text:
⭐AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL
AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL
Download "AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL"
Botond Deák
1 AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL AZ EGYEZMÉNY 2. CIKKE AZ ÉLETHEZ VALÓ JOG Nacsova és társai kontra Bulgária 1 Az ügy körülményei. A kérelmezôk két roma származású rokona kötelezô sorkatonai szolgálatot teljesített egy házak építésével foglalkozó egységnél. A két fiatalember többször kapott rövidebb-hosszabb szabadságvesztéssel járó fegyelmi büntetést, melynek ideje alatt nem hagyhatták el az építkezés helyszínét. Egy alkalommal megszöktek a telephelyrôl, és egyikük nagyanyjához menekültek. Néhány nappal késôbb egy katonai rendôri egység információt kapott arról, hol rejtôznek, és egy tiszt vezetésével a megszökött sorkatonák keresésére indultak. Parancsba kapták a szökevények letartóztatását, melynek során a körülmények indokolta bármely eszközt és módszert alkalmazhattak. A parancsnoki osztag vezetôje, G., egy kézi puskával és egy Kalasnyikov fegyverrel volt felszerelve. Amikor a szökevények észrevették a katonai jármû közeledését, megpróbáltak elmenekülni. Eközben G. elôször figyelmeztetô, majd célzott lövéseket adott le, melyek következtében mindkét fiatalember olyan súlyosan megsérült, hogy kórházba szállításuk során életüket vesztették. Az egyik szomszéd, aki az esemény szemtanúja volt, azt állította, hogy több katonai rendôr is tüzet nyitott a foglyokra, és G., rájuk irányítva fegyverét, azt kiáltotta: átkozott cigányok. A katonai vizsgálat szerint G. a hatályos jogszabályoknak megfelelôen járt el, megpróbálta megkímélni a szökevények életét. A rendôr életfontosságú szervre nem adott le célzott lövést. A jelentéshez mellékelt helyszínrajz minden részletet tartalmazott a környék tereptárgyairól és az ott elhelyezkedô személyekrôl. E jelentés alapján a katonai ügyész elfogadta a vádlott magyarázatát, és az eljárást megszüntette. A kérelmezôk fellebbezést nyújtottak be a katonai ügyészségre, amelyet elutasítottak. A határozat. 2 A kérelmezôk panaszukban az egyezmény 2. cikkének sérelmét állították. A határozat megállapította, hogy a törvényes cél, amelynek érdekében a jogszerû letartóztatást kívánták alkalmazni a sorkatonákkal szemben, az érintettek lelövésére nem adott jogalapot. A sorkatonákra engedély nélküli eltávozás miatt csak rövid idôtartamú szabadságelvonás-büntetést szabtak ki, erôszakos bûncselekmények miatt nem indítottak velük szemben eljárást. A katonai rendôrségnek figyelembe kellett volna vennie, hogy az áldozatok fegyvertelenek voltak, és semmilyen jel nem mutatott részükrôl ellenséges magatartásra. Emiatt a fegyverek alkalmazása teljes mértékben szükségtelen volt. A bíróság mindezt annak ellenére állapította meg, hogy a bolgár jogszabályok lehetôséget adnak a kisebb súlyú bûncselekmények elkövetôinek letartóztatása során is a fegyverhasználatra. A bíróság értékelése szerint a hatóságok nem dolgoztak ki megfelelô tervet a letartóztatásra és a mûvelet ellenôrzésére, az általuk alkalmazott erôszak pedig indokolatlanul nagy volt. A bíróság ugyancsak egyezménysértônek értékelte, hogy a hatóságok nem folytattak le hatékony vizsgálatot az ügy felderítése során. A helyszíni bizonyítékok összegyûjtésekor és ôrzésekor nem a megfelelô magatartást tanúsították, és általában több eljárási hibát követtek el, amelyek kétségessé tették a vizsgálatot lefolytatók semlegességét és pártatlanságát. A bíróság vizsgálta az egyezmény 14. cikkével (a hátrányos megkülönböztetés tilalma) kapcsolatos panaszokat is. A halálos lövések leadásának jogszerûségét vizsgálva a hatóságoknak kötelessége lett volna minden körülményt felderíteni bármely fajgyûlölô motívum megismerése érdekében, és egyértelmûen tisztázni annak a gyilkosságban játszott szerepét. Annak ellenére, hogy a letartóztatás során az egyik katonai rendôr rasszista szavakat használt, a hatóságok nem indítottak átfogó vizsgálatot a kérdés felderítésére. A bíróság ezért megállapította, hogy az egyezménynek a hátrányos megkülönböztetés tilalmát megfogalmazó 14. cikkét eljárási szempontból megsértették. A bíróság a bizonyítási teher megfordításával a kormányzat feladatává tette annak igazolását, hogy a 14. cikk tartalmi megsértésére nem került sor. Miután a hatóságok nem tudták kielégítô módon bizonyítani, hogy az állami tisztviselôk eljárása során nem volt kimutatható diszkriminációs attitûd, a bíróság az egyezmény 14. cikkének sérelmét állapította meg. AZ EGYEZMÉNY 6. CIKKE A TISZTESSÉGES TÁRGYALÁSHOZ VALÓ JOG Prodan kontra Moldova 3 Az ügy körülményei. A kérelmezô szüleinek házát a szovjet hatóságok 1946-ban államosították. Prodan asszony ezért a kilencvenes években a ház tulajdonának vissza- FUNDAMENTUM / SZÁM DÖNTÉS UTÁN / 1292 szerzése érdekében eljárást indított. Keresetében egy 1992-es törvényre hivatkozott, amely az elkobzott és államosított vagyonról rendelkezett. A kerületi bíróság 1997 márciusában a ház tulajdonjogát a kérelmezônek ítélte. Miután az épület hat lakásból állt, a bíróság az ott lakó bérlôk kilakoltatásáról határozott, amelyet a helyi önkormányzatnak kellett volna végrehajtania. A döntés 1998 augusztusában vált végrehajthatóvá, amikor az elsôfokú bíróság döntése ellen benyújtott jogorvoslati kérelmet a Legfelsôbb Bíróság elutasította. A helyi önkormányzat mégis arról értesítette a kérelmezôt, hogy az ítélet nem hajtható végre, mert a helyi szerveknek nincs megfelelô pénzügyi forrásuk a kiköltöztetendô bérlôk lakáshelyzetének megoldására. Ekkor a kérelmezô kártérítési pert indított a végrehajtás késedelmére hivatkozva, amelyet elutasítottak. A kérelmezô új kereseti kérelmében a ház tulajdonjogának visszaszerzése helyett kártérítés megállapítását kérte októberében a kerületi bíróság döntést hozott, amelyben kötelezte a helyi önkormányzatot a lakások értékének a kérelmezô részére történô kifizetésére. Ez a határozat 2001 januárjában vált végrehajthatóvá. Az önkormányzat 2002 novemberében kifizette a határozatban kikötött összeget, azonban a kérelmezô nem tudta visszaszerezni jogos tulajdonát. A határozat. 4 Az ítélet a 6. cikk megsértésével kapcsolatos kérelmezôi beadvány értékelésével kezdôdik. Megállapítja, hogy az állami szervek nem hivatkozhatnak költségvetési hiányra vagy anyagi problémákra egy döntés végrehajtásának elmaradása miatt. Egy ítélet hatályosulását több tényezô befolyásolhatja, de a bíróság szerint a határozattal érintett jogok tartalmát a végrehajtás elmaradása vagy annak nem megfelelô volta nem ronthatja le. A bírói ítéletek végrehajtása során az ügyben eljáró hatóságok súlyos hibákat követtek el. Nekik róható fel, hogy a kérelmezô évekig nem volt képes érvényt szerezni jogainak. Erre figyelemmel egyértelmûen megállapítható volt az egyezmény 6. cikkének megsértése, amely az eljárások ésszerû idôn belül történô befejezését követeli meg. A bíróság foglalkozott az elsô kiegészítô jegyzôkönyv 1. cikkét érintô kifogással is (tulajdonhoz való jog). A bírói ítéletek végrehajtásának elmaradása ugyanis a kérelmezônek nemcsak a tisztességes tárgyaláshoz való jogát, hanem a tulajdonjogát is sértette. Az ítéletek végre nem hajtása azt jelentette, hogy a kérelmezô a megítélt összeget ésszerû idôn belül nem kaphatta meg és az ôt megilletô lakrészt nem foglalhatta el. A hatóságok semmilyen, jogilag elfogadható magyarázatot nem adtak e tulajdonjogi korlátozásra. A bíróság ismételten utalt rá, hogy a rendelkezésre álló források hiánya és az alternatív elhelyezési lehetôségek önmagukban nem igazolják a késedelmet. Mindezekre figyelemmel a bíróság az elsô kiegészítô jegyzôkönyv tulajdonjogot védô rendelkezésének sérelmét is megállapította. Kommentár. A döntés azért figyelemre méltó, mert az úgynevezett új demokráciákat érintô kulcskérdést tárgyal: a költségvetési vonatkozásokat. Amikor a határozat arra utal, hogy az állam szervei nem hivatkozhatnak pénzügyi okokra egy döntés végrehajtásának lassúsága kapcsán, egyértelmûvé teszi, hogy a jogszerûség és a jogbiztonság olyan kategóriák, amelyek nem szenvedhetnek sérelmet, még egy oly sanyarú gazdasági helyzetben lévô országban sem, mint Moldova. Az ítélet intô példaként kell hogy szolgáljon a régió más országai számára is. Somogyi kontra Olaszország 5 Az ügy körülményei. A kérelmezô magyar állampolgár, aki ellen kábítószer-kereskedelem vádjával eljárást indítottak Olaszországban. Az érintett az eljárás idején Magyarországon tartózkodott, ezért az elôzetes meghallgatásáról magyar nyelvû ajánlott levélben értesítették, amelyet egy olyan személynek postáztak, akinek az utóneve, valamint születési helye és ideje a kérelmezô állítása szerint nem egyezett meg az övével. Miután a kérelmezô nem jelent meg az elôzetes meghallgatáson, jogellenes távollétét állapította meg a bíróság júniusában a vádlottat, távollétében, börtönbüntetésre ítélték, Ausztriában nemzetközi elfogatóparancs alapján letartóztatták. Bécsi információk alapján az olasz hatóságok megállapították, hogy az ítéletben megjelölt személyrôl van szó. Ekkor a határozatban kijavították az utónevét, születési helyét és idejét. A kérelmezôt ezután Ausztria kiadta Olaszországnak. Somogyi úr fellebbezést nyújtott be az ítélet ellen, mondván, nem volt tudatában az ellene folyó eljárásnak. Az elítélt szerint téves volt az a cím, amelyre a kérdéses ajánlott levelet küldték, és a térítvényen szereplô aláírást sem ismerte el sajátjának. Erre figyelemmel írásszakértô kirendelését indítványozta, valamint kérelmezte az eljárás újraindítását. Beadványait azonban elutasították, mert a fellebbviteli bíróság megállapítása szerint nem volt semmilyen bizonyíték, amely arra utalt volna, hogy az értesítést egy olyan személy kapta meg, akinek a neve és a lakcíme nem azonos a kérelmezôével, csak hasonló azokhoz. A határozat. 6 A bíróság döntése szerint nem volt pontosan megállapítható, hogy a kérelmezô kapta-e meg az elôzetes meghallgatásról értesítô ajánlott levelet. Somogyi úr több alkalommal vitatta a térítvényen szereplô, neki tulajdonított aláírás valódiságát, amely tulajdonképpen az egyedüli bizonyíték volt arra, hogy a vádlott információt kapott az eljárás megindításáról. A kérelmezô állításának megalapozatlanságát nem lehetett kétséget kizáróan bizonyítani. Ennek ellenére az olasz bíró- 130 / DÖNTÉS UTÁN FUNDAMENTUM / SZÁM3 ságok elutasították a panaszos minden jogorvoslati, valamint az eljárás újraindítására és a fellebbezési határidô módosítására vonatkozó kérelmét. Az olasz bíróság a határozat szerint nem tudta kétséget kizáróan megállapítani, hogy az az aláírás, amely a térítvényen szerepelt, a kérelmezôé, annak ellenére, hogy Somogyi úr többször kérte ennek az ügy elbírálása szempontjából rendkívül jelentôs körülménynek a tisztázását. Az egyezmény 6. cikkében szereplô tisztességes tárgyaláshoz való jog magában foglalja minden nemzeti hatóság kötelezettségét, hogy tegye lehetôvé a vádlottnak az ellene folyó eljárásban való részvételt, és ha ezzel kapcsolatban bármilyen kétség merül fel, azt azonnal bírálja el. A bíróság megállapította, hogy az olasz hatóságok nem tettek meg mindent annak érdekében, hogy kétséget kizáróan megállapítsák: az eljárás valóban a vád alá vont személlyel szemben folyik, és az erre vonatkozó felülvizsgálati kötelezettségeknek sem tettek eleget. Megállapította továbbá, hogy az az eljárás, amelyet az olasz hatóságok lefolytattak, nem felel meg az egyezmény 6. cikkében foglalt követelményeknek. AZ EGYEZMÉNY 8. CIKKE A MAGÁNÉLETHEZ VALÓ JOG Connors kontra Egyesült Királyság 7 Az ügy körülményei. A roma kisebbséghez tartozó kérelmezô és családja 1998-ban engedélyt kapott egy brit helyi hatóságtól, hogy annak földterületén lakókocsijával jogszerûen tartózkodhasson. Egy bérházban töltött év kivételével a kérelmezô tizenhárom évig folyamatosan ezen a helyen élt családjával. A számukra megadott lakhatási engedélyben szereplô egyik feltétel az volt, hogy nem okozhatnak kárt a kérdéses területen, és sem ôk, sem vendégeik vagy családtagjaik nem zavarhatják magatartásukkal környezetüket. Nem sokkal késôbb a kérelmezô felnôtt lánya is engedélyt kapott a szomszédos területen való letelepedésre. A helyi hatóságok azonban ezt követôen több panaszt kaptak, melyekben a panaszosok a kérelmezô gyermekeinek és vendégeinek nem megfelelô magaviseletét kifogásolták. Ezt követôen a hatóságok figyelmeztették a kérelmezôt, hogy az ilyen jellegû incidensek kockáztatják területfoglalási engedélyét januárjában a helyi hatóság a rendelkezésükre álló terület kiürítésére kötelezte a kérelmezôt és családját. Pontos magyarázattal nem szolgált a határozat márciusában a helyi hatóságok két eljárást is indítottak egy olyan jogszabály alapján, amely négyhetes határidôvel lehetôvé teszi a romák lakóhelyéül szolgáló lakókocsi-területek kiürítését. A kérelmezô bírói felülvizsgálatot kérô beadványát visszautasította a fellebbviteli bíróság júniusában a helyi bíróság határozatában a terület azonnali elhagyására szólította fel a kérelmezôt. Minthogy az érintett roma család nem hagyta el a kért határidôig a területet, a helyi szervek 2000 augusztusában elrendelték annak hatósági erôvel történô kiürítését. A kérelmezôt és fiát letartóztatták, mert ellenszegültek az intézkedésnek. A család ekkor elfoglalta a szomszédos földterületet, ahol egyébként szintén roma táborozók tartózkodtak. A helyi hatóság új kilakoltatási eljárást kezdeményezett, immár a szomszédos család, illetve a kérelmezô családja mint ismeretlen személyek ellen is. Connors úr azt állította, hogy ôt és családját folyamatosan helyváltoztatásra kötelezték, külön kellett hogy éljen feleségétôl és fiától. A nagyobbik fiú, aki vele maradt, nem tudott hosszabb ideig egy iskolába járni, és a kérelmezô egészségügyi problémái is súlyosbodtak. A határozat. 8 A felek egyetértettek abban, hogy a kérelmezô és családja kilakoltatása a lakókocsiterületrôl az egyezmény 8. cikkében szereplô magánélethez való joguk sérelmét jelentette. Ez az intézkedés jogszabályon alapult, és törvényes cél érdekében hozták: a területen tartózkodó más személyek jogainak és érdekeinek védelmében. A helyi hatóságok a belsô jogi szabályok szerint jártak el, amely a kérelmezônek huszonnyolc napos határidôt adott a terület elhagyására, anélkül, hogy az engedélyben foglaltak megsértését kellett volna bizonyítania. Az ügy központi kérdése ezért az volt, hogy a brit jogi környezet biztosítja-e a kérelmezônek a megfelelô eljárásjogi védelmet. A bíróság figyelembe vette, hogy a kérelmezô jogai a közérdekkel kerültek szembe, és ilyen esetben az állam mozgástere szûknek mondható. A brit kormány arra az álláspontra helyezkedett, hogy a helyi hatóság a roma lakókocsi-terület kiürítését a használatnak másokat zavaró jellegére tekintettel rendelte el. Valójában a kérelmezô és családja állítólagosan antiszociálisnak minôsített magatartása önmagában nem adott alapot a kilakoltatásra. A bíróság szerint olyan körülmények nem voltak az ügyben, amelyek az ilyen intézkedést megalapozták volna. A helyi hatóságok a brit szabályok szerint nem voltak kötelesek tartalmilag megindokolni a kilakoltatási határozatot. Erre figyelemmel annak bírói felülvizsgálata sem biztosított lehetôséget a vitatott kérdések megvizsgálására. Az olyan formában történô kilakoltatás, amely az annak alapjául szolgáló okok felülvizsgálatára nem ad lehetôséget, nem minôsíthetô egyezménykonformnak, független bíróságnak kellett volna a határozat alapjául szolgáló körülményeket felülvizsgálnia. A bíróság tehát rögzítette, hogy a kérelmezô kilakoltatása a szükséges eljárási garanciák nélkül történt, és hogy semmilyen társadalmi érdek vagy arányosnak minôsíthetô törvényes cél nem indokolta a határozatot. Erre figyelemmel a 8. cikk megsértését állapította meg. FUNDAMENTUM / SZÁM DÖNTÉS UTÁN / 1314 Doerga kontra Hollandia 9 Az ügy körülményei. A kérelmezôt, aki börtönbüntetését töltötte, azzal gyanúsították, hogy hamis információt adott a rendôrségnek egy fogolyszökési kísérletrôl. Erre figyelemmel telefonbeszélgetéseit lehallgatták és rögzítették. Ezt követôen a kérelmezôt azzal vádolták, hogy a börtönbôl korábbi élettársának felrobbantására szervezett akciót. Lehallgatott telefonbeszélgetéseit rögzítve lehetôség nyílt a büntetôeljárás megindítására. A kérelmezôt a fellebbviteli bíróság súlyos testi sértés, valamint emberölés kísérlete bûncselekményben való bûnrészességgel vádolta. Ennek alapját a kérelmezônek a börtönhatóságok által rögzített telefonbeszélgetései szolgáltatták, amelyek utaltak a bombatámadásra. Különösen az, amelyben testvérét arra figyelmeztette, hogy kerülje el élettársának autóját. A fellebbviteli bíróság visszautasította a kérelmezô azon érvelését, hogy a felvett bizonyítékokat a hatóságok jogellenesen szerezték be. A bíróság rámutatott, hogy a telefonbeszélgetéseket jogszerû céllal rögzítették, annak ellenére, hogy a büntetés-végrehajtási intézet belsô szabályzata a felvett beszélgetések azonnali törlését rendeli el. A kérelmezô vonatkozásában ez nem történt meg, mivel a hangszalag egy folyamatban lévô szökési tervvel kapcsolatos információt tartalmazott. A Legfelsôbb Bíróság elutasította a kérelmezô fellebbezését azzal, hogy a törlési kötelezettség olyan módon is értelmezhetô, hogy az anyagokat mindaddig meg kell ôrizni, amíg az azok felvételére okot adó veszélyhelyzet meg nem szûnik. A határozat. 10 A kérelmezô az egyezmény 8. cikkének megsértését állította. A bíróság szerint kétséget kizáróan megállapítható volt, hogy a lehallgatás és a 8. cikkben szereplô magánélethez való jog között kapcsolat áll fenn, és a beszélgetés rögzítése e jog korlátozását jelenti. Megállapította, hogy a lehallgatott anyagok rögzítése és visszatartása jogi normákon alapult: egyrészt egy igazságügyminiszter-helyettes által kiadott 1980-as körlevélen és a büntetés-végrehajtási szervezet belsô szabályzatán. A bíróság rögzítette, hogy azon elôírásoknak, amelyek a kérdésben irányadók, hozzáférhetôknek és elôre láthatóknak kell lenniük. A vizsgált szabályok azonban sem egyértelmûségüket, sem megfogalmazásukat tekintve nem minôsíthetôk megfelelônek. Különösen abban a vonatkozásban nem, hogy a büntetés-végrehajtási intézményben büntetésüket töltôk beszélgetéseit milyen esetekben lehet a hatóságoknak figyelemmel kísérniük, rögzíteniük, és ezeket az anyagokat visszatartani. Annak ellenére, hogy a bíróság ésszerûnek találta az elítéltek magánélethez való jogának korlátozását, különös tekintettel a telefonbeszélgetéseikre, azt is rögzítette, hogy a holland szabályok nem nyújtanak megfelelô védelmet a hatósági beavatkozással szemben. Miután a bíróság szerint nem volt kellôen körültekintôen megfogalmazott a törvényi elôírás, megállapította, hogy a kérelmezônek az egyezménnyel védett jogai sérültek. Kommentár. Az eset a tagállamok szabályozásának a jogszabályok színvonalával kapcsolatos anomáliáira irányítja rá a figyelmet. Az egyezmény az egyes jogok korlátozását csak törvényi szabályozás esetén teszi lehetôvé. Nem elegendô azonban a jogszabály megléte, annak megfogalmazása is olyan kell legyen, hogy az érintettek képesek legyenek elôre tervezni magatartásukat. Csak egy megfelelôen kodifikált és mindenki számára megismerhetô norma állja ki az egyezmény próbáját. AZ EGYEZMÉNY 9. CIKKE A VALLÁSSZABADSÁG JOGA Leyla Sahin kontra Törökország 11 Az ügy körülményei február 23-án az isztambuli egyetem rektorhelyettese körlevelet bocsátott ki, amely elôírta, hogy az iszlám fejkendôt viselô diákok nem léphetnek be az elôadásokra, szemináriumokra és gyakorlatokra. A kérelmezô hallgató több ízben iszlám fejkendôt viselt az egyetem orvosi karán március 12-én megakadályozták belépését egy írásbeli dolgozatra, hivatkozva a kérdéses körlevélre. Ugyanezen év március 20-án nem ülhetett be egy szemináriumra, április 16-án pedig egy elôadáson nem jelenhetett meg június 10-én egy írásbeli vizsgára szeretett volna bemenni fejkendôben, de a fenti okokból megtagadták tôle ezt a lehetôséget. A kérelmezô a körlevél hatályon kívül helyezését kérelmezte, de beadványát a közigazgatási bíróságok elutasították, mondván, a vonatkozó törvények összhangban állnak az Alkotmánybíróság és a Legfelsôbb Közigazgatási Bíróság határozataival, és az egyetem rektorhelyettesének joga van a hallgatók öltözetének szabályozására, a rend fenntartása érdekében. Az elôbb említett bíróságok esetjoga és a vonatkozó szabályok alapján tehát az intézkedések nem voltak jogellenesnek minôsíthetôk. A határozat. 12 A kérelmezô az egyezmény 9. cikkének megsértését kifogásolta. A bíróság szerint az február 23-án kibocsátott körlevél, amely az iszlám fejkendô viselésének módjára vonatkozott, a kérelmezô vallásszabadsághoz fûzôdô jogának korlátozását eredményezte. A körlevél azonban megfelelô felhatalmazás alapján született, ugyanis a Legfelsôbb Közigazgatási Bíróság már évekkel korábban döntést hozott arról, hogy a fejkendô használata nincs összhangban a Török Köztársaság alkotmányos alapelveivel. A Bíróság arra is utalt, hogy akkor, amikor a kérelmezô az egyetemre beiratkozott, tisztában volt e sza- 132 / DÖNTÉS UTÁN FUNDAMENTUM / SZÁM5 bályok létezésével, és tudta, hogy diákként milyen kötelezettségeknek veti alá magát. Ezen kívül a bíróság megállapította, hogy a török jog felhatalmazást adott az ilyen tartalmú korlátozás bevezetésére, a jogszabály mindenki számára hozzáférhetô és elôrelátható volt. A kérelmezô tehát február 23-át követôen tudhatta, hogy ha hagyományos öltözetben jelenik meg, az elôadásokra való bejutását meg fogják akadályozni. A kérdéses ügyben a vallásszabadság joga és mások jogai, valamint a közérdek védelme került ellentétbe. A kérdés az volt, hogy a vallásszabadság jogát jogszerûen korlátozták-e az utóbbi jogok és érdekek figyelembevételével. Amint a török Alkotmánybíróság rámutatott, a szekularizáció elve alapozta meg a tilalmat. A bíróság megállapította, hogy az ilyen tartalmú elôírás megerôsíti az egyezményben foglaltakat és azok szellemiségét, valamint hogy a semlegességet biztosító jogelv érvényesítése a demokratikus rendszer szükséges védelmét jelenti Törökországban. A török társadalomról elmondható, hogy a pluralizmusnak kiemelt jelentôséget tulajdonít. Mások jogainak tiszteletben tartása, a férfiak és nôk egyenjogúsága az elméletben és a gyakorlatban is meg kell hogy valósuljon, és ezt a jogelvet követték a hatóságok, amikor ilyen tartalmú elôírásokat fogalmaztak meg a vallásos jelképek használatával kapcsolatban. A korlátozás azonban nem volt abszolút. A török egyetemek területén a gyakorló mohamedán hívek szabadon viselhették a jelképeket az egyház elôírásainak megfelelôen. Ez természetesen nem jelentette azt, hogy az egyetem minden helyiségében lehetôség nyílt erre. Az isztambuli egyetem is elfogadta mindenfajta öltözködés és szimbólum használatát. Általában nem akadályozta a diákokat abban, hogy hordják az iszlám fejkendôt az egyetemre való belépéskor és a területén történô közlekedéskor. Az egyetemi szervek arra is törekedtek, hogy folyamatos párbeszédet alakítsanak ki az iszlám szervezetekkel az oktatási intézményekben való fejkendôviselés gyakorlatát illetôen. A bíróság megállapította, hogy ilyen esetekben az államnak széles mérlegelési joga van, és hogy az isztambuli egyetem elôírásai és intézkedései arányosnak és szükségesnek minôsíthetôk egy demokratikus társadalomban. Erre figyelemmel a kérelmezô beadványát elutasította. Kommentár. Az ítéletnek különös aktualitást ad az a sokat vitatott francia fejkendôtörvény, amely az oktatási intézményekbôl számûzni rendeli a vallási jelképeket. Ha jobban megvizsgáljuk a két ország szabályozását, a sok párhuzam mellett egy nagyon fontos különbséget figyelhetünk meg. A török szervek nem általános jelleggel tiltották meg a hallgatók számára a fejkendô viselését az egyetemen, csak meghatározott alkalmakkor (például órákra történô belépés). Az persze külön érdekesség, hogy pont egy többségében mohamedánok lakta országban hoztak ilyen intézkedéseket. Mindezek ellenére a francia illetékesek még nem nyugodhatnak meg teljesen: egy gall földrôl érkezô beadvány nem biztos, hogy ugyanilyen döntésre inspirálná a bíróságot. Itt jegyzem meg, hogy a tárgykörben egy másik beadvány is érkezett Törökország ellen a strasbourgi bírósághoz. A kérelmezô, Zejneb Tekim kifogásolta, hogy az ápolónôképzô iskolákban tilos a fejkendô viselése, kérelmét azonban a Leyla Sahin-ügyben született döntés napján visszavonta. AZ EGYEZMÉNY 10. CIKKE A VÉLEMÉNYNYILVÁNÍTÁS SZABADSÁGA Chauvy és társai kontra Franciaország 13 Az ügy körülményei. Az elsô számú kérelmezô, Chauvy úr volt a szerzôje az Aubrac Lyon 1943 címû könyvnek, amelyet Albin Michel, a harmadik kérelmezô adott ki 1997-ben. A kiadó elnöke volt a második kérelmezô. A könyv történelmi eseményeket dolgozott fel a második világháború francia ellenállási mozgalmával kapcsolatban. A mû nagy terjedelmet szentelt a történelem egy olyan fehér foltjának, mint a caluire-i találkozó, mely a francia ellenállás fontos mozzanata volt június 21-én Klaus Barbie, a helyi Gestapo vezetôje letartóztatta az ellenállás legfontosabb irányítóit Lyon külvárosában, Caluire-ben, amikor azok titkos összejövetelen találkoztak. A letartóztatottak között volt Raymond Aubrac, az ellenállás egyik tagja, akinek 1943 ôszén sikerült megszöknie a fogságból. A könyv szerzôje megkísérelte az igazság kiderítését a második világháború e fontos eseményével kapcsolatban, Aubrac úr és felesége szerepét vizsgálva. A könyv egyik melléklete Klaus Barbie visszaemlékezéseit tartalmazza, az úgynevezett Barbie-testamentumot, és a szerzô e dokumentumot összevetette az Aubrac házaspár által elmondottakkal. A könyv konklúziója szerint Aubracék az ellenállás árulói voltak, és Raymond Aubrac megszökése sem a véletlen mûve volt. Az Aubrac család ezért rágalmazási pert indított a kérelmezôk ellen, mondván, az ellenállási mozgalomban játszott szerepüket kérdôjelezték meg. A francia bíróság kártérítést ítélt meg Aubrac úrnak és feleségének, de elutasította azt a kérésüket, hogy zúzzák be a könyvet. Elrendelte viszont a bírói határozatnak a könyv példányaiban való elhelyezését. A fellebbviteli bíróság a döntést hatályában fenntartotta, és azzal érvelt, hogy a könyv egésze olyan benyomást igyekszik kelteni, hogy Aubracék áruló magatartást tanúsítottak a második világháború során, folya- FUNDAMENTUM / SZÁM DÖNTÉS UTÁN / 1336 matosan megkérdôjelezte az ellenállásban betöltött szerepük jelentôségét, utalva arra, hogy az Aubracék által elmondottak valótlan tényeken alapulnak. A határozat. 14 A kérelmezôk az egyezmény 10. cikkének sérelmét fogalmazták meg beadványukban, utalva arra, hogy a bírói döntések a véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogaikat korlátozták. A tárgykörre két fontos jogszabály vonatkozik a francia jogrendszerben, egy 1881-bôl, egy pedig 1951-bôl. Ezekre a jogi normákra hivatkozik a francia fellebbviteli bíróság is határozatában. A bíróság szerint a kérelmezôknek mint könyvkiadással foglalkozó személyeknek tisztában kellett lenniük a reájuk irányadó jogi szabályokkal, és azzal, hogy ha olyan megállapításokat fogalmaznak meg, amelyek a könyvben szereplô néhány személy becsületének csorbítására alkalmasak, a rágalmazás végségét követik el. A könyv kiadásának következményei tehát már megjelenését megelôzôen elôreláthatók voltak. A kérelmezôkkel szemben megfogalmazott intézkedések is törvényes célt szolgáltak, amikor az Aubrac család becsületének védelmét célozták. A bíróság ugyanakkor azt is megállapította, hogy a történelmi igazság felderítése a szólásszabadság részét képezi, és a kérdéses ügyben olyan történelmi események vizsgálatáról volt szó, amelyek folyamatos vita tárgyai a történészek körében, és a közvélemény is különös figyelemmel kíséri azokat. A véleménynyilvánítás szabadsága korlátozásának arányosságát vizsgálva a bíróság megállapította, hogy a francia hatóságok rendkívül körültekintô és pontos vizsgálatot folytattak le a mû tartalmát illetôen, megállapításaik megfelelô bizonyítékokon nyugodtak. Kielégítô volt a nemzeti hatóságoknak az ügyben tanúsított magatartása, valamint a bíróság azon megállapítása is, hogy a kérelmezôk által kiadott könyv tartalma nincs összhangban az addigi történeti vizsgálatok legfontosabb megállapításaival, és több helyen súlyos inszinuációt tartalmaz. A francia bíróság által kiszabott büntetéssel kapcsolatban megállapította, hogy miután a könyv elkobzására vagy a publikáció betiltására nem került sor, nem valósult meg a véleménynyilvánítás szabadságának aránytalan korlátozása. Önmagában az, hogy a bírói döntés kivonatát mellékelik a könyv egyes példányaihoz, nem jelentette az egyezmény 10. cikkének aránytalan sérelmét. A francia bíróságok által hozott döntések tehát figyelemmel voltak a véleménynyilvánítás szabadságának jogára, és nem korlátozták azt indokolatlanul. Sabou és Pircalab kontra Románia 15 Az ügy körülményei. A kérelmezôk, Dan Corneliu Sabou és Calin Dan Pircalab román állampolgárok, a nagybányai (Baia Mare) helyi újság, a Ziua de Nord-Vest újságírói áprilisában a lap egy cikksorozatot jelentetett meg a két újságírótól a kerületi bíróság elnöke édesanyjának állítólag jogellenes földszerzésével kapcsolatban. Az elsô cikk a földszerzést bírálta, azt állítva, hogy azt az ulmeni helyi önkormányzat területén élô gazdák költségén hajtották végre. Az ezt követô cikkek vádakat fogalmaztak meg azzal kapcsolatban, hogy az ügyben eljáró bírót megfenyegették, és hogy hamisított dokumentumok alapján fosztottak meg tulajdonától egy szomszédot. Miután a kerületi bíróság elnöke rágalmazás bûncselekménye miatt magánvádas eljárást kezdeményezett, a nasaudi helyi bíróság december 15-én meghozott döntésében Sabou urat tíz hónap börtönbüntetésre, foglalkozástól való eltiltásra, valamint szülôi felügyeleti és választójogának a büntetés idôtartamára szóló felfüggesztésére ítélte. Pircalab úrnak ötvenezer román lejt kellett kártérítésként fizetnie, ezt a döntést azonban felfüggesztették. Továbbá a kérelmezôknek és az újságnak együtt harmincmillió román lej bírságot kellett megfizetniük. A kérelmezôk a döntés hatályon kívül helyezését kérték a besztercei (Bistrita) körzeti bíróságon. A bíróság a fellebbezést elutasította, és arra hivatkozott, hogy a cikkek tartalma nem felel meg a valóságnak, az újságírók nem jóhiszemûen, a morális értékek védelmében jártak el, céljuk csupán a megtámadott bíró jó hírnevének csorbítása volt augusztus 20-án Sabou urat bebörtönözték, majd miután négy nappal késôbb élettársa egy gyermeknek adott életet, szabadon engedték, és január 19-én elnöki kegyelemben részesítették májusában az újság kifizette a pénzbírságot, és Pircalab úr fizetésébôl is levonták a megítélt összeget. A határozat. 16 A kérelmezôk panaszukban az egyezmény 10. cikkének sérelmét állították. A bíróság elsôként rögzítette, hogy a kérdéses cikkek közérdeklôdésre számot tartó eseményekrôl számoltak be. A román társadalom különösen nagy figyelmet fordított a földvisszaadásokkal, kárpótlásokkal kapcsolatos ügyekre. A kérelmezôk azon állítását, hogy a bíró jogellenes cselekményeket követett el, súlyos vádnak minôsítette a bíróság is, de olyannak, amelynek ténybeli alapja volt. Semmi nem bizonyította, hogy az általuk leírtak teljesen tévesek, és hogy csupán a bíró személye elleni lejárató hadjárat részét képezik. Az újságírók által megkérdôjelezett magatartás értékelése elsôsorban az érintett bíró tisztségével függött össze, magánéleti vonatkozásai nem voltak jelentôsek. A bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmezôk által benyújtott bizonyítékokat a román igazságszolgáltatás nem vizsgálta meg kellô körültekintéssel. A kérelmezôk megkíséreltek kapcsolatba lépni a bíróval és megkérdezték a prefektust is. A prefektus véleményét ismertették, ami szintén azt mutatja, nem férhetett kétség jóhiszemûségükhöz. A Sabou úrral szemben kiszabott börtönbüntetést és Pircalab úr pénzbüntetését ezért a bíróság aránytalanul súlyos- 134 / DÖNTÉS UTÁN FUNDAMENTUM / SZÁM7 nak minôsítette, és az egyezmény 10. cikkének megsértését állapította meg. A bíróság foglalkozott az ügynek a 8. cikkel kapcsolatos vonatkozásaival is (szülôi felügyeleti jog felfüggesztése). Rámutatott, hogy a gyermek érdeke minden más kérdéshez képest elsôbbséget élvez, és csak különösen súlyos magatartás indokolhatja, hogy egy személyt szülôi felügyeleti jogaitól megfosszanak. Az a büntetés, amelyet Sabou úrra kiszabtak, semmilyen kapcsolatban nem állt szülôi minôségével, ô ugyanis egyáltalán nem tanúsított olyan magatartást, amely ilyen szankció alapjául szolgálhatott volna. A kérelmezô nem mulasztotta el a megfelelô gondosságot, gyermekével jól bánt. A román jog szerint viszont a szülôi jogok felfüggesztését mellékbüntetésként szabják ki, amelyet automatikusan állapítanak meg a börtönbüntetésre ítélt személyekkel szemben, anélkül, hogy a bíróságok a kérdést felülvizsgálat keretében elbírálhatnák. Az intézkedés független az elkövetett cselekménytôl, annak súlyától, valamint a gyermek érdekétôl. Erre figyelemmel a bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a szülôi felügyelet felfüggesztése inkább erkölcsi elítélésként felfogható szankció, és nem a gyermek érdekében született helyes intézkedés. Erre figyelemmel megállapította az egyezmény 8. cikkének sérelmét. Végül a strasbourgi bíróság foglalkozott a 13. cikkben biztosított hatékony jogorvoslat kérdéskörével is. Megállapította, hogy a román jogban a szülôi felügyeleti jogok megváltoztatása törvényen alapuló intézkedés, amelyet automatikus mellékbüntetésként szabnak ki a börtönbüntetésre ítéltekkel szemben. A román állam beadványában utalt arra, hogy a kérelmezôk az Alkotmánybírósághoz fordulhattak volna, kifogásolva a kérdéses jogszabály alkotmányos voltát. A bíróság ugyanakkor megállapította, hogy ilyen tartalmú beadványt korábban már vizsgált a román Alkotmánybíróság, és a kérdéses jogi normát alkotmányosnak minôsítette. Ilyen körülmények között nem volt olyan jogorvoslati lehetôségük a kérelmezôknek, amellyel élve megfelelô jogorvoslatot kaphattak volna az intézkedés alkotmányosságának kifogásolása tárgyában. Erre figyelemmel a bíróság a 13. cikk megsértését is megállapította. Müslüm Gündüz kontra Törökország 17 Az ügy körülményei. Müslüm Gündüz nyugdíjas török állampolgár, aki ellen büntetôeljárást kezdeményeztek azt követôen, hogy az önmagát iszlám szektaként leíró, Tarikat Aczmendi nevû közösség vezetôjeként szerepelt a HBB televíziós csatorna egyik programjában. A négyórás mûsor sugárzására június 12-én került sor. Az adást követôen ellene indult eljárásban az állambiztonsági bíróság uszítás bûncselekményében bûnösnek találta, kifogásolva, hogy az embereket gyûlöletre és erôszakos cselekmények elkövetésére uszította, vallási érvekre hivatkozva. Erre figyelemmel április 1-jén két év börtönbüntetésre és pénzbüntetés megfizetésére ítélték. A határozat utalt arra, hogy a kérelmezô az egymástól független állami intézményeket istentagadónak nevezte, erôteljesen bírálva az állam demokratikus jogelveit, és nyíltan a saria, az iszlám jog bevezetésére tett javaslatot. A kérelmezô azt panaszolta, hogy a vele szemben kiszabott büntetés az egyezmény 10. cikkében biztosított véleménynyilvánításhoz fûzôdô jogát korlátozta. A határozat. 18 A bíróság megállapította, hogy a kérelmezô elítélése az egyezmény által biztosított véleménynyilvánítás szabadságának korlátozását jelentette. A szankciót ugyanakkor a török büntetô törvénykönyv szabályozta, a bûncselekmények megelôzése, valamint a közrend, a jó erkölcs védelmében. A török bíróság ítéletében utalt mások jogainak védelmére is. A strasbourgi bíróság álláspontja szerint a televíziós adás egy olyan szektát mutatott be, amelynek követôi a közvélemény érdeklôdésére számot tartó személyek. Gündüz úr neves közszereplô volt, és azért hívták meg a mûsorba, hogy számot adjon a vallási közösségrôl, annak nonkonformista elképzeléseirôl. Mind az adás szerkesztôi, mind a nézôk tisztában voltak azzal, hogy egy olyan személy fogja kifejteni nézeteit, aki az iszlámmal ellentétesnek minôsíti a demokratikus társadalom alapvetô értékeit. A tárgykör széles körû vitára adott lehetôséget a török tömegtájékoztatási eszközökben, és jelentôs közérdeklôdésre tartott számot. A bíróság álláspontja szerint a kérelmezô állításai valóban hajlíthatatlan demokráciaellenességre és a szekuláris intézményekkel kapcsolatos elégedetlenségre utaltak, azonban erôszakos cselekményekre vagy a fennálló társadalmi rend megdöntésére nem hívott fel, vallási türelmetlenségen alapuló gyûlöletbeszéd az általa elmondottakról nem volt megállapítható. Továbbá a bíróság leszögezte, hogy amikor a török szervek a szólásszabadság és mások jogainak védelme összeütközését észlelték, nem tulajdonítottak megfelelô jelentôséget annak, hogy a kérelmezô egy élô vitamûsorban közérdeklôdésre számot tartó problémáról fejtette ki nézeteit. Jelezte, hogy a vallási türelmetlenségre vagy gyûlöletre uszító vélemények nem élvezik az egyezmény 10. cikkének védelmét, azonban álláspontja szerint pusztán a saria védelme anélkül, hogy az erôszakra való felhívással párosulna, nem minôsíthetô a társadalomra veszélyes gyûlöletbeszédnek. Mindezek alapján a bíróság arra a megállapításra jutott, hogy a török szervek által kiszabott jogkorlátozások nem minôsíthetôk szükségesnek. Erre figyelemmel a nemzeti hatóságok nem rendelkeztek elegendô jogalappal a kérelmezô véleménynyilvánítási FUNDAMENTUM / SZÁM DÖNTÉS UTÁN / 1358 szabadságának korlátozására, amelyre tekintettel megsértették az egyezmény 10. cikkét. ELSÔ KIEGÉSZÍTÔ JEGYZÔKÖNYV 3. CIKK A SZABAD VÁLASZTÁSOKHOZ VALÓ JOG Melnyicsenko kontra Ukrajna 19 Az ügy körülményei. A kérelmezô Nyikolaj Ivanovics Melnyicsenko ukrán állampolgár, aki jelenleg menekültként az Amerikai Egyesült Államokban él. Melnyicsenko úr munkája hazájában az ukrán elnök, Leonyid Kucsma hivatalának ôrzése volt. Munkája során állítólag magnófelvételeket készített az elnök személyes beszélgetéseirôl az ukrán Pravda internetes újság fôszerkesztôje, Georgij Gongadze eltûnésével kapcsolatban. A fôszerkesztô neves ellenzéki újságíró volt, aki Kucsma elnököt kritizáló nézeteirôl volt ismert november 26-án a kérelmezô elhagyta Ukrajna területét, félve a politikai üldöztetéstôl azt követôen, hogy a felvételek nyilvánosságra kerültek. Ebben az idôben egy úgynevezett belsô útlevele volt, amelyet egy kijevi címre állítottak ki részére a propiska elnevezésû, a lakóhely nyilvántartását szolgáló hivatalos dokumentumban. A kérelmezô menedékjogot kért az Egyesült Államokban, és április 21-én meg is kapta a menekültstátust. Ezt követôen, január 12-én szocialista párti parlamenti képviselôjelöltként indult az ukrán választásokon. A jelöltség egyik feltétele volt öt év folyamatos ukrajnai tartózkodás. Melnyicsenko úr kérelmében a propiskában szereplô címet adta meg tartózkodási helyeként, azonban elutasították azzal, hogy hamis információkat bocsátott rendelkezésre, hiszen az elmúlt öt évben valójában nem Ukrajnában élt. A határozat. 20 A kérelmezô azt állította, hogy jogellenesen utasították vissza a választásokon való indulásra irányuló kérelmét, mert az ukrán választójog nem határozza meg pontosan, hogy mit ért öt év Ukrajnában való tartózkodás alatt, jogszerû vagy állandó tartózkodási helyet követel-e meg. Erre figyelemmel az egyezmény elsô kiegészítô jegyzôkönyvének 3. cikkével kapcsolatos panaszt nyújtott be. A bíróság elsôként megállapította, hogy sem a hatályos ukrán szabályozás, sem a joggyakorlat nem tartalmaz közvetlen, egyértelmû elôírásokat abban a tekintetben, hogy az Ukrajna területén való milyen jellegû tartózkodás szolgálhat a képviselôjelöltség alapjául. Az elôírások nem fogalmazták meg a jogszerû és a szokásos tartózkodás helyének fogalmát. Az világos volt, hogy a kérelmezô szokásos tartózkodási helye legalábbis részben Ukrajnán kívül volt a kérdéses idôszakban, miután november 26-án elhagyta az országot. Történt ez akarata ellenére, attól való jogos félelmében, hogy vád alá helyezik. Erre figyelemmel kapott ugyanis menekültjogot az Egyesült Államokban. Mindezek ellenére a nála lévô, propiska elnevezésû dokumentum az úgynevezett belsô útlevelében, változatlan tartalommal rendelkezésére állt. A bíróság megállapította, hogy a jogszerû tartózkodási hely igazolására Ukrajnában csak ez a dokumentum szolgál, amely nem minden esetben tartalmazza az állampolgár szokásos tartózkodási helyének adatait. A bíróság továbbá azt is rögzítette, hogy a propiska egy alapvetô jogintézménye az ukrán közigazgatási rendszernek, és széles körûen használják más hivatalos célból (például hadkötelesek sorozása). A bíróság megállapította, hogy a kérelmezôre vonatkozó egyedüli kötelezettség a fent említett dokumentumban szereplô információ biztosítása volt. Továbbá rögzítette, hogy indokolt volt a kérelmezô Ukrajnából történô hirtelen eltávozása, és az, hogy ezt követôen hosszabb ideig külföldön tartózkodott. A kérelmezô joggal félhetett üldöztetéstôl arra figyelemmel, hogy Georgij Gongadze eltûnésével és megölésével kapcsolatban gyanús események történtek, és az ô személyével összefüggésbe hozható lehallgatási botrány veszélyes helyzetet teremtett számára. Ennek volt köszönhetô, hogy menekültstátust kapott az Egyesült Államokban. A bíróság megállapította továbbá, hogy ha a kérelmezô Ukrajnában tartózkodik, személyes biztonsága vagy testi épsége kerülhetett volna veszélybe. Ebben az esetben képtelen lett volna politikai jogai gyakorlására, ugyanakkor az ország elhagyásával e jogok gyakorlása ugyancsak lehetetlenné vált számára. Bár az érintett az elmúlt öt évben nem tartózkodott Ukrajnában, de megtarthatta érvényes, az ott-tartózkodásra feljogosító igazolványát. A bíróság végkövetkeztetése szerint a kérelmezô választásokon való indulásának elutasítása azon az alapon, hogy valótlan információt adott meg tartózkodási helyével kapcsolatban, megsértette az egyezmény elsô kiegészítô jegyzôkönyvének 3. cikkét. Zdanoka kontra Lettország 21 Az ügy körülményei. A szovjet idôszakban a kérelmezô a Lett Kommunista Párt (LKP) tagja volt, amely a Szovjet Kommunista Párt helyi szervezeteként mûködött májusát követôen átmeneti idôszak kezdôdött a szuverenitás visszanyerése érdekében, amely augusztus 21-én fejezôdött be, az ország teljes és végleges függetlenségének kimondásával. Az 1991 januárjában és augusztusában tartott választásokon az LKP részvételét alkotmányellenesnek nyilvánították, és 1991 szeptemberében feloszlatták a pártot ben és 1995-ben a lett parlament két jogszabályt fogadott el a helyi és a parlamenti választásokról, amelyek kimondták, hogy 136 / DÖNTÉS UTÁN FUNDAMENTUM / SZÁM9 akik január 13-át követôen részt vettek az LKP tevékenységében, nem lehetnek jelöltek a választásokon ben a kérelmezô mégis elindulhatott a helyi választásokon, és a rigai városi tanács tagjának választották. Zdanoka úrnak viszont 1998-ban le kellett mondania a parlamenti választásokon való indulási jogáról ben legfôbb ügyészi indítványra a bíróság megállapította, hogy a kérelmezô január 13-át követôen részt vett az LKP tevékenységében. Ezért ôt automatikusan megfosztották választójogától, és a rigai városi tanácsban betöltött helyét is elvesztette. Fellebbezését 2000 februárjában elutasították, és nevét törölték a 2002-es parlamenti választásokra leadott jelöltlistáról. A határozat. 22 A kérelmezô az egyezmény elsô kiegészítô jegyzôkönyvének 3. cikkében foglaltak megsértését kifogásolta. A bíróság megállapította, hogy a korlátozó szabályozás törvényes célt szolgált, az állam függetlenségének védelmét, a demokratikus társadalom és a nemzetbiztonság érdekeit. A szabály azonban a kommunista párt tagjait a jövôre nézve határidô nélkül tiltotta el a választásokon való részvételtôl. A bíróság megállapította, hogy a kérelmezô nem követett el bûncselekményt politikai tevékenysége során, miután semmi nem tiltotta az LKP politikai tevékenységét 1991 augusztusa elôtt. A kérelmezô tehát nem egy jogellenes szervezet tagjaként végezte politikai munkáját. A bíróság megállapította, hogy a kormány által mondottakkal ellentétben a kérelmezô személyes tevékenysége 1991-ben nem érte el a társadalomra való veszélyességnek azt a fokát, amely a máig érvényes szankciót megalapozná. Az ôt választójogától megfosztó határozat elsôsorban múltbeli tevékenységre koncentrált, és jelenlegi, a társadalomra nézve esetleg veszélyes magatartására nem tért ki. A bíróság vizsgálta a kérelmezô utóbbi idôben végzett tevékenységét, és megállapította, hogy az általa képviselt politikai gondolatok nem ellentétesek az egyezménnyel védett jogokkal. A kérelmezô nem folytatott a lett jog alapján tiltott tevékenységet, vád alá nem helyezték. A lett kormány sem utalt arra beadványában, hogy a kérelmezô 1991 után bármely cselekedetével veszélyeztette volna az állam nemzetbiztonságát vagy annak demokratikus társadalmi berendezkedését. Erre figyelemmel a választójogától való nem meghatározott idôre, hanem határozatlan idôtartamra szóló megfosztása az egyezményben biztosított jogainak aránytalan korlátozását jelentette. Ez a megoldás a választójog tartalmának olyan, annak alapját érintô korlátozását jelentette, amely az egyezmény sérelmének volt minôsíthetô. Egy demokratikus társadalomban ugyanis ilyen tartalmú szabályok megalkotása nem indokolt. A kérelmezô szerint sérült az egyezmény 11. cikke is. A bíróság megállapította, hogy a választójog megvonása a kérelmezô egyesülési jogának megsértését is eredményezte. A jogkorlátozás törvényen alapult és jogszerû célt szolgált, a nemzetbiztonság védelmét. Az intézkedés arányosságát vizsgálva azonban a testület arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmezô pártját nem lehetett volna törvényen kívülinek minôsíteni az 1991 januárja és augusztusa közötti idôszakban, és hogy a kormány nem biztosított megfelelô információt arról, hogy a kérelmezô az új Lett Köztársaság demokratikus rendjét veszélyeztette volna. A kérelmezô egyesülési jogától történô megfosztása is múltbeli politikai tevékenységével és nem jelenbeli magatartásával volt összefüggésben. A bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmezô személye és magatartása nem fenyegette az egyezménnyel védett értékek megvalósulását. Miután a választójogtól való megfosztás immár tíz éve hatályban lévô szankció Zdanoka úrral szemben, ez a korlátozás aránytalannak minôsíthetô, és egy demokratikus társadalomban szükségtelen. Mindezekre figyelemmel arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmezô 11. cikkben foglalt jogait megsértették. Kommentár. Amint a fenti ügy is mutatja, az egyezmény alkalmazása szempontjából jelentôs szerepe van az idôtényezônek. Az 1990-es évek elején nem biztos, hogy ugyanezt a következtetést vonta volna le a bíróság. A döntés felhívja a figyelmet arra, hogy a jogkorlátozások megfogalmazásakor és elbírálásakor figyelemmel kell lenni az egyéni körülményekre is. Tallódi Zoltán JEGYZETEK 11. Appl. No / Judgment of 26 February Appl. No / Judgment of 18 May Appl. No / Judgment of 18 May Appl. No / Judgment of 24 May Appl. No / Judgment of 27 February Appl. No / Judgment of 29 June Appl. No / Judgment of 29 June Appl. No / Judgment of 28 September Appl. No / Judgment of 4 December Appl. No / Judgment of 19 October Appl. No / Judgment of 17 June FUNDAMENTUM / SZÁM DÖNTÉS UTÁN / 137 Több megjelenítése
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 301/2014.(X.17.) számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 13.Pk.50.052/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dr. Gera Annamária Ügyvédi Iroda (székhelycíme) által képviselt Kiss Róbert (lakcím) kérelmezőnek a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Egyes tételeknél szükséges a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), a büntetőeljárásról szóló Részletesebben A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON
A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON 2009. év Kiadja: Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály ISSN 1418-7493 - 3 - I. ÖSSZEFOGLALÓ ADATOK 2007-ben Részletesebben I. AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL
I. AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL 1. Jog az élethez (az egyezmény 2. cikke); L.B.C vs. Egyesült Királyság (1998. június 9-i ítélet) A tények. 1957 58-ban az Egyesült Királyság a Karácsony-szigetek Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 31.1.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Harry Nduka nigériai állampolgár által benyújtott 0256/2011. számú petíció az Egyesült Királyságban való maradásának Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1
EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1 Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, Részletesebben Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben Dr. Lajtár István, PhD
Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntetőjogi, Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Wesselényi - sorozat Dr. Lajtár István, PhD tanszékvezető, egyetemi docens Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a
A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a társadalom érdekeit szolgáló büntetés végrehajtását. Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben Alkotmánybíróság. a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján. Tárgy: alkotmányjogi panasz. Tisztelt Alkotmánybíróság!
Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján Tárgy: alkotmányjogi panasz Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott Vincze Krisztián ( ) meghatalmazott jogi képviselőm (dr. Hüttl Tivadar Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Hegyvidéki Óvodai Jelentkezési lap 2015/2016
Hegyvidéki Óvodai Jelentkezési lap 2015/2016 Alulírott... (név), kérem, hogy gyermekem óvodai elhelyezését a.......óvodában szíveskedjék biztosítani. Körzeti óvoda:... Kérem Nem kérem Gyermek neve:... Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Szólásszabadság, média, internet
VI. NYÁRI EGYETEM A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL FEJLESZTÉSÉÉRT Szólásszabadság, média, internet Dr. Székely Iván OSA Archivum, BME szekelyi@ceu.hu 2009. július 25. [Tartalomjegyzék helyett] Szólásszabadság Rokonai Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben HATÓSÁGI IGAZOLVÁNY KIADÁSA HIVATALBÓL TÖRTÉNIK, HA
A lakcímkártya kiadására irányuló eljárás hivatalból vagy kérelemre indul. A HATÓSÁGI IGAZOLVÁNY KIADÁSA HIVATALBÓL TÖRTÉNIK, HA 1. a polgár a lakcímet is tartalmazó régi típusú személyazonosító igazolványát Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben V. C. Szlovákia elleni ügye1
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legutóbbi döntéseibôl Az Egyezmény 3. cikke. A kínzás tilalma V. C. Szlovákia elleni ügye1 Az ügy körülményei. A kérelmező szlovákiai roma. 2000. augusztus 23-án egy Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG
ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG Cím:1139 Budapest Teve u. 4-6. 1903 Bp. Pf.: 314/15 Tel: 443-5573/33104 Fax: 443-5733/33133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 29000 105/550- /2013. RP. Tárgy: alapvető Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben NYILATKOZAT a baleset (sérülés) körülményeiről
Egészségbiztosító:. címe:..... Társadalombiztosítási kifizetőhely:..... címe:.... Hivatkozási szám:... Felhívjuk a figyelmét, hogy a év.. hó nap történt balesetével (sérülésével) kapcsolatban a 217/1997. Részletesebben Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A.
Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A. Titkosszolgálati eszközök története Heltai Gáspár (1570) az inkvizíció vizsgálati módszereiről: annakutána egynéhány Részletesebben 2013. évi törvény a választási eljárásról
2013. évi törvény a választási eljárásról (a médiával kapcsolatos részek kivonata) (Forrás: az elfogadott törvénynek az Ogy elnöke által aláírt és a köztársasági elnöknek aláírásra megküldött szövege) Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben 2012. évi... törvény
2012. évi... törvény a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról (Kivonat - az elektronikus adat hozzáférhetetlenné Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 5 AJÁNLÓ... 11 EL SZÓ... 13 A BTK. ÁLTALÁNOS RÉSZÉHEZ... 15 1.) A BÜNTET TÖRVÉNY HATÁLYA, A KÉS BBI BÜNTET TÖRVÉNY VISSZAMEN LEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI. 16 1/1999. Büntet Részletesebben BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben Gyakorló ápoló képzés 2012.03.26.
Etikai Kódexek Hivatások, foglalkozások szakmai szabályai Az etikai kódex feladata A kódex jogra épülő, írásos erkölcsi normagyűjtemény, a jognál részletesebb, olykor szigorúbb megfogalmazásokkal is él. Részletesebben Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában
Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában 53/2014. (IX. 20.) TVB. H A T Á R O Z A T A Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben Rendészeti igazgatás. Rendészet. Jogi szabályozás
Gazdasági élet Igazgatása Környezet Védelme Közrend, Közbiztonság védelme, rendészet Humán igazgatás Rendészeti igazgatás Jogi szabályozás Alaptörvény (46. cikk) Rtv 1994:XXXIV. tv. Hszt 1996: XLIII. tv. Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1250/2014. (XII.16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/26124-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a támogatás közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1250/2014. (XII.16.) Részletesebben h a t á r o z a t o t hozom:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-4978/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az ERSTE Bank Hungary Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. július 2. 2015. 15. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3116/2015. (VII. 2.) AB végzés bírói kezdeményezés visszautasításáról... 892 3117/2015. (VII. Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG. A Nemzeti Választási Bizottság 1394/2014. számú határozata
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG A Nemzeti Választási Bizottság 1394/2014. számú határozata A Nemzeti Választási Bizottság a Farmos Község Önkormányzata (2765 Farmos, Fő tér 1.) nevében eljáró Horváth László Részletesebben VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
Elrendelte a 16/2007. (ÜK. 12.) LÜ utasítás (OSAP 1523 nytsz.) VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től JOGERŐS! MEGJEGYZÉS: RENDŰ VÁDLOTT 1. ALAPADATOK 1. Az első fokon eljáró (fő)ügyészség:. iktatószám: Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA
Nádudvar Város Önkormányzat 4181 Nádudvar, Fő u. 119. sz. Tel: 54/529-010 Fax: 54/528-551 E-mail: nadudvar@nadudvar.hu KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA Alulírott azzal a kéréssel fordulok Nádudvar Részletesebben SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM
SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM 1011 BUDAPEST, FŐ UTCA 14-18. Címzett: Kérelmező részére E-mail útján Másolatban: Valamennyi ajánlattevő részére E-mail útján Küldi: dr. Szterényi Részletesebben Gäfgen Németország elleni ügye 1. Az ügy körülményei. A kérelmező jelenleg börtönbüntetését
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legfrissebb döntéseibôl Az egyezmény 3. cikke. A kínzás tilalma Gäfgen Németország elleni ügye 1 Az ügy körülményei. A kérelmező jelenleg börtönbüntetését tölti a schwalmstadti Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4273/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4273/2013. számú ügyben Ügyintéző: dr. Zséger Barbara Az eljárás megindulása A panaszos beadványa szerint a rendőrség indokolatlanul igazoltatta, előállította Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás kölcsön, hitelt érdemlő bizonyíték Kfv.I.35.496/2006/4.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Lampé Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Lampé Zoltán ügyvéd) által képviselt felperes Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben AZ INGATLANNYILVÁNTARTÁS ALAPJAI
AZ INGATLANNYILVÁNTARTÁS ALAPJAI Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan és a jogosultak adataiban bekövetkezett változások Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben 300/1993 T Ö R V É N Y
300/1993 T Ö R V É N Y a család- és utónévről *) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa az alábbi törvényt alkotta: Az utónév 1. (1) A Szlovák Köztársaság területén született személy utónevét a szülők közösen Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 610/2009. (III. 18.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 610/2009. (III. 18.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Az MBFH a felülvizsgálat alapján a hivatkozott számú határozatot. helybenhagyja
MAGYAR BÁNYÁSZATI ÉS FÖLDTANI HIVATAL BÁNYÁSZATI, GÁZIPARI ÉS ÉPÍTÉSÜGYI FŐOSZTÁLY MBFH/1108-2/2013. Üi: Bérces Tamás :(06-1) 3012-932 e-mail: tamas.berces@mbfh.hu Tárgy: engedély kiadása iránti kérelmet Részletesebben ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ. Adatkezelési tájékoztató. a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről
ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ Adatkezelési tájékoztató a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei Az adatkezelő megnevezése: Részletesebben A forgalomból ideiglenesen kivont járművel a kivonás időtartama alatt a közúti forgalomban nem lehet részt venni.
A jármű ideiglenes forgalomból történő kivonása kérelem alapján A jármű ideiglenes forgalomból történő kivonásának időtartama A jármű forgalomból történő kivonásának hivatalból való elrendelése és annak Részletesebben Óberling József r. ezredes rendőrségi főtanácsos ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály vezetője
Óberling József r. ezredes rendőrségi főtanácsos ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály vezetője megváltozik a közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegések köre; bizonyos esetekben a bírság kiszabására Részletesebben Szent István Egyetem Gödöllő
Szent István Egyetem Gödöllő A SZENT ISTVÁN EGYETEM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 5/B. melléklete A HALLGATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK ÉS KÖTELESSÉGEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJE Gödöllő, 2006. augusztus 1. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LOS ANGELES-I FŐKONZULÁTUSA KÖZLEMÉNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE KITŰZTE AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK 2010. ÉVI VÁLASZTÁSÁT.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LOS ANGELES-I FŐKONZULÁTUSA KÖZLEMÉNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE KITŰZTE AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK 2010. ÉVI VÁLASZTÁSÁT. MAGYARORSZÁGON AZ ELSŐ FORDULÓ NAPJA: 2010. ÁPRILIS 11. Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben 1968.10.19. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 257. szám
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben EIOPA(BoS(13/164 HU. A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások
EIOPA(BoS(13/164 HU A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások EIOPA WesthafenTower Westhafenplatz 1 60327 Frankfurt Germany Phone: +49 69 951119(20 Fax: +49 69 951119(19 info@eiopa.europa.eu Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben Ingatlan és Birtokrendezés az erdélyi restituciós folyamat tükrében Dr. Dimén Levente, Gyulafehérvári T.E Komáromi Attila Sándor
Ingatlan és Birtokrendezés az erdélyi restituciós folyamat tükrében Dr. Dimén Levente, Gyulafehérvári T.E Komáromi Attila Sándor Közösségi javak államosításasa Az államosítások sok és s elkobzások okát Részletesebben POLGÁRMESTERE. b) öt év feletti, illetve határozatlan időtartamú bérbeadás joga a Képviselő-testület hatáskörébe tartozik.
BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI POLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Tárgy: Javaslat az Arany János Általános Iskola és a Scheiling Kft. közötti, határozatlan idejű bérleti szerződés jóváhagyására Tisztelt Képviselő-testület! Részletesebben Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 12-én megtartott rendes ülésének jegyzőkönyvéből.
Kivonat: Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 12-én megtartott rendes ülésének jegyzőkönyvéből. Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 19/2015.(II. 12.) határozata Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG HATÁROZAT
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG
ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG :1139 Budapest Teve u. 4-6. 1903 Bp. Pf.: 314/15 : 33-104 fax: 33-303 /fax: 443-5733 : orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 29000/105/547- /2012.P. Tárgy: alapvető jogot sértő Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben Előadó: dr. Borza Beáta dr. Csikós Tímea A vizsgálat megindítása Az Elek Városban működő Pszichiátriai Betegek Otthonában élő ellátottak Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Rendhagyó Törvényházi Szeminárium – Ismeretterjesztő sorozat a családi kapcsolatokat érintő főbb jogszabályi rendelkezésekről III. rész | Székesfehérvári Törvényszék
Rendhagyó Törvényházi Szeminárium – Ismeretterjesztő sorozat a családi kapcsolatokat érintő főbb jogszabályi rendelkezésekről III. rész
Megjelenés ideje: 2018. május 11., 10:03
III. rész: A családi jogállás – mi kerül az anyakönyvbe? Az apasági vélelem és annak megdöntése, az örökbefogadás
1. Mit jelent a családi jogállás?
Meghatározza, hogy jogilag kit kell a gyermek apjának és anyjának tekinteni.
2. „Az anya biztos” – vagy mégsem?
Az anyaság kérdését mindenki kézenfekvőnek gondolja. 2014-től a Polgári Törvénykönyv (2013. évi V. törvény, rövidítése: Ptk.) rögzíti, hogy a gyermek anyjának azt kell tekinteni, aki megszülte (és nem azt, aki a fogamzáshoz petesejtet adományozott, vagy aki a gyermek kihordására béranyát fogadott). A családjog ismeri az anyaság bírói megállapítása iránti pert is.
3. Az apaság – jogi értelemben kit kell a gyermek apjának tekinteni? Az apaságot elismerő nyilatkozat
A jog úgynevezett „vélelmek”, azaz a megdöntésig igaznak elfogadott feltételezések alapján foglal állást abban a kérdésben, hogy a gyermek apjaként kit kell az anyakönyvbe bejegyezni.
A gyermek apjának jogilag elsősorban azt kell tekinteni, aki a vélelmezett fogantatási időben (a gyermek születése előtti 182. és 300. nap között), vagy annak egy részében az anyával házassági kötelékben állt (akkor is, ha ténylegesen akár évek óta nem éltek együtt).
Ha élettársak reprodukciós eljárásban (például inszemináció, lombikbébi-program) vettek részt, és a gyermek ennek eredményeként született, akkor a férfi apaságát ennek alapján kell megállapítani.
Azt, aki a gyermekre apai elismerő nyilatkozatot tett. Házasság vagy reprodukciós eljárás hiányában az anyakönyvvezető vagy a járási hivatal gyámügyi ügyintézője (külföldön a magyar konzul) előtt apai elismerő nyilatkozatot lehet tenni, illetve közjegyzőtől is lehet kérni e nyilatkozat közokiratba foglalását. Ennek az a feltétele, hogy az apasági nyilatkozatot tevő személy a gyermeknél legalább 16 évvel idősebb legyen. Az elismerő nyilatkozat attól lesz teljes hatályú, hogy ahhoz kell az anya, a gyermek törvényes képviselője, és ha a gyermek a 14. életévét betöltötte, akkor a gyermek hozzájárulása is.
4. Az apaság bírósági megállapítása
Ha az előző vélelmek alapján senkit sem lehet apának tekinteni, akkor az anya, a gyermek (halála után leszármazója) vagy az apa bíróságtól kérheti az apaság megállapítását. (A gyermek 14. éves kora előtt az anya a gyermek nevében törvényes képviselőként a gyámhatóság hozzájárulásával indíthat pert. Későbbi perindítás esetén azonban nem szükséges már a gyámhivatal segítségét kérni.)
A bíróság a perben részletes bizonyítást folytat le. Rendszerint szakértői véleményt szerez be, ami nyálmintán végzett DNS-vizsgálaton alapul. A körülmények gondos mérlegelése alapján dönt arról, hogy a keresetben alperesként megjelölt férfi tekinthető-e a gyermek apjának.
Ha a perbeli bizonyítás eredménye úgy alakul, az alperesnek lehetősége van arra is, hogy a bíróság előtt tegyen apai elismerő nyilatkozatot. (Ebben az esetben a bíróság már nem dönt az apaság kérdésében.)
Ha több férfi apasága is szóba kerülhet, a 2018. január 1-jén hatályba lépett új Polgári perrendtartás (2016. évi CXXX. tv.) szerint egyszerre csak egyikükkel szemben indítható per. Ha az első per sikertelenül zárul, úgy újabb perben lehet más férfi apaságának megállapítását kérni.
5. Meg lehet-e támadni a „vélelmezett apaságot”, azaz lehet-e vitatni az anyakönyvbe bejegyzett adatokat?
Nem, ha
ha az a bíróság ítéletén alapul
a reprodukciós eljáráson alapuló vélelem pedig csak akkor támadható, ha az anya élettársa az eljáráshoz nem járult hozzá
Igen, ha házasságon vagy apai elismerő nyilatkozaton alapul, de
csak azon az alapon, ha bizonyítható, hogy a vélelmezett apa az anyával a fogantatási időben nemileg nem érintkezett, vagy egyébként lehetetlen, hogy a gyermek tőle származzon (például mert nem volt nemzőképes). (De ha házastársak vettek részt reprodukciós eljárásban, akkor ugyanúgy alakul a megtámadás, mint élettársak esetén.)
Az elismerő nyilatkozatot akkor is meg lehet támadni, ha
a jogi feltételek hiányában nincs teljes hatálya,
tévedés, megtévesztés, jogellenes fenyegetés hatására, vagy
jogszabály (például örökbefogadási, idegenrendészeti előírások) megkerülése céljából tették.
6. Mi történik az apasági vélelem megdöntése iránt folyó perben? Ki és mikor indíthatja?
a kiskorú gyermek és az anya a gyermek hároméves koráig, illetve a gyermek a nagykorúvá válása után még egy éven belül indíthatja meg
a vélelmezett (azaz az anyakönyvben szereplő) apa a tévedés, megtévesztés felismerésétől, fenyegetés esetén a kényszerhelyzet megszűnésétől, egyébként a vélelem keletkezésétől számított egy év alatt indíthat pert. Ha azonban a megtámadás okáról csak később szerzett tudomást, a tudomásszerzéstől számított egy év alatt még lehetősége van perindításra.
az apasági vélelem sikeres megdöntése esetén a bíróság ítélete alapján az anyakönyvvezető törli az apára vonatkozó bejegyzést az anyakönyvből
7. Előfordul, hogy az anya még házasságban, de már az új élettársnak szül gyereket – ki kerül apaként a gyermek anyakönyvébe?
A fenti szabályok értelmében a házastárs. Azonban, ha az anya, illetve a vélelmezett és a tényleges apa (a volt férj és a jelenlegi élettárs) között megegyezés van, nem kell pert indítani a helyzet rendezésére. Mindhárman közös kérelemmel kérhetik a bíróságtól az apaság vélelmének nemperes eljárásban való megdöntését. A kérelem már a gyermek megszületése előtt is előterjeszthető, de a bíróság döntést csak a gyermek születését követően hozhat.
Ilyen esetben a korábbi vélelmezett apa törlésével egyidejűleg a bíróság előtt tett elismerő nyilatkozat alapján bejegyzik az anyakönyvbe az új vélelem alapján apának tekintendő férfit.
8. Az örökbefogadás
rokoni kapcsolatot hoz létre jogi értelemben az örökbefogadás is az örökbefogadó szülő és az örökbe fogadott gyermek között
családpótló jogintézmény: az a célja, hogy a gyermek családban nevelkedhessen
örökbe fogadni csak kiskorú gyermeket lehet, akinek szülei nem élnek vagy őt megfelelően nevelni nem képesek. Örökbefogadó pedig az a legalább 25 éves felnőtt lehet, aki a gyermeknél legalább 16 és legfeljebb 45 évvel idősebb
a gyámhivatal külön-külön eljárásban dönt a gyermek örökbe fogadhatónak nyilvánításáról és – tanácsadás, felkészítő tanfolyam után – az örökbe fogadni szándékozó alkalmasságáról, majd ezután engedélyezi az örökbefogadást
nyílt örökbefogadás esetén a vér szerinti szülő általa ismert, konkrét személy tekintetében járul hozzá az örökbefogadáshoz
titkos örökbefogadásnál pedig anélkül, hogy ismerné az örökbefogadót
az örökbefogadó és az örökbefogadott kölcsönös kérelme alapján az örökbefogadást a gyámhatóság bonthatja fel
ha pedig ilyen megegyezés nincs, bármelyikük a bíróságtól, perben kérheti az örökbefogadás felbontását.
Sorozatunk a IV. résszel - A gyermekek jogai - egy hét múlva folytatódik. Ebben a részben térünk ki a gyámság szabályaira is.
III. rész 127.69 KB

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/03523/2012
. IV/03523/2012
Első irat érkezett: 11/05/2012
Az ügy tárgya: a Fővárosi Törvényszék 0100-1. Vh.500.174/2007/47-1, 0100-1.Vh.500 013/2007/24 és 0100-1.Vh.500 014/2007/27. számú végzései alaptörvény-ellenessége tárgyában benyújtott alkotmányjogi panasz
Az indítványozó a végrehajtási lap visszavonására irányuló keresetét elutasító bírósági végzések alaptörvény-ellenességének vizsgálatát kéri elsősorban az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslati jog sérelmére hivatkozva.
Álláspontja szerint a bírósági döntések alaptörvény-ellenességhez vezetően jogszabálysértőek voltak, mert az eljáró bíróság nem megfelelően értelmezte a végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) 6. §-ában foglaltakat. A Vht. szerint a végrehajtási lap kibocsátásának feltétele, hogy a hitelezők az indítványozó adós ellen először azonnali beszedési megbízással éljenek.
Az indítványozó szerint az, hogy peres ügyében a bíróság jogszabály-ellenesen járt el, sérti az Alaptörvényben foglalt jogállamiság elvét is, továbbá nemzetközi jogi kötelezettségszegést is megvalósít. .
a Fővárosi Törvényszék 0100-1. Vh.500.174/2007/47-1. számú végzése
a Fővárosi Törvényszék 0100-1.Vh.500.013/2007/24. számú végzése
a Fővárosi Törvényszék 0100-1.Vh.500.014/2007/27. számú végzése
A határozat száma: 3069/2013. (III. 14.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2013/1526
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiuma 0100-1.Vh.500.013/2007/24., 0100-1.Vh.500.014/2007/27. és 0100-1.Vh.500.174/ 2007/47-I. számú végzései alaptörvény-ellenességének vizsgálatára és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, kérve a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiuma 0100-1.Vh.500.013/ 2007/24., 0100-1.Vh.500.014/2007/27., és 0100- 1.Vh.500.174/2007/47-I. számú végzései megsemmisítését.
[2]	Álláspontja szerint a fenti, végrehajtási ügyekben született végzések ellentétesek az Alaptörvény több rendelkezésével, így a B) cikk (1) bekezdésével, az R) cikkével, a XXVIII. cikk (7) bekezdésével, valamint a Q) cikk (3) bekezdésével.
[3]	Az indítványozó előadja, hogy adósként perköltség megfizetésére volt kötelezett, és a jogosultak a teljesítési határidő lejárta előtt már 15 nappal benyújtották a végrehajtási lapokat, anélkül, hogy a követelést megkísérelték volna az indítványozó-adóssal szemben azonnali beszedési megbízással (inkasszóval) érvényesíteni.
[4]	Az indítványozó szerint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvénynek (a továbbiakban: Vht.) a végrehajtási lap kiállításakor (2007. március 9-én) hatályos 6. § (1) bekezdése értelmében a pénzforgalmi úton érvényesíthető pénzkövetelést azonnali beszedési megbízással kell behajtani; bírósági végrehajtásnak akkor van helye, ha az azonnali beszedési megbízás nem vezetett eredményre. Ezzel szemben a bíróság az inkasszóról nem kért igazolást, hanem kibocsátotta a végrehajtási lapokat, az indítványozó szerint törvény-, és alaptörvény-ellenesen. Az indítványozó ezért a Vht. 212. § alapján a végrehajtási lap visszavonását kérte.
[5]	A bíróság a végrehajtási lap visszavonása iránti kérelmeket elutasította, (tartalmukban azonos) végzéseiben arra hivatkozott, hogy a 2007. március 9-én hatályos jogszabályok értelmében jogi személy adósok ellen (több feltétel együttes fennforgása esetén) valóban kötelező volt azonnali beszedési megbízás útján megkísérelni a követelés behajtását, azonban magánszemélyek esetén nem, és az adott ügyekben az indítványozó-adós ellen mint magánszemély ellen indult a végrehajtási eljárás. Erre tekintettel az eljáró bíróság nem látta indokát a végrehajtási lap visszavonásának.
[6]	Az indítványozó fellebbezett a végzések ellen, a fellebbezését a bíróság azonban hivatalból elutasította, mivel az indítványozó a bíróság hiánypótlásra felhívó végzése ellenére sem rótta le a fellebbezési illetéket. Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz.
[7]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság az ügyrendjében meghatározottak szerinti tanácsban dönt az alkotmányjogi panasz befogadásáról, az 56. § (2) bekezdése értelmében pedig a befogadhatóságról dönteni jogosult tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket. Az Abtv. 56. § (3) bekezdése értelmében a befogadás visszautasítása esetén az Alkotmánybíróság rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[8]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány nem befogadható, mert az alkotmányjogi panasszal szemben támasztott tartalmi követelményeknek nem felel meg: az indítványozó nem merítette ki a rendelkezésre álló jogorvoslatokat, ami az alkotmányjogi panasz benyújtásának előfeltétele. Az indítványozó fellebbezett a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiuma 0100-1.Vh.500.013/ 2007/24., 0100-1.Vh.500.014/2007/27., és 0100- 1.Vh.500.174/2007/47-I. számú, végrehajtási lap visszavonása iránti kérelmeket elutasító végzései ellen, azonban a fellebbezési illetéket annak ellenére sem rótta le, hogy
– az eljáró bíróság a következményekre történt figyelmeztetés mellett hiánypótlásra hívta fel,
– mint ügyvédnek tudnia kellett, hogy a fellebbezési illeték megfizetésének elmulasztása a fellebbezés hivatalbóli elutasítását vonja maga után.
[9]	Az indítványozó tehát látszólag ugyan kimerítette a rendelkezésre álló jogorvoslatokat, fellebbezett a kifogásolt végzések ellen, ténylegesen azonban – mivel fellebbezése hiányos volt – nem.
[10]	Az Alkotmánybíróság erre tekintettel az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság Ügyrendje 30. § (2) bekezdés e) pontja alapján visszautasította.
. 11/05/2012
. 3069/2013. (III. 14.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság