a tankönyvpiac rendjéről1
A tankönyvellátás a művelődéshez való jog érvényesülését szolgáló olyan közfeladat, amelyben a tankönyvek előállítása és a tanulókhoz történő eljuttatása piaci viszonyok között valósul meg. A tankönyvpiac sajátossága, hogy a fogyasztó – a szülő és a tanuló – nem döntheti el szabadon, kíván-e vevő lenni. A tankönyv ugyanis olyan áru, amely nélkül az iskolai tanulmányok megkezdése és sikeres folytatása nem valósulhat meg. Ezért biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a tankönyv kiválasztásában, képviselőik útján közreműködjenek a szülők és a tanulók.
Az Országgyűlés e célok elérése érdekében a következő törvényt alkotja:2
1. §3 E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni Magyarország területén – az általános iskolában, gimnáziumban, szakközépiskolában, szakmunkásképző iskolában, szakiskolában, alapfokú művészeti iskolában, gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben, továbbá a kiegészítő nemzetiségi oktatást végző iskolában – alkalmazott tankönyv az oktatásért felelős miniszter nyilvános pályázata útján történő vagy egyéb jóváhagyására, kiválasztására, továbbá az e feladatok végrehajtásában közreműködőkre, a tankönyv kiadását és forgalmazását végző természetes és jogi személyekre, valamint ezek jogi személyiség nélküli társaságaira (a továbbiakban: tankönyvkiadók, tankönyvforgalmazók), továbbá a tankönyvkiadók és tankönyvforgalmazók e törvény alapján létrehozott köztestületére.
2. §4 (1) Tankönyvként az a nyomtatott formában megjelent vagy elektronikus adathordozón rögzített könyv hozható forgalomba, amelyet miniszteri rendeletben meghatározott eljárás keretében
a) tankönyvvé nyilvánítottak továbbá felvettek a hivatalos tankönyvjegyzékbe vagy
b) az oktatásért felelős miniszter nyilvános pályázati eljárás keretében meghatározott évfolyam, műveltségi terület, tantárgy vonatkozásában kiválasztott és ennek alapján a hivatalos tankönyvjegyzékbe történő felvételéről döntött.
(2) A tankönyv borítóján vagy a belső címoldalon jól látható módon fel kell tüntetni a tankönyvvé nyilvánítás tényét, a jogerős határozat számát, időpontját. A digitális tananyag jóváhagyására, valamint a nevelési-oktatási program részeként jóváhagyott információhordozók és feladathordozók tankönyvvé nyilvánítására a könyv tankönyvvé nyilvánítására vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) A könyv tankönyvvé nyilvánítását
a) a szerző,
b) a kiadó,
c) közismereti tankönyv esetén az oktatásért felelős miniszter,
d) kispéldányszámú szakképzési tankönyv esetén a szakképesítésért felelős miniszter
(4) A tankönyvvé nyilvánítási eljárás – ha jogszabály másképp nem rendelkezik – kiterjed a tankönyv gyakorlati beválásának vizsgálatára a taníthatóság és tanulhatóság szempontjából (a továbbiakban: a tankönyv beválásának vizsgálata).
(5) Nem tagadható meg a könyv tankönyvvé nyilvánítása, ha megfelel az e §-ban és miniszteri rendeletben meghatározott feltételeknek.
(6) A könyv tankönyvvé nyilvánításáról és a tankönyvvé nyilvánítás megszüntetéséről – a (7)–(8) bekezdésben meghatározott kivétellel – az oktatásért felelős miniszter köznevelési feladatkörében eljáró, kormányrendeletben kijelölt központi hivatala (a továbbiakban: hivatal) dönt.
(7) Ha a közismereti tankönyv megírása, elkészítése az oktatásért felelős miniszter nyilvános pályázati eljárása keretében történt, akkor a tankönyvvé nyilvánítási eljárást nem kell lefolytatni, hanem a pályázati eljárás során kell meggyőződni a tankönyv taníthatósági és tanulhatósági szempontoknak való megfeleléséről.
(8) A szakképzés szakmai tankönyveit a szakképesítésért felelős miniszter nyilvánítja tankönyvvé, illetve dönt a tankönyvvé nyilvánítás megszüntetéséről. A szakképesítésért felelős miniszter ezt a jogát az általa felügyelt államigazgatási szervre, illetve az oktatásért felelős miniszterrel kötött megállapodással a hivatalra átruházhatja. Az eljárásban – ideértve az oktatásért felelős miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai tankönyveinek jóváhagyását is, miniszteri rendeletben meghatározottak szerint – közreműködik a Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács.
(9) A hivatal elutasítja azt a tankönyvvé nyilvánítási kérelmet, amelyet olyan könyvvel kapcsolatban nyújtottak be, amely részt vett az oktatásért felelős miniszter nyilvános pályázati eljárásában és a miniszter azt nem támogatta.
3. §5 (1)6 Az oktatásért felelős miniszter szakmai ellenőrzés keretében az e törvényben meghatározottak szerint ellenőrzi a tankönyvkiadók és tankönyvforgalmazók tevékenységét, indokolt esetben intézkedést kezdeményez, illetve intézkedést hoz.
(2) A szakképesítésért felelős miniszter – költségvetésének terhére – az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében kidolgoztatja a szakmai tantárgyak tankönyveit (a továbbiakban: szakmai tankönyv). A szakképesítésért felelős miniszter a kis példányszámú szakmai tankönyvekből történő tankönyvellátás biztosítása céljából
a) nyilvános pályázatot írhat ki szakmai tankönyv megírására, tankönyvkiadás támogatására,
b) megállapodást köthet tankönyvkiadóval a szakmai tankönyv előállítására, illetve tankönyvforgalmazóval a tankönyveknek az iskolák részére történő értékesítésére (a továbbiakban: kis példányszámú szakmai tankönyvforgalmazás).
(2a)7 Az oktatásért felelős miniszter a Nemzeti alaptanterv és a kerettantervek alapján az iskolában folyó nevelés-oktatás tankönyvekkel való ellátásának támogatása céljából nyilvános pályázati eljárást szervezhet közismereti tankönyvek megírására, elkészítésére.
(3)8 Az oktatásért felelős miniszter – költségvetésének terhére – a nemzetiségi oktatás és a két tanítási nyelvű iskolák tankönyvellátásának biztosítása céljából
a) nyilvános pályázatot írhat ki tankönyv megírására, tankönyvkiadás támogatására,
b) megállapodást köthet tankönyvkiadóval a tankönyv előállítására, illetve tankönyvforgalmazóval a kis példányszámú nemzetiségi tankönyveknek az iskolák részére történő értékesítésére (a továbbiakban: kis példányszámú nemzetiségi tankönyvforgalmazás),
c) megállapodást köthet tankönyvkiadóval, illetve tankönyvforgalmazóval külföldi tankönyvek beszerzésére és az iskolák részére történő értékesítésére.
(4)9 A (3) bekezdés a) pontjában szabályozott – a nemzetiségi oktatást érintő – nyilvános pályázatot az Országos Nemzetiségi Bizottság egyetértésével kell kiírni. A benyújtott pályázatokról az oktatásért felelős miniszter az Országos Nemzetiségi Bizottság javaslata alapján dönt.
(5)10 Az oktatásért felelős miniszter – költségvetésének terhére – a sajátos nevelési igényű tanulók kis példányszámú tankönyvekkel történő tankönyvellátásának biztosítása céljából
b) megállapodást köthet tankönyvkiadóval a tankönyv előállítására, illetve tankönyvforgalmazóval a tankönyveknek az iskolák részére történő értékesítésére (a továbbiakban: kis példányszámú speciális tankönyvforgalmazás).
(6)11 A (2) bekezdés, a (3) bekezdés b) pontjának és az (5) bekezdés b) pontjának alkalmazásában kis példányszámú az a tankönyv, amelyet kevesebb, mint ezer példányban kell egy tanítási évben iskolai tankönyvellátás keretei között forgalmazni.
(7)12 Az oktatásért felelős miniszter, illetve a szakképesítésért felelős miniszter pályázatot írhat ki elektronikus adathordozón rögzített tananyag elkészítésére és forgalmazására, illetve az iskolák részére történő eljuttatására.
4. §13 (1) A hivatal elkészíti a tankönyvek hivatalos jegyzékét, és közzéteszi azt az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján, továbbá gondoskodik a jegyzék folyamatos felülvizsgálatáról és frissítéséről. A tankönyvek hivatalos jegyzékébe fel kell venni a tankönyvvé nyilvánított digitális tananyagot és a nevelési-oktatási program részét alkotó, tankönyvvé nyilvánított információhordozót, feladathordozót.
(2) Nem tagadható meg a tankönyvjegyzékre történő felvétele annak a könyvnek, amelyik megfelel az e törvényben és a miniszteri rendeletben foglaltaknak.
(3) Azt a tankönyvet, amelyet adott évfolyamra, műveltségi területre, tantárgyra az oktatásért felelős miniszter nyilvános pályázati eljárás során választott ki, a hivatal a miniszter döntése alapján felveszi a tankönyvek hivatalos jegyzékére.
(4) A tankönyvjegyzékre kerülés feltétele, hogy a kiadó vállalja
a) a tankönyv elektronikus úton történő átadását a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége (a továbbiakban: Szövetség) részére, a Szövetség megkeresésére, az e törvényben meghatározott feltételek szerint,
b) a tankönyvnek az oktatásért felelős miniszter által meghatározott összeghatáron belüli fogyasztói áron történő értékesítését az iskolai tankönyvellátás keretében.
(5) Az oktatásért felelős miniszter – a Tankönyves Vállalkozók Országos Testülete véleményének kikérésével – meghatározza azt az összeghatárt, amelynél magasabb fogyasztói ár (a továbbiakban: árkorlát) alkalmazása esetén a tankönyv nem kerülhet fel a tankönyvjegyzékre. A szakképzés szakmai tantárgyainak tankönyvei tekintetében az oktatásért felelős miniszter az árkorlátot a szakképesítésért felelős miniszter egyetértésével határozza meg. Az árkorlát meghatározásakor a tankönyv-előállítás és -forgalmazás tényleges és várható költségeit, így különösen a tankönyv terjedelmét, kivitelezését, várható példányszámát kell mérlegelni. Az oktatásért felelős miniszter több összeghatárt is meghatározhat.
(6) A tankönyvek országos megrendelése, beszerzése és az iskoláknak történő eljuttatásának megszervezése, valamint a tankönyvek vételárának iskoláktól való beszedése (a továbbiakban: tankönyvellátás) állami közérdekű feladat, amelyet az állam a Könyvtárellátó Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságon (a továbbiakban: Könyvtárellátó) keresztül lát el. A Könyvtárellátó biztosítja, hogy a tanuló legfeljebb a jegyzékben feltüntetett legmagasabb fogyasztói áron (a továbbiakban: iskolai terjesztési áron) jusson hozzá a tankönyvhöz. Az iskola biztosítja, hogy a tanuló az iskolai tankönyvellátás keretében jusson hozzá a tankönyvhöz, a 8/A. §-ban foglaltak szerint. Az iskolai terjesztési ár tartalmazza az általános forgalmi adó összegét is.
(7) El kell utasítani a tankönyvjegyzékre történő felvételre benyújtott kérelmet, ha a kiadó
a) az iskolai terjesztési árat az előző évi iskolai terjesztési árhoz képest aránytalanul meg kívánja növelni,
b) nem vállalja a (4) bekezdésben meghatározott kötelezettséget,
c) adott könyvét, amellyel az oktatásért felelős miniszter a nyilvános pályázati eljárásban részt vett, de a miniszter nem választotta ki.
(8) A tankönyvet törölni kell a tankönyvjegyzékről, ha utóbb bebizonyosodik, hogy
a) a tankönyvjegyzékre kerülés iránti kérelmet el kellett volna utasítani, vagy
b) a kiadó utóbb nem tesz eleget a tankönyvvé nyilvánítás valamely feltételének vagy
c) az oktatásért felelős miniszter által szervezett nyilvános pályázati eljárás során vállalt bármely feltételének.
(9) A tankönyvjegyzékre történő felvételről, illetve a tankönyvjegyzékről történő törlésről – a (3) és (10) bekezdésben meghatározott kivétellel – a hivatal dönt.
(10) A szakképzés szakmai tankönyveinek a tankönyvjegyzékre történő felvételéről a szakképesítésért felelős miniszter dönt. A szakképesítésért felelős miniszter az általa jóváhagyott, illetőleg a jegyzékről törölt tankönyvek jegyzékét megküldi a hivatalnak, amely gondoskodik a tankönyvek jegyzékre vételéről, illetve törléséről.
5. §14 A tankönyvvé nyilvánítás és a tankönyvjegyzék elkészítésének költségei a kérelem benyújtóját terhelik, melyet az oktatásért felelős miniszter által – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – meghatározott igazgatási szolgáltatási díj befizetésével kell megfizetni.
(2) A tankönyvtámogatás összegét – az éves központi költségvetésről szóló törvényben meghatározottak szerint – a fenntartók útján kell eljuttatni az iskolákhoz.
7. § (1)15 Az iskolai tankönyvellátás rendjét – a (2)–(4) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével, a szakmai munkaközösség véleményének kikérésével évente – az iskola igazgatója határozza meg.
(2)16 Az iskola igazgatója döntése előtt felméri, hány tanulónak lehet biztosítani a tankönyvellátást az iskolai könyvtárból, könyvtárszobából történő tankönyvkölcsönzés, a napköziben, tanulószobán elhelyezett tankönyvekhez való hozzáférés útján, továbbá hányan kívánnak használt tankönyvet vásárolni. A felmérés eredményéről az iskola igazgatója tájékoztatja az iskolaszéket, az iskolai szülői szervezetet (közösséget), az iskolai diákönkormányzatot, és kikéri véleményüket a tankönyvtámogatás rendjének meghatározásához.
(4)17 Az iskola részére tankönyvtámogatás céljára jutó teljes összegnek legalább huszonöt százalékát tankönyv, illetve az iskolában alkalmazott ajánlott és kötelező olvasmányok, elektronikus adathordozón rögzített tananyag, kis példányszámú tankönyv vásárlására kell fordítani. A megvásárolt könyv, tankönyv, elektronikus adathordozón rögzített tananyag az iskola tulajdonába, az iskolai könyvtár, könyvtárszoba állományába kerül.
8. §18 (1)19 Az iskolai tankönyvrendelést az iskola igazgatója készíti el, a szakmai munkaközösség véleményének beszerzését követően, a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (továbbiakban: Nkt.) 63. § (1) bekezdés c) pontjának figyelembevételével. A tankönyvrendelés alapján kell meghatározni, hogy a tankönyv vásárlására rendelkezésre álló összeget mely tankönyvek vásárlására fordítják.
(3)20 Amennyiben a tankönyvek hivatalos jegyzékén a 4. § (3) bekezdés szerint tankönyvek szerepelnek, az iskola a tankönyvrendelés során az iskolai helyi tanterv adott tantárgyához ezek közül választ.
(4)21 Az iskolai tankönyvrendelésnek biztosítania kell, hogy – az iskolától történő tankönyv-kölcsönzés, napköziben, tanulószobában elhelyezett tankönyvek igénybevétele, használt tankönyvek biztosítása, illetőleg tankönyvek megvásárlásához nyújtott pénzbeli támogatás útján – a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő minden olyan tanuló részére, aki
c)22 három vagy több kiskorú, illetve eltartott gyermeket nevelő családban él,
e) rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesül
(5)23 Abban a kérdésben, hogy a normatív kedvezményre való jogosultság elbírálásánál kit kell
a)24 tartósan beteg, súlyosan fogyatékos, három- vagy többgyermekes családban élő, nagykorú és saját jogán iskoláztatási támogatásra jogosultnak tekinteni – kivéve, ha az iskoláztatási támogatásra való jogosultság a legmagasabb életkor elérése miatt szűnt meg – a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény II. fejezetében,
b)25 sajátos nevelési igényűnek tekinteni, az Nkt. 4. § 23. pontjában
(6)26 A (4) bekezdésben meghatározott normatív kedvezményre és a normatív kedvezmény körébe nem tartozó kedvezményre vonatkozó igényt jogszabályban meghatározott igénylőlapon kell bejelenteni. Az igénylő a jogosulatlanul igénybe vett kedvezményért jogszabályban meghatározott módon felel.
(7) A kedvezmények iránti igényt az iskolai tankönyvrendelés elkészítése előtt, az iskola által meghatározott időben a (6) bekezdés szerinti igénylőlap felhasználásával kell bejelenteni. Az igénybejelentés időpontjáról az iskola az igénybejelentési határidő előtt legalább tizenöt nappal korábban, írásban köteles értesíteni minden tanulót, kiskorú tanuló esetén a szülőt. A határidő jogvesztő, ha a tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő az értesítés ellenére nem élt az igénybejelentés jogával. Nem alkalmazható ez a rendelkezés, ha az igényjogosultság az igénybejelentésre megadott időpont eltelte után állt be. Ha az igényjogosultság a tanulói tankönyvvásárláshoz nyújtott normatív hozzájárulás igénylését követő időpont után áll be – beleértve az iskolaváltást is – az iskola a tankönyvek kölcsönzésével, a napköziben, tanulószobán elhelyezett tankönyvek rendelkezésre bocsátásával teljesítheti az igényt. Az iskola a (4) bekezdés a)–f) pontjainak megfelelő igények kielégítését követően a benyújtott további igényeket a rendelkezésre álló tárgyévi tankönyv-támogatási keret, valamint a könyvtári tankönyvkészlet figyelembevételével a házirendben meghatározott módon bírálja el.
(8)27 A tartós használatra készült tankönyvet tankönyvkölcsönzés útján kell a normatív kedvezményre jogosult birtokába adni. Ha az iskola a tankönyvet tankönyvkölcsönzés útján adja a normatív kedvezményre jogosult tanuló birtokába, a használat jogát a tanulói jogviszony fennállása alatt addig az időpontig kell a tanuló részére biztosítani, ameddig az adott tantárgyból a helyi tanterv alapján a felkészítés folyik, illetve az adott tantárgyból vizsgát lehet vagy kell tenni. A tanuló, illetve a kiskorú tanuló szülője köteles a tankönyv elvesztéséből, megrongálásából származó kárt az iskolának megtéríteni. Nem kell megtéríteni a rendeltetésszerű használatból származó értékcsökkenést. A kölcsönzött tankönyv a tanuló részére értékesíthető. A tankönyvkölcsönzéssel, a tankönyv-értékesítéssel, a tankönyv elvesztésével, megrongálásával okozott kár megtérítésével, a kártérítési kötelezettség mérséklésével, illetve elengedésével összefüggő kérdéseket az iskola házirendjében kell meghatározni.
(9)28 Ha a nem állami, nem önkormányzati iskola az Nkt. 31. § (2) bekezdés c) pontja alapján a tanulói jogviszony fenntartását – írásbeli megállapodásban – fizetési kötelezettséghez köti, e megállapodásban a (4) bekezdésben meghatározott normatív kedvezményt korlátozhatja. A korlátozás alapján nyújtott kedvezmény azonban nem lehet kevesebb, mint a költségvetésről szóló törvényben a tanulói tankönyvvásárláshoz nyújtott hozzájárulás egy tanulóra jutó összege.
(10)29 Az iskolai tankönyvvásárláshoz nyújtott fenntartói támogatásból elsősorban a normatív kedvezményeket kell biztosítani. A fennmaradó összegből támogathatók a normatív kedvezményre nem jogosult tanulók, továbbá a tanulói munkatankönyv, munkafüzet megvásárlásához támogatás nyújtható. A normatív hozzájárulásból az iskolai könyvtár, könyvtárszoba részére a normatív kedvezmények biztosításához szükséges tankönyv, a fennmaradó összegből ajánlott és kötelező olvasmány, digitális tananyag, oktatási program szerezhető be.
(11) A normatív kedvezmények biztosításában a kollégium is közreműködhet. A kollégium közreműködése esetén a (8) bekezdésben foglaltakat a kollégiumi könyvtári kölcsönzés tekintetében is alkalmazni kell. A kollégium közreműködése esetén az iskolai könyvtár fejlesztésére rendelkezésre álló összeg a kollégiumi könyvtár fejlesztésére is felhasználható az e törvény 7. §-ának (4) bekezdésében és e § (10) bekezdésében meghatározottak szerint.
(12)30 Az iskolai tankönyvrendelést az iskola – jogszabályban meghatározottak szerint, elektronikus formában – megküldi a köznevelés információs rendszerének. A Könyvtárellátó számára a köznevelés információs rendszerének kezelője a tankönyvrendeléssel kapcsolatos, a 8/B. § (3) bekezdése szerinti adatokat átadja. A Könyvtárellátó a köznevelés információs rendszere adatai alapján a tankönyvrendeléseket összesíti, majd gondoskodik a tankönyvellátásról. A tankönyvellátás megszervezése során úgy köteles eljárni, hogy azzal a tankönyvellátás országos szinten leggazdaságosabb megvalósítását biztosítsa.
(13)31 A tankönyvellátás feladatainak végrehajtásában – a Könyvtárellátóval kötött megállapodás alapján – közreműködhet más tankönyvkiadó és tankönyvforgalmazó, vagy egyéb teljesítési segéd. Iskola a tankönyvellátás tárgyában szerződéses viszonyban (a továbbiakban: tankönyvellátási szerződés) csak a Könyvtárellátóval állhat. A tankönyvellátási szerződést minden év március utolsó munkanapjáig kell megkötni, illetve szükség szerint módosítani. Jogszabály határozza meg, hogy a Könyvtárellátó milyen módon köteles részt venni a tankönyvellátás feladatainak a végrehajtásában, a tankönyvkölcsönzés megszervezésében.
Az iskolai tankönyvellátás megszervezése32
8/A. §33 (1) Az iskolai tankönyvellátás megszervezése és lebonyolítása, amely a Könyvtárellátó által beszerzett és az iskolákhoz leszállított tankönyveknek a tanulók és az iskolai könyvtár részére történő átadását, a sérült, elveszett, hibás tankönyvek pótlása és a visszárú kezelés iskolán belüli feladatainak ellátását, illetve az ehhez kapcsolódó adminisztratív és elszámolási feladatok elvégzését jelenti, az iskola feladata és felelőssége. Az iskolai tankönyvellátás keretében kell biztosítani, hogy az iskolában alkalmazott tankönyvek az egész tanítási év során az iskola tanulói részére megvásárolhatók legyenek. Az iskolai tankönyvellátás vagy annak egy része lebonyolítható az iskolában, illetve indokolt esetben az iskolán kívül. A hibás teljesítésért – a tankönyvek darabszám szerint történő átadását kivéve – a Könyvtárellátó felel.
(2) Az iskolai tankönyvellátás feladatainak végrehajtására – ha arról vagy egy részének elvégzéséről az iskola neki fel nem róható okból nem képes saját maga gondoskodni – a Könyvtárellátó és az iskola a tankönyvellátási szerződés keretében megállapodik. Az iskolai tankönyvellátás zavartalan megszervezéséért akkor is az iskola felel, ha a feladatokat vagy azok egy részét a Könyvtárellátó látja el.
(3) Az iskolai tankönyvellátás keretében a tanuló évfolyamonként legfeljebb kettő alkalommal jogosult a tankönyvjegyzékben szereplő áron megvásárolni ugyanazt a tankönyvet. Második alkalommal a tanuló e jogával akkor élhet, ha a tankönyv használhatatlanná vált, megsemmisült, elveszett, feltéve, hogy nem terheli szándékosság ezek bekövetkeztében, és ezt az iskola igazolja. Ha a tanuló iskolát vált – az e tényről kiállított iskolai igazolás felmutatásával – az új iskolában alkalmazott tankönyvet a tankönyvjegyzékben szereplő áron jogosult megvásárolni.
(4) Az iskola a Könyvtárellátótól átvett tankönyveket a Könyvtárellátó nevében értékesíti, a beszedett vételárral elszámol a Könyvtárellátóval. A Könyvtárellátó az iskola által beszedett vételárából az iskola részére a Könyvtárellátó javaslata alapján az oktatásügyért felelős miniszter által megállapított mértékű jutalékot az iskolai tankönyvellátás megszervezése és lebonyolítása jogcímén visszatéríti, amely az iskolai tankönyvellátás vagy az iskola működésének egyéb költségeire fordítandó.
8/B. §34 (1)35 A tankönyvellátási szerződés tartalmát a felek szabadon állapítják meg, azzal a megkötéssel, hogy a szerződésnek tartalmaznia kell:
a) az iskola nevét, székhelyét, OM azonosító számát; a tankönyvforgalmazó azonosító adatait (név, cím, székhely, adószám, pénzforgalmi számlaszám, képviselő neve),
b) az iskolai tankönyvellátás keretében értékesített tankönyvek adatait,
c) azt a tanévet (tanéveket), amelyre a szerződés szól,
d) az iskolai tankönyvellátás megszervezésének helyét, az iskolai közreműködés kereteit,
e) annak a személynek a nevét, aki a Könyvtárellátó, illetve az iskola részéről (a továbbiakban: iskolai tankönyvfelelős) a tankönyvellátás végrehajtásáért felel,
f) szükség esetén a használt tankönyvek visszavásárlásával és forgalmazásával kapcsolatos feladatmegosztást,
g) az előzetes megállapodást az iskola legalacsonyabb évfolyamára belépő tanulók ellátására.
(2)36 Ha az iskolai tankönyvellátásban a Könyvtárellátó a 8/A. § (2) bekezdés szerint közreműködik, az iskola
a) a Könyvtárellátónak átadja a tanulóknak a (3) bekezdésben felsorolt adatait, a tankönyvek tanulókra lebontott címlistájával,
b) tájékoztatja a tanulót, a kiskorú tanuló szülőjét a tankönyv értékesítésének helyszínéről, valamint az értékesítés időpontjairól,
c) a tankönyvellátási szerződésben meghatározottak szerint helyet biztosít az értékesítéshez, illetve a tankönyvek biztonságos őrzéséhez.
(3)37 A tankönyvellátási szerződés keretei között a Könyvtárellátó és – kizárólag az iskolai tankönyvellátásban való közreműködése körében – annak teljesítési segéde jogosult nyilvántartani a tanulók következő személyes adatait: a tanuló neve, diákigazolványának száma, ha a tanulónak nincs diákigazolványa az anyja neve és a születési ideje, továbbá minden tanuló esetén az iskolai tankönyvellátás keretében megvásárolt tankönyvek, illetve a vételhez kapott támogatás összege. A személyes adatok kizárólag a tankönyvjegyzékben meghatározott áron történő tankönyvvásárláshoz való jogosultság megállapítására használhatók fel. Az e bekezdés alapján átadott személyes adatok az átadásuk napját követő tizenkettő hónapig tárolhatók.
(4) Ha az iskolai tankönyvellátást nem az iskolában szervezik meg, a tankönyvforgalmazónak – a megállapodásban meghatározottak szerint – biztosítania kell a tankönyv-értékesítés elkülönített megszervezését.
8/C. §38 (1)39 Ha az iskola a tankönyvek megvásárlásához pénzben támogatást biztosít a tanuló részére, az erről szóló értesítést megküldi a tanulónak, kiskorú tanuló esetén a szülőnek és a Könyvtárellátónak. Az iskola által nyújtott támogatással megvásárolt tankönyv – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a tanuló tulajdonába kerül.
(2)40 A tankönyvtámogatás összegét az iskola a Könyvtárellátónak utalja át.
(3) A tankönyvtámogatás összegéről a tanuló, illetve a szülő nevére szóló számla nem állítható ki.
8/D. §41 (1) A vak és gyengénlátó tanulókkal foglalkozó iskola igazgatója az iskolai tankönyvellátást vagy annak egy részét a Szövetség közreműködésével is megszervezheti. Ha az iskola a Szövetség közreműködését kéri az iskolai tankönyvellátás megszervezéséhez, a tankönyvrendelést a Szövetségnek kell megküldeni. A tankönyvrendelések összesítése alapján a Szövetség megkeresi az érintett kiadót, kérve, hogy a kívánt tankönyvet elektronikus úton bocsássa a rendelkezésére. A megkeresésben pontosan meg kell határozni, hogy a kért tankönyvet melyik iskolában, hány példányban kívánják megküldeni. A kiadó a megkeresést tíz napon belül köteles teljesíteni. Ha a kiadó a megkeresésnek nem, vagy késve tesz eleget, a tankönyvet törölni kell a tankönyvjegyzékből.
(2) A Szövetség az elektronikus úton megküldött tankönyveket a vak és gyengénlátó tanulók részére alkalmazható formára átdolgozza, és megküldi az iskoláknak. Az előállított tankönyveket sorszámmal kell ellátni. A Szövetség az előállított és az iskoláknak megküldött tankönyvekről nyilvántartást köteles vezetni. A nyilvántartást oly módon kell elkészíteni, hogy abból meg lehessen állapítani, melyik iskolának hány darab és milyen sorszámú könyvet küldtek meg.
(3) A Szövetség az általa megküldött tankönyvekért kizárólag az előállítással összefüggő költségei – általános forgalmi adóval megnövelt – összegének a megtérítésére tarthat igényt az iskolától.
(4) A tankönyv kiadója jogosult ellenőrizni, hogy a Szövetség részére megküldött tankönyvet kizárólagosan a vak és gyengénlátó tanulók iskolai tankönyvellátására – beleértve az iskolai könyvtári ellátást is – használták-e fel.
8/E. §42 A kis példányszámú nemzetiségi, szakmai, speciális tankönyvforgalmazás keretében az iskolák részére eljuttatott tankönyveket az iskolai könyvtárban, könyvtárszobában kell elhelyezni, és könyvtári kölcsönzés útján kell a tanulókhoz eljuttatni. A tankönyv az iskolai könyvtártól megvásárolható az iskola szervezeti és működési szabályzatában meghatározott feltételekkel és használati idő eltelte után.
Összeférhetetlenség43
8/F. §44 (1) A Könyvtárellátó az iskolai tankönyvellátás megszervezéséhez nem vehet igénybe olyan teljesítési segédet, amelyben a Könyvtárellátó vezetői megbízással rendelkező alkalmazottja, valamint a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója üzletrésszel rendelkezik, vagy részt vesz az ügyvezetésében, a felügyelő bizottságában, továbbá amellyel az iskola vezetői megbízással rendelkező alkalmazottja munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
(2) Nem vehet részt az iskolai tankönyvrendelés elkészítésében és az iskolai tankönyvellátás megszervezésében az iskolának az az alkalmazottja, aki a Könyvtárellátóval munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
(3) Az iskolai tankönyvválasztásban közreműködő pedagógus és az iskolai tankönyvellátás szervezésben közreműködő személy a Könyvtárellátótól és teljesítési segédjétől juttatást, kedvezményt semmilyen formában nem fogadhat el.
9. § (1)45 A Tankönyves Vállalkozók Országos Testületének (a továbbiakban: Testület) feladata, hogy e törvénynek, más jogszabályoknak és alapszabályának megfelelően előmozdítsa a gazdaság fejlődését és szerveződését, a piaci magatartás tisztességét, a gazdasági tevékenységet folytatók általános, együttes érdekeinek érvényesülését a tankönyvkiadás és a tankönyvforgalmazás területén. A Testületi tagság önkéntes.
f)46 segíti a Magyarországon élő nemzetiségekhez tartozók, továbbá a külföldön élő magyar kisebbségek tankönyvkiadását és ellátását,
(2)47 A Testület nyilvántartást vezet a tankönyvkiadással és tankönyvforgalmazással összefüggő tevékenységről, az üzleti érdekek tiszteletben tartásával. Összegyűjti a tankönyvkiadásra és tankönyvforgalmazásra vonatkozó közérdekű adatokat, és hozzáférhetővé teszi azokat. A Testület által e körben nyilvántartott és kezelt adatokat e törvény melléklete tartalmazza. A Testület tagjai kötelesek a Testület részére az e bekezdésben meghatározottak szerint adatot szolgáltatni.
(3)48 A Testület a tankönyvkiadás és a tankönyvforgalmazás során elvárható piaci magatartást – e törvény és a jogszabályok keretei között – a Tankönyvkiadás és Tankönyvforgalmazás Etikai Szabályzatában (a továbbiakban: etikai szabályzat) határozza meg. A Testület az etikai szabályzat előírásainak megszegőivel szemben etikai eljárást folytat le. Az etikai szabályzat az oktatásért felelős miniszter jóváhagyásával válik érvényessé. Az etikai szabályzatot a minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(4)49 A Testület – jogszabályban, az etikai és más szabályzatában meghatározott keretek között – ellenőrzi a tankönyvkiadók és tankönyvforgalmazók tevékenységét, figyelemmel kíséri a közbeszerzésre vonatkozó rendelkezések megtartását, az előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését, indokolt esetben etikai eljárást folytat le, illetve büntető-,, államigazgatási, versenyfelügyeleti, polgári peres eljárást kezdeményez.
(5)50 A Testület a tankönyvkiadással és tankönyvforgalmazással összefüggő vitás ügyek eldöntésére eseti választottbíróságot hoz létre.
(2) Azt, aki az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelel, a Testület tagjai közé – írásbeli kérelmére – fel kell venni.
(5) A felvételi kérelmet elutasító határozat ellen a kézhezvételtől számított tizenöt napon belül a közgyűléshez lehet fordulni. A közgyűlés az elutasító határozatot a következő ülésén köteles megvizsgálni. A közgyűlés elutasító döntése ellen – a határozat kézbesítésétől számított harminc napon belül – jogszabálysértésre hivatkozással – a bírósághoz lehet fordulni. A határidő elmulasztása jogvesztő, igazolásnak nincsen helye.
(3) A testületi tagság megszűnését a (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott esetben az elnökség állapítja meg. A kizárásról az etikai bizottság kezdeményezésére a közgyűlés dönt.
13. § (1) A Testület működésének – e törvényben nem szabályozott – kérdéseit a Testület alapszabálya (a továbbiakban: alapszabály) határozza meg, így különösen
(2) A tagsági jogviszony keletkezésével, a jelentkezéssel, a felvételi eljárás lefolytatásával, továbbá a tagsági jogviszony szüneteltetésének bejelentésével, a bejelentés elfogadásával, a tagsági jogviszony megszűnésével kapcsolatos – e törvény által nem szabályozott – kérdéseket az alapszabály határozza meg.
d)52 az eseti választottbíróság.
(2)54 A közgyűlés ülésén – az alapszabályban meghatározottak szerint – tanácskozási joggal részt vehet az Országos Köznevelési Tanács, a Közoktatás-politikai Tanács, az Országos Szakképzési Tanács, az Országos Nemzetiségi Bizottság, az Országos Diákjogi Tanács, az Országos Szülői Érdekképviseleti Tanács, az oktatásért felelős miniszter és a szakképesítésért felelős miniszter egy-egy képviselője.
(4)55 A közgyűlés döntéseit tizenöt napon belül meg kell küldeni az oktatásért felelős miniszternek.
(5)56 A közgyűlést az alapszabályban meghatározott időközönként, de évente legalább egy alkalommal össze kell hívni. A közgyűlést akkor is össze kell hívni, ha – az ok és a cél megjelölésével – a tagok legalább huszonöt százaléka vagy az oktatásért felelős miniszter írásban kéri, illetőleg ha az ellenőrző bizottság vagy az etikai bizottság a közgyűlés összehívását kezdeményezi.
(9) A közgyűlés összehívására, határozatainak meghozatalára, működésére vonatkozó – e törvényben nem szabályozott – kérdéseket az alapszabály határozza meg.
(5)57 Az elnökséget tizenöt napon belül össze kell hívni, ha azt – az ok és cél megjelölésével – az oktatásért felelős miniszter kéri. Az elnökség ülésén az oktatásért felelős miniszter tanácskozási joggal részt vehet. Az elnökség határozatait – tizenöt napon belül – meg kell küldeni az oktatásért felelős miniszternek.
(2)58 A Testület további állandó és ideiglenes bizottságokat hozhat létre. Az állandó bizottságokat az alapszabályban kell meghatározni. A bizottságok létrehozásáról – az alapszabályban meghatározottak szerint – a közgyűlés dönt. A bizottságok munkájában az oktatásért felelős miniszter képviselője tanácskozási joggal részt vehet.
19. § (1) Az etikai bizottság ellenőrzi az alapszabályban meghatározott összeférhetetlenségi szabályok, továbbá az etikai szabályzatban és más szabályzatokban, valamint – a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel – a jogszabályokban (a továbbiakban – az összeférhetetlenségi szabályok kivételével – együtt: etikai eljárás alapjául szolgáló tevékenység) foglaltak megtartását.
(2)59 Az etikai bizottság döntéseit etikai eljárás lefolytatása során hozza, amely hivatalból vagy bejelentésre indul. Az oktatásért felelős miniszter etikai eljárást kezdeményezhet. Az oktatásért felelős miniszter kezdeményezésére az eljárást le kell folytatni.
(3) Az etikai bizottság – az ügy eldöntésében érdekeltek meghallgatása után – tárgyaláson dönt. Döntését indokolással ellátott határozatba foglalja. Az etikai bizottság tárgyalása nyilvános. A nyilvánosságot a bizottság elnöke korlátozhatja, illetőleg kizárhatja.
(8)60 Az etikai bizottság a fogyasztók érdekeivel ellentétes gazdasági tevékenységet folytató és ezzel a Testület jó hírnevét sértő vagy veszélyeztető tagot írásban figyelmeztetheti. Az etikai bizottság erről szóló határozatának nyilvánosságra hozatalát rendelheti el a minisztérium hivatalos lapjában. Ha a tag tevékenysége a fogyasztók széles körét érinti, vagy jelentős nagyságú hátrányt okozott, javasolhatja az elnökségnek, hogy indítson pert a fogyasztók polgári jogi igényeinek érvényesítése érdekében.
(11) Az etikai bizottság eljárásának e törvényben nem szabályozott kérdéseit – beleértve az eljárás eredményeképpen e §-ban szabályozottakon kívül kiszabható büntetéseket – az etikai szabályzat állapítja meg.
20. § (1)61 A Testület eseti választottbíróságot működtet.
(2) Választottbírósági eljárásnak van helye – a jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén – a tankönyvkiadók és tankönyvforgalmazók egymás közötti, illetve a szerzőkkel vagy az iskolákkal fennálló vitás ügyekben.
21. § (1) Ha e törvény másképp nem rendelkezik, a Testület tisztségviselőit – tagjai közül – a közgyűlés választja meg öt évre.
(4) A tisztségviselők jelölésével, megválasztásával, visszahívásával, összeférhetetlenségével, szakmai és képesítési követelményével kapcsolatos – e törvényben nem szabályozott kérdéseket – az alapszabály állapítja meg.
(3) A bizottság elnökét a bizottság választja meg – tagjai közül – öt évre. A bizottság elnöke irányítja a bizottság működését. A bizottság elnöke az alapszabály által meghatározott körben képviselheti a Testületet és helyettesíti az elnököt, illetőleg az elnökhelyetteseket.
b) a Testület által nyújtott – az alapszabályban meghatározott – szolgáltatásoknak a díja,
(2) A tagdíj és a hozzájárulás mértékét és befizetésének módját, valamint idejét, a részletfizetés lehetőségét az alapszabály keretei között évenként a közgyűlés állapítja meg. A tagdíjat a tag vállalkozásának nagyságához, gazdasági tevékenységének eredményéhez és a vállalkozás rendelkezésére álló erőforrások mértékéhez igazodó kulcsok szerint kell megállapítani; meghatározható ugyanakkor az az összeg is, amelyet valamennyi tagnak – az említett szempontoktól függetlenül – meg kell fizetnie (alaptagdíj).
(4)62 Az oktatásért felelős miniszter és a Testület megállapodásban rögzíti, hogy a Testület az e törvény 10. §-ában meghatározott feladatai körében, milyen módon segíti a miniszternek a tankönyvpiac működésével összefüggő ágazati irányítási feladatainak ellátását, továbbá a Testület által kezelt adatoknak a miniszter részére történő feldolgozását, rendelkezésre bocsátását. A megállapodásban kell rögzíteni a Testület által ellátott feladatok teljesítési idejét és módját, továbbá a végzett tevékenységért járó ellenszolgáltatást. A megállapodásra egyebekben a Polgári Törvénykönyvnek a rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Az ellenőrző bizottság a bejelentést követő harminc napon belül köteles állást foglalni. Ha az ellenőrző bizottság a jogszabálysértés tényét megállapítja – megfelelő határidő kitűzésével – kezdeményezi annak orvoslását.
(5)63 A pert a Testület ellen kell megindítani legkésőbb a jogszabálysértés orvoslására meghatározott határidő utolsó napjától számított, illetve, ha az ellenőrző bizottság a jogszabálysértés tényét nem állapította meg, az ellenőrző bizottság állásfoglalásától, amennyiben az ellenőrző bizottság a megadott határidőn belül határozatát nem hozta meg, a (3) bekezdésben meghatározott határidő utolsó napjától számított harminc napon belül. Ha a közgyűlés vagy az ellenőrző bizottság által elkövetett jogszabálysértést sérelmezik, a pert a jogszabálysértéstől számított harminc napon belül kell megindítani. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A bíróság előtti megtámadásra az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény64 bírósági felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A bíróság előtt megtámadott határozat, döntés – a kizárásról szóló határozat kivételével – végrehajtható.
Az oktatásért felelős miniszter törvényességi ellenőrzési jogköre65
25. § (1)66 A Testület törvényességi ellenőrzését az oktatásért felelős miniszter látja el. A törvényességi ellenőrzési jogkör kiterjed a Testület szervei és tisztségviselői által hozott döntésekre. A törvényességi ellenőrzés joga nem terjed ki a választottbíróság határozataira, a foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggő ügyekre, továbbá azokra az ügyekre, amelyekben bírósági vagy államigazgatási eljárásnak van helye.
(2)67 Ha az oktatásért felelős miniszter jogszabálysértést állapít meg, annak megszüntetésére – megfelelő határidő kitűzésével – felhívja a Testület elnökét. Az oktatásért felelős miniszter, amennyiben a felhívás eredménytelen marad, a jogszabálysértés megszüntetésére adott határidő lejártát követő harminc napon belül a bírósághoz fordulhat.
(3)68 A bíróság az oktatásért felelős miniszter kérelmére
(5)69 Az oktatásért felelős miniszter a Gazdasági Versenyhivatalnál versenyfelügyeleti eljárás indítását kezdeményezi, ha a Testület döntése a gazdasági verseny megakadályozását, korlátozását vagy torzítását célozza, vagy ilyen hatást fejt ki.
26. § (1) A Testület együttműködik a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával. Ennek keretei között évente legalább egy alkalommal tájékoztatja a kamarát a tankönyvkiadás és tankönyvforgalmazás helyzetéről. Az Iparkamara egy képviselője – az alapszabályban meghatározottak szerint – tanácskozási joggal részt vehet a közgyűlés munkájában. A Testület tagja beléphet az Iparkamarába.
(2) A Testület együttműködik a Tankönyvesek Országos Szövetségével, így különösen a tankönyvkiadással és -forgalmazással összefüggő tájékoztatási rendszer kiépítésében, a szakmai továbbképzések megszervezésében. A Tankönyvesek Országos Szövetségének egy képviselője – az alapszabályban meghatározottak szerint – tanácskozási joggal részt vehet a közgyűlés munkájában.
27. § (1)70 A Testület az alapszabályának megküldésével egyidejűleg a Fővárosi Törvényszéktől kérheti közhasznú szervezetté minősítését és nyilvántartásba vételét.
(2)71 Ha a Testület kéri a közhasznú szervezetté minősítését, az alapszabályában kell meghatároznia azokat a kérdéseket, amelyeket e törvény nem szabályoz, és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény alapján az alapító okiratnak tartalmaznia kellene.
28. § (1)72 E törvény alkalmazásában
a) az ár aránytalan növelése, ha a változatlan tartalommal és formában értékesített tankönyv előző tanítási évben alkalmazott árának emelkedése, változatlan közgazdasági feltételek mellett eléri a – Központi Statisztikai Hivatal által az előző naptári évre közzétett – ipari termelői árindex száz százalékát,
b) jogszabálysértő az az intézkedés, mulasztás, illetve döntés, amely jogszabályba ütközik,
c) a pszichés fejlődési zavarral (súlyos tanulási, figyelem- vagy magatartásszabályozási zavarral) küzdő tanulók körébe tartózó tanulóként kell kezelni azt a tanulót is, akit a szakértői és rehabilitációs bizottság 2007. január 1-jétől a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének tartós és súlyos, vagy súlyos rendellenessége miatt sajátos nevelési igényű tanulónak nyilvánított,
d)73 tankönyv az a könyv, amelyet jogszabályban meghatározottak szerint tankönyvvé nyilvánítottak, továbbá az, amelyet az oktatásért felelős miniszter nyilvános pályázat keretében kiválasztott,, tankönyvvé nyilvánítható a szótár, a szöveggyűjtemény, az atlasz, a kislexikon,
f) tartós használatra készült tankönyv az a tankönyv, amely tartalma és kivitele alapján alkalmas arra, hogy a tanulók több tanévben használják, feltéve, hogy a kiadó a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban vállalja – atlasz esetén legalább három évre, tankönyv, szöveggyűjtemény, szótár, kislexikon esetén legalább öt évre – a tankönyv változatlan kiadását.
29. § (1)75 Felhatalmazást kap az oktatásért felelős miniszter, hogy – a szakképesítésért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben határozza meg a tankönyvvé nyilvánítás, tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjét, ezen belül
– a tankönyv – beleértve a nem nyomtatott formában megjelenő műveket is – jóváhagyási eljárását, valamint beválásának vizsgálatát, a tankönyvjegyzék elkészítését, összeállítását és nyilvánosságra hozatalát, a tankönyvvé nyilvánítás megszűnését,
– az iskolai tanulói tankönyvtámogatás megállapítását, az iskolai tankönyvellátást és tankönyvrendelést,
– az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a tankönyvkiadás támogatásának elveit és rendjét,
–76 az egyházi jogi személy által szervezett, a nevelési-oktatási intézményben folyó hit- és vallásoktatásban alkalmazott könyvek jegyzékének összeállítását és közzétételét.77
Eljárás a tankönyvforgalmazóval, illetve tankönyvkiadóval szemben
30. §79 (1)80 A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 46–51/A. §-a szerinti fogyasztóvédelmi eljárás indítható az ellen, aki nem tagja a Testületnek és nem tartja meg a tankönyvforgalmazói vagy tankönyvkiadói tevékenységre vonatkozó előírásokat. A fogyasztóvédelmi bírságot a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 48. § (3) bekezdésében megjelölt számlára kell befizetni.
(2) Fogyasztóvédelmi eljárás megindítására akkor kerülhet sor, ha e törvény alapján etikai eljárás lefolytatásának lenne helye, de a tankönyvkiadó, illetve a tankönyvforgalmazó nem tagja a Testületnek. Abban a kérdésben, hogy az etikai eljárás megindításának feltételei fennállnak az oktatásért felelős miniszter a Testület véleménye alapján dönt.
31. §81
Elektronikus ügyintézés és tájékoztató szolgáltatás
31/A. §82
(2)–(9)83
(10)84
1 A törvényt az Országgyűlés a 2001. május 29-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2001. június 21. A törvényt a 2013: CCXXXII. törvény 9. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte 2014. január 1. napjával. Alkalmazására lásd e hatályon kívül helyező törvény 7. §-át.
2 A preambulum a 2011: CCI. törvény 205. §-a szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § a 2012: CXXV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
4 A 2. § a 2012: CXXV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
5 A 3. § a 2004: XVII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
6 A 3. § (1) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
7 A 3. § (2a) bekezdését a 2012: CXXV. törvény 3. § (1) bekezdése iktatta be.
8 A 3. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 3. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja, a 2011: CLXXIX. törvény 208. § a) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 3. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 3. § (6) bekezdése a 2012: CXXV. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 3. § (7) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 4. § a 2012: CXXV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
14 Az 5. § a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 7. § (1) bekezdése a 2007: XCVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
16 A 7. § (2) bekezdése a 2007: XCVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
17 A 7. § (4) bekezdése a 2004: XVII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
18 A 8. § a 2004: XVII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 8. § (1) bekezdése alapján az iskolai tankönyvrendelést első ízben a 2004/2005. tanévben kell az új rendelések szerint megszervezni.
19 A 8. § (1) bekezdése a 2012: CXXV. törvény 8. § a) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 8. § (3) bekezdését a 2007: XCVIII. törvény 9. § (9) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXXV. törvény 5. § (1) bekezdése iktatta be.
21 A 8. § (4) bekezdése a 2012: CXXV. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 8. § (4) bekezdés c) pontja a 2012: CXXV. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
23 A 8. § (5) bekezdése a 2006: CXXI. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 8. § (5) bekezdés a) pontja a 2010: LXVI. törvény 10. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 8. § (5) bekezdés b) pontja a 2012: CXXV. törvény 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 8. § (6) bekezdése a 2006: CXXI. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított, valamint a 2009: LVI. törvény 244. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 8. § (8) bekezdése a 2007: XCVIII. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 9. § (1) bekezdését.
28 A 8. § (9) bekezdése a 2012: CXXV. törvény 8. § c) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 8. § (10) bekezdése a 2006: CXXI. törvény 19. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 8. § (12) bekezdését a 2007: XCVIII. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény – a 2012: CXXV. törvény 9. § (1) bekezdése szerint módosított – 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 8. § (13) bekezdését a 2007: XCVIII. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény 14. § (2) bekezdésével megállapított, a 2012: CXCVI. törvény 6. §-a szerint módosított szöveg.
32 A 8/A. §-t megelőző alcímet a 2004: XVII. törvény 5. §-a iktatta be.
33 A 8/A. §-t a 2004: XVII. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény 14. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 8/B. §-t a 2004: XVII. törvény 5. §-a iktatta be, e módosító törvény 8. § (1) bekezdése alapján az iskolai tankönyvellátást első ízben a 2004/2005. tanévben kell az új rendelések szerint megszervezni.
35 A 8/B. § (1) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 14. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 8/B. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 14. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 8/B. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 14. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 8/C. §-t a 2004: XVII. törvény 5. §-a iktatta be, e módosító törvény 8. § (1) bekezdése alapján az iskolai tankönyvellátást első ízben a 2004/2005. tanévben kell az új rendelések szerint megszervezni.
39 A 8/C. § (1) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 14. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 8/C. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 14. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 8/D. §-t a 2004: XVII. törvény 5. §-a iktatta be, e módosító törvény 8. § (1) bekezdése alapján az iskolai tankönyvellátást első ízben a 2004/2005. tanévben kell az új rendelések szerint megszervezni.
42 A 8/E. §-t a 2004: XVII. törvény 5. §-a iktatta be, e módosító törvény 8. § (1) bekezdése alapján az iskolai tankönyvellátást első ízben a 2004/2005. tanévben kell az új rendelések szerint megszervezni.
43 A 8/F. §-t megelőző alcímet a 2004: XVII. törvény 6. §-a iktatta be.
44 A 8/F. §-t a 2004: XVII. törvény 6. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény 14. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 9. § (1) bekezdése a 2007: XCVIII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
46 A 10. § (1) bekezdés f) pontja a 2011: CLXXIX. törvény 208. § c) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 10. § (2) bekezdése a 2007: XCVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
48 A 10. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 10. § (4) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 37. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
50 A 10. § (5) bekezdése a 2004: XVII. törvény 8. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
51 A 11. § (1) bekezdésének b) pontját a 2009: LVI. törvény 245. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A 14. § (1) bekezdésének d) pontja a 2004: XVII. törvény 8. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 14. § (3) bekezdését a 2011: CCII. törvény 32. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
54 A 15. § (2) bekezdése a 2004: XVII. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított és a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja, a 2011: CLXXIX. törvény 208. § d) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 15. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 15. § (5) bekezdése a 2004: XVII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított és a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 16. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 17. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 19. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 19. § (8) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
61 A 20. § (1) bekezdése a 2004: XVII. törvény 8. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
62 A 23. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 24. § (5) bekezdése a 2004: CXL. törvény 181. §-a, a 2009: LVI. törvény 244. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
64 Lásd a 2004: CXL. törvényt.
65 A 25. § előtti cím a 2004: XVII. törvény 8. § (3) bekezdése és a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 25. § (1) bekezdése a 2004: XVII. törvény 8. § (3) bekezdése és a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 25. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 25. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 25. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 27. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 204. § b) pontja szerint módosított szöveg.
71 A 27. § (2) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 142. §-a szerint módosított szöveg.
72 A 28. § (1) bekezdése a 2012: CXXV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
73 A 28. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CXXV. törvény 8. § e) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 28. § (2) bekezdését a 2008: XXXI. törvény 17. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
75 A 29. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (7) bekezdésének m) pontja, a 2009: LVI. törvény 244. §-a szerint módosított szöveg.
76 A 29. § (1) bekezdés negyedik franciabekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 87. §-a szerint módosított szöveg.
77 Lásd a 13/2010. (XI. 25.) NEFMI rendeletet, a 16/2013. (II. 28.) EMMI rendeletet.
78 A 29. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 245. §-a hatályon kívül helyezte.
79 A 30. § és a megelőző alcím a 2007: XCVIII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
80 A 30. § (1) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 14. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 31. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 493. pontja hatályon kívül helyezte.
82 A 31/A. §-t és alcímét a 2005: CXLVIII. törvény 48. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 245. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
83 A 32. § (2)–(9) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 493. pontja hatályon kívül helyezte.
84 A 32. § (10) bekezdését a 2002: LXII. törvény 102. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2003: LXI. törvény 90. § (5) bekezdése.


text:
3 csillagos hotel Kastély, kúria szállások - Kastély, kúria kastélyhotelek Az összes szállás ajánlat teltházas
Főoldal » Szállás és akció kereső » 3 csillagos hotel Kastély, kúria szállások
3 csillagos hotel Kastély, kúria szállások
Kastély, kúria Sajnos lemaradt, az összes szállás ajánlat elfogyott
1 csillagos szálloda szállás kastély hotel , 2 csillagos hotel szállás kastély hotel , 3 csillagos hotel szállás kastély hotel , 3 csillagos superior hotel szállás kastély hotel , 4 csillagos hotel szállás kastély hotel , 4 csillagos superior hotel szállás kastély hotel , 5 csillagos hotel szállás kastély hotel , apartman szállás kastély hotel , panzió szállás kastély hotel , vendégház szállás kastély hotel
Tekintse meg belföldi válogatott szálláshelyeink közül a 3 csillagos hotel kategóriában lévő Kastély, kúria szállásokat

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria


Az én világom: 2018.07.22. - 2018.07.29.
Legalább 10 éve férjezett asszonyok egy csoportja tréningen vett részt, amelynek ez volt a témája: "Mennyi még a szerelem az ön házasságában?".
Először mindegyikük azt a kérdést kapta, hogy szereti-e a férjét?
Mindegyikük azt felelte, hogy "igen".
A következő kérdés az volt, hogy ezt mikor mondta a férjének legutoljára
Egyesek azt válaszolták, hogy "ma", mások azt hogy "tegnapelőtt", "múlt héten", "már nem is emlékszem"... stb.
Ekkor azt a feladatot kapták, hogy küldjenek a férjeiknek egy sms-t ezzel a szöveggel: "Szeretlek, drágám!".
3. Én is Téged (ez csak egy eset volt).4. Ez meg mi akar lenni? Megint összetörted az autót?!
8. Ne háríts rám semmit, nyíltan írd meg, mennyit akarsz már megint...
Bejegyezte: Batár Zsolt Botond dátum: szombat, július 28, 2018
Grízes (darás) tészta receptje
Édes változata
Hozzávalók (3–4 adag): 25 dkg (rövid)metélt, 7 dkg búzadara, 2 dl víz, olaj a pirításhoz, só, baracklekvár, porcukor
Elkészítés ideje: 20–25 perc.
Elkészítés menete: Elsőként kezdd el főzni a tésztát: végy egy alkalmas lábast, melegíts benne vizet, és ha már elkezdett forrni, dobd bele a tésztát, egy csipet só és pár csepp olaj társaságában. Ezután kezdd el pirítani a búzadarát egy nagyon kis adag olajon, folyamatosan kevergetve, mert az elején ugyan nem úgy látszik, de nagyon könnyen odaég.
Ha már kellőképp megpirult, add hozzá a vizet, és addig kevergesd együtt, amíg fel nem szívja azt. Ezután vedd le a tűzről, és dolgozd össze a tésztával. Nem túl diétás megoldásként önts rá jó nagy adag lekvárt, majd szórd meg a tetejét jó sok porcukorral, mert a grízes tészta úgy jó, és a menzán egyébként se adtak belőle eleget.
Sós változata
Elkészítése: A fentiekhez hasonlóan készítjük, de a darához a vízzel történő felöntéskor több sót adunk, így pároljuk meg, és keverjük össze a tésztával.
Ízlés szerint még sóval (borssal) fűszerezve, finom ecetes salátával, savanyúsággal, savanyú káposztával, vagy csak önmagában tálaljuk.
Hamis grízes tészta
Találtam az interneten olyan ajánlást is, hogy gríz helyett prézlit érdemesebb használni, mert hamarabb kész van, és az íze is jobb. Kísérletező kedvű olvasóimnak ajánlom kipróbálni. És ha tényleg igaz, kérem írja meg nekem a bejegyzés alatt található hozzászólás rovatomba, hogy más is bátorságot nyerjen.
Honnan ered? - Horogra akad
A Balatoni halak napjára - július utolsó szombatja
Gyakran olvashatunk olyan hírt, hogy a rendőrség által üldözött bűnöző horogra akadt. E mindennapos hír szövegében egy nagyon régi mesterséget idéző szólásra bukkanhatunk. A horog ugyanis a horgászok szerszáma, ők dobják a vízbe, hogy halat fogjanak. Az éhes hal, ha bekapja, fennakad rajta.
Legtöbbször az elcsípett bűnöző esetében fejezzük így ki magunkat, de néha akkor is halljuk ezt a szólást, amikor a lány terve valóra válik, és az általa kiszemelt legényt sikerül meghódítania, férjnek, vagy udvarlónak megszereznie, s így az is horogra akadt. Előtte mondjuk a lányról: kiveti a horgot, és miután sikerült végleg behálóznia a legényt, akkor mondjuk: bekapta a horgot.
Ezt a szólást persze még akkor is használjuk, ha azt akarjuk érzékeltetni, hogy sikerült valakit rászedni, valamely nem tiszta ügy számára megnyerni.
A horog használatának legegyszerűbb formája a pecázás. A kézben tartott botra zsinór van kötve. A zsinóron fel s alá csúsztatható pedző, vagy úszó, úszóka. A zsinór végéhez illeszthető előkére felcsalizott horgot kötnek. A csali lehet kishal, giliszta, kukorica, tésztaféle. Az úszó (pedző) abban a pillanatban, amikor a vízben vagy a víz fenekén a horgot a hal bekapja, megmozdul - lebukik, vagy a vízre fekszik - s így jelt ad a horog gyors kihúzására. Ám a pedző néha csak meginog a vízben, jeléül annak, hogy a hal csak bökdösi a horgot, még nem kapta be. A horgászatnak ezt a jelenségét azért is említem, mert nyelvünk szólás formájában ugyancsak megörökítette. Amikor valaki valamit kezd megérteni, de még nem vált szellemi birtokává, akkor szoktuk mondani: pedzi már a dolgot.
Címkék: Balaton, Gondolatok, Humor
Balatoni halak napja - július utolsó szombatja
Szokatlan dolog, hogy egy folyó- vagy állóvíz halainak ünnepnapja legyen. Magyarországon július végén ünneplik a balatoni halak napját. Az ünnepnap létesítésének célja hazánk legnagyobb tavának népszerűsítése.
Hazánk – és Közép-Európa – legnagyobb tavára, a Balatonra, valamint a benne élő halakra kívánja felhívni a figyelmet a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium kezdeményezése: 2004 óta minden év július 31-e (más adatok szerit július utolsó szombatja, az idén július 28-a) a Balatoni Halak Napja.
Az igazi balatoni hungarikum a keszeg (dévér és vörös szárnyú), a fogas (süllő), a csuka, harcsa és a balin. A legkedveltebb balatoni halunk a ponty, dacára annak, hogy a Balaton eredetileg nem is pontyos víz.
Az ízletes balatoni halak helyett az emberek inkább a hekk halat fogyasztják a tó partján, mivel az abban van a legkevesebb szálka. A helyzet odáig fajult, hogy az Argentínában honos halat sokan már balatoninak hiszik. A Balatoni Halak Napja többek között erre az anomáliára is rá kívánja irányítani a figyelmet
A hal nemcsak fehérjékben és vitaminokban (D, B2, B12) gazdag, jelentős ásványianyag- és nyomelemforrás (jód, szelén, fluor) is egyben. A benne rejlő omega-3 zsírsavnak köszönhetően a gyakori halfogyasztás jótékony hatással van az egész testre. Csökkenti az időskori szem-megbetegedéseket, a mellrák-, az infarktus-, az érelmeszesedés- és az agyvérzés kockázatát és hatékony segítséget nyújt a depresszió ellen is.
Várpalota mellett található egy kedves település, Csór. Van ennek egy híres-neves fogadója: Csóri Csuka Csárda. Sokan nem tudják, honnan ere a neve. Íme a monda nagyon röviden:
Mátyás király egy ízben a csóri fogadóban szállt meg. Mivel böjti idő volt, halat rendelt. Jókora csukát kapott, de hiányolta a máját. A fogadós azt mondta: nincsen neki. A felséges úr méregbe gurult, és megparancsolta szolgáinak, vesszőzzék meg a kapzsi fogadós kezét... A király a "piros kesztyűhöz" ezt a kommentárt fűzte: ha a csóri csukának nincsen mája, a palotai pálcának meg nincsen száma!
Címkék: Állatvilág, Balaton, Érdekességek, Nevezetes nap
NOSZTALGIA - ÖT ÉVE TÖRTÉNT Halászléfőző piknik - Alsóörs, 2013. július 27. (Beszámoló 4/1. rész)
2012-ben nagyon jól éreztem magam az alsóörsi Halászléfőző pikniken. Két bejegyzésben számoltam be olvasóimnak 2012. július 21-én. Az idei rendezvényről is készítek részletes képriportot. Most tekintsék meg előzetesemet.
A résztvevőket Hebling Zsolt, Alsóörs polgármestere köszöntötte
A főzőversenyt Molnár Zoltán vezetésével a Dunai Halászok csapata nyerte meg
Amíg az érdeklődők kóstolgatták a halászlevet, „Jó ételhez szól a nóta” címmel Hajnal Nikolett és Németh Rudolf cigányzenekarának műsorát hallgattuk
Utána a Veszprém-Bakony Táncegyüttes fellépése következett
Az idei nap sztárvendége Charlie volt
A Sa-Si duó utcabálja a tavalyihoz hasonlóan jól sikerült, melyről 2012. augusztus 18-i bejegyzésemben írtam.
Tájkép csata után - másnap reggel 7 órakor
(A színpad állva maradt, jól felépítette Cziráki Martin és Miklós, Hajdú Csaba és Kertész Dávid.
Részletes beszámolóval folyamatosan jelentkezem.)
Címkék: Alsóörs, Balaton, Rendezvényről vélemény
Szerbiai benyomásaimról (5/4.)
Délen, a Bácska, Dél-Baranya/Drávaszög, Muraköz, Mura-vidék területének 1941-es visszarendeződése után Magyarország határa teljesen a vizek mentén alakult ki: Dráva, Duna, Tisza. Az Országhatártúra mozgalom – kezdeményezésemre – a 75. évforduló alkalmából (több napos) vízi és szárazföldi túrát szervezett. Most nem a műemlékekről, nem a látnivalókról számolok be folytatásokban blogom olvasónak, hanem a szubjektív benyomásaimról.
Ami zavart, az igénytelenség szemmel látható. A régi magyar területeken nem annyira, de a régen is szerb területeken jobban. Néhány példa:
Sajkásgyőrkei pad a parkban
Óbecse egy nagyobbacska település, a környék központja. Romokban a főtere, de az ortodox temploma kivül-belül rendezett.
Ópalánka nagyon fontos dunai kompátkelő, mivel híd száz kilométerekre található. Naponta ötször közlekedik a komp. Így néz ki a kikötés helye.
Az utak minősége vegyes. A főutak jók, mint nálunk, a mellékutak rosszabbak, mint nálunk.
A falfirka általános. Talán még több, még rondább és még zavaróbb, mint nálunk. Még a csodálatos fekvésű szendrői várban is éktelenkedik.
A folyók (Tisza, Duna, Dráva stb.) nagyon vadregényesek, nincsenek beton közé szorítva.
Adai kemping, a zentai Tisza-híd, jobbra a strand.
Bal oldalt macedon, jobb oldalon szerb nemzetiségű horgász Szendrőnél, a Dunán. Mint a világon mindenütt, ők is arra panaszkodtak, hogy nincs kapás!
(Készült 2016-ban) (Folytatom)
Bejegyezte: Batár Zsolt Botond dátum: péntek, július 27, 2018
Címkék: Délvidék, Elcsatolt területekről, Országokról
Nők, férfiak görbe tükörben
Görögország csődje 1898-ban
Athanasion Christoforos: Az újkori Görögország története c. könyvében (Budapest, 2006. 43. oldal) olvastam a következőket (szó szerint írom le):
"A görög kormány a háború által okozott károk helyreállítására és a hadisarc kifizetésére súlyos politikai és gazdasági feltételek mellett újabb kölcsönöket vett fel Angliától és Franciaországtól. A két imperialista nagyhatalom a kölcsönök visszafizetésének biztosítására 1898-ban Görögországot nemzetközi pénzügyi és gazdasági ellenőrzés alá vonta: rátették kezüket az állam bevételeire, a vámokból és a bélyegekből befolyó összegekre. Az ország költségvetésének felét pedig a korábi kölcsönök amatai emészették fel. Így Görögország csődbe jutott."
Valahogy ismerősnek tűnik ez nekem napjainkban is!!!
Görögországi képek:
Megalakult a Magyar Revíziós Liga - 1927. július 27.
A Magyar Revíziós Liga az irredenta tevékenység szervezésére, összehangolására szerveződött. Társadalmi szervezetként arra törekedett, hogy a világ fontosabb országaiban felhívja a figyelmet a trianoni béke igazságtalanságaira, s ezzel elősegítse a revízió sikerét. A nagyon óvatos hivatalos külpolitikai területi revíziós politika 1927-ben erőteljesebb hangra váltott, mivel Magyarország olasz nagyhatalmi támogatást szerzett a területi revízió megvalósításához, ugyanekkor jelentős nyilvánosságot is kapott a világsajtóban Lord Rothermere jóvoltából.
Ezek hatására megélénkültek a Trianon-ellenes szervezetek is, mivel nagyobb lehetőséget éreztek a magyar revíziós propagandában. Egy új, tagegyesületeket tömörítő ernyőszervezetre (liga) lett szükség, mely majd a „félhivatalos” külpolitikai propagandát szervezi. Július második felében Herczeg Ferenc író, valamint a nagy gazdasági érdekvédelmi szervezetek: a Gyáriparosok Országos Szövetsége, a Takarékpénztárak és Bankok Egyesülete, az Országos Magyar Gazdasági Egyesület és az Országos Mezőgazdasági Kamara képviselői elhatározták a Magyar Revíziós Liga megalakítását. Herczeg Ferenc a Liga 1927. július 27-én lezajlott alakuló ülésen leszögezte, hogy „az úgynevezett Rothermere-vonal nem magyar javaslat”, mivel „a magyar nemzet nem adja föl jogát a maga ezredéves […] államterületéhez”.
Augusztus 11-én, a liga végleges alakuló ülésén 35 nagy taglétszámú társadalmi szervezet lépett be alapítóként. (A tagegyesületek száma 1929-ben már meghaladta az ötszázat.) Herczeg Ferencet választották elnökké. Herczeg a Szerbiához csatolt bánsági Versecen született 1863. szeptember 22-én. (Trianon előtt Temes vármegye Verseczi járásának székhelye, 1910-ben 27 370 lakossal, amiből csak 8602 volt szerb nemzetiségű.). Az „írófejedelem” több menekültsegélyező egyesület elnöke, revíziós témájú cikkek és publicisztikák tucatjait írta, országgyűlési képviselő, a felsőház újonnan kinevezett tagja. Ügyvezető igazgató Fall Endre lett. (Fall a kereskedelmi iskola tanára volt Temesvárott, majd 1919-ben Magyarországra menekült, ahol sorstársai ügyeivel foglalkozott a Herczeg vezetése alatt álló szervezetekben.) 1928-ban Eckhardt Tibor (élt: 1888–1972) kisgazdapárti politikus, országgyűlési képviselő került az ügyvezető alelnöki posztra, és ezzel kialakult az a vezetőség, amely lényegében a liga egész fennállása alatt irányította annak tevékenységét.
1927. október 1-jén a liga bemutatkozó előadás-sorozatot indított a régi Országház nagytermében, majd a hónap közepén az Auguszta-telepen a liga vezetőinek részvételével felavatták a Menekültek Lord Rothermere díszkertjét. Novemberben a liga küldöttsége Londonban átadta Rothermere-nek azt a huszonhat díszes bőrkötésű albumot, amelyben több mint egymillió „mindenféle vallású, életsorsú és világfelfogású” magyar fejezte ki a „nemzet háláját és hódolatát”, s köszönte meg aláírásával, hogy Rothermere „a brit nemzet dicsőséges hagyományaihoz híven nemes bátorsággal síkraszállott idegen uralom alá kényszerített és jogaitól megfosztott testvéreink millióiért”.
A Magyar Revíziós Liga a világközvélemény – elsősorban a vezető nagyhatalomként tisztelt Nagy-Britannia – felvilágosítását tartotta fő feladatának. Mivel itthon az a nézet terjedt el, hogy a Történeti-Magyarország felosztása a szomszéd államok félrevezető propagandájának a bűne, kialakult az a kissé naiv elgondolás, hogy a Magyarország történelméről és jelen helyzetéről szóló hiteles információk terjesztése a nagyhatalmakat rábírja majd arra, hogy tévedésüket helyrehozzák. A liga tehát a békeszerződés remélt felülvizsgálatát szándékozott előkészíteni propagandájával. Gyűjtötte a magyar kisebbségek sérelmeiről szóló jelentéseket, valamint a revíziós témájú hazai és külföldi publikációkat, s maga is rendszeresen közölt revíziópárti cikkeket a hazai sajtóban és Rothermere lapjaiban. Az őszi hónapokban napvilágot láttak A Magyar Revíziós Liga Kiadványai címet viselő, angol, francia, olasz, német és magyar nyelven megjelenő sorozat első propagandafüzetei. A nagyhatalmak politikai és sajtókörei számára megküldött gyengécske, ügyetlenül fordított röpiratok azonban hatástalanok maradtak.
A Revíziós Liga 1928 tavaszától egyre sűrűbben közölhette írásait a Magyar Külpolitika című folyóiratban, amely 1929-től a liga hivatalos lapja lett. A címlapon ettől kezdve ott állt a liga jelvénye is: zöld mezőben kalász és három kezdőbetű – MRL. Megkezdődött az országos szervezeti hálózat kiépítése is. E mozgalom keretében vármegyék, városok és községek, valamint a legkülönbözőbb apró társadalmi egyesületek – kaszinók, önképzőkörök, baráti társaságok – csatlakoztak a ligához. Ezenkívül magánszemélyek egyénileg is beléphettek. A taglétszám 1930-ra elérte a kétmilliót.
A liga eközben külföldön is terjeszkedett. A nagyhatalmak fővárosaiban irodákat állított fel, melyek a követségeket tehermentesítve propagandát folytattak, bizalmas összeköttetéseket szerveztek, s cikkeket helyeztek el a sajtóban, ellátták a magyarbarát társaságok tagjait anyagokkal. A Revíziós Liga külföldi titkárságai kétségkívül nagy munkát végeztek, még ha ez nem eredményezte is a fogadó ország közvéleményének megnyerését. Olaszországban megalakult az Amici dell’Ungheria (Magyarország Barátai) nevű egyesület, illetve annak ifjúsági szervezete, melyek rendszeresen szerveztek barátsági rendezvényeket, revíziós témájú előadásokat és csereutazásokat. Franciaországban több politikus és újságíró is felszólalt a magyar revízió érdekében. A harmincas években olasz, angol, francia és német képviselőcsoportok tettek látogatást Magyarországon – rendszerint a liga szervezésében. A liga londoni titkársága segédkezett Bethlen István 1933. végi angliai előadásainak előkészítésében is. (A volt miniszterelnök 1932 májusában a liga díszelnöke lett.)
A Magyar Revíziós Liga 1940 szeptemberéig összesen 270 könyvet jelentetett meg. Ezekben, lényegében válogatás nélkül, minden történeti, néprajzi, biztonságpolitikai, gazdasági, jogi, földrajzi, katonapolitikai érvet hadrendbe állított, amelyet alkalmasnak talált a magyarság iránti rokonszenv fokozására vagy a trianoni békeszerződés bírálatára.
A revíziós propaganda három közismert szimbólumot is segítségül hívott: a krisztusi passió jeleneteit (hamis bírák, kálváriajárás, keresztre feszíttetés, feltámadás), az 1848–49-es szabadságharc eszmei hagyományát (jogos önvédelmi harc az idegen agresszió ellen, egységes nemzeti mozgalom, kiváló külföldiek a haladó magyar ügy pártján, hősies bukás után méltányos kiegyezés) és a honfoglaló-honvédő történeti tradíciót (a haza földjét meghódító hős, a haza és a nyugati kereszténység védelme rablóhordákkal és pogányokkal szemben).
A Magyar Revíziós Liga propagandájának aktivitása, valamint a revízió iránt tanúsított nemzetközi érdeklődés aggodalmat keltett a kisantant államaiban. Csehszlovákiában, Romániában és Jugoszláviában 1931-ben létrejöttek az első antirevizionista szervezetek, sőt egy francia publicista kezdeményezésére központot állítottak fel Párizsban. 1934 elején megalakult a Román Revízióellenes Liga, amely körlevélben szólította fel a közalkalmazottakat és az állami vállalatok dolgozóit a csatlakozásra. A magyar nemzetiségűek számára ugyan nem volt kötelező a belépés, de a tagdíjat az ő fizetésükből is levonták.
A Magyar Revíziós Liga feladatköre 1941 után megváltozott, Magyarország diplomáciai kapcsolatai az angolszász hatalmakkal megszakadtak, a hivatalos viszony helyreállítására nem volt remény. A magyar kormány azonban megkísérelte újrakötni az elszakadt szálakat, de ez semmilyen eredményt sem hozott.
1944 elején a németek tudomást szereztek a fegyverszüneti és kiugrási tárgyalásokról, amelyet a Liga tagjai végeztek, s a katonai megszállás veszélye fenyegetett. Az irattárból el kellett tüntetni a béketapogatózásokra vonatkozó bizalmas dokumentumokat. A semleges országokban tartózkodó képviselők biztonságban voltak, a budapesti központban dolgozókra viszont komoly veszély leselkedett. A liga Zrínyi utcai irodájában többször tartottak házkutatást, alkalmazottai ellen körözést adtak ki, s bár annak nincs nyoma, hogy bárkit is letartóztattak volna, a Magyar Revíziós Liga hamarosan széthullott.
(Készülő Trianon Trilógiám második kötetéből részlet)
Szerbiai benyomásaimról (5/3.)
Minden kapható, ugyanúgy, mint nálunk. Az árak is hasonlóak. A fizetés azonban kevesebb.
Ahogy délebbre megyünk, a Trianon előtt is szerb részekre, szemmel látható a szegénység. A Bácskában és a Bánátban a kiváló fekete földek lényegesebben magasabb életszínvonalat biztosítanak. Ez volt a Történeti Magyarország éléskamrája. Nemhiába ragaszkodtak foggal-körömmel a szerbek ezekhez a területekhez Trianonkor.
Feltűnően sok a kóbor kutya a mezőkön, az országutak mentén, a városokban. De sok ember is sétáltat kutyát. A vasút kiment a divatból. Például Fehértemplom elhagyott vasútállomása. Pedig itt négy sínpár volt valamikor!!!
A horgosi vasútállomás pottyantós WC-je
Nyomorék emberek kéregetnek a városokban a templomok előtt.
Településeken és nappal is kell használni a tompított világítást, nem csak az országúton, mint nálunk.
Nagyon sokfelé láttunk illegális szemétlerakókat. De a települések, utak mente is szemetes. Mint nálunk régebben. Gályán a kereszt mellé tették a szemétgyűjtőt. De itt legalább van.
Bejegyezte: Batár Zsolt Botond dátum: csütörtök, július 26, 2018
Címkék: Elcsatolt területekről, Országokról
A férje temetése előtt az idős özvegyasszonytól megkérdezi a temetkezési vállalkozó: - Hány éves volt a férje, asszonyom?
- Azt szeretném tudni, hogy mi lesz velem 20 év múlva – mondja a néni.
- Látok egy pasast New York-ban – mondja meglepetten a jósnő.
- Ohhh – mosolyodik el a néni.
A néni hangosan kacarászik, a jósnő nem hisz a saját szemének, de aztán egyszer csak megszólal: – Jaj, megvan! Maga a jövő héten felajánlja a szerveit.
–Halló, elmegyógyintézet? Nem szabadult ki maguktól mostanában egy őrült?
–Nem. Miért?
–Mert valaki ma megszöktette a feleségemet.
– Hölgyem, nincs valami ötlete, miért ugrott ki a főnöke az ablakon?
– Sajnos nincs. Pedig olyan kedves ember volt. A múlt hónapban vett nekem egy igazi szőrmebundát, a múlt héten egy igazi sportkocsit, ma pedig egy igazi gyémántgyűrűt. Aztán mondta, hogy szeretne lefeküdni velem, mit kérek cserébe?
– És mit mondott neki?
– Azt, hogy az irodában mindenki 50 dollárt szokott adni.
- Tudod fiam – válaszol az apa –, sietniük kell, ha valami mondanivalójuk van, mert aztán felébrednek a tyúkok is!
A férj hazatáviratozik, hogy üzleti útjáról egy nappal hamarabb tér vissza. Amint belép, a hálószobából kéjes nyöszörgéseket hall, az ágyban felesége egy idegen pasassal ölelkezik. Felordít fájdalmában, és kirohan az éjszakába. A szomszéd sarkon az anyósába ütközik.
–Még ma reggel beadom a válópert – kiáltja fenyegetően
Az anyós csillapítja: –Adj egy esélyt a lányomnak, hogy rendbe hozza a dolgot!
A férj rááll; bemegy a klubjába, ott hívja fel egy óra múlva az anyósa: –Minden rendben! A feleségednek tökéletes mentsége van, máris tiztázta magát. A postaközpont hivatalos papírjával bizonyíthatja, hogy nem kapta meg a táviratodat!
A vezérigazgató szokott stílusában levelet diktál gyönyörű, fiatal felesége csábítójának: –Uram! Felhívták a fegyelmemet arra, hogy Ön egy ideje szerelmi viszonyt folytat a feleségemmel. Hogy ezt a kérdést rendezzük, kérem, keressen fel irodámban pénteken délután három órakor.
A csábító válasza: –Tisztelt Uram! Megkaptam körlevelét. Meghívását a péntek délutáni tömeggyűlésre köszönettel elfogadom.
Ha nincs otthon friss, instant élesztőt is használhatunk hozzá és bármilyen töltelékkel, túróval, almával is elkészíthető!
§ 3 dl tej (langyos)
§ 1.5 dl napraforgó olaj
§ 1 db tojás
§ 0.5 citromból nyert citromhéj (reszelt)
§ 60 dkg finomliszt
§ 3 ek cukor (3 sarkokba)
§ 1 csomag vaníliás cukor (4 sarokba)
§ 1 tasak instant élesztő (középre)
§ 10 dkg sárgabaracklekvár
§ 2 dl tej (meleg)
§ 1 dl napraforgó olaj
1. A kenyérsütőbe a fenti sorrendbe beletesszük a tészta hozzávalóit, és dagasztó (kelesztő)programra állítjuk. Aki kézzel dagasztja, rugalmas tésztát kell készítenie.
2. Ha megkelt, lisztezett nyújtódeszkára borítjuk, leheletnyi liszttel átgyúrjuk. Kb 1 cm vékonyra, téglalap formájúra kinyújtjuk, egyforma -hosszúkás- nagyságúakra vágjuk (14-15 db lesz).
3. Kézzel egyenként még lapítunk rajtuk (kb. fél cm lesz), és a felénk eső részére ráteszünk 1-1,5 tk lekvárt, a két szélét ráhajtjuk, majd felgöngyöljük.
4. Olajjal leheletnyi vékonyan kikent tepsibe rakosgatjuk (a tekerés alja alulra essen), de ne szorosan, mert még kelni fog.
5. A tetejére: megmelegítjuk a tejet, beleöntjük az olajat, összekeverjük, és ráöntjük a buktákra. Állni fog benne, de nem baj, mert sülés közben felszívja!
6. Előmelegített sütőben, normál hőfokon 40-50 perc alatt megsül.
7. Porcukorral megszórva tálaljuk.
§ sütési hőfok: 180°C
§ tepsi mérete: 36x27 cm
§ költség: 500 Ft
(Forrás: Gabys konyhája)
Megalakult a Magyar Revíziós Liga - 1927. július 2...
Elmélkedés a női egyenjogúságról - A humor szemszö...
Szerbiai benyomásaimról (5/2.)
Spanyolokról nemzeti ünnepükön - július 25.
Szerbiai benyomásaimról (5/1.)
Fincsi szelet - sütés nélkül készíthető
Tatán gyulladtak ki a világon elsőként utcai aceti...
Mátyás visszavásárolta a Szent Koronát - 1463. júl...
Férj-feleség a humor tükrében
Túró Rudi elkészítése házilag
Oroszlán csillagjegy - - - - - - - - - - július 23...
Az öhöm (betyáros, öreglebbencs, tésztakása) és a ...
A nándorfehérvári diadal emléknapjára - július 22....


14/2016. (V. 25.) MvM rendelet - a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenységről
A jogszabály mai napon (2017.03.30.) hatályos állapota.
1. * felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó: azon büntetlen előéletű természetes személy, akit az e rendeletben meghatározottak alapján a közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztérium névjegyzékbe vett, rendelkezik az e rendelet szerinti felsőfokú végzettséggel, felelősségbiztosítással és közbeszerzési gyakorlattal, továbbá aki a közbeszerzési eljárásban részt vevők oktatására vonatkozó feltételrendszer kialakítására, valamint a közbeszerzési tárgyú képzések irányítására, felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó Korm. rendeletben meghatározottak szerinti kötelező képzésen (a továbbiakban: közbeszerzési szakmai képzés) igazoltan részt vett és eredményes vizsgát tett;
2. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó névjegyzékbe vétele * 2. § (1) * Azon természetes személyek, akik e rendelet hatálybalépését megelőzően az e rendeletben meghatározott közbeszerzési tevékenységet vagy közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó, jogszabályban feljogosított szerv részére végzett folyamatba épített közbeszerzési-jogi ellenőrzésben, minőségellenőrzési tevékenységben, utóellenőrzésben, vagy utólagos ellenőrzésben érdemi tevékenységet végeztek, az 1. melléklet szerinti dokumentum kitöltésével nyújthatják be a névjegyzékbe vétel iránti kérelmüket a közbeszerzésekért felelős miniszternek.
(2) A kérelmező a névjegyzékbe vétel iránti kérelméhez a következőket csatolja: * a) felsőfokú végzettségét igazoló diploma vagy oklevél másolatát,
b) közbeszerzési gyakorlat igazolására vonatkozó 3. § és 4. § szerinti dokumentumokat,
c) felelősségbiztosítási kötvény másolatát [kivéve az 5. § (3) bekezdés szerinti esetben],
d) erkölcsi bizonyítványt, vagy annak másolatát,
e) büntetőjogi felelőssége tudatában tett nyilatkozatát, mely szerint vele szemben a Kbt. 187. § (8) bekezdésében meghatározott kizáró okok nem állnak fenn,
f) igazolást, amely bizonyítja, hogy a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók kötelező közbeszerzési szakmai képzésére vonatkozó követelményeket teljesítette, és
g) * a névjegyzékbe vétel díjának befizetését igazoló készpénz-átutalási megbízás vagy átutalási megbízás másolatát.
(3) * A közbeszerzésekért felelős miniszter a névjegyzékbe vétel iránti kérelemhez csatolt okiratok megvizsgálása után a kérelem beérkezésétől számított húsz napon belül a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) szerint döntést hoz az okiratok megfelelőségéről. A hiányosan benyújtott okiratok pótlására a közbeszerzésekért felelős miniszter egy alkalommal, nyolc napos határidőt biztosít a kérelmező számára. A hiánypótlás időtartama az ügyintézési határidőbe nem számít be. A hiánypótlási határidő eredménytelen eltelte esetén a közbeszerzésekért felelős miniszter a névjegyzékbe vétel iránti kérelmet elutasítja.
(6) Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell mindazokat az adatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a kérelmező eleget tesz az előzetes regisztráció feltételeinek, így:
(2) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása során a közbeszerzési szakértelmet biztosítja, a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadás körébe eső feladatokat személyesen köteles ellátni. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a közbeszerzési eljárással kapcsolatos valamennyi feladata vonatkozásában a közbeszerzési szakértelem biztosításáért felel. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó az eljárás során szorosan együttműködik az eljárás tárgya szerinti, pénzügyi, jogi vagy egyéb szakértelmet biztosító személyekkel, de a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó nem felel a közbeszerzési eljárás során a nem közbeszerzési szakértelem körébe eső (így különösen az eljárás tárgya szerinti, pénzügyi, és jogi szakértelem körébe eső) feladatok teljesítésének szakszerűségéért és megfelelőségéért.
(4) * A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége körében aláírásával és a névjegyzékbe vétel során kapott lajstromszámát feltüntető pecséttel ellenjegyzi a közbeszerzési eljárás során keletkezett (6) bekezdésben meghatározott dokumentumokat. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó az ellenjegyzésével igazolja a közbeszerzési eljárásban történő személyes részvételét, továbbá az eljárás alapjául szolgáló iratok személyes ellenőrzését, és felelősséget vállal az eljárás - közbeszerzési szempontú - szakszerűségéért és a közbeszerzésekre vonatkozó jogszabályoknak való megfelelőségéért.
(5) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó - az eljárást megindító felhívás közzétételét vagy megküldését követő 24 órán belül - a közbeszerzésekért felelős miniszter által üzemeltett elektronikus adatbázisban köteles feltüntetni azt a közbeszerzési eljárást, amelynek lebonyolításában közreműködik.
(6) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó ellenjegyzéssel köteles ellátni:
a) a közbeszerzési eljárást megindító felhívást és a közbeszerzési dokumentumokat,
b) a bontási jegyzőkönyvet, jegyzőkönyveket, és
(12) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége akkor terjedhet ki az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 5. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenység végzésére is, ha a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó ilyen tevékenység ellátására egyébként jogosult.
7. § * A közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett névjegyzék közhiteles hatósági nyilvántartás, az abban foglalt adatok valódiságát az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell.
(2) * A névjegyzékbe történő bejegyzés hatálya a névjegyzékbe vételtől számított két évig tart. A névjegyzékbe történő bejegyzés megújítható. A névjegyzékbe történt bejegyzés megújítására a 11. § (2) bekezdésben foglalt eltéréssel a névjegyzékbe vételre vonatkozó szabályok az irányadóak.
(4) Az (1)-(3) bekezdés szerinti, valamint a 14. § (3) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének elmaradása esetén a kérelem elbírálás nélkül elutasításra kerül. Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetése alól mentesség nem adható.
15. § * 1. melléklet a 14/2016. (V. 25.) MvM rendelethez * Kérelem felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói névjegyzékbe vételhez
Kérelmező neve: Születési hely, idő: Elérhetőségi cím: Telefon: +36 Mobil: +36 Fax: +36 E-mail: □ Nem független felelős akkreditált Munkáltató neve:
közbeszerzési szaktanácsadó Munkáltató székhelye: II. Kérelem benyújtásának oka
Befizető neve: Befizető címe: Befizető számlaszáma: V. Mellékletek
− felsőfokú végzettséget igazoló diploma vagy oklevél másolata
− felelősségbiztosítási kötvény másolata [5. § (3) bekezdés szerinti esetben nem szükséges]
− erkölcsi bizonyítvány vagy annak másolata
− nyilatkozat a kötelező szakmai képzésen való részvételről
− a bejegyzés díjának befizetését igazoló készpénz-átutalási megbízás vagy átutalási megbízás másolata
Alulírott kérelmező büntetőjogi felelősségem tudatában nyilatkozom, hogy az általam másolatban benyújtott fenti dokumentumok a birtokomban megtalálható eredeti dokumentumokkal mindenben megegyeznek. Vállalom, hogy a Miniszterelnökség erre vonatkozó felhívása esetén az eredeti dokumentumokat bemutatom.
....................., ........ (év) .............. (hó) ..... (nap)
Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 1. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 1. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 2. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 1.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 2.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 2.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 3.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 3. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 3. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 3. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 3. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 4.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 5.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 6.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 7.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 8.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 4. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 4. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 4. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 9.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 10.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 5. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 11.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 6. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 7. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 7. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 8. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosítva: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 12. alapján.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 9. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 11. § 13.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 10. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 10. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 10. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 10. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 10. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 10. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2016. VI. 26-tól.Megállapította: 41/2016. (XII. 29.) MvM rendelet 12. §, 1. melléklet. Hatályos: 2017. I. 1-től.