előkészítését. A törvényi előírásoknak megfelelő keresetlevél alapján kerül sor a perfelvételi tárgyalás megtartására. Az eljárás feszes időkeretben tarthatósága szempontjából fontos, hogy már a perfelvételi tárgyalásra szóló idézésben figyelmeztetni kell a feleket tényelőadási, jogállítási, védekezési kötelezettségükre, és azok elmaradásának következményére. A perfelvételi tárgyaláson kivéve, ha írásbeli előkészítést rendelt el a bíróság kötelező jelenlétet kell előírni a felek, illetve képviselőik vonatkozásában, mert csak ebben az esetben valósulhat meg ténylegesen a per kereteinek aktív bírói anyagi pervezetéssel történő meghatározása. Itt történik meg a kereset előadása, tényelőadások, jogállítások megtétele, alperesi érdemi perbebocsátkozása, védekezésének előterjesztése. A perfelvételi szakasz akkor tudja betölteni perkoncentráló szerepét, ha főszabályként egy tárgyalás (azaz egy tárgyalási nap) megtartásával lebonyolítható, a perfelvételi tárgyalás csak kivételesen lenne elhalasztható, ebben az esetben a két perfelvételi tárgyalás között ha szükségesnek látja a bíróság annak érdekében, hogy a perelőkészítő szakasz a második perfelvételi tárgyaláson lezárható legyen írásbeli előkészítés is elrendelhető. A perelőkészítő szakaszt a perfelvételi tárgyaláson meghozott, a b) pontban az osztott perszerkezet kapcsán megjelölt végzéssel zárja le a bíróság. E végzésben a bíróság a tájékoztatási kötelezettségének megfelelően a bizonyítási teher telepítéséről is rendelkezik, és e végzésnek megfelelően rögzülnek a tényállítások, a jogállítások, az indítványok, azaz rögzül a kereset, a viszontkereset, a beszámítási kifogás, a bizonyítási indítvány, és azok változtatására, illetve bővítésére később csak kivételesen, a törvény által meghatározott feltételek teljesülése esetén van mód. A szabályozás lehetőséget biztosít arra, hogy a perfelvételi tárgyaláson nyomban megkezdődjön az érdemi tárgyalás, ha annak feltételei fennállnak, ez biztosítja, hogy kizárólag formális okokból felesleges tárgyalások megtartására kerüljön sor. A törvényszéki bemeneti szint szabályozása - Kötelező jogi képviseletet ír elő, - ennek megfelelően az eljárás alapvető ismérvei: o az írásbeliség fokozottabb megjelenése, o a perelőkészítő szak az írásbeliségen alapul, de a bíróság elrendelheti perfelvételi tárgyalás tartását, o fokozott elvárás a kereseti kérelemmel és az ellenkérelemmel kapcsolatban, o a felek kötelező jogi képviseletéhez kapcsolódó, szűkebb körű anyagi pervezetési kötelezettség, o fokozottan érvényesül a felek eljárás-támogatási kötelezettsége, o szélesebb körű kötelezően elektronikus kommunikáció előírása, o professzionális pervitelt kikényszerítő szabályozás. 1415 A törvényszéki bemeneti szinten kötelező jogi képviselet kerül előírásra, és a fél kötelező jogi képviseletére építő, elvárható professzionális pervitel követelményeihez igazodik a szabályozás. A kötelező jogi képviselet tekintetében vizsgálni szükséges, hogy e körben milyen szűk körűen határozza meg a törvény a jogi képviselő körébe tartozó személyeket, csak az ügyvédeket és jogtanácsosokat vagy esetleg más személyek eljárását is lehetővé teszi. Hangsúlyosabb szerephez jut az írásbeliség, az előkészítő szakasz alapvetően az írásbeliségen alapul. A bíróságot e szabályozás alapján is terheli az anyagi pervezetési, perszervezési kötelezettség, azonban az nem a tájékoztatási kötelezettségben ölt testet, hanem a bíróság a kérdezési, nyilatkozattételre felhívási joga, illetve kötelezettsége gyakorlásán keresztül juttatja kifejezésre, ha megítélése szerint a tényállítások és jogállítások ellentmondanak egymásnak, illetve ha a jogvita elbírálása szempontjából a felek által megjelölt jogállítás mellett más jogi megoldás játszhat szerepet a döntésben. A bíróságnak ez a figyelemfelhívása, közrehatása nem jelenti azt, hogy a feleknek ennek megfelelően meg kellene változtatniuk tényállításukat, illetve jogállításukat, ez csak egyfajta lehetőséget teremtene a felek részére a változtatásra. A felek e tekintetben meghozott döntése azonban a rendelkezési jog alapján kötné a bíróságot. A bíróság nem alapíthatná ítéletét olyan anyagi szabályra, melyre a felek egyike sem hivatkozott, és a bíróság sem hívta fel előzetesen a felek figyelmét arra, hogy e jogi megoldás is szerepet játszhat a döntésben. A felperesnek határozott kereseti kérelmet tartalmazó keresetlevelet kell előterjesztenie. Annak tartalmaznia kell a felperes tényállításait, jogállításait. A törvény a kötelező jogi képviseletre tekintettel szigorúbb tartalmi követelményeket támasztana a keresetlevéllel szemben. Mind a tényállításokat, mind a jogállításokat precízen szükséges megjelölni a keresetlevélben, nem elegendő tehát, ha azokra kizárólag a keresetlevél összességéből, a bírói, illetve a másik fél általi elemző munkát követően lehet következtetni. A perelőkészítő szak az írásbeliségen alapul. A perelőkészítő szakaszban a bíróság kézbesíti az alperesnek a keresetlevelet, és felhívja érdemi ellenkérelmének előterjesztésére az alperest. Az alperes érdemi ellenkérelmének ki kell terjednie a keresetlevélben foglalt valamennyi tényállításra is akként, hogy az alperesnek minden felperesi tényállítás tekintetében közölnie kell, hogy azt vitatja-e. Ezt követően a bíróság összegzi a keresetlevélben és az ellenkérelemben foglaltakat, kitérve arra, hogy melyek a vitatott és ennek következtében bizonyításra szoruló tények, és felhívja a feleket a bizonyítási indítványaik megtételére. A feleknek valamennyi indítvány vonatkozásában meg kell jelölniük, hogy mely tényt, vagy körülményt kívánják azzal bizonyítani. A bíróságnak bizonyítási teher kérdésében abban az esetben, kell döntenie, ha ezt valamelyik fél kéri. A bíró ha az az ügy sajátosságaira tekintettel szükséges és az eljárás szempontjából hatékonyabb előkészítést tesz lehetővé elrendelheti perfelvételi tárgyalás tartását. A perelőkészítő szakaszt a bíróság az írásbeli előkészítést követően vagy amennyiben perfelvételi tárgyalást tartott a perfelvételi tárgyaláson meghozott, a b) pontban az osztott perszerkezet kapcsán megjelölt végzéssel zárja le. E végzésnek megfelelően rögzülnek a tényállítások, a jogállítások, az indítványok azaz rögzül a kereset, a viszontkereset, a beszámítási kifogás, a bizonyítási indítvány, és azok változtatására, illetve bővítésére később csak kivételesen, a törvény által meghatározott feltételek teljesülése esetén van mód. A perfelvételi szakaszt lezáró végzésben ha az ügy különös bonyolultsága indokolja a bíróság elrendelheti, hogy a per érdemi szakaszában három hivatásos bíróból álló tanács járjon el. E megoldás azaz annak lehetővé tétele, hogy a bíróság három hivatásos bíróból 1516 álló tanácsban járjon el egyben a társasbíráskodás elvének a részletszabályok szintjén történő megjelenése is lenne. Ha a bíróság tart perfelvételi tárgyalást, a szabályozás itt is lehetőséget biztosít arra, hogy a perfelvételi tárgyaláson adott esetben megkezdődjön az érdemi tárgyalás a feltételek fennállása esetén. A fentiek alapján tehát a törvényszéki bemeneti szint szabályozásában is érvényesül az anyagi pervezetés, indokolt azonban további vizsgálat tárgyává tenni, hogy itt milyen körű és tartalmú anyagi pervezetést szükséges előírni. További megfontolásokat igényel az a kérdés is, hogy az anyagi pervezetés előírása mennyiben befolyásolja a másodfokú bíróság eljárását. A bíróság figyelemfelhívása folytán megváltoztatott jogállítás köti-e a másodfokú bíróságot is vagy a másodfokú bíróság ha álláspontja eltér az elsőfokú bíróságétól, ennek okán azt új eljárásra utasíthatja-e. Különleges eljárások Indokolt fenntartani a különleges eljárásokra vonatkozó eltérő szabályokat is a 3. pontban kifejtettek szerint. A jogorvoslati eljárások A másodfokú eljárásban nem tűnik indokoltnak differenciált szabályozás kialakítása, azonban megfontolandó, hogy az első fokon a törvényszék hatáskörébe tartozó ügyek esetében, a másodfokú eljárásban fő szabály szerint a fellebbezés elbírálására tárgyaláson kívül kerülhessen sor (illetve általánosságban is vizsgálandó, hogy mely esetekben indokolt az írásbeliség erősítése a jogorvoslati eljárásban), illetve indokoltnak mutatkozik, hogy a fellebbezés tartalmi elemeit a törvény szigorúbban határozza meg, mint az első fokon a járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyek esetében. Változatlanul egyfokú perorvoslat biztosítása lenne indokolt a polgári peres eljárások esetén a felülvizsgálat változatlanul mint rendkívüli perorvoslat jelenhetne meg a jogrendszerben. A felülvizsgálatot mint rendkívüli perorvoslatot szükséges fenntartani. A felülvizsgálatot a jogegység biztosítása érdekében a Kúria hatáskörében indokolt tartani. A felülvizsgálat rendkívüli jogorvoslati jellegének megtartása azt jelenti, hogy az a jogerős határozattal szemben terjeszthető elő. A jogerő védelme érdekében a felülvizsgálatra csak indokolt esetben kerülhetne sor, amit az engedélyezéshez kötött felülvizsgálat biztosíthatna. Fenntartandó a perújítás jelenlegi formája és a rá vonatkozó szabályozás. Indokolt megvizsgálni az új polgári perrendtartás megalkotása során az alkotmányjogi panasz és a felülvizsgálat párhuzamosságának kérdését, és feloldani az esetleges koherenciazavarokat. A perorvoslati rendszerre vonatkozó részletesebb megállapításokat a 6. számú melléklet tartalmazza. d) Az általános hatáskörű bíróság meghatározása 1617 Meg kell határozni, hogy a két elsőfokú bemeneti szint a járásbíróság és a törvényszék közül melyik kerül kijelölésre általános hatáskörű bíróságként. Ez a kijelölés azért szükséges akár egységes, akár differenciált perrendi szabályozás kialakítása esetén is, mert ennek hiányában tételes felsorolását kellene adni mind a járásbíróság hatáskörbe, mind a törvényszéki hatáskörbe tartozó valamennyi ügynek. Az általános hatáskörű bíróság meghatározása esetén azonban elegendő azoknak az ügyeknek a tételes számbavétele, amelyeket a nem általános hatáskörű bíróság elé utal a törvény, míg a többi, fel nem sorolt ügyet az általános hatáskörűként megjelölt bíróság bírálja el első fokon. Általános hatáskörű bíróságként azt a bíróságot tűnik indokoltnak megjelölni, amelyre az elbírálandó ügyek többségét utalja a jogalkotó. A járásbírósági és a törvényszéki elsőfokú bemenethez igazított, a c) pontban meghatározott követelményekből következik, hogy az ügyek megosztása a két elsőfokú hatáskörrel rendelkező bíróság között akként történhet, hogy a nagyobb tömegben a bíróságokra érkező ügyek a járásbíróság hatáskörébe kerülnek. Tekintettel a két bemeneti szint előírásainak különbözőségére, és a szabályozás kialakításának koncepcionális megfontolásaira, általános elsőfokú bíróságként a legalsó szervezeti szinten elhelyezkedő járásbíróságot lenne indokolt megjelölni. 2.) Egyéb eljárás hatékonyságát elősegítő tényezők a) Bírósági szervezeti és jogállási kérdések A közjogi reform részeként 2011-ben került sor az igazságszolgáltatás reformjára, amelynek eredményeképpen immár az Alaptörvényre alapozva megszülettek azok a sarkalatos törvények, amelyek a bíróságok szervezetére és igazgatására, valamint a bírák jogállására és javadalmazására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazzák. Ezek a törvények megteremtették azokat az intézményi, igazgatási kereteket, illetve megfogalmazták a bírói hivatást gyakorlókkal szembeni azon elvárásokat, kívánalmakat, amelyek a bíróságok és bírák függetlenségének garantálása mellett lehetővé teszik, hogy az igazságszolgáltatás időszerűen, hatékonyan és átláthatóan működjön. Az Alaptörvény 27. cikke (3) bekezdésének második mondata szerint [t]örvény által meghatározott ügyekben, egyesbíró hatáskörében bírósági titkár is eljárhat, akire e tevékenysége során alkalmazni kell a 26. cikk (1) bekezdését. A 26. cikk (1) bekezdése a bírák függetlenségét garantáló alapvetéseket tartalmazza. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény 41/A 41/C. -ai tartalmazzák azokat a részletszabályokat, amelyek az Alaptörvény 26. cikk (1) bekezdésében foglalt függetlenség követelményének érvényesülését garantálják. Ezek a szabályok lehetőséget biztosítanak a bírósági szervezeten belüli munkamegosztás megfelelő alakítására annak érdekében, hogy a bírák az érdemi ítélkezési tevékenységükre koncentrálhassanak. Az új polgári perrendtartás koncepciójának kialakítása kapcsán elvégzett egyeztetések és elemzések ugyanakkor előrevetítik a bírói, illetve a bírósági titkári életpályamodell továbbfejlesztésének igényét. Ennek körében indokolt vizsgálat tárgyává tenni az albírói jogállás megteremtésének lehetőségét. Ez a vizsgálat azonban nem szűkíthető a polgári ügyek elbírálása tekintetében felmerülő körülményekre, kihívásokra, hiszen olyan jogállási szabályok alkothatók meg, amelyek az igazságszolgáltatás valamennyi területének a polgári, 1718 a közigazgatási és a munkaügyi, valamint a büntető és szabálysértési bíráskodás igényeit, szempontjait figyelembe veszik. Minderre tekintettel e körben a polgári perrendtartás koncepciója nem fogalmaz meg javaslatot, amennyiben ez szükségesnek mutatkozik, úgy ez a kérdés a jövőben valamennyi jogterület bevonásával vizsgálható. Nem tér ki továbbá az előterjesztés szervezeti kérdések vizsgálatára sem, az szintén külön előterjesztés tárgya lehet, amennyiben annak szükségessége felmerül. b) Csoportper A polgári perjog kodifikációjának egyik komoly kihívása az úgynevezett csoportper hazai szabályainak megalkotása. Az ugyanis nem vonható kétségbe, hogy a polgári perjog kodifikációjakor meg kell honosítani e jogintézményt. A hazai szabályozás során ugyanakkor lehet és kell is meríteni a nemzetközi példákból, az előírások megalkotásakor felhasználható az angolszász, illetve a kontinentális modell is. A csoportper jelentőségét az adja, hogy számos olyan élethelyzet van, amikor nagyszámú jogalanyt ér azonos vagy hasonló jogsérelem, mely az érvényesített követelés szempontjából tipikusnak tekinthető, és az érintettek száma olyan nagy, hogy valamennyiük csatlakozása a perbe kivitelezhetetlen, vagy a kár nagysága olyan mértékű, ami nem teszi racionálissá egyedileg a peres út igénybevételét. Ez azonban azzal a következménnyel jár, hogy a perjog nem tölti be megfelelően rendeltetését, így a jogsértőnek nem kell helytállnia jogsértő magatartásáért. A csoportper megfelelő szabályozás esetén ugyanakkor képes arra, hogy az egyén számára a pereskedést csak annyira tegye költségessé, hogy annak igénybevétele racionális legyen. Minderre tekintettel attól függetlenül, hogy az a polgári perrendtartásban vagy önálló törvényben kerül majd szabályozásra nem kerülhető meg a megfelelő szabályozás kialakítása. A szabályozás során a következő kérdések rendezése szükséges: - ilyen módon érvényesíthető igények köre, - perlésre való felhatalmazás, - perben állás: a csoport tagjává válás, vagy az abból való kilépés, - függőségi viszonyrendszer, - a csoport tagjaival való elszámolás, - ítéleti joghatások objektív és szubjektív korlátai. Az Európai Bizottság június 11. napján ajánlást fogadott el az uniós jog által biztosított jogok megsértése tekintetében a jogsértés megszüntetésére és kártérítésre irányuló tagállami kollektív jogorvoslati mechanizmusok közös elveiről. A kodifikáció során már csak azért is kiemelt figyelmet kell fordítani az ajánlásban foglaltakra, mivel a tagállamoknak legkésőbb két évvel az ajánlás közzétételét követően meg kell hozniuk az ajánlásban meghatározott elvek érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket. A kodifikáció során emellett a kontinentális modellek közül különösen a német és a holland modell érdemel figyelmet. c) Elektronizáció A polgári perjogi kodifikáció során különös figyelmet kell szentelni annak, hogy az új technológiai megoldások milyen módon segíthetik a leginkább elérni kívánt célt, az eljárások 1819 gyorsítását, akként hogy az nem jár az eljárási garanciák lerontásával. E cél elérésének alapvető eszköze az informatikai megoldások helyes alkalmazása. Ez lehetőséget ad egyebek mellett - a bíróság és a felek közötti kommunikáció gyorsítására, - a bíróság és a hatóságok, illetve más bíróságokkal való kommunikáció gyorsítása, - a bírósági munkaszervezés hatékonyabbá tételére, megfelelő ügyviteli rendszerek ugyanis segíthetik azt, hogy egy ügyön belül hatékonyan lehessen a feladatokat megosztani, - az eljáró bíró egy ügyre fordítandó munkaidejének lerövidítésére, akként, hogy a részére biztosított informatikai eszközök segítik a döntés meghozatalához szükséges információk megszerzésében. Tekintettel arra, hogy az informatika egy dinamikusan fejlődő terület, fontos, hogy az elektronikus kommunikációra vonatkozó, illetve az elektronizációval kapcsolatos egyéb szabályok ne a polgári perrendtartásban kerüljenek rögzítésre, hanem egy önálló törvényben, és annak végrehajtási rendeletében. Ez annak érdekében szükséges, hogy a külön joganyag akként és olyan gyakorisággal legyen módosítható, ahogyan azt ez a speciális terület megköveteli, mindez azonban ne rombolja a polgári perrendtartás stabilitását. Fontos továbbá az is, hogy hacsak egy ügycsoport specialitása azt nem indokolja nem szükséges a bíróság egyes ügyszakaira speciális informatikai megoldásokat alkalmazni, ez is szükségessé teszi az informatikai kérdések önálló jogszabályokban történő rendezését. A szabályozást megelőzően ugyanakkor azt is vizsgálni kell, hogy milyen informatikai megoldások alkalmazására áll készen a bírósági infrastruktúra. A szabályozást megelőzően dönteni kell abban a kérdésben is, hogy a szabályozás végrehajtása kinek a feladata, illetve azt milyen forrásból tudja megvalósítani. Az elektronizáció lehetséges irányait részletesebben a 9. számú melléklet mutatja be. d) Bizonyítás A bizonyítás szabályai alapjaiban nem igényelnek változást, változatlanul érvényesül a szabad bizonyítás elve és a peranyag szolgáltatás elve. Ugyanakkor a bizonyítás szabályozásának fontos változását indukálja az osztott perszerkezet bevezetése. A perelőkészítő szakasz lezárásaként meghozott végzésben rögzítésre kerülnek ugyanis a bizonyítási indítványok, és ezt követően további bizonyítási indítvány előterjesztésére már csak a törvényben meghatározott kivételes esetben kerülhet sor. A bizonyításra vonatkozó szabályozás kialakítása során fontos vizsgálandó kérdés, hogy a releváns tartalmat hordozó okirat, illetve egyéb bizonyítási eszköz kinek a birtokában van és az illető képes-e, jogosult-e vagy kötelezhető-e annak szolgáltatására. A bizonyítási eszközök szabályozásának körében kiemelést érdemelnek az okiratokra és a szakértői véleményekre vonatkozó előírások. Okiratok Az okirat mint bizonyítási eszköz szabályozása alapvetően kiforrott és letisztult a hatályos polgári perrendtartásban, így annak átfogó koncepcionális megújítása nem szükséges. Mindazonáltal figyelemmel arra, hogy egyrészt bizonyos esetekben okirati bizonyítás kizárólagos előírása a polgári perrendtartás okirati szabályai a teljes bizonyítást lefedik, 1920 másrészt a kódex az egész magyar jogrendszerre kiterjedő funkcionális hatállyal is rendelkezik (minősített okiratok Pp. szerinti fogalmait használja valamennyi jogszabály), elengedhetetlen a gyakorlatban megmutatkozó néhány probléma mentén, valamint az információs technológia térnyerése nyomán egyes jogintézmények újradefiniálása, illetve a szabályozás módosítása. A külföldön kiállított közokiratok (és más okiratok), az azokról készült fordítások tekintetében új szabályozási irányokat szükséges felvázolni a nemzetközi okiratforgalom megnövekedését szem előtt tartva. A koncepció az elektronikus okiratokkal kapcsolatos szabályozás teljes megreformálását tűzi célul, különös tekintettel a fogalommeghatározásra. Az okirati bizonyítással összefüggésben az okiratok mibenlétének, alaki, anyagi bizonyító erejének meghatározása mellett a másik fő kulcskérdés az egyéb bizonyítási eszközökhöz hasonlóan, hogy a releváns tartalmat hordozó okirat szolgáltatására a bizonyító fél ellenfele kötelezhető-e, és ha igen, mely esetekben. Az okiratokra vonatkozó szabályozás vizsgálatának lehetséges irányait részletesebben a 9. számú melléklet mutatja be. Szakértői bizonyítás Az új polgári perrendtartás megalkotása során felül kell vizsgálni a szakértői bizonyításra vonatkozó szabályokat. Indokolt ez egyrészt annak okán, hogy a szakértői bizonyítás szabályait teljes egészében összhangba kell hozni a perrendtartás alapelveivel különös tekintettel a rendelkezési elvre és a bizonyítás egyéb rendelkezéseivel. A szakértői bizonyítás felülvizsgálatának másik fontos indoka, hogy egy, a hatékonyságra épülő új szakértői bizonyítási rendszer nagymértékben elősegítheti az eljárások ésszerű időn belüli befejezését. Ezt a felülvizsgálatot elősegítheti magának az igazságügyi szakértői tevékenységre vonatkozó szabályozásnak a külön, e koncepció keretein túli felülvizsgálata. 3.) A különleges eljárások az új polgári perrendtartásról szóló törvényben és külön törvényben a) Közigazgatási bíráskodás A Közigazgatási Bíráskodás fejlesztése érdekében az előterjesztő által létrehozott Munkacsoport koncepciójának összefoglalója A külön perrendtartás szükségessége Annak érdekében, hogy hazánkban a közigazgatási bíráskodás korszerű, a jogtudomány és a joggyakorlat tapasztalatait hasznosító, az európai uniós tagságunkból eredő és a nemzetközi jogi kívánalmaknak megfelelő, a jogszabályokat megfelelő módon érvényre juttatva valósuljon meg, szükséges a közigazgatási bíráskodásra vonatkozó szabályok külön törvénybe foglalása különösen az alábbi okok miatt: - A közigazgatás tevékenységének bírósági kontrollja 25 éve a szocialista jog idején kialakított szabályozási szerkezet adta többször módosított keretek között zajlik. A megfelelő perjogi és szervezeti keretek azóta sem kerültek kialakításra. A magyar állam újjászervezésének részeként le kell zárni az 1991-ben ideiglenes jelleggel kialakított közigazgatási bíráskodás korszakát. - A büntetőjogi és magánjogi jogvitához képest az Alaptörvény szintjén is külön típust képez a közigazgatási döntések és a közigazgatási jogszabályok feletti kontroll. A 20 Több megjelenítése
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben T/3018. számú. törvényjavaslat. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/3018. számú törvényjavaslat a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról Előadó: Dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter Budapest, 2015. február 1 2015. Részletesebben Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben A végrehajtás felfüggesztéséről
A végrehajtás felfüggesztéséről Szerző: dr. Bodnár Éva Budapest, 2013. július 19. A végrehajtási eljárás megindulását követően bekövetkezhetnek olyan események, körülmények, amely alapján helye lehet a Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG HATÁROZAT
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben VIS MAIOR - SZABÁLYZAT
VIS MAIOR - SZABÁLYZAT 1.) Hatáskör 1.1. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) hagyományosan látja el a vis maior hivatkozások érvényesítésének igazolására irányuló tevékenységét. A vis maior igazolások Részletesebben Jogorvoslati rendszer
Jogorvoslati rendszer Jogorvoslati eszközök: kifogás fellebbezés bírósági felülvizsgálati kérelem alkotmányjogi panasz Az országgyűlési képviselők választásában eljáró választási bizottságok: Szavazatszámláló Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM
SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM 1011 BUDAPEST, FŐ UTCA 14-18. Címzett: Kérelmező részére E-mail útján Másolatban: Valamennyi ajánlattevő részére E-mail útján Küldi: dr. Szterényi Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok Részletesebben A per ésszerű időn belül történő befejezéséhez való jog sérelmére alapított méltányos. elégtételt biztosító kártérítési igények elbírálási szempontjai
A per ésszerű időn belül történő befejezéséhez való jog sérelmére alapított méltányos elégtételt biztosító kártérítési igények elbírálási szempontjai dr. Maár Zsuzsanna bírósági titkár maar.zsuzsanna@freemail.hu Részletesebben Az új közbeszerzési törvény
Az új közbeszerzési törvény D r. K u r u c s a i M a r g i t e l n ö k K ö z b e s z e r z é s i D ö n t ő b i z o t t s á g Az új Kbt. Ötödik Része, a jogorvoslat 1 2011. évi CVIII. törvény a közbeszerzésekről Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben Új belépő információs csomag bírák számára
Új belépő információs csomag bírák számára Kedves Kollégánk! Szeretettel köszöntjük a bíróság munkatársai között. A munkakezdés megkönnyítése érdekében az alábbiakra hívjuk fel figyelmét: Kérjük, ismerkedjen Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben 1. A rendelet célja, hatálya
Segesd Község Önkormányzata Képviselő-testületének 15/2013. (XI. 29.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átvételére és átadására vonatkozó szabályokról Segesd Község Önkormányzatának Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére Szerző: dr. Garancsy Georgina jogász, hivatalos Részletesebben Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében
Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében Reflex Környezetvédő Egyesület A programot a Nemzeti Együttműködési Alap támogatta. A társadalmi részvétel előnyei több szakmai-társadalmi Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. június 30- i ülésére Tárgy: Zirc város helyi védelem alatt álló, építészeti öröksége körébe tartozó ingatlanainak és területeinek Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Panaszkezelési szabályzat. (érvényes 2013. október 10-től visszavonásig)
Panaszkezelési szabályzat (érvényes 2013. október 10-től visszavonásig) 1 Az Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe Panaszkezelési szabályzata (a továbbiakban: Szabályzat) 1. Bevezetés Jelen Panaszkezelési Részletesebben A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége
A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége 1 A hatósági döntés és az eljárás fogalmának kapcsolata A közigazgatási hatósági eljárás lényegét a hatósági egyedi aktusok kiadásának rendje Részletesebben Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról
A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (Jst.) új alapokra helyezte a magyar állami jogi segítségnyújtás rendszerét. A peren kívüli jogi segítségnyújtás új szolgáltatásként Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben T/10746. számú törvényjavaslat. a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/10746. számú törvényjavaslat a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról Előadó: Balog Zoltán emberi erőforrások Részletesebben MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ
MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ Ikt.sz.: 1/942-1/2013/I. Üi.: Juhászné Kérdő E. Makó Város Önkormányzat Képviselő-testülete MAKÓ RENDELETTERVEZET Tárgy: Államháztartáson kívüli forrás Részletesebben SZAKDOLGOZAT. Horváth Dalma
SZAKDOLGOZAT Horváth Dalma 2013 Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Polgári Eljárásjogi Tanszék Az igazságszolgáltatási alapelvek érvényesülése a polgári perben SZAKDOLGOZAT Konzulens: Dr. Wopera Részletesebben 1. sz. melléklet. Cselekvőképességi szabályok. I. A Ptké.-hez kapcsolódó javaslatok és észrevételek. 1) A Ptké. 3. -ához.
1. sz. melléklet Cselekvőképességi szabályok I. A Ptké.-hez kapcsolódó javaslatok és észrevételek 1) A Ptké. 3. -ához A Ptké. 3. -a az alábbiak szerint módosul: 3. A tizennegyedik életévét már betöltött Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. ELŐTERJESZTÉS
OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTÉRIUM./2009. Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2009.......-án/én. ELŐTERJESZTÉS a 2001. évi C. törvény III. részének hatálya alá Részletesebben 1. A rendelet célja. 2. Területi hatály
Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének 15/2015. (V.04.) önkormányzati rendelete a lakó-, és egyéb épületek, építmények felújításának, korszerűsítésének támogatásáról Ajka Város Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben AJÁNLÁS a Pp. 23. (1) bekezdésében foglalt egyes hatásköri szabályok értelmezése tárgyában
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA AJÁNLÁS a Pp. 23. (1) bekezdésében foglalt egyes hatásköri szabályok értelmezése tárgyában A Pp. 23. (1) bekezdés c) pontjában foglalt szerzői jogi perek meghatározása Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben 1.3. Jelen szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a tervpályázati eljárások esetén is.
Bodrogkisfalud Község Önkormányzata a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. Törvény (a továbbiakban: Kbt.) alapján, a közbeszerzési eljárások előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének, Részletesebben A Teljesítésigazolási Szakértői Szerv
Dr. Hegedűs Annamária A Teljesítésigazolási Szakértői Szerv A Magyar Közlöny 57. számában hirdették ki az építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről, Részletesebben E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE. Tasnádi Péter, a Közgyűlés alelnöke
E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE IKTATÓSZÁM: 1200/2006 MELLÉKLETEK: 1 DB TÁRGY: Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Alapítvány megszüntetése ELŐTERJESZTŐ: Részletesebben . NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére
. NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére Tárgy: Gázló Környezet- és Természetvédő Egyesület támogatási kérelme Előterjesztő: Fábián Gusztáv polgármester Előkészítette: Részletesebben ELNÖKE. A törvényszék, mint cégbíróság iratkezelése
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal Elnökének 9/2014. (VII. 4.) OBH utasítása Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben 2010. évi 6. számú szabályzat a bírák és az igazságügyi alkalmazottak belföldi kiküldetése esetén fizetendő költségtérítés szabályairól A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. Részletesebben A Kormány. rendelete. az országos főépítészről és az állami főépítészekről
A Kormány rendelete az országos főépítészről és az állami főépítészekről Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. -ának (1) bekezdés b) pontjában és a területfejlesztésről Részletesebben 2010. évi XVII. tör vény* a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó polgári nemperes eljárásokról
9706 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) Ha a tör vény hatálybalépését köve tõen az alapítvány bármely adatában változást jelentettek be, de ez nem tartalmazza a tör vényes képviselõ természetes Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, VAGYONI HELYZET. I. A kérelmező személyi adatai
1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, Részletesebben TERVEZET. 2012. évi. törvény
2012. évi. törvény a MÁV Általános Biztosító Egyesülettel kötött kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló kártérítési igények érvényesítésével kapcsolatos szabályokról 1. (1) A Magyar Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Kfv. III. 37. 965/2009/6. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a dr. Pataki András ügyvéd által Részletesebben Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzatának Beszerzési Szabályzatáról
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK /2012. (II.23.) számú h a t á r o z a t a Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzatának Beszerzési Szabályzatáról A Közgyűlés Nyíregyháza Megyei Jogú Város Részletesebben HU 1 HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE
HU HU HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE E magatartási kódex számos olyan alapelvet határoz meg, amelyek mellett az egyes közvetítők saját felelősségükre önkéntes alapon elkötelezhetik magukat. A Részletesebben Belső Ellenőrzési Alapszabály
Belső Ellenőrzési Alapszabály Az Ecomore Befektetési és Tanácsadó Kft. ügyvezetőjének utasítása a belső ellenőrzési rendszer szabályozásáról Az Ecomore Kft ellenőrzési funkciói a belső ellenőrzési rendszer Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Joghatóság. Joghatóság mibenléte. Jogforrások: nemzeti, belső jogok nemzetközi egyezmények európai közösségi jog (Brüsszel I-II.)
JOGHATÓSÁG Joghatóság Joghatóság mibenléte Jogforrások: nemzeti, belső jogok nemzetközi egyezmények európai közösségi jog (Brüsszel I-II.) A joghatóság fennállása, mint először eldöntendő kérdés Joghatóság: Részletesebben 52 343 01 - Közbeszerzési referens - 2012.
Modulszám Modulnév Kompetencia típus Kompetencia tartalom 10848-12 A közbeszerzés alapjai Megállapítja az ajánlatkérői minőség fennálló voltát 10848-12 A közbeszerzés alapjai Azonosítja a közbeszerzés Részletesebben TIVADAR KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA
TIVADAR KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA 2010. 2/8 Tivadar Község Önkormányzata a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. Törvény (a továbbiakban: Kbt.) alapján, a közbeszerzési eljárások Részletesebben V É G Z É S - t. I N D O K O L Á S
KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1024 Budapest, Margit krt. 85. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/336-7776, fax: 06-1/336-7778 E-mail: dontobizottsag@kt.hu Ikt.sz.: D.301/2/2011. A Közbeszerzési Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó a bírósági ülnökök választásáról
T Á J É K O Z T A T Ó a bírósági ülnökök választásáról Magyarország köztársasági elnöke az Országos Bírósági Hivatal elnökének előterjesztésére az ez évi ülnökválasztást várhatóan 2015. március 7. napja Részletesebben FELSŐTÁRKÁNY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÖZÉP- ÉS HOSSZÚ TÁVÚ VAGYONGAZDÁLKODÁSI TERVE
FELSŐTÁRKÁNY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÖZÉP- ÉS HOSSZÚ TÁVÚ VAGYONGAZDÁLKODÁSI TERVE Felsőtárkány, 2013. március 27. I. TÁRSADALMI KÖRNYEZET: A közszférában is jelentkező folyamatos változások többek között Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S - a képviselő-testülethez -
MÁTÉSZALKA VÁROS Jegyzője Mátészalka, Hősök tere 9. Telefont: 44/501-363 Száma: 4-11 /2008. E L Ő T E R J E S Z T É S - a képviselő-testülethez - A köztisztviselők, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóság Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, Részletesebben LXIV. ÉVFOLYAM 3. SZÁM 2014. április 2. A VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA T A R T A L O M. 3. S z á m T á r g y O l d a l.
LXIV. ÉVFOLYAM 3. SZÁM 2014. április 2. A VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA T A R T A L O M 3. S z á m T á r g y O l d a l Közlemény Tájékoztató a mezőgazdasági- és az általános csekély összegű Részletesebben Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi. 500.000.000.000 Forint. Keretösszegű Kötvényprogramja. Összevont Alaptájékoztatójának. 9. számú kiegészítése
Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi 500.000.000.000 Forint Keretösszegű Kötvényprogramja Összevont Alaptájékoztatójának 9. számú kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló összevont alaptájékoztató két Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 25/2012. (XII. 21.) OBH utasítása a szolgálati bíróság tagjai kinevezésének részletszabályairól és díjazásáról
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 25/2012. (XII. 21.) OBH utasítása a szolgálati bíróság tagjai kinevezésének részletszabályairól és díjazásáról Az Országos Bírósági Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben Ajánlás. az egyéni cég jogalanyisága tárgyában
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA Ajánlás az egyéni cég jogalanyisága tárgyában I. Az egyéni cég önálló, az egyéni vállalkozó jogalanyiságától eltérő jogalanyisággal nem rendelkezik. Az egyéni cég Részletesebben MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez
MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez 2015.08.27 Szerkesztőség Kiemelt, Hírek Az ügyvédi munka egyik fontos területe a védői tevékenység. A védői hivatás az Részletesebben AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS MINŐSÉGBIZTOSÍTÁSA ÉS
AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS MINŐSÉGBIZTOSÍTÁSA ÉS HOZZÁFÉRHETŐSÉG MUNKACSOPORT JELENTÉSE 2009-2010 (KIVONAT) A Jelentés célja, hogy feltárja a különböző akadályokat az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés Részletesebben A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA Verzió: Készítette: Hatályba lépés napja: v1 Sajti László szervezeti igazgató 2014. január 02. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I.1. A Szabályzat célja Jelen Részletesebben Az R. 3. (2) bekezdésben a Magyar Köztársaság szövegrész helyébe a Magyarország szöveg lép.
Ócsa Város Önkormányzat../2013.(...)sz. önkormányzati rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 18/2011.(IX.29.) önkormányzati rendelet módosításáról Ócsa Város Önkormányzata Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Európai Uniós fejlesztési források intézményrendszere 2014-2020. Széchenyi Programirodák létrehozása, működtetése VOP-2.1.
Európai Uniós fejlesztési források intézményrendszere 2014-2020 Széchenyi Programirodák létrehozása, működtetése VOP-2.1.4-11-2011-0001 Előzmények Intézményi döntések 1600/2012. (XII. 17.) Korm. határozat; Részletesebben A jármű gyártástól számított kora hajtómotorjának 0-3 év 4-8 év 8 év felett
VÁLTOZÁSOK AZ ILLETÉKSZABÁLYOZÁSBAN Az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvény ( őszi adócsomag ) az illetékekről szóló 1990. évi XCII. törvény Részletesebben Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Jegyző je J t:._. szám ú előterjesztés Előterjesztés a Képviselő-testület részére a kőbányai építészeti-műszaki tervtanácsról szóló önkormányzati rendelet Részletesebben 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet. a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről (kivonat) Az igazságügyi miniszter feladat- és hatásköre
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről (kivonat) Az igazságügyi miniszter feladat- és hatásköre 79. Az igazságügyi miniszter (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG


text:
Büntetőjogi per
A. „Kártérítésre kötelező végzés”
A (skót) büntető eljárásjogról szóló 1995. évi törvény 249-253. cikkeiben szereplő rendelkezések szerint adott esetben Skóciában bármely büntetőbíróság jogosult annak elrendelésére, hogy az elkövető meghatározott összegű kártérítést fizessen a bűncselekménye sértettjének a bűncselekmény következtében elszenvedett sérülésekért, veszteségekért vagy károkért, ennek érdekében nincs szükség külön polgári eljárásra.
Az 1995. évi törvény nem rendelkezik arról, hogy a sértett személyesen kérelmezheti a bíróságtól „kártérítésre kötelező végzés” meghozatalát; a főügyész azonban adott esetben felvetheti a kérdést a bíróság előtt, és a főügyésznek minden esetben a lehető legteljesebb mértékben tájékoztatnia a bíróságot az elszenvedett sérülés, veszteség vagy kár mértékéről és értékéről.
A hatályos jog szerint a sértett az elkövetőt polgári bíróság előtt jogosult kártérítésért perelni, vagy (amennyiben a sértett fizikai vagy mentális sérüléseket szenvedett) jogosult a bűncselekménnyel okozott károk megtérítésével foglalkozó hatóság (CICA) által jutatott összegre. A kártérítés büntetőbíróság általi elrendelése nincs hatással ezekre a jogokra, a sértettnek a polgári bíróságok vagy a CICA által juttatott összegből azonban le kell vonni a kártérítésre kötelező végzés alapján kifizetett összeget.
A hivatalos büntetőeljárásban nincs meghatározva a kártérítésre kötelező végzésben elrendelhető díj összege.
Összegezve, a büntetőeljárásban a következő korlátozások érvényesülnek:
A körzeti bíróságon bűncselekményenként meghatározott maximális összeget (10 000 £-t) lehet kiszabni (de a 2011. március 28. után elkövetett olyan jogszabályban meghatározott súlyosabb bűncselekmények tekintetében, amelyek maximum bírsága túllépheti az előírt összeget, a kártérítésre kötelező végzésben kiszabható maximális összeg ez a maximális összeg).
A békebíróság előtt a jogsértésenként kiszabható összeg a 4. szintű standard egységköltség (2 500 £)
A kártérítésre kötelező végzés alapján fizetendő összeget a bíróság hivatalvezetőjének kell befizetni, aki ezt követően eljuttatja az összeget a jogosult személyhez.
B. A közösségi jóvátételről rendelkező végzésben szereplő „kártérítési követelmény”
Amennyiben a vádlottat elítélik valamely bűncselekmény elkövetése miatt, a bíróság bizonyos esetekben közösségi jóvátételről rendelkező végzést (KJV) adhat ki. A (skót) büntető eljárásjogról szóló 1995. évi törvény 227H. cikke szerint a KJV előírhat kártérítési követelményt (és az elkövető felügyeletére vonatkozó kötelezettséget).
A „kártérítési követelményekre” ugyanazokat a (fent részletezett) összegbeli korlátozásokat kell alkalmazni, mint a „kártérítésre kötelező végzésekre”.
A kártérítés megfizethető egy összegben vagy részletben a bíróság hivatalvezetőjének, aki ezt követően eljuttatja az összeget a jogosult személyhez. A kártérítés egészét legfeljebb a KJV kiadását követő 18 hónapon belül, vagy a felügyeleti időszak lejártát megelőző 2 hónapon belül kell megfizetni, attól függően, hogy melyik következik be korábban. Az összeg elkövető általi kifizetésének elmaradása a KJV megsértésének minősül.
C. A főügyész „kártérítési ajánlata”
A (skót) büntető eljárásjogról szóló 1995. évi törvény 302A. cikke szerint a főügyész „kártérítési ajánlatot” küldhet a feltételezett elkövetőnek, ha valószínű, hogy valamely adott bűncselekmény elkövetése történt. A „kártérítési ajánlat” hatékony közvetlen intézkedés olyan bűncselekmények tekintetében, amelyek következtében pénzügyi veszteség, személyes veszteség, riadalom vagy szenvedés ért valakit.
Amennyiben a „kártérítési ajánlatot” elfogadják vagy az elfogadottnak minősül (mert a feltételezett elkövető nem utasítja azt el hivatalosan), nem indul büntetőeljárás és nem kerül sor elítélésre.
A kártérítési ajánlatban meghatározható legmagasabb összeg a (skót) büntető eljárásjogról szóló 1995. évi törvény és a kártérítési ajánlatról (annak maximális összegéről) szóló 2008. évi rendelet szerint 5 000 £.
A „kártérítési ajánlat” alapján fizetendő összeget a bíróság hivatalvezetőjének kell befizetni, aki ezt követően eljuttatja az összeget a jogosult személyhez.
Polgári jogi eljárás:
A hatályos jog szerint a sértett kártérítés céljából polgári bíróság előtt is indíthat eljárást az elkövetővel szemben. Amennyiben a sértett úgy dönt, hogy a polgári bíróságok előtt eljárást indít, különböző bírósági szabályok által meghatározott eljárások állnak rendelkezésére, amelyek attól is függnek, hogy a keresetét a körzeti bíróságán vagy a legfelsőbb polgári bíróság előtt nyújtja be. A különböző szabályokat a Skót Bírósági Szolgálat honlapján, a Szabályok és gyakorlatok pontban találja.
A keresetek és petíciók megírása és a különböző bírósági eljárások igen összetettek, ezért javasolt a jogi tanácsadás igénybevétele.
Adhéziós eljárás - nem alkalmazható Skóciában:
Ezek olyan eljárások, amelynek keretein belül a bíróság a bűncselekmény sértettjét megillető kártérítésről dönt. Ahelyett, hogy a sértett külön eljárásban követelne kártérítést, az elkövetővel szemben a büntetőeljárás keretein belül terjeszt be polgári keresetet. Megjegyzendő, hogy bár egyes polgári jogrendszerekben érvényesül ez a rendszer, Skóciában nem.
A kártérítés végrehajtása a büntető ügyekben
Bármely a következők alapján történő összeget:
„kártérítésre kötelező végzés”;
közösségi jóvátételről rendelkező végzésben szereplő „kártérítési követelmény”, illetve
a főügyész „kártérítési ajánlata”
a bíróság hivatalvezetőjének kell befizetni, aki ezt követően eljuttatja az összeget a jogosult személyhez.
A kifizetést kizárólag a bíróság hajthatja végre, a jogosult személy semmilyen esetben sem veheti fel a kapcsolatot vagy kísérelheti meg a kapcsolat felvételét közvetlenül az elkövetővel, és nem fogadhat el tőle személyesen kifizetést.
Amennyiben a „kártérítésre kötelező végzés” vagy a „kártérítési ajánlat” alapján nem történik kifizetés, a bíróság további intézkedéseket tehet az összeg behajtása érdekében, többek között a következő büntetéseket alkalmazhatja:
szociális ellátások csökkentésére vonatkozó végzések;
jövedelem letiltására vonatkozó végzések;
pénzalapok letiltására vonatkozó végzések; valamint
jármű lefoglalására vonatkozó végzés.
Amennyiben a KJV-ben szereplő „kártérítési követelmény” alapján nem történik kifizetés, az a KJV megsértésének minősül és az elkövető újból bíróság elé kerülhet. A (skót) büntető eljárásjogról szóló 1995. évi törvény 227ZC. cikke tartalmazza a KJV-k megsértésére és a bíróság számára rendelkezésre álló intézkedésekre vonatkozó szabályokat.
A kártérítés végrehajtása polgári ügyekben:
Amennyiben a sértett sikeresen indít a polgári bíróság előtt eljárást és a bíróság pénzösszeg számára való megfizetésére vonatkozó határozatot hoz, a sértettnek fel kell vennie a kapcsolatot a körzeti tisztségviselők irodájával, amely tanáccsal szolgálhat az adósság behajtására irányuló eljárásra vonatkozóan. További információt a bírósági végrehajtók és körzeti tisztségviselők társaságának honlapján talál.
Kártérítés fizetés a CICA által
Az állam nem folyósít előleget a bűncselekmény sértettje számára, ha az elkövetőt a bíróság fizetésre kötelezi, de az elkövető ezt nem teljesíti. Lásd még a fenti A kártérítés végrehajtása pontot.
A bűncselekménnyel okozott károk megtérítésével foglalkozó hatóság (CICA) kezeli azon személyek kártérítési kérelmét, akik az erőszakos bűncselekmények ártatlan áldozataiként fizikai vagy mentális sérüléseket szenvedtek Anglia, Skócia vagy Wales területén. A kormány büntetőjogi kártérítési programja határozza meg a kártérítés feltételeit és mértékét.
A büntetőjogi kártérítések 2012. évi programja a kormány által finanszírozott olyan program, amely abból a célból jött létre, hogy kártérítést nyújtson az erőszakos bűncselekmények következtében, ártatlan közvetlen áldozatként súlyos fizikai vagy mentális sérüléseket szenvedett személyeknek. A program szabályait és a díjak összegét az Egyesült Királyság parlamentje hagyja jóvá és a CICA felelős a program igazgatásáért és az egyéni kérelmek elbírálásáért. A programban szerepel a sérülésekre vonatkozó díjak listája, amely meghatározza az elszenvedett sérülésekért fizetendő kártérítéseket.
Kétfajta kártérítés létezik - személyi és halálos kimenetelű sérülésekért nyújtott díjak -, amely mellett bizonyos esetekben kiegészítő kártérítés is fizetendő az elmaradt jövedelmek, tartás és indokolt esetben a különös költségek megtérítése érdekében.
A kifizetésekre a legsúlyosabb sérüléseket szenvedett sértettek, az erőszakos közösülés és más szexuális erőszak áldozatai, a gyermekbántalmazás áldozatai és az elhunyt hozzátartozói jogosultak. A program nem vonatkozik a kisebb sérülésekért nyújtott kártérítésre.
Nem minden kártérítési kereset sikeres. A kérelmezőnek a programban támasztott szabályok szerint jgosultnak kell lennie a kártérítésre. Meg kell felelnie bizonyos állampolgárságra és tartózkodásra vonatkozó feltételeknek (a program 10-16. pontjai). A kérelmet a lehető leghamarabb, de legkésőbb a sérülést okozó bűncselekménytől számított két éven belül kell benyújtani (bár bizonyos kivételes körülmények esetén a határidő meghosszabbítható, lásd a 87-89. pontokat). Emellett bizonyos szabályok megkövetelik a kérelmezőtől, hogy a sérülést okozó bűncselekményt minél hamarabb bejelentse és amennyire lehetséges működjön együtt a támadó igazságszolgáltatás elé állítása során (22. és 23. pontok). Bizonyos egyéb körülmények esetén a díjakat vissza lehet tartani vagy csökkenteni lehet, például ha a kérelmező magatartása lehetetlenné teszi az összeg megítélését (25. pont) és, ha a kérelmezőt a kérelem CICA-hoz való benyújtása idején le nem töltött büntetőjogi felelősség terheli (26. pont és D. melléklet). A programra vonatkozó további információt itt talál.
A büntetőjogi kártérítések 2012. évi programja végső eszközként került kialakításra. A program szerint megítélt összegeknek nem célja az azonnali szükségletek kielégítése; a legtöbb esetben a kérelmező követelésének rendezésére csak az esemény után meghatározott idő elteltével kerül sor. Addig nem kerül sor kifizetésre, amíg a bűncselekménnyel okozott károk megtérítésével foglalkozó hatóság (CICA) meg nem győződik arról, hogy a kérelmező jogosult a program szerint; a hatóság a rendőrségtől és a kérelmezőtől szerzi meg az eseményre vonatkozó információkat annak biztosítása érdekében, hogy a kérelem megfelel a támogathatósági kritériumoknak. Amennyiben a CICA meggyőződött arról, hogy a kérelmező jogosult a kifizetésre, de nem tud jogerős határozatot hozni, mérlegelhetik a kifizetést. Erre akkor kerülhet sor, ha a CICA meg kívánja várni, hogy a kérelmező sérülésének hosszú távú hatásai kiderüljenek.
Az elkövető azonosítása és elítélése nem szükséges ahhoz, hogy az erőszakos bűncselekmény sértettje jogosult lehessen a kártérítésre (a büntetőjogi kártérítések program 9. pontja). A program azonban megköveteli a kérelmezőtől, hogy a a sérülést okozó bűncselekményt minél hamarabb bejelentse és lehetőség szerint működjön együtt a támadó igazságszolgáltatás elé állítása során. (22. és 23. pontok). A kérelmezők tehát csak akkor jogosultak kártérítésre, ha teljes mértékben együttműködtek a bűncselekmény nyomozásában és az azt követő büntetőeljárásban.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság