text:
Köztudomású az a szabály, mely szerint a terhelt távollétében a büntetőeljárás lefolytatásának nincsen akadálya. Azonban nemcsak a szökésben levő terhelt távollétében folytatható le a büntetőeljárás tárgyalási szakasza, hanem akkor is, ha a vádlottnak van védője, aki kérelmezi a tárgyalás vádlott távollétében történő megtartását.
Hogyan töltheti nyugodtabban a büntetőeljárás időtartamát,
a távollétes képviselet bemutatása
A büntetőeljárás a terhelt számára nagyon sok stresszel jár. Különösen azok számára, akik nem folytatnak bűnözői életmódot, csak a körülmények véletlen egybeesése és az ügyészség szigora folytán találják magukat egy büntetőeljárásban. A büntetőeljárás a hatósági szereplők számára csupán munka, a terheltek számára a magánéletük és a szabadságuk a tét.
A kilátásba helyezett büntetés, a rendőrségi, bírósági kihallgatások, a tárgyaláson való megjelenések és az ezzel járó idegeskedés, álmatlan éjszakák sok ember egészségét, társas kapcsolatait tönkreteszik. Gyakran a terhelt munkája is megsínyli a büntetőeljárás elhúzódását. Van azonban mód arra, hogy a büntetőeljárás időtartama alatt nyugodtabban éljen.
Két történet, amely tipikusnak mondható: Zsófia ellen azért indult büntetőeljárás, mert egy közlekedési balesetben érintett autó utasaként nem nyújtott segítséget a másik autó sofőrjének. A nyomozás során többször vallomást tett, remélve hogy tisztázni tudja magát azzal, hogy elmondja hogy ő nem tudta azt, hogy segítséget kellett volna nyújtani a másik sofőrnek, hiszen a másik sofőrön nem látott semmilyen sérülést. Másfél évvel a nyomozati kihallgatása után került sor az első bírósági tárgyalásra. Zsófia a tárgyalás előtt egész éjjel nem aludt, karikás szemekkel, remegő gyomorral jelent meg reggel a bíróságon. Vádlott-társa kihallgatása után lépett a tárgyalóterembe, ahol sírógörcsöt kapott. Folyamatosan az járt a fejében, hogy nem csinált semmit, nem bűnöző, akkor miért kezelik mégis úgy, mint egy bűnözőt. Egy rövid szünet után bírói kérdésre azt mondta, hogy a nyomozati vallomásában foglaltakat fenntartja. A bíró azonban nem elégedett meg ennyivel, és további harminc percen keresztül kérdezgette. Zsófia nem emlékezett arra, hogy másfél évvel ezelőtt mit mondott a rendőrségen, és azt sem tudhatta, hogy vádlottársa mit vallott az ő távollétében a tárgyaláson. Rendkívül megterhelő volt válaszolgatnia a bírói kérdésekre, de ennél is nehezebb volt az ügyész kérdéseire válaszolni. A kihallgatás végén Zsófia úgy érezte, hogy a kérdésekkel teljesen megtörték és szavahihetetlenné tették. Ezért úgy döntött, hogy inkább beismeri a bűncselekmény elkövetését.
Miklós és társai ellen különösen nagy kárt okozó hűtlen kezelés miatt indult büntetőeljárás. A mérnök végzettségű építési vállalkozó a nyomozás során részletes vallomást tett, melyet a bíróság előtt kiegészített. Az ügyben a vádlottak nagy száma és a tényállás bonyolultsága miatt a bíróság 15 határnapot tűzött ki. Az elsőfokú eljárás tizennyolc hónap alatt fejeződött be, a vádlottak fellebbezése folytán az eljárás a másodfokú bíróságon folytatódott. A másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet hatályon kívül helyezte és elrendelte az elsőfokú eljárás megismétlését. A megismételt ügyben tizenhat hónap alatt született jogerős ítélet. Miklóst egy kivételével valamenyi vádpontban bűnösnek találta a bíróság és hét évvel meggyanúsítása után jogerősen szabadságvesztésre ítélte. Az eltelt hét év alatt Miklós csupán egyetlen tárgyalást mulasztott el, amikor gyomorfekély műtétje miatt nem tudott megjelenni. A büntetőeljárás okozta stressz miatt Miklós tizenkét kilót fogyott, megőszült és magas vérnyomással küzd.
Amennyiben ön, vagy hozzátartozója ellen büntetőeljárás indult, két lehetősége van:
Teljeskörűen részt vesz eljárásban
a nyomozás során gyanúsítotti vallomást tesz, hosszadalmasan válaszol a nyomozó zavarbaejtő keresztkérdéseire. /Mindent felhasználnak ön ellen amit elmond/
a folytatólagos kihallgatáson, szembesítésen szintén részt vesz, válaszol a nyomozó kérdéseire, közben a kihallgatások előtt és alatt folyamatosan stresszelli magát.
a bírósági tárgyalásokon idézésre megjelenik, vallomást tesz, válaszol az ügyész, a bíró kérdéseire, amik az ön megszorongatására irányulnak, közben próbál visszaemlékezni arra, hogy a gyanúsítotti kihallgatásán és a szembesítésen mit mondott, továbbá a tanúvallomásokra, szakértői véleményekre tett észrevételeket tesz, kérdéseket intéz a tanúk, szakértők felé.
Az büntetőeljárás során a hatóságok részéről lekezelő magatartást tapasztalhat, olyan érzése is lehet, hogy alacsonyabb rendűnek tekintik. Rengeteg stressz éri majd, a folyamatos idegeskedés és szorongás az eljárás elhúzódása esetén komoly betegségeket generálhat, pl. szívritmuszavarok, gyomorfekély, magas vérnyomás, szívinfarktus.
Ha szeretné mindezt elkerülni és nem akar a tárgyalásokon megjelenni, nem akar stresszelni, hanem inkább pihenni vagy dolgozni szeretne a bírósági tárgyalások időpontjában, akkor a komfortzóna képviseletre van szüksége. A jogi képviselője teljeskörűen ellátja az ön védelmét a bíróságon.
Ha igénybe szeretné venni a távollétes képviseletet, a jelentkezés gombra kattintva minél hamarabb vegye fel velünk a kapcsolatot, mert idejében kezdeményeznünk kell a bírósági bejelentést.
Korlátozott számú büntetőügyet tudok vállalni.
az a körülmény, hogy a képviseletünk ellátásának ideje alatt terheltként nem köteles megjelenni a tárgyalásokon, nem jelenti azt, hogy önnel szemben büntetés kiszabására nem kerülhet sor. A bíróság a terhelt távollétében is jogosult büntetés, vagy intézkedés kiszabására amennyiben a törvényes vád alapján megállapítja a terhelt büntetőjogi felelősségét.
A fenti ismertető szabadlábon levő terheltekre vonatkozik bírósági szakban. A tanúként megidézett személyek távolmaradását igazolási kérelem előterjesztésének hiányában a hatóság a büntetőeljárási törvényben foglaltaknak megfelelően szankcionalja. A leírtak nem minősülnek ajánlatnak, illetőleg bármilyen, az eljárásnak a terhelt szempontjából kedvező kimenetelére vonatkozó garanciavállalásnak. E körben a felelősségemet előzetesen és teljes körűen kizárom.
Jogalap: Be. 279. § (3)
(3) A vádlottnak az idézést legalább nyolc nappal a tárgyalás előtt kell kézbesíteni. Az idézéssel egyidejűleg a bíróság a vádlottat tájékoztathatja arról, hogy a tárgyalás a távollétében megtartható, és vele szemben az eljárás befejezhető, ha előzetesen bejelenti, hogy a tárgyaláson nem kíván részt venni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az Amnesty International halálbüntetési statisztikái 2008: Esettanulmányok
A 23 éves Yacoubot 2008 májusában tartóztatták le gyilkosságban való bűnrészesség miatt. A főváros, Nouakchott rendőrségére szállították, ahol 13 napon keresztül kínozták. Ennek hatására vallomást tett, és 2008 novemberében halálbüntetésre ítélték.
Mikor 14 éves volt, Solomont letartóztatták egy 2001 novemberében elkövetett gyilkosság gyanúsítottjaként. Előtte azonban bíróság elé állították és a még függőben lévő nyomozás ellenére bebörtönözték. Még mindig nem volt tárgyalása. A börtön dolgozói sem tudják, mit tegyenek érte. A fiúnak nincsen ügyvédje, sosem fog bíróság elé állni. Több mint 70 felnőtt férfival osztja meg celláját, akik mind a bírósági tárgyalásukra várnak, mindössze hetente egyszer engedik ki a cellájából, és senki sem látogatja.
“A családom nem tudja, hogy börtönben vagyok, valószínűleg azt hiszik, hogy meghaltam.”
Troy Davist 17 éve ítélték halálra egy olyan bűncselekményért, melyről a mai napig állítja, hogy nem ő követett el. 2008. október 27-re tűzték ki az ítélet végrehajtását, de az USA tizenegyedik kerületi fellebbviteli bírósága ideiglenes jelleggel elhalasztotta a kivégzést.
Troy Davist 1991-ben ítélték el, egy 27 éves rendőr, Mark Allen MacPhail meggyilkolásáért, akit lelőttek a Georgia állambeli savannah-i Burger King étteremének parkolójában 1989. augusztus 19-én. Troyt továbbá egy hajléktalan ember, Larry Young megtámadásával is megvádolták, akit pont azelőtt szólított meg Davis, hogy MacPhailt lelőtték. A tárgyaláson Troy Davis beismerte, hogy a gyilkosság helyszínén volt, de azt állította, hogy nem támadta meg a hajléktalant, és nem lőtte le a rendőrt sem. Semmi tárgyi bizonyítékot nem találtak, amely Troyra utalt volna és a gyilkos fegyver sem kerül elő soha. Az ellene felhozott vádak tanúvallomásokon alapulnak. A tanúk, a hosszú évek során eskü alatt tett vallomásaikban a sok esetben visszavonták a korábbi állításaikat, vagy ellentmondtak korábbi vallomásaiknak. Továbbá, egy, a bírósági eljárás utáni vallomás szerint egy másik személy követte el a gyilkosságot.
2008 márciusában a georgiai Legfelsőbb Bíróság megtagadta Troy Davistől a tárgyalás megismétlését, vagy a bírósági meghallgatást, amelyben az elítélése után felmerült bizonyítékokat bemutathatták volna. Az állami Legfelsőbb Bíróság Legfőbb Bírája, két másik bíróval együtt elhatárolódott ettől a döntéstől, mondván ebben az esetben szinte minden tanú, aki Davist azonosított gyilkosként, utóbb azt állította, hogy nem egészen biztos már állításában. Három személy azt állította, hogy Sylvester Coles bevallotta, hogy ő a gyilkos. Két tanú szerint pedig Sylvester Colesnál, a bírósági vallomásával ellentétben, fegyver volt közvetlenül a gyilkosság után. Egy másik tanú pedig a bűncselekmény olyan elmondásával szolgált, amely azt támasztja alá, hogy Sylvester Coles lőtt. A Legfőbb Bíró szerint a Davis ügyében felmerült új bizonyítékok, amennyiben hitelesnek találtatnak a bírósági vizsgálat során, okkal vethetnek fel kételyeket Davis bűnösségével kapcsolatban. Arra viszont mindenképp elegek, hogy elhalasszák a halálbüntetés végrehajtását.
A tizenegyedik kerületi bíróság még nem döntött az ügyben.
Du Yimin üzletasszonyt 2008 márciusában halálbüntetésre ítélték. Fellebbezését 2009. január 18-án elutasították és a Legfelsőbb Bíróság nem vizsgálja felül az ítéletet. Ha nem változtatnak az ítéleten, napokon belül kivégezhetik a nőt.
Azzal vádolják, hogy “tisztességtelen módon szerzett meg közpénzeket.” Az ítélet szerint jogtalan módon jutott hozzá 700 millió jüanhoz (102 millió amerikai dollár) több száz embertől, akik az ő kozmetikai szalonjába fektettek be.
Az ügyvédje szerint, Du Yimin ellen enyhébb vádakat kellene felhozni, ugyanis, amit szerinte védence elkövetett, az “betétek illegális gyűjtése”, amelyért mindössze 10 éves börtönbüntetés és 500.000 jüan (73.000 amerikai dollár) pénzbüntetés jár. Du Yimin azt állítja, hogy nem akarta megtartani a pénzt, hanem a cégeibe szerette volna befektetni, és hogy nem tisztességtelen eszközökkel szerezte meg azokat.
Du Yimin halálra ítélése nagy vitákat váltott ki a halálbüntetés következetes alkalmazásával kapcsolatban. A halálos ítéletének kihirdetését megelőző napon egy hivatalnokot, aki 15,8 milliárd jüan közpénzt használt fel személyes kiadásainak fedezésére mindössze határozott idejű börtönbüntetésre ítéltek.
A halálbüntetést Kínában 68 bűncselekmény elkövetése esetén szabhatják ki, amely között számos nem-erőszakos bűncselekmény is található.
Hakamada Iwao 1968 óta van halálra ítélve. Egy tisztességtelen bírósági eljárás után ítélték el azzal a váddal, hogy 1966-ban megölte annak a gyárnak az igazgatóját, valamint annak feleségét és két gyermekét, ahol dolgozott.
Hakamada bevallotta a bűntett elkövetését, miután 20 napon keresztül vallatták ügyvéd jelenléte nélkül. Az előzetes fogva tartás japán rendszere szerint a fogvatartottakat 23 napig lehet kikérdezni. A kihallgatások időtartama nincs korlátozva, amelyek alatt egyébként is csak korlátozottan léphet kapcsolatba az ügyvéd a védencével. Hakamada később visszavonta a vallomását, és azt mondta, hogy a rendőrök korábban megverték és arra kényszerítették, hogy írja alá a vallomást. Tépték a haját és pofozták a kihallgatások alatt, amely több mint 12 órán át tartott minden egyes nap. Mindezek ellenére bűnösnek találták és 1968-ben halálra ítélték. Fellebbezését a tokiói bíróság elutasította 1976-ban és 1980-ban a Legfelsőbb Bíróság is. Ezután kérelmezte az újratárgyalást, de a Shizuoka kerületi bíróság 1994-ben, a tokiói bíróság pedig 2004-ben elutasította. A Legfelsőbb Bíróság 2008. március 24-én harmadik alkalommal is elutasította kérelmét.
Az egyik bíró, Kumamoto Norimichi, aki Hakamadát gyanúsítja, 2007-ben nyilvánosan kijelentette, hogy hisz Hakamada ártatlanságában. Elmondása szerint a tárgyalások alatt két másik bíróval együtt amellett érvelt, hogy ártatlannak kell nyilvánítani a férfit, de a többi bíró leszavazta.
A Hakamada elleni bizonyítékok egyike egy ruhadarab volt, amelyen Hakamada vére volt, és amelyet egy tartályban találtak meg a gyár területén. Ugyan a ruha kicsi volt Hakamadára, de a vád szerint bizonyára összement a tartályban. Az ügyvédje szerint Hakamada kése, amellyel állítólag elkövette a gyilkosságot, arra alkalmatlan, nem lehet vele halálos sebet ejteni, és az ajtó, amelyen keresztül elvileg bejutott a házba és elmenekült onnan, zárva volt.
Hakamada jelenleg Japán leghosszabb ideje halálbüntetésre váró elítéltje. A halálbüntetésre ítéltek nem beszélhetnek más bebörtönzöttekkel, nem nézhetnek televíziót és semmilyen tevékenységet nem folytathatnak. Mentális megbetegedésben szenved a 28 évnyi magányos fogság miatt. Bármikor kivégezhetik, hacsak nem részesíti kegyelemben az Igazságügy Miniszter, vagy nem rendelnek el újabb tárgyalást.
Perwiz Kambakhsh-t (diák és újságíró) 2008 januárjában ítélték halálra istenkáromlásért. Az ítéletet semmisnek nyilvánította 2008. október 21-én a kabuli Fellebbviteli Bíróság és 20 év börtönbüntetésre módosította. Egy olyan törvény szerint ítélték el, amely egyébként nem legfeljebb 5 éves büntetés kiszabását teszi lehetővé.
Perwiz Kambakhsh-t 2007. október 27-én tartóztatták le és három hónappal később halálra ítélték első fokon Mazar-e-Sharif-ban. Sem az ítéletnek, sem a büntetésnek nem volt jogi alapja. A vád szerint letöltött egy cikket az internetről, amely a muzulmán nők helyzetét kérdőjelezte meg. Ehhez kommentárokat írt és így terjesztette a Balkh Egyetemen, ahol tanult.
Kambakhsh ezt tagadta, és az állította, hogy erőszakkal kényszerítették vallomásra. Ennek ellenére, a büntető törvénykönyv 347. cikkelyének megsértésével vádolják (rituális szertartás megzavarása vagy leállítása, vagy szent hely, templom megrongálása). Ez a vád maximum 5 éves börtönbüntetést von mag után, de a bíróság szerint egy kiskapu van a törvényben, amely következtében a saríát (iszlám vallási törvénykezés) lehet alkalmazni az afgán alkotmány 130.-ik cikkely értelmében.
A tárgyalási eljárás mind első fokon, mind a fellebbvitel esetében tisztességtelen módon zajlott. Az elsőfokú meghallgatáskor, amely mindössze 4 percig tartott, Perwiz Kambakhsh jogi képviselője nem volt jelen, és nem biztosítottak számára lehetőséget, hogy megvédje magát. A fellebbviteli bíróság elmulasztotta minden kétséget kizáróan bizonyítani, hogy Kambakhsh vallomása nem volt kikényszerítve. Az afgán büntetőeljárási jog szerint szabadon kellett volna engedni akkor, amikor a fellebbezése utáni két hónap semmilyen eredményre nem vezetett. Őt azonban nem engedték szabadon, pedig 5 hónapig tartott a fellebbezés.
Ihar Danchenkát gyilkosság miatt 2006. december 1-én halálra ítélték. Azzal vádolták, hogy egy bűnözői csoport tagjaként 1990 és 2004 között több gyilkosságban is részt vett Homyel régióban. 46 másik személlyel, köztük öt rendőrrel együtt hallgatták ki. A tárgyalás – biztonsági okokból - abban a börtönben zajlott, ahol a vádlott vizsgálati fogságban volt, sem a rokonok, sem a nyilvánosság előtt nem volt nyitott a tárgyalás. Mikor Ihar Danchenka 12 éves fia a televízióból megtudta, hogy apját és keresztapját Syarhey Marozaw-ot halálra ítélték, azt kérdezte édesanyjától: “Mama, miért veszik el mindkét apukámat egyszerre?”
Ihar Danchenkát valószínűleg kivégezték 2008. január 12-én, fejbe lőtték. Sem neki, sem a családjának nem mondták meg előre az időpontot és az özvegye csak január végén kapott postai értesítést a történtekről. Az ügyvédje csak következtetni tud a pontos dátumra. A család nem tudja, hol temették el a holttestet és temetést sem tudtak szervezni neki. Ihar Danchenkát a Legfelsőbb Bíróság, mint elsőfokú bíróság ítélte el, ezért nem tudott hová fellebbezni.
Kegyelemért fordult az elnökhöz. Az ügyvédje az Amnesty International-nek elmondta, hogy nem ért egyet a büntetéssel, és úgy érzi, hogy Ihar Danchenkát azért ítélték halálra, mert büntetett előítéletű volt. “Gyakorlatilag a múltbéli bűneiért – azokért, amikért már megbűnhődött- büntettek meg ismét. Olyan bűnökért elítélhetnek, amelyeket a jelenben követtél el, de az nem helyes, hogy azért büntessenek, mert rossz gyerek voltál”
A fiatalkorú elkövető Mohhamad Fedai, akit 2005-ben ítéltek el, egy 2004-ben elkövetett gyilkosságért, amikor 17 éves volt. A börtönből írt levelében, 2008 júniusában azokról a kínzásokról ír, amelyekkel hamis vallomásra akarták rákényszeríteni, és leírja, hogy 2008 áprilisában majdnem kivégezték.
“Arra kértek, hogy írjam le a végakaratomat, azon az éjszakán, mielőtt felakasztanak. Azt sem tudtam, mi az a végakarat. Mikor a hurkot a nyakam köré tették, becsuktam a szememet és kértem Istent, hogy segítsen. Néhány másodperccel később leállították az egészet, mert kiderült, hogy az ügyvédem nem volt igazi ügyvéd. Mikor jöttem le a lépcsőkön, újra azt éreztem, hogy van remény, és hogy visszamehetek még az iskolámba.”
Mohamed Fedai azóta is halálra ítéltként van börtönben.
Suliamon Olyfemi nigériai származású férfit halálra ítéltek egy 2004-től 2005-ig tartó tisztességtelen eljárás után egy rendőr 2002-es megölése kapcsán. Olyfemi továbbra is kiáll ártatlansága mellett. Jelentések szerint, 2002. szeptember 28-án férfiak egy csoportja, köztük rendőrök, megérkeztek egy olyan körzetbe, ahol többnyire afrikai származásúak dolgoztak autómosóként. A szóváltásból verekedés lett, és egy rendőrt megöltek. Másnap a biztonsági erők tömeges letartóztatásokat tartottak abban a körzetben.
Suliamon Olyfemit és 12 másik nigériai származású férfit bíróság elé állítottak a gyilkossággal kapcsolatban. Nem volt jogi képviseletük és nem biztosítottak számukra tolmácsot a kihallgatás és a tárgyalás során sem, amely arab nyelven zajlott.
A jelentések azt igazolják, hogy a kihallgatás során a rendőrök arra utasították őket, hogy az ujjlenyomatukkal “írják alá” a nyilatkozatokat, miszerint nem tudnak olvasni, és amelyek tartalma egyébként sem volt teljesen világos számukra. Feltételezhető, hogy ezek a nyilatkozatok olyan beismerő vallomásokat tartalmaztak, amelyeket később bizonyítékként használtak ellenük az eljárás során. A férfiak közül néhányat megkínoztak a fogva tartás alatt. Mind a 13 férfit elítélték: Suliamon Olyfemit halálra ítélték, a többieket börtönbüntetésre és korbácsolásra. Olyfemit a kivégzés fenyegeti, mivel minden lehetséges fellebbezési fórumot végigjárt már.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
eduline.hu - bíróság
Közoktatás Eduline 2019. október. 21. 09:08
Bírósági ügy lett abból a budapesti iskola melletti diákok verekedéséből, amelynél az egyik 14 éves fiú boxerrel verte meg súlyosan a másik 11 éves tanulót.
Közoktatás Eduline 2018. október. 17. 12:15
Több millió forint kártérítést kell fizetni a roma diákok szegregálása miatt
Gyöngyöspatán etnikai alapon szegregálták a gyerekeket, és ezért az állami iskolafenntartó a felelős.
Közoktatás Eduline 2017. augusztus. 30. 04:00
Komoly változás, mostantól sertéshúsmentes ételeket is biztosítani kell a menzán
A francia bíróság döntött: az iskoláknak alternatív menüt kell biztosítaniuk azoknak a muszlim és zsidó diákoknak, akik nem esznek disznóhúst - írta meg korábban a Guardian.
Felnőttképzés MTI 2017. május. 18. 17:30
Felsőoktatás Eduline 2017. március. 06. 19:48
S. Ábel házi őrizetben van, és szeretné befejezni az egyetemet
A joghallgató akkor vált országosan ismertté, amikor azzal vádolták, hogy 22 embert akart lemészárolni az ELTE jogi karán. Később egy lövöldözésért ítélték el.
Közoktatás Eduline 2017. január. 28. 06:14
Rosszul jegyezték be a Nemzeti Pedagógus Kart
Magukat is köztestületnek hitték, de nem sikerült valami a papírmunkánál.
Közoktatás Eduline 2017. január. 28. 05:35
Egy edénybe vizelt az amerikai diák, egymilliós kártérítést kapott
A kaliforniai iskolai körzetnek 1,2 millió dolláros kártérítést kell fizetnie, amiért az egyik diák kénytelen volt...
Felsőoktatás Eduline 2016. december. 02. 08:00
Kirekesztik a jogi képzésből a vajdasági magyarokat
Hiába kötelez erre törvény, az Újvidéki Egyetem jogi karára nem lehet magyarul felvételizni, így sok diák nem ér el megfelelő eredményt.
Felnőttképzés MTI 2016. november. 23. 18:10
Megvert a rendőr egy gimnazistát, elítélte érte a bíróság
Nyolc hónap felfüggesztett börtönbüntetésre ítélte szerdán a párizsi büntetőbíróság azt a 26 éves rendőrt, aki bántalmazott egy gimnazistát márciusban a munkajogi reform elleni egyik tüntetésen.
Közoktatás Eduline 2016. november. 21. 18:50
Diákjától lett terhes a tanárnő, aki most vallomást tett
A texasi tanár 9 hónapig rendszeresen lefeküdt 13 éves diákjával. Vádalkut kötöttek, így úgy néz ki, megússza a börtönt.
Felsőoktatás Eduline 2016. november. 09. 11:16
Nemi erőszakról kamuzott egy hallgató a Rolling Stone magazinban, fizethetnek a dékánnak
830 millió forintnak megfelelő kártérítést ítélt meg egy amerikai bíróság a Virginiai Egyetem egyik volt dékánhelyettesének, mert azzal vádolták meg, hogy eltussolt egy csoportos nemi erőszakot, holott az valószínűleg nem is történt meg.
Közoktatás Eduline 2016. szeptember. 30. 04:02
13 éves diákjával feküdt le ez a tanárnő, lebuktak
Az amerikai tanár súlyos büntetés elé néz.
Felsőoktatás MTI 2016. augusztus. 19. 05:54
Az Iszlám Állam propagandáját terjesztette az orosz diák
A moszkvai kerületi katonai bíróság csütörtökön 400 ezer rubel (több mint 1,6 millió forint) pénzbüntetést szabott ki egy orosz diáklányra az Iszlám Állam nevű terrorszervezet propagandájának terjesztéséért.
Közoktatás MTI 2016. július. 28. 14:37
Börtön helyett iskolára ítélt a román bíróság egy nőt
Az elemi iskolába való beiratkozásra és tanulásra "ítélt" Romániában a jászvásári törvényszék egy 37 éves, illegális ócskavas-kereskedéssel foglalkozó asszonyt, aki az eljárás során írástudatlannak mondta magát, és azt állította: emiatt nem tudta, hogy törvényt sért.
Felsőoktatás eduline/mti 2016. július. 22. 10:40
Mégis folytatódik a pécsi egyetemi vesztegetési ügy tárgyalása
Hatályon kívül helyezte a másodfokon eljáró Győri Ítélőtábla az első fokon eljáró Győri Törvényszék büntetőeljárás megszüntetéséről rendelkező végzését a pécsi egyetemi vesztegetés néven ismert perben, a büntetőügy tárgyalása szeptember 6-án folytatódik - tájékoztatta a Győri Törvényszék szóvivője pénteken az MTI-t.
Felnőttképzés Eduline 2016. július. 18. 10:45
Nyári táborokban zaklatta a lányokat, tíz év börtönt kapott
Elítélt a bíróság egy volt rendőrt, aki az által vezetett nyári táborokban zaklatott fiatalkorú lányokat.
Felsőoktatás Eduline 2016. július. 05. 12:45
200 milliót követelnek a Kodolányi János Főiskolától
Bajba kerülhet a Kodolányi János Főiskola: jelenleg egy tartozási ügyben bíróságra kényszerül járni az intézmény rektora.
Felsőoktatás Eduline 2016. június. 30. 02:29
Kétszer is erőszakolhatott, mégsem kell börtönbe mennie az egyetemistának
Az egyik nőt megütötte az egyetemi bulin, de a bíró szerint ennek ellenére akár bele is egyezhetett a lány a szexbe. Újra felháborította az egyetemi közösségeket (is) egy bírósági döntés.
Felnőttképzés MTI 2016. június. 15. 09:40
Falnak lökte a tanárt, vádat emeltek ellene
Vádat emeltek azzal a férfival szemben, aki bántalmazott egy tanárt és egy családgondozót tavaly Kondoroson, a gyermekét pedig megverte és elhanyagolta - tájékoztatta a Békés Megyei Főügyészség szerdán az MTI-t.
Felsőoktatás MTI 2016. május. 31. 09:45
Felmentették a csalással vádolt egykori rektort
Bizonyítottság hiányában jogerősen felmentette a nagyobb kárt okozó, üzletszerűen elkövetett csalás, sikkasztás, valamint hamis magánokirat felhasználása vádja alól a Debreceni Törvényszék hétfőn az egykori debreceni Kölcsey Ferenc Református Tanítóképző Főiskola kommunikáció- és médiatudományi intézetének vezetőjét, későbbi rektorát, valamint az intézmény egyik külső óraadóját, oktatásszervezőjét - tájékoztatta a törvényszék sajtószóvivője az ítélethirdetés után az MTI-t.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Gyermekgondozási díj (gyed) | koscsomarta.hu
Az egészségbiztosítás ellátásai keretében, 2000. január 1-jétől ismételten gyermekgondozási díj (gyed) folyósításával pótolható a gyermekét otthon gondozó, nevelő – biztosítási jogviszonnyal és egyéb, itt ismertetett jogosultsági feltételekkel rendelkező – szülő jövedelem kiesése. A gyermekgondozási díj nem szociális juttatás, a kötelező egészségbiztosítás keretében, kizárólag a biztosítottaknak járó, jövedelemarányos pénzbeli ellátás, és külön felhívjuk a figyelmet, hogy nem azonos a hétköznapi szóhasználatban gyakran keveredő, alanyi jogon igénybe vehető gyermekgondozási segély (gyes) elnevezésű ellátással.
Ki jogosult a gyed-re?
A gyed jogosultság időtartama
A gyed igénylése
A gyed folyósítása
A 2010 május 1-jét követően született gyermekekre tekintettel igénybe vehető gyed jogosultsági feltételeként szükséges előzetes biztosítási idő – főszabály szerint – 365 napra emelkedett. Ez alapján gyermekgondozási díjra jogosult:
a biztosított, gyermeket szülő anya, ha a szülést megelőzően két éven belül 365 napon át biztosított volt,
a biztosított szülő, ha a gyermekgondozási díj igénylését megelőzően két éven belül 365 napon át biztosított volt,
a terhességi-gyermekágyi segélyben részesült anya, akinek a biztosítási jogviszonya a terhességi-gyermekágyi segély igénybevételének időtartama alatt szűnt meg feltéve, hogy a terhességi-gyermekágyi segélyre való jogosultsága a biztosítási jogviszony fennállta alatt keletkezett és a szülést megelőzően két éven belül 365 napon át biztosított volt,
Elhívjuk a figyelmet arra, hogy a 2010. május 1-jén már folyamatban levő ügyekben (a már benyújtott kérelmekre) és a 2010. május 1-je előtt született gyermekekre tekintettel igényelt ellátásra vonatkozóan a 2010. április 30-án hatályos szabályokat kell alkalmazni, akkor is, ha a kérelmet 2010. május 1-jét követően nyújtják be az egészségbiztosítóhoz.
A bedolgozó részére gyermekgondozási díjat nem lehet folyósítani addig, amíg a feldolgozásra átvett anyagot vissza nem adta. 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
A jogosultság fennállása vizsgálatánál szülőnek kell tekinteni:
a vér szerinti és az örökbefogadó szülőt, továbbá a szülővel együtt élő házastársat, bejegyzett élettársat,
azt a személyt, aki a saját háztartásában élő gyermeket örökbe kívánja fogadni és az erre irányuló eljárás már folyamatban van,
a gyámot.biztosítási idő számítása
a biztosítás megszűnését követő táppénz, baleseti táppénz folyósításának idejét,
ha bármilyen jogviszonyban díjazás – kivéve a szerzői jog védelme alatt álló alkotásért járó díjazást – ellenében munkát végez, vagy hatósági engedélyhez kötött keresőtevékenységét személyesen folytatja, vagy
ha munkavégzés nélkül is megkapja teljes keresetét, vagy
ha egyéb rendszeres pénzellátásban részesül (rendszeres pénzellátás: táppénz, terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási díj, nyugdíjszerű ellátás, baleseti táppénz, hadi-és nemzeti gondozottak pénzellátása, gyermekgondozási segély, gyermeknevelési támogatás, időskorúak járadéka, álláskeresési támogatás, rendszeres szociális segély, ápolási díj, stb.). Nem vonatkozik ez a kizáró ok arra, aki álláskeresési járadékot vagy álláskeresési segélyt, illetve aki vállalkozói- vagy munkanélküli járadékot, vagy álláskeresést ösztönző juttatást kap.
ha a gyermeket napközbeni ellátást biztosító intézményben (bölcsődében, családi napköziben, házi gyermekfelügyeletbe) helyezték el, kivéve a rehabilitációs, habilitációs foglalkozást nyújtó intézményi elhelyezést,
ha a gyermeket ideiglenes hatállyal a jogosult háztartásából elhelyezték, átmeneti vagy tartós nevelésbe vették, továbbá 30 napot meghaladó időtartamra bentlakásos szociális intézményben helyezték el,
A gyed-re jogosult szülő körülményeiben bekövetkezett olyan változásokat, amelyek következtében e felsorolás szerint már nem lenne jogosult az ellátásra, a változást követő 5 napon belül a gyermekgondozási díjban részesülő személynek be kell jelenteni a folyósító szervhez.
Választás a különböző pénzbeli ellátások közt
Abban az esetben, ha a szülő ugyanazon biztosítási jogviszony alapján egyidejűleg táppénzre/baleseti táppénzre és terhességi-gyermekágyi segélyre/gyedre is jogosult lenne, akkor csak az egyik – saját választása szerinti – ellátást veheti igénybe. Ha a szülő ezen ellátások folyósítása idején újabb ellátásra 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
válik jogosulttá, vagy eredeti választásától eltérően más ellátást kíván felvenni, akkor az új ellátást a választás napjától, a korábbi ellátás folyósításának beszűntetésével lehet megállapítani és folyósítani.
Ha a szülő egyidejűleg gyermekgondozási segélyre/gyermeknevelési támogatásra és táppénzre/gyedre/terhességi-gyermekágyi segélyre/baleseti táppénzre is jogosult lenne, választása szerint csak az egyik ellátást veheti igénybe.
Ha a választott, új ellátás a gyed, akkor a kérelmet a munkáltatónál, ha a választott új ellátás a gyes/gyet, akkor azt a Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságánál kell bejelenteni, az addig folyósított ellátás beszüntetésére vonatkozó kérelemmel együtt.
Ha a szülők a közös háztartásban élő gyermek(ek) után egyidejűleg mindketten jogosultak lennének az egészségbiztosítási ellátásokra, akkor is – a szülők választása szerint – csak egy jogcímen és csak az egyik szülő részére lehet megállapítani az ellátást.
A szülők közös háztartásában élő gyermeke után, ha az egyik szülő táppénzt, baleseti táppénzt, terhességi-gyermekágyi segélyt, gyermekgondozási díjat, vagy gyermeknevelési támogatást vesz igénybe, a másik szülő gyermekápolási táppénzre kizárólag akkor szerezhet jogosultságot, ha a felsorolt ellátás(oka)t nem ugyanazon gyermek után állapították meg.
A táppénz, a baleseti táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély, a gyermekgondozási díj, a gyermekgondozási segély, valamint a gyermeknevelési támogatás folyósítása alatt ezen ellátások között – a jogosultsági feltételek fennállta esetén – az ellátásra jogosult személy választhat.
Ezen ellátások közti választás esetén a választott (új) ellátás iránti kérelmet az újonnan választott ellátásra illetékes – egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv (táppénz, tgys, gyed) vagy az államkincstár (gyet, gyes) – szervéhez kell benyújtani a folyósítás alatt álló (régi) ellátás beszüntetésére vonatkozó kérelemmel együtt. Ha a beszüntetni kért ellátás és a választott új ellátásra más-más szerv illetékes, a régi ellátás beszüntetésére vonatkozó kérelmet az arra illetékes szervhez továbbítja a hatóság.
Tehát, ha a választott, új ellátás a gyed/tgys, akkor a kérelmet a munkáltatónál (vagy az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervnél), ha a választott új igény a gyes/gyet, akkor azt a Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságánál kell bejelenteni, az addig folyósított ellátás beszüntetésére vonatkozó kérelemmel együtt.
A választott újabb ellátást a korábban megállapított ellátás folyósításának megszüntetését követő naptól kell folyósítani. 2011. január 1-jétől a választás napjának a biztosított, illetve a szülő által megjelölt napot kell tekinteni, feltéve, hogy a jogosultság feltételeivel már ezen a napon rendelkezik.
A korábbi ellátás megszüntetése iránt is az érintett hatóságok intézkednek, oly módon, hogy a megszüntetés napjáról az új ellátást megállapító szerv értesíti a megszüntetni kért ellátást folyósító szervet. A megszüntetésről és a megszüntetés napja után folyósított, levonandó ellátás összegéről a 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
megszüntetett ellátást folyósító szerv értesíti a másik hatóságot, így a szülőnek ezzel kapcsolatban nem szükséges külön kérelmet benyújtania vagy nyilatkozatot tennie.
Pl: Gyakran előforduló eset, hogy valaki gyes folyósítása alatt jogosulttá válik gyed-re (tgyás-ra) is. Ha a szülő gyed-re való jogosultsági feltételei – például egy második gyermek születése folytán - 2011. január 2-tól állnak fenn, de a gyed-re való áttérés iránti kérelmét csak 2011. január 30-án adja be, a kérelemben nyilatkozhat úgy, hogy a gyed-et (a számára lehető legkorábbi) január 2-i időponttól kívánja igénybe venni. Ilyen esetben a következő módon alakul a gyed számítása:
A szülő megkapja visszamenőleg január 2-tól a gyed-et (tgyás-t), az Államkincstár 2011. január 1. napjával megszünteti a gyes folyósítását és közli az egészségbiztosítóval a 2011. január 2. napjától kezdődő időszakra folyósított gyes összegét, amely a gyed (tgyás) összegéből levonásra kerül. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a választás napjától csak abban az esetben folyósítható az ellátás, ha ezen a napon a szülő már rendelkezik a magasabb összegű ellátás igénybevételére jogosító feltételekkel. A fenti példánál maradva a kismama hiába választotta volna gyed-re (tgyás-ra) való áttérés napjának december 30-át, ha csak január 2-től kezdődően jogosult az ellátásra.
A gyermekgondozási díj legkorábban a terhességi-gyermekágyi segély, illetőleg az annak megfelelő időtartam lejártát követő naptól
a gyermeket szülő anya által igénybevett gyed esetében a szülést
a szülő anyától eltérő más jogosultak által igénybevett gyed esetén a jogosultság kezdetét megelőző 2 éven belül megszerzett biztosításban töltött napoknak megfelelő időtartamra, de legfeljebb a gyermek 2. életévének betöltéséig jár.
A gyermek második életévének betöltéséig a gyed akkor is jár, ha az ellátás igénybevételét időközben – pl. átmeneti munkába állás miatt – megszakítják, felhívjuk azonban a figyelmet, hogy az ellátás megszakítása a már megállapított gyed összegét nem érinti.
Ha a gyermeket szülő nő (örökbe fogadni szándékozó nő) meghal, vagy a gyermek nem az ő háztartásában nevelkedik, úgy a gyermekgondozási díj az arra jogosult személynek (például az apának) a terhességi-gyermekágyi segélyre jogosító időtartamra, illetőleg annak fennmaradó részére is jár.
A gyermekgondozási díj összegének megállapítása
Az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonása következtében a gyed összegét – ha az nem 5 forintra vagy annak egész számú többszörösére végződik – 2008. március l-jétől a legközelebbi 0 vagy 5 forintra végződő összegre történő felfelé kerekítéssel folyósítja az egészségbiztosító.
A gyermekgondozási díj alapjául szolgáló naptári napi átlagkeresetet a táppénzre vonatkozó rendelkezések szerint kell megállapítani.
A gyermekgondozási díj összegének megállapításánál csak azokat a jövedelmeket lehet figyelembe venni, amelyek után a biztosítottnak pénzbeli egészségbiztosítási járulékot kell fizetnie. 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
A gyed alapjául szolgáló jövedelem meghatározása, ha
a szülőnek a gyed kezdőnapját közvetlenül megelőző naptári évben van 180 napi jövedelme
Ha a gyed jogosultság kezdő napját közvetlenül megelőző naptári évben a szülőnek volt 180 naptári napi jövedelme, akkor a gyed-et a gyed jogosultság kezdő napját közvetlenül megelőző naptári évben elért jövedelem alapján kell megállapítani.
a szülőnek a gyed kezdőnapját közvetlenül megelőző naptári évben nincs 180 napi jövedelme
Ha a gyed-re jogosult szülőnek a gyed jogosultság kezdőnapját közvetlenül megelőző évben nem volt 180 naptári napi jövedelme, akkor a gyedre való jogosultság kezdő napját megelőző naptól visszafelé – maximum a jogosultság kezdőnapját megelőző naptári év első napjáig – számított 180 naptári napi jövedelemből kell a gyed összegét kiszámítani, ha a biztosítási idő folyamatos. Ha a biztosítás megszakadt, a megszakítást megelőző jövedelmet nem veszik figyelembe a számításnál.
a szülőnek a gyed kezdőnapját közvetlenül megelőzően nincs 180 napi jövedelme
a szülő a gyed-re jogosultság kezdőnapját megelőző évben, illetve azt közvetlenül megelőzően táppénzben, terhességi-gyermekágyi segélyben vagy gyermekgondozási díjban részesült, és ezért nincs meg a 180 naptári napi keresete.
A kifizetőhely vagy az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv kérelemre tájékoztatást nyújt a megállapított ellátás összegének kiszámítása során figyelembe vett adatokról.
Munkahely változtatás hatása a gyed összegére
A gyermekgondozási díj összege akkor sem változik, ha a szülő munkahelyet változtat és az új munkáltatójánál ugyanazon gyermek után ismételten gyermekgondozási díjat kér.
A gyermekgondozási díj mértéke
A gyermekgondozási díj a figyelembe vehető jövedelem naptári napi átlagának 70 %-a, azzal, hogy a gyed maximálisan megállapítható összege igazodik a mindenkori minimálbérhez, a gyed legfeljebb 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
havonta a mindenkori minimálbér kétszeresének 70 százaléka lehet. Ennek megfelelően a gyermekgondozási díj 2012. évi felső határa havi bruttó 130.200 Ft.
A gyermekgondozási díj összegéből az adókedvezmények figyelembevételével a személyi jövedelemadó-előleget, a biztosítottat terhelő nyugdíjjárulékot, magánnyugdíjpénztári tag esetén a magánnyugdíjpénztári tagdíjat a folyósító levonja.
A maximális összegben megállapított gyermekgondozási díjak összegét minden évben január 15-éig az azt folyósító szerv – külön kérelem nélkül – felülvizsgálja, és a január l-jei időponttól a tárgyévre érvényes felső határ figyelembevételével a módosított összeget folyósítja.
Gyed ugyanazon gyermek után, ugyanazon személy részére
Ha a gyermekgondozási díjat ugyanazon gyermek után és ugyanazon személy részére ismételten meg kell állapítani, a díj összege azonos lesz az első ízben megállapított díj összegével, azzal, hogy ha a gyermekgondozási díj összege eredetileg a felső határral megegyező összeg volt, akkor értelemszerűen a tárgyévre érvényes összeghatár szerint módosul.
A gyed kérelem benyújtása
A gyed iránti kérelmet írásban „Igénybejelentés gyermekgondozási díjra” elnevezésű nyomtatványon 2 példányban a foglalkoztatónál kell bejelenteni. A gyed iránti kérelmet abban az esetben is a foglalkoztatóhoz kell benyújtani, ha az anya a biztosítás megszűnését követően igényel gyermekgondozási díjat. A biztosítás megszűnését követően benyújtott (ún. passzív) gyed kérelemhez a korábban átvett „Igazolvány a biztosítási jogviszonyról és az egészségbiztosítási ellátásokról” elnevezésű nyomtatványt is mellékelni kell.
A kifizetőhellyel nem rendelkező munkáltató a gyermekgondozási díj iránti kérelem benyújtásához szükséges „Igénybejelentés táppénz, gyermek ápolása címén igényelt táppénz, terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási díj, baleseti táppénz igényléséhez” és „Foglalkoztatói Igazolás” elnevezésű nyomtatványokat az OEP honlapján közétett számítógépes programmal állítja ki, és azt illetékes egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervhez továbbítja.
A nyomtatványok, valamint a kitöltésükhöz szükséges útmutató honlapunkon elérhetőek.
A kifizetőhellyel nem rendelkező foglalkoztatót a fentiek szerint kitöltött kérelmet – ügyfélkapun történő regisztrációt követően – elektronikus úton is benyújthatja. Ahhoz, hogy a foglalkoztató a gyed iránti igényt ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton tudja benyújtani, szükséges, hogy az illetékes egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervnél regisztráltassa magát. A regisztrációval kapcsolatban külön tájékoztató került kiadásra, mely szintén megtalálható honlapunkon.
Elektronikus kapcsolattartás estén a gyed igényérvényesítés során szükséges igazolásokat papíralapú digitalizált dokumentumként kell csatolni az elektronikus űrlaphoz, azzal, hogy a papíralapú digitalizált dokumentumon, az elektronizált űrlapon, illetve a papíralapú eredeti igazoláson lévő adatok egyezőségéért az elektronikus kapcsolattartási mód igénybevételével beküldő fél felel. Az igazolások eredeti példányát a kérelem benyújtásától számított öt évig meg kell őrizni, a megőrzési kötelezettség 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
megszegése esetén 10.000 Ft-tól 100.000 Ft-ig (foglalkoztató és egyéni vállalkozó esetében 10. 000 Ft-tól 1.000.000 Ft-ig) terjedő összegű mulasztási bírságot szabhat ki az egészségbiztosító.
Felhívjuk a figyelmet, hogy az elektronikus kapcsolattartás választása esetén sem lehet papíralapú digitalizált dokumentumként az elektronikus űrlaphoz csatolni a „Jövedelemigazolás az egészségbiztosítási ellátás megállapításához” és az "Igazolvány a biztosítási jogviszonyról és az egészségbiztosítási ellátásokról" elnevezésű nyomtatványokat.
Ha a kérelmet szóban terjesztették elő, akkor az igénybejelentés napja az a nap, amikor a kérelmet benyújtották, illetve átvették. Ha a kérelmet posta útján terjesztették elő, az igénybejelentés napjának a kérelem postára adásának igazolt napját kell tekinteni. A foglalkoztató a kérelem beérkezését és az igazolások átvételét (beérkezését) hitelt érdemlő módon köteles igazolni.
Ha a kérelem a szülési szabadság, vagy az annak megfelelő időtartam lejártát megelőzően kerül benyújtásra, a kérelem elbírálásra nyitva álló határidő a szülési szabadság, illetve az annak megfelelő időtartam lejártát követően kezdődik.
Irányadó időszak jövedelmét igazoló jövedelemigazolást, szükség szerint.
A Munka Törvénykönyve szerint a munkavállalót – a gyermek 3. életévének betöltéséig a gyermek gondozása céljából – fizetés nélküli szabadság illeti meg, amely engedélyezését a munkáltató a „foglalkoztatói igazoláson” igazolja.
A gyermekgondozási díjat az igénybejelentés napjától visszamenőleg legfeljebb 6 hónapra lehet kérelmezni, azaz az ellátást legkorábban az igénybejelentés napját megelőző 6. hónap első napjától lehet megállapítani.
Felhívjuk a figyelmet, hogy abban az esetben, ha a gyed igénylése két ellátás közti választással történik – ideértve az esetleges késedelmes választás esetét is – csak a választás napjától (azaz a szülő által megjelölt naptól, ami nem lehet korábbi annál a napnál, amikor a gyed-re való jogosultság feltételivel már rendelkezik) folyósítják az újabb ellátást. 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
A gyermekgondozási díj kérelem elbírálása, az ellátás folyósítása
A gyermekgondozási díj iránti kérelmet
a társadalombiztosítási kifizetőhellyel rendelkező munkáltató esetében a kifizetőhely, [a Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságához tartozó munkáltatói kör esetén a Magyar Államkincstár,]
egyéb esetben a foglalkoztató székhelye, telephelye szerint illetékes egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv bírálja el és folyósítja.
Aki egyidejűleg fennálló, több biztosítással járó jogviszonyból igényel gyed-et, akkor annak a munkáltatónak kell elbírálni a kérelmet és folyósítani az ellátást, ahol társadalombiztosítási kifizetőhely működik. Ha egyidejűleg több társadalombiztosítási kifizetőhellyel rendelkező foglalkoztatónál van a szülőnek gyed-re jogosító jogviszonya, akkor annak a kifizetőhelynek kell elbírálni a gyed kérelmet, ahol a biztosítási jogviszony előbb kezdődött. Ha a több biztosítási jogviszony ugyanazon a napon kezdődött, a kérelmet annak a munkáltatónak a kifizetőhelye bírálja el, ahol a szülő szerződése szerinti jövedelme magasabb.
Amennyiben a gyermekgondozási díj összege az elbíráláshoz szükséges adatok hiánya miatt 30 napon belül nem határozható meg, az igénylő részére végzésben előleg megállapítására kerül sor. A gyermekgondozási díj összegébe a folyósított előleg összegét be kell számítani.
A gyermekgondozási díjat havonta utólag kell folyósítani, kifizetőhely esetén a bérfizetési napon, az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv pedig a tárgyhónapot követő hó 10. napjáig teljesítik azt, az igénylő kérelme szerint postai úton vagy bankszámlára átutalással.
A határidő lejártát követően kifizetett ellátások esetén a késedelembe esett egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv kamatot köteles fizetni a gyedre jogosult részére (nem kell megfizetni a kamatot a folyósított előleg összege utána, illetve ha a kamat összege nem haladja meg az 1000 Ft-ot). A késedelemre fizetett kamat mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
Az ellátásban részesülő szülő köteles minden olyan adatot vagy tényt bejelenteni az egészségbiztosítónak, amely az ellátásra jogosultságát vagy ellátása folyósítását érinti.
A bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén 10.000 Ft-tól 100.000 Ft-ig terjedő összegű – az elkövetett mulasztással arányos – mulasztási bírságot szabhat ki az egészségbiztosító.
Amennyiben az ellátásra jogosult körülményeiben olyan változás következik be, amely alapján már nem járna az ellátás, azt 8 napon belül kell bejelenteni az ellátást folyósító kifizetőhelynek, vagy egészségbiztosítási pénztárnak.
A jogorvoslat, mint az eljáró szerv tévedésének kijavítására hivatott alkotmányos alapjog érvényesítésére természetesen a gyermekgondozási díj megállapítására irányuló eljárás során is lehetőség van.
A fellebbezés olyan nyilatkozat, amelyben a fellebbezésre jogosult személy a közigazgatási határozatban foglaltakat vitatja, azt sérelmesnek tartja, ezért annak megváltoztatását kéri.
A jogorvoslati kérelmek benyújtásáért nem kell illetéket fizetni, mert a társadalombiztosítási ellátás biztosított általi igénybevételével kapcsolatos valamennyi eljárás illeték és költségmentes.
A határozat módosítása, visszavonása
Abban az esetben, ha a biztosítottnak minősülő szülő nem rendelkezik a gyed folyósításához szükséges biztosítási idővel, a társadalmi szolidaritás elve alapján az egészségbiztosítónak lehetősége van arra, hogy meghatározott jogszabályi és költségvetési keretek között méltányosságot gyakorolva, az általános szabályoktól eltérően megállapítsa a gyed-re való jogosultságot annak is, aki arra nem lenne jogosult. Az egészségbiztosító e jogköre arra az esetre vonatkozik, ha a biztosítottnak minősülő szülő gyed ellátásra való jogosultsághoz szükséges biztosítási idővel nem rendelkezik.
A méltányosságból megállapítható gyed folyósításának idejét és összegét az egészségbiztosító az általános szabályoktól eltérőn is meghatározhatja, de a méltányosságból megállapított ellátás alapja nem lehet magasabb a jogosultság kezdő napján érvényes minimálbérnél. Ha azonban a biztosított szerződés szerinti vagy tényleges jövedelme a minimálbért nem éri el, a szerződés szerinti/tényleges jövedelmet kell figyelembe venni.
A pénzbeli ellátás méltányosságon alapuló engedélyezése során figyelembe kell venni a kérelmező egyéb körülményeit is, pl. azt, hogy az anyagi, jövedelmi viszonyai indokolttá teszik-e az általános szabályoktól eltérő méltányosság gyakorlását.
A gyed méltányosságon alapuló engedélyezése iránti kérelmet a szülő foglalkoztatója szerint illetékes egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervhez kell benyújtani írásban, akkor is, ha a munkáltatónál van kifizetőhely. Az elektronikus kapcsolattartást a méltányossági kérelem vonatkozásában a jogszabály kizárja. 2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
A méltányosságból engedélyezett pénzellátás összegéről és folyósításáról a egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv értesíti a kérelmezőt. A méltányossági ellátást kizárólag a egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv folyósíthatja, még akkor is, ha a kérelmező munkahelye kifizetőhely.
A méltányosságból megállapított ellátás újabb jogokat és kötelezettségeket nem keletkeztet, ezért ha pl. a biztosított részére a terhességi-gyermekágyi segély folyósítását engedélyezték, ez nem jelenti azt, hogy a kérelmező a gyermekgondozási díjat is kap.
A egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv méltányossági jogkörében hozott határozata ellen nincs helye fellebbezésnek. A határozat bírósági felülvizsgálatát pedig kizárólag semmisségére hivatkozva [a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 121. §] lehet kérni.
Igénybejelentés gyermekgondozási díjra (GYED 1)
Jövedelemigazolás egészségbiztosítási ellátás megállapításához
Folytatólagos igazolvány kérő lap (GYED 4)
1997. évi LXXXIII. törvény a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól érintett szakaszok: 2. § (2), 5/A. §, 5/B. § ab) h)–i), 6. § (1), 38/B. § 39–39/B. §, 42/A.– 42/D. §, 50. §, 61– 63. §, 66. § (1)–(6), 68/A. § (2), 69. § , 70. § (1) a) és (2)–(3), 71. § (2)–(4), 72. § 74-77. § 80. §
217/1997. (XII l.) kormányrendelet a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról érintett szakaszok: 1. §, 26–26/C. §, 31/A. §, 31/D–31/E. § 37–38. §, 39–39/A.§, 41–42/A. §, 48.§ 49. § (6), 49/B. §
1997. évi LXXX. törvény a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről fontosabb, vonatkozó szakaszok: 2. § (3), 4. § a)-d) j)–l) r)-s), 5–11. §, 14. § (1)–(2), 16. § (1); 26. § (1) (4)–(5)
1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról érintett szakaszok: 20. § – 20/A. §
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről érintett szakasz: 138. § (5)
2012/2 Hatályos 2012. július 1-től
298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról érintett szakasz: 2. § (1)
2008. évi IV. törvény az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonása következtében szükséges kerekítés szabályairól a társadalombiztosítási és szociális ellátások megállapítása során, továbbá a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosításáról érintett szakasz: 1. §
2008. évi III. törvény az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonása következtében szükséges kerekítés szabályairól érintett szakasz: 4. §
2009. évi XXIX. törvény a bejegyzett élettársi kapcsolatról, az ezzel összefüggő, valamint az élettársi viszony igazolásának megkönnyítéséhez szükséges egyes törvények módosításáról 3. § (1) b)


6. § (1)5 A kereskedő a Kertv. 3. § (1) bekezdése szerinti bejelentésének az 1. melléklet A) pontjában meghatározott adatokat kell tartalmaznia. A bejelentésről a jegyző a 2. melléklet A) pontjában meghatározott adattartalommal nyilvántartást vezet. A nyilvántartás a 2. melléklet A) pontjában meghatározott adatok tekintetében – a természetes személyazonosító, valamint a lakcím-azonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános, a jegyző a nyilvántartást az önkormányzat honlapján közzéteszi.
a)6 a 7. § (4) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott illetékes hatóságoknak,
b)7 a fogyasztóvédelmi hatóságnak,
c)8 a területileg illetékes munkavédelmi hatósági és munkaügyi hatósági hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak (a továbbiakban: munkavédelmi és a munkaügyi hatóság)
f)9 élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék esetén az állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalnak, termésnövelő anyag forgalmazása esetén a növény- és talajvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatalnak.
(2a)10 A jegyző a (2) bekezdés c) pontjában foglalt kötelezettséget elektronikus úton teljesíti.
(2b)11 Az üzleten kívüli kereskedelem keretében a termék forgalmazása céljából a vásárlónak szervezett utazást vagy rendezvényt a kereskedő köteles – az utazás vagy rendezvény helyének és időpontjának megjelölésével – legkésőbb tizenöt nappal megelőzően az 1. melléklet 4a. pontja szerinti adattartalommal a jegyző részére bejelenteni. A jegyző a bejelentés másolatát soron kívül, de legkésőbb a bejelentés beérkezését követő három napon belül megküldi az utazás vagy a rendezvény helye szerint illetékes fogyasztóvédelmi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak.
(3)12 Ha a kereskedelmi tevékenység a 7. § (4) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott hatóságok feladat- és hatáskörét az ott megjelölt szempontok szerint érinti, az érintett hatóság, továbbá takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék forgalmazása esetén a megyei kormányhivatal állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala, termésnövelő anyag forgalmazása esetén a növény- és talajvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatal a bejelentés kézhezvételét követő naptól számított harminc napon belül hatósági ellenőrzést folytat le.
(4)13 A (3) bekezdés szerint lefolytatott ellenőrzés eredményéről a hatóságok az ellenőrzést követő nyolc napon belül tájékoztatják a jegyzőt.
(5)14 A kereskedő az 1. melléklet A) pontja szerinti adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul, illetve a nyitva tartási idő változását az azt megelőző nyolc napon belül köteles bejelenteni a jegyzőnek.
(7)15 A kereskedelmi tevékenység végzésével kapcsolatos – a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 97. § (2) bekezdésében meghatározott – figyelemfelhívás esetében a környezetvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatal szükség szerint megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket, illetve megkeresi a jegyzőt.
a)16 a higiénés és egészségvédelmi, táplálkozás-egészségügyi és dietetikai, az ivóvíz minőségi, a települési hulladékkal és nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra és a dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésével kapcsolatos szakkérdésben
b)17 állatgyógyászati készítmény vagy annak hatóanyaga, továbbá növényvédő szer és hatóanyagai forgalmazása esetén – az állatgyógyászati készítmények és azok hatóanyagának, valamint a növényvédő szerek és hatóanyagaik forgalmazására vonatkozó követelményeknek való megfelelés kérdésében
c)18 ha nem veszélyes hulladékot forgalmaznak, és a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély nem szükséges, annak elbírálása kérdésében, hogy a hulladékgyűjtés és – tárolás eszközei, valamint a hulladékkezelés módja megfelel-e a hulladékgazdálkodási követelményeknek, okoz-e a hulladékkezelés környezetterhelést, biztosított-e az üzlet hulladékszállítási szempontból történő megközelíthetősége – első fokú eljárásban a környezetvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatalt, másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
d)19 olyan üzlet esetében, amelyben az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó vegyi árut és anyagot, pirotechnikai terméket, tüzelő- és az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint tűzveszélyes osztályba tartozó építőanyagot, járművet vagy üzemanyagot forgalmaznak
f)21 a honvédelmi és katonai célú ingatlanon működtetni kívánt üzlet esetében a honvédelmi ágazati munkavédelmi és munkabiztonsági követelményeknek való megfelelés kérdésében munkabiztonsági szakhatóságként az első fokú hatósági eljárásban a Honvédelmi Minisztérium Hatósági Hivatal vezetőjét, a másodfokú hatósági eljárásban a honvédelemért felelős minisztert.
7/A. §23 A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól 2004. évi CXL. törvény 42. § (2) bekezdésében foglalt kizárási szabály alkalmazása esetén a működés kiadása iránti eljárásban másodfokú hatóságként a 3/a. melléklet szerinti fővárosi és megyei kormányhivatal jár el.
b)26 a munkavédelmi és a munkaügyi hatósággal;
d)27 jövedéki termék esetében a vámhatósággal; élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék forgalmazása esetén a megyei kormányhivatal állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző feladatkörében eljáró járási hivatalával, termésnövelő anyag forgalmazása esetén a növény- és talajvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatallal.
e)37 az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó anyag,
18/A. §38 Közlekedési eszközön folytatott értékesítés a közlekedési eszköz tulajdonosának, vagy üzembentartójának engedélyével, továbbá az értékesített termékre vonatkozó jogszabályok alapján szükséges hatósági engedélyek birtokában, a kereskedő nevének és székhelyének a vásárlók számára jól látható helyen történő feltüntetésével végezhető.
(2)39 Nevelési-oktatási, gyermek- és ifjúságvédelmi intézmény, valamint templom és vallásgyakorlásra rendelt más hely bármely bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül szexuális termék nem forgalmazható.
26. § (1)40 A fogyasztóvédelmi hatóság jár el
(4)41 A jegyző az (1)–(3) bekezdés alapján hozott határozatát közli a 6. § (2) bekezdésében és a 7. § (4) bekezdésének c) pontjában megjelölt hatóságokkal, valamint a külön engedélyt kiadó hatósággal, továbbá az egyéni vállalkozót nyilvántartásba vevő járási (fővárosi kerületi) hivatallal, gazdasági társaság esetén az illetékes cégbírósággal.
(5)44 E rendeletnek az egyes kormányrendeleteknek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényhez kapcsolódó módosításáról szóló 176/2013. (VI. 3.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított 6. § (2a) bekezdését az e rendelkezés hatálybalépését45 követően indult, illetve a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
29/A. §46 A 2014. február 1-jéig bejelentett mozgóbolt útján folytatott kereskedelmi tevékenységet, valamint üzleten kívüli kereskedelmet végző kereskedőknek tevékenységüket nem kell bejelenteniük a kereskedelmi tevékenység helye szerinti jegyzőhöz.
29/B. §47 A 2014. február 1-jéig bejelentett mozgóbolt útján folytatott kereskedelmi tevékenységet, valamint üzleten kívüli kereskedelmet végző kereskedők nyilvántartásának adatait a székhely szerinti jegyző 2014. február 1-jéig átadja a kereskedelmi tevékenység helye szerinti jegyzők részére.
31. §48
33. §49 (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8., 9. és 16. cikkének való megfelelést szolgálja.
4.4.50 a közlekedési eszközön folytatott értékesítés esetén annak a közlekedési eszköznek a megjelölése (a jármű azonosítására használt jelzés feltüntetésével), amelyen kereskedelmi tevékenységet kívánnak folytatni;
4a.51 üzleten kívüli kereskedelem esetén a termék forgalmazása céljából szervezett utazás vagy tartott rendezvény helyének és időpontjának, illetve a szervezett utazás keretében tartott rendezvény esetén az utazás indulási és célhelyének, valamint az utazás időpontjának megjelölése;
6.9.52 napi fogyasztási cikket értékesítő üzlet esetén az árusítótér nettó alapterülete, az üzlethez létesített gépjármű-várakozóhelyek száma, azok telekhatártól mért távolsága és elhelyezése (saját telken vagy más telken parkolóban, parkolóházban vagy közterületek közlekedésre szánt területe egy részén, illetve a közforgalom céljára átadott magánút egy részén);
5.4.53 a közlekedési eszközön folytatott értékesítés esetén annak a közlekedési eszköznek a megjelölése (a jármű azonosítására használt jelzés feltüntetésével), amelyen kereskedelmi tevékenységet folytatnak;
5a.54 üzleten kívüli kereskedelem esetén a termék forgalmazása céljából szervezett utazás vagy tartott rendezvény helyének és időpontjának, illetve a szervezett utazás keretében tartott rendezvény esetén az utazás indulási és célhelyének, valamint az utazás időpontjának megjelölése;
7.6.55 napi fogyasztási cikket értékesítő üzlet esetén az árusítótér nettó alapterülete, az üzlethez létesített gépjármű-várakozóhelyek száma, azok telekhatártól mért távolsága és elhelyezése (saját telken vagy más telken parkolóban, parkolóházban, vagy közterületek közlekedésre szánt területe egy részén, illetve a közforgalom céljára átadott magánút egy részén);
2.57 a kémiai biztonságról szóló törvény szerinti veszélyes anyagok és keverékek, kivéve a Jöt. szerinti tüzelőolaj, propán vagy propán-bután gáz és az üzemanyag;
5.58 fegyver, lőszer, robbanó- és robbantószer, gázspray, pirotechnikai termék, a polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti 1., 2. és 3. pirotechnikai osztályba tartozó termékek, az ott meghatározott kivételekkel;
8.59 az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó anyag, kivéve a Jöt. szerinti tüzelőolaj, propán vagy propán-bután gáz és az üzemanyag.
3/a. melléklet a 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelethez60
13.61 büfétermék;
2.62 Dohányterméket kiegészítő termék;
5 A 6. § (1) bekezdése a 203/2013. (VI. 14.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 6. § (2) bekezdés a) pontja a 402/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
7 A 6. § (2) bekezdés b) pontja a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 257. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 6. § (2) bekezdés c) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 6. § (2) bekezdés f) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 6. § (2a) bekezdését a 176/2013. (VI. 3.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
11 A 6. § (2b) bekezdését az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
12 A 6. § (3) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 6. § (4) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (126) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 6. § (5) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (126) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
15 A 6. § (7) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 7. § (4) bekezdés a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 7. § (4) bekezdés b) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 7. § (4) bekezdés c) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 7. § (4) bekezdés d) pontja a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 7. § (4) bekezdés e) pontját a 402/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
21 A 7. § (4) bekezdés f) pontját a 158/2011. (VIII. 11.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 7. § (6) bekezdését a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 256. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 97. § p) pontja.
23 A 7/A. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (7) bekezdése iktatta be.
26 A 9. § (2) bekezdés b) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 9. § (2) bekezdés d) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 18. § (1) bekezdés e) pontja a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 18/A. §-t az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
39 A 20. § (2) bekezdése a 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 54. §-a szerint módosított szöveg.
40 A 26. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 257. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
41 A 27. § (4) bekezdése a 418/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 28. § c) pontját a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 1. § b) pont ba) alpontja hatályon kívül helyezte.
43 A 28. § e) pontját a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 1. § b) pont bb) alpontja hatályon kívül helyezte.
44 A 29. § (5) bekezdését a 176/2013. (VI. 3.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
45 A hatálybalépés napja: 2013. június 4.
46 A 29/A. §-t az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
47 A 29/B. §-t az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
48 A 31. § a (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
49 A 33. § a 163/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
50 Az 1. melléklet A) cím I. alcím 4. pont 4.4. alpontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
51 Az 1. melléklet A) cím I. alcím 4a. pontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
52 Az 1. melléklet A) cím I. alcím 6. pont 6.9. alpontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése iktatta be.
53 A 2. melléklet A) cím 5. pont 5.4. alpontja az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 2. melléklet A) cím 5a. pontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
55 A 2. melléklet A) cím 7. pont 7.6. alpontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be.
56 A 3. melléklet 1. pontját a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 1. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
57 A 3. melléklet 2. pontja a 163/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 18. §-a szerint módosított szöveg.
58 A 3. melléklet 5. pontja a 173/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet 114. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 3. melléklet 8. pontja a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
60 A 3/a. mellékletet újonnan a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (10) bekezdése iktatta be.
61 Az 5. melléklet 13. pontja a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 23. §-a szerint módosított szöveg.
62 A 6. melléklet 2. pontja a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.