text:
1 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 2 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: PDF
1 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 2 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: 2007.
Download "1 Módosította a 2007. évi 2. számú szabályzat. Hatályos: 2007. május 10. napjától. 2 Módosította a 2007. évi 2. számú szabályzat. Hatályos: 2007."
1 2006. évi 1. számú szabályzat a bírósági eljárási cselekmények kép- és hangfelvételére, továbbítására, valamint kezelésére szolgáló rendszer igénybevételének és használatának szabályairól Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (a továbbiakban: OIT) a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bsz.) 39. -ának q) pontjában kapott felhatalmazás alapján a bírósági eljárási cselekmények kép- és hangfelvételére, továbbítására, valamint kezelésére szolgáló rendszer igénybevételének és használatának szabályairól a következő szabályzatot adja ki: A szabályzat hatálya 1. A szabályzat rendelkezései a Bsz ában felsorolt bíróságokra és az OIT Hivatalára (a továbbiakban: Hivatal) terjednek ki. E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni: a.) tárgyalás zártcélú távközlő hálózat útján történő tartására, a tárgyalás helyszínén és a kihallgatott személy tartózkodási helyén készített kép- és hangfelvétel rögzítésére, továbbítására, a felvétel kezelésére [Be. 244/A-D. -ai, 22/2003. (VI. 25.) IM rendelet], b.) a bírósági eljárásban, illetőleg a nyomozási bíró eljárásában az eljárási cselekmények kép- vagy hangfelvevő, illetve a képet és hangot egyidejűleg felvevő berendezéssel rögzítésére [Be (2)-(3) bekezdése, 14/2003. (VI. 19.) IM rendelet], c.) a megyei bírósági végrehajtó által lefolytatott végrehajtási eljárásban az árverésnek a Vht a (3) bekezdése szerinti kép- és hangfelvétellel történő készítésére. 1 Fogalom meghatározások 2. A bíróságok az 1. -ban hivatkozott jogszabályok szerint végzendő eljárási cselekményekhez használhatják az OIT Hivatala tulajdonában lévő bírósági tárgyalótermi kép- és hangfelvevő, valamint továbbító (mobil) készletet, illetve alrendszert, továbbá 2 db digitális kamerát és a tulajdonukban álló videó- vagy digitális kamerákat. 2 1.) Bírósági tárgyalótermi kép- és hangfelvevő, valamint továbbító (mobil) készlet, illetve alrendszer: az 1. a.) pontjában hivatkozott jogszabályokban előírt feltételeknek megfelelő helyiségekben a tárgyalás, más eljárási cselekmény (a továbbiakban: tárgyalás) időtartamára átmenetileg elhelyezett, kép- és hangfelvételek digitálisan történő rögzítésére, elektronikus továbbítására, visszajátszására, a képfelvételeken a pontos idő feltüntetésére, kép- és hangfelvételek torzítására szolgál. 3 2.) A tárgyalásról, illetve a bírósági árverésről kép- és hangfelvétel készítéséhez (1. b.)-c.) pont) elsősorban a videó- vagy digitális kamerákat kell használni. Ha a büntető ügyben a 1 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 2 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 3 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától.
2 2 bíróság megítélése szerint célszerű, vagy ha a vádlott, a védő vagy a sértett a mobil alrendszer igénybevételét kéri és ennek költségeit előlegezi, illetve viseli, a kép- és hangfelvétel készítéséhez is használható a mobil készlet. 4 3.) 5 Back-office alrendszer: a bíróságokon állandó jelleggel elhelyezett, kizárólag a mobil készlettel készített kép- és hangfelvételek lejátszására, betekintésére, másolására és azok kezelésének naplózására szolgáló eszköz. 4.) 6 Üzemeltetési, felhasználói kézikönyv: a bírósági tárgyalótermi kép- és hangfelvevő, továbbító mobil alrendszer, valamint a Back-office alrendszer technikai kezelésének működtetésének leírása. Az eszközök használatának tárgyi feltételei 3. (1) A Hivatal tulajdonában és kezelésében három darab mobil készlet van, a szállításukra alkalmas kettő darab gépkocsival együtt. A három darab mobil készletből egy tartalékként szolgál. A Hivatal - a felmerült költségek megtérítése esetén - gondoskodik a mobil készlet és gépkocsik őrzéséről, működőképességük fenntartásáról, továbbá feladata a bírósági tárgyalótermi kép- és hangfelvevő, valamint továbbító (mobil) alrendszer használata iránt a bíróságok részéről felmerült igények szervezése, teljesítése. (2) Az eljárási cselekmény helyszínének, a bírósági tárgyalóteremnek és az elkülönített helyiségnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy abban a mobil készlet a műszaki követelményeknek megfelelő módon elhelyezhető, tárolható és olyan módon működtethető legyen, hogy a jogszabályok által támasztott követelményeknek maradéktalanul eleget téve rögzítse, illetve továbbítsa az eljárási cselekményt. (3) A (2) bekezdésben írt helyiségek megfelelőségét a Hivatal előzetes bejárással ellenőrzi. (4) Az eljárási cselekmény helyszínén, a bírósági tárgyalóteremben és az elkülönített helyiségben biztosítani kell a személy- és vagyonbiztonságot. A mobil készletnek a helyszínen történő elhelyezése, összeszerelése legalább 4 munkaórát igényel, melyet a tárgyalást megelőző nap délután, illetve este kell elvégezni; a helyszínről történő elszállításához a tárgyalás befejezését követően ugyanennyi idő szükséges, a tárgyalás kitűzésénél erre figyelemmel kell lenni. A mobil készlet őrzése az eljárási cselekmény időtartamán kívüli időben kizárólag annak a megyei (fővárosi) bíróságnak, illetve ítélőtáblának, vagy a Legfelsőbb Bíróságnak (a továbbiakban: bíróság) a felelőssége, amelynek területén az eljárási cselekmény történik, az őrzés szabályait az említett bíróságok állapítják meg. Ha az eljárási cselekmény 4 Megállapította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 5 A bekezdés sorszámát módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 6 A bekezdés sorszámát módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától.
3 3 helyszínén való őrzését a bíróság nem vállalja, akkor gondoskodni kell a mobilkészletnek a Hivatalba történő visszaszállításáról. (5) Az olyan távmeghallgatás esetén, amikor a tárgyalóterem és meghallgatandó személy tartózkodási helye különböző helységekben van (pl. Szeged-Győr), ideiglenes telekommunikációs kapcsolat kiépíttetéséről esetenként a Hivatal gondoskodik, külső szolgáltató igénybevételével, amelynek költségeit a szolgáltató előzetes árajánlata alapján a kérelmező előlegezi. (6) Ha a 2. 2.) pontja szerinti kép- és hangfelvétel készítésére a Hivatal tulajdonában lévő 2 db digitális kamerát használják, a felvételt és minden szükséges teendőt az igénybe vevő bíróság kijelölt munkatársának kell elvégeznie, ideértve a felvételnek a kamera merevlemezéről DVD lemezre történő átmásolását, majd a kamera merevlemezének törlését is. 7 (7) 8 A Back-office alrendszert célszerű külön helyiségben elhelyezni. Használata során biztosítani kell azt, hogy ahhoz illetéktelen személy ne férhessen hozzá, ne rongálhassa azt meg (törlés, vágás stb.), illetve a felvételek le-, visszajátszása, másolása során csak a jogszabályok alapján betekintésre jogosult, a rá vonatkozó szabályok szerinti mértékig tekinthesse meg a felvételeket. Az eszközök használatának személyi feltételei 4. (1) A Hivatalban a mobil készletek tárolása, - a 3. (4) bekezdésben írt eset kivételével - őrzése, a rendeltetésszerű használatra való alkalmasságának ellenőrzése, esetleges javíttatása és a felvétel helyszínére szállítása, üzembe helyezése, működtetése, valamint visszaszállítása, a működtetéssel kapcsolatos oktatás végzése, a felmerült igények szervezése, teljesítése a Hivatal Informatikai Főosztálya kijelölt munkatársainak (a továbbiakban: a Hivatal munkatársai) feladatkörébe tartozik. (2) A Hivatal munkatársainak az elkészült felvételek kezelése, őrzése, másolása azonban nem tartozik a feladatkörébe. (3) A bíróságok részéről bíróságok elnökei által kijelölt személyek - a tárgyalóteremben és az elkülönített helyiségben - a Hivatal munkatársainak irányításával közreműködnek a tárgyalótermi kép- és hangfelvételek készítésében és azok továbbításában. E személyek nevét, beosztását és elérhetőségét a tárgyév január 10. napjáig a bíróság elnöke közli a Hivatallal. Az esetleges változásokról 5 munkanapon belül kell tájékoztatni a Hivatal Informatikai Főosztályát, ahol a kijelölt személyekről nyilvántartást kell vezetni. 7 Megállapította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 8 A bekezdés sorszámát módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától.
4 4 (4) A tanúvédelmi programban résztvevő tanú, vagy terhelt kihallgatása esetén 22/2003. (VI. 25.) IM rendelet 5. (3) bekezdése szerint a tanúvédelmi szolgálat biztosítja a személyzetet. A felvétel iránti igények szervezése, teljesítése 5. (1) Az érintett bíróságnak a felvétel iránti igényét - a bíróságon belül, illetve a bíróság és a Hivatal vonatkozásában is a szolgálati út betartásával - a rögzíteni kívánt eljárási cselekmény előtt - célszerűen az eljárási cselekmény kitűzésének időpontját megelőzően - lehetőleg 30 nappal korábban (soron kívüli ügyben, vagy más fontos okból ennél rövidebb, de a kérelem teljesíthetőségét nem akadályozó időben) írásban ( , fax) kell jeleznie a Hivatal Informatikai Főosztályára. A konkrét ügy adatain kívül (bíróság neve, címe, ügyszám, terhelt, illetve vádlott (a továbbiakban: vádlott) neve, az ügy tárgya) meg kell jelölni: a.) az eljárási cselekmény időpontját (év, hónap nap); b.) várható időtartamát (óra, nap); c.) az 1. a.) pontja szerinti esetben az eljárási cselekmény jellegét (távmeghallgatás torzítás nélkül, távmeghallgatás torzítással, 14. életévét be nem töltött tanú meghallgatása); 9 d.) az eljárási cselekmény helyszínét (pontos cím, külön a tárgyalóterem és az elkülönített helyiség, vagy más helyszín megjelölésével); e.) a meghallgatandó személyek számát; f.) az eljárás nyilvános-e, vagy sem; g.) azt, hogy az eljárási esemény során a Be. 244/A. -a (2) bekezdésének melyik pontjában említett személyek meghallgatására kerül-e sor; h.) ha az eljárási cselekmény időtartama az egy napot meghaladja, a bíróságnak arról is nyilatkoznia kell, hogy a tárgyalási cselekményen kívüli időben (pl. éjszaka) az őrzésről, biztonságról hogyan gondoskodik; i.) azt, hogy a felvételt a bíróság hivatalból, vagy kinek az indítványára, kérelmére kívánja elrendelni, a várható költségek előlegezéséről ki gondoskodik, illetve ha azt az állam előlegezi, a bíróság annak megtérítését vállalja-e. (1. számú melléklet) (2) Amennyiben a külön jogszabályok szerint a kérelem zártan kezelendő adatot tartalmaz, azt az ügy irataitól elkülönítetten kell kezelni. (3) A Hivatal Informatikai Főosztálya a beérkezett igényeket az (1) bekezdésben közölt adatokkal érkezési sorrendben nyilvántartásba veszi és az igénylés beérkezését követően haladéktalanul, de legfeljebb két munkanapon belül tájékoztatja a bíróságot arról, hogy az igény teljesíthető-e, és annak mennyi a várható költsége. (2. számú melléklet) (4) A bíróság a tájékoztatás kézhezvételét követően haladéktalanul (fax, ), legfeljebb öt munkanapon belül nyilatkozik arról, hogy a közölt feltételeknek 9 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától.
5 5 megfelelően fenntartja-e az igényét és a költségek letétbe helyezése megtörtént-e, illetve a pénzügyi fedezet biztosított-e. (5) A Hivatal Informatikai Főosztálya a (3) bekezdésben írt nyilvántartásában rögzíti azt, hogy a bíróság az igényét fenntartotta-e, a költségek vonatkozásában azt is, hogy azok előlegezésére sor került-e, illetve azt a bíróság vállalta-e. Ha a Hivatal a kérelmet a kiegészített adatok alapján is teljesíthetőnek tartja, erről írásban (fax, e- mail) haladéktalanul tájékoztatja bíróságot, egyidejűleg a visszaigazolás időpontját (év, hónap, nap) feltünteti a nyilvántartásban. (6) Az eljárási cselekmény rögzítését és továbbítását követően a teljesítés tényét a (3) bekezdés szerinti nyilvántartásba be kell jegyezni, valamint a Hivatal munkatársainak a Pénzügyi Főosztály felé írásban el kell számolniuk, ehhez közölni kell a teljesítéssel kapcsolatos mindazon adatokat, amelyek a felmerült költségek szabályszerű elszámolásához a Hivatal vonatkozó szabályzatai, intézkedései szerint szükségesek. (7) Az igények előterjesztése, kezelése, teljesítése során az érintett bíróság és a Hivatal köteles együttműködni. (8) Az eljárási cselekmény rögzítésének, továbbításának elmaradása esetén annak okát a nyilvántartásban fel kell tüntetni. A szállítás, az eljárási cselekmény rögzítése során történt rendkívüli eseményről (káresemény, külső támadás, a mobil készlet működőképtelensége stb.) a Hivatal munkatársai azonnal kötelesek tájékoztatni az érintett bíróság vezetőjét és a Hivatal Informatikai Főosztályának vezetőjét. 5/A. 10 (1) Az eljárási cselekmény kép- és hangfelvétellel történő rögzítése iránt előterjesztett kérelem esetén a Hivatalhoz haladéktalanul be kell jelenteni a digitális kamera igénybevétele iránti igényt. A Hivatal rövid úton köteles a bíróságot tájékoztatni a kérelem teljesíthetőségéről, vagy annak akadályáról és az egyéb fontos körülményekről (oda-visszaszállítás ideje, módja, állagmegóvás, stb.). A kamera helyszínre történő szállításáról, visszajutatásáról az igénybe vevő bíróságnak kell gondoskodnia, oly módon, hogy a készülék a használat napja(i) előtt és után a legrövidebb ideig, lehetőleg egy munkanapot meg nem haladó időtartamig lehet a birtokában. (2) A digitális kamera igénybevétele iránti igény teljesítése során az érintett bíróság és a Hivatal köteles együttműködni. A bírósági tárgyalótermi kép- és hangfelvevő, valamint továbbító (mobil) alrendszer és a Back-office alrendszer hozzáférési jogosultságok Megállapította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától.
6 6 (1) A mobil készlet helyszínen történő üzembe helyezésére, működtetésére a Hivatal munkatársai a 4. (1) bekezdése szerint jogosultak. A tárgyalást vezető bíró, tanácselnök (a továbbiakban: bíró) döntésétől függően a tárgyalóteremben elhelyezett ún. érintő képernyőt, vagy ő maga kezeli, vagy azt a személyzetre bízza. (2) Az eljárási cselekmény foganatosítása során a bíróság gondoskodik arról, hogy a berendezésekhez illetéktelen személy ne férhessen hozzá. (3) Az eljárási cselekmény foganatosításának megkezdésekor bírónak meg kell győződnie arról, hogy a mobil készlet működőképes-e, azzal a Be. 244/A-D., illetve a Be (2) és (3) bekezdésében írt feltételeknek megfelelően megtörténhet a felvétel rögzítése, továbbítása. A működőképességet az eljárási cselekmény során bármikor ellenőrizheti, illetve ellenőriztetheti. (4) A rögzítés során használni kívánt, a Hivatal által biztosított DVD lemezeken, a helyszínen a bíróság kijelölt munkatársai CD-DVD feliratozó tollal előzetesen feltüntetik a bíróság nevét, illetve az 1/2002. (I. 17.) IM rendelet 1. számú melléklete szerinti kódját, az ügy számát, a vádlott nevét, az eljárási cselekmény időpontját (év, hó, nap, óra, perc), helyszínét, a tárgyalás során alkalmazott valamennyi felvétel típusát. Ha az eljárási cselekmény időtartama előreláthatólag a 8 órát meghaladja, a lemezeket sorszámmal is el kell látni. (5) Az eljárási cselekmény rögzítése során keletkezett technikai üzemzavar elhárításáról - annak jellegétől függően - a Hivatal és a bíróság munkatársai közösen gondoskodnak. Ha a hiba a helyszínen nem javítható, gondoskodni kell a mobil készlet elszállításáról, illetve a bíróság intézkedésétől függően másik mobil készlet helyszínre szállításáról és üzembe helyezéséről. (6) Az eljárási cselekmény befejezésekor a bíró és a Hivatal munkatársai közösen ellenőrzik az adathordozókon a felvételek rögzítését. Az elkészített, eredeti DVD felvételeken a bíróság munkatársai a (4) bekezdésben írt adatokon kívül feltüntetik a bíró rendelkezése alapján a lemez kezelésére vonatkozó megjegyzést is. Az adatokat a lemez borítóján is fel kell tüntetni, majd a lemezt a borítójával együtt át kell adni a bírónak, aki intézkedik azoknak a jogszabályoknak és a bíróságok egységes iratkezeléséről szóló évi 4. számú szabályzatnak (a továbbiakban: iratkezelési szabályzat) megfelelő őrzéséről, kezeléséről. A DVD felvételek átadásátvételét írásban rögzíteni kell. (3. számú melléklet) (7) Amennyiben a felvételekről, vagy azok valamelyikéről másolat készíthető, azt a Back-office alrendszer segítségével a bíróság munkatársai készítik el a bíró utasítása szerint. A DVD lemezről részlet másolása csak VHS kazettára történhet. Az iratbetekintésre, másolásra, leírásra célszerű a DVD lemezre készített másolatot használni. A másolat lemezén és borítóján a (4) és (6) bekezdésben írt adatokon kívül fel kell tüntetni, a másolás időpontját, a másolást végző személy nevét, az eredeti példányról másolva szöveget és a bíró aláírását.
7 7 (8) A védett tanú zártcélú távközlő hálózat útján történt kihallgatásáról készült felvételről másolat nem készíthető. (9) A másolatok készítéséről és kiadásáról, illetve megtekintéséről a bíróságon a Back-office alrendszer naplófájlja alapján külön nyilvántartást kell vezetni. (10) Másolat készítéséhez az adathordozónak meg kell felelnie az üzemeltetési és felhasználói kézikönyv szerinti műszaki, biztonsági, minőségi követelményeknek. (11) A bíróságokra a Hivatal által telepített Back-office alrendszer az e szabályzatban írtakon kívül más célra nem használható, hálózatba nem kapcsolható, azt a bíróság informatikai biztonsági szabályzatának megfelelően kell kezelni. (12) Az eredeti és másolati felvételeket az eljárási szabályoknak, a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet és az iratkezelési szabályzat rendelkezéseinek megfelelően kell kezelni és az ügy befejezése esetén irattározni. 6/A. 11 A Back-Office alrendszer a digitális kamerával készített felvételek másolására is használható, ez esetben a 6. (7), (9)-(12) bekezdéseit megfelelően alkalmazni kell. A mobil készlet igénybevételének költségei 7. (1) A mobil készlet igénybevétele esetén a Hivatal részére meg kell téríteni a szolgáltatás költségeit, ideértve a 3. (4)-(5) bekezdése esetén felmerült további költségeket is. Ezek a következő tételekből tevődnek össze: a mobil készlet arányos értékcsökkenési leírása (amortizáció), a szükséges biztosítás arányos része, a Hivatal kiszállási költségei [gépkocsi üzemanyagköltsége, arányos értékcsökkenési leírása (amortizáció)], biztosításának arányos költsége, a Hivatal munkatársának arányos illetménye járulékaival együtt, esetleges szállásköltsége, napidíja és egyéb igazolt költségek. 12 (2) Az eljárási cselekmény rögzítésének teljesítését követően a részletes számlát 15 napon belül a Hivatal állítja ki és küldi meg az érintett bíróság gazdasági hivatalának, amely 15 napon belül gondoskodik az ellenérték kifizetéséről a Hivatal részére. (3) A Hivatal a tulajdonában lévő digitális kamera 3. (6) bekezdése szerinti használatát a bíróságok részére térítésmentesen biztosítja. Az eljárási cselekmény 11 Megállapította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától. 12 Módosította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától.
8 8 ezen eszközzel történő kép- és hangfelvétellel történő rögzítésének a szolgáltatással arányban álló költségét a bíróság maga állapítja meg. 13 Hatálybalépés 8. (1) Ez a szabályzat január 15. napján lép hatályba. (2) A 4. (3) bekezdése szerinti adatokat első ízben február 10. napjáig kell közölni. 13 Megállapította a évi 2. számú szabályzat. Hatályos: május 10. napjától.
9 9 1. számú melléklet Kérelem bírósági eljárási cselekmény kép- és hangfelvételéhez, valamint távmeghallgatáshoz szükséges mobil alrendszer igénybevételére A bíróság megnevezése, kódja A bíróság címe Ügyszám A vádlott neve Az ügy tárgya Az eljárási cselekmény várható időpontja (év, hó, nap) Az eljárási cselekmény időtartama (óra, nap) Használati modell típusa (Szabályzat 2. 1.) pontja) Az eljárási cselekmény helyszíne, pontos címe tárgyalóterem (emelet, ajtó) elkülönített helyiség (emelet, ajtó) egyéb helyszín (emelet, ajtó) Távmeghallgatás esetén a másik helyszín megnevezése, pontos címe A meghallgatandó személyek száma A tárgyalás nyilvánossága (nyilvános, zárt) A Be. 244/A. -ána (2) bekezdésének mely pontjában említett személyek meghallgatására kerül sor (száma) Az eljárási cselekményen kívüli időben a mobil készlet őrzésére tett intézkedés A szolgáltatás igénybevétele (kérelemre, hivatalból) A várható költségek előlegezője (kérelmező, BGH) A kijelölt személy(ek) 1.) neve beosztása elérhetősége 2.) neve beosztása elérhetősége Egyéb közlendő Kelt:, év hó nap a bíróság elnöke
10 2. számú melléklet Nyilvántartás bírósági eljárási cselekmény kép- és hangfelvételéhez, valamint távmeghallgatáshoz szükséges mobil alrendszer igénybevételéről Sorszám Kérelem beérkezésének időpontja Bíróság megnevezése, kódja Ügyszám Eljárási cselekmény időpontja Eljárási cselekmény várható időtartama (óra, nap) Használati modell típusa (Szabályzat 2. 1.) pontja) Tárgyalóterem (emelet, ajtó) Eljárási cselekmény helyszíne Elkülönített helyiség (emelet, ajtó) Egyéb helyszín (emelet, ajtó) Távmeghallgatás esetén a másik helyszín megjelölése Meghallgatandó személyek száma Tárgyalás nyilvánossága (nyilvános, zárt) A Be. 244/A. -a (2) bekezdésének mely pontjában említett személyek meghallgatására kerül sor Eljárási cselekményen kívüli időben a mobil készlet őrzésére tett intézkedés A szolgáltatás igénybevétele (kérelemre, hivatalból) A várható költségek előlegezője (kérelmező, BGH) A bíróság az igényét fenntartotta-e Visszaigazolás időpontja Szolgáltatás teljesítésére sor került-e A szolgáltatás tényleges költsége
11 12 3. sz. melléklet Jegyzőkönyv a bírósági eljárási cselekmény kép- és hangfelvétele, valamint távmeghallgatás során készült DVD lemez átadás-átvételéről A bíróság neve Ügyszám Az ügy tárgya Az vádlott neve Az eljárási cselekmény időpontja (év, hó, nap óra, perc) Az eljárási cselekmény helyszíne A használati modell típusa (Szabályzat 2. 1.) pontja) A felvételek készítésében közreműködők Az átadott DVD lemezek száma A felvétel típusa, sorszáma(i) Kelt:, év hó nap átadó (neve, aláírása) átvevő (neve, aláírása)
6/2015. (X.5.) OBH Elnöki ajánlás. Távközlési hálózat útján lefolytatott távmeghallgatásról és távtolmácsolásról a. civilisztikai eljárásokban
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu 6/2015. (X.5.) OBH Elnöki ajánlás Távközlési hálózat útján lefolytatott
A szabályzat hatálya. Az ajánlatkérőként eljáró szervezetek, jogaik és kötelezettségeik. Az ajánlatkérő
1 Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 13/2014. (VIII. 15.) OBH utasítása a Bíróságok fejezet irányítása alá tartozó intézmények közbeszerzési, minősített beszerzési és beszerzési eljárásairól szóló
Monostorpályi Község Polgármesteri Hivatala LAPTOP HASZNÁLATI SZABÁLYZAT. Készítette: Juhász Péter jegyző Hatályos: 2012. január 19.
Monostorpályi Község Polgármesteri Hivatala LAPTOP HASZNÁLATI SZABÁLYZAT Készítette: Juhász Péter jegyző Hatályos: 2012. január 19. 1/2012. számú szabályzat A Monostorpályi Község Polgármesteri Hivatal
APÁCATORNA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2004./ IV.26./ RENDELETE A KÖZÉPÜLETEK FELLOBOGÓZÁSÁRÓL
APÁCATORNA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2004./ IV.26./ RENDELETE A KÖZÉPÜLETEK FELLOBOGÓZÁSÁRÓL - 2 - Apácatorna község önkormányzatának Képviselőtestülete a Magyar Köztársaság nemzeti

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Hozzáférés az igazságszolgáltatáshoz környezeti ügyekben - Litvánia
Nincs joga ahhoz, hogy a tiszta, egészséges környezet kedvező stb., közvetlenül az alkotmány is rögzíti. E jog, hanem más cikkei levezethető az alkotmányban. Környezetvédelem szerepel az alkotmány számos cikkét: „minden személy köteles az állam és a környezet védelme a káros hatásoktól (53. cikk (3) bekezdés), „az állam” az a természetes környezet védelmére, az állat- és növényvilágra, a különálló tárgyak jellegét és különösen hasznos körzetek, valamint felügyeli a mérsékelt, a természeti erőforrások hasznosítása, valamint a helyreállítási és növelését. A földterület és a föld, a víz és a levegő szennyezésének csökkentésével, a sugárzás, valamint a növény- és állatvilág elszegényedése Tilos törvény által” (54. cikk). Az alkotmány garantálja az igazságszolgáltatáshoz való jog alkotmányos: „minden olyan személy, akinek jogát vagy szabadságát megsértették, joga van a bírósági jogorvoslathoz való jog” (30. cikk (1) bekezdés). Polgárok, közigazgatási vagy bírósági eljárásokat indíthassanak a környezetvédelmi jogsértések miatt. Nem hivatkozhat közvetlenül, hanem a környezetvédelem alkotmányos jogukkal. Az általa ratifikált nemzetközi szerződéseknek a parlament (Seimas) szerves részét képezi az 138. jogrendszer ((3) bekezdés). Abban az esetben, ha a konfliktusok, a nemzetközi megállapodások elsőbbséget élveznek a nemzeti joggal szemben (11. (2) nemzetközi szerződések). A felek közvetlenül hivatkozhatnak a nemzetközi joggal. Az Aarhusi Egyezmény hatékony anélkül, hogy bármilyen további nemzeti jogszabályokat. Közigazgatási szervek és bíróságok előtt végre kell hajtaniuk ezt a szerződést.
Litvánia kettős igazságszolgáltatási rendszer rendes bíróságok általános hatáskörrel rendelkező bíróságok és közigazgatási bíróságok különleges hatáskörrel. A bíróságok általános hatáskörű, amely polgári és büntetőügyekben, a Litván Legfelsőbb Bíróság (1), a Számvevőszék (1), Litvánia, továbbá első fokon a regionális bíróságok, a kerületi bíróságok (5) és (54). Kerületi bíróságok bírálják el a bűncselekmények néhány esetben igazgatási jogszabály által a joghatóságuk alá tartozó területen. A kerületi bíróságok, a fellebbviteli bíróság és a Legfelsőbb Bíróság a litván polgári és büntetőjogi osztály. A Litván Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálja a bírósági ítéletek, határozatok, végzések és egyéb általános hatáskörű bíróságok. A bírósági gyakorlat létrehozzon egy egységes értelmezése és alkalmazása során a törvények és egyéb jogi aktusokat. A Litván Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság (1) és (5) a regionális közigazgatási bíróságok különös joghatóság bíróságai között felmerülő vitás ügyekben a polgárok és az adminisztratív szervek, közigazgatási jogi kapcsolatokban. A legfelsőbb közigazgatási bíróság első és végső fokon eljáró bíróság a közigazgatási ügyekben a joghatóság joggal. A fellebbviteli bíróság, ítéletek és határozatok tárgyában regionális közigazgatási bíróságok által hozott határozatok, valamint a közigazgatási jogsértésekkel kapcsolatos ügyekben a kerületi bíróságok határoznak. A legfelsőbb közigazgatási bíróság is, a Bíróság a törvényben meghatározott ügyekben, lezárt petíciók ismételt megnyitása a közigazgatási ügyek, ideértve a közigazgatási szabálysértéseket. A legfelsőbb közigazgatási bíróság gyakorlata teremt a közigazgatási bíróságok egységes értelmezése és alkalmazása során a törvények és egyéb jogi aktusokat. Nincsenek szakosított bíróságok különleges hatáskörrel rendelkező közigazgatási jogvitákról. Néhány szakosodás csak akkor áll fenn az előzetes letartóztatás alatti nyomozást végző intézmény (pl. az adójogi jogvitákban eljáró bizottság). A különleges nyomozási intézmények (önkormányzati közigazgatási jogviták Savivaldybių visuomeninės administracinių ginčų Lietuvos) és közigazgatási jogviták Vyriausioji administracinių ginčų komisija (Bizottság). A kérelmek közigazgatási vitarendezési bizottságokkal vagy az adójogi jogvitákban eljáró bizottság valamely eljárás megindítása előtt a közigazgatási bíróság nem kötelező, kivéve a törvény által meghatározott ügyekben. Nincsenek különleges bíróságok, törvényszékek, illetve környezetvédelmi tanácsok Litvániában. Közigazgatási vitarendezési bizottságokkal és a közigazgatási bíróságok teljes körű felülvizsgálatának elvégzése minden közigazgatási aktust, ideértve a környezeti ügyekben. Az általános hatáskörrel rendelkező elsőfokú bíróságok foglalkoznak a környezeti károk esetére. Néhány állam fennhatósága alatt a környezetvédelmi minisztérium a tárgyalást megelőző nyomozást a környezeti ügyekben az intézmény a törvény által meghatározott esetekben (pl. a Területrendezési és Építésügyi Felügyelőség és az állami, a védett területek). Csak a közigazgatási bíróságok járnak el, közigazgatási jellegű jogvitákra a környezetvédelmi kérdésekben. Nincs lehetőség arra, hogy egy másik bíróság vonatkozik. Csak annak érdekében, hogy az igazgatási bizottság előtt a vitatott közigazgatási bíróságnál. Nincs olyan általános szabály, hogy a közigazgatási aktust megtámadni a másodfokú közigazgatási hatóság vagy egy független vitarendezési szerv a Bíróság előtt. A belső kontroll/igazgatási aktusok kötelező mulasztás csak bizonyos típusú közigazgatási jogviták (pl.: társadalombiztosítási viták vagy adózási jogviták). A kérelmek közigazgatási vitarendezési bizottságokkal vagy a Bizottság valamely eljárás megindítása előtt adójogi jogvitákban eljáró közigazgatási bíróság önkéntes alapon kell kiválasztani. Csak a jogszabályokban megállapított kötelező e különös bírósági eljárás. Valamennyi érdekelt fél kérheti, hogy a Bíróság megsértette a védett jog vagy érdek vagy vitatott jogszabály alapján (a törvény 5. cikk közigazgatási eljárásról szóló (derék-)). Minden kérelmezőnek valamely közigazgatási aktus, akik valamilyen konkrét érdeket bizonyítania kell e jogi aktus megsemmisítését. Csak egy kérelem közigazgatási bíróságnál, annak érdekében, hogy megvédhesse saját megsértette vagy vitatott jog vagy érdek elfogadható kétpontos (5. cikk). Lehetőség van arra, hogy panaszt tehessenek, vagy egyéb, az állam védelmére irányuló közérdek, az igazgatási szervezetek, az állami ellenőrzést végző egyéb állami intézmények, ügynökségek, szervezetek vagy természetes személyek közül kerülnek ki, de csak a törvényben meghatározott esetekben kétpontos (56. cikk). A petíció/panasz nyújtható be a közigazgatási bíróság, attól a naptól számított egy hónapon belül, hogy a megtámadott jogi aktus közzétételének napján, az adott jogi aktus az érintett fél számára, az érintett fél az értesítés (vagy mulasztás), attól a naptól számított két hónapon belül, hogy a határidő lejárta után a törvény által meghatározott, vagy más jogi aktus megfelel-e a keresletet. Ha a nyilvános vagy belső igazgatási szervezet bizonyos olyan késedelmet, és nem oldja meg a panaszt, a mulasztás (késedelem) lehet benyújtani, az attól a naptól számított két hónapon belül, hogy a megállapított határidő lejárta a törvény vagy egyéb jogi aktus a kérdés rendezésére. A határidőket kell megállapítani a petíciók benyújtásával a közigazgatási jogi aktusok jogszerűségét a közigazgatási bíróságok hatáskörébe tartozik. A közigazgatási jogvitákról hozott határozatát, a Bizottság vagy bármely más intézmény előzetes, bíróságon kívüli kivizsgálására vonatkozó viták kivizsgálása után elfogadott közigazgatási jogviták peren kívüli eljárással összhangban lehet fellebbezni, hogy közigazgatási bírósághoz történő beérkezésétől számított 20 napon belül a határozat 33. cikk (biztonsági).
Ha el kell ismerni, hogy a panasz benyújtásának határidejét nem tartották be, nem véletlenül, a kérelmező kérésére engedélyezhetik a közigazgatási bíróság előtti helyzet visszaállítását. A petíció benyújtója az eredeti állapot helyreállítását, meg kell indokolni a határidő be nem tartása az alátámasztó bizonyítékokat, és a határidő be nem tartása. Nincsenek különleges átvizsgálási eljárásokra a közigazgatási bíróságokon. A panaszt csak az alaki követelmények és a panasz benyújtásának határidejét meg kell vizsgálni annak eldöntéséhez, hogy a kifogás nem elfogadható. A kétpontos biztonsági övet ír elő a 23. cikk megállapított minimális normáknak a közigazgatási bíróságok hatáskörébe tartozik. Kivéve a törvény által előírt esetekben meg kell kapnia a panaszokat/petíciókat és a közigazgatási bíróságok csak azt követően kerül sor, hogy a bélyegilleték megfizetése alól. Az ügyvéd közreműködése nem kötelező a közigazgatási bíróságok hatáskörébe tartozik. Az eljárásban részt vevő felek a Bíróság érdekeik megvédésének maguk vagy képviselőik útján. A közigazgatási bíróság nem helyezheti hatályon kívül a megtámadott közigazgatási aktus (részben). A Bíróság kötelezi a megfelelő szervet is annak érdekében, hogy orvosolja a közigazgatási vagy egyéb végzései kétpontos (88. cikk). A közigazgatási bíróság a közigazgatási aktus, de nem is kötelezi az állami intézmények (PASS), hogy dolgozzon ki új közigazgatási aktus. A Bíróság a határozat ezen új közigazgatási aktus tartalmazhat. Különös szabályok hiányában a közigazgatási eljárásról szóló törvény a környezeti kérdésekkel kapcsolatos ügyeket. Fennáll a lehetősége annak, hogy a petíció az állam vagy egyéb közérdek – többek között környezetvédelmi ügyekben. Arra, hogy a Bíróság által a környezeti ügyekben az Aarhusi Egyezmény rögzíti. Nem vonatkozik ilyen korlátozás az olyan természetes vagy jogi személyek, hogy indítson eljárást a közigazgatási bíróság vizsgálja. Lehetőség van arra, hogy panaszt tehessenek, vagy védelme érdekében megállapított más közérdekű, szervezetek, állami ellenőrző tisztviselők, egyéb állami intézmények, ügynökségek, szervezetek vagy természetes személyek közül kerülnek ki, de csak a törvényben meghatározott esetekben kétpontos (56. cikk). Az is lehetséges, hogy a környezeti ügyekben. Közigazgatási bíróságok dönthetnek úgy is, közötti jogvitákra vonatkozó perek esetét közigazgatási szervekre is, amelyek nincsenek alárendelve, hatáskörre vonatkozó jogszabályok megsértésével kapcsolatos polgári peres ügyek, kivéve a bíróságok általános hatáskörű. Állami szervezetek nem jogosultak saját közigazgatási jogi aktusok vitatása a közigazgatási bíróságokon. Abban az esetben, ha a jogellenes közigazgatási aktus sérti a közérdeket, csak az ügyész vagy más személyek, a jogszabály által előírt esetekben, az ügyet a Bíróság előtt. Bírák általában nem jogosultak az eljárás kezdeményezését. Ha azonban egy bíró információkkal rendelkezik a büntetőeljárás, köteles értesíti az ügyészt kétpontos (109. cikk). Ha az ügy van folyamatban, a Bíróság „aktívan” részt venni az eljárásban, azáltal, hogy bizonyítékot, tanúk, szakértők stb.
Az a kérelmező, aki a környezeti úgy ítéli meg, hogy információkérésével nem foglalkoztak, azt alaptalanul utasították el vagy nem kielégítő módon válaszolták meg, lehetősége legyen olyan felülvizsgálati eljárásra a közigazgatási jogvitákban eljáró bizottság előtt. A Bizottság egy hónapon belül lehet fellebbezést benyújtani az információ beérkezését követő egy hónapon belül, vagy attól az időponttól, amikor az információ hozzáférhető. A Bizottság határozata lehet fellebbezni a közigazgatási bíróság napját követő 20 napon belül a határozat átvételét. A kérelem elutasítása esetén a közigazgatási szerv az egyedi közigazgatási jogi aktusokat kell elfogadnia, amelynek tartalmaznia kell, egyértelműen megfogalmazott összes jogok és kötelezettségek, és az adott fellebbezési eljárás (8. és 6. cikk) a közigazgatási törvény. A megtagadás okait közölni kell a kérelmezővel kézhezvételét követő 14 napon belül a hatóság által az 19. cikk (annak érdekében, hogy a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1175. sz. kormányhatározat hagyta jóvá). A kérelem lehet írásbeli, illetve szóbeli. A szóbeli tájékoztatás adható, ha a kérelmező nem adott írásbeli választ kér. Írásbeli kérésére vonatkozó követelmények a következők:
A kért információkat,
formájában tájékoztatást ad.
A felperes nem rendelkezik az ehhez fűződő érdekét. Ha a kérelmező arra kéri, hogy információt bocsássa rendelkezésre meghatározott formában (például másolat formájában is), a hatóság az információt úgy bocsátja rendelkezésre (vannak kivételek a 9. cikk (a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló). Ezeket az információkat hozzáférhetővé kell tenni a kérelmező követő 14 naptári napon belül a hatóság általi kézhezvételének időpontja. A megbízatás meghosszabbítható legalább 14 naptári nap. A kérelmet a közigazgatási vitarendezési bizottságokkal alkalmazása előtt kötelező a közigazgatási bíróság ebben az ügyben. Valamennyi információt közölni kell a Bírósággal, ha a Bíróság kéri. Ezen információk befolyásolhatják a bíróság határozatát. Az ítélet a közigazgatási bíróság helyt ad a kérelemnek (panasz), valamint a megtámadott jogi aktus visszavonását (vagy annak egy része), vagy a megfelelő szervet kötelezni, hogy az adminisztráció elkövetett megsértése vagy bármely más, a Bíróság végzése (88. cikk (2) bekezdés) KÉTPONTOS). A bíróságok elrendelhetik a közzéteendő információkat.
A közigazgatási eljárásról szóló törvény szabályozza a közigazgatás valamennyi közigazgatási jogi ügyekben, beleértve a környezeti ügyekben. A környezeti ügyekben az elsődleges jog környezetvédelemre vonatkozó joga. Jogalkotási aktusok és egyéb jogszabályok, a környezetvédelemre, a jelen törvény alapján elfogadott. A környezetvédelmi jog tekintetében a fő gazdasági tevékenységét – az engedélyt. Számos olyan típusú engedélyek (építési engedély, KHV-engedélyt IPPC-engedélynek és mások), amely szabályozza a különleges törvények és egyéb jogszabályok (az említett jogi aktusokban az ilyen engedélyre vonatkozó követelményeket, az intézmények, amelyeknek feladata az, hogy bizonyos esetekben egyedi szabályok), hanem az eljárásra vonatkozó alapvető szabályokat a közigazgatási eljárás a közigazgatási törvény. A fellebbezést ahhoz a felsőbb szintű közigazgatási hatóság a közigazgatási határozattal szemben csak akkor lehet a vonatkozó kötelezettséget (a törvényben előírt esetekben), vagy egy alternatív (a személy választhat a hatósághoz vagy a fellebbviteli bíróság). Fennáll annak a lehetősége, hogy előzetes közigazgatási jogvita esetén, hogy a Bizottság közigazgatási bíróságnál. Közigazgatási határozat Elsőfokú Bíróság által hozott közvetlenül. Szakbizottsági vita iránti kérelmek adminisztratív valamely eljárás megindítása előtt a közigazgatási bíróság nem kötelező, kivéve a törvény által meghatározott ügyekben. Különös szabályozás hiányában a törvény által előírt igazgatási, hogy valamely eljárás megindítása előtt kérelmet közigazgatási bíróság, közigazgatási határozatok a közigazgatási bíróság közvetlenül. A közigazgatási bíróságok eljárásjogi jogszerűségének felülvizsgálata, valamint a valamennyi adminisztratív határozat érdemi jogszerűségére. A bíróságok anyagi, műszaki tanulmány eredményeit és a számítások során a határozat figyelembe vett. A tervezés, a jogszerűségi ellenőrzés a közigazgatási bíróságok hatáskörébe tartozik. A kereshetőségi jogra vonatkozó feltételek, a bizonyítási szabályok, illetve a bírósági felülvizsgálat terjedelmét nem egyedi esetekre vonatkozóan a környezetvédelmi kérdésekben. Természetes vagy jogi személyek akkor jogosultak panaszt benyújtani (kérelem) közigazgatási aktus tárgyában, ha jogaikat megsértették. A jogszabály által előírt esetekben lehet indítani a panasz védelme érdekében az állam vagy más közérdekű (többek között környezetvédelmi). Ügynökségek, szervezetek és csoportok ellen fellebbezést nyújthat be a (saját érdekeiket érintő intézkedések, tevékenységek, a működési feltételek), valamint kéri, hogy anyagi és erkölcsi kártérítést az elszenvedett kárért kártérítést követeljenek. Ugyanakkor azt is a Bírósághoz fordulhat a közérdek védelmére irányuló minden szabályozási vagy, amennyiben az egyes vitatott intézkedés sérti a közérdeket. A közigazgatási peres eljárásokban, valamint a jogi eljárás, a bizonyítási teher a felperesre hárul. Ez az elv azonban úgy véli, hogy a közigazgatási peres eljárásokban, különösen akkor, ha a bizonyítékokat kezében vannak, vagy – abban az esetben, ha a felelősséget az a feltételezés, hogy a vélelem, hogy a hiba az alól, hogy a petíció benyújtója azt állítja, az adminisztráció feladata annak bizonyítása, és azáltal, hogy nem követett el hibát. Inkvizítori jellegét is figyelembe véve, a közigazgatási bíró, aki ténylegesen vizsgálati hatáskörökkel, jelentős mértékben hozzájárul a tényállás feltárása során. Ha szükséges, a dokumentumok közlése, vagy hogy az egyes vizsgálatok által közvetlenül, vagy dokumentumok vizsgálata, helyszíni meghallgatásokat vagy szakértői értékelésben részt vett. A bírót fel kell menteni, ha aktívan részt vegyen a bizonyítékok gyűjtését is. A törvény 8. cikk (1) bekezdés rögzíti azt az elvet, hogy a közigazgatási peres eljárásokra vonatkozó eljárást, hogy nyilvános meghallgatást tartott.
A közigazgatási bíró teljes körű ellenőrzést gyakorol valamely közigazgatási aktus. Közigazgatási aktus (részben) kell helyezni, ha:
önmagában jogellenesnek, ami ellentmond a tartalom, a magasabb rendű jogi aktusok;
illegális miatt alapozhatja egy hatáskörrel nem rendelkező szerv által elfogadott;
illegális megsértésével fogadták el, mivel a főkötelezett, a megállapított eljárások szerint, különösen a jogsértés objektív értékelését kívánja biztosítani az összes körülmény és a határozat érvényességét. A megtámadott aktus (részben) is elismert okok miatt visszavonta a közigazgatási bíróság által az kétpontos (89. cikk).
A szűrési és az átvilágítási határozatokat és a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatát. A kereshetőségi jogra vonatkozó feltételek, a bizonyítási szabályok, illetve a bírósági felülvizsgálat terjedelmét nem kizárólag ezekben az esetekben. A KHV végleges határozat is előírja, a közigazgatási határozattal és a bíróságok által felülvizsgálható. A közigazgatási bíróságok eljárásjogi jogszerűségének felülvizsgálata, valamint a valamennyi adminisztratív határozat érdemi jogszerűségére. A bíróságok anyagi, műszaki tanulmány eredményeit és a számítások során a határozat tartozónak tekinteni. A környezeti hatástanulmány kell ellenőrizni, mert a legfontosabb szempont az eljárási jogszerűségét. Annak a követelménynek, miszerint szükségszerű számára, hogy eljárjanak a feltételei a fellebbezés elfogadhatóságát. Nem szükséges, hogy vegyenek részt a nyilvánossággal folytatott konzultációt a KHV-eljárás keretében észrevételeket vagy közigazgatási bíróságok előtt kereshetőségi joggal rendelkezik. Az érintett nyilvánosságnak jogában áll panaszt benyújtani (KHV) közigazgatási aktus a közérdek védelme érdekében (15. cikk a környezetvédelmi hatásvizsgálatról szóló jogszabály, amely a tervezett gazdasági tevékenység). Különös szabályok hiányában alkalmazandó KHV-eljárások. A felfüggesztő rendelkezésre áll a közigazgatási ügyekben valamennyi kérdésben. A 71. cikk szerint a közigazgatási eljárásról szóló törvény, a Bíróság vagy a bíró, az eljárásban részt vevő felek, vagy saját kezdeményezésre, és hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy a követelés biztosítására. A követelés biztosítani lehet az eljárás bármely szakaszában figyelmen kívül hagyása, ha a követelés biztosítására irányuló ideiglenes intézkedések akadályozhatják a bírósági határozat vagy a határozat semmissé. Különös szabályok hiányában alkalmazandó KHV-eljárások. Valamennyi adminisztratív határozatot közigazgatási bíróságok által felülvizsgálható. A döntésekkel és egyéb, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC) engedélyekkel kapcsolatos határozatok közigazgatási bíróságok által felülvizsgálható is. A kereshetőségi jogra vonatkozó feltételek, a bizonyítási szabályok, illetve a bírósági felülvizsgálat terjedelmét nem kizárólag ezekben az esetekben. A közigazgatási bíróságok eljárásjogi jogszerűségének felülvizsgálata, valamint a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló határozat érdemi jogszerűségére, valamint a valamennyi közigazgatási határozatok jogszerűségét. Ezenkívül a tanulmány megállapításait, az anyagi, műszaki számítások és a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló dokumentációt, ha ez a határozat. Nem szükséges, hogy részt vegyen a konzultációs szakaszban az IPPC vagy észrevételek megtételére a közigazgatási bíróságok előtt kereshetőségi joggal. Az érintett nyilvánosságnak jogában áll panaszt benyújtani (IPPC) közigazgatási aktus a közérdek védelme érdekében kibocsátására vonatkozó szabályok (87. cikk, megújítására és megszüntetésére vonatkozó jóváhagyott IPPC-engedélyek, litván környezetvédelmi minisztérium 2002-ben 80 tételszámmal). A 71. cikk szerint a közigazgatási eljárásról szóló törvény, a Bíróság vagy a bíró hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy a követelés biztosítására. Nincs egységes környezethasználati eljárás alkalmazandó különleges szabályokat.
A törvény 7. cikk (8) bekezdés szerint a környezetvédelemre, az érintett lakossággal, egy vagy több természetes vagy jogi személyek, azt a jogot, hogy bíróság előtt keresetet nyújthat be, és:
Az, hogy a személyek és a környezet veszélyeztetése, a tisztviselőknek, akiknek döntések megsértették az érintett jogait vagy érdekeit;
tegye meg a megfelelő intézkedéseket a környezeti károk elkerülése vagy minimális szintre visszaállítani az eredeti vagy a környezet állapotát.
Jogi és természetes személyeket, akik a környezetben kárt okoz, köteles megtéríteni a veszteséget, és – ha lehetséges – helyre kell állítania a környezeti állapotot (a környezetvédelemről szóló törvény 32. cikk). A kártérítési igények beletartozik:
természetes és jogi személyek érdekeit, amelyek egészségre, tulajdonra vagy sérült meg;
A környezetvédelmi minisztérium tisztviselői vagy egyéb tisztviselők elleni mentek végbe, amikor a tagállam érdekeit (33. cikk (1) bekezdés) A környezetvédelemről szóló törvény).
A jogi személy polgári jogi felelősséggel bírnak a bűnösségüket, függetlenül bármilyen környezeti kárt vagy felléptének tényleges veszélyét, gazdasági tevékenységükből kifolyólag (34. cikk (2) bekezdés) A környezetvédelemről szóló törvény). Azt állítja, a környezet védelme érdekében közvetlenül be lehet nyújtani a közigazgatási bíróságok határozataival szembeni vagy mulasztás az állam vagy közjogi szervek (helyi hatóságok). A közigazgatási bíróság visszavonhatja a megtámadott közigazgatási aktus (vagy annak egy része) kötelezi a közfeladatot ellátó szerv az elkövetett jogsértés orvoslására, vagy egyéb végzései. A közigazgatási bíróság a panasz (a továbbiakban: kérelem) és a jogellenes cselekmények által okozott károkért való állami szervek. Az állami közigazgatásban a környezetvédelem kell elvégezni a Köztársaság kormánya által meghatározott, a Környezetvédelmi Minisztérium, az Environmental Protection Agency (környezetvédelmi ügynökség, a regionális környezetvédelmi szervezeti egységekkel, más állami hatóságok (pl. állami, Területi Tervezési és Építésügyi Felügyelőség általános Erdőfelügyelőség, védett területek, a nemzeti parkok igazgatóságait) és a helyi önkormányzatok. A közigazgatási eljárásról szóló törvény szabályozza a közigazgatás valamennyi közigazgatási jogi ügyekben. Nincsenek konkrét szabályok a környezetvédelmi ügyek vonatkozásában. A közigazgatási eljárás és a közigazgatási eljárásról szóló határozatot el kell fogadni, 20 munkanapon belül az eljárás kezdetén. Ezen időtartam meghosszabbítható legfeljebb 10 munkanappal a közigazgatási törvény (31. cikk). A személynek joga van jogorvoslati kérelmet benyújtani a határozat ellen közigazgatási eljárás által elfogadott, a közigazgatás, a gazdálkodó egység saját választása szerint vagy a közigazgatási jogvitákban eljáró bizottság vagy egy közigazgatási bíróság, a törvény által előírt eljárás a közigazgatási törvény (36. cikk). A közigazgatási bíróság visszavonhatja az illetékes hatóságok által hozott határozatok (vagy annak egy része) kötelezi az illetékes hatóságot, hogy orvosolja az elkövetett jogsértés vagy egyéb végzései kétpontos (88. cikk). Nincsenek konkrét szabályok a környezetvédelmi felelősségre vonatkozó ügyekben a közigazgatási bíróságok előtti eljárást. A rendes bíróságok foglalkoznak a környezeti felelősségről. Az a lehetőség, hogy a kár megtérítése iránti kérelmet a 34–32. cikk meghatározott KVT. Többféle lehetőségük van arra, hogy érvényesítsék a környezeti felelősségről. Minden egyes lehetőség alapján meghatározott feltételek mellett. Az érintett személy kérheti, hogy az illetékes hatóság, amennyiben a környezet nem károsodik. Az illetékes hatóság által hozott határozat ellen a közigazgatási fellebbviteli bíróság előtt. Természetes és jogi személyek érdekeit, amelyek egészségre, tulajdonra vagy a közvetlenül a rendes bíróságok előtt indított kártérítési követeléseket. Az illetékes tisztviselők léphetnek károkért azt állítja, hogy az állam érdekeivel.
A Törvényszék eljárásai, közigazgatási, polgári jogi vagy büntetőjogi valószínűleg a környezetvédelmi ügyekben kell alkalmazni. Nincsenek konkrét szabályok ezen a területen. A Parlament nevezi ki a parlamenti ombudsman, állami tisztviselő, aki védi az emberi jogokat és szabadságokat, vizsgálja meg a panaszosok által a hivatali hatalommal való visszaéléssel kapcsolatos panaszok tisztviselők és bürokrácia és a közigazgatás korszerűsítése. A panaszosnak joga van panaszt nyújthat be az ombudsmanhoz a Parlament ellen hivatali visszaélés a bürokrácia tisztviselői, amennyiben úgy érzi, hogy jogait és szabadságait megsértették, ezáltal (5. cikk, 13 (1) A litván parlament (Seimas) szóló törvény). A vizsgálat a Seimas ombudsman döntést hoz arról, hogy:
elismeri, vagy a panasz indokolt;
utasítsa el a panaszt;
a panasszal kapcsolatos vizsgálat (a 22. cikk (1) bekezdés) A litván parlament (Seimas) szóló törvény).
Az intézmény és ügynökség vagy hivatalos, akikre e javaslat (ajánlás) kell a javaslatot a Seimas (ajánlás) a parlamenti ombudsman, valamint tájékoztassák a vizsgálat eredményeiről (20. cikk (3) bekezdés) A litván parlament (Seimas) szóló törvény). Szóló törvény értelmében az ügyész az ügyészség olyan állami intézmény vezetője a főügyész. Az ügyészség az államügyészi hivatal és területi ügyészségek (regionális ügyészségek és a kerületi ügyészségi hivatalok). Minden ügyészségek képviselik a közérdeket, ideértve a környezeti ügyekben. Az említett törvény 19. cikk az ügyész átfogóan szabályozza a közérdek védelmében. Az állami intézmények feladata a környezetvédelem, beleértve a környezetvédelmi minisztérium, a környezetvédelmi hivatal, a regionális környezetvédelmi főosztályok és más állami hatóságok (pl. állami, Területi Tervezési és Építésügyi Felügyelőség általános Erdőfelügyelőség, védett területek, a nemzeti parkok igazgatóságai és a helyi önkormányzatok) kezdeményezhet a közigazgatási bíróság a közérdek védelmében. Egyes területi rendőri szervek külön szervezeti egységek számára a környezetvédelmi megsértése (pl. a fővárosban, Vilniusban). Egyéb területi rendőri szervek rendőrségi tisztviselők környezetvédelmi jogsértések kivizsgálásáért felelős. Azok hatáskörrel rendelkeznek a büntető- és a közigazgatási szabálysértések. A büntetőeljárási törvénykönyv értelmében a Litván Köztársaság Büntető Törvénykönyve, amikor indítható büntetőeljárás, ha a sértett panaszt vagy annak törvényes képviselőjét (a büntetőeljárási törvény 407. cikk). Ezekben az esetekben az előzetes vizsgálatban nem lehet elvégezni. Nincs példa esetében a környezeti ügyekben. Több lehetőség is van a követelések esetén a közigazgatási bíróságok előtt a közigazgatási hatóságok tétlensége vagy nem megfelelő fellépése:
A megsemmisítés iránti keresetet, ha valamely jogellenes közigazgatási határozat ellen;
Az állam és a közigazgatási határozat megbízásokat;
Lehetőség van arra, hogy panaszt tehessenek annak érdekében, hogy megvédjék az államot vagy más meghatározott közérdekű, szervezetek, állami ellenőrző tisztviselők, egyéb állami intézmények, ügynökségek, szervezetek vagy természetes személyek közül kerülnek ki, de csak a törvényben meghatározott esetekben szóló törvény 56. cikk (közigazgatási eljárások).
A közigazgatási eljárásról szóló törvény alkalmazható minden érdekelt személy bírósági védelmét szolgáló, a megsértett jog védett érdeket, vitatott jogszabály alapján. Minden kérelmezőnek valamely közigazgatási aktus, akik valamilyen konkrét érdeket bizonyítania kell e jogi aktus megsemmisítését. Csak azokat a kérelmeket az egyén védelméhez való jog megsértése vagy közigazgatási bíróság elfogadható szóló törvény 5. cikk (közigazgatási eljárások). Ezeket a szabályokat kell alkalmazni a különböző típusú eljárások és a különböző szereplőkre. Ugyanakkor az is lehetséges, hogy tegyen panaszt, annak érdekében, hogy az állam vagy más közérdekű. Ez a lehetőség a szereplők szervezetei magukban foglalják a közigazgatásban, az állami ellenőrzést végző egyéb állami intézmények, ügynökségek, szervezetek vagy természetes személyek. Ez a lehetőség azonban csak a törvény által meghatározott esetekben a 56. cikk (a közigazgatási eljárásról szóló törvény). Pl. a törvény 7. cikk (8) bekezdés szerint a környezetvédelemre, az érintett lakossággal, egy vagy több természetes vagy jogi személyek, azt a jogot, hogy bíróság előtt keresetet nyújthat be. Így még ha a panaszt a közérdek védelme érdekében a környezet védelmével kapcsolatos okok miatt ezt a kifogást elfogadhatónak kell tekinteni, mivel azt a környezetvédelemről szóló törvény által előírt. Ez a szabály minden (nem csak a környezetvédelmi kérdések). Egyes további jogszabályok, kinek és milyen esetekben kell a Bíróságnak a KHV és IPPC pl.. 15. cikk A környezetvédelmi hatásvizsgálatról szóló jogszabály, amely a tervezett gazdasági tevékenység lehetővé teszi az érintett nyilvánosság számára, hogy bíróság előtt keresetet nyújthat be a környezeti hatásvizsgálat (KHV) elvégzését. 87. cikk kibocsátására vonatkozó szabályok, megújítására és megszüntetésére vonatkozó jóváhagyott IPPC-engedélyek, litván környezetvédelmi minisztérium által 80–2002-ben lehetővé teszi az érintett nyilvánosság számára, hogy bíróság előtt keresetet nyújthat be a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezménynek. További vonatkozó szabályokat az érintett nyilvánosság azon lehetőségét, hogy bíróságai előtt keresetet nyújthat be a 15. cikk (a környezeti hatásvizsgálatról szóló törvény, amely a tervezett gazdasági tevékenység (87. cikk) és az IPPC kibocsátására vonatkozó szabályok, megújítására és megszüntetésére vonatkozó jóváhagyott IPPC-engedélyek, litván környezetvédelmi minisztérium (80–2002). Nem áll fenn az „actio popularis” Litvániában. Az ombudsman nem indíthat keresetet a közigazgatási bíróság előtt egyedi közigazgatási határozattal szemben. De fordulhat a közigazgatási bírósághoz azzal a kéréssel, hogy vizsgálja meg a jogszerűségét azon jogalanyok által elfogadott jogi személyiséggel rendelkező állami vagy önkormányzati hatóság. Azt ajánlja, hogy az ügyész szerint a Bíróság a törvényben meghatározott eljárás a közérdek védelmét. Az ügyészek a közérdek védelmére a közigazgatási bíróságokon. Egyéb állami intézmények állandó jogi vagy közigazgatási bíróságok előtt saját érdekükben vagy védelme, vagy a közérdek védelmére. Vannak további személyek kereshetőségi jogra vonatkozó szabályok és a nem kormányzati szervek és az igazságszolgáltatáshoz való jog a környezeti ügyekben a KHV és IPPC eljárások
A felek a közigazgatási bíróságok maguk vagy képviselőik útján. A közigazgatási bíróságok, az ügyvéd részvétele kötelező a bírósági eljárások (többek között a környezetvédelem területén). Az ügyvéd kötelező a Semmítőszék (litván legfelsőbb bíróság) (például a környezeti kárra vagy a bűnügyi esetek). A felek és/vagy képviselőik jogi diplomával kell rendelkezniük a Court of Appeal előtt. Kötelező a részvétel, a büntetőeljárás során minden szükséges általános hatáskörű bíróságok. A szakosodott ügyvédi iroda a környezeti ügyekben az ügyvédi iroda (általában a legnagyobb). Lehetőség van arra, hogy a listák az ügyvédek a következő weboldalakon:
Számos nem kormányzati szervezet, amelynek célja a közérdek védelme, például a környezeti ügyekben a litván Fund for Nature és litván zöld mozgalom. A litván környezetvédelmi Koalíciója 2004-ben jött létre. 9 tagja van, abban a pillanatban, amikor e koalícióban.
A felek és egyéb érdekeltek a jelen eljárásban. A felek az általuk hivatkozott körülményeket bizonyítani, a kérelmek és válaszok. A közigazgatási és a polgári eljárásokban a bizonyíték magában foglalja: A felek és harmadik felek vagy képviselőik útján (közvetlenül), a tanúvallomás, írásbeli bizonyítékok támasztják alá, a vizsgálat, szakértői bizonyítást. A felek és a többi résztvevőt, hogy bizonyítékokkal támassza alá a Bíróság. Amennyiben szükséges, az a bíróság, amely lehetővé teszi e személyeknek, hogy nyújtson be további bizonyítékot, az érintett személy kérésére vagy saját kezdeményezésére, kérheti a szükséges dokumentumokat, illetve a tisztviselők által benyújtott kérelmet. A polgári eljárásban a Bíróság azt a jogot, hogy igazoló adatokat gyűjtsön arra, hogy saját kezdeményezésére csak kivételes esetekben a törvény által előírt, mint családi ügyek és munkaügyi ügyekkel. A Bíróság azt is kérhetik, és igazolást szerezzenek a másik fél vagy harmadik fél a másik fél kérésére. A Bíróság előtt nincs bizonyíték arra, hogy előre meghatározott értéke van. A Számvevőszék értékelése szerint a bizonyítékok alapján a saját belső meggyőződése, hogy egy alapos, átfogó, a tények és objektív vizsgálatát, a jogszabályoknak megfelelően, valamint a bel- és ésszerűségi kritériumoknak. A felek a közigazgatási eljárás végéig vezessenek be olyan új bizonyítékot, az érdemi tárgyalásra. A bírót fel kell menteni, ha aktívan részt vesz a bizonyításfelvétel, a jelentős a jelen ügy körülményei között, és annak átfogó és objektív vizsgálatát. A polgári eljárás felei nyújthatnak be új bizonyítékot a felkészülés az érdemi meghallgatásokat. A polgári eljárásban a Bíróság azt a jogot, hogy igazoló adatokat gyűjtsön arra, hogy saját kezdeményezésére csak kivételes esetekben a törvény által előírt, például a családi és munkaügyi ügyekkel. A felek benyújthatnak szakértői vélemények a Számvevőszék egyéb bizonyítékokat. Szakértői véleménnyel vagy következtetésekkel magyarázatokat, amelyeket a felek saját kezdeményezésükre a szakértői bizonyítás nem megengedett. Azok az írásos bizonyítékok. A Bíróság hivatalból vagy a felek kérelmére, hogy a szakértői vizsgálat. A bíróság általában egy szakértő vizsgálja meg bizonyos kérdések a Bíróság abban az esetben, ha külön orvosi, tudományos, művészeti, műszaki vagy szakmai ismereteket. Szakértői vélemények, mivel nincs más bizonyíték, a Bíróság egy előre meghatározott értéket. A bírák nem kötelező erejűek.
A fellebbezés vagy a Bírósághoz benyújtott keresetet a közigazgatási határozattal szemben nincs halasztó hatálya. Csak a bíróság felfüggesztheti a közigazgatási határozat útján az ideiglenes intézkedések meghozatalára. Közigazgatási határozatok általában elfogadásuk után azonnal végre (végrehajtás), fellebbezésre tekintet nélkül. A Bíróság csak ideiglenes intézkedés alkalmazható. Abban az esetben, ha a közigazgatási határozat az a jogalkotási aktus formájában fogadta el az önkormányzat a kormányzat vagy a végrehajtás kapcsolódik a Hivatalos Lapban történő közzététel vagy más időpontban kerülhet sor, amelyek a jogalkotási aktus. Nincsenek konkrét szabályok a jogsértés megszüntetésére irányuló jogorvoslat bírósági eljárások során a környezetvédelmi kérdésekben. A követelés biztosítani lehet az eljárás bármely szakaszában be ideiglenes intézkedéseket hozzanak, amennyiben a követelés biztosítására:
az a) akadályozza a bírósági határozat végrehajtása; vagy
b) nem teszi a határozatot.
Ideiglenes intézkedés iránti kérelmet kell benyújtani, azt megelőzően, hogy a meghallgatás az ügy érdemét illetően. A szokásnak megfelelően a litván legfelsőbb közigazgatási bíróság, a Bíróság, ugyanakkor az ideiglenes intézkedések tárgyában (a litván közigazgatási eljárást azért nevezik „intézkedéseket kell hozni, amelyek a „), előzetesen figyelembe kell vennie a követelés jellege (kért meg), az azt jelzi, hogy a kérelem ténybeli alapját, a jogok, a megtámadott jogi aktus által nyújtott, és e jogok tényleges megvalósítása. Csak ezt követően a bíróság dönt arról, hogy az adott ideiglenes intézkedés iránti követelmény alkalmazása az adott körülmények között megfelelő lenne a cél és az arányosság elvének és a felek érdekeit, valamint a közérdeket, nem lehet megsérteni. A méltányosság elvének megfelelően, az ideiglenes intézkedések, a Bíróságnak kell megválaszolnia azt a kérdést, hogy ideiglenes intézkedés ténylegesen segíti a korábbi jogi helyzet helyreállítása érdekében, ha a fő követelés sem teljesült volna. A követelés biztosítása iránti kérelem csak akkor fogadható el, ha azt a fő kifogás nem fogadható el. Nincs lehetőség arra, hogy ideiglenes intézkedéseket, anélkül, hogy azzal szemben, hogy a közigazgatási aktus vagy mulasztás esetén. Nincs cross-undertaking kártérítés ideiglenes intézkedés elrendelése előtt. A határozat elleni fellebbezés lehetséges vonatkozó bírósági végzést. Azonban nincs halasztó hatálya, és a bíróság az eljárást folytatni (71. cikk (5) bekezdés) KÉTPONTOS).
A felperes a közigazgatási bírósághoz, bírósági illetéket kell fizetnie. Vannak azonban kivételek esetén panaszokat annak érdekében, hogy megvédjék az államot vagy más közérdek, a vagyoni és nem vagyoni kártérítés iránti jogellenes magatartása vagy mulasztása által okozott a közigazgatásban, így például. Egyéb jogvitákkal kapcsolatos költségek a következőket foglalják magukban:
fizetett költségek, a tanúk, szakértők és szakmai szervezetek;
közzétételéhez kapcsolódó költségeket a meghallgatás időpontjáról és helyszínéről a sajtót;
szállítási költségek;
a bérelhető szálláshelyeken költségeit a bíróság helye;
Egyéb szükséges és ésszerű költségek.
A polgári bíróságok a bírósági illetéket kell fizetnie. A mentességek vannak érvényben a vagyoni és nem vagyoni károk tekintetében a tényleges személyi sérülést, halált, a közérdek védelmében képező követelés, közintézmények vagy egyéb személyek. Egyéb jogvitákkal kapcsolatos költségek a következőket foglalják magukban:
részére fizetett díjak tanúk, szakértők, tolmácsok, hatóságok és szakértők és a kapcsolódó költségeket;
A költségeket az alperes felkutatása;
szolgáltatással összefüggő költségeket a dokumentumok kézbesítésére;
A határozatok végrehajtásával kapcsolatos költségek;
A kapcsolódó költségek a vagyonfelügyelő;
a jogászok és ügyvédi asszisztensek;
kapcsolódó költségek, amelyek az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet;
A közigazgatási eljárásról szóló törvény szerint minden egyes panasz), a közigazgatási bíróság (a bélyegilleték összege 100 LTL (kivéve a kivételek). A fellebbezés az ítélet ellen felülvizsgálati eljárásnak kell alávetni, 50%-os bélyegilleték fizetendő kamatláb a panasz benyújtásához (elsőfokú bíróság). A polgári perrendtartásról szóló törvény szerint a vagyoni jellegű jogvitákban stamp-duties a következők:
a követelést – legfeljebb 100 000 millió LTL
Az igényelt összeg 3%-os minimális stamp-duty indexálása (+ – 50 LTL)
a követelést – legfeljebb 300,000 millió LTL
3,000 LTL, 2%-kal növelt összege meghaladja az állítólagos 100,000 LTL + indexálása
A több mint 300,000 LTL
7,000 LTL, 1%-kal növelt támogatásra bejelentett összeg meghaladja a 30,000 LTL stamp-duty indexálása (+ legfeljebb – 30,000 LTL)
A fellebbezés, ítélet megsemmisítése, és a meghosszabbítás iránti kérelmet az eljárás ugyanazt az összeget kell kifizetni a bélyegilleték megfizetése alól. A szakértői díjak és egyéb díjak, kivéve a jogvitákkal kapcsolatos ügyvédi díjak és költségek, az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet a 344. számú kormányrendelet 2002 állásfoglalást. Ajánlás az igazságügyminiszter és a kamara elnöke vonatkozó ügyvédi díjak (Igazságügyi Minisztérium, 2004 tételszám 1R-85). Ajánlott maximális díjazást méretű együtthatók alkalmazásával számítják ki, amelynek alapjául a litván kormány jóváhagyta a havi minimálbér. A havi minimálbér (MMS) 2012. augusztus 1-jétől 850 LTL. Például egy órán át a bíróság előtti képviselet 0,15. Ügyvédi díjak becslését, abban az esetben, ha a költségmentesség kormányállásfoglalás szabályozza, 60. szám, 2001. Az ügyvédek díjazása, másodlagos ingyenes jogi segítségnyújtást biztosítva folyamatosan MMS havonta 8.18. A munkaidő tekintetében az ügyvédek, akik nincsenek folyamatosan másodlagos ingyenes jogi segítségnyújtást biztosítva 0,05 MMS. A közigazgatási és a polgári peres eljárások közötti különbségeket. A közigazgatási eljárás során, a jogsértés megszüntetésére irányuló jogorvoslat esetében a betét (vagy ideiglenes intézkedés cross-undertaking kártérítésként) nem szükséges erről nem rendelkezik (a közigazgatási eljárásról szóló törvény). A polgári eljárás alkalmazására irányuló kérelmet az adóköteles, az ideiglenes intézkedés csak akkor, ha azt állította, hogy a polgári peres eljárás indítása előtt. Ebben az esetben a kérelmezőnek meg kell fizetnie az e jövőbeli követelés stamp-duty fizetendő. A polgári perrendtartás a bíróság azon jogát, hogy meghatározza a szükséges ideiglenes intézkedéseket a kérelmezőtől. A támogatás célja, hogy biztosítsa az alperes ellen a kért ideiglenes intézkedés számára. A letétet a bankgarancia is lehet. A letét összege attól függ, hogy az ügyet, és azt általában meglehetősen nehéz kiértékelni. Az általános szabály az, hogy a vesztes félnek kell viselnie valamennyi költséget, beleértve az illetékek és költségek eredeti bírósági eljáráson. A fél arra is kötelezték, hogy jutalmazzák a pernyertes fél költségeit. A levelezési stamp-duty, költségek, szakértői költségek, és az egyéb olyan költségek, amelyek általában fizetik be teljes egészében. Jogi költségek és a jogi képviselet a bírósági eljárás során csökkentik az igazságügyminiszter és a kamara elnöke. Ezeket az összegeket azonban csak ajánlott és összetettségétől függ, a bírósági eljárás esetén, illetve egyéb tényezőket is. Mindazonáltal az abszolút többsége polgári és közigazgatási ügyek, állami bíróságok felek által kért jogi költségek csökkentése, a jogi segítségnyújtás az ajánlott mennyiség és a méltányosság.
Nincsenek konkrét szabályok a peres eljárás költségeit, a környezetvédelmi kérdésekben. Meg kell kapnia a panaszokat/petíciókat és a közigazgatási bíróságok csak az után befizette a bélyegilletéket joga írhatja elő. Több, az illeték alóli mentességet a közigazgatási eljárásról szóló törvény 40. cikk:
A panaszokat/petíciókat késedelem a közigazgatási szervek általi elvégzéséhez az hatáskörük keretein belül,
A díj odaítélése vagy megtagadása,
A választási törvények megsértésének és a népszavazást,
az önkormányzati munkavállalók és az állami alkalmazottak esetében – a Hivatal jogi kapcsolatokról
okozott károk kompenzációja a természetes személy vagy szervezet által a jogellenes cselekmények és mulasztások, valamint a közigazgatás területén
A panasz arra vonatkozóan, hogy a közérdek védelmének és néhány egyéb panaszokat/petíciókat.
A jogsegélyt Litvániában. A jelenlegi költségmentességi rendszert szabályozza a jogi tanácsadásról szóló törvény. A jogi segítségnyújtás elsődleges és másodlagos jogi segítségnyújtás. Az elsődleges jogi segítségnyújtás magában foglalja a jogi információhoz és jogi konzultációkat a bírósági eljárás, és minden polgár számára elérhető, az uniós polgárok, illetve azokkal a külföldiekkel szemben, függetlenül attól, hogy a pénzügyi forrásokat is. Másodlagos jogi segítségnyújtás kiterjed az eljárási iratok elkészítésével, a bíróság előtti képviseletet, mentességet az eljárási költségek és egyéb illeték. Hozzáférés a másodlagos jogi segítségnyújtási szintjétől függ, valamint a bevételek és a vagyon 50 vagy 100 százalékát fedi le az összes eljárási költség. (azaz a személyek egyes csoportjai számára szociális juttatás) kaphat költségmentességet független jövedelmét. A jogi segítségnyújtás keretében nyújtott különleges szolgáltatásokra, amelyek felelősséggel tartoznak az Igazságügyi Minisztérium. A költségmentesség megtagadása a közigazgatási bíróságok előtti fellebbezés tárgyát képezi. A költségmentesség is rendelkezésre áll a környezeti ügyekben nem tartalmaz külön szabályokat. Költségmentesség a források, állampolgárság, lakóhely és az elfogadhatóság kérdését. Ön jogosult arra, hogy elsődleges vagy másodlagos jogi segítségnyújtás a litván állampolgár, aki az Európai Unió polgárának, vagy az a külföldi, aki a Litvániában és jogszerűen tartózkodik egy másik tagállamban. Ha a költségmentességet a kereset nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy nem jelentéktelen. A másodlagos jogi segítségnyújtás további feltétele, hogy a fél vagyonában értéket és annak éves jövedelme nem haladja meg az ingatlan értékét és a jövedelmi szintek a Litván Köztársaság kormánya. A nem kormányzati szervezetek nem tervezik. Ügyvédi irodák nem rendelkeznek a Litvániában pro bono jogi segítséget. Valamennyi jogi klinikákon kezeljék a környezeti ügyekben. Nem fordulnak elő konkrét környezeti jogklinikákat. E jog a következők:
A Vilniusi Egyetem jogi klinika: http://www.teisesklinika.lt
A Mykolas Romeris Egyetem jogi klinika: http://www.mruni.eu/lt/universitetas/fakultetai/teises_fakultetas/teisines_pagalbos_centras/apie_centra/
A jogklinikákat felelősek az elsődleges jogi segítségnyújtás. Az elsődleges jogi segítségnyújtás is a települések és a tájékoztatási irodák az Igazságügyi Minisztérium több városban (Kaunas, Klaipėda, Šiauliai, Druskininkai és egyéb).
A másodlagos jogi keresztül nyújtott támogatás különleges szolgáltatások (5, Vilnius és Kaunas, Klaipėda, Panevėžys, Šiauliai) az Igazságügyi Minisztérium felelős. Léteznek olyan környezetvédelmi felelős szervezeteknek a környezet védelmében Litvániában. Ezek a nyilvánosság számára is elérhetők. Vannak más szervezetek, amelyek az interneten keresztül ingyenes jogi tanácsadást. Nem fordulnak elő konkrét környezeti ügyvédek, akik ingyenesen hozzáférhető a nyilvánosság számára.
Az igazgatási szerv a közigazgatási eljárás lezárása és a határozat elfogadására a közigazgatási eljárás 20 munkanapon belül az eljárás kezdetén. A nyilvánosan működő gazdálkodó egység a közigazgatási eljárás megindításának meghosszabbíthatja ezt az időszakot legfeljebb további 10 munkanappal, ha objektív okok miatt, a közigazgatási eljárás nem fejeződhet be a megadott határidőn belül. Egy személyt értesíteni kell a határidő meghosszabbításáról a közigazgatási eljárás (írásban vagy e-mailben, amennyiben a panasz érkezett e-mail) és a hosszabbítás indokairól (a törvény 31. cikk). A közigazgatási bíróság kezdeményezheti egy állami hatóság, amennyiben a közigazgatási szerv nem fogadja el a határozatot a határidőn belül, és kárt okozott a felperesnek. Számos területen, valamint a jog hallgatólagos elfogadási rendszert hozott létre. Az adminisztráció hallgatására oka hallgatólagosan elfogadja a törvény által meghatározott határidőn belül. Nincs külön jogszabály által meghatározott határidők a környezeti ügyekben a bírósági eljárásokat. Az általános szabályokat kell alkalmazni. Általában a közigazgatási bíróság előtt kell kitölteni, legkésőbb egy hónappal a panasz után. A közigazgatási bíróság előtti eljárásban, és el kell végezni az első fokon hozott határozatot legkésőbb két hónappal azt követően, hogy az eljáró bíróság az ügyet, ha a törvény nem ír elő rövidebb időtartam.
Adott esetben a vizsgálati időtartam meghosszabbítható legfeljebb egy hónap. A normatív jogi aktusok jogszerűségére vonatkozóan az adminisztráció meghosszabbíthatja a határidőt legfeljebb három hónapig. Az ítéletet el kell készíteni, és közölni kell az ugyanazon a napon nyilvános meghallgatását követően az ügyet. Határozatok jogszerűségére vonatkozó közigazgatási határozatok és egyéb összetett esetekben történhet, és bejelentette, hogy legkésőbb 10 nappal, de legfeljebb a meghallgatás lefolytatását követően (a gyakorlatban ez csaknem minden esetben). Amennyiben a bírósági határozatot ésszerű határidőn belül, a személy az kárt okozott kár megtérítése tekintetében. E lehetőséget a törvény által okozott károk megtérítésére állami hatóságok.
Minden kérelmezőnek bizonyítania kell a közigazgatási aktus kihívások különös érdekük fűződik a jogi aktus megsemmisítéséhez. A közigazgatási aktus megsemmisítése csak abban az esetben megengedett, ha azt olyan kötelező joghatásokat vált ki, amennyiben az sérti a felperes jogait és kötelezettségeit. Előfordul, hogy csak a bírósági eljárás vonatkozásában az a későbbi érdemi határozat vagy egyszerű információkat azonban nem teremt jogokat vagy kötelezettségeket, és nem a közigazgatási bíróság előtt megtámadható. Ezeket az általános szabályokat kell alkalmazni a környezeti ügyekben. A környezeti információkhoz való hozzáférés jogát szabályozza az általános elv a környezetvédelemről szóló törvény és a végrehajtási rendelet a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1175. sz. kormányhatározat által jóváhagyott 1999. Alternatív vitarendezés jelenleg nem elterjedt a közigazgatási peres eljárásokban Litvániában. A legújabb ítélkezési gyakorlat, hanem a közigazgatási bíróságok azt jelzi, hogy a békeszerződés viták rendezése érdekében a környezeti ügyekben (is). A közvetítői eljárás a gyakorlatban nem igazán használják; Lassan, de ez az érték Litvániában.
. XV. A külföldiek helyzete
A litván alkotmány 29. cikk kimondja a törvény előtti egyenlőség elvét minden polgár számára (tekintet nélkül a nemi, faji, nemzeti hovatartozása, nyelve, származása, társadalmi státusa, hite, meggyőződése vagy nézetei. E cikk számos törvényt az alkotmány is. Közigazgatási eljárásról szóló törvény 6. cikk előírja, hogy a közigazgatási ügyekben kizárólag a bíróságok, a törvény előtti egyenlőség, valamint a Bíróság, függetlenül attól, neme, faji, nemzeti hovatartozása, nyelve, származása, társadalmi státusa, valláson, meggyőződésen vagy magatartás, tartózkodási, tevékenységek és a természet, valamint egyéb körülményeket. Csak a litván nyelvet kell használni a bíróságok előtt. Közigazgatási eljárásról szóló törvény 9. cikk előírja, hogy a közigazgatási ügyek, döntések és litván nyelven teszik közzé. A Bírósághoz benyújtott valamennyi dokumentumot le kell fordítani litvánra. Azok a személyek, akik nem beszélik a litván garantálni kell annak jogát, hogy tolmács szolgáltatásait használják. A tolmácsnak az állami költségvetés fedezi (a közigazgatási eljárásról szóló törvény 9. cikk).
A környezetvédelemről szóló törvény 32. cikk előírja, hogy a jogi és természetes személyek közötti jogvitákban a Litván Köztársaság és a tagállamok által meghatározott módon a Litván Köztársaság, kivéve, ha nemzetközi megállapodások másképp nem rendelkeznek, a Litván Köztársaság. A kereset elfogadhatóságát a litván bíróságok előtt lehetőség van a közigazgatási eljárásról szóló törvény a polgári perrendtartásról, illetve. A közérdek fogalmának nem kifejezetten az országhatáron átterjedő. Az általános szabályok alkalmazandók (különösen a kérelmek elfogadhatóságát az eljáráshoz fűződő érdek fogalma révén). A litván közigazgatási törvény elismeri a közigazgatási bíróságok számára egyenlő hozzáférést nem kormányzati szervezetek külföldön lakóhellyel rendelkező személyek vagy ugyanazon az alapon, hogy a Litvániában lakó kérelmezők használják. Egy uniós polgár, vagy az a külföldi, aki jogszerűen tartózkodik a Litvániában vagy az Unió más jogi segítséget kaphatnak. A joghatósági kikötés nem lehetséges polgári ügyekben. A szerződéses rendelkezés, amelynek értelmében a felek megállapodnak abban, hogy megbízzák a jogvita rendezése olyan bíróság, amely rendesen nem rendelkezik joghatósággal. Ez vonatkozhat a joghatóságot vagy illetékességet. Ez a záradék csak a szerződésből eredő jogvitákra. Ezt a mechanizmust azonban nem használják a közigazgatási jog közigazgatási bíróságok előtti peres eljárások. A bíróságok közötti választási lehetőség egy nemzetközi megállapodás lehetséges.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
18/2013. számú polgári elvi döntés | Kúria
18/2013. számú polgári elvi döntés
A birtokvédelem és a személyiségi jogi védelem egymással párhuzamosan igénybe vehető jogvédelmi lehetőséget biztosít a sérelmet szenvedett fél számára. Nincs akadálya ezért annak, hogy a bíróság az eredményes birtokvédelmi eljárást követően a jogi személy céljaira szolgáló helyiséghez fűződő jog megsértését megállapítsa [Ptk. 82. §, 84. § (1) bek. a) pont, 188. § (1) bek.].
Az elsőfokú bíróság részítéletével az alperes viszontkeresetét az üzleti titok, valamint a jogi személy céljaira szolgáló helyiséghez és a személyes adatok védelméhez fűződő joguk megsértése vonatkozásában elutasította.
A részítélet tényállása szerint a felperes használati díj megfizetése iránt terjesztett elő keresetet arra hivatkozva, hogy az alperesek 2005. október 15-e és 2010. október 15. napja között érvényes jogcím nélkül, ingyenesen használták a tulajdonát képező ingatlanokat. A felperes az alpereseket a pert megelőzően felhívta az ingatlan kiürített állapotban történő birtokba adására, eredménytelenül. Az alperesek az ingatlanokat 2009 őszétől ténylegesen nem használták, azonban annak kulcsait nem adták át a felperesnek, abban ingóságaikat tárolták. A felperes 2009 decemberében az ingatlanokat zárcsere útján birtokba vette, és az ajtón bélyegzőjével ellátott zárócímkét helyezett el. Ennek ellenére az ingatlanba illetéktelen személyek hatoltak be, akik azt birtokba vették.
A felperes használati díj és járulékai megfizetésére irányuló keresetével szemben az alperesek viszontkeresetet terjesztettek elő annak megállapítása iránt, hogy a felperes az alperesek mint jogi személyek céljaira szolgáló helyiségekhez, illetve a személyes adatok védelméhez fűződő jogát megsértette, mely magatartásával az alpereseknek 3 000 000 – 3 000 000 forint összegű kárt okozott. Ezen felül egyenként 12 000 000 forint nem vagyoni kár megtérítése iránt is igényt támasztottak. Viszontkeresetük jogcímeként a Ptk. 82. §-át és a személyes adatok védelméről szóló 1992. évi LXIII. törvény (Avtv.) 4. §-át jelölték meg.
A felperes a viszontkereset elutasítását kérte. Érvei szerint a Ptk. 82. §-ára alapított, a jogi személy céljaira szolgáló helyiséghez fűződő jogok védelme azt a jogi személyt illeti meg, aki a helyiség használatára jogcímmel rendelkezik. Az adatvédelmi jogsértésre alapított viszontkereset kapcsán arra hivatkozott, hogy az ingatlan birtokbavételét követően lehetőséget biztosított az alperesek számára az ingatlanban található iratanyagaik elvitelére, ennek elmulasztása következtében az iratokban bekövetkezett kár nem róható a terhére.
Az elsőfokú bíróság a Pp. 213. §-ának (2) bekezdése alapján hozott részítéletében a Ptk. 82. §-ára alapított viszontkereseti kérelem körében kifejtette, az alpereseknek mindenekelőtt azt kellett a perben bizonyítani, hogy az ingatlanok az alperesek mint jogi személyek céljaira szolgáló helyiségeknek minősülnek; ennek megállapításához nem elégséges az a tény, hogy az ingatlanokat az alperesek hosszabb időn keresztül a birtokukban tartották. A birtoklásra feljogosító jogcím bizonyítatlansága következtében e viszontkereseti kérelmet elutasította. Utalt az alperesek által csatolt, 1993. február 1-jén kelt tájékoztató iratra, valamint azon levélre, amelyben a felperes az I. rendű alperest az egyik ingatlan vonatkozásában kiadott bontási engedély tényéről tájékoztatta. Kifejtette ugyanakkor, hogy e két levél nem bizonyítja az alperesi birtoklás jogszerűségét a perbeli időszakban, mert a levelek kelte korábbi, mint a viszontkeresettel érintett, illetve a peresített időszak; továbbá egyik fél sem vitatta, hogy az alperesek korábban hosszú ideig a felperes tudtával és engedélye alapján használták az ingatlanokat. Erre tekintettel nem volt jelentősége a csatolt iratoknak, mert azok az elsőfokú bíróság álláspontja szerint mindössze azt támasztották alá, hogy a felperes egy megelőző időszakban elismerte az alperesek működését a tulajdonában álló ingatlanokban.
A személyes adatok sérelmére alapított viszontkereseti kérelem kapcsán az elsőfokú bíróság hangsúlyozta, az a tény, hogy a felperes a perbeli ingatlanok birtokba vételével egyúttal az alperesek iratanyagát is birtokba vette, nem utal arra, hogy a felperes bármilyen adatkezelést végzett volna az ott található személyes adatok vonatkozásában. Emellett a felperes lehetőséget biztosított az alperesek számára az iratok átvételére, amelyet az alperesek saját érdekkörükre visszavezethető okból mulasztottak el.
Az elsőfokú bíróság rámutatott, hogy az alperesek az üzleti titokhoz fűződő jogaik megsértését is állították, mely állításukat a Pp. 3. §-ának (2) bekezdése alapján – annak tartalmára tekintettel – a Ptk. 81. §-a szerinti üzleti titok sérelmére alapított viszontkereseti kérelemként bírálta el. Kifejtette, hogy az érvényesíteni kívánt jogot és az ahhoz kapcsolódó tényelőadást az alperesek bizonytalanul terjesztették elő, még arra vonatkozó előadást sem tettek, hogy a felperes az alperesek üzleti titkát mely magatartásával sértette meg. Önmagában az a körülmény, hogy a felperes tulajdonában álló ingatlanokba illetéktelen személyek behatoltak, a felperes üzleti titoksértéssel kapcsolatos felelősségét nem alapozza meg. A felperes ugyanis az ingatlanon zárat cserélt és azt zárócímkével látta el, azaz minden elvárhatót megtett az ingatlan biztonságba helyezése érdekében. Emellett az alpereseket tájékoztatta az illetéktelen személyek behatolásának tényéről, amiből az tűnik ki, hogy a felperes kifejezetten gondoskodni kívánt az alperesek által hátrahagyott ingóságok, iratanyag őrzéséről és annak visszajuttatásáról, mely lehetőséggel az alperesek önhibájukból nem éltek. Arra vonatkozó adat nem merült fel, hogy a felperes visszaélt volna a birtokába került iratanyagban szereplő alperesi üzleti titokkal, erre figyelemmel az elsőfokú bíróság a viszontkeresetet az üzleti titoksértés, a jogi személy céljára szolgáló helyiséggel kapcsolatos jogok sérelme és az adatvédelemre vonatkozó jogszabály megsértése tekintetében mint megalapozatlant elutasította.
A részítélettel szemben az alperesek nyújtottak be fellebbezést, amelyben az elsőfokú részítélet megváltoztatásával az elbírált viszontkereseti kérelmeknek történő helyt adást kértek.
Álláspontjuk szerint az elsőfokú bíróság a tényállást hiányosan, illetve tévesen állapította meg, és ebből levont jogi következtetése sem helytálló. Nem ismertette részítéletében, hogy a perbeli építményt – amely eredetileg felvonulási épület volt – az alperesek a B. L. Vállalattól vették át 1991. május 17-én, annak helyiségeit saját költségen alakították irodai, illetve klubhelyiséggé, és azokat azóta is székhelyként használják anélkül, hogy azt akár a felperes, akár bárki más kifogásolta volna. Az alperesek birtokba lépésének időpontjában az ingatlan állami tulajdonban volt, a felperes a tulajdonszerzésekor tudott arról, hogy az alperesek a perbeli helyiségben működnek. Sem ők, sem a felperes nem állította a perben, hogy az ingatlan tényleges használatával 2009 őszétől felhagytak volna, mindössze arról van szó, hogy a sporttevékenység idényjellegű, ezért a téli időszakban a helyiségekben nem voltak rendszeres programok és ott nem volt állandó ügyelet sem. Az alperesek a zárak lecserélése előtt a helyiségekhez saját kulccsal rendelkeztek, amelynek átadására irányuló kötelezettségük nem volt, azt a felperes nem is kérte. A zárcserével a felperes kifejezetten az alperesek helyiségekből való kizárását kívánta biztosítani, és ezt követően semmilyen intézkedést nem tett az illetéktelen behatolás megakadályozására. Ebből az következik, hogy az illetéktelenek behatolására nem a zárcsere ellenére, hanem annak következményeként került sor, hiszen közismert tény, hogy azon földszintes építményeket, ahol nincs mozgás, előbb-utóbb illetéktelenek veszik birtokukba. A felperes által lezárt ingatlanban az alperesek nem csak a vagyontárgyaikat tárolták, hanem irataikat is, amelyek egy részét a behatolók eltüzelték, más részük szétszórt és szennyezett állapotban volt, azok összegyűjtésére a fertőzésveszély miatt, higiéniai okból nem vállalkoztak az alperesek. A felperes intézkedése időpontjában bejegyzett székhelyük a B. város B. út 11. szám alatti cím volt, a felperes a keresetleveléhez maga csatolta az ennek igazolására szolgáló iratot. Erre tekintettel tévesen találta bizonyítatlannak az elsőfokú bíróság az alperesek azon állítását, hogy az ingatlanok az alperesek mint jogi személyek céljaira szolgáló helyiségeknek minősülnek.
Az alperesek sérelmezték fellebbezésükben, hogy az elsőfokú eljárás során indítványozták azon felperesi alkalmazottak tanúkénti meghallgatását, akikkel az ingatlanhasználat ideje alatt kapcsolatban álltak és részesei voltak annak az együttműködésnek, amely a kerületi sportesemények szervezése során a felperes és az alperesek között kialakult; e bizonyítási indítványukat azonban az elsőfokú bíróság mellőzte.
Az I. és II. rendű alperes a fellebbezésben új tényként hivatkozott arra, hogy az alperesek által a felperes birtokháborításának megállapítása iránt indult perben időközben jogerős ítélet született, amely a felperes 2009. évi zárcseréje kapcsán a birtokháborítás tényét megállapította.
A felperes csatlakozó fellebbezést nyújtott be, amelyben az elsőfokú ítélet indokolásának megváltoztatását kérte azon megállapítások törlésével, amelyek arra irányulnak, hogy az alperesek a felperes tudtával és engedélye alapján használták az ingatlanokat, továbbá amely szerint a peresített időszakot megelőzően a felperes elismerte az alperesek működését a tulajdonában álló ingatlanokban. E megállapítást az alperesek által csatolt iratok nem támasztják alá, és a felperes sem tett a per folyamán erre vonatkozó nyilatkozatot. Álláspontja mindvégig az volt, hogy az alperesek jogcím nélkül birtokolták és használták az ingatlanokat.
A felperes fellebbezési ellenkérelmet is benyújtott az alperesek fellebbezésével szemben, amelyben az elsőfokú ítélet csatlakozó fellebbezéssel nem támadott részének helybenhagyását kérte.
Az I. és II. rendű alperes fellebbezése az alábbiak szerint részben alapos, a felperes csatlakozó fellebbezése nem alapos.
Az elsőfokú bíróság a bizonyítási eljárást az elbírált viszontkereseti kérelmek tekintetében a szükséges mértékben lefolytatta, a tényállást túlnyomórészt helyesen állapította meg. Meghozott döntésével és annak kifejtett indokaival azonban a Fővárosi Ítélőtábla csak részben értett egyet.
Helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy önmagában az a körülmény, hogy a felperes tulajdonában álló ingatlanokba illetéktelen személyek behatoltak, a felperes üzleti titoksértéssel kapcsolatos felelősségét nem alapozza meg. Arra vonatkozó adat sem merült fel, hogy a felperes visszaélt volna a birtokába került iratanyagban szereplő alperesi üzleti titokkal. A Ptk. 81. §-a szerint üzleti titkot az sért, aki más üzleti titkának birtokába jut és azt jogosulatlanul nyilvánosságra hozza vagy azzal egyéb módon visszaél. Ilyen felperesi magatartásra az alperes nem hivatkozott, az általa általánosságban előadottak pedig nem alkalmasak a felperes jogsértésének megállapítására az alperes üzleti titka vonatkozásában. Helytállóan jutott arra a következtetésre is, miszerint az a tény, hogy a felperes a perbeli ingatlanok birtokba vételével egyúttal az alperesek iratanyagát is birtokba vette, nem utal arra, hogy a felperes bármilyen adatkezelést végzett volna az ott található személyes adatok vonatkozásában. A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló, a perbeli időszakban hatályban volt 1992. évi LXIII. törvény 1/A. §-ának (1) bekezdése szerint a törvény hatálya a Magyar Köztársaság területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed, amely természetes személy adataira vonatkozik, valamint amely közérdekű adatot vagy közérdekből nyilvános adatot tartalmaz. A 2. § értelmében személyes adat bármely meghatározott természetes személlyel kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; míg adatkezelő az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtatja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja. Adatkezelés az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például azok gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, felhasználása, nyilvánosságra hozatala, stb. A felperes adatkezelői minősége a perben nem nyert bizonyítást, ebben a másodfokú bíróság egyetértett az elsőfokú ítéletben foglaltakkal. Az alperesek olyan tényállítást sem tettek, amelyből arra lehetne következtetni, hogy a felperes a jogszabályban példálózva felsorolt bármely olyan műveletet végzett volna a birtokába került iratanyagban szereplő személyes adatok tekintetében, amely megfelelne az adatkezelés jogszabályban írt fogalomkörének. Mindemellett a másodfokú bíróság hangsúlyozza, hogy a személyes adatok védelmében annak tulajdonosa léphet fel, az alperesek mások – az egyesület tagjai, illetve alkalmazottai – adatai tekintetében nem rendelkeznek perbeli legitimációval, ezért ezen az alapon is e kereseti kérelem elutasításának volt helye.
A Fővárosi Ítélőtábla viszont nem értett egyet az elsőfokú bíróságnak a jogi személy céljaira szolgáló helyiség sérelmével kapcsolatban előterjesztett kereseti kérelem körében kifejtett álláspontjával.
A Ptk. 82. §-a szerint a törvény védi a jogi személy céljaira szolgáló helyiségekhez fűződő jogot. Ez a jogosítvány, bár közvetlenül a tárgyiasult valóságot védi, közvetve a jogi személy autonóm működését oltalmazza. Célja, hogy a jogi személy rendeltetésszerű működését jogosulatlan magatartással senki ne háboríthassa. A védelem nyilvánvalóan kiterjed a jogi személyiséggel nem rendelkező, közös név alatt működő, jogokat szerző és kötelezettségeket vállaló szervezetekre is. A jogi személy céljaira szolgáló helyiség a jogi személy autonóm működésének térsége, amelynek jogtalan behatolással, elfoglalással vagy más módon történő zavarással való megsértése személyhez fűződő jogot sért. Ennek megítélése során elsődlegesen azt kell vizsgálni, hogy a jogi személy a tevékenységét a helyiségben zavartalanul végezte-e. Adott esetben számtalan adat merült fel arra, hogy az alperesek a perbeli ingatlanban megvalósították az autonóm működésüket. Erre utal többek között a felperes által 2011. március 24-én az alperesek perbeli ingatlanon tárolt eszközeiről felvett leltár, amely szerint az ingatlanban – egyebek mellett – ülőgarnitúra, fűtőtest, tárgyalóasztal, irodai forgószék, íróasztal, szekrénysor, üveges irattartó szekrény volt található. Amennyiben az ingatlanban folytatott rendeltetésszerű működésüket bárki jogosulatlan magatartással megzavarja, úgy az alperesek jogosultak jogvédelmet kérni a bíróságtól.
Alaptalanul kérte a felperes a csatlakozó fellebbezésében annak megállapítását, hogy az alperesek az ingatlan jogcím nélküli használói voltak. A peradatokból nem vonható le ilyen következtetés. Helyesen tartalmazza az elsőfokú ítélet indokolása, hogy az alperesek a felperes tudtával és engedélye alapján használták az ingatlanokat, továbbá hogy a peresített időszakot megelőzően a felperes elismerte az alperesek működését a tulajdonában álló ingatlanokban. Az alperesek alappal hivatkoztak a fellebbezésükben arra, hogy birtokba lépésük időpontjában az ingatlan állami tulajdonban volt, a felperes a tulajdonszerzésekor tudott arról, hogy az alperesek a perbeli helyiségben működnek, e teherrel szerezte meg a tulajdonjogot. Az elsőfokú bíróság helytállóan utalt az alperesek által csatolt, 1993. február 1-jén kelt tájékoztató iratra, valamint azon levélre, amelyben a felperes az I. rendű alperest a B. út 11. szám alatti ingatlan vonatkozásában kiadott bontási engedély tényéről tájékoztatta. Ezek is azt támasztják alá, hogy a felperes a tulajdonba lépésének időpontjában az alperesek ingatlanhasználatához a hozzájárulását megadta. Bár e szívességi használat bármikor megvonható, ez azonban nem jelenti, hogy ezt a felperes önkényesen, tilos önhatalommal – zárcsere útján – hajthatja végre. Nincs jelentősége annak, hogy a felperes a zárcsere előtt megkísérelte felszólítani az alpereseket az ingatlan birtokba adására, mert a nem vitatott peradatok szerint a felszólító levelet a sportegyesület korábbi elnökének, K. B.-nek címezte, aki a levél postára adása előtt elhunyt. Egyebekben a felszólítás célba jutása és annak eredményessége esetén sem lett volna jogosult a felperes a zárcsere végrehajtására, mert ezt követően akkor járt volna el jogszerűen, amennyiben a helyiség kiürítése iránt peres eljárást kezdeményez.
A felperes eljárásának jogszerűtlenségét a Fővárosi Törvényszék jogerős ítélete megállapította kimondva, hogy jelen per felperese – az adott eljárásban alperes – birtokháborítást követett el azzal, hogy 2009 decemberében a perbeli ingatlanokon a zárakat kicserélte és az ajtókon az önkormányzat bélyegzőjével ellátott címkéket helyezett el. A birtokvédelem mint dologi jogi jogvédelmi eszköz és a személyiségi jogi védelem egymással párhuzamosan igénybe vehető jogvédelmi lehetőséget biztosít a sérelmet szenvedett fél számára, ezért nincs akadálya annak, hogy a bíróság az eredményes birtokvédelmi eljárást követően a jogi személy céljaira szolgáló helyiséghez fűződő jog megsértését megállapítsa.
A kifejtettekre tekintettel a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság részítéletének az üzleti titok és a személyes adatok védelméhez fűződő jog megsértése iránti viszontkeresetet elutasító döntését helybenhagyta, míg a jogi személy céljaira szolgáló helyiséghez fűződő jog megsértésével kapcsolatos rendelkezését a Pp. 253. §-ának (2) bekezdése szerint részben megváltoztatta és megállapította, hogy a felperes a perbeli ingatlanokon a 2009 decemberi zárcserével az I. és II. rendű alpereseknek a jogi személy céljaira szolgáló helyiségekhez fűződő jogát megsértette (Ptk. 84. § (1) bekezdés a) pont).
Az elsőfokú bíróság eltérő jogi álláspontja folytán nem vizsgálta érdemben az alperesek jogsértéssel kapcsolatban előterjesztett vagyoni és nem vagyoni kártérítés iránti viszontkereseti kérelmét, ezért az elutasító rendelkezést a másodfokú bíróság a Pp. 252. §-ának (3) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte, és e körben az elsőfokú bíróságot a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasította.
(Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.21.448/2012.)

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság