1990. évi C. törvény - a helyi adókról
A jogszabály mai napon (2016.05.27.) hatályos állapota.
a helyi adókról * Hazánkban a demokratikus választással létrejöttek az önszervező helyi hatalomgyakorlás szervezeti kereteit megteremtő önkormányzatok. A települési önkormányzatok alapvető feladata - a közhatalom helyi közügyekben való gyakorlása mellett - a helyi közszolgáltatások biztosítása.
Az Országgyűlés a helyi adóztatás kiemelkedő jelentőségét mérlegelve a települési önkormányzat önálló gazdálkodásában a helyi adókról a következő törvényt alkotja. * ELSŐ RÉSZ
b) * c) nem állandó lakosként való tartózkodásra és
d) az e törvényben meghatározott gazdasági tevékenység gyakorlására (a továbbiakban együtt: adótárgy).
c) helyi iparűzési adó
a) * az 5. §-ban meghatározott adókat vagy ezek valamelyikét bevezesse, a már bevezetett adót hatályon kívül helyezze, illetőleg módosítsa, azonban az évközi módosítás naptári éven belül nem súlyosbíthatja az adóalanyok adóterheit,
c) * az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan - az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. § a) pontjában, a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a 33. §-ának a) pontjában meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által 2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel - megállapítsa,
e) * e törvény és az adózás rendjéről szóló törvény keretei között az adózás részletes szabályait meghatározza.
f) * a korrigált forgalmi érték alapú építményadóban a lakás, illetve az egyéb építmény esetén egy-egy, a korrigált forgalmi érték alapú telekadóban a lakáshoz tartozó telek, illetve az egyéb telek esetén egy-egy adómérték alkalmazható.
8. § (1) * (2) Az önkormányzat a beszedett adó összegéről évenként köteles a költségvetési beszámoló részeként a település lakosságát tájékoztatni.
9. § * 10. § * MÁSODIK RÉSZ
(2) * (3) * Az adókötelezettség az építmény valamennyi helyiségére kiterjed, annak rendeltetésétől, illetőleg hasznosításától függetlenül.
(4) * Az adó alanya
c) * d) * e) * f) * g) * h) * az ingatlan-nyilvántartási állapot szerint állattartásra vagy növénytermesztésre szolgáló építmény vagy az állattartáshoz, növénytermesztéshez kapcsolódó tároló építmény (pl. istálló, üvegház, terménytároló, magtár, műtrágyatároló), feltéve, hogy az építményt az adóalany rendeltetésszerűen állattartási, növénytermesztési tevékenységéhez kapcsolódóan használja.
Műemléképület felújításához kapcsolódó adómentesség * 13/A. § * (1) * Ha a műemléki értékként külön jogszabályban védetté nyilvánított vagy önkormányzati rendelet alapján helyi egyedi védelem alatt álló épületet (a továbbiakban: műemléképületet) felújítják, akkor az épület, illetve az épületben lévő önálló adótárgy (lakás, nem lakás céljára szolgáló épületrész) a (2)-(7) bekezdésekben meghatározottak szerint a felújításra 2008. január 1-jét követően kiadott építési engedély jogerőre emelkedését követő három egymást követő adóévben mentes az adó alól.
Az adókötelezettség keletkezése, változása és megszűnése * 14. § (1) * Az adókötelezettség a használatbavételi, illetőleg a fennmaradási engedély jogerőre emelkedését vagy a használatbavétel tudomásulvételét követő év első napján keletkezik. Az engedély nélkül épült vagy anélkül használatba vett építmény esetén az adókötelezettség a tényleges használatbavételt követő év első napján keletkezik.
Az adófelfüggesztés * 14/A. § * (1) * Az a 65. életévét betöltött, vagy életkorától függetlenül a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaiban részesülő magánszemély, aki egyedül vagy kizárólag ugyanezen feltételeknek megfelelő hozzátartozójával él, a lakcímnyilvántartás szerint és ténylegesen (életvitelszerűen) is lakóhelyéül szolgáló lakása utáni építményadó-fizetési kötelezettségét illetően adófelfüggesztés iránti kérelemmel élhet az adóhatóság felé. Az adófelfüggesztés időszaka alatt az adót nem kell megfizetni, az egyébként esedékessé váló adó után azonban az adóhatóság az esedékesség napjától az adófelfüggesztés megszűnése napjáig terjedően a mindenkori jegybanki alapkamat mértékével egyező mértékű kamatot számít fel. A kamatot a késedelmipótlék-számítással azonos módon kell számítani. Az adófelfüggesztés az adóév első napjától, annak (3) bekezdés szerinti megszűnése napjáig tart. Az arra jogosult adózó az adófelfüggesztés iránti kérelmét legkésőbb az adófelfüggesztés időszaka első adóévének január 15. napjáig nyújthatja be az adóhatóságnál. Az ezen időpontot követően beérkezett kérelmeket az adóhatóság az adóévet követő év első napjától veszi figyelembe.
b) * a belterületen fekvő, az ingatlan-nyilvántartásban művelés alól kivett területként nyilvántartott, 1 hektárt meg nem haladó nagyságú földterület, feltéve, ha az adóévben annak teljes területe tényleges mezőgazdasági művelés alatt áll és e tényt a telek fekvése szerint illetékes mezőgazdasági igazgatási szerv az adóévben igazolja, azzal, hogy nem minősül mezőgazdasági művelésnek, ha a földterületen kizárólag a gyomnövények megtelepedésének és terjedésének megakadályozására alkalmas munkát (pl. gyommentesítés, kaszálás) végeznek,
Az adókötelezettség keletkezése, változása és megszűnése * 20. § * (1) Az adókötelezettség
23. § * 1.1. Magánszemély kommunális adója
Az adófelfüggesztés * 26/A. § * Az adóalany a 14/A. §-ban meghatározott feltételek teljesülése esetén az ott meghatározottak szerint jogosult az adó felfüggesztésére.
27-29. § * 2. Idegenforgalmi adó
b) * (2) * Az adómentesség
e) * az egyházi jogi személy tulajdonában lévő építményben, telken vendégéjszakát - kizárólag az egyházi jogi személy hitéleti tevékenységéhez kapcsolódó részvétel céljából - eltöltő egyházi személy.
b) * Az adó mértéke
c) * Az adó beszedésére kötelezett
Az állandó és ideiglenes jelleggel végzett iparűzési tevékenység * 37. § * (1) A vállalkozó állandó jellegű iparűzési tevékenységet végez az önkormányzat illetékességi területén, ha ott székhellyel, telephellyel rendelkezik, függetlenül attól, hogy tevékenységét részben vagy egészben székhelyén (telephelyén) kívül folytatja.
Állandó jellegű iparűzési tevékenység esetén az adó alapjának egyszerűsített meghatározása * 39/A. § * (1) * A 39. § (1) bekezdésétől eltérően
a) * b) az adóévet követő év január 15-ig, ha
(7) * (8) Ha a kisadózó vállalkozás a (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítást adóév közben választja, akkor az adóév első napjától a kisadózó vállalkozások tételes adójában fennálló adóalanyisága kezdő napját megelőző napig terjedő adóköteles időtartamról adóbevallást nyújt be az önkormányzati adóhatósághoz.
(9) * A (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítás választását a vállalkozó - az önkormányzati adóhatóság által rendszeresített - bejelentkezési, bejelentési, bevallási nyomtatványon, a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozás kezdő napjától számított 45 napon belül vagy február 15-ig jelenti be az önkormányzati adóhatóság számára. A vállalkozó e döntése a teljes adóévre vonatkozik, s utoljára abban az adóévben érvényes, amelyben bejelenti, hogy az adó alapját nem a (3) bekezdésben foglaltak szerint kívánja megállapítani. A bejelentkezési, bejelentési, bevallási nyomtatvány végrehajtható okiratnak minősül.
Az önkormányzat által nyújtható adómentesség, adókedvezmény * 39/C. § * (1) Az önkormányzat rendeletében a (2)-(3) bekezdésben foglaltak alapján jogosult adómentességet, adókedvezményt megállapítani a vállalkozó számára.
(5) * Az (1)-(4) bekezdés szerinti mentesség, kedvezmény csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1407/2013/EU bizottsági rendelet szabályaival összhangban nyújtható.
A foglalkoztatás növeléséhez kapcsolódó adóalap-mentesség * 39/D. § * (1) A 39. § (1) bekezdés szerinti adóalap csökkenthető az adóévi működés hónapjai alapján számított adóévi átlagos statisztikai állományi létszámnak az előző adóévi működés hónapjai alapján az előző adóévre számított átlagos statisztikai állományi létszámhoz képest bekövetkezett - főben kifejezett - növekménye után 1 millió forint/fő összeggel.
(3) * Az átlagos statisztikai állományi létszámot a Központi Statisztikai Hivatal Útmutató a munkaügy-statisztikai adatszolgáltatáshoz c. kiadvány 2009. január 1. napján érvényes szabályai szerint kell - két tizedesjegy pontossággal - számítani. Az adóévi átlagos statisztikai állományi létszám számítása során figyelmen kívül kell hagyni azt, aki egyébként a statisztikai állományi létszámba tartozik, ám állományba kerülését közvetlenül megelőzően a vállalkozóval a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti kapcsolt vállalkozásnak minősülő vállalkozásnál tartozott az átlagos statisztikai állományi létszámba.
A szabályozott ingatlanbefektetési társaság adómentessége * 39/E. § * (1) Mentes az adó alól a szabályozott ingatlanbefektetési társaságról szóló törvény (a továbbiakban: Szit. tv.) szerinti szabályozott ingatlanbefektetési társaság (a továbbiakban e § vonatkozásában: társaság), a Szit. tv. szerinti szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás (a továbbiakban e § vonatkozásában: elővállalkozás), valamint a társaság és az elővállalkozás Szit. tv. szerinti projekttársasága.
A beszerző, értékesítő szövetkezet mentessége * 39/F. § * (1) Mentes az adó alól a beszerző, értékesítő szövetkezet.
(3)-(4) * Az adó csökkentése * 40/A. § * (1) A székhely, illetőleg a telephely szerinti önkormányzathoz az adóévre fizetendő adóból, legfeljebb azonban annak összegéig terjedően - a (2) bekezdésben meghatározott módon - levonható az adóalany által
Az éves beszámolóját az IFRS-ek szerint elkészítő vállalkozóra vonatkozó sajátos rendelkezések * 40/B. § * Az éves beszámolóját az IFRS-ek szerint készítő vállalkozó e törvény szabályait a nettó árbevétel, az eladott áruk beszerzési értéke, az anyagköltség, a közvetített szolgáltatások értéke, alvállalkozói teljesítések értéke megállapítása során a 40/C-40/J. §-okban, az iparűzési adókötelezettség teljesítése során a 40/K-40/M. §-okban foglalt eltéréssel alkalmazza.
f) az (1) bekezdés a)-d) pontban említett ügylettel összefüggő fedezeti ügylet esetén azzal az összeggel, amellyel az (1) bekezdés a)-d) pontban említett ügyletről kiállított bizonylaton (számlán) szereplő értéket az IFRS-ek szerint a bevételt (árbevételt) - annak elszámolásakor - csökkenteni kell,
k) azzal az (1) bekezdés a)-d) pontja vagy az a), e) és g)-j) pont szerinti ügyletről kiállított bizonylaton (számlán) feltüntetett - általános forgalmi adó nélküli - összeggel (vevőtől várt ellenszolgáltatással), amelyet a vállalkozó az adóévben vagy azt követően az IFRS-ek szerint bevételként (árbevételként) vagy az a)-j) pontok szerinti adóalap-növelő tételként nem számolhat el,
40/D. § * (1) Hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, befektetési vállalkozás esetén - az 52. § 22. pontjának b) alpontjától eltérően - nettó árbevétel az IAS 18 Bevételek című standard szerint kamatként elszámolt bevétel (2)-(3) bekezdések szerint korrigált összege.
(3) Az (1) bekezdés szerinti könyv szerinti értéket az adóévben csökkenteni kell az adóévet megelőző adóév(ek)ben a (2) bekezdés d) pontja szerint a könyv szerinti érték növeléseként már figyelembe vett összeggel, ha az IFRS-ek alkalmazásából az következik, hogy az az adóévben az (1)-(2) bekezdés szerint a könyv szerinti érték összegét növeli.
40/J. § * A vállalkozó első olyan adóéve, melyről éves beszámolóját az IFRS-ek szerint készíti (a továbbiakban: áttérés adóéve) adóalapját
40/K. § * (1) Ha az áttérés adóévének vagy az áttérés adóévét követő adóévnek (a továbbiakban együtt: átmeneti adóévek) az iparűzési adóalapja [39. §] a 40/B-40/J. §-ok alkalmazásával kisebb, mint az áttérés adóévét megelőző adóév 12 hónapra számított adóalapjának összege, akkor az átmeneti adóévek adóalapja - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - az utóbbi.
(2) Az adóhatóság az (1) bekezdés hatálya alá eső vállalkozó - az átmeneti adóévről szóló bevallás benyújtásával egyidejűleg előterjesztett - kérelme alapján az átmeneti adóév adóalapjaként fogadja el a 40/B-40/I. §-ok figyelmen kívül hagyásával számított, a 40/J. § szerinti összeggel korrigált összeget, ha az kisebb, mint az (1) bekezdés szerinti adóalap.
40/L. § * (1) Ha az áttérés adóévében a 40/B-40/J. §-ok alkalmazásával számított iparűzési adó összege kisebb, mint az áttérés adóévét megelőző adóév iparűzési adójának összege, akkor az áttérés adóévét követő adóévben kezdődő adóelőleg-fizetési időszak adóelőlegének összege az utóbbi.
Az adóelőleg megállapítása, az adó bevallása és az adó megfizetése * 41. § * (1) * A vállalkozó - a (4) bekezdésben foglaltak kivételével - a helyi iparűzési adóban az előlegfizetési időszakra - az egyes esedékességi időpontokra eső összeg feltüntetésével önkormányzatonként - adóelőleget köteles a (3) bekezdésben foglalt esetekben a bejelentkezéssel egyidejűleg az adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon bejelenteni, illetve minden más esetben a bevallás-benyújtással egyidejűleg bevallani. A benyújtott - adóelőleget tartalmazó - bejelentkezési nyomtatvány végrehajtható okiratnak minősül.
(6) * (7) * Az önkormányzat rendeletében feljogosíthatja az adóhatóságot arra, hogy az (5) bekezdésben meghatározott pénzkezelési szabályok betartásával 5000 forintot meg nem haladó összegű helyi adóra (adótartozásra) készpénzbefizetést elfogadjon.
Adóhatóságok együttműködése * 42/A. § * Amennyiben az önkormányzati adóhatóság a helyi iparűzési adó utólagos megállapítása során a vállalkozó terhére a nettó árbevétel eltitkolását vagy a nettó árbevétel jogosulatlan csökkentését tárja fel, akkor a vállalkozó azonosító adatait (adószám, név, székhely, lakóhely), valamint adóévenkénti bontásban az eltitkolt nettó árbevétel összegére, illetve - nettó árbevétel-csökkentő tételenként - a nettó árbevételből jogosulatlanul levont összegre vonatkozó adatot az állami adóhatóságnak, valamint az adózó székhelye (lakóhelye), telephelyei szerinti - a helyi iparűzési adót működtető - önkormányzat adóhatóságához, az utólagos adómegállapításról szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül - az adóellenőrzés elősegítése céljából - megküldi. A megkapott adatokat az adóhatóság az adó utólagos megállapítására nyitvaálló határidő lejártát követően megsemmisíti.
Tájékoztatás a bevezetett helyi adók és települési adók szabályairól * 42/B. § * (1) * Az önkormányzati adóhatóság az önkormányzati adórendelet, valamint annak módosítása hatályba lépését megelőző hónap ötödik napjáig - a kincstár elektronikus rendszerén keresztül - adatot szolgáltat a kincstár számára:
Az adóbevallás-benyújtás, bejelentkezés, változás-bejelentés szabályai * 42/C. § * (1) Az önkormányzati rendeleti mentességre, kedvezményre nem jogosult, vagy azt igénybe venni nem szándékozó adóalany, bevallás-benyújtásra kötelezett az építményadóról, a telekadóról, a magánszemély kommunális adójáról, a helyi iparűzési adóról szóló adóbevallási kötelezettségét az önkormányzati adóhatóságok által rendszeresíthető bevallási, bejelentési nyomtatványok tartalmáról szóló pénzügyminiszteri rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) szerinti, az adónemre vonatkozó bevallási nyomtatványon is teljesítheti.
(4) Az (1)-(2) bekezdésben említett nyomtatványt elektronikus úton csak akkor lehet benyújtani, ha azt az önkormányzat rendelete lehetővé teszi.
(2) * Ha az önkormányzat 2014. június 30-án nem a kincstár által rendelkezésre bocsátott számítógépes programrendszert használta, akkor esetében az (1) bekezdés szerinti rendelkezést csak 2017. október 1-jétől kell alkalmazni.
b) * 47. § * Ez a törvény 1991. január 1. napján lép hatályba.
49. § * 50. § * Az e törvény alapján bevezetésre kerülő adókkal egyidejűleg hatályukat vesztett rendeletek alapján korábban jogerős határozattal engedélyezett adó, díj és hozzájárulás fizetésének kötelezettsége alóli mentességek, illetőleg kedvezmények, a kötelezettségekkel együtt vesztik hatályukat az új adók hatályba lépése napján.
51/A. § * (1) Az önkormányzati adóhatóság a 42/B. § (1) és (3) bekezdése szerinti kötelezettségének első alkalommal 2012. december 20-áig tesz eleget azzal, hogy az adatszolgáltatásnak a 2013. január 1-jén hatályban lévő helyi adónemekre kell vonatkoznia.
7. * tulajdonos: az ingatlan tulajdonosa az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel. Amennyiben az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződést az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották - melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte -, a szerző felet kell tulajdonosnak tekinteni. Újonnan létrehozott építmény tulajdonjogának - a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőző - átruházása esetén a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtását követően a szerző felet a használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének időpontjától kell tulajdonosnak tekinteni. Egyéb módon történő tulajdonszerzés esetére a Polgári Törvénykönyv vonatkozó szabályai az irányadók;
g) * a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvény szerinti víztározó területét,
a) * a számviteli törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele (egyszeres könyvvitelt vezető vállalkozó esetében: a pénzügyileg rendezett nettó árbevétel és a nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételének együttes összege), csökkentve a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti jogdíjból származó, árbevételként elszámolt ellenértékkel, a jövedéki adó fizetésére kötelezett vállalkozó esetében az adóhatósággal elszámolt - az egyéb szolgáltatások értékeként, illetve az egyéb ráfordítások között kimutatott - jövedéki adó összegével, továbbá az egyéb ráfordítások között kimutatott, az adóhatósággal elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadóról szóló törvény szerinti alkoholos ital utáni népegészségügyi termékadó összegével, feltéve, ha az így elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadó összege az értékesítés nettó árbevételét növelte, valamint a külön jogszabály szerinti felszolgálási díj árbevételként elszámolt összegével, a b)-h) alpontokban foglalt eltérésekkel,
b) * a hitelintézeteknél és pénzügyi vállalkozásoknál: a kapott kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentve a fizetett kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal és a pénzügyi lízingbe adott eszköz beszerzési értékével, azzal, hogy e beszerzési értékre tekintettel az adóalap nem csökkenthető, növelve az egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeivel, a befektetési szolgáltatások bevételeivel és a nem pénzügyi és befektetési szolgáltatás bevételével. Fedezeti ügyletek esetén az alapügylet (fedezett tétel) nyereségének/veszteségének és az ahhoz tartozó fedezeti ügylet veszteségének/nyereségének nyereségjellegű különbözete tartozik a nettó árbevételbe. A számviteli törvény szerinti kereskedési célú származékos ügyletek esetében azok eredményének összevont különbözete tartozik a nettó árbevételbe, ha az nyereségjellegű,
23. * háziorvos, védőnő vállalkozó: az a vállalkozó, aki/amely - gazdálkodó szervezetként vagy egyéni vállalkozóként - külön jogszabály alapján háziorvosi, házi gyermekorvosi, fogorvosi alapellátási vagy védőnői tevékenységet végez és nettó árbevételének legalább 80%-a e tevékenység (tevékenységek) végzésére vonatkozó, az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral kötött finanszírozási szerződés alapján az Egészségbiztosítási Alapból származik;
25. * alapkutatás, alkalmazott kutatás, kísérleti fejlesztés közvetlen költsége: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao tv.) 4. § 32. pontja szerinti saját tevékenységi körben megvalósított K+F tevékenység közvetlen költsége;
39. * az egyszerűsített vállalkozói adónak a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó alanya esetében nettó árbevétel: a 22. pont i) alpontja szerinti nettó árbevétel, eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség: a 36. és a 37. pontokban foglalt, pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozókra meghatározott eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség;
49. * vagyoni értékű jog jogosítottja: az ingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban a vagyoni értékű jog jogosítottjaként feltüntetésre került. Amennyiben az ingatlant terhelő vagyoni értékű jog alapításáról szóló okiratot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották - melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte -, az okiratban megjelölt, jogszerzésre feljogosított személyt vagy szervezetet kell a vagyoni értékű jog jogosítottjának tekinteni;
51. * 52-54. * 55-59. * 60. * lakóépület: olyan épület, amelynek hasznos alapterülete legalább 50 százalékát lakások hasznos alapterülete teszi ki;
67. * anyag az IFRS-ek szerint beszámolót készítő vállalkozó esetén: IAS 2 Készletek című standard 6. bekezdés c) pontja szerinti készlet.
VIII. Fejezet * Az Európai Unió jogának való megfelelés * 53. § * E törvény 39/F. §-a az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013. 12.24., 1.o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Melléklet az 1990. évi C. törvényhez * A helyi iparűzési adó alapjának megosztása: * 1. * Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az iparűzési adóalapja (a továbbiakban: adóalap) nem haladta meg a 100 millió forintot, a következő 1.1., 1.2. vagy 2.1. pont szerinti adóalap-megosztási módszer valamelyikét köteles alkalmazni.
A településekhez tartozó, az adóév folyamán a vállalkozási tevékenységhez használt tárgyi eszközök eszközértékének együttes összege arányában kell az adóalapot megosztani. Tárgyi eszköz mindaz a saját tulajdonú, bérelt, lízingelt eszköz, amely a számvitelről szóló törvény szerint tárgyi eszköz lehet. A 100 ezer forint beszerzési érték alatti tárgyi eszközöket - a használat idejétől függetlenül - csak az aktiválás évében kell figyelembe venni. A tárgyi eszköz értéke (eszközérték) a tárgyi eszköznek az e melléklet szerint figyelembe veendő értéke. * A társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény, illetőleg a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó vállalkozó egyrészt az említett törvények rendelkezései szerint az adóévben elszámolható értékcsökkenési leírás, a költségként elszámolható bérleti díj, lízing díj összegét veheti eszközérték címén figyelembe, ezen túlmenően azon egyébként a vállalkozás tevékenységéhez használt tárgyi eszközök után, amelyek a költségek között nem szerepelhetnek
2.2. * A villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyese, továbbá a földgázellátásról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes végső fogyasztó részére történő villamos energia, földgáz értékesítése, illetve villamos energia vagy földgáz elosztása esetén - a melléklet 1. és 2.1. pontjában foglaltaktól eltérően - a helyi iparűzési adó alapját [39. § (1) bek.]: * a) * egyetemes szolgáltató, villamosenergia- vagy földgázkereskedő esetén az önkormányzat illetékességi területén végső fogyasztó részére eladott villamos energia vagy földgáz értékesítéséből származó számviteli törvény szerinti nettó árbevételnek a villamos energia vagy földgáz végső fogyasztók részére történő értékesítéséből származó összes számviteli törvény szerinti nettó árbevételben képviselt arányában,
FÜGGELÉKa helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 47-48. §-aival érintett jogszabályokról * Kihirdetve: 1990. XII. 30.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 1.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 139. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2000. évi CV. törvény 1. §. Módosította: 2010. évi XC. törvény 24. §.Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 6. § (1). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (2) 1.Beiktatta: 2013. évi CXXVIII. törvény 2. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 140. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 163. §.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 170. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 135. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.Módosította: 2011. évi CLXXV. törvény 86. §, 2011. évi CLXXV. törvény 190. §.Megállapította: 2015. évi CCXIV. törvény 24. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi XXXIV. törvény 15. § (3). Hatályos: 2011. V. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi XC. törvény 24. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Megállapította: 1992. évi LXXVI. törvény 1. § (2). Hatályos: 1993. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi CI. törvény 147. §. Módosította: 2010. évi XC. törvény 24. §.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 132. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (2) 2.Megállapította: 2008. évi LXVIII. törvény 16. § (1). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 2.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 171. § (1). Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 6. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (2) 3.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 171. § (2). Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Beiktatta: 2008. évi LXVIII. törvény 16. § (1). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 3.Hatályon kívül helyezte: 2014. évi LXXIV. törvény 149. § 1. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 160. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 1998. évi XC. törvény 128. § (1) a). Hatálytalan: 1999. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 1995. évi XCVIII. törvény 10. § (1). Hatálytalan: 1996. I. 1-től. Az adólevonási jog a korábbi feltételekkel továbbra is érvényesíthető, ha a) korábban nyílt meg; b) 1996. I. 1-je előtt kivitelezési szerződéssel megkezdett beruházás 1996-ban fejeződik be; c) 1996. I. 1-je előtt a beruházóval kötött szerződés alapján az adóalany befizetést teljesít.Megállapította: 1992. évi LXXVI. törvény 3. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 4. Hatálytalan: 2011. XI. 30-tól.Megállapította: 1992. évi LXXVI. törvény 3. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 1992. évi LXXVI. törvény 20. § (1). Hatálytalan: 1993. I. 1-től.Megállapította: 1992. évi LXXVI. törvény 4. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 134. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi XXIX. törvény 1. §. Hatályos: 2012. V. 15-től.Hatályon kívül helyezte: 1995. évi XCVIII. törvény 10. § (1). Hatálytalan: 1996. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 5. Hatálytalan: 2011. XI. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 1995. évi XCVIII. törvény 10. § (1). Hatálytalan: 1996. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 5. Hatálytalan: 2011. XI. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi CXXVI. törvény 438. §. Hatálytalan: 2009. I. 1-től.Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 153. §. Módosította: 2013. évi CC. törvény 117. § 1., 2.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 135. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 135. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 222. §.Módosította: 2009. évi LVI. törvény 18. §.Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (2).Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 57. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 141. §.Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 58. §. Módosította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 55. § 1.Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 141. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Számozását módosította: 1999. évi XCIX. törvény 141. §.Számozását módosította: 1999. évi XCIX. törvény 141. §.Beiktatta: 2003. évi XCI. törvény 122. §. Hatályos: 2004. I. 1-től.Beiktatta: 2003. évi XCI. törvény 122. §. Hatályos: 2004. I. 1-től.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 83. § (4) d), 2009. évi LVI. törvény 18. §, 2011. évi CXCI. törvény 42. §.Módosította: 2009. évi LVI. törvény 18. §.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 73. § (1) c), 2009. évi LVI. törvény 18. §.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 73. § (1) c).Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 119. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 172. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 173. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 2013. évi CCXXXVI. törvény 179. §. Hatályos: 2014. II. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 141. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 111. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 142. §.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 112. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 112. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 1995. évi XCVIII. törvény 3. §. Hatályos: 1996. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 1992. évi LXXVI. törvény 20. § (1). Hatálytalan: 1993. I. 1-től.A második és harmadik mondatot beiktatta: 2001. évi LXXIV. törvény 162. § (2). Hatályos: 2002. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 175. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 176. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól.Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 176. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2010. évi XC. törvény 24. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Megállapította: 1995. évi XCVIII. törvény 5. §. Hatályos: 1996. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi XC. törvény 24. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi XC. törvény 24. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Megállapította: 1992. évi LXXVI. törvény 11. §. Módosította: 2009. évi CXVI. törvény 137. § (2).Megállapította: 2006. évi CXXXI. törvény 44. §. Hatályos: 2007. I. 1-től.Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 154. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 13. §. Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 135. § (2).Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 157. §. Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 29. § b), 2013. évi CC. törvény 117. § 3.Megállapította: 2004. évi CI. törvény 150. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi XC. törvény 24. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Megállapította: 1992. évi LXXVI. törvény 13. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Megállapította: 1995. évi XCVIII. törvény 7. §. Hatályos: 1996. I. 1-től.Módosította: 2004. évi CI. törvény 312. §.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi XC. törvény 24. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 177. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 14. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi XV. törvény 52. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.Megállapította: 2015. évi CCXII. törvény 2. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 15. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 15. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 120. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 120. §. Módosította: 2013. évi CC. törvény 117. § 5.Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 158. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 16. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 159. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 178. § (2). Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 159. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 159. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 159. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi XCV. törvény 19. §. Hatályos: 2015. XI. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 159. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 142. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2002. évi XLIII. törvény 27. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.Beiktatta: 2000. évi CXIII. törvény 144. §. Hatályos: 2001. I. 1-től.Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 60. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től.Módosította: 2009. évi CXVI. törvény 95. § (2).Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 167. § 1.Módosította: 2009. évi CXVI. törvény 95. § (2).Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 60. § (2). Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 167. § 2.Megállapította: 2005. évi XXVI. törvény 24. §. Hatályos: 2005. V. 10-től. A 2004-ben kezdődő adóévre is alkalmazható.Megállapította: 2012. évi CXLVII. törvény 32. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 113. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 2013. évi CC. törvény 117. § 6.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 113. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2015. évi CLXXXVII. törvény 56. § 1. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2015. évi CLXXXVII. törvény 56. § 2. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 113. § (3). Módosította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 55. § 2.Beiktatta: 2001. évi L. törvény 22. §. Hatályos a 2002. évi XLII. törvény 158. §-ával megállapított 2001. évi L. törvény 79. § (1) bekezdése alapján: 2003. I. 1-től. Az önkormányzat 2003. március 31-ig jogosult határozott időtartamú adókedvezményeket adómentességeket biztosító rendelkezéseket hozni. Az önkormányzat 2002. december 31. napjáig köteles hatályon kívül helyezni minden olyan - adókedvezményeket, adómentességeket határozatlan időre biztosító - rendelkezését, amely ellentétes a beiktatott e) pont első mondatával. Lásd még: 2001. évi L. törvény 79. § (1)-(2).Beiktatta: 2001. évi L. törvény 22. §. Hatályos a 2002. évi XLII. törvény 158. §-ával megállapított 2001. évi L. törvény 79. § (1) bekezdése alapján: 2003. I. 1-től. Az önkormányzat 2003. március 31-ig jogosult határozott időtartamú adókedvezményeket adómentességeket biztosító rendelkezéseket hozni. Az önkormányzat 2002. december 31. napjáig köteles hatályon kívül helyezni minden olyan - adókedvezményeket, adómentességeket határozatlan időre biztosító - rendelkezését, amely ellentétes a beiktatott e) pont első mondatával. Lásd még: 2001. évi L. törvény 79. § (1)-(2).Beiktatta: 2015. évi LXXXI. törvény 36. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi LXXXI. törvény 36. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2004. évi CI. törvény 152. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.Beiktatta: 2004. évi CI. törvény 152. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 88. § (15).Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 160. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 148. § 1.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 18. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 18. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 143. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 143. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 17. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 6. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CIII. törvény 22. § (2). Hatálytalan: 2013. VII. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 148. § 2. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CIII. törvény 22. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.Megállapította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 51. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2015. évi CXCI. törvény 26. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CXCI. törvény 26. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CXCI. törvény 26. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 166. § 2.Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 65. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Lásd: 2009. évi LXXVII. törvény 212. §, 214-218. §.Módosította: 2010. évi XC. törvény 24. §.Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 148. § 1., 3.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 114. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 121. §. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 6.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 18. § (1). Hatályos: 1998. I. 1-től.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 18. § (2). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 83. § (4) d). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2008. évi LXXXI. törvény 246. §. Hatálytalan: 2009. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXVII. törvény 191. §. Hatálytalan: 2010. I. 1-től.Beiktatta: 1997. évi CIX. törvény 18. § (3). Hatályos: 1998. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 161. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 161. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 61. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 61. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 144. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 162. §. Hatályos: 2012. XII. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 144. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 53. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 115. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 115. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi LVII. törvény 1. §. Hatályos: 2010. VI. 29-től. Lásd: 2010. évi LVII. törvény 15. § (1)-(11).Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (2) 5., 2012. évi CLXXVIII. törvény 166. § 3.Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 163. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (2) 6.Megállapította: 2014. évi XCIX. törvény 162. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 145. §. Hatályos: 2014. XI. 27-től.Módosította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 55. § 3.Megállapította: 1997. évi CIX. törvény 19. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 63. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2014. évi LXXIV. törvény 149. § 2. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Módosította: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 67.Megállapította: 2010. évi CLIII. törvény 6. § (4). Hatályos: 2010. XII. 18-tól.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CC. törvény 118. §. Hatálytalan: 2014. I. 1-től.Megállapította: 1993. évi LXVI. törvény 1. §. Hatályos: 1993. VII. 23-tól. A korábbi utolsó mondatot hatályon kívül helyezte: 2002. évi XLII. törvény 309. § (3). Hatálytalan: 2003. I. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 144. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Módosította: 2009. évi LVI. törvény 18. §.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 164. §. Hatályos: 2012. XII. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 145. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 116. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 116. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 64. § (1). Módosította: 2013. évi CC. törvény 117. § 7.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 122. § (1). A korábbi utolsó mondatot hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 7. Módosította: 2013. évi CC. törvény 117. § 8.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 146. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 210. §, 2013. évi CC. törvény 117. § 2.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 116. § (3). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CCXXXVI. törvény 180. §. Hatályos: 2014. II. 1-től.Módosította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 55. § 4.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 116. § (4). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 116. § (5). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (1). Módosította: 2013. évi CC. törvény 117. § 1.Megállapította: 1995. évi XCVIII. törvény 9. §. Hatályos: 1996. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 179. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 2015. évi CLXXVIII. törvény 16. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től.Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 166. § 4.Beiktatta: 2012. évi CXLVII. törvény 33. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2015. évi LXXXI. törvény 37. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 179. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1). Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 167. § 3.Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 155. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.Módosította: 2003. évi XCI. törvény 217. § (1).Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 38. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.Beiktatta: 1992. évi LXXVI. törvény 19. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Beiktatta: 1992. évi LXXVI. törvény 19. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Beiktatta: 1992. évi LXXVI. törvény 19. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 122. § (2). Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 116. § (6). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 67. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi XV. törvény 52. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 179. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Beiktatta: 1992. évi LXXVI. törvény 19. §. Hatályos: 1993. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 146. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 179. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 2000. évi CXIII. törvény 146. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (2) 7.Megállapította: 2000. évi CXIII. törvény 146. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (2) 8.Megállapította: 2000. évi CXIII. törvény 146. § (2). Hatályos: 2001. I. 1-től.Megállapította: 2003. évi XVIII. törvény 4. §. Hatályos: 2003. III. 28-tól. Alkalmazni kell: 2003. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 179. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól. A hatálybalépés vonatkozásában a Magyar Közlöny 2011/141. számának 33999. oldalán megjelent helyesbítéshez nem fűződik joghatás. Lásd: 2010. évi CXXX. törvény 28. § (1).Megállapította: 2014. évi XV. törvény 52. § (3). Hatályos: 2014. III. 15-től.Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 145. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Megállapította: 2000. évi CXIII. törvény 146. § (2). Hatályos: 2001. I. 1-től.Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 145. §. Módosította: 2001. évi L. törvény 79. § (4), 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 9.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.Nem lép hatályba a 155/2008. (XII. 17.) AB határozat 2. alapján.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 180. § (1) 10. Hatálytalan: 2011. XI. 30-tól.Nem lép hatályba a 155/2008. (XII. 17.) AB határozat 2. alapján.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 142. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 122. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 122. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 122. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 122. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 16. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 16. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXVIII. törvény 16. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 147. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 147. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 147. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 211. § és 15. melléklet. Hatályos: 2000. I. 1-től.Módosította: 2000. évi CXIII. törvény 280. §.Megállapította: 2004. évi CI. törvény 155. §, 12. számú melléklet. Hatályos: 2005. I. 1-től.A negyedik mondatot beiktatta: 2002. évi XLII. törvény 309. § (2). Hatályos: 2003. I. 1-től.Megállapította: 2001. évi LXXIV. törvény 162. § (4), 9. számú melléklet. Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 437. §.Módosította: 2005. évi CXIX. törvény 191. §.Számozását módosította: 2004. évi CI. törvény 155. §, 12. számú melléklet.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 143. § (1), 6. számú melléklet 1. Hatályos: 2008. I. 1-től.Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 223. §.Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 223. §.Beiktatva: 2010. évi CXXIII. törvény 123. §, 5. számú melléklet 1. alapján. Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 119. §, 6. melléklet. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatva: 2010. évi CXXIII. törvény 123. §, 5. számú melléklet 1. alapján. Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi CI. törvény 155. §, 12. számú melléklet. Hatályos: 2005. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 143. § (1), 6. számú melléklet 2. Számozását módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 222. §.Beiktatva: 2010. évi CXXIII. törvény 123. §, 5. számú melléklet 2. alapján. Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatva: 2010. évi CXXIII. törvény 123. §, 5. számú melléklet 2. alapján. Hatályos: 2011. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 67. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.


text:
IV/01686/2017
. IV/01686/2017
Első irat érkezett: 08/29/2017
Az ügy tárgya: A Fővárosi Ítélőtábla 12.Bf.358/2016/8. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (tisztességtelen eljárás)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - Fővárosi Ítélőtábla 12.Bf.358/2016/8. számú ítélete - a Fővárosi Törvényszék 24.B.1120/2015/48. számú ítéletére kiterjedő hatállyal - alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozót csalás bűntette és más bűncselekmények elkövetése miatt az elsőfokú bíróság szabadságvesztésre és közügyektől eltiltásra ítélte. A másodfokú bíróság a szabadságvesztés időtartamát mérsékelte, egyebekben az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.
Az indítványozó szerint mind a másodfokú, mind az elsőfokú ítélet megsértette a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos alapjog szerves részét képző ártatlanság vélelmét és az in dubio pro reo elvét, mert a büntetőeljárásban szolgáltatott bizonyítékok alapján nézete szerint nem lehetett imperatív módon, minden kétséget kizáróan levonni azt a következtetést, hogy a vád tárgyává tett bűncselekményt elkövette volna. Sérelmezi, hogy a bíróság kizárólag egyetlen bizonyítékra, mégpedig az eljárás I. rendű vádlottja - módosított - tanúvallomására alapozta ítéletét. Ezenkívül az ártatlansága igazolása végett előterjesztett bizonyítási indítványait is mellőzték..
a Fővárosi Ítélőtábla 12.Bf.358/2016/8. számú ítélete és a Fővárosi Törvényszék 24.B.1120/2015/48. számú ítélete
IV_1686_9_2017_anonim.pdf IV_1686_1_2017_indítvány_anonim.pdf
A határozat száma: 3108/2018. (IV. 9.) AB végzés
3108_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Ítélőtábla 12.Bf.358/2016/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó (jogi képviselője útján: dr. Metzinger Péter, 1052 Budapest, Váci utca 18.) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz a Fővárosi Ítélőtábla 12.Bf.358/2016/8. számú ítélete, valamint a Fővárosi Törvényszék 24.B.1120/2015/48. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérve.
[3]	2.1. Az első fokon eljáró Fővárosi Törvényszék 24.B.1120/2015/48. számú ítélete az indítványozót, mint a büntetőügy III. rendű vádlottját felbujtóként elkövetett csalás bűntettében, bűnsegédként elkövetett közokirat-hamisítás bűntettében, valamint hamis magánokirat felhasználásának vétségében bűnösnek találta és halmazati büntetésül három év és hat hónap szabadságvesztésre, illetve közügyektől eltiltásra ítélte.
[4]	A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla 12.Bf.358/2016/8. számú ítéletével az indítványozó tekintetében a szabadságvesztés tartamát három évre enyhítette, egyebekben az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.
[5]	Az indítványozó elsősorban azt sérelmezi, hogy a bíróságok kizárólag egyetlen bizonyítékra, az I. rendű vádlott – szerinte más bizonyíték által alá nem támasztott és az eljárás során módosított – vallomására alapozták bűnösségének megállapítását. Előadta, hogy következetesen tagadó vallomása szemben állt az I. rendű vádlott vallomásával, de a bíróság nem adta indokát, hogy mi okból fogadta el tényként a rá nézve kedvezőtlen állításokat. Nézete szerint a bíróságok által elfogadott bizonyítékok alapján nem lehetett imperatív módon és minden kétséget kizáróan levonni azt a következtetést, hogy a vád tárgyává tett bűncselekményeket elkövette volna. Mindezek alapján az indítványozó álláspontja az, hogy a támadott ítéletek megsértették az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (2) bekezdésében biztosított tisztességes eljáráshoz való jog részét képző ártatlanság vélelmének elvét, valamint az in dubio pro reo elvét. A panaszos szerint sérült a hatékony védelemhez való joga is, mert írásszakértői vélemény beszerzésére és további tanúkihallgatásra irányuló bizonyítási indítványait a bíróságok mellőzték.
[6]	Az indítványozó úgy véli, hogy a bíróság rendelkezésére álló bizonyítékok alapján őt fel kellett volna menteni, ezért a marasztaló ítélet meghozatalára az Alaptörvény XXVIII. cikk (2) bekezdésének sérelmével kerülhetett csak sor.
[7]	A fentieken túl az indítványozó a jogerős ítélet végrehajtásának a felfüggesztését is kérte.
[9]	3.1. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében előírtak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság ezért tanácsban eljárva mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a törvényben előírt befogadhatósági feltételeknek.
[10]	A befogadhatóság feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy a határidőben előterjesztett alkotmányjogi panasz érintettől és a benyújtásra jogosulttól, azaz a panasz alapjául szolgáló büntetőeljárás terheltjétől származik [Abtv. 51. § (1) bekezdés].
[11]	Az indítvány megjelöli az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (Abtv. 27. §). Megjelöli a konkrét bírói döntéseket és kifejezett kérelmet fogalmaz meg azok megsemmisítésére, valamint felsorolja az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit. Az eljárás során az indítványozó jogorvoslati lehetőségét kimerítette, a panaszindítvány a másodfokú, jogerős ítéletet támadja, az elsőfokú ítéletre is kiterjedően. [Abtv. 27. § b) pont].
[12]	3.2. Az Abtv. 29. §-a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be.
[13]	Az Alkotmánybíróság ezért azt vizsgálta, hogy az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (2) bekezdése sérelmének vonatkozásában az indítványban előadott érvek megalapozhatják-e az alkotmányjogi panasz érdemi vizsgálatát.
[14]	Az indítványozó a támadott bírói döntéseket azért tartotta Alaptörvénybe ütközőnek, mert állítása szerint a bíróságok csupán egy, általa elégtelennek tartott bizonyíték, azaz a saját vallomásával szembenálló terhelti vallomás alapján ítélték el, illetve egyéb bizonyítási indítványait a bíróságok mellőzték. Az indítványozó a fenti érveit a büntetőeljárás során is előadta, így azokra módjában állt reagálni a másodfokon eljáró bíróságnak döntése indokolásában. A jogerős ítélet szerint a bizonyítást az elsőfokú bíróság a szükséges körben lefolytatta, a bizonyítékokat egyenként és összhatásukban értékelte és helytálló indokát adta annak, hogy azokat milyen körben fogadta el, illetve vetette el és a tényállást mely bizonyítékokra alapította. A Fővárosi Ítélőtábla következtetése szerint – az indítványozó állításával ellentétben – „cselekvőségét nem kizárólag egyedül […] I. rendű vádlott terhelő vallomása, hanem az azt alátámasztó számos más bizonyíték is igazolta.” A bíróság ítéletében azt is megokolta, hogy a panaszos által indítványozott további bizonyítási eljárás lefolytatását miért tartotta szükségtelennek.
[15]	A bírósági döntésekkel kapcsolatos indítványozói felvetésekkel összefüggésben az Alkotmánybíróság a jelen ügyben is hangsúlyozza: „[a]z Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. A (2) bekezdés d) pontja értelmében alkotmányjogi panasz alapján felülvizsgálja a bírói döntésnek az Alaptörvénnyel való összhangját. Az alkotmányjogi panasz jellegének megfelelően a testület hatáskörébe a bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú vizsgálata tartozik. Ebből következően az alkotmányjogi panasz nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírói határozatok által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének, azaz ez a jogvédelem nem jelenti a rendes bíróságok jogalkalmazási gyakorlatának általános felülvizsgálatát, aminek következtében az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna. A jogszabályokat a bíróságok értelmezik, az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki, ami nem adhat alapot számára minden olyan esetben történő beavatkozásra, amikor vélt vagy esetleg valós jogszabálysértő jogalkalmazásra került sor” {3198/2013. (X. 22.) AB végzés, Indokolás [22]}. Ebből következően a bírói döntés alaptörvény-ellenességének vizsgálata során az Alkotmánybíróság attól is tartózkodik, hogy a bíróságok felülbírálati jogköréhez tartozó, szakjogi vagy kizárólag törvényértelmezési kérdésekben állást foglaljon {3028/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [12]}. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése, és mérlegelése az eljárásjogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {3012/2016. (I. 25.) AB végzés, Indokolás [20]}.
[16]	Az indítványozó tehát alkotmányjogi panaszával valójában a bíróság bizonyítékértékelő tevékenységét, végső soron a bírói ítéletek felülmérlegelését kívánja elérni, amelyre az Alkotmánybíróságnak – a fentiekben ismertetett gyakorlata szerint – nincs hatásköre.
[17]	4. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként így arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételeknek. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította.
[18]	5. Az alkotmányjogi panasz visszautasítására tekintettel az Alkotmánybíróságnak nem kellett határoznia az indítványozó által az érintett bírói döntés végrehajtásának a felfüggesztése iránt előterjesztett kérelem tárgyában.
. 08/29/2017
. constitutional complaint against the judgement No. 12.Bf.358/2016/8 of the Budapest-Capital Regional Court of Appeal (unfair procedure)
. 3108/2018. (IV. 9.)

matches:
bíróság
bíróság
in dubio
bíróság
bíróság
in dubio
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
42. szám, 2011. február | INFOKOMMUNKIÁCIÓ ÉS JOG
42. szám, 2011. február
Gálik Mihály: Első oldal
Darai Péter: Az elektronikus közigazgatás cégjogi vetülete
Nagy Krisztina: Médiahatóság és függetlenség (2. rész)
Héberger Ádám: Védjegybitorlás az internetes árverések során. (Magánjogi) felelősség a német jog szabályai szerint (4. rész)
Tóth Péter Benjamin: Okok és gyógymódok – az online tartalompiac
Polefkó Patrik: Barátok és bizonytalanságok közt, avagy a közösségi oldalakról adatvédelmi szemszögből (4. rész)
Alexin Zoltán: A szektoriális adatvédelmi jog áttekintése
Halász Bálint: Az adatvédelem hálójában
A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvényjavaslat tárgyalásának lázas utolsó szakaszában, a zárószavazás napján csak úgy ömlöttek a képviselőkre az Országgyűlés Alkotmányügyi, igazságügyi és ügyrendi bizottsága elnöke által beterjesztett, a zárószavazás előtti módosító javaslatok a törvényjavaslat addigra összeszerkesztett szövegéhez (T/1747/215. számú egységes javaslat). Ezeket a kormánypárti képviselők rendre meg is szavazták, így a fél évvel korábban indított úgynevezett médiaalkotmányozási folyamat a végéhez érkezett: a köztársasági elnök aláírása után a Magyar Közlöny 2010. évi 202. számában megjelent a 2010. évi CLXXV. törvény a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról. MADÁCHOT idézve „Be van fejezve a nagy mű, igen.”
Nem kell magas képesítéssel rendelkező jogásznak lenni ahhoz, hogy elképzeljük, vajon milyen minőségű lehet az a törvényjavaslat, amelyhez a zárószavazás előtt még tucatszám érkeznek módosító javaslatok. Ezek a javaslatok az ügyrend szerint már csak az úgynevezett koherencia-zavarok kiküszöbölésére szolgálhatnak, s mint ilyenek egy alapos, szakszerű jogalkotási folyamatban nyilván kivételszámba mennek. A magamfajta nem-jogász laikus úgy gondolja, hogy ha tömegével állnak fenn koherencia-zavarok egy törvényjavaslat egységes, zárószavazásra összefésült szövegéhez kapcsolódóan, úgy talán a legjobb lenne azon még egy kicsit dolgozni, de egy ilyen gondolati obstrukció minden bizonnyal méltatlan a törvényalkotás forradalmi hevületéhez! A kormánypárti képviselők számára a legegyszerűbb ilyenkor az igen szavazógombot megnyomni, amit persze jelen esetben is megcselekedtek, hisz mi mást tehetne ily szorult helyzetben a jogalkotó emberfia.
Kíváncsi lennék, hány képviselőnek volt ideje belepillantania a T/1747/237 irományszám alatti zárószavazás előtti módosító javaslatba, amelyet a fentebb nevezett bizottság elnöke, DR. BALSAI ISTVÁN terjesztett elő az egységes javaslat 220. § (15) bekezdésének módosítására, de ezt aligha fogom valaha is megtudni. Nem kevesebbről van szó ugyanis a javaslatban, minthogy el kell halasztani a földfelszíni televíziós műsorszórás analóg-digitális átállásának céldátumát egy évvel (2012. december 31-ig), de a javaslat a három évre való halasztás opcióját is fenntartotta. Mivel a 2011. december 31. céldátumot a műsor-terjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény, a Dtv. 38.§ (1) bekezdése tartalmazta, formailag ennek a módosítására szólt a javaslat. Érdemes még hozzátenni, hogy a Dtv-ben szerepelt céldátum megfelel az Európai Bizottság ajánlásának, s maga a digitális átállás pedig az Európai Unió audiovizuális politikájának egyik kiemelt célja.
Azzal nem foglalkozom, hogy a T/1747/237 milyen koherencia-zavart orvosol, mert itt nyilvánvalóan szó sincs ilyenről. A javaslat a digitális átállást egyrészt ahhoz köti, hogy a digitális földfelszíni televíziós műsorszórás lakossági lefedettsége érje el a 94%-ot (ezt az Antenna Hungária Zrt. egyébként az eredeti céldátumig vállalta a pályázatában), másrészt ahhoz, hogy a vételhez szükséges készülék álljon a lakosság rendelkezésére. Miután a második peremfeltétel „ …megvalósulása az eredeti céldátumig nem vagy csak óriási pénzügyi és egyéb állami terhek útján valósítható meg, … szükséges rendelkezést tartalmazni a törvénynek az esetleges jogbizonytalanság elkerülése érdekében.”, így az indoklás szövege.
Nem kapunk viszont választ arra, hogy mi a halasztás társadalmi költsége. Az átállással járó digitális hozadék így minimum egy, de lehet, hogy három évvel később áll majd az ország rendelkezésére. Itt az állam (konkrétan a Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság) kezelésében lévő vagyon hozadékának elmaradásáról van szó, amely akár nagyobb is lehet, mint az indoklásban szereplő átállási költség. A digitális átállás halasztása ráadásul nemzetközi figyelmet is kelt, hisz Magyarország ezzel nem csupán felrúgta az eddig vállalt kötelezettségét, hanem azon szomszédos tagországoknak – Ausztria, Szlovákia és Szlovénia – amelyek komolyabban veszik és betartják az Európai Bizottság javasolt átállási céldátumát, akár euró-tízmilliókban kifejezhető károkat okozhat.
Arra sem kapunk viszont, hogy mennyibe kerül az adófizetőknek, hogy a Magyar Televízió műsorait 2011 után még analóg sugárzással is terjeszteni kell. Az indoklás még csak nem is érinti, hogy a halasztás a mobil internet szolgáltatás kiterjesztést is gátolja (Digitális Magyarország), és még sorolhatnánk. Akik persze hozzászoktak ahhoz, hogy úgymond bemondásra alkossanak törvényt, azoknak talán már nem hiányzik mindez, de nekünk, akik a számlát fizetjük, annál inkább!
Az amerikai igazságügyi minisztérium és a Szövetségi Kommunikációs Bizottság (FCC) kedden, több feltétel mellett, engedélyezte az Egyesült Államok legnagyobb internet- és kábelszolgáltatója, a Comcast és az NBC Universal összeolvadását. Miután az FCC 4-1 arányban megszavazta az egyesülést, a testület elnöke, JULIUS GENACHOWSKI közleményt adott ki, amelyben hangsúlyozta, hogy a szigorú feltételek mellett végrehajtandó tranzakció az amerikai közönség érdekeit szolgálja. Az FCC szerint a Comcast és az NBC Universal összeolvadása után létrejövő cégnek erősítenie kell a versenyt az audiovizuális média piacán, a Comcastnak pedig erősítenie kell a helyi hírszolgáltatását, növelnie kell a spanyolajkú közönségnek szóló műsorainak számát és internet-szolgáltatását hozzáférhetővé kell tennie az iskolák és a könyvtárak számára. (Prim Online)
A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium megkezdte az állam működését érintő infokommunikációs rendszerek konszolidálását, s a működtetésükre vonatkozó szerződések újratárgyalásával több mint 15 milliárd forintot takarít meg a kormány – mondta NYITRAI ZSOLT, infokommunikációs államtitkár. Egyúttal bejelentette: a jövőben az államigazgatásban be kívánják vezetni az elektronikus dokumentumkezelést, s az idén várhatóan bevezetik a nyílt szabványokat is. Az infokommukációs államtitkár elmondta: a kormány szándéka, hogy a magánérdek helyett a közérdek érvényesüljön az állam működésében, ezért a tárca megkezdte az állam működését segítő infokommunikációs rendszerek konszolidálását. Kifejtette: a cél ennek során az, hogy az infokommunikációs költségeket csökkentsék, s növeljék a hatékonyságot. Elmondta, felmérték az állapotokat azért, hogy az infokommunikáció terén megszüntessék a párhuzamosságokat, egyszerűsítsék az alkalmazásokat, és a méretgazdaságosság érvényesüljön az állami infokommunikációban. Ezt követően újratárgyalták a szerződéseket, s jelentős megtakarításokat értek el. Az agrártámogatási rendszert és a költségvetési gazdálkodást segítő infokommunikációs szisztémák áttekintése során az állam számára több mint 5 milliárd forintot spóroltak meg, míg a szektort segítő infrastruktúrák szolgáltatási díjainak újratárgyalásával több mint 10 milliárd forintot takarítottak meg – emelte ki az államtitkár. NYITRAI ZSOLT arról is szólt, hogyan folytatják a költségek lefaragását. Az államtitkár szerint a kormány szeretné elérni a Microsofttal fennálló megállapodások megváltoztatásával, hogy 3 éves intervallumban évi 1 milliárd forinttal mérsékeljék az állami kiadásokat. Az államtitkár elmondta: az államigazgatásban az elektronikus dokumentumkezelés a jövőben évi 12 milliárd forintos megtakarítást eredményezhet. (Prim Online)
Az adatvédelem az EU kulcsfontosságú vezérelvévé és az EU több tagállama jogrendszere fejlődésének hajtóerejévé válik – áll az Európai Unió Alapjogi Ügynökség (European Union Agency for Fundamental Rights, FRA) európai adatvédelmi hatóságokról szóló jelentésében. A 2010 végén közzétett jelentés a nemzeti adatvédelmi felügyelő szervek szerepét elemzi az adatvédelem, mint alapvető jog területén, értékeli hatékonyságukat, működésüket és függetlenségüket. Az EU adatvédelmi rendszerében ma a legfőbb szerkezeti probléma több adatvédelmi felügyelő szerv esetében a függetlenség hiánya – szögezi le a jelentés. Számos adatvédelmi hatóság esetében az alacsony létszám és a kellő pénzforrások hiánya, másoknál a korlátozott hatáskör okoz gondot. Bizonyos tagállamokban nincs teljes hatáskörük a vizsgálatra, az adatkezelési folyamat elemzésére, jogi tanácsadásra és jogi eljárásokra. A tagállamokban észlelhető általános tendencia, hogy az adatvédelmi jogszabályokkal való összhang megteremtésének „puha” módszereire koncentrálnak, ahelyett hogy „kemény” eszközöket alkalmaznának és kényszerítenének ki. Ez alááshatja az adatvédelmi jog hitelességét. Egyetértek a jelentés megállapításaival – kommentálja a dokumentumot JÓRI ANDRÁS adatvédelmi biztos. Mint a FRA szakértői rámutatnak, az EU 27 adatvédelmi felügyelő szerve közül 19 rendelkezik bírságolási jogkörrel, erre Magyarországon is szükség volna. A FRA jelentésével összhangban fogalmaztam meg javaslataimat az alkotmányozási folyamatban a magyar adatvédelmi biztosi intézmény megújítására. (JogiFórum)
A Szekszárdi Városi Bíróság szerint nem tartozik az állami vagyon átláthatóságát biztosító jogszabályok hatálya alá a Paksi Atomerőmű, ezért nem kötelezhető az atomerőmű bővítésével kapcsolatos szerződések kiadására. Az Energia Klub Egyesület a Teller-projekt összköltségét és a projekt keretében kötött szerződéseket szerette volna megismerni, ezért pert indított a TASZ segítségével. A Szekszárdi Városi Bíróság ítéletében megállapította, hogy az Atomerőmű nem lát el közfeladatot, ezért nem kötelezhető a szerződéses adatok kiadására. Az ítélet több szempontból is téves. Egyrészt a Paksi Atomerőmű állami vagyonnal gazdálkodó gazdasági társaság, és mint ilyen, köteles lenne nyilvánosságra hozni e vagyon megterhelésével kapcsolatos adatokat. Mint egyetlen atomenergiát termelő erőmű, a Paksi Atomerőmű tevékenységét az atomenergiáról szóló törvény szigorúan szabályozza. Ez a tény szintén a közfeladat ellátását igazolja. Meglepő továbbá, hogy a bíróság figyelmen kívül hagyta, hogy a bővítéshez az Országgyűlés előzetes jóváhagyása szükséges. Magáncégek – vagyis nem közfeladatot ellátó vállalatok – beruházásaihoz jellemzően nem szükséges a Parlament döntése. „Egy közpénzből finanszírozott, állami tulajdonú erőmű bővítésével kapcsolatos üzleti adatok alapvetően mindenki számára megismerhetőek. Különösen indokolt a nyilvánosság egy olyan volumenű beruházáskor, mint amit Pakson terveznek. Ha a Paksi Atomerőmű nem közfeladatot ellátó gazdasági társaság, akkor nyugodtan kimondhatjuk, hogy egyetlen közfeladatot ellátó állami cég sem létezik. A bíróság jogértelmezése teljes mértékben elveszi az állampolgároktól a közvagyonnal gazdálkodó vállalatok feletti ellenőrzés jogát.” – mondta BALTAY LEVENTE, a TASZ ügyvédje, aki a felperes jogi képviseletét látja el. (JogiFórum, TASZ)
Következetesebb adatfelhasználást tenne lehetővé és egységes megközelítést teremtene a tagállamok között az a szerdán ismertté vált bizottsági javaslat, amely előírná, hogy a légi fuvarozók az EU-ba be-, illetve onnan kilépő utasok adatairól tájékoztassák az uniós tagállamokat. Az Európai Bizottság javaslatot tett az uniós utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelvre, amely a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem egyik eszköze lehet. A javaslat értelmében a légi fuvarozók kötelesek az Európai Unióba belépő, illetve onnan távozó utasok adatairól tájékoztatást nyújtani az uniós tagállamok számára, a magánélet és a személyes adatok nagyfokú védelme mellett. A Bizottság a javaslatában meghatározza azon közös szabályokat, amelyek alapján az uniós tagállamoknak létre kell hozniuk saját nemzeti PNR-rendszereiket. A testület egyebek között úgy véli: a nemzetközi légi járatok utasainak a fuvarozó helyfoglalási rendszerében rögzített adatait a légi fuvarozóknak továbbítaniuk kellene az érkezés és az indulás helye szerinti tagállam erre kijelölt egységének. A tagállamok a súlyos bűncselekmények és a terrortámadások megelőzése, felderítése, kivizsgálása és üldözése céljából elemzik és tárolják az átadott adatokat. Ugyanakkor biztosítani kell a magánélet és a személyes adatok nagyfokú védelmét is. Az utas-nyilvántartási adatállományban szereplő adatok így kizárólag a súlyos bűncselekmények és terrortámadások elleni küzdelemben használhatók fel (szigorú célhoz kötöttség). A tagállamok bűnüldöző hatóságainak az utazást követő egy hónapon belül névtelenné kell tenniük az adatokat, és azok legfeljebb összesen öt évig őrizhetők meg (rövid tárolási időszak). A légi fuvarozók semmilyen körülmények között nem továbbíthatják, illetve a tagállamok nem használhatják fel az olyan különleges adatokat, amelyekből a faji vagy etnikai hovatartozásra, politikai véleményre vagy vallási meggyőződésre lehet következtetni. A tagállamok nem férhetnek hozzá a légi fuvarozók adatbázisaihoz; az adatokat az érintett légi fuvarozók a tagállamok erre irányuló kérését követően küldik meg számukra. A tagállamoknak külön egységeket kell kijelölniük az adatok kezelésével és biztonságos tárolásával kapcsolatos feladatokra, illetve biztosítaniuk kell e kijelölt egységek független felügyeleti (adatvédelmi) hatóság általi ellenőrzését. Világos szabályokat kell bevezetni, amelyek biztosítják az utasok azon jogát, hogy a PNR-adatok gyűjtésével kapcsolatban pontos tájékoztatáshoz jussanak, valamint hogy a saját adataikhoz hozzáférjenek, azokat kiigazítsák vagy töröljék, illetve kártérítésben vagy jogorvoslatban részesüljenek. A javaslatot a Miniszterek Tanácsának és az Európai Parlamentnek is meg kell tárgyalnia, ez akár két évig is eltarthat. (JogiFórum)
Pert nyert a TASZ és az origo.hu: Nyilvános az MVM őrző-védő szerződése. Az Origo.hu újságírója a Társaság a Szabadságjogokért segítségével perelte be a Magyar Villamos Műveket, mert a társaság nem engedte megismerni a Pintér Sándor belügyminiszter volt biztonsági cégével (CBSZ Zrt.) kötött szerződésének adatait. A felperes augusztusban fordult a Magyar Villamos Művek Zrt.-hez azzal a kéréssel, hogy küldje el részére a társaság ingatlanjainak őrzés-védelmére kötött szerződéseket. Az MVM mellett az elmúlt hónapokban több állami tulajdonú vagy közpénzből gazdálkodó intézményről (Magyar Fejlesztési Bank, Szerencsejáték Zrt., Terror Háza Múzeum) is kiderült, hogy az új kormány megalakulása után a CBSZ-t bízták meg a védelmi feladatok ellátásával. Állami tulajdonban lévő gazdasági társaságok esetében a gazdálkodás átláthatósága törvényi követelmény, az MVM azonban elutasította az adatigénylést arra hivatkozva, hogy a társaság nem lát el közfeladatokat, a szerződés üzleti titkot képez, valamint, hogy a szerződés nyilvánosságra hozatala nagymértékben veszélyeztetné az MVM biztonságos és zavartalan működését. A bíróság a tárgyaláson tanúként hallgatta meg az MVM biztonsági intézkedésekért felelős vezetőjét. Az elsőfokú, nem jogerős ítélet az adatok nyilvánosságát mondta ki, azonban szűk körben a pervesztes félnek lehetősége van egyes részadatokat felismerhetetlenné tenni. Ilyen adat például, hogy milyen fegyvereket használnak, a pénzszállításnak mik a biztonsági követelményei. Megalapozatlannak találta a bíróság azt az alperesi érvelést, miszerint egész Magyarország áramellátását veszélyeztetné a szerződés nyilvánossága. „Ez a döntés is jól mutatja, hogy a joggyakorlat egyértelmű abban a tekintetben, hogy állami cégek kötelesek a közvagyonnal való gazdálkodás állampolgári kontrollját tűrni. Sajnálatos, hogy ennek nem önmaguktól, hanem jellemzően csak bírósági döntést követően tesznek eleget.” – mondta HÜTTL TIVADAR, a TASZ Adatvédelem és Információszabadság programvezetője. (JogiFórum, TASZ)
Megállapodott Magyarország és az Európai Bizottság a magyar médiatörvény módosításában. JONATHAN TODD, a médiaügyekben eljáró NEELIE KROES EU-biztos szóvivője közölte, hogy a magyar kormányzat az uniós végrehajtó testület által felvetett mind a négy kérdésben Brüsszel számára megfelelő módon fogja megváltoztatni a törvényt – tudomása szerint két héten belül. E kérdések közül háromról korábban is többször volt szó nyilvánosan: az egyik a törvény érvényének a külföldi médiavállalkozásokra való kiterjesztése, a másik a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményének túl széles körre történő előírása, a harmadik pedig a túl szigorú regisztrációs kötelezettség. A negyedik kérdés – mondta a szóvivő – a törvény tanulmányozása közben később merült fel. Ez az egyének, illetve a többség és a kisebbség “megsértésének” tilalma, amit a gyűlöletkeltés vagy diszkriminációra felszólítás tilalmára változtatnak. (Inforádió.hu)
Az ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) bejelentette, hogy idén március-áprilisban megkezdődnek az előkészületek az úgynevezett „szabad végződésű” domain nevek bejegyzésével kapcsolatban. Ezeket a szabad végződésű internet címeket egyelőre csak mint „.nxt” vagy „dotnext” (az angol „next”, azaz „következő” rövidítése) emlegetik. Hamarosan tehát elárasztják majd az internetet a .love, .shop, .sport és egyéb végződésű (hivatalosan „suffix”) címek. Egyelőre azonban e domain-nevekkel kapcsolatban alapvető kérdések várnak tisztázásra: jelenleg egyáltalán nem világos, ki milyen top levele domaint regisztrálhat, és milyen feltételekkel. (Techline.hu)
A Youtube-nak egy amerikai ítélet szerint ki kell adnia a kommentelők adatait. CARLA FRANKLIN, volt fotómodell beperelte a Google-t, mivel Youtube videói sértő kommentek jelentek meg. Az amerikai bíróság ítéletében kötelezte a Google-t, hogy tizenöt napon belül adja ki a „JoeBoomo8,” „jimmyJeanoo8,” és „greyspector09” néven regisztrált kommentelők személyes adatait, IP címekkel együtt. Ahogy kiderül a személyazonosságuk, a per folytatódhat, de immár nem a Google, hanem a szóban forgó netezők ellen. (Techline.hu)

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság