text:
1/2013. (V. 8.) BK vélemény
Címlap > 1/2013. (V. 8.) BK vélemény
2013.El.II.E.3/5.
I. Magánvádas büntetőügyben önmagában a feljelentés bírósághoz érkezése miatt a feljelentett személy mentelmi jogának felfüggesztése iránt a Be. 552. § (1) bekezdése szerinti intézkedések megtételének nincs helye.
II. Ha a feljelentésből megállapítható, hogy a cselekmény nem bűncselekmény (a cselekmény büntetendőségét, avagy az elkövető büntethetőségét kizáró ok áll fenn), a bűncselekmény gyanúja hiányzik, vagy más, az eljárás megszüntetésére okot adó körülmény esetén az eljárást személyes meghallgatás kitűzése és a Be. 552. § (1) bekezdése szerinti intézkedés megtétele nélkül meg kell szüntetni.
III. Az I-II. pontok megfelelően irányadóak a pótmagánvád alapján indult bírósági eljárásban is.
1. A Be. 551. § (1) bekezdése szerint a külön törvényben meghatározott közjogi tisztséget betöltő személyek ellen e tisztségük fennállása alatt csak a mentelmi jog felfüggesztése után indítható büntetőeljárás.
Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § (1) bekezdése szerint képviselő ellen csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet büntetőeljárást indítani.
Ezzel megegyező szabályozást tartalmaz az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 14. § (1)-(2) bekezdése, az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 10. § (1)-(2) bekezdése, továbbá az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. § (2) bekezdése (azzal, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséről az Európai Parlament határoz), az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 14. § (3) bekezdése (a mentelmi jog felfüggesztéséről az Alkotmánybíróság teljes ülése dönt), a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. CLXII. törvény 2. § (1) bekezdése (a mentelmi jog felfüggesztéséről az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára a köztársasági elnök dönt), valamint az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 3. § (5)-(7) bekezdése (a mentelmi jog felfüggesztéséről a legfőbb ügyész esetében az Országgyűlés, a többi ügyész esetében a legfőbb ügyész dönt).
2. A mentelmi jog – bár azt nem a Be. 6. § (3) bekezdése, hanem a Be. 551. § (1) bekezdése tartalmazza – a büntetőeljárás külső, közjogi jogviszonyon alapuló, ezért külön törvényekben szabályozott – akadálya, amely a büntetőügyben a bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság elé állít eljárási akadályt. Nem tilalmazza azonban a mentelmi joggal védett személy elleni feljelentés megtételét.
A mentelmi jog személyhez kötött, fennállása alatt a feljelentett, vagy a bűncselekmény gyanújával terhelt személy ellen nem folyhat büntetőeljárás. A mentelmi jog, mint a meghatározott személy ellen folytatható büntetőeljárás közjogi tilalma alapján a mentelmi joggal védett személlyel szemben a megalapozott gyanú nem közölhető, és az ilyen személyt közvetlenül érintő eljárási cselekmény nem végezhető.
A mentelmi jog azonban csak az azzal védett személy elleni büntetőeljárás megindítását (folytatását) akadályozza. Nem lehet akadálya a bűncselekmény gyanúja miatt az eljárás megindításának, vagy olyan eljárási cselekmények elvégezésének (ekként a büntetőeljárás folytatásának), melyek nem irányulnak közvetlenül a mentelmi joggal védett személy ellen, azonban a gyanú megalapozását, személyre konkretizálását célozzák.
3. Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést. A mentelmi jog nem képes meggátolni azt, hogy az azzal védett személy ellen feljelentést tegyenek. Ezért önmagában a feljelentés megtétele még nem jár a mentelmi jog megsértésével. A feljelentés alapján azonban a hatósági cselekményeknek az előzőekben írtak szerint akadályt állít. Gyakorlati szempontból azt kell vizsgálni, hogy tartalmilag milyen eljárási cselekmény végezhető a mentelmi jog felfüggesztése nélkül.
Magánvádas ügyben nem jár a mentelmi jog megsértésével
- a feljelentő bírósági felhívása arra nézve, hogy írásban pontosítsa a feljelentését,
- a feljelentett személye kilétének kiderítése, illetve a kilétének ismerete nélkül a bizonyítási eszközök felkutatása érdekében elrendelt nyomozás;
- a bíróság általi előkészítő ülés tartása,
- a bíróság - Be. 501. § (2) bekezdésén alapuló - eljárást megszüntető határozatának meghozatala,
- a bíróság áttételt elrendelő határozatának meghozatala,
- a bíróság felfüggesztést elrendelő határozatának meghozatala.
A mentelmi jog felfüggesztése előtt azonban nem rendelhető el a feljelentett személyének kiléte ismeretében nyomozás, és nem tűzhető ki személyes meghallgatás. Ezek ugyanis már olyan eljárási cselekmények, amelyek ténylegesen a mentelmi joggal védett személy ellen irányulnak.
A mentelmi joghoz fűződő, így a büntetőeljáráson kívüli, közjogi követelmény, hogy a bűncselekmény gyanúját mentelmi joggal rendelkező személyre konkretizálják, ekként a gyanú a mentelmi joggal rendelkező személy felé "forduljon", és érje el a szintet, amikor a megalapozott gyanú már közölhető lenne. Csakis ekkor kerülhet sor a mentelmi jog felfüggesztése, mint közjogi aktus megindítására.
4. A Be. 6. § (2) bekezdése szerint büntetőeljárás csak bűncselekmény gyanúja alapján, és csak az ellen indítható, akit bűncselekmény megalapozott gyanúja terhel. Be. 497. § (1) bekezdése szerint a magánvádas eljárás feljelentésre indul meg. A feljelentésben elő kell adni, hogy a feljelentő ki ellen, milyen cselekmény miatt és milyen bizonyítékok alapján kéri a büntetőeljárás lefolytatását. A feljelentést a bíróságon kell írásban vagy szóban megtenni, a szóbeli feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
Ha a feljelentésből nem derül ki, hogy azt ki ellen vagy milyen cselekmény miatt tette a feljelentő, a bíróság felhívhatja a feljelentőt, hogy írásban pontosítsa a feljelentést, előkészítő ülést tarthat, nyomozást rendelhet el (Be. 498. §).
A feljelentésben, mint történést vagy eseményt, le kell írni azt a cselekményt, amelyet a sértett az eljárás alapjának tekint. Ennek büntető törvénybe ütköző cselekménynek kell lennie, mégpedig olyan bűncselekménynek, amely miatt a törvény szerint a vádat magánvádló is képviselheti (alaki legitimáció). Amennyiben a feljelentett cselekmény a feljelentésben foglalt adatok szerint nem bűncselekmény (hanem pl. csak szabálysértés) a bíróság személyes meghallgatás nélkül - az általános szabályok [267. § (1) bek.: a feljelentésben vád tárgyává tett cselekmény nem bűncselekmény, a terhelt gyermekkorú, a terhelt halála, elévülés, vagy kegyelem, ítélt dolog, illetőleg a magánindítvány, kívánat, feljelentés már pótolhatatlan hiánya] szerint – a büntetőeljárást megszünteti.
A feljelentésnek tehát bűncselekményt kell tartalmaznia ahhoz, hogy az elkövető személye elleni eljárásnak jelentősége legyen. Ha azonban a feljelentés nem tartalmaz olyan cselekményt, ami a büntető törvénybe ütközik, vagy a feljelentésből egyértelműen megállapítható, hogy a cselekmény büntethetőségét vagy az elkövető büntetendőségét kizáró ok áll fenn, akkor nincs bűncselekmény, tehát nincs tárgya az eljárásnak. Ebben az esetben pedig nincs jelentősége a feljelentett személyének sem: esetleges mentelmi jogosulti mivoltával kapcsolatban nem kell intézkedni.
Ugyanez a helyzet, ha a feljelentésből a bűncselekmény gyanúja – mint a büntetőeljárás megindításának általános feltétele [Be. 6. § (2) és (3) bek.] – nem állapítható meg. A gyanú és a megalapozott gyanú ugyanis nem a feljelentő, hanem a hatóságnak címzett törvényi fogalom, a gyanúra, megalapozott gyanúra vont következtetés a hatóság általi értékelés eredménye. Ezért, habár a feljelentésben a feljelentett személy megnevezetten, azonosíthatóan szerepel, de a hatóság a bűncselekményre nem lát gyanút, illetve a gyanút nem látja az elkövetőre konkretizáltnak, az eljárást személyes meghallgatás nélkül meg kell szüntetnie.
5. A leírtak irányadóak akkor is, ha a sértett pótmagánvádlóként nyújt be vádindítványt a bírósághoz mentelmi joggal védett személlyel szemben. A Be. 552. § (1) bekezdése szerinti, a mentelmi jog felfüggesztését a bíróságnak csak akkor kell indítványozni, ha a vádindítvány elutasításának vagy az eljárás bűncselekmény hiányában történő megszüntetésének nincs helye (BKv. 90. II. 1-3. és 6-7. pontok).
Dr. Soós László a kollégium jegyzője

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Outlet63
Tavasz274
Nyár239
Összes1050
Verziószám: 5. kiadás
Hatálybalépés: 2018.05.25
A veddvelem.hu Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (1027 Budapest, Bem rakpart 56. fszt. 6.) mint adatkezelő (a továbbiakban: veddvelem.hu vagy Szolgáltató vagy Adatkezelő) kötelezettséget vállal arra, hogy az általa működtetett veddvelem.hu weboldal szolgáltatásainak igénybevétele céljából részére szolgáltatott személyes adatok kezelése mindenkor megfelel a jelen szabályzatban és a hatályos jogszabályokban, különösen az alábbi jogszabályokban, rendeletekben előírt követelményeknek:
2011. évi CXII. törvény – az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról (a továbbiakban Infotv.), mely tartalmazza a személyes adatok kezelésére, valamint az adatkezelésben résztvevők (érintett, adatkezelő, adatfeldolgozó) viszonyaira vonatkozó alapvető szabályokat.
2001. évi CVIII. törvény – az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről (rövidítve: Ektv.)
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet (általános adatvédelmi rendelet) hatályon kívül helyezéséről
Név: veddvelem.hu Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
Székhely: 1027 Budapest, Bem rakpart 56. fszt. 6.
Cégjegyzékszám: 01-09-947188
Nyilvántartását vezeti: Fővárosi Bíróság mint Cégbíróság
Elérhetőség: legenyseg@veddvelem.hu
A veddvelem.hu fenntartja a jogot jelen Adatkezelési Tájékoztató egyoldalú módosítására. A módosításról a veddvelem.hu rövid felhívás formájában tájékoztatja a Felhasználókat. A felhívást az online közösségi vásárló oldal erre a célra szolgáló felülete, a veddvelem.hu által küldött hírlevél, vagy a Felhasználóknak a Beállítások menüben megadott e-mail címére küldött értesítés egyaránt tartalmazhatja.
Az Ektv. előírásai szerinti tájékoztatásnak az ÁSZF dokumentumunkban teszünk eleget.
A jelen Adatkezelési Tájékozató alkalmazása során használt fogalmak és kifejezések az alábbiakban meghatározott – a fent hivatkozott hatályos jogszabályokban foglaltakkal teljes egészében megegyező – tartalommal bírnak:
Érintett: a vásárló / felhasználó, akinek a természetes személy adatait kezeli az adatkezelő
3. A veddvelem.hu által alkalmazott adatkezelési alapelvek
3.1. Résztvevők az adatkezelésben:
3.1.1. Személyes adat
Az Infotv. 3. § 2. pontja alapján egy személy neve, email címe, telefonszáma, lakcíme továbbá minden – akár közvetett módon – a személlyel kapcsolatba hozható információ személyes adatnak minősül. A személyes adatok bármilyen célú felhasználása (pl.: vásárlás lebonyolítása, hírlevélküldés) valamint az adatokon elvégzett bármely művelet az adatkezelés.
3.1.2. Az érintett
Az adatkezelésben az érintett az, akinek az a természetes személy adatait kezelik (vásárló / felhasználó)
3.1.3. Az adatkezelő
Az adatkezelő az, aki az érintett adatait kezeli, jelen esetben veddvelem.hu Kft.
3.1.4. Az adatfeldolgozó
Az adatfeldolgozó az adatkezelő megbízása alapján végez adatfeldolgozási műveleteket. Pl. jelen esetben a kiszállítások teljesítésével megbízott GLS Hunagary Kft.
3.2. Az Infotv. alapelvei
3.2.1. A célhoz kötöttség elve: Személyes adatot kezelni csak meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében lehet. Az adatkezelésnek minden szakaszában megfelelünk ennek a célnak.
3.2.2. Adatminőség elvei: A kezelt személyes adatoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:
b) pontosak, teljesek és ha szükséges, időszerűek – a pontos adatok kezelésének követelménye mind az adatkezelőnek, mind pedig az érintettnek egyaránt érdeke;
3.2.2.1. Tisztességes adatkezelés elve
3.2.2.2. A pontos, teljes és naprakész adatok kezelésének követelménye
3.3. Az adatkezelés jogalapja:
3.3.1. Adatkezelés hozzájárulás alapján
3.3.1.1. A hozzájárulás érvényességi feltételei
3.3.1.1.1. A hozzájárulás önkéntessége:
A hozzájárulás akkor önkéntes, ha az érintettnek valódi választási lehetősége van, azaz szabadon dönthet arról, hogy az adatkezeléshez megadja-e a hozzájárulását vagy sem.
Webáruházunkban történő vásárlás pl. a hírlevélre való feliratkozás nélkül is lehetséges.
3.3.1.1.2. Határozottság, félreérthetetlenség
Az érintett akaratának határozott és félreérthetetlen kinyilvánítása azt jelenti, hogy az adatkezelőnek olyan rendszert kell kialakítania, amelyben az érintett az adatkezelésre vonatkozó hozzájárulását aktív, tevőleges magatartással tudja kinyilvánítani, továbbá azt is, hogy teljesen egyértelmű legyen, hogy az érintett hozzájárulásában az adatkezelő adatkezelésre vonatkozó nyilatkozatát, illetve tájékoztatását fogadja el.
Ennek érdekében a hírlevél feliratkozás checkbox üresen van hagyva, és az adatkezelésre vonatkozó tájékoztatás ugyaninnen egy kattintással könnyen elérhető.
3.3.1.1.3. Tájékoztatás:
Az Infotv. alapján a hozzájárulás megfelelő tájékoztatáson alapul. Az érintettet adatai kezeléséhez való hozzájárulásának megadása előtt, minden esetben szükséges tájékoztatni arról, hogy az adataival konkrétan mi fog történni.
Weboldalunkon történő regisztráció folyamatába be van építve az adatkezelésre vonatkozó tájékoztatás, ami egy kattintással könnyen elérhető, valamint a regisztráció utáni rendszerszintű email üzenetben csatoljuk is az adatkezelési tájékoztató lementett, aktuális pdf változatát.
Az érintettet a továbbiakban is – egyértelműen, közérthetően és részletesen – tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is.
3.3.2. Kötelező adatkezelés:
Ha az adatkezelést törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben – helyi önkormányzat rendelete elrendeli.
Webáruházak esetében jellemzően ilyen kötelező adatkezelés például a kibocsátott számlák számviteli törvény által meghatározott ideig tartó őrzése (jelenleg 8 év).
3.4. Az érintett jogai
Az érintett tájékoztatást kérhet a személyes adatai kezeléséről, kérheti személyes adatai helyesbítését, valamint kérheti a személyes adatainak – a kötelező adatkezelés kivételével – törlését vagy zárolását.
3.4.1. Az érintett adatai kezelésével kapcsolatos tájékoztatás iránti kérelme
A vásárló – aki egyben az adatkezelés érintettje is – tájékoztatást kérhet az személyes adatai kezeléséről az adatkezelőtől.
3.4.2. Az adatok helyesbítése: Az érintett kérheti, hogy az adatkezelő helyesbítse a valóságnak nem megfelelő személyes adatait.
3.4.3. Az adatok törlése, zárolása, tiltakozás a személyes adatok kezelése ellen
A személyes adatot törölni kell, ha annak kezelése jogellenes, vagy az érintett ezt kéri (és nem áll fenn a kötelező adatkezelés valamely esete), az hiányos vagy téves és az állapot nem orvosolható, az adatkezelés célja megszűnt vagy a tárolásnak a törvényben meghatározott határideje lejárt, illetve ha a személyes adat törlését bíróság vagy a Hatóság elrendelte.
A törlésre irányuló kérelmet az érintettnek nem kell indokolnia, az Infotv. ilyen kötelezettséget nem ír elő.
3.4.4. Tájékoztatás az érintett jogaival kapcsolatosan
Az érintett bármely – az adatai kezelésére vonatkozó – kérése esetén az adatkezelőnek a lehető legrövidebb idő alatt, de legkésőbb a kérelem benyújtásától számított 25 napon belül reagálnia kell, és közérthető formában, erre vonatkozó kérés esetén írásban tájékoztatnia kell az érintettet a meghozott intézkedésekről.
A tájékoztatás a formájától függetlenül ingyenes kivéve, ha az érintett a folyó évben ugyanarra az adatkörre egyszer már kért tájékoztatást. Csak ebben az esetben állapíthat meg az adatkezelő költségtérítést.
Az érintettet nem csak az adatai kezeléséről, hanem a már megtörtént zárolásról, illetve törlésről is tájékoztatni kell.
Abban az esetben, ha az adatkezelő valamilyen oknál fogva nem teljesíti az érintett kérését, írásban tájékoztatást kell adnia, hogy a törlési, helyesbítési vagy zárolási kérelmet milyen okkal utasította el. Ebben a tájékoztatásban a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről is tájékoztatni kell az érintettet.
Ha az adatkezelő az érintett helyesbítési, zárolási vagy törlési kérelmét nem teljesíti, ezt a tájékoztatást a kérelem kézhezvételétől számított 25 napon belül írásban, vagy – az érintett hozzájárulása esetén – elektronikus úton kell megadnia.
Az adatok törlésére vonatkozó kérelmet viszonylag szűk körben lehet megtagadni. Webáruházak esetében az adatkezelők a személyes adatok törlése iránti kérelmet alapvetően a kötelező adatkezelések eseteiben tagadhatják meg (például a számviteli törvény alapján a számlamegőrzési kötelezettség ok lehet a törlés megtagadására).
3.5. Korlátozottan cselekvőképes kiskorú, de saját keresettel önállóan rendelkező személy adatkezeléséhez törvényes képviselőjének hozzájárulása nem szükséges tekintettel arra, hogy a nyilatkozat a mindennapi életben tömegesen előforduló regisztrációt céloz, és különösebb megfontolást nem igényel, azonban ez nem érinti az egyes toborzások során létrejövő szerződések érvényességéhez esetlegesen szükséges törvényes képviselői hozzájárulások szükségességét, amely teljes egészében Szolgáltató működési- és felelősségi körén kívül esik.
3.6. A személyes adatok akkor továbbíthatók, valamint a különböző adatkezelések akkor kapcsolhatók össze, ha az érintett ahhoz hozzájárult, vagy törvény azt megengedi, és ha az adatkezelés feltételei minden egyes személyes adatra nézve teljesülnek.
3.7. Személyes adat (beleértve a különleges adatot is) az országból – az adathordozótól vagy az adatátvitel módjától függetlenül – harmadik országban lévő adatkezelő vagy adatfeldolgozó részére akkor továbbítható, ha ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárult, vagy azt törvény lehetővé teszi, és a harmadik országban az átadott adatok kezelése, illetőleg feldolgozása során biztosított a személyes adatok megfelelő szintű védelme. Az Európai Gazdasági Térség tagállamaiba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha a Magyar Köztársaság területén belüli adattovábbításra kerülne sor.
4. A veddvelem.hu adatkezelési eljárása
4.1. A veddvelem.hu weboldal szolgáltatásainak igénybevétele során az érintettel kapcsolatos minden adat kezelése önkéntes hozzájáruláson alapul, azonban a veddvelem.hu weboldal alapfunkciói és szolgáltatásai kizárólag azok számára előérhetőek, akik vásárlói minőségben regisztrálnak (felhasználói fiókkal rendelkeznek).
4.2. Amennyiben a Látogató a weboldal szolgáltatásainak igénybevétele céljából vásárlóként regisztrál, a „Regisztráció” gombra történő kattintással az alábbi adatokat kell/lehet megadnia:
e-mail cím: csak kapcsolattartásra használható, az – a sikeres ajánlat kivételével – harmadik félnek nem adható tovább. Sikeres ajánlat esetén is csak az érintett Kereskedőnek adható át, és csak az aktuális ajánlat teljesítésével kapcsolatos vevői kapcsolattartás céljára használható fel.
jelszó: titkosítottan kerül tárolásra, ahhoz a veddvelem.hu-nak sincs hozzáférése
Település (irányítószám, név)
Szállítási, ill számlázási cím
4.3. Amennyiben a Látogató kereskedői minőségben kíván regisztrálni, az alábbi adatokat meg kell megadnia a szerződéskötés során:
Bejegyzett cím
Kapcsolattartó neve, telefonszáma
Cég adószáma, cégjegyzékszáma, bankszámlaszáma
Teljesítési címek
Kereskedőként kizárólag olyan személy regisztrálhat, aki érvényes adószámmal és a tevékenysége folytatásához minden szükséges engedéllyel rendelkezik. A Szolgáltató a nyilvános és közhiteles nyilvántartások alapján a megadott adatokat ellenőrzi.
4.4. Amennyiben az ajánlat sikeres volt, a Szolgáltató a Vásárló által megadott
teljes nevet, szállítási ill számlázási címet, telefonszámot kizárólag az ajánlat sikeres lezárásakor csak a Kereskedő részére adhatja tovább. A Kereskedő a részére így továbbított személyes adatot kizárólag a létrejött szerződés teljesítése céljából kezelheti és használhatja fel, azt a továbbiakban sem marketing célra, sem semmilyen más célra nem használhatja, illetve kezelheti, és nem is továbbíthatja.
4.5. A regisztráció folyamán a Felhasználó köteles a valós adatait megadni, amely adatok elengedhetetlenül szükségesek az azonosításhoz, a kapcsolatfelvételhez és a sikeres ajánlat eredményeként létrejövő szerződések teljesítéséhez. A Szolgáltató a regisztráció során és azt követően is a megadott e-mail cím létezését oly módon ellenőrzi, hogy arra ellenőrző kódot küld. A veddvelem.hu – amennyiben tudomására jut, hogy a Felhasználó által megadott bármely adat nem valós – jogosult a Felhasználó hozzáférését részlegesen vagy teljes egészében korlátozni, illetve a weboldal használatából kizárni.
Amennyiben a Felhasználó adataiban bármilyen változás történik, a Felhasználó e változásokat köteles személyes menüjében átvezetni, ennek elmaradásából eredő felelősség kizárólag a Felhasználót terheli.
4.6. A felhasználói adatok megjelenítése során a „Beállítások” menüpont alatt található személyes adatokat csak maga az adattulajdonos Vásárló láthatja. A kereskedői profil oldalakon található valamennyi megadott adat minden Felhasználó és Látogató által hozzáférhető (nem minősül személyes adatnak), kivéve ha az adott kereskedő képviselője ennek letiltását kéri..
4.7. A Szolgáltató sikeres ajánlat esetén az ajánlatot tevő Kereskedő részére automatikusan olyan e-mail-t küld, amely az ajánlat eredményeként kialakult megrendeléseket, valamint a tényleges Vásárló(k) elérhetőségét (telefonszám, szállítási cím, számlázási cím) tartalmazza. A Vásárló az Általános Szerződési Feltételek elfogadásával hozzájárulását adja ahhoz, hogy a Szolgáltató a Vásárló által a Szolgáltató részére megadott elérhetőségeit az ajánlatot tevő Kereskedő részére átadja annak érdekében, hogy a Vásárló és a Kereskedő között így létrejött szerződést teljesítsék.
4.8. A Szolgáltató hétköznapi gyakorisággal e-mailben megküldött hírlevélben értesíti újdonságairól azokat a Felhasználókat, akik a hírlevél küldését kérték. A Szolgáltató csak és kizárólag annak Felhasználónak küld hírlevelet, aki a ezt a szolgáltatást megrendelte. A Szolgáltató a Beállítások menüpont alatti hírlevél jelölőnégyzet használatával biztosítja a hírlevél küldését tartalmazó szolgáltatásról történő leiratkozás lehetőségét.
4.9. A Felhasználó a regisztrációját bármikor megszüntetheti, ekkor a Szolgáltató – amennyiben a Felhasználó nem vett rész sikeres toborzásban – valamennyi adatát törli.
A sikertelen toborzások adatait a rendszer archiválja.
A sikeres toborzások adatai – a szerződéses ügylet körülményeinek bizonyítása céljából – 8 (nyolc) évig megőrzésre kerülnek.
5. A személyes adatok továbbítása, egyéb felhasználása
5.1. A Szolgáltató az általa kezelt személyes adatokat kizárólag a jelen Adatvédelmi Tájékoztató 4.8. pontjában leírtak szerint – az ott meghatározott körben, célból és személy részére – továbbítja, a jelen Tájékoztatóban foglaltakon túlmenően kizárólag törvényi felhatalmazás alapján jogosult személyes adatok továbbítására.
5.2. Bíróság, az ügyész és a hatóság tájékoztatás adása, adatok közlése, átadása, illetőleg iratok rendelkezésre bocsátása végett megkeresheti a Szolgáltatót.
5.3. A veddvelem.hu a hatóságok részére – amennyiben a hatóság a pontos célt és az adatok körét megjelölte – személyes adatot csak annyit és olyan mértékben ad ki, amely a megkeresés céljának megvalósításához elengedhetetlenül szükséges.
5.4. A Szolgáltató a Felhasználóról jogszerűen nyilvántartott személyes adatokat, információkat a közöttük esetlegesen felmerülő vitás kérdések, jogvita elkerülése érdekében zajló egyeztetések és/vagy jogvita során felhasználhatja.
6.1. A veddvelem.hu weboldalt kiszolgáló szerveren került elhelyezésre. Az adatok elektronikus formában kerülnek tárolásra.
6.2. A veddvelem.hu a személyes adatok kezeléséhez a szolgáltatás nyújtása során alkalmazott informatikai eszközöket úgy választja meg és üzemelteti, hogy a kezelt adat
6.3. A veddvelem.hu olyan műszaki, szervezési és szervezeti intézkedésekkel gondoskodik az adatkezelés biztonságának védelméről, amely az adatkezeléssel kapcsolatban jelentkező kockázatoknak megfelelő védelmi szintet nyújt. Az üzemeltető a biztonságról szerverszintű és alkalmazásszintű védelmi eljárásokkal gondoskodik.
7.1. Az érintett tájékoztatást kérhet az adatkezelőtől személyes adatai kezeléséről, valamint kérheti személyes adatainak helyesbítését, illetve – a jogszabályban elrendelt adatkezelések kivételével – törlését a regisztrációnál jelzett módon. illetve ügyfélszolgálata útján.
7.2. Az érintett kérelmére a veddvelem.hu mint adatkezelő tájékoztatást ad az általa, illetve az általa megbízott adatkezelő (ha erre sor került) által kezelt adatairól, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről (székhelyéről)(ha adatkezelő megbízására sor került) és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá arról, hogy kik és milyen célból kapják vagy kapták meg az adatokat. Az adatkezelő a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 30 napon belül írásban, közérthető formában adja meg a tájékoztatást. E tájékoztatás ingyenes, ha a tájékoztatást kérő a folyó évben azonos területre vonatkozó tájékoztatási kérelmet az adatkezelőhöz még nem nyújtott be. Egyéb esetekben a veddvelem.hu költségtérítést állapíthat meg.
7.3. A veddvelem.hu a személyes adatot törli, ha az érintett kéri, az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt, azt a bíróság vagy az adatvédelmi biztos elrendelte, kezelése jogellenes.
7.4. A veddvelem.hu a helyesbítésről és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíti, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos érdekét nem sérti.
7.5. Az érintett tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, ha
7.6. A veddvelem.hu – az adatkezelés egyidejű felfüggesztésével – a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 nap alatt megvizsgálja, és annak eredményéről a kérelmezőt írásban tájékoztatja. Amennyiben a tiltakozás indokolt, az adatkezelő az adatkezelést – beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is – megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, illetőleg az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében.
7.8. A veddvelem.hu az érintett adatát nem törölheti, ha az adatkezelést törvény rendelte el. Az adat azonban nem továbbítható az adatátvevő részére, ha az adatkezelő egyetértett a tiltakozással, illetőleg a bíróság a tiltakozás jogosságát megállapította.
7.9. Az érintett a jogainak megsértése esetén az adatkezelő ellen bírósághoz fordulhat. A bíróság az ügyben soron kívül jár el.
7.10. A veddvelem.hu az érintett adatainak jogellenes kezelésével vagy a technikai adatvédelem követelményeinek megszegésével másnak okozott kárt megtéríti. Az adatkezelő mentesül a felelősség alól, ha a kárt az adatkezelés körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő.
7.11. Jogorvoslati lehetőséggel, panasszal a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz lehet fordulni:
Telefax: 06 1 3911410
8. Sütik használata
Azoknak a weboldalaknak, amelyek az Európai Unió országain belül működtetnek, cookie-k használatához, és a felhasználó számítógépén vagy egyéb eszközén történő tárolásához a felhasználók hozzájárulását kell kérniük. Az alábbi dokumentumban tájékoztatjuk Önt az általunk használt cookie-król és a használatuk céljáról: veddvelem.hu cookie (süti) kezelési tájékoztató
A jelen Adatkezelési Tájékoztató hatálya kiterjed a veddvelem.hu Általános Szerződési Feltételeiben meghatározott Látogatóra, Felhasználóra és a Szolgáltatóra.
A jelen Adatkezelési Tájékoztatóban nem szabályozott kérdésekben a Magyar Köztársaság mindenkor hatályos jogszabályai az irányadók.

matches:
Bíróság
§ 2
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
2009: Jelentés Magyarország emberi jogi helyzetéről
2009/5/28
Háttér Növekedett a radikális jobboldali, alapvetően cigányellenes Magyar Gárda támogatottsága, amely fellép az általa „cigánybűnözésnek” nevezett jelenséggel szemben. A Fővárosi Bíróság decemberben döntött a szervezet feloszlatásáról, mivel „annak célja a félelem légkörének megteremtése, amit a romák által lakott településeken rendezett felvonulásokkal, valamint a szervezet vezetőinek beszédeivel igyekeznek elérni, ezáltal sérti a többi polgár jogait”. A Gárda vezetője bejelentette, hogy fellebbeznek a döntés ellen. Jogi, alkotmányos és intézményes fejlődés Júniusban az Alkotmánybíróság elutasította a polgári törvénykönyv, valamint a büntetőtörvénykönyv 2007 novemberében, illetve 2008 februárjában a parlament által elfogadott módosításait. A módosítások megszavazásával a parlament 1992 óta negyedik alkalommal kísérelte meg a gyűlöletbeszéddel kapcsolatos törvény átalakítását. Ezek alapján büntetnék bármely kisebbség ellen irányuló bújtogatást, és maximálisan két évig terjedő börtönbüntetésre számíthatna az, aki bizonyos etnikai csoportok méltóságát sértő, gyűlölködő kifejezéseket használ. Az Alkotmánybíróság ezeket a módosításokat alkotmányellenesnek nyilvánította, mondván, hogy korlátoznák a szólásszabadsághoz való jogot. Romákkal szembeni hátrányos megkülönböztetés Továbbra is jelen van a roma kisebbség ellen irányuló diszkrimináció, ami megnyilvánul abban, hogy kiszorulnak az oktatásból, az egészségügyi szolgáltatásokból, a munkaerőpiacról, és a megfelelő lakáshoz jutásuk is akadályokba ütközik. A szervezet júliusi Évtized Értékelő Jelentésében Magyarország eddigi részvételét a Roma Integráció Évtizede programban az alábbiak szerint értékeli: „Azok a lépések, amelyek a romák szegregált oktatásának megszüntetésére irányultak, alkalmanként a helyi hatóságok ellenállásába ütköztek, és a rendelkezésre álló anyagi erőforrások vagy kihasználatlanok maradtak, vagy nem megfelelően használták fel őket, ami azzal magyarázható, hogy a helyi oktatási intézmények nem mutattak kellő érdeklődést a roma fiatalok integrált oktatásának elősegítésére.” Igaz ugyan, hogy a Legfelsőbb Bíróság november 19-i döntése megállapította, hogy egy önkormányzatban és két iskolában szegregált oktatás folyt, az Évtized Értékelő Jelentés vizsgálata felfedte, hogy ténylegesen 170 településen továbbra is működik kizárólag roma diákokból álló, elkülönített iskola. Az idei év során a romákat ért erőszakos atrocitások számának növekedése arra késztette a rendőrséget, hogy egy 50 főből álló vizsgálati csoportot állítson fel, amely kifejezetten ezen esetek kivizsgálására alakult. A támadásokat Molotov-koktélokkal, kézigránátokkal és egyéb fegyverekkel követték el.
November 18-án egy roma házaspár életét vesztette egy támadásban, amikor gránátot dobtak a házukra, ami három gyermekük közül kettőt meg is sebesített. A sajtójelentések szerint a helyi rendőrség első nyilatkozataiban tagadta, hogy bármiféle faji indíttatása lett volna a gyilkosságnak. Azonban az országos rendőrfőkapitány november 20-i sajtónyilatkozatában kijelentette, hogy a romákat ért atrocitások esetében a faji előítélet általi motiváltságot soha nem szabad figyelmen kívül hagyni egészen addig, amíg az ellenkezője egyértelműen nem bizonyítható. Leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzszexuálisok jogai 2008. június 11-én a budapesti rendőrfőkapitány a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek (LGBT) július elejére tervezett büszkeségi felvonulásának korlátozása mellett döntött, a 2007-es ellendemonstráción tapasztalt erőszakos összecsapások miatt, biztonsági okokra hivatkozva. A nemzetközi és hazai tiltakozás ellenére még június 13-án is fenntartotta döntését. Július 5-én körülbelül 450 ember vett részt a felvonuláson, amelyen a több száz szélsőjobboldali tüntető robbanószereket is dobált a rendőrökre, miközben fenyegető jelszavakat skandáltak. Másnap Gyurcsány Ferenc miniszterelnök elítélte az LGBT-k jogait megsértő felvonulást és a szélsőségesek, illetve az intolerancia elleni hathatós fellépésre szólított fel.
Július 8-án, négy ellendemonstráló kisebb büntetést kapott, hármat pedig – akiket azért vettek őrizetbe, mert tojásokat dobáltak és nem engedelmeskedtek a rendőri rendelkezéseknek - felmentett a Pesti Központi Kerületi Bíróság. Mind a hét személyt bíróság elé állították jogellenes magatartás vádjával, ami enyhébb, vagy súlyosabb vétségnek minősíthető. Ha az erőszakos jogellenes magatartás másokat is fenyeget, vagy tömeges elégedetlenséget eredményez, illetve csoportosan követik el, akkor súlyos vétségnek minősül. Ebben az esetben enyhe vétségnek minősítették.
Július 17-én, a Pesti Központi Kerületi Bíróság 18 hónap felfüggesztett börtönbüntetésre ítélt egy férfit, aki három alkalommal is rátámadt a rendőrökre a felvonulás ideje alatt, macskaköveket dobálva feléjük.
Rendőrségi és biztonsági erők Még mindig nem azonosították a rendőrség azon tagjait, akiket egy 2006-os rendőri fellépés során elkövetett bántalmazással, illetve rendőri hatalommal való visszaéléssel vádolhatnának. Az Ügyészség jelentése szerint az esemény után 200 panaszt nyújtottak be a rendőrség ellen, 174-et elutasítottak, 24 még függőben van, és mindössze két esetben hozott ítéletet a bíróság.
Februárban a Fővárosi Bíróság felmentett egy rendőrt Angel Mendoza állítólagos bántalmazásának vádja alól, akit a vád szerint a 2006. szeptemberi demonstrációt követő letartóztatása alatt bántalmaztak. Júniusban a Fellebbviteli Bíróság hatályon kívül helyezte az ítéletet és újratárgyalást rendelt el a felmentett rendőr ügyében. Az év végén Angel Mendoza ügye, akinek a képviseletét egyébként a Magyar Helsinki Bizottság látta el, még mindig függőben volt.
A Fővárosi Bíróság márciusban két rendőrt talált bűnösnek Török Imre bántalmazása ügyében. A rendőrök 14 és 16 hónapos felfüggesztett büntetést kaptak. A Fellebbviteli Bíróság az első rendőr esetében kilenc hónapra csökkentette a büntetést, a másodiknál fenntartotta az eredetileg kiszabott tételt, mivel az elkövetőt már korábban is megvádolták rendőri eljárás közben elkövetett bántalmazással. Török Imrét a Magyar Helsinki Bizottság képviselte.
Nők és fiatalkorú lányok elleni erőszak Áprilisban a Szociális- és Munkaügyi Minisztérium keretében működő Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács albizottságává vált a civil kezdeményezésre létrejött Erőszak és Szexuális Zaklatás Elleni Munkacsoport.
Nem történt semmilyen komolyabb pozitív előrelépés a 22 éves E. Zsanett nagy sajtónyilvánosságot kapott ügyében. A fiatal lányt állítólag két rendőr megerőszakolta 2007 májusában. 2007 decemberében a Budapesti Ügyészség leállította a nyomozást, azzal az indokkal, hogy nem történt semmilyen bűncselekmény. Februárban E. Zsanett ügyvédje pótmagánvádat nyújtott be. Az első bírósági meghallgatásra november 17-én került sor és az eljárás az év végéig nem zárult le.
MAGYARORSZÁG MAGYAR KÖZTÁRSASÁG Államfő: Sólyom László Kormányfő: Gyurcsány Ferenc (a felmérés idején) Halálbüntetés: eltörölve - minden bűncselekmény vonatkozásában Népesség: 10 millió Születéskor várható élettartam: 72.9 év 5 éves kor alatti gyermekhalandóság (fiú/lány): 1000 főből 9/8 fő
További információ -angolul- az alábbi címen érhető el:
http://thereport.amnesty.org/

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
61. Váratlan fordulat: terhelő vallomás helyett kóros elmeállapot - Viszkisdoboz
61. Váratlan fordulat: terhelő vallomás helyett kóros elmeállapot
2012.04.24. 20:41 Viszkisdoboz
Váratlan fordulattal folytatódott a Kaposvári Törvényszék előtt az engem is érintő büntetőügy. Úgy tűnik, a katonai ügyész szürke mappájában az engem terhelő vallomás helyett csak az egykori „koronatanú”, mai XVI. rendű vádlott kóros elmeállapotát igazoló szakvélemény maradt. A mesebeli viszkisdoboz ma leesett az ügyészség polcáról.
O. János tábornok, aki a katonai ügyészek előtt valótlanságokat vallott rólam, a mai napon nem tett vallomást a bíróság előtt és nem járult hozzá, hogy kép-és hangfelvétel készüljön róla. Védője indítványozta a bíróság számára, hogy O. János vallomását rekessze ki a bizonyítékok közül. Indokolásképpen egyrészről előadta, hogy O. János vádlott részére a katonai ügyészektől a büntető-eljárási törvénnyel össze nem egyeztethető, jogszabályba ütköző ígéretek hangzottak el. Több olyan eljárási szabályszegés történt, ami védence vallomását lényegesen befolyásolta. Másrészről elmeorvos szakértői szakvéleményt csatolt, ami bizonyítja, hogy O. János tábornok a vallomástételének időpontjában tudatszűkítő hatást kiváltó elmeállapotban volt.
Ez magyarul azt jelenti, hogy a viszkisdoboz-históriát is tartalmazó vallomását a tábornok a bíróság előtt nem erősítette meg, arra hivatkozva, hogy annak megtételekor az ügyészség őt megtévesztette, de egyébként sem volt beszámítható állapotban.
A tanács elnöke kifejtette, hogy a bíróság egyelőre nincs abban a helyzetben, hogy a védelem által előadottakat értékelje. Ezért a bíróság O. János tábornok védője indítványának nem adott helyt, és elkezdte felolvasni, ezzel a tárgyalás részévé tenni a vádlott ügyészségen tett vallomását.
A mai napon a bíróság egyébként befejezte a vádlottat kihallgatását. Most sem tett senki terhelő vallomást rám.
T. István ezredes, X. rendű vádlottat nem ismertem, személyemet érintő vallomást nem tett.
R. Attila nyá. ezredes, XIII. rendű vádlottat ismerem, államtitkári időszakomban a HM protokoll főnöke volt. Vallomást nem tett, személyemet nyomozati vallomásában nem érintette.
Sz. Attila nyá. ezredes, XIV. rendű vádlottat nem ismerem személyesen. A bíróság előtt vallomást nem tett, nyomozati szakban vallomásában személyemet nem érintette.
T. László nyá. alezredes, XV. rendű vádlott. A bíróság előtt vallomást tett, amelyben személyemet nem érintette.
Holnap a bíróság O. János tábornok idő hiányában még nem ismertetett vallomásának és a szembesítési jegyzőkönyvek felolvasásával folytatja munkáját.
https://viszkisdoboz.blog.hu/api/trackback/id/tr34471504

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


1. §1 (1) A hazai anyakönyvezést végző hatóság – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – Budapest Főváros Kormányhivatala [az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szerv a továbbiakban együtt: hazai anyakönyvezést végző hatóság].
(2) A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) 4. § (3) és (3a) bekezdése, valamint 5. §-a alapján magyar állampolgárságot szerzett személyek esetében, ha az anyakönyvi esemény hazai anyakönyvezésére a honosítási és visszahonosítási eljárást lefolytató állampolgársági ügyekben eljáró szerv által megküldött iratok alapján kerül sor, a hazai anyakönyvezést végző hatóság a magyarországi eskü vagy fogadalomtétel helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal.
b)2 a központi anyakönyvi szerv
5. § (1)6 Ha a településen az anyakönyvi igazgatási feladatok az anyakönyvvezető akadályoztatása vagy az anyakönyvvezetői feladatokat ellátó személy hiánya miatt nem láthatóak el, a jegyző kérelmére a helyettesítésről a fővárosi és megyei kormányhivatal az illetékességi területéhez tartozó települési önkormányzatok képviselő-testülete hivatalainak anyakönyvvezetői közül történő kijelöléssel gondoskodik. A helyettesítendő és a helyettesítő anyakönyvvezetők munkáltatóinak a helyettesítésről szóló megállapodásukat a kérelemhez csatolni kell.
a)7 ellátja az At.-ban a fővárosi és megyei kormányhivatal részére megállapított feladatokat,
b)8 törvényben meghatározottak szerint adatbejegyzést, adatmódosítást és adattörlést végez az elektronikus anyakönyvben, kiállítja az anyakönyvi kivonatot,
c)9 a hazai anyakönyvezést végző hatóság kivételével ellenőrzi az illetékességi területén működő anyakönyvvezető tevékenységét,
d)10 előkészíti, szervezi és lebonyolítja az anyakönyvi szakvizsgára felkészítő tanfolyamot és a szakvizsgát.
7. §11 A központi anyakönyvi szervnek az anyakönyvezéshez szükséges képesítési feltételekről szóló jogszabályban meghatározott képesítéssel rendelkező kormánytisztviselője
a)12 ellátja a központi anyakönyvi szerv vezetője névváltoztatással összefüggő döntésének előkészítéséhez szükséges feladatokat,
b)13 a központi anyakönyvi szerv vezetője névváltoztatással összefüggő döntését követően teljesíti az adatok bejegyzését az elektronikus anyakönyvbe és kiállítja az anyakönyvi kivonatot, ha a kivonat kiállítását a névváltoztatási kérelem benyújtásakor kérték,
(4a)14 A fővárosi és megyei kormányhivatal körbélyegzője tartalmazza a kormányhivatal megnevezését, továbbá Magyarország címerét és a körbélyegző számát.
(4b)15 A központi anyakönyvi szerv körbélyegzője tartalmazza a szerv megnevezését, továbbá Magyarország címerét és a körbélyegző számát.
(2)16 A születést és a halálesetet legkésőbb az annak bekövetkeztét követő első munkanapon, nem tervezett intézeten kívüli szülés esetén a születést követő 5 napon belül kell bejelenteni.
10. § (1)17 A születést az At. értelmében annak bejelentésére köteles személy az At.-ban foglalt adatokat tartalmazó jegyzőkönyv adatainak közlésével jelenti be, és a jegyzőkönyvet aláírja.
a)18 intézetben történt haláleset esetén az intézet az At.-ban foglalt adatokat tartalmazó, a bejelentő által aláírt jegyzőkönyv adatainak közlésével,
b)19 intézeten kívül történt haláleset esetén a bejelentő a halottvizsgálati bizonyítvány alapján az At.-ban foglalt adatokat tartalmazó, a bejelentő által aláírt jegyzőkönyv adatainak közlésével, vagy
12. § (1)20 A házasságkötési vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándék bejelentéséről az At.-ban foglalt adatokat tartalmazó jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2)21 A házasságkötési vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándék bejelentésekor az anyakönyvvezető vagy a hivatásos konzuli tisztviselő a személyesen jelenlévő féllel vagy a felekkel ismerteti a törvényi akadályokat, a házasságkötés, illetve a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének törvényes előfeltételeit. Az anyakönyvvezető vagy a hivatásos konzuli tisztviselő felhívja a fél vagy a felek figyelmét a házassági, illetve a bejegyzett élettársi kapcsolat akadályai elhallgatásának következményeire.
(4)22 A hivatásos konzuli tisztviselő a házasságkötési vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándékról az egyik féllel felvett jegyzőkönyvet és az ahhoz csatolt iratokat az első diplomáciai postával továbbítja a házasságkötés vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének tervezett helye szerinti anyakönyvvezetőnek.
(3a)23 Amennyiben a fővárosi és megyei kormányhivatal megállapítja a külföldi okiratok megfelelőségét, döntése alapján a házasságkötés vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének időpontja kitűzhető. Ellenkező esetben az anyakönyvvezető – a fővárosi és megyei kormányhivatal döntése alapján – hiánypótlási felhívást bocsát ki a kormányhivatal megállapítása alapján. Amennyiben a felek a hiánypótlási felhívásban előírtakat legkésőbb a házassági jegyzőkönyv érvényességi idejének lejártát megelőző hatvanadik napig nem teljesítik, az anyakönyvvezető az eljárást megszünteti.
14. §24 A házasságkötési vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándék bejelentési időpontjának az alábbi időpontok közül a legkésőbbit kell tekinteni:
b) ha a házasságkötési vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándékot a hivatásos konzuli tisztviselőnél jelentették be, amikor a hivatásos konzuli tisztviselő által megküldött jegyzőkönyv és annak mellékletei az anyakönyvvezetőhöz megérkeztek,
c) a 13. § (3) és (4) bekezdése szerinti esetben amikor a fővárosi és megyei kormányhivatal pozitív döntése a külföldi okiratok elfogadhatóságáról az anyakönyvvezetőhöz megérkezett.
(1a)25 A házasságkötésnél vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésénél a település polgármestere a település közigazgatási határain belül közreműködhet.
18. §26 (1) A hazai anyakönyvi eljárást kivéve, az anyakönyvvezető a születést és a halálesetet bejelentés alapján, a házasságkötést és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését – az At. 63. § (2a) bekezdésében foglalt eseteket kivéve – a felek előtte tett egybehangzó kijelentése alapján anyakönyvezi. Hivatalból kell elvégezni az anyakönyvezést megkeresésre, más szerv értesítése alapján vagy akkor, ha annak szükségessége más módon jut az anyakönyvvezető tudomására.
(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az elektronikus anyakönyvbe bejegyzett adat megváltozását az az anyakönyvvezető jegyzi be az anyakönyvbe, akinél a változást bejelentették. Amennyiben az adatváltozás oka olyan apai elismerő nyilatkozat, melynek bejegyzésére a fővárosi és megyei kormányhivatalnak van hatásköre, akkor
a) a nyilatkozatot felvevő anyakönyvvezető székhelye szerinti fővárosi és megyei kormányhivatal,
b) a nem anyakönyvvezető által felvett apai elismerő nyilatkozatok tekintetében a nyilatkozatot rögzítő anyakönyvvezető székhelye szerinti fővárosi és megyei kormányhivatal az illetékes.
19. § (1)27 Az anyakönyvezés – az At.-ban meghatározott kivételekkel – a magyar helyesírás szabályai szerint történik, a személynevek és a földrajzi nevek bejegyzése során csak a 44 betűs magyar ábécé betűit lehet használni.
(3)28 Az anyakönyvi bejegyzés teljesítésére jogosult szerv az ugyanarra a személyre vonatkozó adatokat a korábbi bejegyzés adataival összehasonlítja, az összehasonlítás eredménye alapján a téves vagy jogsértő bejegyzésből fakadó eltéréseket – hivatalból vagy az összehasonlítást elvégző más szerv megkeresésére – a téves vagy jogsértő bejegyzés adatmódosításával vagy adattörléssel megszünteti.
20. § (1)29 Az anyakönyvbe az anyakönyvi esemény helyeként a település hivatalos közigazgatási elnevezését kell bejegyezni. Ha az igazgatási kerület száma ismert, azt a Budapest közigazgatási területén történt anyakönyvi eseményeknél minden esetben fel kell tüntetni, megyei jogú városoknál abban az esetben, ha az az esemény időpontjában létezett. A fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület esetén a területnek a lakcímnyilvántartásban használt megnevezését kell feltüntetni.
(6)30 Ha az anyakönyvi bejegyzés a (2)–(5) bekezdésben meghatározott szabályoktól eltérően tartalmazza a külföldi település nevét, az anyakönyvi bejegyzéssel érintett személy, elhalt személy esetén a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti közeli hozzátartozója kérheti annak adatmódosítását.
(7)31 Ha a külföldi anyakönyvi okirat nem tartalmazza az anyakönyvi esemény helye szerinti település nevét, azt más külföldi okirat, annak hiányában az ügyfél személyes nyilatkozata alapján kell bejegyezni.
23. §32 Ha az anyakönyvi eljárásban a kérelmező magyar állampolgársága nem igazolt, de az állampolgárság megállapításához szükséges, az Ápt. 14. § (1) bekezdésében meghatározott adatok és az azok alátámasztására szolgáló okiratok rendelkezésre állnak, az állampolgárság igazolása céljából a kérelmező által benyújtott iratokat mellékleteikkel együtt az állampolgársági ügyekben eljáró szervnek kell felterjeszteni.
24. §33 (1) A gyermek születését nyilvántartó anyakönyvvezető – a papír alapú születési bejegyzés rögzítését követően – a magyar állampolgárság megszerzését az állampolgársági eskütétel helye szerinti anyakönyvvezető vagy az állampolgársági ügyekben eljáró szerv értesítése alapján jegyzi be az elektronikus anyakönyvbe.
25. § (1)34 A gyermek szülőjeként az anyakönyvvezető annak a személynek az adatait jegyzi be az elektronikus anyakönyvbe, akit a Ptk. alapján a gyermek szülőjének kell tekinteni.
(2)35 Ha a szülők a gyermek családi nevében korábban nem állapodtak meg, legkésőbb a gyermek születésének anyakönyvezéséig nyilatkozniuk kell a házasságukból származó gyermekek családi nevéről. Ha az anyakönyvben a gyermekek családi nevéről szóló megállapodás még nem szerepel, a szülők házasságával kapcsolatos adatmódosításként a megállapodást az elektronikus anyakönyvben rögzíteni kell.
(4)36 A közös gyermekek családi nevének bejegyzése előtt az anyakönyvvezető megvizsgálja, hogy az anyakönyvezni kívánt családi név a Ptk. vagy – amennyiben a külföldi jogot kell alkalmazni – a külföldi névviselési szabályoknak megfelel-e. Az anyakönyvvezető a bejegyzést megtagadja, ha az a névviselési szabályokba ütközik.
26. §37 (1) Ha az anyakönyvvezető ismeretlen szülőktől származó gyermek születéséről értesül, a születés anyakönyvezését a 29. § (3) bekezdése szerint elhalasztja, és ezzel egyidejűleg megkeresi az illetékes gyámhivatalt a gyermek családi jogállásának rendezése céljából.
27. §38 A központi anyakönyvi szerv a nem megváltozásával összefüggésben történt névváltoztatásról haladéktalanul értesíti a születést nyilvántartó anyakönyvvezetőt a nem megváltozásának az anyakönyvi nyilvántartásba való bejegyzése érdekében. A nyilvántartó anyakönyvvezető a nem megváltozását a központi anyakönyvi szerv alapiratnak minősülő értesítése alapján jegyzi be az anyakönyvbe.
(1a)39 A fővárosi és megyei kormányhivatal az eljárása során keletkezett alapiratokat megküldi a nyilvántartó anyakönyvvezetőnek.
(3)40 Ha a születés vagy a haláleset bejelentése az (1) vagy a (2) bekezdésben foglalt adatokat nem tartalmazza, vagy azokat – az anyakönyvvezető által beszerzendő adatok, okiratok kivételével – nem igazolták, az anyakönyvvezető az anyakönyvezést a hiányzó adatok beszerzéséig, de legfeljebb a bejelentéstől számított harminc napra elhalasztja. A születés anyakönyvezésének elhalasztásáról az anyakönyvvezető a bejelentőnek kérelemre igazolást ad.
(7)42 Ha a haláleset pontos éve, hónapja és napja nem volt megállapítható, az anyakönyvben és az anyakönyvi okiraton a halottvizsgálati bizonyítványon szereplő vagy egyébként megállapított időpontot vagy időintervallumot kell feltüntetni.
(2a)43 Ha a házasság megszűnését a papír alapú anyakönyv tartalmazza, az anyakönyvvezető szerzi be az igazolást.
(3)44 A házasság vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat érvénytelenné nyilvánítását az anyakönyvvezető az anyakönyvi bejegyzés, jogerős bírósági határozat, közjegyző által hozott végzés vagy az ezt a tényt tartalmazó külföldi okirat alapján állapítja meg.
(4)45 A fővárosi és megyei kormányhivatal az igazságügyért felelős miniszter nyilatkozatát kéri a határozat elismerhetősége és jogerőre emelkedésének időpontja kérdésében, ha a magyar állampolgár a házasságának vagy bejegyzett élettársi kapcsolatának felbontását, érvénytelenné nyilvánítását vagy megszüntetését külföldi bíróság, hatóság vagy közjegyző határozatával igazolja, kivéve, ha a külföldi határozat hazai elismerésére a házassági ügyekben és a szülői felelősséggel kapcsolatos eljárásokban irányadó joghatóságról, valamint az ilyen ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2201/2003/EK tanácsi rendelet) az irányadó.
(6)46 A Ptk. 4:20. § (2) bekezdése szerinti esetben a korábbi házasság vagy bejegyzett élettársi kapcsolat megszűnése a volt házastárs, illetve bejegyzett élettárs újabb házasságkötését vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését tanúsító anyakönyvi bejegyzéssel, anyakönyvi kivonattal és a hatálytalanná vált holtnak nyilvánító vagy a halál tényét megállapító bírósági határozattal igazolható.
(7)47 Abban az esetben, ha a gyermek emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárásból származik, az anyakönyvi bejegyzés teljesítéséhez az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 179. § (4) bekezdése szerinti igazolást kell csatolni.
(8)48 Az anyakönyvi bejegyzés teljesítésére jogosult az igazságügyért felelős miniszter nyilatkozatát kéri, ha a gyermek családi jogállásának rendezését külföldön tett apai elismerő nyilatkozattal, illetve az apaság megállapításáról szóló külföldi bírósági vagy más hatósági határozattal igazolják, vagy a gyermek vonatkozásában az apaság vélelmének megdöntéséről külföldön bírósági vagy más hatósági határozatot hoztak.
b)49 a hivatásos konzuli tisztviselő az első diplomáciai postával
14/A.50 A családi név korrekciója
(2) A hivatásos konzuli tisztviselő a központi anyakönyvi szervhez továbbítja a családi név korrekciójára irányuló kérelmet. A központi anyakönyvi szerv a kérelmező születési helye szerinti anyakönyvvezető részére küldi meg az összes iratot, aki gondoskodik valamennyi adatváltozás átvezetéséről.
36. § (1)51 A hivatásos konzuli tisztviselő által felvett apai elismerő nyilatkozatot, ha a gyermek Magyarországon született, vagy az apai elismerő nyilatkozatot még meg nem született gyermekre tették, az első diplomáciai postával a központi anyakönyvi szervnek kell megküldeni. A központi anyakönyvi szerv a megszületett gyermekre tett apai elismerő nyilatkozatot továbbítja a gyermek születésének helye szerint illetékes anyakönyvvezetőnek, vagy ha a bejegyzés teljesítésére a fővárosi és megyei kormányhivatal jogosult, a fővárosi és megyei kormányhivatalnak.
(2)52 Ha a gyermek külföldön született, az (1) bekezdésben meghatározott apai elismerő nyilatkozatot – ha a születés hazai anyakönyvezése korábban nem történt meg, a hazai anyakönyvezésre irányuló kérelemmel együtt – közvetlenül a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak kell megküldeni.
38. §53 (1) Az ebben az alcímben megállapított, az apai elismerő nyilatkozatot felvevő anyakönyvvezetőre vonatkozó rendelkezéseket a hazai anyakönyvezést végző hatóságra nem kell alkalmazni.
(3)54 A hivatásos konzuli tisztviselőnél előterjesztett kérelmet a következő diplomáciai postával a központi anyakönyvi szervnek kell megküldeni. A központi anyakönyvi szerv a hozzá érkezett kérelmet az igazságügyért felelős miniszter véleményével együtt küldi meg a fővárosi és megyei kormányhivatalnak. Ha a születés helye külföldön volt, a hivatásos konzuli tisztviselő a kérelmet a következő diplomáciai postával a hazai anyakönyvezést végző szervnek küldi meg.
b)55 egyéb esetben az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak
(5)56 Ha a házasságot vagy bejegyzett élettársi kapcsolatot belföldön létesítették, a konzuli tisztviselő a kérelmet az első diplomáciai postával a központi anyakönyvi szervnek küldi meg, amely öt napon belül
b)57 egyéb esetben az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak
(2)58 Ha a házasságot vagy bejegyzett élettársi kapcsolatot belföldön létesítették, a kérelmet az anyakönyvvezető öt napon belül az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak továbbítja.
(4)59 Ha a házasságot vagy bejegyzett élettársi kapcsolatot belföldön létesítették, a konzuli tisztviselő a kérelmet az első diplomáciai postával a központi anyakönyvi szervnek küldi meg, amely öt napon belül az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak továbbítja.
43. § (1)60 A hazai anyakönyvezésre irányuló – a hazai anyakönyvezést végző hatóság által rendszeresített – kérelmet
küldi meg a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak, amely a kérelmet – az a) és b) pontban meghatározott kivételekkel – rögzíti az EAK rendszerben.
(5)61 Ha a hivatásos konzuli szolgálatnál az EAK rendszer használatához szükséges infrastruktúra átmenetileg nem áll rendelkezésre, a hivatásos konzuli tisztviselő a hazai anyakönyvezésre irányuló kérelmeket és azok mellékleteit diplomáciai postával továbbítja a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak.
(4)62 Ha a külföldi házassági okirat házassági nevet nem tartalmaz, a magyar állampolgárságú fél a Ptk.-ban felsorolt házassági névviselési formák közül választhat. Ha a nyilatkozata nem szerezhető be, a házassági név elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzését mellőzni kell. Ha a fél a későbbiekben az anyakönyvvezetőnél a Ptk.-ban felsorolt házassági névviselési formák közüli választást tartalmazó nyilatkozatot tesz, az ennek megfelelő házassági nevét az elektronikus anyakönyvbe adatváltozásként be kell jegyezni.
45/A. §63 Amennyiben a haláleset hazai anyakönyvezése iránti kérelemhez az elhalt magyar hatóságok által kiállított – és a hozzátartozó által vissza nem igényelt – személyazonosításra alkalmas okmányait, valamint a személyazonosítóját és lakcímét igazoló hatósági igazolványt csatolták, azokat a hazai anyakönyvezést végző hatóság a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának küldi meg.
45/B. §64 (1) A hazai anyakönyvezési tevékenység tekintetében a nyilvántartó anyakönyvvezető Budapest Főváros Kormányhivatala.
(2) A hivatásos konzuli tisztviselő által az EAK-ban rögzített hazai anyakönyvezésre irányuló kérelmeket és az eredeti anyakönyvi okiratokat a külképviselet kétévente egy alkalommal diplomáciai futárpostával küldi meg a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak.
45/C. §65 Az 1. § (2) bekezdése alapján hazai anyakönyvezést végző megyei kormányhivatal a hazai anyakönyvezés megtörténtét követő 90 napon belül a hazai anyakönyvezés alapiratait megküldi Budapest Főváros Kormányhivatalának.
46. §66 (1) A holtnak nyilvánító vagy a halál tényét megállapító döntés hatályon kívül helyezése esetén az anyakönyvvezető a halálesettel kapcsolatban az anyakönyvben nyilvántartott adatokról anyakönyvi kivonatot nem, csak hatósági bizonyítványt állíthat ki.
(2)67 Ha az anyakönyvi kivonattal igazolandó anyakönyvi eseménnyel érintett személynek az At. 46. § (1) bekezdése szerinti neve szerepel az anyakönyvben, az anyakönyvi kivonaton feltüntetett rovatok megnevezését kérelemre az anyakönyvi kivonat az érintett nemzetiségi nyelven is tartalmazza.
(3)68 Anyakönyvi okiratot postai úton, hivatalos iratként kell kézbesíteni. Az illetékköteles anyakönyvi okiratot a külpolitikáért felelős miniszter útján kell külföldre továbbítani, a lerovandó illeték mértékének közlésével.
(4)69 Az anyakönyvi hatósági bizonyítványt kizárólag elektronikai eszközök felhasználásával lehet kiállítani és kinyomtatni. A kiállított hatósági bizonyítványon javítást, törlést vagy adattal történő kiegészítést végezni nem lehet.
(5)70 Anyakönyvi kivonat kizárólag az EAK rendszeren keresztül, a központi nyilvántartó szerv által rendszeresített, biztonsági patronnal ellátott nyomtató használatával állítható ki. A kiállított anyakönyvi kivonaton javítást, törlést vagy adattal történő kiegészítést végezni nem lehet.
49. §71 A fővárosi és megyei kormányhivatal az ügyfélnek a nála vagy az anyakönyvvezetőnél előterjesztett kérelmére a külpolitikáért felelős miniszter útján – amennyiben azt a fogadó ország jogszabályai lehetővé teszik – külföldről beszerzi a külföldi anyakönyvi okiratot.
50. § (1)72 Ha a hivatásos konzuli tisztviselőnél az EAK rendszer használatához szükséges technikai feltételek átmenetileg nem állnak rendelkezésre, a hivatásos konzuli tisztviselő az anyakönyvi okirat kiállítása iránti kérelmet a következő diplomáciai postával megküldi a központi anyakönyvi szervnek, amely azt öt napon belül megküldi az anyakönyvi eseményt nyilvántartó anyakönyvvezetőnek. Az anyakönyvvezető a kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül kiállítja az anyakönyvi okiratot és megküldi azt a központi anyakönyvi szervnek, amely azt továbbítja a kérelmet felvevő hivatásos konzuli tisztviselőnek.
(2)73 Ha a hivatásos konzuli tisztviselőnél az anyakönyvi kivonat kiállításához szükséges technikai feltételek átmenetileg nem állnak rendelkezésre, az anyakönyvi kivonatot az anyakönyvi eseményt nyilvántartó anyakönyvvezető állítja ki a kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül, és megküldi azt a központi anyakönyvi szervnek, amely továbbítja az anyakönyvi kivonat kiállítása iránti kérelmet felvevő hivatásos konzuli tisztviselőnek.
a)75 a képviselő-testület hivatala, a hazai anyakönyvezést végző hatóság, a fővárosi és megyei kormányhivatal, a külképviselet vagy a központi anyakönyvi szerv megnevezését és címét,
(6)76 A selejtezhető, hibás adattal megszemélyesített, továbbá a megszemélyesítés során megsérült, valamint át nem vett anyakönyvi kivonat nyomtatványok, illetve anyakönyvi kivonatok selejtezését a képviselő-testület hivatalánál a jegyző, a hazai anyakönyvezést végző hatóságnál a hatóság vezetője, a fővárosi és megyei kormányhivatalnál a kormánymegbízott, a külképviseletnél a külpolitikáért felelős miniszter, a központi anyakönyvi szervnél a szerv vezetője engedélyével lehet megkezdeni.
(2)77 Ha az anyakönyvi okirat kiállítása vagy anyakönyvi adat szolgáltatása iránti kérelem alapján nem állapítható meg, hogy az igazolni kért anyakönyvi esemény a főváros mely kerületében történt, illetve hogy az igazolni kért anyakönyvi esemény bekövetkezésének helye az illetékességi szabályok alapján az anyakönyvi esemény bekövetkezésekor mely fővárosi kerülethez tartozott, az anyakönyvvezető, a konzuli tisztviselő vagy a kérelmező az anyakönyvi okirat kiállítása és az anyakönyvi adat szolgáltatása iránti kérelmet továbbítja Budapest Főváros Kormányhivatalának.
(3)78 A kérelem (2) bekezdés szerinti továbbítása esetén a kutatást Budapest Főváros Kormányhivatala folytatja le. Ha a kutatás eredményeképpen megállapítható, hogy az anyakönyvi okirat kiállítására vagy az anyakönyvi adat szolgáltatására melyik anyakönyvvezető illetékes, a kérelmet továbbítja az illetékes anyakönyvvezetőnek. Ha a kutatás nem vezet eredményre, erről a megkereső személyt vagy szervet értesíti.
55. §79 Az anyakönyvi eljárásban az adatok bejegyzése, módosítása, törlése az anyakönyvi okiratok kiállítása, az adatszolgáltatás és a jogszabályban meghatározott egyéb feladatok elvégzése az EAK rendszer alkalmazásával történik.
(4)80 Az állampolgársági eskü letételének helye szerint illetékes anyakönyvvezető a magyar állampolgárság megszerzését az EAK rendszerben adatváltozásként átvezeti, ha az érintett személy születési eseménye már korábban rögzítésre került.
60/A. §81 (1) Egy személyhez csak egy egyedi elektronikus anyakönyvi azonosító rendelhető.
(2)82 Az EAK rendszer működtetéséhez szükséges, településenként legalább egy darab számítógépet, az anyakönyvi kivonat kiállításához és a felhasználói kártya használatához szükséges számítástechnikai eszközöket és feltételeket a központi nyilvántartó szerv biztosítja az anyakönyvvezetők, a fővárosi és megyei kormányhivatal, a hazai anyakönyvezést végző hatóság és a központi anyakönyvi szerv részére.
(6)83 Az anyakönyvvezető igénylőlapját a munkáltatói jogkör gyakorlója haladéktalanul továbbítja a fővárosi és megyei kormányhivatalhoz. Az anyakönyvvezető és a fővárosi és megyei kormányhivatal bejegyzésre jogosult kormánytisztviselője igénylőlapját a kormánymegbízott továbbítja a központi nyilvántartó szervhez. A hazai anyakönyvezést végző hatóság, a központi anyakönyvi szerv erre feljogosított kormánytisztviselője, a központi nyilvántartó szerv erre feljogosított kormánytisztviselője és a közvetlen hozzáférésre jogosult személy igénylőlapját a szerv vezetője, a hivatásos konzuli tisztviselő, illetve az annak munkájában közreműködő, a külpolitikáért felelős miniszter által felhatalmazott, diplomáciai vagy hivatásos konzuli képviseleten igazgatási munkakörben konzuli feladatot ellátó személy, továbbá a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium konzuli ügyekben feladatkörrel rendelkező kormánytisztviselőjének igénylőlapját a külpolitikáért felelős miniszter továbbítja a központi nyilvántartó szervhez.
c)84 a központi anyakönyvi szerv erre feljogosított kormánytisztviselője esetében a központi anyakönyvi szerv
(3)85 A pótolt anyakönyvet az illetékes fővárosi vagy megyei kormányhivatal hitelesíti.
21/A.86 A papír alapú anyakönyvek újrakötése és hitelesítése
(3)87 A házasságkötési szándék, valamint a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék bejelentésére irányuló eljárásról készített jegyzőkönyvet és az ahhoz kapcsolódó okiratokat az azon alapuló anyakönyvi bejegyzés teljesítéséig az anyakönyvi alapiratoktól elkülönítve kezeli az anyakönyvvezető. A házasság megkötése, a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése és annak anyakönyvbe történő bejegyzése után az iratot EAK eseményazonosítóval kell ellátni, és az anyakönyvi irattárba kell helyezni.
68. §88 (1) Az anyakönyvi eljárás befejezése után az anyakönyvi alapiratot az anyakönyvi irattárban kell elhelyezni.
70. §89 Az anyakönyvi alapiratok az At.-ban meghatározottak szerint a megismerésükre jogosult szerveknek adhatóak ki. Az anyakönyvi alapirat kiadása esetén az anyakönyvvezető iratpótlót és a kiadott eredeti iratok fénymásolatát helyezi el az anyakönyvi irattárban, valamint gondoskodik arról, hogy az eredeti iratok az anyakönyvi irattárba visszakerüljenek.
(2)90 Anyakönyvi értesítést az At. alapján az adat kezelésére jogosult szerv vagy személy számára kell kiállítani. Anyakönyvi értesítést kell kiállítani akkor is, ha nem tűnik ki, hogy a hivatalos szerv milyen anyakönyvi okirat kiadását kezdeményezte.
(3)91 A nem közvetlen hozzáféréssel teljesített adatszolgáltatást az EAK rendszerből kell elvégezni.
72. §92 A Magyar Nemzeti Levéltár (a továbbiakban: Levéltár) értesítését évente, március hó utolsó napjáig az EAK rendszerből kiállított jegyzékkel, papír alapú anyakönyvenkénti bontásban, a Levéltárral történt megállapodás szerinti formában kell teljesíteni.
(3)93 Ha az anyakönyvvezető vagy a fővárosi és megyei kormányhivatal az apa adatait az (1) bekezdés szerinti anyakönyvi értesítés elküldése után jegyzi be az anyakönyvbe, a bejegyzésről anyakönyvi értesítést állít ki, és azt a gyámhivatalnak a bejegyzést követő nyolc napon belül megküldi. Az értesítésen feltünteti, hogy az apa adatait milyen jogcímen és mely hatóság vagy bíróság milyen számú intézkedése alapján jegyezte be az anyakönyvbe.
74. § (1)94 Az anyakönyvvezető a külföldi állampolgár vagy hontalan személy anyakönyvi eseményéről és gyermeke születéséről az EAK rendszeren keresztül anyakönyvi értesítést küld a központi anyakönyvi szervnek. Ha nemzetközi szerződés azt előírja, a központi anyakönyvi szerv az anyakönyvi eseményről anyakönyvi kivonatot állít ki.
(2)95 A központi anyakönyvi szerv a menekültként elismert személyek kivételével az anyakönyvi kivonatot nemzetközi szerződésben meghatározott időtartamon, ennek hiányában harminc napon belül közvetlenül a külföldi személy állampolgársága szerinti állam illetékes magyarországi külképviseleti hatóságának megküldi. Ha a külföldi személy állampolgársága szerinti államnak Magyarországon nincs külképviselete, a kivonatot a külpolitikáért felelős miniszternek kell megküldeni.
(2)96 A papír alapú anyakönyvből az elektronikus anyakönyvbe történő rögzítéskor a papír alapú anyakönyvi bejegyzést az anyakönyv utólagos bejegyzések rovatában „Az elektronikus anyakönyvben rögzítve.” szöveggel le kell zárni. A bejegyzés lezárását a bejegyzés dátumával és a bejegyző aláírásával kell ellátni. A bejegyzés lezárását a betűrendes névmutatóban is fel kell tüntetni.
76. § (1)97 Ha a papír alapú anyakönyvben szereplő bejegyzést törölni kell, és az anyakönyvi bejegyzés törlése következtében új anyakönyvi bejegyzés teljesítése nem szükséges, vagy azt más szervnek kell teljesítenie, az anyakönyvvezető a bejegyzést az anyakönyv utólagos bejegyzések rovatában „A bejegyzést törlöm. A bejegyzést az elektronikus anyakönyvben nem rögzítettem.” szöveggel, valamint a törlés dátumával és aláírásával zárja le.
(1a)98 Nem kell bejegyezni a papír alapú anyakönyvi bejegyzésben szereplő téves, helyesbített vagy kijavított adatot.
(2)99 Ha az alapiratok alapján megállapítható, hogy a papír alapú anyakönyvben hibás adat szerepel, az anyakönyvvezető már az alapiratoknak megfelelő helyes adatot rögzíti az elektronikus anyakönyvben.
81. § (1)100 A Ptk. hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 31. §-a szerinti esetben az apai elismerő nyilatkozatot a házasságot megkötő anyakönyvvezető a házasság megkötését követően rögzíti az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában.
(2)101 A 2014. július 1-jén folyamatban levő névváltoztatási ügyekben az anyakönyvi eseményt nyilvántartó anyakönyvvezető a központi anyakönyvi szerv által az EAK rendszeren keresztül megküldött névváltoztatási értesítés alapján nyolc napon belül rögzíti az elektronikus anyakönyvbe a névváltoztatással érintett anyakönyvi eseményt.
83. §102 E rendeletnek a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításához kapcsolódó intézkedésekkel összefüggésben egyes belügyi tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 11/2015. (III. 31.) BM rendelettel (a továbbiakban: MÓD 1. rendelet) megállapított 1. §-át a MÓD 1. rendelet hatálybalépése103 előtt benyújtott, folyamatban lévő hazai anyakönyvezési ügyekben is alkalmazni kell.
1 Az 1. § a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § b) pontja a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
6 Az 5. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
7 A 6. § a) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
8 A 6. § b) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
9 A 6. § c) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
10 A 6. § d) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
11 A 7. § nyitó szövegrésze a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 7. § a) pontja a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 7. § b) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
14 A 8. § (4a) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 5. §-a iktatta be.
15 A 8. § (4b) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 5. §-a iktatta be.
16 A 9. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
17 A 10. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 3. és 5. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 11. § (1) bekezdés a) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 11. § (1) bekezdés b) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
20 A 12. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
21 A 12. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
22 A 12. § (4) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 13. § (3a) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 6. §-a iktatta be.
24 A 14. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
25 A 15. § (1a) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 8. §-a iktatta be.
26 A 18. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
27 A 19. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 19. § (3) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 20. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
30 A 20. § (6) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 20. § (7) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 23. § a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
33 A 24. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
34 A 25. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
35 A 25. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
36 A 25. § (4) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
37 A 26. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
38 A 27. § a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § c) és d) pontja, a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
39 A 28. § (1a) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 14. §-a iktatta be.
40 A 29. § (3) bekezdése a 75/2015. (XII. 22.) BM rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 29. § (5) bekezdését a 75/2015. (XII. 22.) BM rendelet 7. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
42 A 29. § (7) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 32. § (2a) bekezdését a 75/2015. (XII. 22.) BM rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be.
44 A 32. § (3) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 32. § (4) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
46 A 32. § (6) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 32. § (7) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 16. § (3) bekezdése iktatta be.
48 A 32. § (8) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 16. § (3) bekezdése iktatta be.
49 A 34. § b) pontja a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § e) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 14/A. alcímet (34/A. §) a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 17. §-a iktatta be.
51 A 36. § (1) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § c) és f) pontja, a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
52 A 36. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
53 A 38. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
54 A 39. § (3) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § c) és f) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 40. § (3) bekezdés b) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
56 A 40. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § g) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 40. § (5) bekezdés b) pontja a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
58 A 41. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
59 A 41. § (4) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § g) pontja, a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
60 A 43. § (1) bekezdése a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 43. § (5) bekezdését a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
62 A 44. § (4) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 20. §-ával megállapított szöveg.
63 A 45/A. §-t a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 21. §-a iktatta be.
64 A 45/B. §-t a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 21. §-a iktatta be, szövege a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
65 A 45/C. §-t a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 4. §-a iktatta be.
66 A 46. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 22. §-ával megállapított szöveg.
67 A 47. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
68 A 48. § (3) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 48. § (4) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 48. § (5) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 49. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 24. §-ával megállapított szöveg.
72 A 50. § (1) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § h) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 50. § (2) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § e) pontja szerint módosított szöveg.
74 Az 50. § (3) bekezdését a 75/2015. (XII. 22.) BM rendelet 7. § (3) bekezdése iktatta be, a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 7. §-a hatályon kívül helyezte.
75 Az 52. § (2) bekezdés a) pontja a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § i) pontja szerint módosított szöveg.
76 Az 52. § (6) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § j) pontja szerint módosított szöveg.
77 Az 54. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 25. §-ával megállapított szöveg.
78 Az 54. § (3) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 25. §-ával megállapított szöveg.
79 Az 55. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 26. §-ával megállapított szöveg.
80 Az 58. § (4) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 27. §-ával megállapított szöveg.
81 A 60/A. §-t a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 28. §-a iktatta be.
82 A 61. § (2) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 62. § (6) bekezdése a 8/2016. (III. 8.) BM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
84 A 63. § (2) bekezdés c) pontja a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § k) és l) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 66. § második (3) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 29. §-a iktatta be.
86 A 21/A. alcímet (66/A. §) a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 30. §-a iktatta be.
87 A 67. § (3) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 31. §-ával megállapított szöveg.
88 A 68. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 32. §-ával megállapított szöveg.
89 A 70. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
90 A 71. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
91 A 71. § (3) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 33. §-a iktatta be.
92 A 72. § a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 34. §-ával megállapított szöveg.
93 A 73. § (3) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
94 A 74. § (1) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § d) és f) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 74. § (2) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § c) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 75. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 35. §-ával megállapított szöveg.
97 A 76. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 36. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 76. § (1a) bekezdését a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 36. § (2) bekezdése iktatta be.
99 A 76. § (2) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 36. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
100 A 81. § (1) bekezdése a 43/2015. (VII. 15.) BM rendelet 37. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
101 A 81. § (2) bekezdése a 38/2014. (VII. 16.) BM rendelet 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 83. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 11/2015. (III. 31.) BM rendelet 13. § (2) bekezdése iktatta be.
103 A hatálybalépés időpontja 2015. április 1.