text:
Az állam felelősségének egyes kérdései - PDF
Az állam felelősségének egyes kérdései
Download "Az állam felelősségének egyes kérdései"
1 Rixer Ádám tanszékvezető egyetemi docens, Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Közigazgatási Jogi Tanszék 1. Bevezetés október 4-én mintegy 700 ezer köbméter erősen maró hatású, veszélyes iszap árasztotta el Devecsert, Kolontárt, Somlóvásárhelyet, Tüskevárt, Apácatornát és Kisberzsenyt, mert a közeli magánkézben lévő ajkai timföldgyár vörösiszap-tározójának átszakadt az egyik támfala. A környezeti katasztrófa súlyosságát jelzi, hogy a kormány előbb kinyilvánította, majd az Országgyűlés október 18-i döntése nyomán december 31-ig meghosszabbította a veszélyhelyzetet Vas, Veszprém és Győr-Moson-Sopron megyében. Jelen írásomban az állam felelősségének egyes kérdéseit kívánom áttekinteni. Álláspontom szerint az állam felelőssége legalább négy egymástól is nehezen elválasztható - összefüggésben vethető fel: a) a közigazgatási szervek által nem vagy nem megfelelően elvégzett engedélyezési, felügyeleti, ellenőrzési, tevékenységért fennálló felelősség formájában, azon esetekben ahol ennek volt jogszabályi alapja; b) az elmaradt jogalkotásért, a hiányzó jogszabályokért, illetve a diszfunkcionális jogszabályi környezetért fennálló felelősség formájában; c) a jogszabályok lététől és tartalmától független, azokon túli felelősség kérdéseként, az államilag szervezett társadalomban a mindenkori főhatalmat megtestesítő entitások, intézmények és személyek többlet-felelősségére utaló, egyfajta morális, erkölcsi felelősség létét vizsgálva. Ez utóbbiból következhet c1) a politikai felelősség(re vonás) 1 vagy éppen c2) a kárenyhítésnek, kártalanításnak azon formája, amely nem jogszabályi alapú, azaz elsősorban a közösségi szolidaritás elemi elvárásaiból 1 Lásd pl. a 117/2010. (XI. 30.) OGY határozatot a Kolontár melletti vörösiszap-tározó átszakadása miatt bekövetkezett környezeti katasztrófával kapcsolatos felelősség feltárását és a hasonló katasztrófák jövőbeni megakadályozását célzó országgyűlési vizsgálóbizottság felállításáról.2 táplálkozik, az állami politika 2 Rixer Ádám: rangjára emelten (s adott esetben jogszabállyá is transzformáltan). 3 Szintén e körben érdemes említenünk c3) a felelősség idődimenzióját, ami annyit jelent, hogy a jövőre irányuló, a hasonló esetek elkerülését célzó jogalkotási termékek létrehozásának kötelezettségén túl, a felelős közpolitikai tervezés homlokterébe kerülhetnek olyan kérdések is, mint a környezettudatosság növelése, az oktatási rendszer ilyetén jellegű hangsúlyváltása, új környezetvédelmi megoldások állami támogatása, ösztönzése stb. A negyedik (d) felelősségi vonatkozás a felróhatóságra, vétkességre tekintet nélkül meglévő veszélyes üzemi felelősséggel összefüggésben felmerülő mögöttes állami felelősség kérdése, azaz a más módon meg nem térülő ilyetén károkkal kapcsolatos esetleges - helytállási kötelezettség felvetése, 4 felvetett felelősségi kérdéskörhöz. amely szorosan kapcsolódik mind a három korábban A felelősség problematikájának megragadása nem lehet teljes az állam szereptudatának és szerepfelfogásának jelenkori jellegzetességeit leíró rész nélkül, így írásomban röviden kísérletet teszek arra is, hogy a katasztrófa utáni kormányzati lépéseket és terveket megpróbáljam egy tágabb összefüggés-rendszerben is elhelyezni még ha ez a terjedelmi korlátok okán csupán utalásszerűen valósulhat is meg... 2 A politika fogalma a társadalomban egy többdimenziósan strukturált analitikai kategóriának tekinthető. E felfogás szerint a politikának több egészen pontosan három dimenziója van: 1) a közcselekvés (közpolitika) dimenziója (public policy); 2) a rendszerint konfliktusos processzuális dimenziója (politics); és 3) az intézményi dimenzió (polity). Az első a politikai döntéseket, azok tartalmát jelöli, a választott stratégiákat és konkrét eszközöket. A második az érdekkonfliktusok lefolyásának elsősorban jogalkotási szempontú rendjét tárja fel, míg a harmadik pedig a jogalkotás intézményes eredményeit, azaz önmagára is vonatkozó keretfeltételeit mutatja be (Drinóczi Tímea Petrétei József: Jogalkotástan. Dialóg Campus, Budapest Pécs, o.) Jelen írásban mindhárom dimenzió feltárásra és értékelésre kerül. 3 A Magyar Kármentő Alapról szóló 252/2010. (X. 21.) Korm. rendelet 1. -a a következőket mondja ki: A Magyarországon eddig bekövetkezett legnagyobb ökológiai katasztrófa, az ajkai térségben október 4-én történt, veszélyhelyzetet előidéző vörösiszap-ömlés (e rendelet alkalmazásában a továbbiakban: katasztrófa) károsultjainak széles körű nemzeti és nemzetközi összefogással való megsegítése érdekében a Kormány által alapított Magyar Kármentő Alap (a továbbiakban: Alap) bevételeire, működésére és az annak terhére nyújtandó támogatásra e rendelet szabályait kell alkalmazni. 4 Lásd pl. a vörösiszap-katasztrófa miatt veszteséget szenvedett mezőgazdasági termelők, élelmiszer-feldolgozók és állattartók által igénybe vehető átmeneti állami támogatásról szóló 32/2010. (XI. 25.) VM rendeletet, amely a gazdálkodási tevékenységét érintő korlátozás miatti jövedelempótló támogatást igénybevételét szabályozza. Lényeges annak rögzítése, hogy az átmeneti állami támogatásra és annak folyósítására a vörösiszap-ömlés előtt keletkezett jogszabályok teremtettek lehetőséget, pl. a pénzügyi- és gazdasági válság kapcsán mezőgazdasági termelő vállalkozások részére a központi költségvetésből nyújtandó átmeneti állami támogatás igénybevételének eljárási szabályairól szóló 2/2010. (I. 14.) FVM rendelet formájában. 23 2. Az állam szerepe és alakváltozása napjaink társadalmaiban Rixer Ádám: 2.1. Az állam leépítése helyett annak visszaépítése Az utóbbi évtizedekben az Európai Unió kormányzatai alapvető kihívásokkal néznek szembe, amelyek technológiai, gazdasági, ökológiai és demográfiai kihívásokból tevődnek össze. A kihívásokra a kormányzatok átfogó közigazgatási reformokkal válaszoltak. A reformok lényege: fordulat a government működésből a governance működés irányába. Az állam szerepével összefüggésben erősödnek azok a vélemények amelyek a (New) Public Management állam-kocepció és a neoweberiánus államelképzelések közül markánsan utóbbi mellett érvelnek; amennyiben azt állítják, hogy a költséghatékonyság, eredményvezéreltség stb. szempontjai, valamint az ezekből is következően az állam leépítése, varázstalanítása, illetve az állami funkciók egyre nagyobb mértékben történő kiszervezése helyett egy erős(ebb) és aktív(abb) állam létrehozására kellene törekedni. Az újabb megközelítések lényegesnek látják a jogállamiság követelményeinek fenntartását, illetve egyes hatékonysági szempontok további érvényesítését, ám elkerülhetetlennek látják a stratégiai gondolkodás és stratégiai tervezés elmeinek érdemi beemelését a közpolitikába. Az erősebb állam hívei akik tehát a good government és good governance vitában egyre határozottabban foglalnak állást előbbi fontossága mellett azzal érvelnek, hogy az alapvető követelményként megjelenő elszámoltathatóság és felelősség-vállalás is csak ott lehetséges, ahol a az állami és privát szféra közötti együttműködés alaposan újragondolt stratégiája jelenik meg pl. a kiszervezések stb. éles határokat elmosó bizonytalanságával szemben. 5 Ez a fejlesztő állam fogalmának újragondolását is jelenti, tekintettel olyan szempontokra is, mint a hatalmi elit és az állam hosszú távú céljainak mibenléte és egybeesése, az állam viszonylagos autonómiájának szükséglete vagy éppen a kompetens bürokrácia és a civil társadalommal való érdemi együttműködés léte. 6 A kérdéskör elemzése során nem hagyható figyelmen kívül az a súlyos ellenérv sem, hogy az elmúlt egy-két évtized közgazdasági és szociológiai irodalma döntően arról szól, hogy az állam éppen azzal, hogy magára vállalja a piac és az önszabályozó társadalmi mechanizmusok, mindenekelőtt a társadalom politikai megszervezésének pótlását, szimulálását, végeredményben maga akadályozza meg a politikai döntési folyamatoknak a társadalom tényleges érdektagoltságával való találkozását. 5 Dr. Hazafi Zoltán: Erős állam, társadalmi megállapodás, a jó kormányzás feltételei és eszközei. Beszélgetés Stumpf Istvánnal. Új magyar közigazgatás 2009/6-7. sz o. 6 Csáki György (szerk.): A látható kéz - A fejlesztő állam a globalizációban. Napvilág Kiadó, o. 34 2.2. A történeti és közgazdasági előzmények A XX. században gyakorlatilag az egész nyugati világban elfogadottá vált az a gondolat, hogy az államot bizonyos felelősség terheli polgárai sorsáért és jólétéért. A XIX. századi liberalizmus koncepciója, amely az állam funkcióját az éjjeliőr teendőjére, vagyis a puszta rendfenntartásra korlátozta, elveszítette legitimitását, s fokozatosan átadta helyét a beavatkozó államnak. Ez vezetett el fokozatosan az ún. jóléti államok (welfare state, Wohlfahrtstaat) kialakulásáig e folyamatban sokan a teljes állampolgárság kiteljesedését látták, egyetértve azzal a tézissel, amelyet T. H. Marshall fejtett ki 1950-ben megjelent munkájában az állampolgárság tartalmának fokozatos kibővüléséről (polgári jogok, politikai jogok, szociális jogok). 7 Mi is a jóléti állam? Gyakran e kifejezéssel illettek/illetnek minden olyan államot, amely a közrend fenntartásán kívül más problémákkal is törődik. Közgazdasági szempontból a jóléti állam a polgáraitól elvont jövedelmek újraelosztásán alapul, és ha e redusztribúció mögöttes elveit keressük, akkor nem pusztán a szolidaritást találjuk meg, hanem az egyenlőség értékének középpontba állítását is. 8 A közgazdászok számára a közjószág még ma is gyakran afféle hiánykategória: a piac kudarca. Mivel a modern közgazdaságtan a piac tanulmányozására jött létre, és alaptézise, hogy a szabad piac képes a javak leghatékonyabb allokációjára, a közgazdasági elemzésekben többnyire egyfajta elfogultság érzékelhető a piac irányában. Bár a jóléti közgazdaságtan és politikai gazdaságtan keretében az állam gazdasági szerepének szofisztikált elemzésére is sor került, a közgazdasági képzés továbbra is a piaci mechanizmus elemzéséből indul ki, minden egyéb csak később következik... 9 A klasszikus konzervatív megközelítés szerint az államnak mindenekelőtt az a feladata, hogy a tekintély forrása legyen; a szabad gazdaság és a magántulajdon csak eszköz az intézményes rend megőrzéséhez, nem pedig önmagában vett cél. 10 Minekutána nyilvánvaló vált, hogy bizonyos feladatokat csak az állam tud betölteni, megalapozottá vált az az álláspont, amely szerint még a korlátozott állam sem lehet gyenge állam. Miért is kell erősnek lennie az államnak - a neokonzervatív érvelés szerint? Elsősorban azért, hogy ellenőrizze és fenntartsa a piaci rendet. A piaci rend olajozott működése nem a természet ajándéka; folyamatos odafigyelést, és szükség esetén határozottságot igényel az államtól. 7 Egedy Gergely: A neokonzervatív állam Thatchertől Cameronig. Politikatudományi Szemle XIX/ o. 8 Uo. 9 Boda Zsolt Scheiring Gábor: A közszolgáltatások politikai értelmezéséről. Politikatudományi Szemle XIX/ o. 10 Roger Scruton: A konzervativizmus jelentése. Budapest, Novissima Kiadó, o. 45 E megközelítésben az állam kényszerítő erejének alkalmazását leginkább az legitimálja, ha azt a szabad gazdaság védelmében használják fel. 11 Az új világrendhez és a globalizáció kihívásaihoz alkalmazkodni kívánó, szellemiségét tekintve neokonzervatív államban a kormányzat a welfare state hagyományos prioritásait a nemzetközi arénában való sikeres helytállás kívánalmainak előnyben részesítésével cseréli fel. Vagyis az állam vezérlő elvévé a globalizációba való bekapcsolódás szándéka válik. Ez az állam azonban nem csak elszenvedi a globalizációt, passzív-deffenzív attitűdöt alakítva ki vele kapcsolatban, hanem maga is aktív részvételre törekszik. 12 Ez az állam tudatosan szakít a köz szférájának és a piacnak a merev megkülönböztetésével a kettő összekapcsolásának módjaiban azonban igen jelentős különbségek mutatkoznak az egyes alakváltozatok között. Meg kell jegyeznünk azonban azt is, hogy az imént említett aktivitás nem csak a nemzetközi aktorokhoz való igazodást, hanem szükségképpen bizonyos ugyanezen aktorokkal szembeni - konfliktusok korábbinál élesebb felvállalását is jelenti/jelentheti. Az elmúlt évet világszerte erőteljesen meghatározó és a neokonzervativizmussal párhuzamosan jelen lévő - politikai ideológia és közgazdasági doktrína amit nevezhetünk neoliberalizmusnak, illetve piaci fundamentalizmusnak - többek között az állam társadalmi szerepét is átértelmezte. Ezen értelmezés szerint már a hetvenes években válságba jutott, a szociális szempontból jólétinek, gazdasági szempontból tervezőnek, beavatkozónak, vagy az állami tulajdonú vállalatok révén gazdálkodónak is nevezhető állam helyét a hatékonyabb szabályozó állam vette, veheti át. A szabályozó állam kevésbé a közvetlen jövedelemtranszferek, támogatások, illetve saját tulajdonú vállalatainak működtetése révén igyekszik a társadalmi és gazdasági jólétet növelni, hanem inkább azon intézményi, szabályozási feltételek megteremtésére törekszik, amelyek a piac mint az úgymond leghatékonyabb allokációs mechanizmus érvényesülését segítik. Ebben az összefüggésben a társadalmi jólét növekedése a hatékonyság javulásának gyümölcseként értelmezhető. 13 A fent említett tendenciák s ez már eme rövid áttekintés alapján is világos közel sem egyneműek, letisztultak; időben és térben is gyakran keverednek, olykor nehezen elemezhető egyidejűségeket és egymásutániságokat produkálva... Az egyik döntő kérdés továbbra is az, hogy mi lehet a forrása pl. a közszolgáltatások politikai, vagy ha úgy tetszik normatív értelmezésének? A válasz változatlan: a politikai 11 Egedy i. m. 32. o. 12 Egedy i. m. 37. o. 13 Boda Zsolt Scheiring Gábor i. m. 46. o. 56 politikai közösség megállapodása. Ugyanazon jószág elosztásával kapcsolatban természetesen a társadalmon belül, illetve a társadalmak között különböző meggyőződések lehetnek jelen, melyek az idők folyamán még változhatnak is. Az egészségügy példáját felhozva, Európához képest az Egyesült Államokban eltérő a felfogás (a tagállamok között is megosztottság tapasztalható), de abban pl. nincs vita, hogy egészségügyi szükséghelyzet esetén az elosztásnak nem piaci alapon kell megvalósulnia (vagyis a vitákon túl ez egyfajta minimálkonszenzus a témában). 14 Az igazságosság elvei az adott társadalom politikai és morális kultúrájából következnek; a politikai filozófus dolga, hogy a kultúrát, a hagyományokat értelmezve felszínre hozza, explicitté tegye ezen elveket, megteremtve a lehetőségét annak, hogy a fennálló gyakorlatot ütköztetni lehessen az igazságosság normatív eszméjével. De a végső politikai-morális döntést természetesen a politikai közösségnek kell újra és újra meghoznia A hatékonyság és eredményesség konfliktusának új megközelítése A hatékonyság a közszolgáltatás költség/haszon viszonylatú kritikai értékelését, lemérését jelenti. Ebben az esetben a kritikai mérce alapvetően közgazdaságtani-technikai eszköztárat alkalmaz. A hagyományos hatékonysági elv lényegében menedzseri elv, vagyis adott tevékenység esetében a költségek és a bevételekből származó haszon közötti viszony optimalizálására orientál. 16 Az eredményességi elv viszont azt értékeli, hogy a közintézmény mennyire képes céljait megvalósítani, mennyiben képes a létező társadalmi problémák megoldására. Vagyis azt értékeli, hogy mi a közintézményi döntés vagy cselekedet közvetlen, illetve távlati társadalmi következménye. 17 Ez az elv ritkán vonatkozik egy cselekedetre, mert a közigazgatási döntések vagy cselekedetek általában nem elszigeteltek. A valóságban mindig 14 Boda Zsolt Scheiring Gábor i. m. 53. o. 15 Uo. 16 Az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény 91. (1) A költségvetési szerv működése és gazdálkodása során az adott piaci és jogszabályi körülmények között lehető legnagyobb mértékben érvényesülnie kell az alábbi követelményeknek: ( ) b) az előállított termékek, nyújtott szolgáltatások, az ellátott feladat más eredményének értéke, vagy az azokból származó bevétel a lehető legnagyobb mértékben haladja meg a felhasznált erőforrásokhoz kapcsolódó kiadásokat vagy ráfordításokat (hatékonyság); 17 Az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény 91. (1) A költségvetési szerv működése és gazdálkodása során az adott piaci és jogszabályi körülmények között lehető legnagyobb mértékben érvényesülnie kell az alábbi követelményeknek: ( ) c) a kitűzött célok az elfogadott módosításokat, változó körülményeket figyelembe véve-megvalósuljanak, a tevékenység tervezett és tényleges hatása közötti különbség a lehető legkisebb mértékű legyen, vagy a tényleges hatás legyen kedvezőbb a tervezettnél (eredményesség). 67 döntések és cselekedetek összefüggő sora irányul a probléma megoldására, és ezért a közpolitikai programokat kell elemezni és értékelni ahhoz, hogy a közintézmény az eredményességi elv érvényesülését értékelje és a további cselekvésre használható kiindulópontokat kapjon. 18 Problémát jelent, hogy az eredményesség elve gyakran konfliktusba kerül a jogállamiság követelményével. Egyfelől a jogállam a modern demokrácia kifejeződési formája és egyben alapvető legitimációs eszköze. Ugyanakkor a köztisztviselők nemegyszer a társadalmi igények támasztotta hatékonysági és eredményességi követelmények miatt olyan politikai kényszerhelyzetbe kerülnek, amelyben cselekedeteik a fennálló jogrend keretei közé csak nehezen illeszthetők és ezért jogi innováció, speciális jogi szabályozás szükséges a jogállamiság fenntartásához. 19 A konfliktus másik forrása a közszolgáltatások privatizációja vagy kiszervezése, amellyel magánintézményeket vonnak be a közszolgáltatási szférába. Ezekre a magánintézményekre a közintézmény működését szabályozó jogszabályok csak töredékesen vonatkoznak, ami csak akkor nem vezet a jogállamiság elveinek megsértéséhez, ha tevékenységüket a korábbitól eltérő módon ellenőrzik és értékelik. Erről az oldalról is megerősítést nyer a tétel, hogy a külső cégek megbízása és a privatizáció csak a szolgáltatás nyújtására vonatkozhat, és ki kell egészülnie a korábbinál színvonalasabb, konstruktívabb ellenőrző, értékelő funkcióval. Ezeket a funkciókat néhány, vitára okot adó esettől eltekintve mindig (a) közintézmény (kell, hogy) gyakorolja. 20 Már Arisztotelész is foglalkozott azzal a kérdéssel, hogy az javak megszerzésének tipikus módjainak jellege milyen módon befolyásolja az adott társadalom működését. 21 A magyar társadalom is most kezd érdemben is szembenézni azokkal a változásokkal és konkrét következményekkel, melyek a privatizáció és egyéb eredeti tulajdonszerzések járulékos eredményeiként állottak elő, legyenek azok morális vagy éppen nagyon is kézzelfogható, tárgyiasult következmények. 18 Jenei György: Kormányzati hatékonyság, teljesítőképesség és funkcióteljesítés. Politikatudományi Szemle XIX/3. 9. o. 19 Jenei György i. m. 10. o. 20 Uo. 21 Arisztotelész: Politika. (2. kiadás) Gondolat Kiadó, Budapest, o. 78 2.3. A modellváltás lehetőségei A nem forradalmi típusú társadalmi s ezen keresztül szükségképpen állami modell- és pályaváltások döntően belső, morális alapú, valamifajta paktumon nyugvó változások vagy külső tipikusan gazdasági természetű sokk(ok) hatására következnek be. A pályaváltások sikere a XXI. században alapvetően függ a társadalmi szintű tudás kézben tartásának eredményességétől, ami egyként jelentheti az intelligencia (személyi) centralizációját, illetve a rendelkezésre álló információk sikeres koncentrációjának intézményesítését. Az állami modellváltások másik kulcskérdése az állami beavatkozások, illetve adekvát - nem csupán gazdasági természetű - ösztönzők jellegének és mértékének beállítása és gyakorlati alkalmazása. Utóbbi körben különös súllyal jelenik meg a képviselt érdekek diverzifikálására vonatkozó célkitűzés; a korábban alulreprezentált érdekek bevonására vonatkozó valamennyi törekvés, amely pl. a beleszólás lehetőségének mikroszintű megjelenítésére, s nem utolsó sorban jog általi rendezésére - irányul. 3. A hatósági jogalkalmazás problémái. Az engedélyezés és az ellenőrzés buktatói 3.1. A közigazgatási szervek jogalkalmazásra való alkalmasságának kérdése A Levegő Munkacsoport már 2007-ben tiltakozó nyilatkozatot juttatott el a különböző döntéshozó fórumokhoz, a környezetvédelmi hatóságok akkori leépítése ellen tiltakozva: Jelenleg a környezet- és természetvédelmi felügyelőségeken egy-egy ügy elintézésére átlagosan kevesebb mint fél óra jut. Ebbe a helyszíni szemle általában nem fér bele, a hivatalban dolgozók többnyire a benyújtott papírok alapján döntenek. Elképzelhető, hogy mennyire tárgyszerűek azok a dokumentumok, amelyeket azok adnak be, akik az adott beruházás mielőbbi megvalósításában vagy a környezetvédelmi bírságok elkerülésében érdekeltek. 22 Azt, hogy mennyire igaza volt a civil szervezetnek, a vörösiszap-katasztrófa is bizonyította. Az első jelentések még arról szóltak, hogy a környezetvédelmi hatóság két héttel az esemény előtt elvégezte az éves vizsgálatot a tározónál, és mindent rendben talált. Aztán kiderült, hogy a hatóság itt is csak a rendelkezésre álló papírok alapján hozott döntést, azaz a gát állagát illetően kizárólag az érintett cég jelentéseiből tájékozódtak. 23 Külön érdekesség, hogy az épített környezet alakításáról és védelméről szóló évi LXXVIII. törvény Lukács András: Iszapkatasztrófa: az olcsó hatóság ára. Magyar Nemzet, október o. 23 Uo. 89 as módosítása nyomán már nem a Környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség az első fokon eljáró építésügyi hatóság. Ekkor ugyanis a törvényszövegben felsorolt sajátos építményfajták közül kikerültek a környezetvédelmi szempontból speciális építmények, így ezek építési engedélyeztetésénél a konkrét esetben a gát magasításánál - a területileg illetékes jegyző lett (volna) hivatott intézkedni vagyis a MAL Zrt. telephelyéről, noha közigazgatásilag Kolontárhoz tartozik -, Ajka város önkormányzatának hivatalvezetője. A kolontári tragikus esemény is felhívta a figyelmet arra, hogy a jegyzőknek nincs megfelelő felkészültségük, illetve apparátusuk, hogy ellássák ezen hatósági jogkörüket... A helyzet ellentmondásosságát és a transzparens, egyértelmű szabályozás iránti igényt csak növeli, hogy egyes jogértelmezések a felügyelőségek hatáskörét és illetékességét a 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet alapján megállapíthatónak tartják a konkrét ügyben is. A katasztrófa után elkészült első szakértői véleményekben szerepel, hogy az 1990 és 1994 között épített négy kilométer hosszú, majd 2001-ben átadott további 3,3 kilométer hosszú X. számú tározót körülvevő résfal beterelte a csapadékvizet a gátfal alá. Másként fogalmazva: a tározó körül utólag kiépített résfalrendszer megfogta a talajban lévő vizet, így a fal mögött túlnyomás alakult ki. 24 Az agyagos talaj átázott, a rétegek elcsúsztak egymáson, így ún. talajtörés jött létre, amely magával rántotta a gát egy részét. A szakértői vélemény talajösszetételre vonatkozó részei összecsengenek azzal a szakvéleménnyel, melyet 1979-ben és 1980-ban többek között Winkler Gusztáv fizikus, a Budapesti Műszaki Egyetem adjunktusa készített. Tragikus, hogy a résfalrendszer létesítését még 1998-ban éppen a környezetvédelmi hatóságok írták elő, a talajvíz szennyeződésének megállítása céljából anélkül, hogy foglalkoztak volna a vízvisszatartó hatás veszélyeivel. Így eshetett meg, hogy a magyar történelem legnagyobb ökológiai katasztrófáját egy elhibázott környezetvédelmi célú beruházás okozta A közigazgatási szerv és képviselője általi károkozás egyes kérdései Az államigazgatási (közigazgatási) jogkörben okozott kár speciális, szerződésen kívüli polgári jogi kárfelelősségi forma, amely az alkalmazott károkozásáért való felelősség sajátos eseteként került megfogalmazásra a Polgári Törvénykönyvben. Eszerint, ha az államigazgatási (közigazgatási) jogkörben eljáró szerv alkalmazottja vagy tagja e jogkör gyakorlása során okoz kárt (tipikusan a közhatalom gyakorlása során kifejtett szervező- 24 Zsuppán András: Papírgátak. In: Heti Válasz, október o. 910 Rixer Ádám: intézkedő tevékenységgel, illetőleg ennek elmulasztásával okozott kárról van szó), a keletkezett kárt a közigazgatási szervnek kell megtérítenie feltéve, hogy a károsult élt a közigazgatási eljárásban igénybe vehető rendes jogorvoslati lehetőséggel, s ennek ellenére bekövetkezett a kár, vagy a rendes jogorvoslattal a kár amúgy sem lett volna elhárítható. Az államigazgatási jogkörben okozott kárért való felelősség alól akkor mentesülhet a közigazgatási szerv, ha bizonyítani tudja, hogy alkalmazottja a közhatalom gyakorlása során úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Izgalmas kérdés, hogy jogalkotással, illetve annak elmaradásával lehet-e akár közvetlenül, 25 akár közvetve - kárt okozni e körben? E problematika kifejtése meghaladja jelen írás kereteit (illetve a 4. fejezetben részlegesen történik meg), ám azt érdemes rögzítenünk, hogy a környezet-, illetve természetvédelemmel összefüggésben is találunk példákat, melyek a kérdéskör jelentőségét támasztják alá, s ma is tanulságul szolgálhatnak. Álljon itt példaként egy konkrét ügy (amely egyúttal a fenti közvetett károkozás kifejezést is megvilágítja): a Legfelsőbb Bíróság mondta ki (BH ), hogy közigazgatási jogkörben okoz kárt a természetvédelmi hatóság, ha az ágazati miniszter mulasztásos jogsértése következtében jogszabályi rendelkezés nélkül közjogi eszközökkel korlátozza a tulajdonos jogosítványait, ellehetetleníti gazdasági tevékenységét. A felperes az esetben két tóegységgel rendelkezett, amelynek a feltöltési munkálataitól az alperes eltiltotta, mivel védett állatfajok telepedtek le a területen. A bírósági felülvizsgálat során a megyei bíróság az alperes intézkedését a természet védelméről szóló évi LIII. törvény szerinti használati és gazdálkodási korlátozásnak minősítette, amely esetén a hatóság közigazgatási jogkörben járt el, de amelynek elrendelésére az ágazati miniszter által rendeletben meghatározottak szerint és mértékben kerülhetett volna sor. Azonban ez a miniszteri rendelet nem létezett. Ezért jogszerűtlen volt ezt a jogi normát alkalmazni. A felperes a kiesett termelésből és a helyreállításból eredő költségeinek megtérítését kérte. A jogalkotással okozott kár kérdéskörének gyakorlati jelentősége éppen a kolontári tragédia nyomán mutatkozott meg minden korábbinál eklatánsabban: a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló évi CV. törvény /A. -ának (5) bekezdése ugyanis már számol a jogalkotással összefüggésben előállott kárral (legalábbis annak lehetőségével): 25 Ehhez nyilván az alkalmazott (tag) fogalmának kiterjesztő értelmezése is szükséges, ami fogalmilag lehetséges, különösen, ha a kínálkozó érvek között egyebek mellett figyelembe vesszük a Legf. Bír. Pf. V /2000/4. számú döntést, amely a minisztériumot ( ) vezető miniszter közhatalmi jellegű döntésére alapított polgári jogi kárigényt eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában - a költségvetési szervvel (a minisztériummal) szemben lehet érvényesíteni. Innen pedig már csupán egy logikai lépés, hogy a közhatalmi döntés fogalmába a jogalkotási jellegű, normatív döntéseket is beleértsük. 26 Lásd még a 4.2. alpontot 1011 A Magyar Állam a gazdálkodó szervezet vagy tulajdonosa ténylegesen felmerült kárával megegyező kártalanítással tartozik a (2) bekezdésben meghatározott személy által a feladatkörébe tartozó döntéssel okozott kárért arra az időtartamra, amikor olyan rendelet volt hatályban, amit az Alkotmánybíróság utóbb megsemmisített Amikor a jog és az igazságosság követelménye találkoznak. Egy jó példa Amikor a hatóságok egyedi döntéseinek, illetve tevékenységének helyes voltát vesszük górcső alá, nyilván lényeges szempont a katasztrófa utáni hatósági fellépés is. A terjedelmi korlátok miatt nem is elsősorban a közigazgatási szervek példamutatóan gyors fellépését, illetve reagálását emelném ki, hanem a bíróságokét. Mondandóm alátámasztására álljon itt egy konkrét eset: a Fővárosi Bíróság tízmillió forint kártérítést ítélt meg - ideiglenes intézkedésként, a felek meghallgatása nélkül - a vörösiszap-katasztrófa egyik devecseri károsultjának október 20-án. A pénzt a Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi (Mal) Zrt.-nek nyolc napon belül kell(et volna) kifizetnie. A bírósági indoklás szerint Konkoly József több mint 19,3 millió forint vagyoni kártérítésre nyújtott be igényt, amiatt, hogy a vörösiszap tönkretette a házát, a telkét és a garázsát. A károsult azóta kénytelen a testvérénél lakni, kölcsönruhákban jár és baráti kölcsönökből tartja fenn magát. A rendkívüli helyzetre való tekintettel arra kérte a bíróságot, hogy az első tárgyalást (2010. november 30.) megelőzően ideiglenes intézkedésként kötelezze a céget 10 millió forint kártérítés megfizetésére, amelyből a napi létfenntartást és lakhatást tudja magának biztosítani. A bíróság megállapította: a kérelmező különös méltánylást érdemlő jogvédelme érdekében szükség van az ideiglenes intézkedés elrendelésére, melynek keretében az alperest a kérelemben megjelölt összeg megfizetésére kötelezte. A Fővárosi Bíróság közölte, hogy a végzés - amely ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül lehetett fellebbezni - előzetesen végrehajtható, azaz az összeget a fellebbezésre való tekintet nélkül ki kell fizetni a károsultnak. A bíróság azonban ezzel nem az ügy érdemében döntött. A törvény ugyan lehetőséget ad arra, hogy a bíróság az időmúlás miatt utóbb már el nem hárítható jogsérelem megelőzésére azonnali jogvédelmet biztosítson a kérelmező számára, az ideiglenes intézkedés feltételeinek fennállása esetén azonban vizsgálni kell, hogy az intézkedéssel okozott hátrány ne haladja meg az intézkedéssel elérhető előnyöket. Az FB kiemelte: el kell dönteni, hogy az alperes Mal Zrt. kártérítési felelőssége fennáll-e a vörösiszap-katasztrófát illetően. Ezt az elsőfokú bíróságnak kell 1112 vizsgálnia, és a per érdemében hozott ítéletben kell döntenie arról, hogy a kérelmezőt ért és a konkrét perben érvényesített károkat az alperes okozta-e A jogalkotási termékek problematikája 4.1. A nemzetközi összefüggések Az állam által jogalkotással okozott károk területeit nehezen érte el a felelősség gondolata (lásd még a alpontnál írottakat). 28 A jogalkotás masszív immunitásának ideológiailag az az alapja, hogy a jogalkotás az államnak szuverén megnyilvánulása. Gyakorlati oldalról ezt az érvet kiegészítik azzal is, hogy a jogszabályok túlságosan általánosak ahhoz, hogy a következtükben beálló károkat individualizáltan meg lehetne ítélni. 29 A jogalkotással összefüggésben bekövetkezett károk kérdésköre természetesen uniós összefüggésben is felvethető, nem csupán a magyar állam jogalkotási termékei vonatkozásában. A környezeti kár meghatározására többféle alternatívát kínál a tudomány, a magyar környezetvédelmi törvény által adott meghatározást 30 érdemes kibővíteni az Európai Parlament és a Tanács környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelvének 2. cikkével: így környezeti kár alatt a környezet vagy valamely részének kedvezőtlen irányú változását, valamint valamely természeti erőforrás által nyújtott szolgáltatás romlását vagy csökkenését értjük. 31 A felelősség kifejezést szintén kiterjesztett értelemben használom, hiszen mint általános társadalmi kategória, minden, a társadalmi normák megsértőit érő negatív értékítélet ebbe a körbe tartozhat. Ennél szűkebb értelmű a jogi felelősség, ahol a jog által megfogalmazott következmények érvényesülését jogi eszközök biztosítják. A környezeti károkért való jogi felelősséget is értelmezhetjük azonban szűken, értve alatta a környezetre gyakorolt negatív hatásokért való helytállást, illetve tágan, beleértve minden, a környezet használatáért legalábbis elvben vagy csak jelképesen fizetendő költség viselését INDEX október 28. Tízmilliós kártérítésre kötelezték a MAL-t 28 Kecskés László: A jogalkotásért és a jogharmonizációért való állami kárfelelõsség összekapcsolódása. JURA 2001/ o. 29 Lásd még: Tar Adrienn: A jogalkotással okozott hátrány (In: Studia Collegii de Stephano Bibó Nominati. Tudományos diákköri dolgozatok, szerk.: Hizsák Tamás, Kesjár Norbert, Pozsgai Nóra és Törteli István, ELTE Bibó István Szakkollégium, Bp oldal) 30 A környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény (Kvt.) Csapó Orsolya: A környezeti károkért való felelősség kérdése az Európai Unióban. IAS 2007/ o. 32 Uo. 1213 4.2. Az állam mögöttes felelőssége a határokon átnyúló szennyezések vonatkozásában A magyar terminológiának megfelelően nemzetközi jogsértésként fordítjuk le a Nemzetközi Jogi Bizottság Jelentése által használt nemzetközileg jogellenes cselekvés (internationally wrongful act) kifejezést: Az állam nemzetközi jogsértésének minősül az a tevékenységből vagy mulasztásból álló magatartás, amely a nemzetközi jog alapján az államnak beszámítható és az állam valamely nemzetközi kötelezettségének megszegését képezi (2. cikk). A végrehajtó szervek a körben releváns tevékenységei rendkívül szerteágazóak, de feltétlenül e körbe sorolandó a témánk szempontjából is lényeges - veszélyes tevékenységek engedélyezésében és ellenőrzésében mutatkozó mulasztások esete (ld. a évi cianid szennyezést a Tiszán) Az Európai Unió joga és joggyakorlata Az egyes országok és kormányok ahogyan az Európai Unió is a nemzetközi jog alanyaként nemcsak jogi, hanem erkölcsi, és politikai felelősséggel is tartoznak tetteikért, hiszen jogi, diplomáciai, és politikai nehézségekre egyaránt számíthatnak kötelezettségszegésük esetén, nemzetközi kapcsolataikban (külpolitikai tárgyalások) és belpolitikai életükben (újraválasztás) egyaránt. 34 Ugyanígy beszélhetünk a gazdaság szereplőinek, illetve az egyes jogalanyoknak az erkölcsi felelősségéről is, amely közvetetten nemcsak megítélésükben, kapcsolataikban, versenypozíciójukban, de akár közvetlenül pénzben is mérhető értéket jelent (goodwill). 35 A továbbiakban a jogi felelősségre koncentrálva érdemes vizsgálni a témát. Az Európai Unió és a Közösség, mint nemzetközi szervezet nemzetközi jogi értelemben felelősséggel tartozik aktusaiért, ennek jogi szabályai azonban kidolgozatlanok. Habár az Európai Unió, illetve elődei alapvetően gazdasági céllal alakultak, működésük során viszonylag korán, a környezetvédelem nemzetközi térhódításának kezdetén felismerték annak fontosságát, és ha áttételesen is, de figyelemmel voltak rá. A környezetvédelem később, csupán 1987-től, az Egységes Európai Okmány hatálybalépésével került be alapszerződési szinten a közösségi politikák közé, azonban hamar megerősödött. A Maastrichti Szerződés, tovább erősítve a terület jelentőségét, immár a Közösség feladatai közé 33 Bruhács János: Nemzetközi jog I. - Általános rész. Dialóg Campus, Budapest Pécs, o. 34 Lásd ezzel kapcsolatban Valki László: Szankció a nemzetközi jogban. In Asztalos László Gönczöl Katalin: Felelősség és szankció a jogban. Budapest: Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, 1980.; továbbá Bruhács János: Nemzetközi jog I. Általános rész. Budapest Pécs: Dialóg-Campus, 1998, o. 35 Csapó i. m o. 1314 emeli a környezet minőségének magas szintű védelmét és javítását, sőt kimondja a környezetvédelmi követelmények integrációjának követelményét minden más Közösségi politikával szemben. 36 Minthogy a Közösségnek joga van tagállamait kötelező rendelkezéseket hozni, illetve tagállamai belső jogalkotásának irányt szabni így biztosítva a térség jogrendszereinek közeledését, számtalan környezetvédelmi témájú jogszabály készült, egyre szigorodó elvárásokat támasztva a Közösségen belüli eszközökkel és tevékenységekkel szemben, amelyek végrehajtása és ellenőrzése elsősorban a tagállamok kötelezettsége. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (2) bekezdése és 4. cikkének (2) bekezdése alapján környezetvédelmi ügyekben a Szerződések a tagállamokkal megosztott hatáskört ruháznak az Unióra; e területen mind az Unió, mind pedig a tagállamok alkothatnak és elfogadhatnak kötelező erejű jogi aktusokat. A tagállamok e hatáskörüket csak olyan mértékben gyakorolhatják, amilyen mértékben az Unió hatáskörét nem gyakorolta. A Bíróság esetjogából kirajzolódik, hogy a Közösség a jogalkotással okozott károkért is köteles helytállni, 37 felelősségi szempontból szűk körben, további feltételekhez kötötten. 38 Ha a Közösség intézkedését a tagállam hajtja végre, s ezzel okoz kárt, a tagállami szerv jogellenes közösségi jogalkalmazása ellen a tagállammal szemben a tagállami bírósághoz kell fordulni. Amennyiben azonban a jogellenesség a közösségi jogban fordul elő, amely csak megalapozza a tagállam jogellenes végrehajtását, meglepő módon szintén a tagállam ellen kell az eljárást saját nemzeti bírósága előtt megindítani a közösségi aktus jogellenességére hivatkozva, annak ellenére, hogy a Közösséggel szembeni jogellenesség vizsgálata az Európai Bíróság kizárólagos hatáskörébe tartozik. 39 Az eljárást az Európai Bíróság ítéletéig felfüggeszti, majd annak fényében folytatja a tagállam bírósága. Közvetlenül az Európai Bírósághoz csak abban az esetben fordulhat a károsult, ha a tagállami jog nem ad lehetőséget a jogérvényesítésre. 40 A felelősséget viselő személyek felsorolása nem lehet teljes a nemzeti jog alanyainak, a természetes és jogi személyek környezeti károkozásokért való felelősségének számbavétele 36 Bándi Gyula Erdey György Horváth Zsuzsanna Pomázi István: Az Európai Unió környezetvédelmi szabályozása. Budapest: KJK-Kerszöv, 2004, 123. o. 37 A C 5/71. Zuckerfabrik Schöppenstedt v. Council ügy jelentett ezen a téren áttörést. 38 Az azóta az ügyről Schöppenstedt-formulának elnevezett esetben mondta ki a Bíróság, hogy [ ] a Közösség felelősége jogalkotási aktusaiért abban az esetben, ha gazdaságpolitikai választási lehetőség áll fenn, csak akkor tartozik felelősséggel, ha a magánszemély védelmét szolgáló felsőbb jogszabálysúlyos megsértésére kerül sor. Az ítéletet azóta számos hasonló követte, tovább finomítva, szigorítva és fejlesztve a lehetőségeket és a feltételeket. Lásd bővebben Kecskés László: Európa-jogi tapasztalatok az állam jogszabályalkotással okozott károkért való felelősségének megalapozásához. Polgári Jogi Kodifikáció, 2003/4, EUSz 263. cikk (az EKSz. korábbi 230. cikke) és 267. cikk (az EKSz. korábbi 234. cikke) 40 C 281/82. Unifrex v. Commission and Council. 1415 nélkül. 41 A belső jog alanyai, az egyszerűség kedvéért nevezzük őket uniós polgároknak, felelősséggel tartoznak elsősorban a nemzeti jogban és a közösségi jogban található rájuk vonatkozó jogszabályok betartásáért. Ezt a felelősséget az állam érvényesítheti feléjük a saját maga által lefektetett rendszer szerint: általában beszélhetünk közjogi és magánjogi felelősségi alakzatokról, és rendkívül sokféle formáról: polgári jogi, munkajogi, környezetjogi, közigazgatási, büntetőjogi stb. felelősségekről. A polgárok közvetlen hatályú közösségi szabály (rendelet, határozat, esetleg más 42 ) megsértése esetén is az állammal szemben felelősek annak ellenére, hogy ezen esetekben a tagállam esetleg szintén felelni tartozik a Bizottság felszólítására azért, mert nem volt képes hatékonyan végrehajtani a közösségi szabályokat A magyar jogalkotási termékek A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló évi CV. törvény a jelen írás tárgya szerinti veszélyhelyzettel összefüggésben alkalmazható rendkívüli intézkedések körében - a következő 197/A. -sal egészült ki: 197/A. (1) Gazdálkodó szervezet működése rendeletben a (3) bekezdésben meghatározottak szerint a Magyar Állam felügyelete alá vonható. (2) A Magyar Állam nevében az államháztartásért felel ős miniszter vagy kormánybiztos jár el. (3) A (2) bekezdésben meghatározott személy a) áttekinti a gazdálkodó szervezet vagyoni helyzetét, b) jóváhagyja, ellenjegyzi a gazdálkodó szervezet vagyoni jellegű kötelezettségvállalásait, c) a rendkívüli intézkedés bevezetését előidéző helyzet közvetlen elhárításával, illetve következményeinek enyhítésével összefüggésben dönt a gazdálkodó szervezet legfőbb döntéshozó szerve hatáskörébe tartozó ügyekben, ( ). Lényeges megjegyeznünk, hogy az elfogadott törvény rendelkezéseit a már folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell(ett). A törvényjavaslathoz fűzött indokolás szerint annak célja az egyes gazdálkodó szervezetek tevékenységével összefüggésben felmerült katasztrófák elleni hatékony fellépéshez, illetve azok káros következményeinek enyhítéséhez az eddigieknél hatékonyabb kormányzati beavatkozás lehetőségének megteremtése volt. Ennek érdekében vált lehetővé, hogy az érintett gazdálkodó szervezetek működését, tevékenységét a Kormány döntése szerint az államháztartásért felelős miniszter vagy kormánybiztos felügyelje. A törvénymódosítással 41 Csapó Orsolya i. m o. 42 Az Európai Bíróság esetjogából megismerhető, mikor közvetlen hatályúak az alapító szerződések, az irányelvek, esetleg nemzetközi szerződések vagy egyéb jogforrások egyes rendelkezései. 1516 összefüggő viták nyomán szükségesnek mutatkozik annak rögzítése is, hogy a honvédelmi törvény ma is hatályos ai számos vonatkozásban tesznek lehetővé az új rendelkezéseknél súlyosabb de legalábbis szintén rendkívüli mértékű - korlátozást, beavatkozást a tulajdonjog lényegét megtestesítő rendelkezési jog körében. Az Alkotmány felhatalmazza a kormányt a veszélyhelyzetben meghozandó intézkedésékre, ebbe belefér a cégtulajdonosok egyes jogainak korlátozása is, amit egyébiránt más államok is alkalmaznak. A szabályozással kapcsolatos viták homlokterébe ugyanakkor alapvetően azok a kérdések kerültek, melyek a törvény ilyetén módosításának kifinomultságát, egyértelműségét, s végső soron a túlságosan tág, légies felhatalmazás nyomán a jogbiztonság követelményét is magába foglaló alkalmazhatóságát vetik fel. A kérdéskör fogalmi magva a közérdek terjedelmének, tartalmának és esetleges feltétlen elsőbbségének problematikája. Vizsgáljuk meg röviden ezt a kérdést, a kolontári iszapkatasztrófa ürügyén! A közérdek mint generálklauzula a közigazgatási jogalkotásban A közigazgatási joganyag felsorolhatatlan sokaságát kínálja a közérdek általános, tartalmilag kibontatlan alakváltozatainak. E jogágban a szabályozás technikája alapvetően eltér a szankciós jogokétól (büntetőjog, szabálysértési jog): itt ugyanis döntően nem a konkrét elkövetési magatartásokat rögzítő, dogmatikailag többnyire kiérlelt tényállásokkal van dolgunk, hanem meglehetősen lazán megfogalmazott feladat-, illetve hatásköri normák tömegével találkozunk. 43 Eltérés az is, hogy itt dominánsan nem az ún. ex lege típusú, hanem a jogalkalmazásos szabályozás dominál, ahol tehát a jogszabályban megjelenő normát hatósági aktus közvetíti. 44 Jogállamban a törvényhozónak a közérdeket tartalmilag körül kell írnia; azt a szabályozás céljával adekvát módon, ügyfajta (jogág, jogterület, ágazat) szerint nevesítenie kell. 45 Ebben az összefüggésben a környezetvédelmi jogi jogalkotás különösen kedvező lehetőségeket kínál, amennyiben az egészséges, élhető épített és természeti környezet feltételei jól rögzíthetőek, illetve negatív oldalról - a jogsértések, szennyezések stb. viszonylag könnyen számszerűsíthetőek, kvantitatív eszközökkel megragadhatóak. 43 Kántás Péter: A közérdek fogalma a közigazgatásban. In: Közérdek és közigazgatás (Szerk.: Szamel Katalin), MTA Jogtudományi Intézete, Budapest, o. 44 Nagy Marianna: A közigazgatási jogi szankciórendszer. Osiris, Budapest, o. 45 Kántás i. m. 74. o. 1617 A honvédelmi törvény fentebb idézett módosítása kapcsán rendkívül lényeges kiemelnünk, hogy jogállam sem alkalmazhat minimális tartalmi kifejtés nélkül - határozatlan jogfogalmakat (pl. közérdek); azaz különösen kerülnie kell a jogalkotónak, hogy a parttalan fogalomhasználat súlyos jogkorlátozást tegyen lehetővé anélkül, hogy egyébként a tételes jog a jogtárgysértés jellegére bármi módon is utalást tartalmazna A felelősség törvényi szabályozása. Nyilvánvaló hiányosságok Természeti katasztrófa vagy emberi mulasztás - elsősorban ezen múlik, kinek kell kifizetni a kolontári vörösiszap-katasztrófa több milliárdos számláját. A károk megtérítése a kárt okozó kötelessége, azaz először azt kell megállapítani, hogy ki a felelős a gát átszakadásáért, illetve a vörösiszap-áradat által okozott károkért. Sok múlhat azon, hogy milyen eredményre vezet az iszaptározó megrongálódásával kapcsolatos végleges és hivatalos vizsgálat, ugyanis alapvetően az dönti el, hogy kötelesek-e fizetni a biztosítók, pl. ahhoz mérten, hogy természeti hatásra történt a katasztrófa vagy az üzemeltető cég gondatlansága okozta azt. Az objektív veszélyes üzemi - felelősségből adódóan természetesen csupán az elháríthatatlan külső okra történő hivatkozás jelenthetne mentesülést, amit az esőzésekkel összefüggésben nagyon nehéz lesz/lenne bizonyítani a bíróság előtt... Amennyiben mégis elháríthatatlan természeti katasztrófa okozta a gátszakadást, akkor a cégnek, illetve biztosítójának nem kell fizetnie, a lakásbiztosítóknak azonban igen, amennyiben pedig gondatlanságról van szó, akkor épp fordított (lehet) a helyzet. Amennyiben a cég gondatlansága okozta a tározó megrongálódását, akkor is lesznek, akiket biztosan kifizet a biztosító; akinek ugyanis úgynevezett "all risk", vagyis minden kockázatot fedező biztosítása van, noha ez igen ritka Magyarországon. A tényszerűség kedvvért érdemes megjegyeznünk, hogy az üzemeltető társaság, a Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zrt. (MAL Zrt.) Aegon Biztosítónál kötött felelősségbiztosítása mindössze 10 millió forintos kárösszegig térít, ami "eltörpül a várható kártérítési igények mellett". 47 A probléma érdemi voltát támasztják alá a nemzetközi példák is: ilyen és ehhez hasonló esetekben az államok általában ódzkodnak attól, hogy belépjenek a károkozó helyébe és teljes vagy ahhoz közeli mértékű kártérítést fizessenek Kántás i. m. 75. o. 47 Nagy István Zsolt: A helyzet változatlan. In: Figyelő 2010/ o. 48 Senkit nem vontak felelősségre, és a károsultak által elképzeltnél jóval kisebb kártérítést is csak két év pereskedés után fizették ki az USA-ban a 125 ember halálát okozó és négyezer embert otthontalanná tevő Buffalo Creek-i iszapkatasztrófa után. Az 1972-es iszapömlés sokkal súlyosabb volt, mint az Ajka melletti katasztrófa, de sok a hasonlóság is: a cégvezetők ott is az esőt okolták, a helyiek ott is azt állították, 1718 Minimális összegre kötik a cégek a biztosítást Magyarországon nincs megfelelően szabályozva a veszélyes anyagokkal foglalkozó társaságok felelősségbiztosítási rendszere, ezért fordulhat elő, hogy egy különösen veszélyes anyaggal dolgozó vállalat a bekövetkezett milliárdos kárt okozó balesethez képest jóval alacsonyabb kártérítést nyújtó biztosítással rendelkezik. Az Európai Unió egyik 2009-es direktívája előírja, hogy a felelősségnek nem csak a kiömlött veszélyes anyagok eltakarítását kell magában foglalnia, de az állat és növényvilágban, földterületben, vízkészletekben és más területeken okozott közvetett károkat is. A hazai vállalatok gondolkodásában rövid távon - csak a törvényi változás hozhat változást és bírhatja rá őket a megfelelő felelősségbiztosítások megkötésére. A magyarországi vállalatok átlagos felelősségbiztosítása ugyanis ma lényegesen kisebb, mint mondjuk szlovák, cseh, vagy akár lengyel társaiké. Egy megfelelő biztosítás ugyanis millió forintba kerülne évente, de törvényi előírás hiányában a "minél olcsóbb" szemlélet maradhat az uralkodó. A probléma gyökere ma abban keresendő, hogy jelenleg csak a felelősségbiztosítás létét kell igazolni, ennek mértéke és az esetleges kárösszeg adott tevékenység körében lehetséges mértéke közti korrelációt senki nem vizsgálja. 5. A jövőre vonatkozó tanulságok levonása az állam erkölcsi felelőssége 5.1. A diszfunkciók leépítése A kormányzat vagy annak valamely szegmense (alrendszere) által előidézett - esetleg csak széles körben annak tulajdonított válságok és katasztrófák gyakran jelennek meg a közpolitikai kudarc összefoglaló elnevezés alatt. 49 Azokban az esetekben, melyekben a konkrét katasztrófa esetünkben a környezeti katasztrófa közvetlen előidézője nem az állam vagy annak valamely egyedi szerve, ám az állam felelőssége felvethető, szükségesnek mutatkozik olyan átfogó fogalmak bevezetése is, melyek éppen a mögöttes vagy járulékos, esetleg más típusú felelősség pontosabb, kifejezőbb megragadására adnak lehetőséget. Ilyen számítottak problémákra. Reggel nyolc óra öt perckor kezdődött, és délelőtt 11-re vége is lett annak a katasztrófának, amely az USA Észak-Virginia államában történt 1972 februárjában. Ott egy szénbányának egy patakra (Buffalo creek) épített szürkeiszap-tározójának a gátja szakadt át, miután a több napon keresztül hulló folyamatos eső miatt átázott. A gátat alig négy nappal a katasztrófa időpontja február előtt megfelelőnek nyilvánította egy ellenőrzés.- ebben is kísérteties a hasonlóság... Ugyanígy, a korabeli beszámolók szerint a helyi lakosok előzőleg több repedést is észleltek a gát falán, amire figyelmeztették is a bánya üzemeltetőjét, a Pittstone bányaipari vállalkozást. 49 Hajnal György: Adalékok a magyarországi közpolitika kudarcaihoz. KSZK ROP Programigazgatóság, o. 1819 kifejezésként jelölhetjük meg egyebek mellett a kormányzati diszfunkció fogalmát is. A kormányzat diszfunkcióinak köre igen széles spektrumban jelenik meg: az adminisztratív vagy politikai elszámoltathatóság hiányától a bürokrácia vagy a politikai intézmények nem kellő elszámoltathatóságán át a döntéshozatalban mutatkozó szisztematikus torzító hatásokig stb. terjed. 50 E kormányzati diszfunkciók különféle típusai és a közpolitikai kudarc közötti fő különbség azok közvetlen társadalmi következményeiben áll: míg az utóbbiak önmagukban is további körülményektől vagy következményektől függetlenül rombolóan hatnak, addig a kormányzati diszfunkciók önmagukban még a kormányzás belső problémáinak tekinthetők, vagyis nem konstituálnak közvetlen társadalmi kárt. A két fogalom között azonban szoros kapcsolat is van; a közpolitika valamely kudarca mindig a kormányzat működésében az érintett szervezetek, szabályok, normák létében és/vagy hiányában, illetve a szereplők magatartásában - rejlő okokra vezethető vissza. A kolontári katasztrófa esetében is a releváns kérdések egyike, hogy az állam szerveinek döntéshozatali rendje, a személyes felelősség megjeleníthetőségének biztosítása stb. szempontjainak erősítése, hangsúlyosabb megjelenítése miként teszi lehetővé a későbbi hasonló zavarok megelőzését Érdekfeltárás és érdekegyeztetés A demokratikus jogállamban a jogszabályok tartalmának arra a közérdekre kell orientálódnia (lásd még a alfejezetben), amely a demokratikus akaratképzési és érdekérvényesítési folyamat során, amely egy többé-kevésbé intézményesített közvetítő rendszer közbeiktatásával alakul ki. A szervezett érdekegyeztetéshez intézményesült, formalizált feltételek szükségesek, amelyeket elsősorban jogi szabályozással alakítanak ki. 52 A jog által biztosított lehetőségek közül elsősorban az érdekszervezeteknek a jogalkotási eljárás során biztosított részvételi, közreműködési jogosítványai emelendők ki: a kezdeményezési, az észrevételezési, a javaslattételi jogok, valamint a tájékozódáshoz való jog. 53 Ezek a jogosítványok, lehetőségek azonban csupán akkor tekinthetők érdeminek és a jogalkotást legalább távlatilag befolyásolónak, ha a vélemény kifejtését az arra adott kötelező válasz, visszacsatolás is követi. 50 Hajnal György i. m. 30. o. 51 Uo. 52 Drinóczi Tímea Petrétei József: Jogalkotástan. Dialóg Campus, Budapest Pécs, o. 53 Drinóczi Petrétei i. m o. 1920 A környezeti oktatás elhanyagolása hatással van a jogalkalmazói gyakorlatra is: ha elfogadjuk, hogy a jogalkalmazó pl. a közérdek értelmezése során - csupán felszínre hozza, deklarálja, megfogalmazza azt, ami rajta kívül mint érték, mint társadalmi objektiváció létezik, 54 úgy azt is állítjuk, hogy a közérdek mindenkori tartalmát jelentősen befolyásolhatja a közvélekedés, és a konkrét kérdésekhez való általánosabb viszonyulás. A tudatos joghasználat és a környezettudatosság összefüggése is kimutatható abban a tényben, hogy bár a helybéli devecseri és kolontári lakosok előtt ismert volt a gáton mutatkozó repedések és szivárgások tények, ezen tudások nem transzformálódtak a hatóságokhoz intézett beadványokká, bejelentésekké, javaslatokká miközben a magyar jogrendszer egyebek mellett - már az évi I. törvénnyel, majd pedig az azt felváltó évi I. törvény vonatkozó rendelkezéseivel megteremtette a lehetőséget a hatósággal való érdemi kapcsolatfelvételre ilyen és ehhez hasonló ügyekben. Természetesen csak egy külön vizsgálat lenne képes feltárni a mögöttes okokat (pl. félelem, mint a hatalommal szembeni szervült reagálási attitűd, érdektelenség, tudatlanság stb.) és azok súlyát az okhalmazon belül A legitimáció technikai oldala A legitimáció-építés politikai és kulturális eszközein túl a jog döntően stabil, letisztult rendszere révén tud hozzájárulni az új társadalmi közmegegyezések tárgyi megalapozásához. Nem új keletű megállapítás, hogy Magyarországon hiányzik a közpolitika utolsó szakasza; a közpolitikai folyamatok elkezdődnek, de gyakran nem futnak ki, nincs értékelő szakaszuk és lezárásuk. 55 E folyamatokban döntő szereppel bírnak a hatásvizsgálatok, különösen az utólagos hatásvizsgálatok, pontosabban azok elmaradása. 56 A jogszabályok hatásvizsgálatának elsődleges célja a jogalkotó döntési helyzetének megalapozása, amennyiben a vizsgálat kibővíti azoknak a tényezőknek a halmazát, amelyek mérlegelése elengedhetetlen a több oldalról átgondolt, megalapozott döntéshez. 57 Ez valamennyi lényeges szempont és alternatíva feltárását jelenti, mind a szabályozási szükséglet, mind pedig a lehetséges megoldások tekintetében, legyen szó akár előzetes, akár utólagos hatásvizsgálatról. 54 Kántás i. m. 77. o. 55 Pesti Sándor: Közpolitka szöveggyűjtemény. Rejtjel, Budapest, o. 56 Lásd részletesebben: A Közigazgatás Korszerűsítésének kormánybiztosa által készített szempontok. Részletes útmutató a hatályos jogszabályok utólagos és jogszabálytervezetek előzetes felülvizsgálatához április o. 57 A jogalkotásról szóló s csupán 2010 végéig létező évi XI. törvény 18., 19., 20., 44. és 45. -ai szólnak elsősorban a hatásvizsgálat intézményéről. Ezek áttekintésekor látható, hogy a hatásvizsgálat mint jogszabályhatékonyság-javító eszköz nem pontosan definiált, és az elemzés köre is csak nagy vonalakban meghatározott. 20 Több megjelenítése
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Humán közszolgáltatások igazgatása
BETHLEN SOROZAT Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar, Közigazgatási Jogi Tanszék Humán közszolgáltatások igazgatása Az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a sport igazgatása Írta: Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Különös biztosítási feltételek Környezetszennyezési felelősségbiztosítás
Különös biztosítási feltételek Környezetszennyezési felelősségbiztosítás 1. A biztosítási esemény (káresemény) 1.1. A jelen különös biztosítási feltételek szempontjából biztosítási eseménynek minősül, Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció?
Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció? A jövő nemzedékek országgyűlési biztosának irodája Baranyai Gáborbaranyai@ baranyai@obh.hu I. A nagybányai balesetre adott uniós válaszok Részletesebben A közigazgatási jogviszony. A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai
A közigazgatási jogviszony A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai A közigazgatási jogviszony fogalmához úgy juthatunk el, ha elsőként tisztázzuk a jogviszony általános fogalmát, majd ezt a közigazgatás Részletesebben 1) Ismertesse és értelmezze a katasztrófa lényegét, csoportosítási lehetőségeit, részletezze a tárcák felelősség szerinti felosztását.
1) Ismertesse és értelmezze a katasztrófa lényegét, csoportosítási lehetőségeit, részletezze a tárcák felelősség szerinti felosztását. A katasztrófa kritikus esemény, események hatásának olyan következménye, Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. június 30- i ülésére Tárgy: Zirc város helyi védelem alatt álló, építészeti öröksége körébe tartozó ingatlanainak és területeinek Részletesebben A környezeti szabályozás célja, feladatai. A szabályozás alapkövetelményei. A szabályozás alapkövetelményei 2. A közvetlen szabályozás eszközei
ELÕADÁS ÁTTEKINTÉSE Környezeti szabályozás, környezetvédelmi stratégiák A környezeti szabályozás célja, feladatai Közvetett vagy gazdasági szabályozás A környezetvédelem térnyerése a vállalati gyakorlatban Részletesebben TERVEZET. 2012. évi. törvény
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben Hatásvizsgálati Konferencia Fenntartható fejlődés, környezeti és természeti hatások
Hatásvizsgálati Konferencia Fenntartható fejlődés, környezeti és természeti hatások? Bibók Zsuzsanna főosztályvezető-helyettes 2011. június 14. Tartalom Fenntartható fejlődés A környezetvédelem és alapelvei Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
A SZUBSZIDIARITÁS ELVE Az Unió nem kizárólagos hatáskörei vonatkozásában a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződésben foglalt elve meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az Unió rendelkezik Részletesebben Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó
Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó Nyt. szám: S01/ /2014. AZ ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR 2015. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE a fővárosi /megyei kormányhivataloknak Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Fejér Megyei Bíróság K.20.354/2006/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fejér Megyei Bíróság a Dr. Turai Tünde ügyvéd... által képviselt... felperesnek, - a Dr. Gellérthegyi Ügyvédi Iroda... által képviselt Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. szeptember 15-i ülésére Tárgy: A környezetvédelem részleges helyi szabályozásáról szóló 33/2012.(XII.18.) önkormányzati rendelet Részletesebben Szent István Egyetem Gödöllő
Szent István Egyetem Gödöllő A SZENT ISTVÁN EGYETEM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 5/B. melléklete A HALLGATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK ÉS KÖTELESSÉGEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJE Gödöllő, 2006. augusztus 1. Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Polgári védelmi szervezetek alapképzése. Beosztotti jogok, kötelezettségek
Polgári védelmi szervezetek alapképzése Beosztotti jogok, kötelezettségek Polgári védelmi kötelezettség A polgári védelmi kötelezettség személyes kötelezettség az emberi élet és a létfenntartáshoz szükséges Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben T/10746. számú törvényjavaslat. a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/10746. számú törvényjavaslat a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról Előadó: Balog Zoltán emberi erőforrások Részletesebben A kockázatközpontú környezetmenedzsment átfogó kérdései. Zöldi Irma VITUKI Kht.
A kockázatközpontú környezetmenedzsment átfogó kérdései Zöldi Irma VITUKI Kht. Modern Mérnöki Eszköztár Kockázat-alapú Környezetmenedzsment megalapozásához MOKKA Nemzeti Kutatási Fejlesztési Programok Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
A Nyitott Koordinációs Módszer, mint az EU oktatáspolitikai eszköze Előzmények a Római Szerződésben az oktatásügy kizárólagos nemzeti hatáskörbe tartozó ágazat ennek ellenére a 90-es években elsősorban Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben A MUNKAFELÜGYELET. Szervezet, jogok és kötelezettségek. www.arbeitsinspektion.gv.at
A MUNKAFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A MU NKAFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A MUNK AFELÜGYELET A MUNKAFELÜGYELET A Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben Felsőoktatás: globális trendek és hazai lehetőségek
Felsőoktatás: globális trendek és hazai lehetőségek A környezeti kihívások és válaszok A demográfiai változások, o Korábban a idények robbanásszerű növekedése o ezen belül jelenleg különösen a születésszám Részletesebben ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére. A közútkezelői hatáskörök átruházásáról
ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére A közútkezelői hatáskörök átruházásáról A 2012. évi XCIII. Törvény megszüntette a jegyző közútkezelői hatáskörét Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének. 38/2007. (VI. 29.) rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének 38/2007. (VI. 29.) rendelete 1 a szociális igazgatásról és egyes szociális ellátásokról szóló 8/1996. (IV. 1.) rendelet módosításáról Óbuda-Békásmegyer Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok
Ket képzés ÁROP-2009/2.2.7. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok Az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, Részletesebben Az R. 3. (2) bekezdésben a Magyar Köztársaság szövegrész helyébe a Magyarország szöveg lép.
Ócsa Város Önkormányzat../2013.(...)sz. önkormányzati rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 18/2011.(IX.29.) önkormányzati rendelet módosításáról Ócsa Város Önkormányzata Részletesebben A NÉS-2 stratégiai környezeti vizsgálata
A NÉS-2 stratégiai környezeti vizsgálata Dr. Kukely György cégvezető Terra Studio Kft. Terra Studio Kft. A stratégiai környezeti vizsgálat 2/2005. (I.11.) Korm. rendelet szerint stratégiai környezeti vizsgálat Részletesebben Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete
BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ TESTÜLETE Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi és ifjúsági támogatások Részletesebben Paks Város Önkormányzata Képviselő-testületének 18/2010. (VII. 16.) önkormányzati rendelete
Paks Város Önkormányzata Képviselő-testületének 18/2010. (VII. 16.) önkormányzati rendelete a rendkívüli események okozta károk enyhítésére szolgáló vissza nem térítendő támogatásról és segélyről * (Egységes Részletesebben A szociális munka kihívásai avagy: Kihívások a szociális munka előtt
A szociális munka kihívásai avagy: Kihívások a szociális munka előtt A szociális munka új definíciója A professzionális szociális munka elősegíti a társadalmi változást, az emberi kapcsolatokban a problémák Részletesebben Közigazgatási szakigazgatások joga (Közigazgatási jog III.) 2014/2015. Gerencsér Balázs Szabolcs, PhD. egy. docens
Közigazgatási szakigazgatások joga (Közigazgatási jog III.) 2014/2015. Gerencsér Balázs Szabolcs, PhD. egy. docens Amiről a félévben szó lesz... Közigazgatási jog I-II kapcsolódás Közig. I. Közigazgatás Részletesebben ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. tv (továbbiakban Bszt. Részletesebben Lattmann Tamás 1. Fogyasztóvédelmi politika. Az előadás vázlata. Fogyasztói jogok érvényesítése. 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel
Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2012. ősz dr. Lattmann Tamás Az előadás vázlata 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem intézményi Részletesebben http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás?
http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás? Habár hangzásra nagyon hasonlítanak, valójában két alapjaiban eltérő jogintézményről van szó. Alapvetően a kártalanítást a kártérítéstől a jogellenesség Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Borsodszentgyörgy Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2012. április 25-i ülésére
ELŐTERJESZTÉS Borsodszentgyörgy Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2012. április 25-i ülésére Tárgy: Egyes tiltott, kirívóan közösségellenes magatartásokról szóló rendelet-tervezet Előadó: Németh Részletesebben Jogi alapok TANTÁRGYI PROGRAM. Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam. 2011/2012. tanév I. félév
Jogi alapok Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam 2011/2012. tanév I. félév 1/5 Jogi alapok Valamennyi szak/levelező és Távoktatás tagozat/i. évfolyam 2011/2012 tanév I. félév A tantárgyat Részletesebben AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA
AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK 2012-2014-ES MUNKAPROGRAMJA MEGKÖZELÍTÉSÜNK Az Európai Unió eddigi történetének legsúlyosabb válságát éli. A 2008-ban kirobbant pénzügyi krízist követően mélyreható válság Részletesebben A civil társadalom szerepe a demokráciában Bevezetés a civil társadalomba
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E. A helyi iparűzési adóról
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben Békés megyére jellemző katasztrófavédelmi sajátosságok, feladatok, végrehajtás kérdései, a polgármester feladatai
Békés megyére jellemző katasztrófavédelmi sajátosságok, feladatok, végrehajtás kérdései, a polgármester feladatai Haskó György tű. alezredes polgári védelmi főfelügyelő 2012. február 15. A hatálytalanított Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, Részletesebben Környezeti megfelelés s a gyakorlatban
Környezeti megfelelés s a gyakorlatban 7. Tisztább Termelés Szakmai Nap 2010. június 17. Nagy Gréta DANDELION Kft. DANDELION Kft. 1 I. Szabályoz lyozás s hatékonys konysága érvényes szankció A közigazgatási Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 164/2013. ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére Tárgy: Előterjesztő: Készítette: Javaslat a közterületen történő Részletesebben IRÁNYÍTÁS, FELÜGYELET, ELLENŐRZÉS A KÖZIGAZGATÁSBAN
IRÁNYÍTÁS, FELÜGYELET, ELLENŐRZÉS A KÖZIGAZGATÁSBAN Fő témakörök: 1. Az irányítás fogalma 2. Irányítási hatáskör 3. Irányítás és felügyelet elhatárolása 4. Az utasításoknak való engedelmesség 1. Az irányítás Részletesebben Decs nagyközség képviselő-testületének 2015. január 5-én, 18-órakor megtartandó rendkívüli ülésére
Az előterjesztés száma: 209/2014. A határozati javaslat elfogadásához minősített többség szükséges! A rendelet tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! Decs nagyközség képviselő-testületének Részletesebben Fogyasztóvédelem eszközei
Az előadás vázlata Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2012. tavasz dr. Lattmann Tamás 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben A Bíróság érvénytelennek nyilvánítja az adatok megőrzéséről szóló irányelvet
Az Európai Unió Bírósága 54/14. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2014. április 8. Sajtó és Tájékoztatás A C-293/12. és C-594/12. sz., Digital Rights Ireland, valamint Seitlinger és társai egyesített ügyekben Részletesebben T/10901. számú törvényjavaslat. az önkormányzati segély kialakításával összefüggő törvénymódosításokról
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/3/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. február 26-i ülésére Tárgy: Hozzájárulás a Családsegítő és Részletesebben A Fenntartható fejl ődésbizottsága jelentése
Az Országgyűlés Fenntartható fejl ődés bizottsága Kapcsolódó bizottság A Fenntartható fejl ődésbizottsága jelentése a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes törvények Részletesebben A kockázatelemzésre és -értékelésre vonatkozó közös biztonsági módszer (CSM)
A kockázatelemzésre és -értékelésre vonatkozó közös biztonsági módszer (CSM) Thierry BREYNE, Dragan JOVICIC Európai Vasúti Ügynökség Biztonsági egység Biztonságértékelési ágazat Cím: 120 Rue Marc LEFRANCQ Részletesebben Nık és férfiak egyenlısége miért jó és kinek kell tenni érte?
Nık és férfiak egyenlısége miért jó és kinek kell tenni érte? Borbíró Fanni Magyar Nıi Érdekérvényesítı Szövetség Nık és Férfiak Társadalmi Egyenlısége Tanács Mi az a gender? Biológiai nem (sex) anatómiai, Részletesebben A Kormány. rendelete. az országos főépítészről és az állami főépítészekről
A Kormány rendelete az országos főépítészről és az állami főépítészekről Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. -ának (1) bekezdés b) pontjában és a területfejlesztésről Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök
Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök 2013.12.20. dr. Lukács Andrea, 1 A közbeszerzési irányelvek lehetőséget adnak a szociális Részletesebben Előterjesztés Alsózsolca Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. február 13 i ülésére. Tisztelt Képviselő-testület!
1 Előterjesztés Alsózsolca Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. február 13 i ülésére Tisztelt Képviselő-testület! bekezdésében foglaltak alapján a helyi önkormányzat Környezetvédelmi Alapot Részletesebben [(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza]
Országgyűlés Hivatala ;~,~:~~, : ~ X10,(3 2 11 FEER 21. 2013. évi... törvény a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, valamint a természet védelméről szóló 1996. évi Részletesebben * * * Fax: (36 1) 216 7295. Dr. Péterfalvi Attila adatvédelmi biztos Budapest 1051 Nádor utca 22. Tisztelt Dr. Péterfalvi Attila Úr!
Dr. Péterfalvi Attila adatvédelmi biztos Budapest 1051 Nádor utca 22. Tisztelt Dr. Péterfalvi Attila Úr! A Magyar Természetvédők Szövetsége 2005 év elején kétszer kérte a Pénzügyminisztériumot, hogy hozza Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER ÉS JEGYZŐ
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER ÉS JEGYZŐ 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 E L Ő T E R J E S Z T É S Siófok Város Képviselő-testületének 2013. áprilisi ülésére Tárgy: Részletesebben Városfejlesztési stratégiák gazdasági fenntarthatósága Pécs, 2011. október 27.
Városfejlesztési stratégiák gazdasági fenntarthatósága Pécs, 2011. október 27. Lunk Tamás - Wächter Balázs Vital Pro Kft Tartalom Stratégia gazdasági fenntarthatósága Szubjektív helyzetkép A strukturális Részletesebben Tájékoztató az összeférhetetlenségi politikáról
Tájékoztató az összeférhetetlenségi politikáról Hatálybalépés napja: 2012. szeptember 01. A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2011. december 1-i ülésére
Tárgy: Az Életfa Kulturális Alapítványnak Békés Város Önkormányzatával együttműködési megállapodás megkötésére irányuló kérelmének elbírálása Előkészítette: dr. Farkas László aljegyző Véleményező bizottság: Részletesebben Az árvíz kockázatkezelési tervek alkalmazása a jogszabályokban
Az árvíz kockázatkezelési tervek alkalmazása a jogszabályokban Martfű, 2010. november 25. Dr. Makay Gábor Dél dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság Az árvíz kockázatkezelési tervek megjelenése Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: INFORM MÉDIA Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. POP Print Online és Piac Kft.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: Vj/068-46/2012. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben Fejezeti indokolás LXIX. Kutatási és Technológiai Innovációs Alap
Fejezeti indokolás LXIX. Kutatási és Technológiai Innovációs Alap I. A célok meghatározása, felsorolása Az Alap a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció állami támogatását biztosító, az államháztartásról Részletesebben Belső Ellenőrzési Alapszabály
Belső Ellenőrzési Alapszabály Az Ecomore Befektetési és Tanácsadó Kft. ügyvezetőjének utasítása a belső ellenőrzési rendszer szabályozásáról Az Ecomore Kft ellenőrzési funkciói a belső ellenőrzési rendszer Részletesebben A civilek szerepe a szociális innovációban
A civilek szerepe a szociális innovációban Ki a civil, mi a civil? A civil társadalom: az állampolgárok szabad akaraton alapuló, tudatos, egyéni és közösségi cselekvései, melynek célja a társadalom egészének Részletesebben Általános indokolás. Részletes indokolás
SZENTENDRE VÁROS ÁLTALÁNOS ALPOLGÁRMESTERE Az előterjesztés előkészítésében közreműködött: Jegyzői Kabinet A rendelet-tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! ELŐTERJESZTÉS Szentendre Város Részletesebben L 342/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005.12.24.
L 342/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005.12.24. A BIZOTTSÁG 2150/2005/EK RENDELETE (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT vonatkozású Részletesebben ISO 14001:2004. Környezetközpontú irányítási rendszer (KIR) és EMAS. A Földet nem apáinktól örököltük, hanem unokáinktól kaptuk kölcsön.
ISO 14001:2004 Környezetközpontú irányítási rendszer (KIR) és EMAS A Földet nem apáinktól örököltük, hanem unokáinktól kaptuk kölcsön. 1 A környezetvédelem szükségessége Használat Termelés Hulladék Kivonás Részletesebben Salgótarján Város Önkormányzatának 5/1994.(I.31.)Ör. sz. rendelete a Környezetvédelmi Alapról
Salgótarján Város Önkormányzatának 5/1994.(I.31.)Ör. sz. rendelete a Környezetvédelmi Alapról (egységes szerkezetben a 9/1996.(III.25.), 16/1998.(VI.15.), 24/2010.(X.14.), 26/2011.(V.26.), 18/2013.(III.28.) Részletesebben A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA
A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA A menekültügyi politika célja a tagállamok menekültügyi eljárásainak harmonizálása egy közös európai menekültügyi rendszer kialakításával. A Lisszaboni Szerződés jelentős módosításokat Részletesebben A kutatás-fejlesztés minősítése a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában

matches:
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Kúria
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Pf. 1036


text:
Pécsett végzett Schmitt elnökjelöltje - pecsma.hu
Pécsett végzett Schmitt elnökjelöltje
Az Országgyűlés alkotmányügyi bizottságának kormánypárti többsége hétfői ülésén támogatta Darák Péter legfelsőbb bírósági bíró kinevezését a Legfelsőbb Bíróság (LB) helyébe lépő Kúria élére.
Darák Péter jelölti meghallgatásán kiemelte, hogy a megújuló bírósági szervezetrendszerben az Országos Bírósági Hivatal létrejöttével a Kúria elnökére már nem hárulnak országos igazgatási feladatok, így valóban a jogegység és az ítélezési gyakorlat fejlesztésére, alkotmányosságának erősítésére, szakmai színvonalának emelésére koncentrálhat.
Ennek érdekében a jelölt szorgalmazza többek között azt, hogy jogszabályváltozással korlátozzák a Kúria konkrét, felülvizsgálati ügyekkel kapcsolatos feladatait, hogy ez a bíróság a jogorvoslatok elbírálása helyett a jogegységre helyezhesse a hangsúlyt munkájában.
Darák Péter kiemelte, hogy a közfelfogástól eltérően a jogegységet nem akkor látja megvalósulni, ha egyáltalán nincsenek ellentmondó ítéletek az ország bíróságain, hiszen az életviszonyok, a jogi környezet szakadatlan változása, az egyre újabb és újabb ügytipusok felbukkanása óhatatlanul újabb és újabb ellentmondásokat hoz felszínre a jogászi munkában.
A Kúria, illetve vezetésének alkotmányos feladata ebben a helyzetben elsősorban a szereplők közti hatékony koordinálás, a gyors információáramlás megteremtése, illetve a színvonalas döntések meghozatalát segítő bíztos elméleti alapok kidolgozása – mondta. Hozzátette, ennek érdekében szükség lehet arra, hogy a Kúria egy-egy új probléma kapcsán a helyes irányokat kijelölő alsóbb fokú bírósági ítéleteket is elvi döntésként tegye közzé, illetve bizonyos problémák megoldására elemző csoportokat hozzon létre, de semmiképpen se várakozzon tétlenül addig, amíg a nagy horderejű, sok állampolgárt érintő jogvíták évek alatt különböző bírósági szinteket megjárva végre a legfelsőbb szintre érnek.
Az Alkotmánybíróság hatásköreinek módosulása nyomán jövőre lehetővé váló valódi alkotmányjogi panasz kapcsán a jelölt elmondta: a konkrét bírósági ítéletek alkotmányossági kontrollja kikényszeríti a következetes alkotmányos szemléletet a rendes bíróságokon.
Darák Péter szorgalmazza, hogy a Kúria “kinyiljon”, a folyamatos jogegységi munkából kivegyék a részüket az alsóbb fokú bíróságok és a többi jogászi szakma képviselői is.
A jelölt “újfajta személyzeti politikát” hirdetett meg, és úgy vélte, a bírókiválasztásban a külsős pályázóknak az eddiginél nagyobb lehetőségeket kell adni, így kialakítva a helyes arányokat a bíróságok saját neveléséből érkező utánpótlás és a más jogászi szférákból, például a tudmányos életből az ítélkező munkába lépők között.
A bizottsági ülésen Ipkovich György szocialista képviselő arról kérdezte a jelöltet, hogy vajon milyen feladatokat szánhattak neki a Kúria élén a politikusok ellen már folyó, illetve tervezett büntetőeljárásokban, frakciótársa, Lamperth Mónika pedig arról, hogy mi a véleménye Baka András jelenlegi főbíró új bírósági szervezetrendszerrel kapcsolatos lesújtó kritikájáról.
Darák Péter ezekre a felvetésekre nem kívánt érdemben válaszolni, csak jelezte, hogy sem bíróként, sem pedig bírósági vezetőként nem politizálhat, állítólagos tervezett ügyekről pedig végképp nem lehet semmi mondanivalója. A jelenlegi főbírónak az új bírósági szervezetrendszerről a közelmúltban nyilvánosan kifejtette kritikájára pedig azért nem akart reagálni a jelölt, mert jelenleg legfelsőbb brósági bíróként még Baka a munkahelyi vezetője.
Az 1997-ben kialakított és ez év végéig fennálló bírósági rendszerben a bíróságok igazgatása az Országos Igazságszolgáltatási Tanács, a bírói önkormányzati szerv feladata volt, melynek élén a mindenkori LB-elnök állt. Január elsejétől szétválik a bíróságok szakmai irányítása és szervezeti igazgatása, előbbi a Kúria élén álló elnök feladata lesz, míg az igazgatási feladatokat a január elsejétől megszűnő OIT Hivatalának alapjain létrejövő Országos Bírósági Hivatal (OBH), illetve elnöke végzi majd. Erre a posztra Handó Tündét, a Fővárosi Munkaügyi Bíróság elnökét jelölte az államfő. Az alkotmányügyi bizottság kormánypárti többsége Handó kinevezését is támogatta hétfői ülésén.
Darák Péter Kúria elnökévé választását a bizottság kormánypárti többsége egységesen 18 igen szavazattal támogatta, az ellenzék ugyanakkor megosztott volt, a három szocialista nem szavazat mellett volt két jobbikos tartózkodás, az LMP pedig részt sem vett a szavazáson.
A Schmitt Pál köztársasági elnök által a január elsejétől az LB jogutódjaként felálló Kúria elnöki posztjára jelölt 48 éves Darák Péter 1987-ben a pécsi jogi karon végzett, majd 1991-től a Zalaegerszeregi Városi Bíróság, 1999-től pedig az LB közigazgattási bírájaként ítélkezett, és jelenleg is a LB Közigazgatási Kollégiumának bírája. A Kúria elnökjelöltjéről – és az OBH elnöki posztjára jelölt Handó Tündéről – várhatóan kedden szavaz a parlament, kinevezésükhöz kétharmados támogatásra van szükség, megbízatásuk 9 évre szól majd.
Hírzóna Címkék ájk, bíróság, jog, PTE
← A megyeházán és Uránban is szerveznek véradást
Nem a mobiltelefonja vezetett a rekorder rablókhoz →

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
CSAPÁGYAK	CSÖRLŐK	DYNAMO	DYNAMO ALKATRÉSZEK	EGYÉB	GENERÁTOR	GENERÁTOR ALKATRÉSZEK	HÁTFALEMELŐ	HÁTFALEMELŐ ALKATRÉSZEK	ÖNINDÍTÓ	ÖNINDÍTÓ ALKATRÉSZEK
Általános üzleti feltételek – Kukoly Csaba egyéni vállalkozó
§ 1 Érvényesség
Ezen „Általános üzleti feltételek” érvényesek a kukolyvill.hu honlapon keresztül történő megrendeléskor.
§ 2 Szerződéses partner
Kukoly Csaba e.v. 4320, Nagykálló, Ipari Park 0617/49 hrsz.
Nyilvántartási szám: 6659494
Adószám: 73829346-2-35
Ügyvezető: Kukoly Csaba
Ügyfélszolgálat telefonszáma: +36 /42 730-817
Ügyfélszolgálatunk e-mail címe: info@kukolyvill.hu
§ 3 Szerződés megkötése
1. A vásárló a “Megrendelés” gombra történő kattintással kötelező érvényű ajánlatot tesz a bevásárlókosárban található árucikk(ek) megvételére, és elfogadja ezen Általános üzleti feltételek érvényességét.
2. A kézhezvétel megerősítése, amely a rendelés feladása után automatikusan kiküldésre kerül, igazolja, hogy a vásárló rendelését a Kukoly Csaba e.v. megkapta, ez azonban nem jelenti a vásárló ajánlatának elfogadását.
3. A szerződés csak akkor tekinthető megkötött szerződésnek, amikor a Kukoly Csaba e.v. a termékeket a vásárló számára megküldi és annak ellenértékét a vásárló megfizeti.
4. A vásárló a Kukoly Csaba e.v. honlapján való regisztrációval elismeri, hogy jelen ÁSZF, valamint az Adatvédelmi tájékoztató rendelkezéseit megismerte és elfogadja, a rendelés menetével tisztában van, továbbá az Adatvédelmi tájékoztatóban részletezett adatkezelésekhez hozzájárul.
5. Amennyiben a vásárlást megelőzően a termékkel kapcsolatban kérdése merül fel, kérjük, hívja, vagy keresse e-mailen ügyfélszolgálatunkat, ahol készséggel állunk rendelkezésére.
§ 4 A termék rendelkezésre állása
1. Amennyiben a megrendelt árucikk nem áll rendelkezésre a rendelés idején, illetve a „rendelhető”-ként feltüntetett termék nem beszerezhető a weboldalon feltüntetett időtartamon belül a Kukoly Csaba e.v. fenntartja magának a jogot, hogy ne fogadja el az áru megrendelését. Ebben az esetben a megrendelést semmisnek tekintjük az adott tétel esetében és a vásárlót értesítjük.
2. A megrendelés, vagy annak visszaigazolása akkor tekinthető a Kukoly Csaba e.v.-hoz, vagy a vásárlóhoz megérkezettnek, amikor az számára hozzáférhetővé válik. A Kukoly Csaba e.v.-t nem terheli semmilyen felelősség abban az esetben, amennyiben a visszaigazolás azért nem érkezik meg a vásárlóhoz, mert hibás e-mail címet adott meg, illetve az e-mail fiók tárhely telítettsége miatt számára nem hozzáférhető.
§ 5 Fizetés
1. A kukolyvill.hu honlapon minden ár forintban van megadva és magában foglalja az ÁFA-t. Az ár az egyéb költségeket, mint például az esetleges házhozszállítás, ill. az utánvét díját nem tartalmazza. Csomagolási költség nem kerül felszámításra standard csomagolás esetén.
2. Fizetésre csak a futárszolgálatnál, utánvétes módon van lehetőség. Más fizetési módot a Kukoly Csaba e.v. nem tud elfogadni.
A kiszállított árucikk a Kukoly Csaba e.v. tulajdonát képezi, amíg a fizetés teljes egészében meg nem történik.
§ 6 Vásárlói kör meghatározása
A Kukoly Csaba e.v. a webáruházában kizárólag kiskereskedelmi tevékenységet folytat. Kereskedelmi mennyiségű áru megrendelése esetén a Kukoly Csaba e.v. fenntartja a jogot az ajánlat elutasítására.
§ 7 Fogyasztó elállási joga
1. Ha a vásárló fogyasztónak minősül, megilleti az elállás joga a távollevők között kötött szerződésekről szóló 45/2014. (II. 26.) Korm. rendelet 20. § értelmében a Kukoly Csaba e.v. online felületén vásárolt termékek tekintetében.
2. A fogyasztó elállhat a szerződéstől az ügyfélszolgálati telefonszámunkon +36/42 730-817, email címünkön info@kukolyvill.hu 14 napon belül anélkül, hogy bármilyen indokot kelljen adnia erre vonatkozólag. A fogyasztó elállhat a szerződéstől, ha 14 napon belül a Kukoly Csaba e.v. visszakapta az árut, annak visszaküldésével. A fogyasztó az elállási jogát a termék értékesítésére irányuló szerződés esetében a termék átvételének napjától számított 14 napon belül gyakorolhatja.
3. Amennyiben a fogyasztónak minősülő vásárló eláll a szerződéstől, köteles a terméket haladéktalanul, de legkésőbb az elállás közlésétől számított 14 napon belül visszaküldeni. A fogyasztó köteles a termék visszaküldésének közvetlen költségét viselni, ezen felül egyéb költség nem terheli. A fentieken túl a fogyasztó köteles megtéríteni a Kukoly Csaba e.v.-nak a termék jellegének, tulajdonságainak és működésének megállapításához szükséges használatot meghaladó használatból eredő értékcsökkenést.
4320 Nagykálló, Ipari Park 0617/49 hrsz.
§ 8 Elállás következményei
1. Érvényes elállás esetén minden kölcsönösen kapott teljesítés visszatérítendő.
2. A fogyasztó által kifizetett összeget haladéktalanul, de legkésőbb az elállás közlésétől számított 14 napon belül utaljuk vissza. Ez a határidő az elállási szándék, kézhez vételekor kezdődik. A Kukoly Csaba e.v. a visszafizetendő összeg kifizetését felfüggesztheti, amíg a fogyasztó a terméket vissza nem szolgáltatta, vagy kétséget kizáróan nem igazolta, hogy azt visszaküldte.
§ 9 Felelősség
1. Vásárló által kártérítés követelésére nincs lehetőség, kivéve a termékfelelősség körébe tartozó kártérítésekére, amennyiben életet, testi épséget, egészséget ért károkozáson alapul, valamint olyan egyéb károkat, amelyek a Kukoly Csaba e.v. részéről történő szándékos vagy súlyosan hanyag kötelességszegésen alapulnak. Szerződésszegés esetén a Kukoly Csaba e.v. csak a szerződéseknél tipikus, előre látható és ténylegesen bekövetkezett károkért vállal felelősséget.
2. A Kukoly Csaba e.v.-t semmilyen felelősség nem terheli amennyiben a szállítási késedelem, illetve egyéb probléma a vásárló által pontatlanul és/vagy hibásan megadott adatok miatt következett be.
4. A Kukoly Csaba e.v. minden felelősséget kizár a honlap használói által tanúsított magatartásokért. A honlap használója kizárólagosan és teljes mértékben felelős saját magatartásáért. A Kukoly Csaba e.v. a jogszabályi keretek közt az eljáró hatóságokkal teljes mértékben együttműködik az esetleges jogszabálysértések felderítése érdekében.
5. A honlapunk tartalmazhat olyan linkeket, amelyek más szolgáltatók oldalaira mutatnak, azonban a Kukoly Csaba e.v. nem vállal felelősséget ezen szolgáltatók tevékenységéért, illetve adatvédelmi megfelelőségéért.
6. A Kukoly Csaba e.v. a jogszabályokban meghatározott kivételekkel nem vállal felelősséget a kukolyvill.hu oldalon harmadik fél által elhelyezett hirdetések, promóciós anyagok, illetve egyéb tájékoztatások jogszabályoknak való megfelelőségéért, tartalmáért. Ezen tartalmakért azt terheli felelősség, akinek érdekében a hirdetés megjelenésre került.
7. A Kukoly Csaba e.v. nem vállal felelősséget a rendszer használatából eredő károkért. A vásárló a Kukoly Csaba e.v. honlapját kizárólag a saját kockázatára használhatja, és elfogadja, hogy a Kukoly Csaba e.v. nem vállal felelősséget a használat során felmerülő vagyoni és nem vagyoni károkért a szándékosan, súlyos gondatlansággal, vagy bűncselekménnyel okozott, továbbá az életet, testi épséget, egészséget megkárosító szerződésszegésért való felelősségen kivételével.
§ 9 Eljárás hibás termék esetén, reklamáció
1. A hibás termék miatt az ezzel kapcsolatos igény ügyfélszolgálatunk telefonszámán +36/42 730-817 vagy e-mail címén info@kukolyvill.hu keresztül érvényesíthető.
2. Kérjük a vásárolt terméket szíveskedjen az átvételkor ellenőrizni, amennyiben a csomagolás sérült, szíveskedjen a szállítónak jelezni és kérni jegyzőkönyv felvételét. Abban az esetben, ha mennyiségi, vagy minőségi kifogása van, szíveskedjen ügyfélszolgálatunknak bejelenteni reklamációját. Szállítónk díjmentesen visszaszállítja a terméket, amennyiben véletlenül más, vagy nem annyi terméket küldtünk, illetve a termék sérült. Ezt követően haladéktalanul felvesszük Önnel a kapcsolatot és díjmentesen kiszállítjuk a megrendelt terméket.
2. Az esetleg felmerülő vitás kérdés jogszolgáltatásának helye a Kukoly Csaba e.v. regisztrált székhelye.
3. E megállapodás egyes pontjainak jogi érvénytelensége esetén a szerződés többi része kötelező erejű marad. Ahol alkalmazható, a vonatkozó törvényi rendelkezések lépnek hatályba az érvénytelen pontok helyett.
4. A honlapot a szerzői jog védi. A szerzői jog jogosultja a Kukoly Csaba e.v. vagy az általa feljogosított felhasználó. A honlapon feltüntetett szolgáltatások, valamennyi megjelenített tartalom szellemi alkotásnak minősül, aminek bármilyen felhasználása, másolása, sokszorosítása a jogosult engedélye nélkül nem megengedett.
5. Tevékenységünkkel kapcsolatos esetleges panasz esetén az alábbi felügyeleti szervhez fordulhat:
2015-2020 kukolyvill.hu memory: 2.00MB runtime: 0.37sec Általános Szerződési Feltételek Adatkezelési Tájekoztató Garancia Szállítás Kapcsolat

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 9