text:
Jogász szak osztatlan (egységes) képzés levelező kötelező tantárgyak
Jogász szak osztatlan (egységes) képzés levelező
Doktori Iskola képzései
AJKOLO0101
Dr. Maczonkai Mihály egyetemi docens
2019.09.12. (csütörtök) 8.00 – 10.10 / Molnár Kálmán előadóterem (3 óra)
2019.09.26. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Holub József előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO0101
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye -
AJKOLO0201
Dr. Horváth Csaba nyugalmazott egyetemi docens, óraadó
Levelező AJKOLO0201
1. A politika jelentése, értelmezései, a politikatudomány fejlődése
2. A politika dimenziói
3. Politika elkerülési stratégiák
4. A politikai rendszer és modelljei
5. A politikai érték és a politikai irányzatok, ideológiák
6. A politikai hatalom értelmezései, szerkezeti összetevői
7. A politikai uralom és hatalom-legitimációs elméletek
8. Érdek, érdekcsoportok és érdekartikuláció
9. A politikai pártok és pártrendszerek
10. Demokrácia-értelmezések, demokráciaelméletek
11. A demokratikus politikai rendszerek modelljei
12. A totalitárius diktatúrák jellemzői, történelmi változatai
13. A tekintélyelvű diktatúrák változatai
14. A politikai elit a társadalomban, a politika mint hivatás
15. A nemzetközi kapcsolatok elméletei
16. A politikai kultúra
17. A tömegmédia és a médiarendszer sajátos logikája
Jellege: szóbeli vizsga vagy írásbeli vizsga
A hallgatóság bevezetése a politika – mint az államélet sajátos területe – világába a politikai rendszer és politikai folyamat megismerését és megértését lehetővé tevő elméleti háttér bemutatásán keresztül. A leendő jogász-értelmiség felkészítése a közéleti-politikai feladatvállalásra.
- Horváth Csaba (Szerk.): Politikaelmélet, politológia jogász és közgazdász hallgatók számára Pécs, 2017.
- Bayer József: A politikatudomány alapjai. Napvilág Kiadó, 1999.
- Gallai Sándor – Török Gábor (Szerk.): Politika és politikatudomány. Aula Kiadó, 2003.
- Haskó Katalin - Hülvely István: Bevezetés a politikatudományba. Osiris, Budapest, 2003.
- Domenico Fisichella: A politikatudomány alapvonalai. Osiris, Budapest, 2000.
AJKOLO0301
Filozófia és jogi etika
Dr. Barcsi Tamás egyetemi docens
2019.09.28. (szombat) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.10.12. (szombat) 12.30 – 15.20 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.26. (szombat) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.11.15. (péntek) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO0301
1. A filozófia fogalma, természete és a filozófia ágai; bevezetés az ismeretelméletbe
2. Ismeretelmélet: az emberi tudás természete és forrásai: az idea-tan és az univerzália-vita
3. Ismeretelmélet: Az okság problémája és a kritikai ismeretelmélet; a filozófia nyelvi fordulata
4. Ismeretelmélet és tudományfilozófia; bepillantás a hermeneutikába
5. Metafizika: középkori és mai istenérvek; a külvilág-probléma
6. Etika: általános etikai alapvetés
7. Etika: ókori és modern személyiség-etikák
8. Politikafilozófia: a kényszerítő intézmények erkölcsi alapjai és az ideális állam problémája; ókori és középkori állambölcseletek
9. Politikafilozófia: természetjogi felfogások az ókortól napjainkig
10. Politikafilozófia: haszonelvű és történetfilozófiai elméletek
11. Politikafilozófia: konzervativizmus, kommunitarizmus és a politikai filozófia elhanyagolt kérdései
12. Jogászi etika: erkölcs és jog; a jogászi és a politikusi hivatás erkölcsi tartalmának lényege
13. Jogászi etika: az igazságosság és a hűség mint politikusi-jogalkotói és jogászi (bírói, ügyészi, ügyvédi, közigazgatási) erény
14. Jogászi etika: kihívások (az üzleti élet szelleme; korrupció, ajándékozás, szórakoztatás; a nemzetközi érintkezés visszásságai) és szaketikai intézmények
A hallgatók bevezetése a filozófia problémavilágába és elméleti hagyományába, műveltségük gyarapítása, elmélyítése, logikai és elméleti érvelési készségük fejlesztése, felkészítésük a további filozófiai és jogi stúdiumokra, valamint a jogászi hivatásra.
1. Andrássy György: Filozófia és jogászi etika. Pécs, 2008.: 7-36, 38-46, 49-82, 92-97, 109-126, 130-218, 256-279. o.
2. Hans Joachim Störig: A filozófia világtörténete. Bp, Helikon, 1997. : 95-104, 109-117, 140-142, 262-285, 313-330, 415-420, 482-484. o.
(Tudásközpontban hozzáférhető)
3. További kötelező tananyagok a Neptun MeetStreetről letölthető:
- Epiktétosz: Kézikönyvecske (részlet)
- Marcus Aurelius: Elmélkedések (részlet)
- Hamvas Béla: Scientia Sacra (részlet)
- Barcsi Tamás: Az emberi méltóság filozófiájának alapjai I.
- Szabó Gábor: A szervezeti etika alapvető kérdései
1. Tananyag:
A tananyag az egyetemi hagyományoknak megfelelően két részből áll: az előadáson elhangzottakból és a fent megjelölt jegyzetből és kötelező irodalomból.
- A vizsga szóbeli, a hallgató két tételt húz, egyet filozófiából, egyet jogászi etikából.
- A tételsor november közepén lesz hozzáférhető.
AJKOLO0401
Dr. Kecskés András egyetemi docens, tanszékvezető
Dr. Bujtár Zsolt tanársegéd
Gazdasági és Kereskedelmi Jogi Tanszék
Levelező AJKOLO0401
3. A földpiac működése – járadékok és típusai
4. A pénz és tőkepiac működési mechanizmusai
5. A tökéletes piaci verseny
6. A monopol duopol és oligopol piacok jellemzői
7. A vállalkozások működése: bevétel költség profit
8. Árazási stratégiák – fedezeti, üzemszüneti pont
9. A munkaerő piac jellemzői
10. A háztartások pénzügyei
11. Az árnyékbankrendszer és 2007-2009-es válság okai
12. Externáliák, külső gazdasági hatások működése
13. Magánjavak, közjavak, vegyes javak jellemzői
14. A makroökonómia tárgya, alanyai, eszközei
15. A makrogazdaság növekedési mutatói: nominál GDP, reál GDP
16. Gazdasági ciklusok állami beavatkozás lehetőségei
17. A munkanélküliség ráta
18. Az infláció mutatószámai
19. Nemzetközi árfolyamrendszerek
20. Külkereskedelmi egyenleg és államadósság
21. A pénzfunkciók, aranypénzrendszer, modern (fiat) pénzek
22. Pénzteremtés a bankrendszerben
23. A monetáris politika összetevői, működési mechanizmusa
24. Az MNB monetáris politikája
25. Az Európai Központi Bank és a FED monetáris politikájának főbb jellemzői
26. A költségvetési (fiskális) politika és részterületei
A tárgy célja, hogy megismertesse a közgazdaságtudomány vizsgálati célját, alapfogalmait, módszertanát, fejlődéstörténetét, fontosabb paradigmáit, a jog és a közgazdaságtudomány keresztezési pontjait. Kurzus kiemelt feladata, hogy felkészítse a hallgatókat azokra az alapfogalmakra és folyamatokra, amelyek a későbbi gazdasági jogi, kereskedelmi és pénzügyjogi elméleti és alkalmazott szakterületek befogadását alapozzák meg, illetve készítik elő.
AJKOLO0601
Dr. Visegrády Antal egyetemi tanár
Dr. Vörös Eszter tanársegéd
Dr. Monori Gábor adjunktus
2019.09.14. (szombat) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
2019.09.26. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 14.00 – 18.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.09.28. (szombat) 13.00 – 16.40 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (5 óra)
2019.10.26. (szombat) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.11.15. (péntek) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
2019.11.16. (szombat) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO0601
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO1601
Félévi óraszám 45
1. Az állambölcselet története. 2. A politikai rendszer. 3. Az állam alkotóelemei. 4. Állam és egyén. 5. Legalitás és legitimitás. 6. Bürokrácia és bürokratizmus. 7. Államtípusok. 8. Államformák. 9. Jogbölcseleti irányzatok. 10. A jogi kultúra. 11. Társadalmi normák és a jog. 12. Jogforrások. 13. Jogcsaládok. 14. Jogszabálytan. 15. Jogérvényesülés. 16. A jog hatékonysága. 17. Jogi értéktan.
Félév végi számonkérés típusa: szigorlat
Az állam és a jog lényegének összefüggésrendszerének gyakorlatorientált bemutatása.
Visegrády Antal: Jog- és állambölcselet. Dialóg/Campus Bp/Pécs, 2003.
AJKOLO0801
Dr. Béli Gábor egyetemi docens, tanszékvezető
Levelező AJKOLO0801
A honfoglalás utáni viszonyok, az új hatalmi struktúra kiépítésének előzményei az utolsó fejedelmek alatt. A patrimóniális királyság: A vérségi alapon működő társadalom bomlása. A királyi família királyi udvar (curia regis). A királyi hatalom alapját képező birtokok megszervezése: az udvarok (curiae). A comitatus mint várszervezet (castrum) és mint az ispán igazgatása alá rendelt terület: megye (parochia).
A királyi família bomlása, a rendi szerveződés kezdetei: A király egyháza feletti hatalmának visszaszorulása, a kánoni választás és az egyház illetve klerikusok különös kiváltságainak (privilegium fori, privilegium immunitatis, privilegium canonis) érvényre jutása. A király jobbágyai (jobagiones), illetve a bárók (barones). Előkelők és királyi serviensek. Az előkelő és a serviens réteg összeolvadása. A rendi állam kiépülése, a hatalomgyakorlás rendi keretei. A rendi állam sajátosságai.
A király a kormányzó és a nádor: A királyi jogkörei, a trónutódlás az Árpád-házi királyoktól a Pragmatica Sanctio-ig, és az abból következő közjogi viszonyok Magyarország és Ausztria között. A koronázás, a koronázási eskü és a hitlevél. A kiskorú király képviselete, a kormányzó és jogkörei. A nádor és jogkörei a XVI. századig (a nádori cikkek). A helytartó-nádor, a nádor kormányzati szerepe 1723 után.
A királyi tanács és a rendi országgyűlés: A királyi (bárói) tanács szerepe és befolyásának növekedése és szerepe Mohácsig. A tanács I. Ferdinánd trónra lépése után. A fehérvári törvénynapok. Más országos gyűlések. A rendi országgyűlés megjelenése. A rendi országgyűlés szervezete és működése.
Központi kormányzati szervek, kormányszékek: Az első központi hivatali szerv, a kancellária felállítása és működése az Árpád-házi királyok alatt. A nagy illetve a titkos kancellária működése és egyesítése. A központi kormányzati szervek kiépítése Mohács után. A magyar kancellária, valamint a magyar kamara szervezete és működése. A helytartó és tanácsa. A helytartótanács felállítása 1723-ban, szervezete, személyzete, a hatáskörébe tartozó ügyek, az ügyintézés, a helytartótanács kapcsolatai a más kormányszékekkel, illetve a vármegyékkel és más testületekkel.
Az ún. nemesi vármegye és a szabad városok. Mezővárosok és községek: A quatuor judices és működésük a XIII. század végéig. A megye hatósága és tisztjei a XVI. századig. A különféle típusú megyei-nemesi gyűlések. A megyei szervezet és működés a XVI. századtól: közgyűlés, részgyűlés, választott tisztek, egyéb alkalmazottak és közegek. A megyei szervek hatáskörébe tartozó ügyek és az ügyintézés. A szabad. Királyi városok szervezete, tisztségviselői, működése. A városi igazgatás sajátosságai. A mezővárosok, községek szervezete és működése. Különkormányzatok: Erdélyi és Horvátország.
A magyar államfejlődés 1848-tól: A alkotmányos monarchia működési elvei és alapvető intézményei. A államkormányzás sajátos módja, a neoabszolutizmus. A dualista alkotmányos monarchia működési elvei. A közös ügyek vitele és a magyar szervek hatása azokra az 1867. évi magyar és osztrák kiegyezési törvények alapján, valamint a részleges autonómiával rendelkező Horvátország integrálása a dualista államszervezetbe az 1868-as megegyezés szerint.
Államfők és jogköreik a rendiség felszámolása után: A király, a király helyettesítése és jogkörei 1848-ban. Az uralkodói hatalom a neoabszolutizmus időszakába. A királyi hatalom és jogkörök alkotmányos keretei a dualista államban. Az Országos Honvédelmi Bizottmány, a kormányzóelnök és a diktátor. A modern kori kormányzó. A törvényhozó szerv a modern államban: A választójog 1848-tól. A választások szabályai és a választási bíráskodás. A kétkamarás modern országgyűlés szervezet és működése, reformjai 1918-ig. A nemzetgyűlés és az országgyűlés szervezet és működése az unitárius államban.
Központi kormányzati szervek és a központi igazgatás. A hatalmi ágak szétválasztásának megvalósulása. Az állami ellenőrzés szervezete: A felelős minisztérium és az OHB. A kormány a dualista államban. A miniszteri felelősség kérdése. A kormány működése. A modern központi kormányzati szervek az unitárius államban. Az állami ellenőrzés szervezet. A központi igazgatás működési elvei.
A törvényhatóságok és községek.
A korona eszme megjelenése, tartalma. Az organikus államfelfogás. A szentkorona tan, a nemesi nemzet. A politikai nemzet. A kisebbségek jogi helyzete a vonatkozó törvényi és egyéb szabályok szerint.
A személyi szabadság, gondolat- és vélemény nyilvánítási: szólás és sajtószabadság, gyülekezési és egyesülési jog.
Az állam és az egyház viszonya: a sajátegyház, a főkegyúri jog gyökerei, gyakorlása és levezetése (Werbőczy, Pázmány Kollár). A felekezeti egyenlőség és a vallás szabad gyakorlása: a vallási türelem fokai. Bevett és elismert felekezetek. A protestánsok vallásgyakorlása és egyházi szabadsága a reformáció után a rendiség felszámolásáig. A felekezeti egyenjogúság sajátos megvalósulása a XIX. század végén. Az állam szerepvállalása az egyházak működésében. Az egyházak és felekezetek működésének felügyelete.
Jogforrások: A jogforrás fogalma. Decretum, privilegium, satatutum) Kodifikációs kísérletek a későrendi korszakban. Rendeletek: királyi rendelet, pátens, helytartótanácsi rendeletek. Az ország szokásjoga, partikuláris szokások, usus és abusus. A Hármaskönyv keletkezése, a Hármaskönyv mint szokásjogi gyűjtemény és megújításának kísérletei. Egyéb szokásjogként számon tartott gyűjtemények, szokásjogi recepció - a Praxis Criminalis. A bírói ítélet mint jogforrás a kora rendi korszakban, döntvények és döntvényalkotás. A polgári korszak jogforrásai. Kodifikáció ás kodifikásiós kísérletek a polgári korszakban.
A tradicionális magyar magánjog rendszere, elvei. Személyi és családjog: az ember mint jogalany, a jogképesség (különféle státuszú természetes személyek és a jogi személyek), a cselekvőképesség, önjogúság, a házasság ősi formái és a keresztény elveken alapuló házasság. Az atyai hatalom, az atyai hatalmat megszüntető osztozás, a gyámság és a gondnokság.
Dologi jog: a dolog és vagyon a régi magyar jogban, a jószágok felosztása (eredet stb. szerint), a birtok fogalma, a birtok hatásai, az elévülés, elbirtoklás, a tulajdon és a tulajdon korlátozása, a családi osztatlanság és az osztály, a nemesi közbirtokosság, az adomány és fajai, a királyi adományrendszer, a zálogjog.
A szerződési jog: a kötelemfakasztó tények, a szerződés létrejötte (reál -és konszenzuálszerződések) a szerződés alakiságai, a szerződés érvénytelensége, tárgya megerősítése, teljesítése, az egyes szerződések. Különös lekötelezési viszonyok: familiárisi lekötelezés, az egyház örökös szolgálatára szóló lekötelezés, úrbéri lekötelezés.
Öröklési jog: az öröklés fogalma, az öröklés (a vérközösségi hagyományokon nyugvó) elvei, a nemesek, a székelyek, a jászok-kunok, a városi polgárok, az erdélyi szászok, a jobbágyok törvényes öröklése, öröklés urafogyott vagyonban, a végrendeleti öröklés (köz,- magán és kiváltságos végrendeletek), öröklési szerződés, hitbizomány. A nők különös jogai: leánynegyed, hajadoni jog, hozomány, jegyajándék, özvegyi jog, az özvegy nő öröklése férje vagyonában és a közszerzemény.
A régi büntetőjog rendszere, elvei és alapvető intézményei: köz - és magándeliktumok, a büntetőjogi felelősség, a büntethetőséget kizáró okok, a menedékjog, a bűnösség, a kísérlet és az előkészület, a bűnszerzők, a büntetés és célja, a büntetések felosztása, egyes büntetések, a büntetés kiszabása, a büntetés kiszabásánál rendszerint figyelembe vett enyhítő és súlyosító körülmények..
A hűtlenség és esetei, egyéb közbűncselekmények (büntettek és vétségek) és ezek szokásos büntetései az egyes korszakokban. Magánbűncselekmények: a nagyobb hatalmaskodás és esetei, a kisebb hatalmaskodás és esetei, egyéb magándeliktumok.
A bírósági szervet a rendiség felszámolásáig: A királyi kúria és bíróságai: a jelenléti bíróságok (praesentia regia, specialis praesentia regia, personalis praesentia regia). A királyi ítélőtábla létrejötte és szervezete, a hétszemélyes tábla és szervezete az 1723-as reform előtt és után. A király vidéki bíróságai. A nádor önálló bíráskodása, a bírói közgyűlések, a nemesi bíróságok: a vármegyei törvényszék, az alispáni és a szolgabírói szék. A kerületi táblák. A polgárok és a városok bíróságai. A a jászok-kunok és hajdúk bíróságai. Az úriszék. Erdély és Horvátország bírósági szervezete. A szentszékek.
A bíró és segédei, a perbeli személyek, a vádló és terhelt. A peres eljárás kezdeti sajátosságai, a rendes per és szakaszai. A bizonyítás: a formális vagy alaki bizonyítás illetve, az anyagi bizonyítás fogalma, a bizonyítási eljárások. A rendes magánjogi per és szakaszai, a rendes büntetőper és szakaszai. A bizonyítás sajátosságai a késő rendi korszakban, a bizonyítási eljárás a processus civilis ordinarius-ban és a processus criminalis-ban.
A modern magyar magánjog rendszere: A tradicionális jog alapintézményeinek lebontása. A modernizáció megindulása ITSZ rendelkezései alapján. A személyi és családjog modern elveken meginduló átalakulása. A dologi jog sajátos rendszere. A kötelmi jog fejlődést meghatározó hatások. Az öröklési jog sajátosságai.
A modern magyar büntetőjog: A klasszikus büntetőjogi elvek érvényre jutása. A büntetőjogi kodifikáció. A büntetőtörvény rendszere. A büntetőtörvény módosításai. A kihágási büntetőtörvény. A katonai büntető törvény.
A modern igazságszolgáltatási szervezet kiépülése. A bírósági szervezet: Magyar Királyi Kúria, az ítélőtáblák, a királyi törvényszékek és esküdtbíróságok, a királyi járásbíróságok. A királyi ügyészségek. A diktatórikus hatalomgyakorlási időszakainak igazságszolgáltatási szervezete.
A modern polgári és büntetőeljárás: A perjogi modernizáció szakaszai, a kodifikáció, a modern eljárási elvek érvényesülése, a polgári eljárás (perrendtartás), illetve a bűnvádi perrendtartás sajátosságai, a polgári és a büntetőeljárás szakaszai és lényegi elemei.
A magyar alkotmánytörténet alapintézményeinek megismertetése a közjogi stúdiumok megalapozásához.
A tradicionális magyar jog meghatározó intézményei kialakulásának és változásainak bemutatása. Az alapvető magán büntető és perjogi fogalmak és intézmények történeti megalapozású tisztázása. A modern magyar magán, -büntető és eljárásjogok polgári korszakbeli kifejlődésének áttekintése.
Kötelező tankönyvek:
Béli Gábor: Magyar jogtörténet. A tradicionális jog. Budapest-Pécs, 1999, 2000 (további kiadásai)
Magyar alkotmánytörténet (szerk.: Mezey Barna) Budapest, 2003 és további kiadások.
Csizmadia Andor - Kovács Kálmán - Asztalos László: Magyar állam - és jogtörténet. Budapest, 1985 (és további, illetve legújabb kiadásai)
Eckhart Ferenc: Magyar alkotmány-és jogtörténet. Budapest, [1946] 2000
AJKOLO1001
Dr. Herger Csabáné egyetemi docens
2019.09.12. (csütörtök) 14.00 – 17.40 / Holub József előadóterem (5 óra)
2019.09.13. (péntek) 14.00 – 16.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 14.00 – 19.50 / Óriás Nándor előadóterem (8 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.10.25. (péntek) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.10.26. (szombat) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.11.15. (péntek) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO1001
1. Az egyetemes (általános) állam- és jogtörténet, összehasonlító állam- és jogtörténet
2. Az ókori Kelet állam- és jogéletének hagyatéka
3. Hellász állam- és jogéletének hagyatéka
4. A Római Birodalom állam- és jogéletének hagyatéka
5. A középkor alapvető struktúrái
6. A patrimoniális, a rendi és az abszolutista állammodell
7. Jogforrások és jogterületek a középkorban
8. A városok és joguk
9. Az egyházak szervezete és joga
10. A modern államépítési elvek
11. A modern jogrend alapelvei
12. Az angol állam- és jogtörténet alapvonalai
13. Az angol térszerkezet és a gyarmatbirodalom
14. Az Amerikai Egyesült Államok állam- és jogtörténetének alapvonalai
15. A francia állam- és jogtörténet alapvonalai
16. Németalföld állam- és jogtörténetének alapvonalai
17. Svájc állam- és jogtörténetének alapvonalai
18. Az Ibériai-félsziget állam- és jogtörténetének alapvonalai
19. Itália állam- és jogtörténetének alapvonalai
20. A német állam- és jogfejlődés alapvonalai
21. A Habsburg Birodalom állam- és jogtörténetének alapvonalai
22. A skandináv-balti térség állam- és jogtörténetének alapvonalai
23. A cseh és a lengyel térség állam- és jogtörténetének alapvonalai
24. Az orosz állam- és jogtörténet alapvonalai
25. A Balkán állam- és jogtörténetének alapvonalai
26. Az iszlám államok és az iszlám jogi kultúra
27. A modernizáció és modelljei. A jog hatékonyságának történeti vizsgálata
28. A nemzetközi együttélés fejlődésének alapvonalai. A hatalom és jog kultúrtörténete
1 szorgalmi (írásbeli) dolgozat, melyre 50 pont szerezhető.
Jellege: írásbeli és szóbeli vizsga
Ha a hallgató igényt tart rá, a szorgalmi dolgozat és a szóbeli felelet alapján. Ha a hallgató a szorgalmi dolgozatot nem írja meg, a szóbeli felelet alapján.
Az egyetemes állam-és jogfejlődés alapelveinek és intézményeinek, a jogi kultúra jelenségeinek bemutatása. A modern jogágak történeti gyökereinek bemutatása.
Tankönyv: Kajtár István-Herger Csabáné: Egyetemes állam- és jogtörténet Dialóg Campus, Budapest-Pécs, 2015. 5. kiadás
- Kajtár István: A 19. századi modern magyar állam- és jogrendszer alapjai. Európa - haladás - Magyarország. Bp.-Pécs, 2003. I-VII. fejezet.
- Kajtár István: Bevezetés a jogi kultúrtörténetbe. Bp.-Pécs, 2004
– Herger Csabáné –Kajtár István: Jogtörténészportrék I. Werner Ogris. Bp.-Pécs, 2007.
- Herger Csabáné: A nővételtől az állami anyakönyvvezetőig. A magyar házassági köteléki jog és az európai modellek. Bp.-Pécs, 2006. III. fejezet
- Wenczel Gusztáv: Egyetemes Európai jogtörténet. Bp. 1873. - Általános jogtörténet. Szerk.: Horváth Pál, Bp., 1991.
- Ruszoly József: Európa jogtörténete. Bp. 1996.
- Gönczi-Horváth-Stipta-Zlinszky: Egyetemes jogtörténet. Bp. 1997.
- Kisteleki - Lővétei - Nagyné Szegvári K. - Rácz - Schweitzer - Tóth: Egyetemes állam- és jogtörténet. Ókor - feudális kor. Bp. 1998.
- Kisteleki - Lövétei - Nagyné Szegvári K. - Pomogyi - Rácz: Egyetemes állam- és jogtörténet. Polgári kor. Bp. 2002.
- Mezey B. – Szente Z.: Európai parlamentarizmus- és alkotmánytörténet. Bp. 2003.
- Földi A. (szerk.): Összehasonlító jogtörténet. Bp. 2012.
- Bevezetés az egyetemes állam- és jogtörténet forrásaiba. (A feudális jog forrásai) (1.-2.) Bp. 1966.
- Bevezetés az egyetemes állam- és jogtörténet forrásaiba. Bp. 1989.
AJKOLO1201
Dr. Jusztinger János adjunktus, tanszékvezető
2019.09.13. (péntek) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.09.14. (szombat) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.09.26. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.10.11. (péntek) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.10.12. (szombat) 8.00 – 11.40 / Molnár Kálmán előadóterem (5 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.25. (péntek) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO1201
1. konzultáció: Történeti rész, Perjog, Személyek joga.
2. konzultáció: Családjog. Birtoktan. Tulajdonjog.
3. konzultáció: Idegen dologbeli jogok. Kötelmek általában.
4. konzultáció: A római szerződések. Magándelictumok. Kezesség egyetemlegesség. Kötelmek megszűnése. Öröklési jog.
Az osztályzat kialakításának módja: Szigorlati vizsga.
A magánjogi dogmatika alapfogalmainak történeti szemléletű elsajátítása.
Benedek Ferenc-Pókecz Kovács Attila: Római magánjog, Budapest-Pécs 2015, 3. átdolgozott kiadás
Tankönyv: Dologi és kötelmi jog, Pécs 1995.
AJKOLO1601
2019.09.14. (szombat) 13.00 – 15.10 / Molnár Kálmán előadóterem (3 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.11.16. (szombat) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO1601
A jogi alaptan tantárgy az elsõ évfolyam hallgatóit megismerteti a jogtudomány alapfogalmaival, valamint a jogászi gondolkodásmóddal és nyelvezettel.
A tudomány fogalma, rendszere, valamint az állam- és jogtudomány tárgya és rendszere
A jogi kultúra
A norma fogalma, jellemzõ vonásai, illetve fajtái
A jog és más társadalmi normák kapcsolata(jog és erkölcs, jog és vallás, jog és
méltányosság)
A jogforrás fogalma, fajai és a jogforrási hierarchia
A jogrendszer fogalma és tagozódása
A jogág
A római-germán jogcsalád
A common law jogcsalád
A szocialista jogcsalád
A vallási- és tradícionális jogcsalád
A jogszabály fogalma és szerkezeti elemei
A jogszabályok fajai
A jogszabályok érvényessége és hatályossága
A jogkövetés fogalma és típusai
A jogviszony fogalma és a jogviszony alanyai közül a természetes személy
A jogviszony alanyai (a természetes személy kivételével)
A jogviszony tárgya és tartalma
A jogi tények
A jogalkalmazás fogalma és szakaszai
A jogalkalmazás jogfejlesztõ szerepe
A jog hatékonysága (fogalma, a jog hatékonyságának oldalai,a jog hatékonyságának jogi
feltételei/
A politikai rendszer fogalma és elemei
A pártrendszerek típusai
A befolyásoló csoportok
Az állam kialakulásának stádiumai
Az állam fogalma és az államterület
Az állam népessége
Az állam funkciói
Az abszolút állam
A liberális állam
A totális állam
A jogállam
Az államforma fogalma és felosztása
A kormányforma
Az állam szerkezete
A beszámoló eredménye alapján
A tantárgy célja a további jogi tanulmányokat elõkészítése a hallgatók számára.
Visegrády Antal:Jogi alaptan (PTE ÁJK 1996)
AJKOLO1701
Levelező AJKOLO1701
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO0101
1. A jogszociológia klasszikus problémái I – a jog pluralitása, a tételes jog korlátai
2. A jogszociológia klasszikus problémái II – a jog kiszámíthatósága és a társadalmi mérnökösködés
3. A jogszociológia klasszikus problémái III – a jog és a társadalmi szolidaritás, az anómia és a jogi szabályozás kapcsolata
4. A jogszociológia klasszikus problémái IV – a jog alapvető intézményeinek és a társadalom közösségi szempontjainak kapcsolata, a jog racionalitásfok szerinti típusai
5. A jogszociológia klasszikus problémái V – A racionális jog kialakulásának társadalmi háttere, a kodifikáció jogszociológiai problémái
6. A jogszociológia klasszikus problémái VI- a jog és a társadalmi változás kapcsolata
7. A jog társadalomban elfoglalt helye I – a jog helye a társadalom alrendszereiben
8. A jog társadalomban elfoglalt helye II – a modern jogfejlődés tendenciái, a materializálódása és annak következményei
9. A jog társadalomban elfoglalt helye III – a jog rövid és hosszútávú kiszámíthatósága, a modern jog tartalmi átalakulása
10. A jogszociológia, mint tudomány, létrejöttének feltételei
11. A jogszociológia létrejöttét elősegítő tényezők, a jogszociológia előfutárai
12. A francia és a német nyelvű jogrendszerek szociológiai jellegzetességei
13. Az angol és az amerikai jog szociológiai jellegzetességei
Az osztályzat kialakításának módja: vizsgaeredmény alapján
A tárgy letétele után a hallgató rendelkezzen ismeretekkel a jogszociológia alapjaival kapcsolatban és képes legyen egy-egy jogterület anyagának jogszociológiát érintő aspektusainak értelmezésére.
AJKOLO1901
Dr. Cseporán Zsolt adjunktus
Dr. Kocsis Miklós egyetemi docens
Dr. Zeller Judit adjunktus
2019.09.12. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.09.13. (péntek) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.25. (péntek) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.11.15. (péntek) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO1901
A) Alkotmánytani és alkotmányjogi alapfogalmak: 1. Az alkotmányjog mint jogág, tudományág és tantárgy, Az alkotmány fogalma, típusai; az alkotmányfejlődés, az alkotmány szerkezete, szabályozási jellege, az alkotmányosság garanciái; 2. A magyar alkotmányfejlődés, az Alaptörvény megalkotása, jellege; 3. Alkotmányos alapelvek (szuverenitás, képviselet, választás stb.) 4. Jogforrások, jogforrások Magyarországon.
B) Demokratikus intézményrendszer, participációs mechanizmusok:
5. Állampolgárság 6. Az országgyűlési képviselők választása; 7. Az országos népszavazás; 8. A helyi önkormányzati választások; 9. A politikai pártok; 10. Az érdekszervezetek.C) Magyarország államszervezete: 11. Az államszervezet fogalma, szabályozása, kialakításának elvei; 12. Az Országgyűlés, a köztársasági elnök; 13. a Kormány, az Alkotmánybíróság.
Az osztályzat kialakításának módja: Szóbeli kollokvium alapján
Alapvető közjogtani, alkotmánytani és magyar alkotmányjogi ismeretek közvetítése, megvitatása, megértése, elsajátítása, az összefüggések feltárása. A hallgatók elméleti (alkotmánytani) ismeretekkel egybekötve megismerik és elsajátítják a magyar alkotmányjog főbb intézményeit, szabályait, a kurzus végére átfogó és alapvető ismeretekkel rendelkeznek Magyarország alkotmányos berendezkedéséről, a legfontosabb állami szervek létrejöttéről és működéséről, az Alaptörvényben biztosított alapvető jogokról és érvényesítésük garanciarendszeréről. A két félévet felölelő tantárgysorozat fő részei: I. Alkotmány- és közjogelmélet, a jogállam alapintézményei, demokratikus intézményrendszer; II. Államszervezeti jog; III. Alapvető jogok és alapkötelességek.
Kocsis Miklós - Petrétei József - Tilk Péter: Alkotmánytani alapok. Kodifikátor Alapítvány, 2015
Petrétei József: Magyarország alkotmányjoga I. Alapvetés, alkotmányos intézmények. 2., javított és aktualizált kiadás. Kodifikátor Alapítvány, Pécs, 2016
Alaptörvény, a Meet Street-n megtalálható és az órákon meghatározott irodalmak, jogszabályok.
Az órán megadott felkészülési anyagok
AJKOLO2001
Levelező AJKOLO2001
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO1901
Államszervezet: Az alapvető jogok biztosa. Közpénzügyek, Állami Számvevőszék, Magyar Nemzeti Bank, Költségvetési Tanács. Az igazságszolgáltatás fogalma, alapelvei. Bírósági szervezet, a bíróságok igazgatása. A bírák jogállása. Az ügyészség alkotmányos helyzete, szervezete. Az ügyészek jogállása. Az ügyészség feladatai, tevékenysége. A Magyar Honvédség. A rendvédelmi szervek. Az önkormányzás fogalma, az önkormányzatok típusai. A helyi önkormányzatok alkotmányjogi szabályozása, a helyi önkormányzás meghatározása. Helyi választás, helyi népszavazás. A helyi önkormányzatok Alaptörvényben rögzített feladatai-és hatásköre. Az önkormányzati rendszer, az önkormányzat működése. Az önkormányzatok és a központi szervek.
Alapjogok: Az alapjogok elmélete. Alapjogok Magyarország Alaptörvényében. Az élethez és emberi méltósághoz való jog. A halálbüntetés, az abortusz és a művi meddővé tétel, eutanázia. Házasság, család. Gyermekek jogai. Információs önrendelkezés. Információszabadság. Magánszféra. Tisztességes eljáráshoz való jog. A diszkrimináció tilalma. Nemzetiségek jogai. Szabadsághoz és biztonsághoz való jog. Mozgásszabadság, menedékjog. Véleménynyilvánítás szabadsága. Sajtószabadság. Vallásszabadság, az egyházak, vallási közösségek jogi helyzete. Egyesülési jog. Gyülekezési jog. A gazdasági rend és gazdasági alapjogok. Tulajdonvédelem. Oktatáshoz való jog. A tudomány és a művészetek szabadsága. Szociális jogok. Alapkötelességek. Alapjogvédelem Magyarországon.
A tantárgy célja, hogy a hallgatók megismerjék és elsajátítsák a magyar alkotmányjog körébe tartozó szabályokat, átfogó és mélyreható ismeretekkel rendelkezzenek Magyarország alkotmányos berendezkedéséről, a legfontosabb állami szervek létrejöttéről és működéséről, az Alaptörvényben biztosított alapvető jogokról és érvényesítésük garanciarendszeréről. A tantárgy oktatása során nem csupán a tételes joganyag ismertetése a cél, hanem az alkotmánybírósági döntések bemutatása és elemzése, kiegészítve a gyakorlatban is hasznosítható ismeretekkel, esettípusokkal, problémamegoldásokkal.
AJKOLO2301
Dr. Csefkó Ferenc címzetes egyetemi docens
Dr. Szőke Gergely László adjunktus
Dr. Hohmann Balázs tanársegéd
2019.09.12. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.09.13. (péntek) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 8.00 – 12.20 / Molnár Kálmán előadóterem (6 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 14.00 – 16.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.10.25. (péntek) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
2019.11.15. (péntek) 17.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO2301
1. Igazgatás, közigazgatás fogalma, közigazgatástudomány
2. Közigazgatás jogforrási rendszere, a közigazgatási jogi norma
3. A közigazgatás intézményrendszere
4. A közigazgatás szervezetrendszere
5. A központi szervek rendszere
6. A területi közigazgatási szervek
7. Önkormányzati alapjogok
8. A települések és területi egységek
9. Az önkormányzatok feladat és hatásköre
10. Az önkormányzatok működése
11. A helyi önkormányzatok és az állami szervek kapcsolatai
12. Az önkormányzatok gazdálkodása
13. A helyi önkormányzati rendszer továbbfejlesztése
Az osztályzat kialakításának módja: Szóbeli vizsga alapján
A közigazgatási jog alapvető ismereteinek elsajátítása, a tárgy további elsajátításának előkészítése.
Fábián Adrián: Közigazgatás - elmélet. Dialóg Campus Kiadó Pécs 2011
Fábián Adrián: A magyar önkormányzati rendszer (kézirat). Pécs 2017
AJKOLO2401
Levelező AJKOLO2401
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO2301
1. Irányítás, felügyelet
3. A közigazgatás kodifikációja
4. A közigazgatási eljárás fogalma, rendszere
5. Joghatóság, hatáskör, illetékesség
6. Az elsőfokú eljárás. A bizonyítás
8. Végrehajtás
9. Szabálysértés
10. A közigazgatás személyzete
11. Különös rész I.: Humán közszolgáltatások igazgatása
12. Különös rész II.: Gazdasági-műszaki igazgatás
13. Különös rész III.: A védelmi igazgatás egyes területei
Bencsik András – Rózsás Eszter (Szerk.): Közigazgatási jog különös rész. Dialog Campus, Pécs 2018
Fábián Adrián: Vezetők és beosztottak a magyar közigazgatásban. Dialog Campus, Budapest - Pécs, 2016.
AJKOLO2701
Pénzügyi jog 1.
Dr. Szilovics Csaba egyetemi tanár, tanszékvezető
2019.09.13. (péntek) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
2019.09.26. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 14.00 – 16.50 / Óriás Nándor előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
2019.10.25. (péntek) 14.00 – 16.50 / Óriás Nándor előadóterem (4 óra)
2019.11.16. (szombat) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO2701
1. Elmélet I.
2. Elmélet II.
3. Elmélet III.
4. Áht. I.
5. Áht. II.
6. Áht. III.
7. Áht. IV.
8. Áht. V. és Eva.
9. Art. I.
10. Art. II.
11. Tao. I.
12. Tao. II.
13. Számvitel, a számviteli törvény és az adótörvények összefüggései
Az osztályzat kialakításának módja:Írásbeli dolgozat alapján
A pénzügyi jog alapvető intézményeinek, az államháztartás rendszerének megismerése. Bankrendszer szabályozása, bemutatása.
Földes Gábor: Pénzügyjog I.
AJKOLO2801
Pénzügyi jog 2.
Levelező AJKOLO2801
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO2701
1. Szja I.
2. Szja II.
3. Közbeszerzés
4. Vám
5. Jövedék (2ó) + EU költségvetés (1ó)
6. Áfa I.
7. Áfa II.
9. Bankrendszer I.
10. Bankrendszer II.
12. Nemzetközi adójog
13. Összefoglaló
A fő adónemek megismerése, jogi szabályozásának elsajátítása.
Herich György (szerk.): Adótan 2007.
AJKOLO2901
2019.09.13. (péntek) 18.30 – 19.50 / Irk Albert előadóterem (2 óra)
2019.09.26. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.09.28. (szombat) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 14.00 – 19.50 / Molnár Kálmán előadóterem (8 óra)
2019.11.15. (péntek) 17.00 – 19.50 / Óriás Nándor előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO2901
-A büntetőjogi felelősség.
-A büntetőjog fogalma és helye a jogrendszerben.
-A büntetőjog tárgya.
-A büntetőjog társadalmi rendeltetése.
-A büntetőjog-tudomány és a bűnügyi tudományok rendszere.
-A büntetőjog alapelvei.
-A büntetőjog-tudomány története.
-A magyar büntetőjog története.
-A büntetőjog forrásai.
-A büntető jogszabály szerkezete.
-A büntető jogszabály értelmezése.
-A büntetőtörvény hatálya.
-A bűncselekmény fogalma.
-A törvényi tényállás fogalma és fajai.
-A bűncselekmény tárgya.
-A bűncselekmény tárgyi elemei.
-A bűncselekmény alanya és a beszámítási képesség.
-A bűncselekmény alanyi elemei.
-A büntethetőségi akadályok rendszere általában.
-A büntethetőséget kizáró okok.
-A büntethetőséget megszüntető okok.
-A büntetőeljárás lefolytatását akadályozó okok.
-A büntethetőséget kizáró okok
-A büntethetőséget megszüntető okok
A stúdiumok célja a büntetőjog hagyományos fogalomrendszerének megismertetése, az elméleti készség megteremtése mellett az önálló, probléma megoldó büntetőjogi gondolkodás kialakítása
Balogh Ágnes - Tóth Mihály (szerk.): Magyar büntetőjog Általános rész (Bp., Osiris Kiadó, 2015),
Balogh Ágnes: Jogi Szakvizsga Segédkönyvek: Büntetőjog 1. (7. hatályosított kiadás) 2016.
Kúria büntető jogegységi határozatai (BJE)
Kúria büntető kollégiumának véleményei (BKv)
AJKOLO3001
Levelező AJKOLO3001
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO2901
-A bűncselekmény megvalósulási stádiumai.
-A bűncselekmény elkövetői.
-A bűncselekményegység és a halmazat.
-A jogkövetkezmények fogalma.
-A büntetés jogalapja és célja.
-A büntetés fogalma, sajátosságai.
-A szankciórendszerek fontosabb elvi kérdései és jellemző vonásai.
-Az egyes jogkövetkezmények.
-A büntetés kiszabása.
-A halmazati büntetés és az összbüntetés.
-Büntetéskiszabás az üzletszerű és az ismételt bűnelkövetés eseteiben.
-A büntetés enyhítése.
-A szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztése és részbeni felfüggesztése.
-Mentesítés a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól.
-Fiatalkorúak büntetőjogának szabályozási modelljei és története.
-A fiatalkorúakra vonatkozó hatályos szabályozás.
AJKOLO3101
2019.09.13. (péntek) 14.00 – 16.50 / Óriás Nándor előadóterem (4 óra)
2019.09.28. (szombat) 8.00 – 10.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 17.00 – 19.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.10.25. (péntek) 14.00 – 16.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Holub József előadóterem (6 óra)
2019.11.15. (péntek) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO3101
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO3001
I. Az élet, a testi épség és az egészség elleni bűncselekmények:
- Emberölés;
- Erős felindulásban elkövetett emberölés. Öngyilkosságban közreműködés. Magzatelhajtás;
- Testi sértés;
- Foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés. Tartás elmulasztása. Gondozás elmulasztása; , Segítségnyújtás elmulasztása
II. Az egészségügyi beavatkozás és az orvostudományi kutatás rendje elleni bűncselekmények: Az órai előadások anyaga
III. Az egészséget veszélyeztető bűncselekmények;
- Kábítószer-kereskedelem,
- Kábítószer birtoklása
- Kóros szenvedélykeltés
- Kábítószer készítésének elősegítése
- Kábítószer-prekurzorral visszaélés
- Új pszichoaktív anyaggal visszaélés
- Teljesítményfokozó szerrel visszaélés
- Kuruzslás - Ártalmas közfogyasztási cikkel visszaélés
IV. Az ember szabadság elleni bűncselekmények
- Emberrablás
- Emberrablás feljelentésének elmulasztása
- Emberkereskedelem
- Kényszermunka
- Személyi szabadság megsértése
V. A nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények:
- Szexuális kényszerítés
- Szexuális erőszak
- Szexuális visszaélés
- Prostitúció elősegítése
- Kitartottság
- Gyermekprostitúció kihasználása
- Gyermekpornográfia- Szeméremsértés
- Magánindítvány
VI. A gyermekek érdekét sértő és a család elleni bűncselekmények:
- Kiskorú veszélyeztetése
- Kiskorúval való kapcsolattartás akadályozása
- Kiskorú elhelyezésének megváltoztatása
- Tartási kötelezettség elmulasztása
- Családi jogállás megsértése
- Kettős házasság
VII. Az emberi méltóság és egyes alapvető jogok elleni bűncselekmények:
- Közösség tagja elleni erőszak
- Személyes adattal visszaélés
- Közérdekű adattal visszaélés
- Magánlaksértés
- Magántitok megsértése
- Levéltitok megsértése
- Kiszolgáltatott személy megalázása
- Becsületsértés
- Kegyeletsértés
VIII. A közlekedési bűncselekmények:
-A közlekedés biztonsága elleni bűncselekmény
- Vasúti, légi vagy vízi közlekedés veszélyeztetése
- Közúti veszélyeztetés
- Közúti baleset okozása
- Járművezetés ittas állapotban
- Járművezetés bódult állapotban
- Járművezetés tiltott átengedése
- Cserbenhagyás
IX. A környezet és a természet elleni bűncselekmények:
- Környezetkárosítás
- Természetkárosítás
- Orvhalászat
-A hulladékgazdálkodás rendjének megsértése
X. Az állam elleni bűncselekmények:
- Az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása
- Az alkotmányos rend elleni szervezkedés
- Rombolás
- Hűtlenség
- Kémkedés
- A szövetséges fegyveres erő ellen elkövetett kémkedés
- Állam elleni bűncselekmény feljelentésének elmulasztása
XI.A minősített adat és a nemzeti adatvagyon elleni bűncselekmények
- Minősített adattal visszaélés
A kurzus célja a büntetőjog hagyományos fogalomrendszerének megismertetése, az elméleti készség megteremtése mellett az önálló, problémamegoldó büntetőjogi gondolkodás kialakítása.
Tóth Mihály - Nagy Zoltán (szerk.): Magyar Büntetőjog Különös Rész Osiris Kiadó Budapest, 2014.
Balogh Ágnes: Jogi Szakvizsga Segédkönyvek: Büntetőjog II. Különös rész (4. átdolgozott, hatályosított kiadás) 2016.
AJKOLO3201
Büntetőjog 4.
Levelező AJKOLO3201
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO3101
I. Az igazságszolgáltatás elleni bűncselekmények:
- Hamis vád
- Hatóság félrevezetése
- Hamis tanúzás
- Hamis tanúzásra felhívás
- Mentő körülmény elhallgatása
- Bűnpártolás
- Fogolyszökés
- Fogolyzendülés
- Ügyvédi visszaélés
- Zugírászat
- Zártörés
-A bírósági végrehajtás akadályozása
II. A korrupciós bűncselekmények:
- Vesztegetés
- Vesztegetés elfogadása
- Hivatali vesztegetés
- Hivatali vesztegetés elfogadása
- Vesztegetés bírósági vagy hatósági eljárásban
- Vesztegetés elfogadása bírósági vagy hatósági eljárásban
- Befolyás vásárlása Befolyással üzérkedés
III. A hivatali bűncselekmények: -Bántalmazás hivatalos eljárásban
- Bántalmazás közfeladatot ellátó személy eljárásában
- Kényszervallatás
- Jogellenes fogvatartás
- Hivatali visszaélés
- Közfeladati helyzettel visszaélés
- Jogosulatlan titkos információgyűjtés vagy adatszerzés
- Jogosulatlan megbízhatósági vizsgálat végzése
- Egyéb rendelkezés
IV. A hivatalos személy elleni bűncselekmények
- Hivatalos személy elleni erőszak
- Közfeladatot ellátó személy elleni erőszak
- Hivatalos személy vagy közfeladatot ellátó személy támogatója elleni erőszak
V. A közbiztonság elleni bűncselekmények:
- Terrorcselekmény
- Terrorcselekmény feljelentésének elmulasztása
- Terrorizmus finanszírozása
- Értelmező rendelkezés
- Jármű hatalomba kerítése
- Bűnszervezetben részvétel
- Közveszély okozása
- Közérdekű üzem működésének megzavarása
- Robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaélés Lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaélés
VI. A nemzetközi kötelezettségen alapuló közbiztonsági célú gazdasági előírások elleni bűncselekmények: - Nemzetközi gazdasági tilalom megszegése
- Nemzetközi gazdasági tilalom megszegése feljelentésének elmulasztása
- Haditechnikai termékkel vagy szolgáltatással visszaélés
- Kettős felhasználású termékkel visszaélés
VII.: A köznyugalom elleni bűncselekmények
- Közösség elleni uszítás
-A nemzetiszocialista vagy kommunista rendszerek bűneinek nyilvános tagadása126
- Nemzeti jelkép megsértése
- Önkényuralmi jelkép használata
- Rémhírterjesztés
- Közveszéllyel fenyegetés
- Rendbontás
VIII.: A közbizalom elleni bűncselekmények
- Közokirat-hamisítás
- Hamis magánokirat felhasználása
- Okirattal visszaélés
IX. A közigazgatás rendje elleni bűncselekmények
- Egyesülési joggal visszaélés
- Embercsempészés
X. A vagyon elleni erőszakos bűncselekmények
- Rablás
- Kifosztás
- Zsarolás
- Önbíráskodás
XI.: A vagyon elleni bűncselekmények
- Információs rendszer felhasználásával elkövetett csalás
- Hanyag kezelés
- Jogtalan elsajátítás
- Orgazdaság
- Jármű önkényes elvétele
- Uzsora-bűncselekmény
XII.: A szellemi tulajdonjog elleni
- Bitorlás
- Szerzői vagy szerzői joghoz kapcsolódó jogok megsértése
- Védelmet biztosító műszaki intézkedés kijátszása
- Iparjogvédelmi jogok megsértése
XIII.: A pénz- és a bélyegforgalom biztonsága elleni bűncselekmények
- Pénzhamisítás
- Pénzhamisítás elősegítése
- Bélyeghamisítás
- Készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel visszaélés
- Készpénz-helyettesítő fizetési eszköz hamisításának elősegítése
XIV. A költségvetést károsító bűncselekmények:
- Társadalombiztosítási, szociális vagy más jóléti juttatással visszaélés
- Költségvetési csalás
XV. Pénzmosás
- Pénzmosás
- A pénzmosással kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása
XVI. A gazdálkodás rendjét sértő bűncselekmények:
-A számvitel rendjének megsértése
- Bennfentes kereskedelem
- Piramisjáték szervezése
XVII.: A fogyasztók érdekeit és a gazdasági verseny tisztaságát sértő bűncselekmények:
- Rossz minőségű termék forgalomba hozatala
- Fogyasztók megtévesztése
- Versenytárs utánzása
- Versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési és koncessziós eljárásban
XVIII. A tiltott adatszerzés és az információs rendszer elleni bűncselekmények
- Tiltott adatszerzés
- Információs rendszer vagy adat megsértése
- Információs rendszer védelmét biztosító technikai intézkedés kijátszása
AJKOLO3501
Dr. Kőhalmi László egyetemi tanár, tanszékvezető
Dr. Korinek László professor emeritus
2019.09.13. (péntek) 17.00 – 18.20 / Irk Albert előadóterem (2 óra)
2019.10.25. (péntek) 17.00 – 19.50 / Óriás Nándor előadóterem (4 óra)
2019.11.15. (péntek) 14.00 – 16.50 / Óriás Nándor előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO3501
1. A kriminológia fogalma, feladata, kutatási területei. A kriminológia tudományának létrejötte
2. A látens bűnözés
3. A XX. századi kriminológiai elméletei I.
4. A XX. századi kriminológia elméletei II.
5. Az erőszakos bűnözés. Az erőszakot (agressziót) magyarázó elméletek. A külföldiek ellen elkövetett bűncselekményeket magyarázó tudományos elméletek. A külföldiek bűnözési aktivitását magyarázó tudományos teóriák. Az erőszak biológiai-és pszichológiai okai. Erőszak a sportban. Az erőszak és a büntető bíráskodás a közvéleményben. A szexuális erőszak. A gyűlölet-bűncselekmények
6. Viktimológia
7. A korrupciós bűnözés.
8.A terrorizmus.
9. A vagyon elleni bűnözés.
10. Az informatikai bűnözés.
11. A rendészet elmélete. A rendőrkutatások.
12. A szervezett bűnözés
13. A környezeti bűnözés
Az osztályzat kialakításának módja: A félévi vizsga alapján
A tantárgy célja megalapozott ismeretet nyújtani a bűnözés mint individuális magatartás és mint társadalmi tömegjelenség tényleges megjelenéséről, formáiról, okairól fejlődéséről, összetételéről. A kollokvált joghallgató átfogó képet kap a bűnözésre adott társadalmi reakciókról, azok hatékonyságáról és a kriminológiai gondolkodás nemzetközi tendenciájáról.
Gönczöl Katalin-Kerezsi Klára-Korinek László-Lévay Miklós: Kriminológia-Szakkriminológia, Complex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2006
Kaiser, Günther: Kriminologie, C.F. Müller Juristischer Verlag, Heidelberg, Karlsruhe, 1996.
Korinek László: Félelem a bűnözéstől, Közgazdasági és Jogi Könyvkiad , Budapest, 1995.
Korinek László: Rejtett bűnözés, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Bp., 1988.
Korinek László: Bűnözési elméletek, BUNA Paolta és Kiadó, Budapest, 2006
Kőhalmi László: A környezet és a természet büntetőjogi védelmének néhány jogdogmatikai és jogpolitikai problémája, Belügyi Szemle 2004/7-8, 191-201.o.
Lévai Miklós: From welfare to modified justice model – devolopment of juvenile justice in Hungary
Schwind, Hans – Dieter: Kriminologie, Kriminalistik Verlag, Heidelberg, 11., neuarbeitete und erweiterte Auflage, 2001.
Vigh József: Kriminológiai alapismeretek, Tankönyvkiadó, Budapest, 1992.
AJKOLO3701
Dr. Nochta Tibor egyetemi tanár, tanszékvezető
Dr. Kecskés László egyetemi tanár
Dr. Bércesi Zoltán c. egyetemi docens, fellebbviteli főügyészhelyettes, óraadó
Dr. Benke József egyetemi docens
Dr. Fabó Tibor adjunktus
Dr. Harci-Kovács Kolos tanársegéd
Dr. Mohai Máté István adjunktus
Levelező AJKOLO3701
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO1201
1. A polgári jog fogalma.
A polgári jog tárgya
A polgári jog tárgykörére vonatkozó nézetek
A polgári jog kapcsolata más jogágakkal, különös tekintettel a közjog-magánjog viszony alakulására
A kereskedelmi jog és a gazdasági jog önállóságát állító nézetek
2. A polgári jog európai fejlődéstörténete.
A római jog továbbélése az európai jogrendszerekben
A kánonjog és az olasz polgári jog
3. A német polgári jog
Az osztrák polgári jog
A svájci polgári jog
4. A francia polgári jog
A BENELUX országok polgári joga
5.Az angol polgári jog
5. A magyar polgári jog tudománytörténete és kodifikáció története.
A polgári jog változásairól napjainkig.
6. A polgári jog alapelvei.
7. A polgári jog rendszere.
A polgári jog jogforrási rendszere.
A polgári jogi jogszabály és felépítése.
Jogalkalmazás a polgári jog területén.
8. A polgári jogi jogviszony fogalma, elemei és fajai.
A jogi tények fogalma és felosztásuk.
9. A jogképesség.
A jogképesség kezdete, a méhmagzat életjoga.
A jogképesség megszűnése, a holtnak nyilvánítás.
A cselekvőképesség fogalma.
A kiskorúság miatti korlátozott cselekvőképesség és a cselekvőképtelenség szabályai.
A korlátozottan cselekvőképes és a cselekvőképtelen kiskorú jognyilatkozatai
A nagykorú cselekvőképességének korlátozása, a cselekvőképességében részletesen korlátozott és a cselekvőképtelen nagykorú jognyilatkozatai
10. A jogi személyek története. A jogi személyekre vonatkozó elméletek.
Az állam jogalanyiságára vonatkozó elméletek. A fiskus.
Az állam polgári jogi jogalanyisága a magyar jogban.
11. A jogi személyek
A jogi személyek általános szabályai.
A jogi személy létesítése, szervezete és képviselete, törvényes működésének biztosítékai
A jogi személyek átalakulása, szétválása, egyesülése és jogutód nélküli megszűnése
A gazdasági társaságok (általában)
12. A személyiségi jogok polgári jogi védelme.
Az osztályzat kialakításának módja: A vizsga eredménye alapján
A polgári jog alapfogalmainak, elveinek ismertetése, a polgári jog személyek joga című részének elsajátítása.
Kecskés László: A Polgári Jog fejlődése a kontinentális Európa nagy jogrendszereiben
HVG-ORAC, Budapest, 2009. 1-414. old.
Kecskés László: Polgári jogi fejlődés az angol és a skót jogban, HVG-ORAC, Budapest, 2012.
Kecskés László: Polgári Jog. A személyek joga. Átdolgozott és bővített harmadik kiadás, Dialóg-Campus Budapest, 2007. (kivéve: 300-tól 356-ig)
Kecskés László: A PTK újrakodifikálásnak hatása polgári jogunk alapelveire. In: Polgári jogi tanulmányok. JPTE ÁJK Pécs, 1995. 210-226. old.
AJKOLO3801
2019.09.14. (szombat) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.09.26. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 17.00 – 19.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.10.25. (péntek) 17.00 – 19.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.11.15. (péntek) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO3801
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO3701
A kötelem természete, rövid története és fogalma
A kötelem alanyai, tárgya, tartalma és forrásai
A jognyilatkozat, a képviselet
A tartozáselismerés és az egyezség
A többalanyú kötelmek
A szerződési jog alapelvei és létszakai
Alanyváltozás a kötelmekben. A teljesítésátvállalás és a tartozáselvállalás
A polgári jogi felelősség rendszere: a kontraktuális és a deliktuális kárfelelősség
A kártérítési kötelezettség és a kárfelelősség. A kártalanítás
A deliktuális kárfelelősség általános szabálya és közös szabályai
Díjkitűzés és kötelezettségvállalás közérdekű célra
Az osztályzat kialakításának módja: a kollokviumi vizsga alapján
A kötelmi jog közös, a szerződési jog általános és a deliktuális kárfelelősség szabályainak és ezek elméleti alapjainak elsajátítása.
Nochta Tibor: Kártérítési jog. Budapest, Menedzser Praxis Kiadó, 2016.
A 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről [6:1–214. §; 6:518–564. §; 6:579–592. §]
AJKOLO3901
Levelező AJKOLO3901
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO3801
A szerződési rendszer fejlődése; a szerződéstípusok kialakulása, funkcióváltásai és törvényi rendszere
A tulajdonátruházás dologi és kötelmi jogi alapjai
Az adásvételi szerződés általános szabályai, különös nemei és altípusai. A csereszerződés
A vállalkozási típusú szerződések általában
A vállalkozási szerződés és altípusai
A megbízási típusú szerződések általában
A közvetítői és a tartós közvetítői szerződés
Használat, használati jog, használati szerződések
A dologbérleti, a lakás- és a helyiségbérleti szerződés
Forgalmazás és a jogbérleti (franchise) szerződés
A hitel- és számlaszerződések rendszere. A hitelművelet és hitelviszony
A lízingszerződések
A biztosítéki szerződések szabályozása és funkciói
A biztosítás és a biztosítási szerződés jogi természete, általános szabályai
A kárbiztosítási szerződések
A személyek kapcsolatainak és társas viszonyainak magánjogi szabályozása
A polgári jogi társaság
A magyar jogrendszer által elismert és szabályozott párkapcsolatok. Az élettársi kapcsolat
Az értékpapír és az értékpapírjog alapjai
Az osztályzat kialakításának módja: a kollokviumi vizsga eredménye alapján
A deliktuális kárfelelősség és az egyes szerződések szabályainak és elméleti alapjainak elsajátítása.
Benke József, Nochta Tibor (szerk.): Magyar polgári jog. Kötelmi jog. I. kötet. Budapest, Dialóg Campus Kiadó, 2017.
Benke József, Nochta Tibor (szerk.): Magyar polgári jog. Kötelmi jog. II. kötet. Budapest, Dialóg Campus Kiadó, 2018;
A 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről [6:215–517. §; 6:565–592. §]
Ajánlott irodalom:-
AJKOLO4001
Polgári jog 4.
2019.09.26. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Holub József előadóterem (6 óra)
2019.09.27. (péntek) 18.30 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (2 óra)
2019.09.28. (szombat) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.10.25. (péntek) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.11.15. (péntek) 17.00 – 19.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO4001
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO3901
1. Dologi jog fogalma, jelentősége. A dologi jog alapelvei. A dolog fogalma és osztályozása.
2. A tulajdon fogalma és jelentősége. A tulajdonjogviszony, alanya és tárgya.
A tulajdonjogviszony tartalma. A tulajdonjog korlátozása.
3. A tulajdonjog megszerzése. A tulajdonjog megszűnése.
4. A közös tulajdon általános szabályai és sajátos alakzatai. A társasháztulajdon. A tulajdonjog védelme. A tulajdonjog védelmének polgári jogi eszközei.
5. A korlátolt dologi jogokról általában. A használati jogok. Az értékjogok. A birtok fogalma, fajai. A birtokvédelem.
6. A zálogjog
1. Az öröklési rend. Öröklési jogi alapfogalmak. Az öröklés előfeltételei. Kiesés az öröklésből.
2. A végintézkedésen alapuló öröklés; a végrendelet fajtái, érvényességi feltételei, értelmezése
3. A végrendelet tartalma; a végrendelet érvénytelensége és hatálytalansága
4 Az öröklési szerződés, a halál esetére szóló ajándékozás. Rendelkezés várt örökségről
5 A törvényes öröklés általános szabályai.
6. Az ági öröklés. Az örökbefogadással kapcsolatos öröklési jogi szabályok. Az állam öröklése
7. A kötelesrész jogi természete. Jogosultság a kötelesrészre. A kötelesrész kielégítése.
8. Az örökség megszerzése. Az örökös jogállása. A hagyatéki tartozások és kielégítésük.
1. A szerzői mű és a szerző. Speciális műfajok (szoftver, adatbázis, film, zene)
2. A szerző jogállása (vagyoni és személyhez fűződő jogok és ezek korlátai), a felhasználás módozatai. A szerzői jogsértések (jogbitorlások) és jogkövetkezményeik.
3. A szomszédos és kapcsolódó jogi oltalom (előadóművészek, hangfelvételt előállítók, rádió- és televíziószervezetek, filmproducerek és adatbázis-előállítók jogállása)
A szabadalom tárgya (a találmány), a szabadalmas jogállása. A találmány szabadalmazásának menete, a Magyar Szabadalmi Hivatal eljárása
4. Találmány- és szabadalombitorlás. A know-how és a mintaoltalmak
5. A védjegy és a földrajzi árujelzők jogi oltalma
Szerzői jogi felhasználási szerződések (kiadói szerződés, megfilmesítési szerződés, szoftver-szerződés stb.). A szabadalmi, know-how- és védjegy-licenciaszerződések
Az osztályzat kialakításának módja: A kollokviumi vizsga eredménye alapján.
A dologi jog, az öröklési jog és a szellemi alkotások joga elsajátítása.
Lenkovics Barnabás: Magyar Polgári Jog. Dologi jog. Eötvös József Könyvkiadó, Budapest, 2014. évi vagy újabb kiadásai;
Vékás Lajos: Magyar Polgári Jog. Öröklési Jog. Eötvös József Könyvkiadó, Budapest, 2013. évi vagy újabb kiadásai;
Lontai Endre – Faludi Gábor – Gyertyánfy Péter – Vékás Gusztáv: Magyar Polgári Jog. Szellemi Alkotások Joga, Eötvös József Könyvkiadó, Budapest, 2012. évi vagy újabb kiadásai.
A 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről [Ötödik könyv]
Az 1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról
Az 1997. évi XI. törvény a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról.
Az 1991. évi XXXVIII. törvény a használati minták oltalmáról
AJKOLO4401
Dr. Herke-Fábos Barbara Katalin tanársegéd
Dudás Attiláné dr. Korinek Beáta Zsófia tudományos segédmunkatárs
Polgári Jogi Tanszék Családjogi és Szociális Jogi Csoport
2019.09.12. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / 307. (6 óra)
2019.09.13. (péntek) 17.00 – 19.10 / Óriás Nándor előadóterem (3 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Holub József előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO4401
A családjog tantárgy jelenlegi tematikája felöleli az olyan alapvetéseket, mint a jogrendszerben való elhelyezés kapcsolódását a magánjogi és közigazgatási területekhez, továbbá a családjogi jogviszony sajátosságait.
A hallgató legyen tisztában a családjogi szabályozás alapelveivel, történeti fejlődésével és elméleti kérdéseivel. Kapjon áttekintést az európai országok családjogi szabályozásáról. A családjognak a bírói és gyámhivatal gyakorlatban kialakult értelmezéséről. A családjog általános témái között oktatásra kerülnek a nemzetközi családjogi, magánjogi szabályok, a nemzetközi joggyakorlat egyes esetei is. A nemzetközi családjog témakörben a tematika kitér az egyes nemzetközi egyezmények elemzése során az Európa Tanács családjogi tárgyú ajánlásaira és a Strasbourgi joggyakorlat bemutatására.
1. Hegedűs Andrea: Polgári jog. Családjog. Szeged: R.I.M.Á.K. Kiadó 2019
AJKOLO4501
Munkajog 1.
Dr. Berke Gyula egyetemi docens, tanszékvezető
Dr. Kiss György egyetemi tanár
Dr. Bankó Zoltán egyetemi docens
Levelező AJKOLO4501
1. A munkajogviszony tana
2. Az Mt. Általános Rendelkezései
3. A munkaviszonyra vonatkozó szabályok (a munkajog forrásai)
4. A munkaszerződés és a munkajogviszony
5. A munkajogviszony alanya és tárgya
6. A munkajogviszony keletkezése
7. A munkajogviszony tartalma és teljesítése I.
8. A munkajogviszony tartalma és teljesítése II.
9. A munkajogviszony módosulása
10. A munkajogviszony megszűnése
11. A munkajogi kártérítési felelősség
12. Az egyéni munkajogi jogviták
Az osztályzat kialakításának módja: A vizsga eredménye alapján.
A hallgató sajátítsa el a magyar munkajog rendszerére és az egyes jogintézményekre vonatkozó részletes ismereteket, kapjon átfogó képet az európai országok munkajogi szabályairól, valamint az európai munkajogról és szociálpolitikáról.
Dr. Kiss György: Munkajog, Osiris, 2005
AJKOLO4601
Munkajog 2.
2019.09.12. (csütörtök) 17.40 – 19.50 / Holub József előadóterem (3 óra)
2019.10.26. (szombat) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.11.16. (szombat) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO4601
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO4501
1. A kollektív munkajog
2. A kollektív munkajog rendszere
3. A koalíciók joga
4. A kollektív szerződés tana I.
5. A kollektív szerződés tana II.
6. Az üzemi alkotmányjog
7. A munkaharc joga
8. A kollektív érdekkonfliktusok feloldásának módszerei
9. Az állami munkaügyi politika
10. A közszolgálati jogviszonyok
11. A foglalkoztatáspolitika
12. A munkaügyi ellenőrzés
A hallgató sajátítsa el a magyar munkajog rendszerére és az egyes jogintézményekre vonatkozó részletes ismereteket, kapjon átfogó képet az európai országok munkajogi szabályairól, valamint az európai munkajogról és szociálpolitikáról
AJKOLO4701
Társadalombiztosítási jog és szociális jog
Szociális jog:
2019.09.26. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.09.27. (péntek) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
2019.10.12. (szombat) 8.00 – 10.10 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (3 óra)
Társadalombiztosítási jog:
2019.10.12. (szombat) 10.10 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (3 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.10.25. (péntek) 8.00 – 12.20 / Irk Albert előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO4701
AJKOLO4701 Társadalombiztosítási jog és szociális jog
1. A társadalombiztosítás és a társadalombiztosítási jog fogalma.
2. A társadalombiztosítás történeti fejlődésének vázlata.
3. A társadalombiztosítási jogviszony elméleti alapkérdései
4. A kedvezményezettek köre I.
5. A kedvezményezettek köre II.; a foglalkoztató jogállása
6. A társadalombiztosítás igazgatása, a társadalombiztosítási szerv
7. Az ellátások elméleti alapkérdései
8. Az egészségbiztosítás ellátásai I.
9. Az egészségbiztosítás ellátásai II.
10. A nyugdíjbiztosítás ellátásai.
11. A járulékfizetés rendszere.
12. Igényérvényesítés, felelősségi szabályok.
13. A szociális biztonsági rendszerek koordinációja az Európai Unióban
A hallgató sajátítsa el a társadalombiztosítási jog alapvető intézményeit, szerezzen részletes ismereteket a kedvezményezettek körére, valamint a nyugdíjbiztosítás és az egészségbiztosítás ellátásaira vonatkozóan.
Czúcz Ottó (szerk.) Szociális jog I-II. Unió Kiadó, Budapest, é.n.
Bankó Z. – Berke Gy. – Kajtár E.: Bevezetés a társadalombiztosítási jogba. Justis Kiadó, Pécs, 2007
CIVA0801, CIVU0901, CIVD0901, CIVR0901
1. A gyermekvédelem rendszere, kapcsolódási pontjai más jogterületekkel.
2. Gyermeki jogok és szabályozásuk a hazai és nemzetközi jogforrásokban.
3. A gyermeki jogok védelme és garanciái.
4. A szülői felügyelet. Annak részjogosítványai, szünetelése, megszűnése, megszüntetése. A különélő szülő gyermekkel kapcsolatos jogai.
5. A szülői felügyeleti jog rendezése, a gyermek elhelyezése és elhelyezésének megváltoztatása.
6. A kapcsolattartás gyakorlása hazai és nemzetközi vonatkozásban.
7. A pénzbeli- és természetbeni ellátások; a gyermekjóléti alap- és gyermekvédelmi szakellátások.
8. Hatósági intézkedések.
9. Mediáció szerepe a gyermekvédelemben. A módszer lehetőségei az érdek és jogvitában.
10. A gyermek ki- és meghallgatásának kérdései.
11. Az örökbefogadás hazai és nemzetközi jogi kérdései.
12. Gyámság.
13. Gyermekbántalmazás.
14. Gyermektartás, a továbbtanuló nagykorú gyermek tartása és nemzetközi érvényesítésének lehetőségei.
A kurzus célja, hogy felvázolja a szociális jog, a gyermekvédelmi jog, szülői felügyeleti jogviszonyt, a családjog és gyermeki jogok közötti összefüggéseket, kapcsolódási pontokat, kitérjen a családból kiemelt, veszélyeztetett gyermek jogaira, a gyermekvédelmi alap- és szakellátásokra, a gyermekvédelmi hatósági intézkedésekre, valamint az örökbefogadási és gyámsági szabályokra.
Filó Erika-Katonáné Pehr Erika/Sáriné Simkó Ágnes szerk.: Gyermeki jogok, szülői felelősség és gyermekvédelem (Budapest, HVG-ORAC Kft., 2015.)
Jogszabályok Szociális jog (gyermekvédelem) és Családjog tantárgyakhoz kapcsolódóan:
AJKOLO4901
Dr. Ferencz Barnabás tanársegéd
2019.09.12. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.09.13. (péntek) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.10.11. (péntek) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.11.28. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.11.29. (péntek) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO4901
TÁRSASÁGI JOG, CÉGJOG, FELELŐS TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁS
1. A társasági jog fogalma, tárgya, jogági kapcsolatai
2. Diszpozitivitás a társasági jogban
3. Az Európai Unió társasági joga, székhely-elv és a bejegyzési elv, jogforrások
4. Az európai részvénytársaság, az európai szövetkezet, az európai gazdasági egyesülés
5. A gazdasági társaságokban való részvétel és az alapítók köre
6. Társaságok létesítő okirata – dogmatikai sajátosságok, az alapítás feltételei, társaság alapítása szerződésmintával
7. A társasági szerződés (kötelező minimális tartalma, érvénytelensége és annak jogkövetkezményei), a társasági szerződés módosítása
8. A tag vagyoni hozzájárulására irányadó rendelkezések. Az apport. Felelősség az apportért
9. Az előtársaság. A cégbírósági bejegyzés
10. A gazdasági társaságok szervezete az ügyvezetés kivételével
11. A vezető tisztségviselők jogállása és kötelezettségei, összeférhetetlenségi szabályok, a megbízás létrejötte és megszűnése
12. A vezető tisztségviselők (képviselet, cégjegyzés, felelősségük, a jogviszony megszűnése), a cégvezető
13. A tag kizárása, a társasági határozatok bírósági felülvizsgálata
14. A hitelezővédelem,
15. A kisebbségi jogok biztosítása
16. A befolyásszerzés
17. Az elismert vállalatcsoport fogalma, jogi státusza. Az uralmi szerződés tartalma, közlemény az elismert vállalatcsoportról, a tényleges vállalatcsoport
18. A gazdasági társaságok megszűnése jogutód nélkül – a volt tagok felelőssége
19. A gazdasági társaságok megszűnés jogutódlással, az átalakulás közös szabályai (az átalakulás korlátai, felelősségi hatásai), az átalakulás menete
20. A gazdasági társaságok egyesülése (összeolvadás, beolvadás), szétválása (különválás, kiválás)
21. Az egyéni vállalkozó és az egyéni cég
22. A közkereseti társaság
23. A betéti társaság
24. A korlátolt felelősségű társaság fogalma, alapítása, a korlátozott tagi felelősség, és annak áttörésének kritériumai
25. A korlátolt felelősségű társaság szervezete és a tagok közötti jogviszony
26. A törzstőke, törzsbetét, mellékszolgáltatás és a pótbefizetés
27. Az üzletrész fogalma, átruházása, az elővásárlási jog, üzletrész átszállás, megváltás, felosztás, saját üzletrész
28. A korlátolt felelősségű társaság törzstőkéjének felemelése és leszállítása
29. A részvénytársaság fogalma, elhatárolása a korlátolt felelősségű társaságtól
30. A részvény fogalma, és fajtái
31. A részvényutalvány és az ideiglenes részvény, a részvény előállítás, és a részvénykönyv
32. A törzsrészvény, a saját részvény, és a dolgozói részvény
33. Az elsőbbségi részvény
34. A kamatozó részvény és a visszaváltható részvény
35. A részvénytársaság alapításának szabályai
36. A részvényes jogai és kötelezettségei
37. A részvénytársaság szervezete, a szavazati hatalom gyakorlása nyilvánosan működő részvénytársaságokban
38. A részvénytársaság alaptőkéjének felemelése és leszállítása
39. A részvénytársaság megszűnése. A részvénytársaság átalakulására vonatkozó különös szabályok
40. A nyilvánosan működő részvénytársaságra vonatkozó különös szabályok
41. Az egyesülés (fogalma, alapítása, működése, szervezete)
42. A cég fogalma, a cégnévvel szembeni követelmények, a névfoglalás
43. Képviselet, cégjegyzés, a kézbesítési megbízott
44. A cégnyilvántartás nyilvánossága és közhitelessége
45. A Cégközlöny és a cégekkel kapcsolatos közlemények közzétételének szabályai
46. A cégjegyzék szerepe és tartalma
47. A cégbejegyzési és változásbejegyzési eljárás szabályai
48. Az egyszerűsített cégeljárás
49. Jogorvoslatok a cégeljárás során
50. Törvényességi felügyeleti eljárások
51. Különleges törvényességi felügyeleti eljárások
52. A végelszámolás menete
53. A végelszámoló jogállása, felelőssége
54. Az egyszerűsített végelszámolás
55. A vezető tisztségviselők kötelezettségei a végelszámolás során,
56. A kényszertörlési eljárás
57. Vagyonrendezési eljárás
58. A csődeljárás fogalma
59. A felszámolási eljárás
60. A felelős társaságirányítás (corporate governance) fogalma és jelentősége a vállalati botrányok és a 2007-2008-as gazdasági és pénzügyi válság eseményeinek tükrében
61. A részvényesek (shareholders) és az érintettek (stakeholders) szerepe a társaságok irányítási rendszerének gyakorlatában
62. A felelős társaságirányítás jogforrásai – önszabályozás és jogszabályi út, az Európai Unió jogforrásai (irányelvek és ajánlások) a felelős társaságirányítás területén, a felelős társaságirányítási "legjobb gyakorlatra" (best practice) vonatkozó ajánlások jellemzői (pl. UK Corporate Governance Code, Deutscher Corporate Governance Codex, BÉT felelős társaságirányítási állásfoglalások)
63. Az igazgatósági- és igazgatótanács tagok javadalmazási csomagjának elemei és a javadalmazás szempontjai
64. Részvénytársaságok tőzsdére lépése – a tőzsdei regisztráció előnyei és általános jellemzői, az kezdeti nyilvános részvénykibocsátás (Initial Public Offering – IPO), megfelelő gondosság (due diligence) és dokumentáció
65. Részvénytársaságok tőzsdére lépése – Árazás, forgalomba hozatal és a másodlagos piaci árfolyamstabilizáció
66. Ellenséges vállalatfelvásárlás (hostile takeover) – a társaságok nyilvános ajánlattétel útján történő ellenséges felvásárlásának fogalma, hatásai, illetve előnyei és hátrányai – Az ajánlattevő és a céltársaság pozíciója a tranzakcióban
67. Ellenséges vállalatfelvásárlás (hostile takeover) – Védekező intézkedések és a védekezési stratégiai elemei (Pl. pac-man stratégia, koronaékszer stratégia, méregpirula, humán pirula, fehérlovag, aranyejtőernyő stb.)
ÜZLETI SZERZŐDÉSEK, FOGYASZTÓVÉDELEM, VERSENYJOG, REKLÁMJOG, ÉRTÉKPAPÍRJOG, TŐKEPIACI JOG
68. Koncessziós szerződés (a koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény)
69. Hitel- és számla szerződések (bankszámla, folyószámla, hitel, kölcsön, betét) (Ptk. 6:382-399. §)
70. A fogyasztóvédelem, jelentősége, a fogyasztói jogok,
71. A fogyasztói szerződések [diasor, 1997. évi CLV. törvény a fogyasztóvédelemről (Fgy. tv.), 45/2014. Korm. rendelet]
72. A fogyasztói érdekek érvényesítése, a békéltető testület (Fgy tv. 17/A-36/C. §)
73. A timeshare és az utazási szerződés (141/2011. Korm. r. 2§, 10.§, 4-27. §, Ptk. 6:254. §, 281/2008. Korm.r. 1-16. §)
74. A versenyjog fogalma, alanyai, tárgya (előadásanyag)
75. Versenytilalmak (kartell kivételével) (1996. évi LVII. törvény (Tpvt.) 2-10. §, 21-32. §)
76. A kartell (Tpvt. 11-20. §)
77. Versenyfelügyeleti eljárás (Tpvt. 33-33/A. §, 44-91. §)
78. Reklámjog, a gazdasági reklám fogalma, a reklámszerződések [2008. évi XLVIII. törvény (Grtv.) 3.§]
79. Reklámtilalmak, felelősség a reklámozásért (2008. évi XLVII. törvény a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról 6.§, Tpvt. 6/A.§, Grtv. 7-26. §)
80. Az értékpapír fogalma, hatásai, átruházása és semmissé nyilvánítása, valamint az értékpapírok előállítása [Ptk 6:565-6:571. §, 2001. évi CXX. törvény a tőkepiacról (továbbiakban: Tpt.) 6-12. §]
81. Az értékpapírok nyilvános és zártkörű forgalomba hozatala, a kibocsátó és a befektetési szolgáltató felelőssége (Tpt. 13-51. §)
82. Az értékpapírszámla és a központi értékpapírszámla (Tpt. 138-149. §)
83. A váltó, a csekk (1/1965. (I. 24.) IM rendelet a váltóról, 2/1965 (I.24.) IM rendelet a csekkről)
84. A közraktári jegy és közraktári szerződés (1996. évi XLVIII. tv. a közraktározásról 14-42. §)
85. A kötvény és a jelzáloglevél (Tpt. 12/B. §, 285/2001 (XII. 26.) Korm. rendelet, 1997. évi XXX. törvény 3.§, 11-15. §)
86. A bennfentes kereskedelem és a piacbefolyásolás (Tpt. 199-205. §)
87. A befektetők típusai, a kollektív befektetési formák (Tpt, és a 2014. évi XVI. törvény)
88. A befektetővédelem európai uniós és hazai intézményrendszere
89. A tőzsde, működése és a tőzsdei forgalom elszámolása (előadásanyag, Tpt. 297-311. §, 324-333. §)
90. A tőzsdei ügyletek, (azonnali, opciós, határidős) (Tpt. 311-323. §)
91. A tőkepiaci tevékenységet folytató szervezetek közös szabályai (előadásanyag, Tpt. 355-376.§)
92. A tőkepiaci felügyelet (2013. évi CXXXIX. törvény 4.§ (9) bek., Tpt. 377-406/A. §)
93. Befolyásszerzés nyilvánosan működő részvénytársaságban (az áttörés kivételével) (előadásanyag, Tpt. 65.§, 68-73. §, 74-75.§, 76/D-77.§)
94. Az áttörés szabályai (előadásanyag, Tpt. 76/A-76/C.§)
Jellege: szóbeli vizsga és írásbeli vizsga
Kecskés András – Ferencz Barnabás (szerk.): Üzleti jog I. Menedzser Praxis, 2017.
Kecskés András-Ferencz Barnabás (szerk.): Üzleti jog II. Menedzser-Praxis 2017.
Halász Vendel – Kecskés András: Társaságok a tőzsdén. Budapest, HVG-ORAC, 2011.
Kecskés András: Felelős társaságirányítás (Corporate Governance). Budapest, HVG-ORAC, 2011.
Szécsényi László: Értékpapírjog. Budapest-Pécs, Dialóg-Campus Kiadó, 2002.
Jogszabályok jegyzéke:
1997. évi XXX. törvény a jelzálog-hitelintézetekről és a jelzáloglevélről
1991. évi XVI. törvény a koncesszióról
472/2017. Korm. r. az utazási szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekről, különösen az utazási csomagra és az utazási szolgáltatásegyüttesre vonatkozó szerződésekről
141/2011. Korm. r. a szállás időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési termékekre vonatkozó szerződésekről, valamint a tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenységről
151/2003. (IX.22.) Korm. r. az egyes tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó kötelező jótállásról
285/2001. (XII. 26.) Korm. r. a kötvényről
1/1965. (I. 24.) IM rendelet a váltóról
2/1965. (I. 24.) IM rendelet a csekkről
AJKOLO5201
Dr. Hengl Melinda egyetemi tanársegéd
Dr. Hautzinger Zoltán óraadó
2019.09.13. (péntek) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.09.26. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.09.27. (péntek) 14.00 – 16.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
2019.10.10. (csütürtök) 14.00 – 16.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.11.15. (péntek) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO5201
1. 2019. szeptember 13. 8.00-12.20, 6 óra, Óriás Nándor terem, előadó: Fenyvesi Csaba docens
A büntetőeljárás fogalma, általános funkciói, szakaszai és formái. A büntetőeljárás egységesítése és differenciálása. A külön- és a különleges eljárások fogalma, csoportosítása
A büntetőeljárás történeti rendszerei. A büntetőeljárás kodifikációjának története és alapvető jogforrásai
Az alapelvekről általában. Az ún. szuperelvek problémája
A terhelt és az eljárás alá vont jogi személy jogállása
A védő és az eljárás alá vont jogi személy képviselőjének jogállása
2. 2019. szeptember 26. 14.00-16.50, 4 óra, Holub József terem, ea: Herke Csongor egyetemi tanár
A sértett, a vagyoni érdekelt és az egyéb érdekelt, valamint a segítők jogállása
A büntetőeljárás megindításának feltételei. A gyanú fogalma, fajai és jelentősége
Az előkészítő eljárás
A nyomozás megindítása hivatalból vagy feljelentésre
A titkos információgyűjtés
A felderítés általános szabályai. Az adatszerző tevékenység. Nyomozás a terhelt távolétében
Személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedések a felderítés során
Vagyont érintő kényszerintézkedések a felderítés során
A leplezett eszközök alkalmazása
3. 2019. szeptember 27. 14.00-16.50, 4 óra, Irk Albert terem, ea: Tremmel Flórián professor emeritus (Kutatók éjszakája napján)
A bizonyítás fogalma és a bizonyítási rendszerek
A bizonyíték fogalma, osztályozása
A közvetett bizonyítékokkal történő bizonyítás főbb jellemzői
4. 2019. október 10. 14.00-16.50., 4 óra, Holub József terem, ea: Hengl Melinda tanársegéd
A tanúvallomás a nyomozás során
A szakvélemény a nyomozás során
A tárgyi bizonyítási eszköz és az elektronikus adat
A bizonyítási cselekmények a felderítés során
A terhelt vallomása. A gyanúsított kihallgatása a felderítés során
5. 2019. október 11. 8.00-12.20., 4 óra, Óriás Nándor terem, ea: Hengl Melinda tanársegéd
A vizsgálatra vonatkozó általános rendelkezések. A személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedések közös szabályai
A bizonyítás a vizsgálat során
A letartóztatást helyettesítő erkölcsi jellegű kényszerintézkedések
Az elmeállapot megfigyelése és az előzetes kényszergyógykezelés
6. 2019. november 15. 8.00-12.20, 6 óra, Faluhelyi Ferenc terem, ea: Hengl Melinda tanársegéd (Hautzinger Zoltán docens)
A megelőző pártfogás.
A bizonyítás sajátos szabályai a fiatalkorúak elleni büntetőeljárásban
Az eljárás felfüggesztése a nyomozás során
A nyomozás sajátos szabályai (katonai büntetőeljárás, vagyonelvonásra irányuló eljárás, perújítási nyomozás)
a vizsgaidőszakban – előre az évfolyammal egyeztetett időpontban – 10 kérdéses, max. 50 (elérhető) pontos írásbeli (zárthelyi) dolgozat írása a félévi anyaghoz kötődő két monográfia tartalma alapján.
Fenyvesi Csaba: Szembesítés. Szemtől szembe a bűnügyekben. Dialóg Campus Kiadó, Budapest,-Pécs, 2008.;
Fenyvesi Csaba: A kriminalisztika tendenciái. Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2014., 2017.
Az osztályzat kialakításának módja: 1-től 5-ig érdemjegy az elért pontok alapján
A büntetőjog által szankcionált magatartások miatti felelősségre vonás (nyomozás, közbenső/ügyészi eljárás, bírósági szakasz) módjának, jogállami szabályainak (dogmatikai alapokon nyugvó) megismerése.
Herke Csongor-Fenyvesi Csaba-Tremmel Flórián: A büntető eljárásjog elmélete. Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2012.
Fenyvesi Csaba: A védőügyvéd. Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2002.
Herke Csongor: A letartóztatás. Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2002.
Tremmel Flórián: Bizonyítékok a büntetőeljárásban. Dialóg-Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2006.
Fenyvesi Csaba: Szembesítés. Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2008.
Fenyvesi Csaba: A kriminalisztika tendenciái. Dialóg-Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2014.
Herke Csongor: Büntető Eljárásjog. Jogi szakvizsga Segédkönyv. Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2010.
AJKOLO5301
Büntető eljárásjog 2.
Levelező AJKOLO5301
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO5201
A feljelentési jogosultság és kötelezettség. A feljelentés módja
A nyomozás megkezdése. A feljelentés elutasítása és kiegészítése. A nyomozás elrendelése.
A nyomozás teljesítése. A nyomozás határideje. Jelenlét a nyomozási cselekményeknél
A megalapozott gyanú közlése és a gyanúsított kihallgatása
A nyomozás lezárása (a nyomozás megszüntetése és befejezése). A nyomozás részbeni mellőzése
Az ügyészi revízió és a vádemelés
A közvetítői (mediációs) eljárás
A tárgyalás menete. A tárgyalási rendszerek
A tárgyalás nyilvánossága. Tárgyalás zártcélú távközlő hálózat útján
A közvetlenség elve. A szóbeliség elve
A tárgyalás vezetése és rendjének fenntartása. Tárgyalásvezetési modellek. Jelenlét a tárgyaláson és az ennek biztosítására szolgáló intézkedések
A vád módosítása és elejtése. Elállás a vádtól és az ügyészi felmentési indítvány
A bizonyítás felvétele a tárgyaláson. A bizonyítás kiegészítése és mellőzése
A perbeszédek
Az elsőfokú határozatok fajai. Az ítélet
A nyomozás és az eljárás felfüggesztése
Nem ügydöntő kérdések a tárgyaláson és a tárgyaláson kívül. A végzés elleni fellebbezés. Kifogás a bírósági eljárás elhúzódása miatt
A vád és az ügydöntő határozat viszonya. A „tettazonosság” problémája
A perorvoslat fogalma és felosztása. A perorvoslati rendszer fő kérdései
Az ítélet elleni fellebbezésre jogosultak. A fellebbezés alapja, hatálya, bejelentése, visszavonása
A jogerő
A felülbírálat terjedelme. (A részjogerő)
A súlyosítási tilalom
A tényálláshoz kötöttség elve. A megalapozatlanság esetei, fokai, kiküszöbölésének eszközei és módjai
Az eljárási szabálysértések csoportosítása és következményeik
A fellebbezési tanácsülés, nyilvános ülés és tárgyalás
A másodfokú határozatok csoportosítása. A hatályon kívül helyező végzés tartalma és a megismételt eljárás szabályai
A harmadfokú eljárás főbb szabályai
A törvényességi jogorvoslat, az alkotmányjogi panasz és a jogegységi eljárás
A pótmagánvád érvényesítése a büntetőeljárásban
A tárgyalás mellőzéses eljárás
A távollevő terhelt elleni büntetőeljárás. A mentességi eljárás
A vádalku fajai és kérdései. Lemondás a tárgyalásról
A kiemelt jelentőségű ügyek eljárási szabályai és a vagyon-visszaszerzési eljárás
Különleges eljárások a büntetésekkel és a büntetőjogi intézkedésekkel kapcsolatban
A nemzetközi bűnügyi együttműködés intézményei. Az európai elfogatóparancs és a bizonyíték-transzfer az európai bűnügyi együttműködésben
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának tevékenysége
A bíróság és az ügyész feladatai a végrehajtás során
Az osztályzat kialakításának módja: Írásbeli beugró után szóbeli szigorlat az egész éves tananyagból.
Herke Csongor: Büntető Eljárásjog. Jogi szakvizsga Segédkönyv. Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2012.
Fenyvesi Csaba: Szembesítés. Dialóg Campus Kiadó, Bp-Pécs, 2008.
AJKOLO5401
Dr. Mészáros Pál Emil tanársegéd
Dr. Gyöngyösiné dr. Antók Éva (ítélőtáblai bíró, Pécsi Ítélőtábla), óraadó
Dr. Juhász László címzetes egyetemi docens
2019.09.27. (péntek) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.10.12. (szombat) 8.00 – 12.20 / Óriás Nándor előadóterem (6 óra)
2019.10.24. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Holub József előadóterem (4 óra)
2019.10.25. (péntek) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.11.14. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.11.15. (péntek) 14.00 – 16.50 / Irk Albert előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO5401
1. Polgári eljárásjogi alapfogalmak és alapelvei
2. A magyar bírósági szervezetrendszer
3. A bíróságok hatásköre és illetékessége
4. A peres felek
5. A perbeli képviselet
6. A perköltség és a költségkedvezmények
7. Egyéb eljárási szabályok I.
8. Egyéb eljárási szabályok II.
9. A kereset és a perindítás
10. Tárgyalás I.
11. Tárgyalás II.
12. A bizonyítás I.
13. A bizonyítás II.
14. Konzultáció, szorgalmi dolgozat
Az osztályzat kialakításának módja: írásbeli beszámoló alapján
A polgári eljárásjog a szakmai törzsanyag részét képező tantárgy, amelynek a célja a polgári peres és nemperes eljárással kapcsolatos alapvető ismeretek elsajátítása.
AJKOLO5501
Levelező AJKOLO5501
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO5401
1. A határozatok és a jogerő
2. A perorvoslati rendszer
3. A fellebbezés
4. A perújítás és a felülvizsgálat
5. Perorvoslatokon túli lehetőségek
6. Különleges perek I.
7. Különleges perek II.
8. Jogi személyekkel kapcsolatos eljárások
9. A polgári eljárás alternatívái
10. A bírósági végrehajtás és a közjegyzői nemperes eljárások
11. Európai polgári eljárásjog I. (Alapfogalmak, jogforrások, joghatóság)
12. Európai polgári eljárásjog II .(A határozatok elismerése és végrehajtása).
13. Európai polgári eljárásjog III (A bizonyításfelvétel, a kézbesítés stb.)
Jellege: írásbeli beugrót követő szóbeli szigorlat (vizsgakurzusra is vonatkozik)
AJKOLO5701
Dr. Mohay Ágoston Csanád egyetemi docens, tanszékvezető
Dr. Bruhács János professor emeritus
Dr. Szalayné Dr. Sándor Erzsébet egyetemi tanár
Dr. Kis Kelemen Bence tanársegéd
Dr. Mészáros Orsolya PhD-hallgató, óraadó
Levelező AJKOLO5701
1. A NEMZETKÖZI JOG ALAPFOGALMAI (A nemzetközi jog fogalma, A nemzetközi kapcsolatok mint a nemzetközi jog tárgya, A nemzetközi jog jogi jellege, A nemzetközi jogrend, A nemzetközi jog alanyai, A nemzetközi jog forrásai, A nemzetközi jog és a belső jog viszonya)
A NEMZETKÖZI JOGALKOTÁS (A nemzetközi szerződések joga, A nemzetközi jog általános szabályai: a nemzetközi szokásjog, a nemzetközi ius cogens, az általános jogelvek)
A NEMZETKÖZI FELELŐSSÉG
A NEMZETKÖZI VITÁK RENDEZÉSE (A nemzetközi viták békés rendezése. Az erőszak tilalma)
2. AZ ÁLLAM (Az állam nemzetközi jogi státusa, A szuverenitás, A beavatkozás tilalma, A népek önrendelkezési joga, Az elismerés, Az államutódlás)
A TERÜLET ÉS A TÉR (Az államhatár, A különleges jogállású területek, A sarkvidékek, A nemzetközi folyók, A tengerjog, A légitér, A világűrjog, A nemzetközi környezetvédelmi jog)
3. A LAKOSSÁG (Az állampolgárság és a honosság, A nemzetközi kisebbségi jog, Az emberi jogok nemzetközi rendszere, Delicta iuris gentium, Humanitárius nemzetközi jog, A külföldiek jogi helyzete)
A DIPLOMÁCIAI ÉS KONZULI KAPCSOLATOK JOGA
4. A NEMZETKÖZI SZERVEZETEK (A nemzetközi szervezetekről általában, Az Egyesült Nemzetek Szervezete, A szakosított intézmények, A nem univerzális szervezetek, A Nemzetközi Bíróság)
A FEGYVERES ÖSSZEÜTKÖZÉSEK NEMZETKÖZI JOGA
A nemzetközi jogalkotás és jogalkalmazás rendszere és működése mint a társadalmi viszonyokat érintő nemzetközi jogi szabályozás alkalmazásának előfeltétele. A nemzetközi jog legfontosabb területei.
Bruhács János: Nemzetközi jog I. Általános Rész (Dialóg Campus, Budapest-Pécs, 2008)
Bruhács János: Nemzetközi jog II. Különös Rész (Dialóg Campus, Budapest-Pécs, 2010)
AJKOLO5901
Európai közjog 1.
Dr. Horváth Zsuzsanna címzetes egyetemi tanár
Dr. Pánovics Attila adjunktus
Levelező AJKOLO5901
1. Gazdasági és politikai integráció, integrációs szervezetek, fogalmak. Az Európai Közösségek/Unió létrejötte, integrációs céljai.
2. Az alapító szerződések és módosításaik. A Lisszaboni Szerződés. Az Európai Unióról és az Európai Unió Működéséről szóló Szerződések jellemzői.
3. Az EU közjogi berendezkedésének sajátosságai, a hatalmi ágak megosztása, az intézményi egyensúly elve. A hatáskör-átruházás, a korlátozott hatalom elvei.
4. Az EU és a tagállamok közötti hatáskörmegosztás, az EU hatáskörének típusai. A lojális együttműködés és a szubszidiaritás alapelve.
5. Az EU intézményrendszere, az egyes intézmények felépítése, funkciója, hatásköre. Az Európai Parlament.
6. Az Európai Tanács, az Európai Unió Tanácsa. A COREPER.
7. Az Európai Bizottság.
8. Az Európai Bíróság. Az EU Bírósága előtti eljárások.
9. Az EU egyéb szervei.
10. Az Európai Unió jogforrásainak rendszere, az elsődleges és másodlagos jogforrások jellemzői. I.
11. Az Európai Unió jogforrásainak rendszere, az elsődleges és másodlagos jogforrások jellemzői. II.
12. Jogalkotási és döntéshozatali mechanizmusok. A jogalap szerepe a jogalkotásban.
13. Az uniós jog általános alapelvei.
A kurzus célja az európai gazdasági és politikai integráció során létrejött szervezetek, elsősorban az Európai Unió integrációs céljainak, sajátos közjogi berendezkedésének, intézményrendszerének, a Közösség/Unió és a tagállamok viszonyának, az EU intézményrendszerének, a döntéshozatali mechanizmus sajátosságainak bemutatása. A kurzus célja továbbá az EU jogrendszerének elemzése, az egyes jogforrások sajátosságainak bemutatása. Mindezen ismeretek Magyarország uniós taggá válásából fakadóan a jogász szakma gyakorlásában elengedhetetlenek.
- Osztovits András (szerk.): EU-jog (2. kiadás) HVG-ORAC kiadó, Budapest 2015
- Az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata (HL 2010/C 83/1)
- Mohay Ágoston – Szalayné Sándor Erzsébet (szerk.): Az Európai Unió joga (harmadik kiadás), Dialóg-Campus, 2015
- Várnay Ernő-Papp Mónika: Az Európai Unió joga (negyedik, átdolgozott kiadás), Wolters Kluwer, Budapest, 2016
- Blutman László: Az Európai Unió joga a gyakorlatban (2. kiadás), HVG-ORAC Kiadó, Budapest 2010
AJKOLO6001
Európai közjog 2.
2019.09.12. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.09.13. (péntek) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.11.28. (csütörtök) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.11.29. (péntek) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
Levelező AJKOLO6001
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO5901
1. Az EU jogrendszerének speciális alapelvei
2. Az EU jogi normáinak végrehajtása a tagállamok által
3. A Bizottság feladatai az uniós jog végrehajtásának előmozdításában
4. Az EU alapjogi rendszere
5. Egyenlő bánásmód és általános diszkrimináció tilalom az EU-ban
6. A belső piac szabályozása, az alapszabadságok rendszere
7. Az áruforgalom szabadsága
8. A személyek szabad mozgása
9. A szolgáltatások valamint a tőke és fizetési műveletek szabadsága
10. Környezeti politika az EU-ban
11. Mezőgazdasági politika az EU-ban
12. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
13. Az EU külső tevékenysége – különös tekintettel a közös kül-és biztonságpolitikára
A kurzus célja az Európai Unió kiválasztott jogterületeinek áttekintése és elemzése. Az uniós jog a magyar jogrendszer legtöbb területét közvetlenül vagy közvetetten meghatározza, ezért alkalmazásának igénye gyakran felmerül a hazai joggyakorlatban. Az uniós szinten megszülető jogi normák sajátos működési elvei, végrehajtásuk szabályai és gyakorlata, az egységes gazdasági térség alapszabadságai, egyes kiválasztott politikák, valamint a közös kül- és biztonságpolitika és a szabadság, jog és igazság térségének újszerű megfogalmazása 2009. december 1. után szükségszerű eleme a jogászképzésnek Magyarországon.
Horváth Zsuzsanna, Mohay Ágoston, Pánovics Attila, Szalayné Sándor Erzsébet: Európai közjog 2. PTE ÁJK, 2016 (elérhető a NEPTUN Meet Street rendszerben)
- Várnay Ernő – Papp Mónika: Az Európai Unió joga (negyedik, átdolgozott kiadás), Wolters Kluwer, Budapest, 2016
- Kende Tamás (szerk): Bevezetés az Európai Unió politikáiba (átdolgozott kiadás), Wolters Kluwer, Budapest, 2015
AJKOLO6101
Nemzetközi magánjog és európajog 1.
Levelező AJKOLO6101
1. A nemzetközi kollíziós magánjog fogalma és funkciója. A nemzetközi kollíziós magánjog tárgya: a nemzetközi magánjogi tényállás. A nemzetközi kollíziós magánjog szabályozási módszere: a közvetett ( utaló ) módszer.
2. A nemzetközi kollíziós magánjog rendszere és forrásai, a kódex hatálya. A nemzetközi magánjog kapcsolata a jogrendszer egyes egyéb területeihez. Eljárási jogi kérdések: a joghatóság fajtái, az eljárás, külföldi határozatok elismerése és végrehajtása. A polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés jogforrási alapjai az Európai Unióban
3. A nemzetközi kollíziós magánjog kialakulásának feltételei. Az antik jogok és a kora középkori jogfejlődés. A statútum elmélet kialakulása, fejlődése és meghaladása. Savigny nemzetközi magánjogi munkássága
4. A nemzetközi magánjog fejlődése az amerikai jogrendszerben a XIX. század végétől napjainkig. A nemzetközi magánjog fejlődése Európában a XX. században. A magyar nemzetközi magánjog tudományának fejlődése.
5. A kollíziós szabály fogalma, fajai a kollízió jellege szerint. A nemzetközi kollíziós szabály fogalma, fajai az utalás parancsának terjedelme szerint. A kollíziós szabály szerkezete.
6. A kapcsoló szabály, főbb kapcsolóelvek. A minősítés és az előkérdés. Vissza-és továbbutalás ( renvoi ). Csalárd kapcsolás.
7. A joghatóság és az alkalmazandó jog. A viszonosság jelentősége a külföldi jog alkalmazásánál. A külföldi jog tartalmának megállapítása. A külföldi jog alkalmazásának mellőzése - a közrend, imperatív szabályok és a közrendi záradék. A külföldi jog alkalmazásának mellőzése - a kisegítő jog.
8. A személyek jogállása a nemzetközi kollíziós magánjogban.
9. A dologi jog szabályai a magyar nemzetközi kollíziós magánjogban. A szellemi alkotásokra vonatkozó szabályok a nemzetközi kollíziós magánjogban.
10. A szerződésekre alkalmazandó jog – jogválasztás. A jogválasztás hiányában alkalmazandó jog
11. A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog a nemzetközi kollíziós magánjogban.
12. Az öröklési jog szabályai a magyar nemzetközi kollíziós magánjogban. A családi jogviszonyok szabályai a magyar nemzetközi kollíziós magánjogban. A munkajogviszonyok szabályai a nemzetközi kollíziós magánjogban.
13. A Bécsi Vételi Egyezmény. Az UNIDROIT kodifikációs tevékenysége
A nemzetközi magánjog ismeretanyagának elsajátítása.
Mádl Ferenc - Vékás Lajos: Nemzetközi magánjog és nemzetközi gazdasági kapcsolatok joga. 7. kiadás, ELTE Eötvös Kiadó, Budapest, 2012
Kecskés László: A polgári jog fejlődése a kontinentális Európa nagy jogrendszereiben. HVG-ORAC, Budapest, 2009. XII. fejezet. (vagy Kecskés László: A polgári jog fejlődése a kontinentális Európa nagy jogrendszereiben. Történeti Vázlat. Dialóg – Campus Kiadó, Budapest – Pécs, 2004. XII. fejezet)
Kecskés László: EU-jog és jogharmonizáció. bővített, negyedik kiadás, HVG-ORAC Kiadó, Budapest, 2011. 990-1008. old. (A civilisztikai jogalkotást érintő újabb EU-jogalkotással kapcsolatos néhány elméleti kérdés című fejezet)
Nemessányi Zoltán: A letelepedési szabadság. A 48. cikkhez fűzött kommentár. In: Az Európai Unió Alapító Szerződéseinek magyarázata I. (Szerkesztő: Osztovits András) Complex Kiadó, Budapest, 2008. 246-272. old.
A Tanács 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint az ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról
Az Európai Parlament és a Tanács 864/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II.” )
Az Európai Parlament és a Tanács 593/2008/EK rendelete (2008. június 17.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról („Róma I.”)
Burián László - Czigler Dezső Tamás - Vörös Imre - Kecskés László: Európai és magyar nemzetközi kollíziós magánjog. Krim Bt, Budapest, 2010.
AJKOLO6201
Nemzetközi magánjog és európajog 2.
2019.09.12. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.09.13. (péntek) 14.00 – 16.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.09.14. (szombat) 13.00 – 15.10 / Irk Albert előadóterem (3 óra)
2019.10.10. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.10.11. (péntek) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.10.12. (szombat) 13.00 – 15.10 / Óriás Nándor előadóterem (3 óra)
2019.11.28. (csütörtök) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.11.29. (péntek) 17.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
Levelező AJKOLO6201
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye AJKOLO6101
1. Az Európai Közösség intézményi alapjainak kialakulása és fejlődése. Az EGK szerveződése. A Római Szerződés. Válságok és reformok, az Egységes Európai Okmány.
2. A Maastrichti Európai Uniós Szerződés. Az Amszterdami Szerződés. A Nizzai Szerződés. A Lisszaboni Szerződés.
3. Az Európai Közösség jogáról. A nemzetközi jog és EK-jog kapcsolata. Az EK-jogforrási rendszere.
4. Az Európai Bíróság szervezete és működése. Az Európai Bíróság jogfejlesztő és jogértelmező tevékenysége.
5. A „Szerződések” közvetlen hatálya. A rendeletek, határozatok, irányelvek közvetlen hatálya.
6. Az EK-jog elsődlegessége. Az értelmezési kötelezettség doktrínája és a „záróhatás”.
7. A jogalkotási hatáskörök megoszlása az EK és a tagállamok között. A párhuzamos jogalkotási hatáskörök kizárólagossá tétele a Közösség által.
8. Az „elsődlegességi” és „elsőbbségi” problémák differenciálódása Európai Bíróság gyakorlatában. A pre-emption elméletek.
9. A jogharmonizáció fogalma, eszközei. A jogharmonizációs kötelezettség alapja és tartalma. A „Cassis de Dijon”, a kölcsönös elismerés. Az Egységes Európai Okmány hatása a jogharmonizációra.
10. A tagállamok jogharmonizációs kötelezettségszegései. A 169-es levéltől a Francovich jelenségig. A Post-Francovich jelenség.
11. Az EK új jogharmonizációs filozófiája: a szubszidiaritás. A szubszidiaritás a jogharmonizáció elméletében.
12. Az EK-magyar kapcsolatok alakulása. A csatlakozási tárgyalások által meghatározott magyar jogharmonizáció. A magyar jogharmonizáció a csatlakozási tárgyalások után. EU orientációjú magyar alkotmányjog fejlődés.
13. Az Európai Bíróság sportjogi ítélkezése. Az európai szerződési jog fejlődése
Az európajogi és jogharmonizációs ismeretek elsajátítása.
Kecskés László: EU-jog és jogharmonizáció. (bővített, harmadik kiadás) HVG-ORAC Kiadó Budapest, 2011.
Az Európai Unió Alapító Szerződéseinek Magyarázata 1-2. szerk. Osztovits András. Complex Kiadó, Budapest 2008.
AJKOLO6301
Ress Éva nyelvtanár
Idegen Nyelvi Lektorátus és Szaknyelvi Vizsgahely
2019.09.28. (szombat) 13.00 – 16.40 / Molnár Kálmán előadóterem (5 óra)
2019.10.26. (szombat) 13.00 – 16.40 / Molnár Kálmán előadóterem (5 óra)
2019.11.16. (szombat) 13.00 – 16.40 / Molnár Kálmán előadóterem (5 óra)
Levelező AJKOLO6301
Létszám 120
Oktatás nyelve: latin
A hallgatók latin nyelvi ismereteinek fejlesztése elsősorban a római jog, valamint az egyetemes és magyar állam-és jogtörténet témaköreihez kapcsolódóan:
1.-2. konzultáció:
- A latin nyelv rövid története, a mai latin helyesírás és kiejtés, a latin alaptan és mondattan alapfogalmai.
- Otthoni írásbeli feladatok kiadása (a római jog vagy a magyar jogtörténet témaköreihez kapcsolódóan, mint pl. perjog, családjog, dologi jog, tulajdonjog, kötelmi jog.)
3.-4. konzultáció:
- Névszóragozás: a névszók szótári alakja, főnév-és melléknévragozás.
- Az elöljárószók.
- Igeragozás: az igék szótári alakja, 4 ragozási csoport áttekintése.
5.-6. konzultáció:
- Igeragozás: ind. praesens imp., praesens perf. (activ, passiv).
- Gyakorló feladatok.
7.-8. konzultáció:
- Melléknévfokozás.
- Participiumok rendszere. Gyakorló feladatok.
8.-10. konzultáció:
- Gerundium és a gerundivumos szerkezet.
- Gyakorló feladatok
11.-12. konzultáció:
13.-14. konzultáció:
- Coniunctivus használata
15. konzultáció:
- Otthoni feladatok leadása.
Félévközi ellenőrzés:Írásbeli feladatok beadási határideje: a 2.,3.,4., kontakt órák után, de legkésőbb az adott szemeszterre meghatározott beadási határidőre.
Az osztályzat kialakításának módja: A leadott írásbeli munkák alapján.
A hallgatók legalább elemi szinten sajátítsák el az ún. jogi latin nyelv nyelvtanát, szókészletét és használatát, valamint a római jog és az egyetemes és magyar állam-és jogtörténet alapvető fogalmi apparátusát.
Bánóczi R. – Rihmer Z.: Latin nyelvkönyv joghallgatók számára; Nemzeti Tankönyvkiadó 2005.
Latin nyelvtani segédanyagok levelezős hallgatók számára
A fordítási feladatok nem teljesítése esetén a félév érvénytelen.
AJKOLO7101
Garas-Czirkó Dorka nyelvtanár
2019.09.28. (szombat) 13.00 – 16.40 / Irk Albert előadóterem (5 óra)
2019.10.26. (szombat) 13.00 – 16.40 / Irk Albert előadóterem (5 óra)
2019.11.16. (szombat) 13.00 – 16.40 / Irk Albert előadóterem (5 óra)
Levelező AJKOLO7101
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye alapszintű angol nyelvtudás
Létszám / csoport 20
1) Legal systems
2) Common law and continental law
3) Sources of law
4) Classifications of law: substantive and procedural law
5) Classifications of law: civil law and public law
6) Legal education
7) Branches of law
8) The police and prisons
9) Police powers and rights of suspects
11) Punishment
12) Family law
13) Marriage and divorce
14) Revision
15) Preparing for the examination
A hallgató legyen képes szóbeli és írásbeli kommunikációra angol nyelven, egyszerűbb szakmai helyzetekben. Ismerje az alapvető szakterületek tipikus terminológiáját, és legyen képes angol nyelvű szakirodalom olvasására
M. Pókay - J. Ormai, - É. Döme - Zs. Zelnik: English for Law Students 1. Pécs, 2008
AJKOLO8101
Hőnig Klára nyelvtanár
2019.09.28. (szombat) 13.00 – 16.40 / Óriás Nándor előadóterem (5 óra)
2019.10.26. (szombat) 13.00 – 16.40 / Óriás Nándor előadóterem (5 óra)
2019.11.16. (szombat) 13.00 – 16.40 / Óriás Nándor előadóterem (5 óra)
Levelező AJKOLO8101
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye alapszintű német nyelvtudás
Oktatás nyelve: német
1. Jogi képzés
2. Jogi pályák
3. Jogágak
5. Feladatmegoldás
6. Szerződésjogi alapfogalmak
7. Szerződésjogi alapfogalmak
8. Feladatmegoldás
9. A szerződés létrejötte
10. Jogesetmegoldás
11. Feladatmegoldás
12. Általános szerződési feltételek
13. Jogesetmegoldás
14. A kötelezett késedelme
15. Jogesetmegoldás
Az osztályzat kialakításának módja:A vizsga eredménye alapján.
Legyen képes szóbeli és írásbeli kommunikációra német nyelven egyszerűbb szakmai helyzetekben, ismerje az alapvető szakterületek tipikus terminológiáját.
Dieszler László: Német szakmai társalgás joghallgatók részére
Herr Judit – Hajnáné Kelle Katalin – Hőnig Klára: Aufgabensammlung. Deutsche juristische Fachsprache für Fernstudenten. Teil I. Mittelstufe
AJKOLO10101
Orosz jogi szaknyelv
Zelnik Zsófia nyelvtanár
2019.09.28. (szombat) 13.00 – 16.40 / 009. (5 óra)
2019.10.26. (szombat) 13.00 – 16.40 / 009. (5 óra)
2019.11.16. (szombat) 13.00 – 16.40 / 009. (5 óra)
Levelező AJKOLO10101
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye alapszintű orosz nyelvtudás
Oktatás nyelve: orosz
1-2 konzultáció: Bevezetés. Jogágak. Közjog. Polgárjog.
3-4 konzultáció: Jogforrások. Nemzetközi és nemzeti jogforrások Alkotmány, törvények, rendeletek.
5-6 konzultáció: Jogászképzés Oroszországban. Jogi szakmák. Bírák, ügyészek, ügyvédek
7-8 konzultáció: Jogalanyiság. Természetes és jogi személyek Vagyoni és nem vagyoni jogok
9-10 konzultáció: Személyiségi jogok, szabadságjogok.
11-12 konzultáció: Az állam fogalma. Az állam szerepe. Törvényhozói hatalom. Végrehajtói hatalom.
13-14 konzultáció: Az orosz elnök hatásköre. A miniszterelnök és a kormány szerepe.
15.konzultáció: Írásbeli feladatok leadása.
Az osztályzat kialakításának módja: A vizsga eredmények alapján.
Legyen képes a hallgató szóbeli és írásbeli kommunikációra orosz nyelven egyszerűbb szakmai helyzetekben, ismerje az alapvető szakterületek tipikus termiológiáját.
Sokszorosított anyagok az adott témában.
Az első kontakt órán való részvétel kötelező, a többi órán való részvétel ajánlott. Amennyiben az írásbeli feladatok leadása nem történik meg az adott határidőig, a félév érvénytelen.
AJKOLO11101
Olasz jogi szaknyelv
Levelező AJKOLO11101
Tantárgyfelvétel előzetes követelménye alapszintű olasz nyelvtudás
Oktatás nyelve: olasz
1-2. -Terminologia giuridica
-Classificazione del diritto
3-4. -Il sistema giuridico Italiano
-Preposizioni, aggettivi
5-6. -Diritto pubblico: gli organi costituzionali, la legislazione
-Comprensione del testo
7-8. -La legislazione
-Pronomi diretti, indiretti
9-10. -Diritto penale, processuale
-Uso del congiuntivo
11-12. -La giurisdizione civile e penale
-Analisi di diagrammi
13-14. -Il diritto penale
15. -Revisione, esercizi
AJKRLO1101
Záróvizsga-felkészítő szakszeminárium
Alkotmányjog:
2019.12.05. (csütörtök) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.12.05. (csütörtök) 14.00 – 15.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (2 óra)
2019.12.07. (szombat) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.11.30. (szombat) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.12.06. (péntek) 14.00 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (8 óra)
2019.11.30. (szombat) 13.00 – 15.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)
2019.12.06. (péntek) 8.00 – 12.20 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.12.05. (csütörtök) 15.30 – 19.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (6 óra)
2019.12.07. (szombat) 13.00 – 15.50 / Faluhelyi Ferenc előadóterem (4 óra)

matches: kúria Kúria Kúria bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság