text:
Zöld Könyv - Az ártatlanság vélelme
/* COM/2006/0174 végleges */
26/04/2006; Továbbítva a Tanácsnak
Zöld Könyv - Az ártatlanság vélelme /* COM/2006/0174 végleges */
Brüsszel, 26.4.2006
COM(2006) 174 végleges
Az ártatlanság vélelme olyan alapvető jog, melyet az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (EJEE), valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája is lefektet. Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 6. cikke szerint az Unió tiszteletben tartja az alapvető jogokat, ahogyan azokat az EJEE biztosítja, továbbá ahogyan azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek.
A Bizottság tudni szeretné, hogy az ártatlanság vélelmét az egész EU-ban ugyanolyan módon értelmezik-e. A zöld könyv arra keres választ, mit értenek az ártatlanság vélelme alatt, és milyen jogok erednek belőle. Amennyiben a konzultáció során szükségesnek bizonyul, a Bizottság megfontolja e jogok felvételét egy, a bizonyítási eljárás garanciáiról szóló kerethatározatra irányuló javaslatba.
A zöld könyv számos kérdést feltesz (bekeretezve). A válaszokat lehetőség szerint 2006. június 9-ig kell elküldeni a következő címre:
“Peter-Jozsef CSONKA, Head of Unit (ref.: CMO)” feltüntetésével
vagy e-mailben a következő címre:
1. MIÉRT VIZSGÁLJA AZ EU AZ ÁRTATLANSÁG VÉLELMÉT?
Az EU egyik célkitűzése „a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség” létrehozása (EUSz. 2. cikke). 1999-ben Tamperében meghatározták az EU bel- és igazságügyre vonatkozó prioritásait[1] a következő öt évre. A legnagyobb jelentőséggel az a kijelentés bírt, mely szerint a kölcsönös elismerés lesz e terület „sarokköve”, és az igazságügyi együttműködés fő formája. A bírósági határozatok kölcsönös elismerése a büntető igazságszolgáltatási rendszerek valamennyi szintjét érinti. A kölcsönös elismerés csak akkor működik hatékonyan, ha fennáll a más igazságügyi rendszerekbe vetett bizalom, és a külföldi bírósági határozattal kapcsolatba kerülő valamennyi személy megbízik abban, hogy a határozatot tisztességes eljárásban hozták. A tamperei következtetések 33. pontja szerint „a bírósági határozatok kölcsönös elismerésének megerősítése [...] megkönnyíti az együttműködést [...] és a személyek jogainak bírósági védelmét ”. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség azt jelenti, hogy az európai polgárok az egész EU-ban egyenértékű garanciákat[2] várhatnak el. A kölcsönös elismerés által megvalósuló hatékonyabb büntetőeljárást össze kell egyeztetni a személyek jogainak tiszteletben tartásával.
A kölcsönös elismerés elvének végrehajtását szolgáló intézkedési program[3] felsorolja azokat a területeket, amelyeken kívánatos lenne uniós jogalkotás a kölcsönös elismerés elvének végrehajtására. A „kölcsönös elismerés útján „erősödne a tagállamok közötti együttműködés és az egyének jogainak védelme is”. A kölcsönös elismerés a kölcsönös bizalomtól függ. A Bizottság a konzultáció során beazonosította azokat a jogokat, amelyek esetén a jobb láthatóság növelné ezt a bizalmat. 2003-ban elfogadásra került az eljárási garanciákról szóló zöld könyv[4], amelyet 2004-ben egy kerethatározatra irányuló javaslat[5] követett. A bizonyítási eljárás garanciáit, melyekkel az említett szövegek nem foglalkoznak, a konzultáció második szakaszában vizsgálják meg. Az ártatlanság vélelméről szóló ezen zöld könyv a bizonyítási eljárással kapcsolatos konzultáció része. Az ártatlanság vélelmének besorolása az egyes jogrendszerektől függ. A Bizottság e vélelmet a bizonyítási eljárás garanciái közé sorolta. Ennek oka az, hogy az ártatlanság vélelmével összefüggő néhány jog sok jogrendszerben a bizonyítási eljáráshoz kapcsolódik (mint például a tanúvallomás vagy az okirati bizonyítás).
A Bizottság meg kívánja vizsgálni egyrészről azt, hogy a határokon átnyúló esetek e területen sajátos problémát jelentenek-e, másrészről pedig, hogy az uniós jogalkotás erősítené-e a kölcsönös bizalmat. A Bizottság az év folyamán egy másik zöld könyvet is tervez, mely részletesebben foglalkozik majd a bizonyításfelvétellel, a bizonyítékok értékelésével és az elfogadhatósági kritériumokkal. 2006-ban szakértői ülés keretében vitatják meg a két zöld könyvet.
2004-ben a Bizottság megbízást adott egy tanulmány elkészítésére, mely a tagállamoknak a büntetőeljárásban történő bizonyításfelvételre vonatkozó szabályozását vizsgálja („a bizonyítási eljárásról szóló tanulmány”)[6]. E zöld könyv nemzeti szabályozásra való hivatkozásai az említett tanulmányon alapulnak.
1.2. Jogalap
Az EU büntetőjogi hatásköreit az EUSz. 29.[7] és 31. cikke fekteti le.
„A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó közös fellépés magában foglalja:
c) a tagállamokban alkalmazandó szabályok olyan mértékű összeegyeztethetőségének biztosítását, amely az ilyen együttműködés javításához szükséges; […];”
Mivel az igazságügyi együttműködés egyre gyakrabban a kölcsönös elismerést jelenti, meg kell vizsgálni, hogy a bizonyítási eljárás közös garanciái hozzájárulnának-e a szabályok összeegyeztethetőségének biztosításához, a bizalom erősödéséhez és így az együttműködés javításához.
1.3. A hágai program
2004-ben az Európai Tanács elfogadta a hágai programot, melynek célja a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének növelése az EU-ban. A program egyik célkitűzése „az Unió […] közös képességeinek javítása az alapvető jogok, a minimális eljárásjogi biztosítékok és a jogérvényesítési lehetőség biztosítása terén […]”[8]. A hágai program megállapítja, hogy „a kölcsönös elismerésnek, mint az igazságügyi együttműködés sarokkövének a további megvalósítása maga után vonja a büntetőeljárásbeli eljárási jogok […] egységes szabályainak kidolgozását”. A hágai programot végrehajtó cselekvési terv[9] a jog érvényesülésének erősítésére irányuló tervek között említi e zöld könyvet.
2005-ben a Bizottság közleményt fogadott el a büntetőügyekben hozott bírósági határozatok kölcsönös elismerésének elvéről, valamint a tagállamok közötti kölcsönös bizalom erősítéséről[10], melyben arra a következtetésre jutott, hogy a kölcsönös bizalom erősítése a kölcsönös elismerés zökkenőmentes működésének kulcsa. Az egyének jogainak megfelelő védelme a Bizottság egyik prioritása, és egy közös igazságügyi kultúrához való tartozást kell tudatosítani a gyakorló jogászokban.
1.4. Európai bizonyításfelvételi megkeresés
Az európai bizonyításfelvételi megkeresésről szóló kerethatározat tervezetét jelenleg tárgyalják. A hágai programot végrehajtó cselekvési terv o) pontja – „A kölcsönös elismerés elvének egyre erőteljesebb alkalmazása” rész alatt (Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés) – 2007-re előirányozza egy második, az európai bizonyításfelvételi megkeresést „kiegészítő” javaslat benyújtását. E javaslatok elfogadása után határokon átnyúló bizonyításfelvételre is sor kerülhet leegyszerűsített megkeresési eljárás keretében. Az egyének és különösen a határokon átnyúló büntetőeljárásban érintett személyek jogainak biztosítása érdekében szükség van-e bizonyos közös minimumgaranciákra?
A hágai program cselekvési terve 2007-re javaslatot tervez a bizonyítási eljárás garanciáiról[11]. A Bizottság tudni szeretné, hogy a határokon átnyúló bizonyításfelvétel esetén a kölcsönös bizalomhoz elengedhetetlenek-e a bizonyítási eljárás garanciái.
2. MIT JELENT AZ ÁRTATLANSÁG VÉLELME?
Az ártatlanság vélelmét tartalmazza az EJEE 6. cikkének (2) bekezdése (Tisztességes tárgyaláshoz való jog): „Minden bűncselekménnyel gyanúsított személyt mindaddig ártatlannak kell tekinteni, amíg bűnösségét a törvénynek megfelelően meg nem állapították”, valamint az EU Alapjogi Chartájának 48. cikke (Az ártatlanság vélelme és a védelemhez való jog): “1. Minden gyanúsított személyt mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségét a törvénynek megfelelően meg nem állapították. 2. Minden gyanúsított személy számára biztosítani kell a védelemhez való jogának tiszteletben tartását.”
Arra vonatkozóan, hogy az ártatlanság vélelme alatt mit kell érteni, útmutatást nyújt az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlata. Kizárólag olyan személyre vonatkozhat, akit „bűncselekmény elkövetésével gyanúsítanak[12]”. A terheltet mindaddig úgy kell tekinteni, hogy nem követett el bűncselekményt, amíg az állam – bűnüldöző hatóságain keresztül – nem nyújt be elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy egy független és pártatlan bíróságot meggyőzzön a terhelt bűnösségéről. Az ártatlanság vélelme „megköveteli […], hogy a bíróság tagjai ne abból a feltételezésből induljanak ki, hogy a vádlott elkövette azt a bűncselekményt, amellyel vádolják”[13]. A bíróság nem mondhatja ki bűnösségét mindaddig, amíg ténylegesen meg nem állapította a bűnösséget. A terheltet nem lehet előzetes letartóztatásba helyezni, kivéve, ha ennek kényszerítő oka van. Amennyiben előzetes letartóztatásba helyezik, a fogva tartás körülményeinek meg kell felelniük vélelmezett ártatlanságának. Bűnösségét az államnak kell bizonyítania, és kétség esetén a vádlott javára kell dönteni. Biztosítani kell számára a vallomástétel megtagadásának jogát. Általában nem várható el tőle, hogy önmaga ellen bizonyítékot szolgáltasson. Vagyona megfelelő eljárás nélkül nem kobozható el.
1. Egyetért-e Ön az ártatlanság vélelmének fentebb felsorolt tartalmi jellemzőivel? Vannak esetleg egyéb jellemzői is?
2.1. A bűnösség kijelentése az eljárás lefolytatása előtt
A bíróság vagy egy hivatalos személy mindaddig nem jelentheti ki, hogy a terhelt bűncselekmény elkövetésében bűnös, amíg nem állították bíróság elé, és nem ítélték el. „Az ártatlanság vélelme sérelmet szenved, amennyiben a vádlottra vonatkozó valamely bírósági határozat azt a véleményt tükrözi, hogy a vádlott bűnös, anélkül, hogy bűnösségét a törvénynek megfelelően bebizonyították volna, és […] lehetősége lett volna védekezési jogának gyakorlására”[14]. A hatóságok azonban tájékoztathatják a nyilvánosságot a nyomozásról és a bűnösség gyanújáról[15], feltéve, hogy ez nem jelenti a terhelt bűnösségének kijelentését[16], és a hatóságok diszkréten és megfontoltan járnak el.
2.2. Előzetes letartóztatás
E kérdéssel a nem őrizetes előzetes felügyeleti intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló zöld könyv[17] foglalkozik, és itt nem kerül tárgyalásra. A gyanúsított fogva tartása nem sérti az ártatlanság vélelmét. Az EJEE 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 5. cikkének (3) bekezdése kivételeket fogalmaz meg a szabadsághoz való jog alól, melyek célja, hogy a fogva tartott személyt „bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja miatt” bíróság elé állítsák, feltéve, hogy a fogva tartás csak ésszerű ideig tart. Az EJEB szerint a gyanúsított nem támaszthat automatikusan igényt az elítélt személyek fogva tartási körülményeitől eltérő fogva tartási körülményekre[18], amennyiben e körülmények megfelelőek[19].
2. Az Ön tagállamában léteznek-e speciális intézkedések a tárgyalás előtti szakaszban az ártatlanság vélelmének biztosítására?
2.3. A bizonyítási teher
Általában a vádnak kell minden kétséget kizáróan bizonyítania a vádlott bűnösségét. Az EJEB szerint „a bizonyítási kötelezettség a vádat terheli, és bármilyen kétség esetén a vádlott javára kell dönteni. Ebből következik, hogy a vád feladata […] a vádlott elítéléséhez szükséges bizonyítékok szolgáltatása”[20].
A Bizottság az EJEB ítélkezési gyakorlata alapján három olyan esetkört azonosított, melyekben a bizonyítási kötelezettség nem teljesen a vádat terheli: a) bűnösségtől független bűncselekmények, b) olyan bűncselekmények, amelyek esetén a bizonyítási teher megfordul, valamint c) elkobzás elrendelése esetén.
a) Ebben az esetben a vádnak bizonyítékot kell szolgáltatnia arra, hogy a vádlott megvalósította a bűncselekmény objektív tényállását (actus reus) , azonban nem kell bizonyítania, hogy a vádlott szándékosan cselekedett így, vagy kívánta az eredmény bekövetkezését. E bűncselekményekre kiterjed az EJEE hatálya, noha az államnak nem kell bizonyítania a vádlott „bűnös szándékát” (mens rea). Az EJEB elismerte, hogy az államok büntetőjoga szabályoz bűnösségtől független bűncselekményeket is [21] . E bűncselekmények esetén kizárólag azt a tényt kell bizonyítani, hogy a vádlott elkövette a cselekményt, és amennyiben ez bebizonyosodik, vélelmezni kell a vádlott bűnösségét. Az EJEB szerint e vélelemnek „olyan ésszerű korlátok között kell mozognia, melyek a cselekmény súlyával arányosak, továbbá biztosítani kell a védekezési jogot”.
b) Ebben az esetben a vádnak azt kell bizonyítania, hogy a vádlott elkövette a cselekményt, a vádlottnak pedig azt, hogy a cselekményt nem bűnösen követte el. Itt a vádlottra nagyobb teher nehezedik, mint a fenti a) esetben. Az EJEB szerint ez „kevésbé súlyos” bűncselekmények esetén fogadható el[22].
A bizonyítási eljárásról szóló tanulmány rámutatott arra, hogy noha az EU-ban általában a vádnak kell bizonyítania a vádlott bűnösségét, egyes kivételes esetekben azonban – mint például okiratokkal kapcsolatos bűncselekmények vagy szabálysértések esetén – amennyiben a vád a kötelezettség fennállását bizonyította, a bizonyítási teher megfordul, és a vádlottnak kell bizonyítania, hogy kötelezettségének eleget tett. Néhány esetben a vádlottnak kell a cselekményt igazoló okot szolgáltatnia (például jogos védelem, beszámíthatatlanság vagy alibi), és ezután a vádnak kell ellenbizonyítania.
c) A bizonyítási teher megfordulhat a vádlott vagy harmadik személy vagyontárgyainak elkobzása esetén, amikor is vélelmezik, hogy a vagyontárgy a bűncselekményből származik, és a tulajdonosnak kell ellenbizonyítania, illetve előfordulhat, hogy csak valószínűsítenie kell, és nem kell minden kétséget kizáróan bizonyítania, hogy a vagyontárgy nem a bűncselekményből származik. Minden elkobzásnak indokoltnak és arányosnak kell lennie, továbbá biztosítani kell vele szemben a jogorvoslatot[23]. Ez természetesen a határon átnyúló elkobzásokra is vonatkozik. Komolyan kell venni jóhiszemű harmadik személyek igényeit, amennyiben a tulajdonhoz való joguk veszélybe kerül, és az államoknak megfelelő védelmi mechanizmusokat kell biztosítaniuk e személyek számára.
3. a) Milyen körülmények között indokolt a bizonyítási teher megfordítása vagy valamilyen megváltoztatása?
b) Találkozott-e Ön már határokon átnyúló együttműködést magában foglaló olyan esetekkel, melyekben a bizonyítási teher problémát jelentett?
2.4. Az önvád alóli mentesülés
Az ártatlanság vélelme magában foglalja a vádlott önvád alóli mentesülést; e mentesülés a hallgatáshoz való jogból és abból áll, hogy nem kötelezhető terhelő bizonyíték szolgáltatására. Az az elv érvényesül, amelynek értelmében senki sem kötelezhető arra, hogy önmagát bűncselekmény elkövetésével vádolja ( „nemo tenetur prodere seipsum” ). A vádlott megtagadhatja a válaszadást és bizonyítékok szolgáltatását. Az EJEB kijelentette[24], hogy az EJEE ugyan nem említi kifejezetten az önvád alóli mentesülést, az olyan általánosan elismert nemzetközi szabály, mely „a tisztességes eljárás fogalmának egyik sarokkövét jelenti”. Védi a vádlottat az államhatalom nem helyénvaló kényszerétől, így csökkenti az igazságszolgáltatás tévedésének lehetőségét, és magában foglalja a fegyverek egyenlőségének elvét. A vádnak a bűncselekményt erőszak vagy kényszer alkalmazása nélkül szerzett bizonyítékokkal kell bizonyítania. A közbiztonság és a közrend nem igazolhatja e jogok megtagadását[25]. Ezek egymással összefüggő jogok, és a vádlott bármilyen kényszerítése arra, hogy önmaga ellen bizonyítékot szolgáltasson, a hallgatáshoz való jog megsértését jelenti. Így az állam megsértette a vádlott hallgatáshoz való jogát, amikor vámügyben folytatott vizsgálat során a vádlottat bankszámlakivonatok benyújtására kényszerítette[26]. A tárgyalás előtti szakaszban a vádlott kényszerítése a hatóságokkal való együttműködésre sértheti az önvád alóli mentesülést, és veszélyeztetheti a tisztességes tárgyaláshoz való jogot.
2.5. A hallgatáshoz való jog
A hallgatáshoz való jog a nyomozóhatóság és a bíróság előtt egyaránt biztosított. A terheltnek rendelkeznie kell a vallomás megtagadásának jogával és adott esetben azzal a joggal, hogy védekezésének módját a tárgyalásig ne fedje fel.
A tagállamok joga elismeri a gyanúsított hallgatáshoz való jogát a nyomozati szakban a rendőrség vagy a vizsgálóbíró általi kihallgatás során. Eltérés van azonban abban a tekintetben, hogy a terhelt hogyan szerez tudomást e jogról; e jog védelmének fontos szempontja ugyanis, hogy a terheltnek tudnia kell róla. A bizonyítási eljárásról szóló tanulmány szerint a legtöbb tagállamban tájékoztatni kell a terheltet a hallgatáshoz való jogáról. E kötelezettséget valamely jogszabály, az ítélkezési gyakorlat vagy az alkotmány fekteti le. Néhány tagállam tájékoztatása szerint az e kötelezettség megsértésével szerzett bizonyítékokat a bíróság elutasíthatja. Más tagállamokban a terhelt tájékoztatásának elmulasztása jogsértést jelenthet, vagy elítélés esetén a fellebbezés alapját képezheti.
E jog azonban nem abszolút. Vannak bizonyos kritériumok, amelyek alapján megállapítható, hogy a tisztességes eljáráshoz való jogot megsértették-e, amennyiben a bíróság a vádlott hallgatásából arra hátrányos következtetéseket von le. Következtetések csak azután vonhatók le, hogy a vád prima facie esetet terjesztett elő. A bíró ezután mérlegelési jogkörében következtetéseket von le. Csak a józan észnek ( „common sense” ) megfelelő következtetések megengedettek. Az ítéletben meg kell indokolni őket. A vádlottal szembeni bizonyítékoknak minden kétséget kizáróknak kell lenniük ebben az esetben a közvetett nyomás alkalmazásával szerzett bizonyítékok is felhasználhatók. E kérdésben iránymutató ítéletet jelent a Murray kontra Egyesült Királyság ítélet [27] . Az EJEB úgy találta, hogy amennyiben prima facie eset áll fenn, és a bizonyítási kötelezettség a vádat terheli, a vallomástétel megtagadásából kedvezőtlen következtetéseket lehet levonni. A vádlott vallomástételre való felszólítása az EJEE-vel nem összeegyeztethetetlen; összeegyeztethetetlen lenne azonban akkor, ha az elítélés alapja kizárólag vagy elsősorban a vallomástétel megtagadása lenne. Azt, hogy az ártatlanság vélelméhez való jogot sérti-e az, hogy a nemzeti bíróság a vádlott hallgatásából hátrányos következtetéseket von le, annak alapján kell megállapítani, hogy a bíróság e következtetésekre milyen súlyt helyez a bizonyítékok és a nyomás intenzitásának értékelésekor. A vád által előterjesztett bizonyítékoknak elég meggyőzőeknek kell lenniük a vádlott válaszának megkövetelésére. A nemzeti bíróság nem következtethet a vádlott bűnösségére kizárólag azért, mert az a hallgatást választotta. Csak ha az ellene szóló bizonyítékok olyan magyarázatot „követelnek”, melyet meg tudna adni, azonban ezt nem teszi, úgy a józan ész alapján levonható az a következtetés, hogy nincs magyarázat, és a vádlott bűnös”. Ezzel szemben, ha a vád által előterjesztett bizonyítékok olyan csekély bizonyító erővel bírnak, hogy nem követelnek választ, a válaszadás megtagadásából nem lehet a bűnösségre következtetni. Az EJEB szerint az, hogy a bíróság a vádlott magatartásából ésszerű következtetéseket von le, nem jár azzal a következménnyel, hogy a bizonyítási kötelezettség átszáll a védelemre, ami sértené az ártatlanság vélelmének ezen aspektusát.
Az EJEB-nek még nem kellett döntenie arról, hogy e jog a jogi személyeket is megilleti-e. Az Európai Bíróság (EB) kimondta, hogy a jogi személyek hallgatáshoz való joga nem abszolút. A jogi személyek kötelesek válaszolni ténykérdésekre, azonban nem kötelezhetők arra, hogy jogsértést bevalljanak[28].
4. a) Milyen védelmet élvez a hallgatáshoz való jog az Ön tagállamában?
b) Van különbség a határokon átnyúló ügyeket illetően?
c) Milyen mértékben védi e jog a jogi személyeket?
2.6. A bizonyítékszolgáltatás megtagadásának joga
Azt az elvet, mely szerint a bíróság számára biztosítani kell a hozzáférést minden bizonyítékhoz, megelőzi a tisztességes eljárás szükségessége és az, hogy el kell kerülni annak veszélyét, hogy a vádlottat saját vallomása alapján ítéljék el[29]. E jog tartalmának meghatározásakor az EJEB különbséget tett a kényszer útján szerzett, illetve a vádlott akaratától függetlenül létező bizonyítékok között: „a vallomástétel megtagadásának joga esetén elsősorban arról van szó, hogy […] tiszteletben kell tartani a vádlott arra vonatkozó döntését, hogy a vallomástételt megtagadja. Általánosan elfogadott, hogy [...] a büntetőeljárásban e jog nem terjed ki az olyan bizonyítékok felhasználására, melyek a vádlottól kényszer alkalmazásával megszerezhetők, azonban a vádlott akaratától függetlenül léteznek, mint például a bíróság rendelkezése alapján szerzett dokumentumok, lehelet-, vér- és vizeletpróba, illetve testszövetek DNS-teszt elvégzése érdekében.”[30]
Amennyiben a bíróság elrendeli valamely dokumentum bemutatását vagy valamely tárgy felkutatását és/vagy lefoglalását, a végzésben pontosan meg kell határozni az adott tárgyat annak elkerülése érdekében, hogy általános bírósági rendelkezéseket puszta gyanú esetén arra használjanak fel, hogy bizonyítékok után kutakodjanak.
Felmerül a kérdés, hogy a jogi személyek is rendelkeznek-e a bizonyítékszolgáltatás megtagadásának jogával. A Közösség bíróságai (az Európai Bíróság és az Elsőfokú Bíróság) erre nemleges választ adtak. A jogi személyek felszólíthatók dokumentumok bemutatására[31].
5. a) Milyen védelmet élvez az önvád alóli mentesülés az Ön tagállamában?
b) Van-e különbség a határokon átnyúló ügyeket illetően?
c) Milyen mértékben védi ezen elv a jogi személyeket?
2.7. A vádlott távollétében lefolytatott eljárások
Az EJEE 6. cikke szerint a vádlottnak joga van arra, hogy „személyesen […] védekezhessék”. A tagállamok a vádlott távollétében lefolytatott eljárásokat eltérően határozták meg. Számos tagállam jogszabályai lehetővé teszik az eljárás lefolytatását a terhelt távollétében is, míg mások kötelezik a terheltet az eljárásban való részvételre, és e kötelezettség megszegése büntetést vonhat maga után. A Bizottság zöld könyvet kíván készíteni a vádlott távollétében lefolytatott eljárásokról, de addig is meg kívánja határozni azokat a körülményeket, amelyek esetén az ilyen eljárások összeegyeztethetők az ártatlanság vélelmével.
6. a) Az Ön tagállamának joga lehetővé teszi eljárás lefolytatását a vádlott távollétében?
b) Ezen eljárások felvetnek-e speciális problémákat az ártatlanság vélelmével összefüggésben, különösen a határokon átnyúló esetekben?
2.8. Terrorizmus
A terrorizmus növekedése az EU-ban számos tagállamot késztetett új nemzeti jogszabályok meghozatalára a jelenség elleni küzdelem érdekében. E terrorizmus elleni jogszabályoknak összeegyeztethetőeknek kell lenniük az EJEE-vel. 2002 júliusában az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága iránymutatásokat fogadott el az emberi jogokra és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozóan[32], és felhívta a tagállamokat annak biztosítására, hogy ezen iránymutatások „a terrorizmus elleni küzdelemért felelős valamennyi hatósághoz eljussanak”. A IX. cikk (2) bekezdése szerint „a terrorcselekménnyel vádolt személyt megilleti az ártatlanság vélelme”. A kommentár szerint az ártatlanság vélelmét nem csak a bíró, hanem más hatóságok is megsérthetik[33]. Az iránymutatások meghatározzák a védekezési jog azon korlátait, melyek az EJEE-vel összeegyeztethetőek, és az ártatlanság vélelmével összhangban vannak. E korlátozások az ügyvéd igénybevételével és a vele való kapcsolattartással, az ügy irataiba való betekintéssel és az anonim tanúvallomások felhasználásával kapcsolatosak. Mindazonáltal „e korlátozásoknak szigorúan arányban kell állniuk az elérni kívánt céllal, és a vádlott érdekeinek védelmét szolgáló kompenzációs intézkedéseket kell tenni a tisztességes eljárás fenntartása és annak biztosítása érdekében, hogy az eljárási jogokat ne fosszák meg lényegüktől”.
7. Az Ön tagállamának jogszabályai tartalmaznak-e különös szabályokat a terrorcselekményekre? Amennyiben igen, kérjük, írja le e rendelkezéseknek az ártatlanság vélelmére vonatkozó részeit. E szabályozás más bűncselekményekre is alkalmazandó?
2.9. Időtartam
Az ártatlanság vélelme általában akkor szűnik meg, amikor a bíróság kimondja a vádlott bűnösségét. A Bizottság szeretné megtudni, hogy az egyes tagállamokban ez mikor következik be. Ez bekövetkezhet az elsőfokú eljárás után vagy csak akkor, ha az utolsó jogorvoslat is meghiúsult.
8. Mikor szűnik meg az ártatlanság vélelme az Ön tagállamában? |
9. a) Tud a fent említetteken kívüli olyan problémákról, melyek határokon átnyúló ügyekben merülhetnek fel az ártatlanság vélelmével kapcsolatban.
b) Mennyiben vezethetők vissza e problémák más tagállamok eltérő jogi megközelítéseire?
c) Jelenthetnek-e az EU-javaslatok hozzáadott értéket e területen? Amennyiben igen, mely tekintetben?
[1] Tamperei Európai Tanács, Elnökségi következtetések, 1999. október 15–16.
[2] A Bizottság közleménye: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség felé vezető úton: „az eljárási szabályoknak messzemenően ugyanazon garanciáknak kell megfelelniük annak biztosítása érdekében, hogy a személyekkel ne bánjanak eltérőn attól függően, hogy melyik ország bírósága foglalkozik ügyükkel”, továbbá „a szabályok eltérőek lehetnek, feltéve, hogy egyenértékűek”. COM(1998) 459, 1998. július 14.
[3] A Tanács és a Bizottság intézkedési programja – HL C 12., 2001.1.15.
[4] COM(2003) 75, 2003.2.19.
[5] COM(2004) 328, 2004.4.28.
[6] A „The Laws of Evidence in Criminal Proceedings throughout the European Union” (A büntetőeljárásban történő bizonyításfelvétel szabályozása az Európai Unióban) című tanulmány elérhető az Európai Bizottságnál, DG JLS/D3, Büntető Igazságszolgáltatási Egység, B-1049 Brüsszel, referencia: CMO.
[7] Az EUSz. 29. cikke: „[…] az Unió célja, hogy a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területein a tagállamok közös fellépésének kidolgozásával […] biztosítsa a polgárok magas szintű biztonságát egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul. Az Unió ezt a célkitűzést a szervezett vagy egyéb bűnözés, így különösen a terrorizmus, az emberkereskedelem és a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények, a tiltott kábítószer-kereskedelem és a tiltott fegyverkereskedelem, a korrupció és a csalás megelőzésével és az ezek elleni küzdelemmel valósítja meg a következőképpen:- […];- a tagállamok igazságügyi hatóságainak és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságainak szorosabb együttműködése […] a 31. és 32. cikk rendelkezéseinek megfelelően;- […].”
[8] Hágai Program, az Európai Tanács következtetései, 2004. november 4–5.
[9] Az Európai Unióban a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése megerősítéséről szóló hágai program végrehajtásáról szóló cselekvési terv (HL C 198., 2005.8.12., 1. o.), 4.2. pont.
[10] COM(2005) 195 végleges, 2005.5.19.
[11] „Jogszabályok közelítése”, h) pont: Javaslat a bizonyításfelvétel minimumkövetelményeiről a bizonyítékok tagállamok közötti kölcsönös elfogadhatósága céljából (2007).
[12] X kontra FRG ítélet, 4483/70. szám – a keresetet mint nem elfogadhatót elutasították.
[13] Barberà, Messegué és Jabardo kontra Spanyolország ítélet, A sorozat 146. szám (1989), 77. §.
[14] Minelli kontra Svájc ítélet, A sorozat 62. szám (1983), 38. §.
[15] Krause kontra Svájc ítélet, 7986/77. szám, 13DR 73 (1978).
[16] Allenet de Ribemont kontra Franciaország ítélet, A sorozat 308. szám (1995), 37. és 41. §.
[17] COM(2004) 562, 2004.8.17.
[18] Skoogström kontra Svédország ítélet, 8582/72. szám (1982).
[19] Peers kontra Görögország ítélet, 28524/95. szám.
[20] Barberà, Messegué és Jabardo kontra Spanyolország ítélet, A sorozat 146. szám (1989), 77. §.
[21] Salabiaku kontra Franciaország ítélet, A sorozat 141-A. szám (1988), 28 §.
[22] Ugyanott.
[23] Welch kontra Egyesült Királyság ítélet, 17440/90. szám (1995. február 9.), Philips kontra Egyesült Királyság ítélet, 41087/98. szám (2001. július 5.).
[24] Heaney and McGuiness kontra Írország ítélet , 34720/97. szám (2000. december 21.).
[26] Funke kontra Franciaország ítélet, A sorozat 256-A. szám (1993. február 25.).
[27] Murray kontra Egyesült Királyság ítélet, 18731/91. szám (1996. február 8.).
[28] A 374/87. sz. Orkem kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, EBHT 3283., 34–35. pont.
[29] Saunders kontra Egyesült Királyság ítélet, 19187/91. szám.
[31] A T-112/98. sz. Mannesmannröhren-Werke kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, EBHT 729., 65. pont; a főtanácsnok véleménye a C-301/04 P. sz. Bizottság kontra SGL ügyben.
[32] Az iránymutatásokat a Miniszteri Bizottság 2002 július 11-én fogadta el.
[33] Allenet de Ribemont kontra Franciaország ítélet, lásd 16. lábjegyzet, 36. §.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


CompLex Jogtár - 25/1999. (VIII. 23.) KT rendelet - a közművelődésről
Időállapot váltás: 1999.VIII.23. - 2000.VIII.22.
2000.VIII.23. - 2003.II.27.
2003.II.28. - 2005.XII.31.
2006.I.1. - 2007.III.31.
2007.IV.1. - 2008.XII.31.
2009.III.5. - 2010.XII.31.
2011.I.1. - 2011.XII.31.
2012.I.1. - 2012.II.21.
2012.II.22. - 2013.III.1.
25/1999. (VIII. 23.) KT rendelet
Gyomaendrőd Város Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 16. § (1) bekezdésében, valamint az 1997. évi CXL. tv. a kulturális javak védelméről és a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről (továbbiakban: Ktv.) 77. §-ában kapott felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja.
1. § A rendelet célja, hogy az önkormányzat a helyi társadalom, a helyi közművelődés adott állapota, igényei és lehetőségei ismeretében meghatározza a település közművelődési feladatait, törekvéseit, azonnali intézkedéseit, megalapozza közép- és hosszú távra a fejlesztés lehetőségeit.
2. §1 A rendelet hatálya kiterjed Gyomaendrőd Város közigazgatási területén működő, önkormányzati finanszírozású és önkormányzati támogatásban részesülő közművelődési tevékenységet folytatókra.
A közművelődés kiemelt céljai
3. §2 (1) Gyomaendrőd Város Önkormányzat Képviselő-testületének kiemelt közművelődési céljai:
a) a közösségi művelődéshez méltó, esztétikus környezet és infrastuktúra biztosítása,
b) az ifjúság kulturális életének fejlesztése, érdekérvényesítési, művelődési kezdeményezéseinek segítése, az életkori csoportok kulturális kapcsolatainak gazdagítása,
c) a település hagyományainak ápolása, a helytörténeti, honismereti mozgalom fejlesztése, népművészeti, hagyományőrző közösségek működtetése, a helyi társadalom kiemelkedő közösségei, személyiségei szerepének növelése, a lokálpatriotizmus, a "gazdatudat", a helyi értékek védelmének erősítése, a település, környezetvédő, természetbarát közösségek szervezése, támogatása,
d) az etnikai, a kisebbségi kultúra értékeinek megismertetése, gazdagítása, a kisebbségek hagyományainak gondozása, fejlesztése,
e) az élet minőségének, az ünnepek örömeinek gazdagítása, amatőr művészeti körök, műhelyek alkotó táborok segítése, szórakozási és közösségi igényekhez lehetőség biztosítása,
f) a település, a régió természeti, környezeti, kulturális, közösségi értékeinek közismertté tétele, találkozók, fesztiválok, bemutatók, kiállítások rendezése, kapcsolat a testvérváros kulturális intézményeivel, egyesületeivel, a kulturális turizmus támogatása,
g) a munkanélküliség csökkentéséhez felnőttoktatási és az iskolai képzést kiegészítő, képességfejlesztő lehetőségek biztosítása, a humánerőforrás fejlesztése.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott célok megvalósításának részletes feladatait a Képviselő-testület középtávra szóló Közművelődési koncepcióban határozza meg, és gondoskodik annak megvalósításáról.
A település közművelődési feladatainak meghatározása
4. § (1) A helyi lakosság igényeihez igazodó iskolarendszeren kívüli, öntevékeny, szakképző tanfolyamok, életminőséget és életesélyt javító tanulási, felnőttoktatási lehetőséget biztosítanak a mindkét városrészen működő közművelődési létesítmények és a város középfokú oktatási intézményei.
(2)3 A közösségi emlékezet gazdagítását a településen történtek dokumentálását szolgálja a város történetének és jelenének bemutatása az interneten, elszármazott nagyjaink munkásságának megismertetése.
(3) A helyi kultúra értékeinek megismeréséhez művelődési alkalmak, folyamatok, az élet minőségének gazdagításához, az ünnep együttes örömeihez, az esztétikai élmények megéléséhez, az egyetemes, a nemzeti, az etnikai, a kisebbségi, az ökológiai kultúra értékei megismerésének biztosítása, színházi előadások, hangversenyek, művészeti kiállítások kínálata, irodalmi estek, művészeti baráti körök szervezése.
(4) Amatőr művészeti csoportok, alkotó műhelyek, művészeti táborok támogatása, a kiemelkedő tehetségű helyi alkotók közismertté tétele, az önképző tevékenységet segítő pályázatokon a részvétel segítése.
(5) A település különböző életkorú, érték- és érdekrendszerű civil közösségeinek igény szerinti segítése, művelődési szándékaik támogatása, településvédő-, szépítő, természet-, környezet-, érdekvédő, közéleti helytörténeti, tudományos kör, egyesület összefogása, számukra igény szerinti fórumok, bemutatók szervezése. Az ifjúság érdekérvényesítési, önigazgatási, művelődési kezdeményezéseinek kiemelt gondozása, intézményi segítése.
(6) Tájékoztatási alkalmak biztosítása, amelyben helyet kapnak a város kulturális, sport, oktatási, közéleti eseményei a működtetőktől függetlenül, együttműködési alkalmak kialakítása.
(7) A közművelődésre szolgáló létesítményekben, a közösségi szintérben a polgárok tájékoztatásához, közösségi művelődéshez, alkotó tevékenységének elősegítéséhez és rekreációjához a célnak megfelelő, esztétikus, célszerű környezet és infrastruktúra, valamint az adott tevékenységet segítők, animáló szakember biztosítása.
(8) A lakosság kulturális értékei bemutatásához alkalmak biztosítása, megfelelő szervezőmunkával a bemutató sikerének biztosítása, a különféle művészeti csoportok menedzselése, közérdekű, közhasznú kiállítások szervezése. A helyi újságok, kábeltévé szervezőivel, szerkesztőivel kapcsolatok kiépítése.
A közművelődési feladatok ellátásának szervezeti kerete
45. § Az önkormányzat kötelezően ellátandó közművelődési feladatait önkormányzati fenntartású intézményekben látja el.
Az önkormányzat közművelődési feladatainak finanszírozási elvei
56. § (1)6 Az intézményesített közművelődési feladatokon túl az egyéb közösségi, valamint a Közművelődési koncepcióban foglalt közművelődési célok és annak színteréül is szolgáló civil szervezetek támogatására Civil támogatási alap (a továbbiakban: Alap) szolgál. A támogatási alap mértékét a tárgyév önkormányzati költségvetése határozza meg.
(2)7 Az alap pályázati úton közművelődési és közösségi célú feladatot ellátó szervezetek támogatását, egyedi támogatással a rendeletben meghatározott kiemelt közösségi célokat megvalósító szervezetek támogatását szolgálja. Az alapból pályázat útján azok a gyomaendrődi székhelyű civil szervezetek részesülhetnek önkormányzati támogatásban, amelyek célszerinti tevékenységük megfelel az önkormányzat közművelődési és közösségi céljainak és vállalják a pályázati célkitűzések megvalósítását, továbbá megfelelnek az egyesülési jogot, a közhasznú jogállást, valamint a civil szervezetek működését és támogatását, az államháztartás rendjét szabályozó jogszabályok feltételeinek.
(2a)8 Az Alap maximum 50% egyéb közösségi célt megvalósító civil szervezet célszerinti tevékenységének támogatására fordítható.
(2b)9 A (2a) bekezdésben foglalt célok különösen:
a) a Városi Képtár működtetése
b) a kulturált és társadalmilag elfogadott együttélés szabályainak érvényesülését elősegítő szervezet működése
c) a tűzvédelmi hagyományok ápolását elősegítő és a tevékenységet megvalósító szervezet működése
(2c)10 A (2a) bekezdésben foglalt kötött célú előirányzatból csak egyedi támogatási kérelemre nyújtható támogatás.
(2d)11 Az Alap előirányzataiból csak az államháztartásról szóló törvény szerinti átlátható civil szervezet igényelhet támogatást.
(3) Az alapból nyújtható támogatási időszak a tárgyév január 1. és december 31-e közötti időtartam.
(4) A pályázatokat a pályázati felhívásban foglalt formai és tartalmi követelményekre figyelemmel a Képviselő-testülethez kell benyújtani.
(4a)12 A pályázatokat, illetve a szakmai beszámolót is magában foglaló pályázati elszámolásokat (a továbbiakban: pályázat) a pályázati felhívásban megjelölt elektronikus űrlapon kell benyújtani a szervezet Cégkapuja útján.
(4b)13 A pályázatok első alkalommal való benyújtását megelőzően, illetve minden változást követően a felhívásban megjelölt nyomtatványon be kell jelenteni elektronikus ügyintézés kapcsolattartóját, illetve a szervezet képviseletében eljárót.
(5)14 Egy pályázó ugyanazon pályázati cél megvalósítására csak egy pályázati alapra nyújthat be pályázatot.
(6)15 Azok a pályázók részesülhetnek támogatásban, akik a tárgyévet megelőző évben a civil, sport, környezetvédelmi vagy idegenforgalmi pályázati alapból elnyert összeg felhasználásáról tárgyévet követő január 31. napjáig pénzügyi elszámolást valamint pályázati tevékenységükről beszámolót nyújtottak be a Képviselő-testületnek.
(7)16 A támogatási kérelmeket formai és tartalmi szempontból az Ügyrendi, Oktatási, Kulturális, Kisebbségi és Esélyegyenlőségi Bizottság bírálja el és tesz javaslatot a támogatás mértékének megállapítására vagy az elutasításra.
(8) A kedvezményezett a szerződéskötéstől a támogatási időszak végéig írásban kezdeményezheti a szerződés módosítását abban az esetben, ha azt méltányolható körülmények indokolttá teszik.
(9) A szerződésmódosítási kérelem elfogadása esetén a döntésben meg kell határozni a támogatási időszak végének, vagy a támogatás céljának, illetve az elszámolás határidejének időpontját.
Az eljárás rendje18
196/A. § A tárgyévre szóló részletes pályázati feltételeket tartalmazó pályázati kiírást, továbbá a pályázati eljárás részletszabályait tartalmazó pályázati útmutatót és általános szerződési feltételeket a Képviselő-testület határozatban állapítja meg.
6/B. §20
6/C. §21
6/D. §22
6/E. §23
6/F. §24
6/G. §25
6/H. §26
6/I. §27
6/J. §28
6/K. §29
6/L. §30
6/M. §31
7. § Az önkormányzati rendeletben meghatározott költségvetésből finanszírozott közművelődési feladatainak ellátását, a művelődési szolgáltatás folyamatosságát, kontrolálható szakszerűségét az önkormányzat által működtetett egységekben és a közművelődési megállapodás keretében ellátott tevékenységi körben is a miniszter rendeletében meghatározott képzettségű vezetők és szakmunkatársak biztosítják.
A közművelődési feladatokban együttműködő partnerek
8. §32 Az önkormányzat közművelődési feladatainak megvalósításában együttműködnek a közművelődési feladatot ellátó önkormányzati intézmények, a város közoktatási intézményei, a település alapcélként közművelődési folytató civil szervezetei, a város magángyűjteményei, Gyomaendrőd testvérvárosainak közművelődési szervezetei és a helyi Közművelődési Tanács.
9. § A rendelet 1999. szeptember 1-től lép hatályba.
10. §33 E rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelvnek megfelel.
1. számú melléklet a 25/1999. (VIII. 23.) KT rendelethez34
2. számú melléklet a 25/1999. (VIII. 23.) KT rendelethez35
3. számú melléklet a 25/1999. (VIII. 23.) KT rendelethez36
4. melléklet a 25/1999. (VIII. 23.) önkormányzati rendelethez37
Támogatási szerződés minta a Civil Alaphoz
Azonosító szám: [PALYAZATI_AZONOSITO]/20….
A Támogató Gyomaendrőd Város Önkormányzatának 20…. évi költségvetéséről szóló ….. önkormányzati rendelet ….. bekezdésében biztosított előirányzat terhére (a továbbiakban: Költségvetési előirányzat) a közművelődésről szóló 25/1999. (VIII. 23.) önkormányzati rendelet Civil Alap pályázati rendszerét szabályozó 6. § alapján Gyomaendrőd Város Képviselő-testülete …/20……. Gye. Kt. határozatával elfogadott „Gyomaendrőd Város Önkormányzatának Képviselő-testülete meghívásos pályázatot hirdet gyomaendrődi civil szervezeteknek, a 20….. évi Civil Alapból elnyerhető támogatására” tárgyú felhívást tett közzé. Erre a felhívásra a Kedvezményezett [PALYAZATI_AZONOSITO] azonosító számon regisztrált projekt javaslatot/pályázatot nyújtott be, a jelen Szerződés mellékletét képező felhívás és útmutató szerint (amelyek akkor is a jelen Szerződés elválaszthatatlan részét képezik, és a Szerződő Felekre kötelező érvényűek, ha azok fizikai értelemben a jelen Szerződéshez nem kerülnek csatolásra), amelyet a [DONTESHOZO] [DONTES_SZAMA] támogató döntés szerint [TAMOGATAS] Ft. - azaz [TAMOGATAS_BETUVEL] forint - támogatásban részesített. A Támogató döntése alapján Kedvezményezett vissza nem térítendő támogatásban részesül.
Amennyiben a Projekt megvalósítás kezdő időpontja a tervezett időponttól eltér, azt a Kedvezményezett tájékoztatja a Támogatót. A Projekt megvalósításának tényleges kezdő időpontja azonban nem lehet korábbi, mint 20… január 1.
3.3.3 A Projekt befejezésének végső határideje: 20….. december 31.
6.4. A Szerződő Felek a jelen Szerződés időtartamára kapcsolattartót jelölnek ki. A Támogató kapcsolattartója ………….. A Kedvezményezett kapcsolattartója a pályázati adatlapon megjelölt személy. A kapcsolattartó nevének, postacímének, telefon és telefax számának és elektronikus levélcímének változásáról 30 napon belül tájékoztatják egymást.
Módosította: 25/2015. (XII. 7.) önkormányzati rendelet 1. §. Hatályos 2015. december 15-étől.
Módosította: 13/2009. (III. 5.) Gye. Kt. Rendelet 2. §
Módosította a 9/2007. (II. 26.) Gye. Kt. rendelet 3. §
Módosította: 25/2015. (XII. 7.) önkormányzati rendelet 2. §. Hatályos 2015. december 15-étől.
Módosította: 34/2010. (XII. 29.) önkormányzati rendelet 2. § Hatályos 2011. január 1-től.
Módosította: 25/2015. (XII. 7.) önkormányzati rendelet 3. §. Hatályos 2015. december 15-étől
Módosította: 25/2015. (XII. 7.) önkormányzati rendelet 4. §. Hatályos 2015. december 15-étől.
Módosította: 5/2017. (XII. 7.) önkormányzati rendelet 1. § bekezdés. Hatályos 2017. január 28-ától.
Beiktatta: 6/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelet 1. § (1) bekezdése. Hatályos 2014. március 1-től.
Módosította: 2/2018. (I. 26.) önkormányzati rendelet 1. §. Hatályos 2018. február 1-től.
Beiktatta a 36/2011. (XI. 30.) önkormányzati rendelet 1. §. Hatályos 2012. január 1-től.
Módosította: 6/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelet 1. § (2) bekezdése. Hatályos 2014. március 1-től.
Módosította: 25/2015. (XII. 7.) önkormányzati rendelet 5. § (2) bekezdés. Hatályos 2015. december 15-étől
Hatályon kívül helyezte: 25/2015. (XII. 7.) önkormányzati rendelet 6. § (4) bekezdés. Hatálytalan 2015. december 15-étől.
A fejezet címét és a 6/A-6/M §-okat beiktatta a 44/2008. (XII. 3.) Gye. Kt. rendelet 1. §
Módosította: 6/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelet 1. § (3) bekezdése. Hatályos 2014. március 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 6/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelet 5. § (2) bek. a) pontja. Hatálytalan 2014. március 2-ától.
Módosította: 6/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelet 1. § (4) bek. Hatályos 2014. március 1-től.
Beiktatta: 13/2009. (III. 5.) Gye. Kt. Rendelet 6. §
Módosította: 6/2014. (III. 1.) önkormányzati rendelelet 1. § (5) bek. Hatályos 2014. március 1-től.


text:
Megjelent a De iurisprudentia et iure publico - A Jog- és politikatudományi folyóirat 2014/2. számának tartalmából
A Magyar Jog- és Államtudományi Társaság ((www.mjat.hu|www.mjat.hu)) gondozásában megjelenő De iurisprudentia et iure publico – Jog- és politikatudományi folyóirat (DIEIP) 2014/2. száma az alábbi tizenegy tanulmányt és egy recenziót közli.
A SZÉP-kártyára utalt támogatás béren kívüli juttatás - A visszautalt összeg után nem igényelhető vissza az szja és az eho
Nem igényelhető vissza a SZÉP-kártyákról a munkáltatóknak visszautalt összeg után a kifizető által megfizetett személyi jövedelemadó (szja) és egészségügyi hozzájárulás (eho) - hívja fel a figyelmet az állami adóhatóság.
Szabályszegő tehetautósofőrök - TISPOL-akció - A rendőrség három nap alatt 7 ezer teherautót ellenőrizött
Mintegy hétezer teherautót és csaknem hatszáz buszt ellenőrzött a rendőrség a háromnapos TISPOL-akcióban, és 1225 jármű esetében állapítottak meg jogsértést - olvasható a police.hu-n.
Törvény Európa Oroszországtól való energiafüggőségének csökkentésére - Az Egyesült Államok célja a Putyin-rezsim gyengítése
Az észak-atlanti energiabiztonságról szóló törvény elfogadását sürgette Európa Oroszországtól való energetikai függőségének csökkentése érdekében két republikánus szenátor a The Wall Street Journal kiadásában megjelent közös cikkében.
Alacsonyabb bírságok sújtják a jövőben a jogosulatlan horgászokat - A halgazdálkodási és halvédelmi bírságról szóló rendelet tervezetéről
A halászati törvényben meghatározott 50 ezer és 500 ezer forint közötti halgazdálkodási bírsághoz képest jóval alacsonyabb bírság-tételeket is tartalmaz az a rendelettervezet, amely szerdán került fel a kormány honlapjára.
Nemtelenül anyakönyvezve - Jogi szabályozást sürgetnek német jogvédők az interszexuálisok helyzetének javítására
Egy születésekor nőneműként regisztrált német állampolgár a nemi megjelölés megváltoztatását kéri az anyakönyvi kivonatában, de nem akar férfi sem lenni.
Szigorodnak az adóalap-csökkentés feltételei Szlovákiában - Módosul a leírható céges kiadásokat szabályozó törvény
Széleskörű szigorításokat tervez a vállalkozók adóalap-csökkentésének feltételeiben jövő januártól a szlovák kormány - közölte honlapján a Pravda független szlovák lap kedden.
Jogosult-e ellenőrizni a Kehi a Norvég Alapok felhasználását? - Ombudsman: Egyeztetni kell a norvég kormánnyal
Az ombudsman szerint mivel a magyar és a norvég állam mostani időszakra vonatkozó, a norvég alapokkal kapcsolatos szerződésében nem említik a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalt (Kehi) mint ellenőrző szervet, a két kormánynak egyeztetnie kell a szerződés értelmezéséről.
Szervekkel kereskedtek a Koszovói Felszabadítási Hadsereg tisztjei - Bizonyítékokat tárt fel az EU Különleges Nyomozó Munkacsoportja
Meggyőző bizonyítékokat tárt fel az Európai Unió úgynevezett Különleges Nyomozó Munkacsoportja az egykori Koszovói Felszabadítási Hadsereg (UCK) magas rangú tisztviselői ellen a koszovói háború idején elkövetett háborús és emberiesség elleni bűnökkel összefüggésben - közölte a munkacsoportot vezető ügyész.
Vagyonosodási vizsgálatok a bírósági joggyakorlat tükrében - A Kúria joggyakorlat-elemző csoportjának megállapításai
„A személyi jövedelemadó megállapítása során alkalmazott ún. becslési eljárással kapcsolatos ítélkezési gyakorlat vizsgálata (vagyonosodási vizsgálat)” elnevezésű joggyakorlat-elemző csoport befejezte munkáját. Olvasóinkat a Dr. Lomnici Zoltán a joggyakorlat - elemző munkacsoport vezetője, a Legfelsőbb Bíróság volt elnökének tájékoztatója alapján avatjuk be a részletekbe.
Az utóbbi idők tapasztalatai szerint vannak olyan munkaadók, akik adóelkerülési szándékkal, olyan készpénzutalványokat bocsátanak ki, adnak a munkavállalóiknak, amelyeket ez utóbbiak közvetlenül készpénzre válthatnak - közölte a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV).
Harc a kalózok ellen - A tudatosságnövelés össztársadalmi feladat - Beszélgetés Horváth Péterrel, az első HENT-díj kitüntetettjével
Versenyjogi jogsértéseken alapuló kártérítési keresetek - A vonatkozó uniós irányelv és átültetése a magyar jogba - Tanulmány
Devizahitel-ügyek a bíróságokon - A bankoktól még nem érkezett kereset, a felfüggesztéseket soron kívül intézik
Rendőri bántalmazás hivatali eljárásban? - Büntetőeljárást kezdeményezett a legfőbb ügyésznél az ombudsman
Silány minőségben, feketén szállított szőlőborok - Prés 2014 - Országos NAV-ellenőrzéssorozat a borpiac védelmében
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) "Prés 2014" címmel országos ellenőrzéssorozatot indított a borpiac védelme érdekében, azzal a fő céllal, hogy megakadályozza az Európai Unió tagállamaiból tartályban szállított borok illegális forgalomba hozatalát - közölte az adóhivatal.
Handó: Másfélszeres ügyteher-növekedés, javuló hatékonyság - Az igazságügyi modellváltás eredményei - OBH elnök a 2013-as évről
Másfélszeresére nőtt az érkező ügyek száma a bíróságokon 2011 és 2013 között, a hatékonyságot mégis szinte minden területen sikerült javítani - mondta Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnöke annak kapcsán, hogy a napokban egyhangúlag elfogadta 2013-as beszámolóját az Országos Bírói Tanács.
Hatalmat koncentrál és illegitim a bankunió? - Közgazdászok fordultak panasszal a német alktmánybírósághoz
Németországban panaszt nyújtott be nyújtott be az alkotmánybírósághoz egy csoport közgazdászprofesszor a bankunió ellen.
A főnök szeme - Elektronikus megfigyelés a munkahelyen - Jogi lehetőségek és csapdák
A munkáltatók különféle módon ellenőrizhetik munkavállalóikat, azonban nem mindegy hogyan építik ki az ellenőrzés rendszerét, illetve milyen módon jutnak információhoz velük kapcsolatban. Nem árt tisztában lenni azzal, hogy a dolgozó magánéletére nem terjedhet ki az ellenőrzés, tilos korlátlan ideig tárolni a felvételeket, illetve milyen esetekben kell az elektronikus megfigyelőrendszer működtetését bejelenteni az adatvédelmi nyilvántartásba - hívja fel a figyelmet a Szecskay Ügyvédi Iroda.
Titkos lengyel CIA-börtönök? - Strasbourg: Lengyelország megsértette az Emberi Jogok Európai Nyilatkozatát
Elhamarkodott az Emberi Jogok Európai Bíróságának döntése az állítólagos lengyelországi CIA-börtönökkel kapcsolatban, az sérti a szubszidiaritás elvét - jelentette ki a lengyel külügyminisztérium szóvivője varsói sajtótájékoztatóján.
A polgári célpontok elleni támadás háborús bűnnek minősül - AI: Független nemzetközi vizsgálatra van szükség a gázai konfliktusban
A Gázai övezetben lakóházakra és kórházakra mért rakétatámadások újabb háborús bűncselekmények gyanúját vetik fel, ezek kivizsgálására azonnal független nemzetközi vizsgálatot kell indítani - írta az Amnesty International (AI) nemzetközi jogvédő szervezet.
Felfüggesztette a koszovói házelnökről szóló döntést a pristinai alkotmánybíróság
Felfüggesztette a koszovói házelnökről szóló döntést a pristinai alkotmánybíróság, így még nem biztos, hogy Isa Mustafa töltheti be ezt a funkciót - ismertette szerdán a bírói testület döntését a szerb és a koszovói sajtó.
„Elkeolt az Igassagh!” - Hunyadi Mátyás igazságügyi reformjai
Mai fogalmaink szerint Mátyás király nevéhez fűződik az első hazai igazságszolgáltatási reform: törvényt alkotott a perek felgyorsításáért, önállósította az ügyvédi hivatást, bírói eskütételt írt elő, a szentszéki perekben pedig megjelentek az első jogi szakértők is.
A kóros elhízás a munkavégzés során fogytékosságnak minősülhet - Az egyenlő bánásmódról szóló irányelv az Európai Bíróság asztalán
Nilo Jääskinen főtanácsnok szerint a kóros elhízás a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv értelmében vett „fogyatékosságnak” minősülhet. Bár nem létezik önmagában az elhízás alapján történő hátrányos megkülönböztetést tiltó általános uniós jogelv, a kóros elhízás a „fogyatékosság” fogalma alá tartozhat, ha olyan szintet ér el, amely akadályozza a szakmai életben történő teljes és más munkavállalókkal egyenlő szerepvállalást.
"Azért volt jó bíró, mert bővelkedett nagy emberi tulajdonságokban." - 150 éve született Juhász Andor egykori Kúria elnök - 3. rész
A fiatalok szenvedik el a legtöbb munkahelyi jogsértést - A Nemzeti Munkaügyi Hivatal jelentései alapján
A Nemzeti Munkaügyi Hivatal elmúlt hetekben kiadott jelentései szerint a foglalkoztatók 58 százalékánál találtak munkaügyi jogsértéseket, tízből nyolc munkáltató nem tartja be a biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályokat, és a fiatalok számítanak az egyik legkiszolgáltatottabb csoportnak - áll több szakszervezet ifjúsági tagozatának közleményében.
Online pénztárgépek a mérlegen - Ezideig több mint 25 ezer NAV-ellenőrzés, 260 millió forint bírság
Az idén már több mint 25 ezer célzott ellenőrzést végzett az online pénztárgépekre vonatkozóan a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV), az esetek 12 százalékában (háromezernél) talált valamilyen hiányosságot és 260 millió forint bírságot szabott ki - közölte az MTI érdeklődésére az adóhatóság.
A hagyományos mentaízű cigaretta védelmében - Lengyelország fellebezett az uniós dohány-irányelv ellen az Európai Bíróságon
Lengyelország megtámadta az Európai Bíróságnál a dohánytermékekről szóló irányelv egyes, az ízesített cigaretta forgalmazását tiltó előírásait - jelentette szerdán a TVN24 hírportál.
Súlyos visszatérítési kötelezettség az árfolyamréshez kapcsolódóan - Az OTP perel a hitelszerződések tisztességtelenségének vélelme ellen
Az OTP csoport és tagjai - az OTP Bank, az OTP Jelzálogbank, a Merkantil Bank és az OTP Lakástakarék - élni fog a devizahiteles törvény adta perlési joggal a hitelszerződéseik tisztességtelenségének vélelme ellen, és mérlegeli, hogy a törvénnyel kapcsolatban az Alkotmánybírósághoz fordul - közölte a csoport.
Módosul a panaszkezelési rendszer a pénzügyi szervezeteknél - Augusztus 1-től hatályos az MNB elnökének rendelete
Akadálymentes villany- és gázszámlát fogyatékos személyeknek - Módosul az egységes közszolgáltatói számlaképről szóló törvény
Nagy összegű nyomravezetői díjak a terrorellenes harc részeként - Az informátorok védelmére külön intézkedéseket hoztak Kínában
Több százezer forintot is meghaladó összeggel jutalmazott nyomravezetőket a pekingi rendőrség, hogy a jövőben is ösztönözze a lakosságot a terrorveszély és más bűncselekmények jelentésére - számolt be a kínai média.
Szabályozná a belvízi hajókon dolgozók munkaidejét az EU - A munkaidő alapszintű szabályozására tett javaslatokat a Bizottság
68,4 millió forint elmaradt kamarai hozzájárulás - Az adóhatóságnál június végéig 6349 behajtási eljárás volt folyamatban
Június végén 68,4 millió forint elmaradt kamarai hozzájárulás behajtására 6349 behajtási eljárás volt folyamatban; a 2013-ban behajtott összeggel együtt 2014. június végéig összesen 53,3 millió forintot hajtott be a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) ezen a jogcímen az érintett adózóktól - közölte az adóhatóság.
Ellenszolgáltatás fejében kivételezett a felszámoló bíró - Első fokon hét év börtönbüntetésre ítélte a Debreceni Törvényszék
Megszüntette az előzetes letartóztatását és házi őrizetbe helyezte K.-né J. Judit felszámoló bírót kedden a Debreceni Ítélőtábla - tájékoztatott a táblabíróság.
Fogyasztói zálogszerződés - Beszélgetéss Gáros Péterrel és Gárdos Istvánnal, az új Ptk. előkészítésében közreműködő ügyvédekkel
Az új Ptk. fogyasztóvédelmet célzó rendelkezései okozhatnak némi fejtörést a hitelezőknek a céges kölcsönügyeknél. - A fogyasztói zálogszerződés és a fogyasztó által vállalt kezesség szabályairól - Beszélgetés Gáros Péterrel és Gárdos Istvánnal, az új Ptk. előkészítésében közreműködő ügyvédekkel
Üzlethelyiségek belső kialakításának ábrázolása védjegyként lajstromozható - Az Európai Bíróság ítélete az Apple-ügyben
Az „Apple” mintaüzletéhez hasonló üzlethelyiségek belső kialakításának ábrázolása bizonyos feltételek mellett védjegyként lajstromozható. Az ilyen ábrázolásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztesse - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
Súlyos zavarokat okozhat a lízingcégeknél a devizhitel-törvény - Az új szabályozás 100 milliárd forintos többletterhet jelent
Súlyos zavarokat okozhat a gépjárműhitelekkel és gépjárműlízinggel foglalkozó hazai társaságok (lízingcégek, pénzügyi vállalkozások) működésében a devizaalapú finanszírozási szerződések rendezésére irányuló új szabályozás. A Magyar Lízingszövetség álláspontja szerint a törvényalkotók nem fordítottak figyelmet a közvetlenül a fogyasztóknak nyújtott jelzálog alapú lakásfedezetű devizahitelezés és a személygépkocsi lízing- illetve hitelkonstrukciók megkülönböztetésére.
Október 12-én lesz az önkormányzati választás - Áder János meghozta államfői határozatát
Súlyos betegek termeszthetnek kannabiszt saját fogyasztásra - A kölni közigazgatási bíróság döntése szükségmegoldást engedélyez

matches: Kúria Bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság


text:
Kiket is éheztetettek szisztematikusan a tranzitzónákban? - Helsinki Figyelő
Augusztus 25.: siralomházban 1956 utolsó halálra...
Augusztus 24.: William Wilberforce születésének...
A július 1-én hatályba lépett, a menekülők emberi jogait semmibe vevő új szabályokat augusztus 8-ától kezdték a gyakorlatban is alkalmazni. Ennek az lett a következménye, hogy a hatóság csípőből utasítja el a menedékkérelmeket, és a döntést megfellebbezők elvesztették jogosultságukat a napi háromszori étkezésre – a gyerekek, kismamák és betegek kivételével. A kormányerő célja világos volt: az éhező kérelmezők lehetőleg minél hamarabb „saját akaratukból távozzanak Szerbia felé”. Merthogy aki kilép a tranzitzóna konténerajtaján, egy csapásra minden reményét elveszíti, hogy itt menekült lehessen itt.
De kiket is akar a kormány kiszekírozni a tranzitzónákból? Megmutatjuk. Mivel ügyeik még folyamatban vannak, nem lehetséges minden részletet ismertetni, olykor menekülésük szempontjából éppen a legfontosabb mozzanatról kell hallgatnunk, de így is akad elég borzalom.
AB Afganisztánban született. Apját és testvérét a nagybátyja ölte meg vérbosszúban. A fiúcska Iránba menekült. Ott tíz évig élt, megnősült, gyereke született, de tartózkodását új országa nem legalizálta, erre csak akkor lett volna hajlandó, ha elmegy Szíriába „önkéntes” katonának. Erre ő nem volt hajlandó, és azzal fenyegették meg, hogy visszazsuppolják Afganisztánba. Ekkor döntött, hogy útnak indul Európába. Két évig várakozott családostól arra Szerbiában, hogy a magyar hatóság hajlandó legyen beléptetni őket a tranzitzónába. Aztán mindegyikük kérelmét elutasították, három hónapos gyerekéét is. A férfitől a hatóság az ételt is megtagadta. A Helsinki Bizottság a strasbourgi bíróság elé vitte ügyét. A bíróság felszólította a magyar államot, hogy haladéktalanul adjon neki enni. AB így is három napon át nem jutott ételhez.
CD, EF és GH egy ötfős, együtt menekülő afgán család tagjai: apa, anya és fiatal felnőtt gyerekük. A nőt és testvéreit lánykorukban erőszakkal fenyegették, akaratuk ellenére házasságra kényszerítették volna, ezért Iránba menekültek. 16 év után sem akarták tartózkodásukat legalizálni az irániak, afgánokként lépten-nyomon megalázták, bántották őket. Nem maradhattak tovább. Szerbiában várakoztak, hogy a magyar hatóság hajlandó legyen beléptetni őket a tranzitzónába. Mindegyikük kérelmét elutasították, a három felnőttől az ételt is megtagadták. A Helsinki Bizottság a strasbourgi bíróság elé vitte ügyüket. A bíróság felszólította a magyar államot, hogy haladéktalanul adjon nekik enni. CD, EF és GH így is három napon át nem jutott ételhez.
IJ és KL szíriai kurd testvérpár. Ők polgárháborús övezetben éltek, és a szembenálló felek mindegyike be akarta őket sorozni. Erre ők, nem voltak hajlandók, és 2017-ben útnak indultak, hogy Európában védelmet kaphassanak. Szerbiában várakoztak, hogy a magyar hatóság hajlandó legyen beléptetni őket a tranzitzónába. Mindkettőjük kérelmét elutasították, és az ételt is megtagadták tőlük. A Helsinki Bizottság a strasbourgi bíróság elé vitte ügyüket. A bíróság felszólította a magyar államot, hogy haladéktalanul adjon nekik enni. IJ és KL két részletben így is öt és fél napon át nem jutott ételhez.
MN Afganisztánban született. Nagynénje nevelte fel, és már gyerekként Iránba került. Ott gyerekmunka és emberrablás áldozatává vált, többször is. Iskolába sem ő, sem későbbi felesége (szintén afgán menekült) nem járhatott. Mindketten írástudatlanok maradtak. Többször deportálták őket, de 2016-ig mindig visszatértek, akkor azonban Európa felé vett az irányt a család. 2017 végén értek Szerbiába, ahol egy hónapig elszakították őt 7 hónapos terhes feleségétől. 21 hónapig várakoztak arra, hogy beléphessenek a tranzitzónába. Mindegyikül menedékkérelmét elutasították. MN-től megtagadták az ételt. A Helsinki Bizottság a strasbourgi bíróság elé vitte ügyét. A bíróság felszólította a magyar államot, hogy haladéktalanul adjon neki enni. Ügyfelünk így is két napon át nem jutott ételhez.
OP fiatal afgán nő, aki kiskorú testvérével menekült el hazájából. Szüleit a nagybátyja a szeme láttára gyilkolta meg. A gyilkos rokon a „rendelkezési jogot” is megszerezte a két árva felett. A lányt kiárusította, szexrabszolgája lett egy idős férfinak. Iskolába soha nem járhatott. Anyai nagynénje mentette ki őket. Embercsempészek adták kézről-kézre, volt, hogy csak a pénzét akarták, volt, hogy mást is… A fiatalka öccsével menekülő könnyű préda volt másoknak is. Szerbiában kellett két éven át várakozniuk, ahol szintén többször megerőszakolták. A magyar tranzitzónába júliusban jutottak be, de mindkettőjük menedékkérelmét elutasították, és OP enni sem kaphatott. A Helsinki Bizottság a strasbourgi bíróság elé vitte ügyét. A bíróság felszólította a magyar államot, hogy haladéktalanul adjon neki enni. Ügyfelünk így is másfél napon át nem jutott ételhez. Most szerdán már kapott enni, de másnap mégis visszamentek Szerbiába, mert a magyar hatóságok a tranzitzónában nem voltak hajlandók megvédeni őt a többiektől, és nem különítették el a férfiaktól.
Nos, igen, röviden ők volnának azok a kormány szóhasználata szerinti állítólagos „gazdasági bevándorlók”, akik még a levest és kenyeret sem érdemlik meg, ahogyan azt sem, hogy tisztességesen megvizsgálják, miért menekültek sok ezer kilométeren és emberi tragédián át ide hozzánk.
Meg hát itt volna a Helsinki Bizottság, a kormány szóhasználata szerint „Soros-zsoldos, álcivil” szervezet is, amely „alantas dobással” védelmezi ezeket a sorsüldözött embereket. Csak azt nem értjük, miben szolgálja az ország érdekét ártatlan emberek éheztetése és a közvélemény félrevezetése. És ugyan miért volna „hazaárulás”, ha civil jogvédők, jelesül a Helsinki Bizottság felkészült jogászai és ügyvédei minden jogi lehetőséget megpróbálnak igénybe venni annak érdekében, hogy fogva tartott emberek ételhez juthassanak és a magyar állam végre észre térjen?
A valóság nem az, amit a Kormányzati Tájékoztatási Központ harsog, vagy amiről ifj. Lomnici Zoltán „szakért”. Ezeknek az embereknek a története a valóság. És az is valóság, hogy a Helsinki Bizottság emberséges és jogállami szabályokat akar a menekültügyben, és ezért hajlandó a konfliktusokat is vállalni. A Helsinki Bizottság segítséget nyújt menekülők mellett fogvatartottaknak, hatósági erőszak és önkény áldozatainak, valamint az emberi jogaikért bátran kiállóknak. és ez így lesz a jövőben is.
https://helsinkifigyelo.blog.hu/api/trackback/id/tr5214200451

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A versenytilalmi megállapodás ellenértéke 2019. június 5.
A közelmúltban a bíróságok több elvi jelentőségű megállapítást tettek a versenytilalmi megállapodásokra vonatkozóan, ami jól jelzi ennek az intézménynek a népszerűségét.
„Mire terjedhet ki a munkajogi versenytilalom?” címen közzétett írásunkban (2018. november 13., https://gmtlegal.hu/hir/mire-terjedhet-ki-a-munkajogi-versenytilalom.php) beszámoltunk arról, hogy a bírósági gyakorlat szerint „a versenytilalmi megállapodás megszegése esetére kikötött kötbér kizárólag a megállapodás lényegi elemének (versengő szolgáltatás végzésének tilalma) megsértése esetén követelhető”, kiegészítő (pl.: új munkahelyre vonatkozó utólagos tájékoztatási) kötelezettség megszegésekor csak a szerződés kifejezett rendelkezése esetén.
Az alábbiakban két újabb bírósági döntés segítségével arra kívánunk rámutatni, hogy milyen szempontokra kell figyelemmel lenni a versenytilalmi megállapodás ellenértékének meghatározásakor, amelyek elmulasztása - a kikötés jogszabályba ütközése révén - a megállapodás részleges vagy teljes érvénytelenségéhez is vezethet.
Az ellenértékre vonatkozó törvényi szabályok
A versenytilalmi megállapodásban kikötött ellenértéket a munkáltató köteles megfizetni volt alkalmazottja számára annak ellentételezéseként, hogy a volt munkavállaló teljesíti a versenytilalmi megállapodásban vállalt kötelezettségét, azaz a munkaviszony megszűnését követően bizonyos ideig (legfeljebb 2 évig) nem sérti vagy veszélyezteti a munkáltató jogos gazdasági érdekét, így például nem helyezkedik el a volt munkáltató versenytársánál.
Az ellenérték mértékével kapcsolatban két követelményt támaszt a Munka Törvénykönyve:
1) Az ellenérték összegének megfelelőnek kell lennie. Ennek meghatározásánál a törvény szerint „különösen arra kell tekintettel lenni, hogy a megállapodás milyen mértékben akadályozza a munkavállalót - elsősorban képzettségére és gyakorlatára tekintettel - újabb munkavégzésre irányuló jogviszony létesítésében”.
2) „Az ellenérték a megállapodás tartamára nem lehet kevesebb, mint az azonos időszakra járó alapbér egyharmada.” [Munka Törvénykönyve 228. § (2) bek.]
Lehet ingyenes a vezető állású munkavállalóval kötött versenytilalmi megállapodás?
A kérdés azért merülhet fel, mert az általános szabálytól eltérően vezető állású munkavállalók munkaszerződésében a felek a Munka Törvénykönyvének Második részétől - néhány kivétellel - a munkavállaló hátrányára is eltérhetnek. A törvény külön felsorolja azokat a rendelkezéseket, amelyektől a felek vezető állású munkavállalók esetén sem térhetnek el [Munka Törvénykönyve 209. § (1)-(2) bek.]. A versenytilalmi megállapodásra vonatkozó szabályok a Munka Törvénykönyvének Második részében találhatóak, azonban a fentiek szerinti eltérést nem engedő rendelkezésként nem nevesíti azokat a törvény.
Mindebből az következik, hogy vezető állású munkavállalók esetén a felek a munkavállaló hátrányára is eltérhetnek a versenytilalmi megállapodás törvényi szabályaitól a munkaszerződésükben. Vajon ezt oly módon is megtehetik, hogy egyáltalán nem határoznak meg ellenértéket?
A kérdésben a Kúria nemrégiben a BH2019.24. számon közzétett döntésében foglalt állást. A vizsgált esetben a felperes - az alperes cég vezető állású munkavállalójaként - munkaszerződésében vállalta, hogy a munkaviszony megszűnését követően „a munkáltató konkurenciájával/vevőpartnereivel és/vagy azok többségi tulajdonosával, illetve azok többségi tulajdonában álló gazdasági társaságokkal csak a megbízó előzetes jóváhagyásával tarthat fenn üzleti kapcsolatot”. A munkaszerződés e kötelezettség ellentételezéseként ellenértéket nem állapított meg.
A Kúria egyetértett a jogerős ítéletben foglaltakkal, amely érvénytelennek minősítette a munkaszerződésben kikötött versenytilalmi megállapodást. A másodfokú bíróság és a Kúria egyező álláspontja szerint mivel a Munka Törvénykönyve kifejezetten előírja a versenytilalmi megállapodás esetén az ellenértéket [Munka Törvénykönyve 228. § (2) bek.], és így az - az eddigi bírósági gyakorlattal (BH2001.84.) is összhangban - a versenytilalmi megállapodásnak érvényességi feltétele, a felek attól nem térhetnek el olyan mértékben, ami a jogintézményt ingyenessé tenné. Mivel pedig a perbeli versenytilalmi megállapodás ellenértéket nem tartalmazott, az jogszabályba ütköző, és így semmis [Munka Törvénykönyve 27. § (1) bek.].
Fontosnak tartjuk kiemelni, hogy az ügyben eljárt elsőfokú bíróság a Munka Törvénykönyvétől való eltérés megítélésében alapjaiban eltérő álláspontot képviselt a másodfokú bírósággal és a Kúriával szemben, így teljesen egységes bírói gyakorlatról még nem beszélhetünk abban a kérdésben, hogy a vezető állású munkavállalók munkaszerződése milyen körben térhet el a versenytilalom ellenértékére vonatkozó törvényi szabályoktól.
Mikor minősülhet túlzott mértékűnek az ellenérték?
Az Egri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak (továbbiakban: Egri Bíróság) egy ügyben abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a perbeli versenytilalmi megállapodásban kikötött ellenérték túlzott mértékűnek minősül-e (Egri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 6.M.319/2017.).
Jóllehet, ebben az ügyben felülvizsgálati eljárásra nem került sor, a határozat jelentőségére tekintettel a Kúria elrendelte elvi bírósági döntésként történő közzétételét (EBD2018.M 30. számú munkaügyi elvi döntés).
A járműmotor alkatrészek gyártásával foglalkozó alperes cég és a felperes munkavállaló a munkaszerződésük részeként versenytilalmi megállapodást kötöttek, amelynek értelmében a munkavállaló vállalta, hogy a munkaviszony megszűnését követő egy évig nem létesít munkavégzésre irányuló jogviszonyt a munkáltató üzletágában működő cégnél.
A felek a versenytilalmi megállapodás ellenértékét a munkavállaló havi alapbére 50%-ában állapították meg.
A felperes egy fejvadászcég közreműködésével több állásajánlatot kapott, amelyek közül az autóipari cégek ajánlatait elutasította, és egy olyat fogadott el, amellyel nem sértette meg a versenytilalmi megállapodást, a munkaviszonyát pedig felmondással megszüntette.
A munkáltató a munkaviszony megszűnéséig a versenytilalmi megállapodástól nem állt el, így a felperes keresetében a versenytilalmi megállapodás ellenértékének megfizetésére kérte kötelezni az alperest, tekintettel arra, hogy ő teljesítette a megállapodásban foglaltakat.
Az alperes ellenkérelmében arra hivatkozott, hogy az ellenérték eltúlzott, így az ellenértéket megállapító kikötés érvénytelen. Állítása szerint a versenytilalmi megállapodás megkötése óta bekövetkezett munkaerőpiacot érintő változásra (hiányszakmák kialakulása) és a felperes képzettségére, gyakorlatára figyelemmel a versenytilalmi megállapodás kis mértékben akadályozhatta csak a felperest az elhelyezkedésben.
Az Egri Bíróság megállapításai
A feleknek az ellenérték meghatározása során elsősorban azt kell mérlegelniük, hogy a versenytilalom mennyiben korlátozza a munkavállalót új munkavégzésre irányuló jogviszony létesítésében. Az Egri Bíróság értelmezése szerint a törvényi kritériumok alapján azt kell megvizsgálni, hogy az ellenérték alkalmas-e a munkavállalónak okozott hátrány kompenzálására, ami a gyakorlatban az arányossági elv alkalmazásával lehetséges: a „munkavállalót terhelő kötelezettségek mértékét kell arányosítani a munkáltató jogos, védendő gazdasági érdekéhez”.
Lényeges megállapítása az Egri Bíróságnak, hogy a kockázatok mérlegelését, az arányosítást a szerződés megkötésének időpontjára nézve kell elvégezni, és utólag, az esetlegesen megváltozott körülményekre a felek nem hivatkozhatnak. (Ezt támasztja alá a BH2001.339. számú döntés is.). Mindebből következően az alperes hiába hivatkozott a megváltozott munkapiaci körülményekre, és így arra, hogy az adott esetben a felperesnek ténylegesen mekkora hátrányt okozott a versenytilalmi megállapodás betartása, mert csak az vizsgálható, hogy a szerződés megkötésekor az mekkora korlátozást jelentett a munkavállaló számára.
A bíróság e szempontok mentén végezte el a vizsgálatát, amelynek során figyelembe vette a megállapodás időbeli és földrajzi korlátozását, a munkavállaló képzettségét valamint a tevékenységi kör és a munkavállaló tapasztalatának specialitását. Ezeken belül az adott ügyben jelentős korlátozásként értékelte, hogy a felperes húszéves autóipari tapasztalata ellenére egy másik szektorban tudott csak elhelyezkedni. Mindezek alapján a bíróság arra a következtetésre jutott, hogy az alapbér 50%-ában meghatározott ellenérték nem eltúlzott.
Kiemelte az Egri Bíróság azt is, hogy az ellenérték megfelelőségének fentiek szerinti vizsgálata mindig esetről esetre, valamennyi körülmény figyelembe vételével végezhető csak el.
A fent bemutatott bírósági ítéletek tanulságaként az alábbiak fogalmazhatók meg:
1) A versenytilalmi megállapodás ellenértéke a megállapodás lényeges eleme, amely még vezető állású munkavállaló esetén sem mellőzhető. Így érvényesen nem köthető ingyenes versenytilalmi megállapodás.
2) A megfelelő ellenérték meghatározásakor arra kell figyelemmel lenni, hogy a versenytilalmi megállapodás mekkora korlátozást jelent a munkavállaló számára a munkáltató jogos érdekeihez képest, és ez az arányosítás a szerződés megkötésének időpontjában fennálló körülmények összevetésével végezhető el, függetlenül a később ténylegesen bekövetkezett korlátozástól.
2019. március 26-án kihirdetésre került a Magyar Közlönyben a 2019. évi XV. törvény, amely a megállapodás nélküli Brexit...
Munkaidő-szervezéssel kapcsolatos változások a Munka Törvénykönyvében (2. rész)
A Munka Törvénykönyvének 2019. januárban hatályba lépett változásait bemutató írásunk első részében (Munkaidő-szervezéssel...
A Kúria felülvizsgálati eljárás keretében nemrégiben az „egyenlő munkáért egyenlő bér” elvének érvényesülését vizsgálta...
Mire terjedhet ki a munkajogi versenytilalom?
Versenytilalmi megállapodást általában olyan munkakörhöz kapcsolódóan kötnek a felek, amikor a munkáltatónak fokozott...

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria