text:
Jászberény Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2017. (II.20.) önkormányzati rendelete
Hatályos:2019-09-28 -tól
Jászberény Város Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervének jóváhagyásáról
Jászberény Városi Önkormányzat Képviselő-testülete az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 62. § (6) bekezdés 6. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Étv. 13. § (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva, a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint az egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 9. mellékletében biztosított véleményezési jogkörében eljáró államigazgatási szervek és a Jászberény Város településfejlesztési koncepciója, integrált településfejlesztési stratégiájája és településrendezési eszközei partnerségi egyeztetési szabályainak elfogadásáról szóló 147/2013.(V. 15.) képviselő-testületi határozatban meghatározott partnerek véleményének kikérésével Jászberény Építési Szabályzatáról az alábbi rendeletet alkotja:
1. § (1) A rendelet (a továbbiakban: JÉSZ) hatálya Jászberény Város közigazgatási területére terjed ki, (a továbbiakban: a város).
(2) A rendelet hatálya alá tartozó területen területet felhasználni, építési telket, építési területet kialakítani, meglévő épület rendeltetését megváltoztatni, építési tevékenységet folytatni, valamint ilyen célra hatósági engedélyt kiadni csak az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletnek (a továbbiakban: OTÉK), valamint a jelen rendelet előírásaiban és a szabályozási tervlapon foglaltaknak megfelelően szabad.
(3) A JÉSZ mellékletei:
1. szöveges melléklet: OTÉK-tól való eltérés
2. rajzi melléklet: Tilalmak és korlátozások tervlapjai
2/a Változtatási tilalom
2/b Nagyvízi meder tilalma és a fakadó illetve szivárgó vizek veszélye miatti korlátozás
2/c Felszíni vízvédelmi tilalom és korlátozás
2/d Felszín alatti vízvédelmi korlátozás
2/e Közművek védőterületei miatti korlátozás
2/f Országos közutak védőterületei miatti korlátozás
2/g Vasút védőterülete miatti korlátozás
2/h Bűzös létesítmény védőterülete miatti korlátozás
2/i Egyéb tilalom és korlátozás
3. rajzi melléklet: Értékvédelem tervlapjai
3/a Települési értékvédelem
3/b Régészeti védelem
3/c Táj és természetvédelem
4. rajzi mellélet: Sajátos előírások tervlapja
5. rajzi melléklet: Belterület és külterületi beépítésre szánt területek tervlapja
6. rajzi melléklet: Szabályozási tervlap(ok)
6/a külterületi tervlapok M=1:8 000
6/b belterületi tervlapok M=1:4 000
1. Szabályozási terv: a szabályozási tervlap vagy tervlapok és a tilalmak, korlátozások, valamint az értékvédelem tervlapjainak összessége, azaz a jelen rendelet 3-6. mellékleteinek együttes tartalma.
2. A terület rendeltetésszerű használatát nem zavaró épület funkció:
az épületnek az a funkciója, amelynek emissziós értékei nem haladják meg a rendeltetésszerű használat szerinti, a hatályos jogszabályokban foglalt határértékeket.
3. Közforgalmú létesítmény:
Minden olyan kereskedelmi, szociális, kulturális, egészségügyi és oktatási közszolgáltatást nyújtó létesítmény, melyet a város (régió) lakossága – meghatározott keretek között, konkrét személyre való tekintet nélkül – látogathat.
6. Központi belterület központja:
A Sportpálya utca - Zagyva folyó - Gyöngyösi út - Kárpát utca - Messzelátó utca – ártér - Október 23 utca - Kinizsi utca és tervezett folytatása - Jászteleki út - Szent István krt .- Szent Imre herceg utca - Nyíl utca és tervezett folytatása - Horváth Péter utca - Vaspálya utca - Rákóczi út által határolt terület.
8. Melléképület:
A jelen rendeletben használt fogalom az épületek azon csoportja, melyek a rendeltetési előírásokban megnevezett épületek használatát kiegészítik, azoktól különállóan épülnek és nem minősülnek melléképítménynek.
9. Háromszintű növényzet:
A jelen rendeletben használt fogalom. Védelmi célokat szolgáló növényzet, ahol az legfelső szintet a fák, a középső szintet a bokrok, az alsó szintet a gyepszint jelenti.
10. Kétszintű növényzet:
A jelen rendeletben használt fogalom. Védelmi célokat szolgáló növényzet, ahol az legfelső szintet a fák, az alsó szintet a bokorszint jelenti.
11.[4] Településképet rontó állapotú építmény:
-olyan építmény, vagy építményrészlet, mely megjelenésével, (építészeti) kialakításával, leromlott állapotával, reklámok esetében elhelyezkedésével vagy méretével, kialakításával zavarja a településképet.
-épületek esetében, közterületről látszó felületeken, az alábbi feltételek bármelyikének megléte esetén:
-bármelyik nyílászáró üvegezése törött, hiányos,
-a falazaton, lábazaton 1 %-nál több vakolathiány, díszítővakolat hiány, burkolt fal esetén 1 %-nál több burkolathiány van,
-a nyílászárók felületkezelése 5 %-nál nagyobb mértékben hiányos,
-a bádogos szerkezetek 5 %-nál nagyobb mértékben rozsdásak
-az ereszcsatornák a csatornaelemek csatlakozásánál nem zárnak, így a közterületre folyatják a vizet,
-a tetőfedések, kémények anyaga 5 %-nál nagyobb mértékben károsodott,
-festett felületképzésű szerkezetek esetén (kivéve nyílászárók) 1 %-nál több festékhiány van,
-ereszdeszkázat, tokolás, oromfali burkolat hiányos.
3. § (1) A rendelet, valamint a szabályozási tervlap és jelmagyarázata a (2)-(3) bekezdésben felsorolt kötelező elemeket tartalmazza.
(2) I. rendű elemek:
a) az I. rendű szabályozási vonalak (a közterülettel határos övezethatárok) és azokhoz tartozó szabályozási szélességek (főforgalmi, forgalmi utak és gyűjtőutak szabályozási területének határai)
b) az övezethatárok és a hozzájuk rendelt övezeti előírások
c) a telek rendeltetése
d) védőterületek, védőtávolságok
e) helyi jelentőségű védett természeti terület
f) helyi értékvédelmi terület
(3) II. rendű elemek:
a) a II. rendű szabályozási vonalak, (egyéb közterülethatárok)
b) a védett területek határa
c) az egyes épületekre, építményekre, természeti és egyéb objektumokra vonatkozó védettség, illetve védelmi előírások
d) az övezeti előírásokon túl minden egyéb városrendezési előírás
e) nem beépíthető terület
f) az építési hely határvonala
g) a beépíthetőség mértéke
h) az épületmagasságra megadott érték
i) az előírt parkolóhelyek száma
j) a kötelező jelleggel előírt fasor telepítés helyére, illetve az ilyen célra kijelölt utcaszakaszra vonatkozó előírások
k) a növényzettel való fedettség biztosítására vonatkozó minimális érték
l) kialakítható legkisebb telekméret
m) beépítési mód
n) beépítés feltételének közművesítettségi mértéke
o) megszüntető jel
p) telken belüli parkosítandó terület (kötelezően zöldfelületként tartandó, nem beépíthető telekrész)
r) történetileg kialakult védett utcaszerkezet (közlekedési funkciójú közterületek).
(4) A szabályozási elemek módosítása:
a) I. rendű elemek módosítására csak a településszerkezeti terv felülvizsgálata és módosítása keretében kerülhet sor.
b) A II. rendű elemek módosítása
ba) belterületen, illetve beépítésre szánt területen legalább a tömb egészére,
bb) külterületen, illetve beépítésre nem szánt területen az érintett területfelhasználási egységre kiterjedő szabályozási terv készítésével történhet meg.
(5) A szabályozási terv legkisebb területe, melyet módosítás esetén is együtt kell kezelni
a) beépítésre szánt területen,
aa) a településszerkezeti terven jelölt gyűjtő úttal, vagy annál magasabb rendű közúttal,
ab) vasúttal,
ac) vízgazdálkodási terület határával, vagy
ad) beépítésre szánt terület, belterület határával körülhatárolt terület;
b) beépítésre nem szánt területen az egyes területfelhasználási egységek területe.
4. § (1) A város területén közterület célra területet felhasználni, létesítményt elhelyezni csak az OTÉK-nak és jelen rendeletnek megfelelően szabad.
(2) A szabályozási terv a város területén az elsőrendű és másodrendű közlekedési közterületeket, közparkokat és közkerteket valamint a belterületi erdőket különíti el.
(4) A közterületek előírásait a közlekedési és közműterületekre és a zöldterületekre vonatkozó előírások is tartalmazzák.
5 Az épített környezet és településkép alakítására vonatkozó előírások [6]
6.§ (1) A régészeti védelem tervlapja (3/b. melléklet) a város közigazgatási területén régészeti érdekeltségű területeket jelöl.
(2) A régészeti érdekű területeken bármilyen földmunkával járó fejlesztés, beruházás megkezdése előtt régészeti szempontú állapotfelmérést kell végezni. Ennek hiányában a földmunkákhoz - a beruházó költségére – régészeti szakfelügyeletet kell biztosítani.
6. A táj- és természet védelmére vonatkozó előírások [8]
7. § (1) A táj- és természetvédelmi tervlap (3/c. melléklet) a város közigazgatási területén az alábbi helyi táj- és természetvédelmi területeket jelöli:
a) a helyileg védett természeti értékeket és területeket,
b) a tájképvédelmi területet.
(2) A tájképvédelmi terület előírásai
a) A terület telkein történő építési tevékenységek során a védelem alatt álló területek és objektumok értékeinek védelme érdekében fokozott gondot kell fordítani az épületek környezetbeillesztésére és a tervek készítésénél ennek igazolására.
b)[9]
c) Művelési ág csak extenzívebb irányban változtatható meg.
7. Környezetvédelemi előírások[10]
8. § (1) Az építmények és használatuk külön-külön és együttesen sem eredményezhetnek a jogszabá-lyokban és más hatósági előírásokban megállapított terhelési határértékeket meghaladó mértékű káros hatást a környezetükre.
(2) A környezetre jelentős hatást gyakorló tevékenységekre, beruházásokra előzetes vagy részletes környezeti hatásvizsgálatot kell készíteni.
Az építési telken, építési területen a szabályozási előírásoknak megfelelő építmény akkor helyezhető el, ha
c) a használat során keletkező hulladék elszállítása, ártalmatlanítása biztosított és
d) az építmény és a tervezett tevékenység nem befolyásolja károsan a felszín alatti és felszíni vizek mozgását és tisztaságát.
(4) Talajvédelmi érdekből a létesítmények építése során a talaj felső humuszos rétegét (min. 20 cm) el kell különíteni (deponálás) és újrahasznosításáról (például a terület zöldfelületeinek létesítésénél) gondoskodni kell.
(5) A keletkező kommunális illetve veszélyesnek nem minősülő szennyvizet az erre kiépített csatornahálózatba (azon keresztül szennyvíztisztító létesítménybe) kell vezetni, ameddig erre nincs lehetőség, csak zárt rendszerű szennyvíztároló létesíthető.
(6) Az utak szilárd burkolattal történő ellátásával egy időben a csapadékvíz-elvezetést is meg kell oldani.
8. Veszélyeztetett területekre és védőterületekre vonatkozó előírások
9. § A város területén a védőterületekkel kapcsolatos tilalmi és korlátozási területeket az alábbi tervlapok rögzítik:
a) nagyvízi meder tilalma és a fakadó illetve szivárgó vizek veszélye miatti korlátozás,
b) felszíni vízvédelmi tilalom és korlátozás,
c) felszín alatti vízvédelmi korlátozás,
d) közművek védőterületei miatti korlátozások,
e) az országos közutak védőterületei miatti korlátozás,
f) a vasút védőterülete miatti korlátozás,
g) bűzös létesítmény védőterülete miatti korlátozás,
h) egyéb tilalom, korlátozás
10. § Nagyvízi meder tilalma és a fakadó, illetve szivárgó vizek veszélye miatti korlátozás (2/b. melléklet)
(1) A nagyvízi meder tilalmi területén – a szabályozási tervlapon jelölt részen – a vonatkozó országos előírásokat kell megtartani.[11]
(2) A fakadó, illetve szivárgó vizek veszélye miatti korlátozási területen – a szabályozási tervlapon jelölt részen – a vonatkozó országos előírásokat kell megtartani. [12]
11. § Felszíni vízvédelmi tilalom és korlátozás (2/c. melléklet)
A felszíni vízvédelmi tilalom és korlátozás területén – a szabályozási tervlapon jelölt részen – a vonatkozó országos előírásokat kell megtartani. [13]
12. § Felszín alatti vízvédelmi korlátozás (2/d. melléklet)
A felszíni vízvédelmi tilalom és korlátozás területén – a szabályozási tervlapon jelölt részen – a vonatkozó országos előírásokat kell megtartani.
13. § Közművek, hírközlési létesítmények védőterülete miatti korlátozás (2/e. melléklet)
(1) Közmű védőterületén – a szabályozási tervlapon jelölt részen – építmény csak szabályozási terv alapján helyezhető el.
(2) Az Antenna Hungária rövidhullámú műsorszóró állomása (Felsőmező dűlő, Jászágó és Pusztamonostor határánál) körül beépítési és magassági korlátozás érvényes, az alábbiak szerint:
a) A létesítmény telkének határától számított 500 m távolságon belüli területsáv nem építhető be.
b) 2,2 km sugarú körön belül 10 m-nél magasabb építmény nem létesíthető
c) 3 km sugarú körön belül, 20 m-nél magasabb építmény nem létesíthető
d) 6 km sugarú körön belül, 50 m-nél magasabb építmény nem létesíthető.
(3) Nagynyomású gázvezeték, távvezeték védősávjában építési korlátozás érvényes, létesítmény kialakítási igénye esetén az üzemeltetővel egyezetni szükséges.
14. § Országos közutak védőterülete miatti korlátozás (2/f. melléklet)
A területbe tartozó telkeknek – a szabályozási tervlapon jelölt részén – országos közút védőtávolsága miatt – építmény csak az OTÉK 38. § (8) bekezdésében és az 1988. évi I. törvény 42/A. § szerint előírt feltételek szerint helyezhető el. [14]
15. § Vasút védőterülete miatti korlátozás (2/g. melléklet)
A területbe tartozó telkeknek – a szabályozási tervlapon jelölt részén – a vasút védőterülete miatt építmény csak a vonatkozó országos előírások figyelembevételével helyezhető el.[15]
16. § A bűzös létesítmények védőterülete miatti korlátozás (2/h. melléklet)
A területbe tartozó telkeken a bűzös, fertőzésveszélyes telephely védőterülete miatt szállásjellegű, pihenési célú, intézményi, továbbá élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-raktározás céljait szolgáló építmény, valamint állattartó épület létesítése újonnan nem helyezhető el. A meglévő ilyen funkciót befogadó épületek nem bővíthetők, csak felújíthatók.
17. §[16] Egyéb korlátozás (2/i. melléklet)
(3) A széleróziónak kitett területen, mezőgazdasági övezetbe sorolt telkek határán, az utak mentén fásítást kell végrehajtani.
9. Egyes sajátos jogintézményekkel kapcsolatos előírások
18. §[17]
18/A. §[18] Településrendezési kötelezés
(1) A településképet rontó állapotú ingatlan tulajdonosát a polgármester írásban felszólítja – megfelelő határidő biztosításával – az adott ingatlan helyrehozatalára.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határidő eredménytelen eltelte esetén a polgármester – önkormányzati hatósági döntés formájában – a településkép javítása érdekében, a településképet rontó állapotú ingatlan tulajdonosát az ingatlan meghatározott időn belüli helyrehozatalára kötelezi az általános közigazgatási rendtartásról szóló mindenkor hatályos törvény rendelkezései alapján.
(3) A polgármester helyrehozatali kötelezést tartalmazó döntése ellen jogorvoslattal a Képviselő-testülethez lehet fordulni.
(4) Az (2) bekezdésben foglaltak teljesítésének elmaradása esetén, az ingatlan tulajdonosával szemben – a jogsértő személyétől függően – természetes személyek esetén 200.000 forintig, jogi személyek és jogi személyiséggel rendelkező szervezetek esetén 1.000.000 forintig terjedő pénzbírság szabható ki.
(5) A bírság kiszabása esetén a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló mindenkor hatályos külön jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A bírság megfizetése nem mentesíti a kötelezettet a döntés végrehajtásának kötelezettsége alól.
10. Közművek előírásai
10/a. általános előírások
19. § (1) Az utak szabályozási szélességében a közművek elrendezésénél mindig a távlati összes közmű elhelyezési lehetőségét kell biztosítani. A középtávon történő közműfejlesztéseket mindig előrelátóan a közterület-rendezés hosszú távú igényeit figyelembe véve kell megvalósítani. A közművek elrendezését úgy kell megtervezni, hogy ahol mód van rá, fasor illetve zöldsáv részére biztosítani lehessen a helyet.
(2) Az ingatlanok közműellátásának biztosítására a közterületi hálózathoz közvetlen önálló bekötésekkel és mérési helyekkel kell csatlakozni. Azoknál a telkeknél, amelyeknél a közvetlen rákötés az érintett közműhálózatra nem biztosítható, a csatlakozáshoz a közműhiányos ingatlant ellátó, más telkén átvezetett bekötővezetéket szolgalmi jog igénybevételével[19] kell megépíteni.
(3) Átmenetileg, a szennyvízcsatornázás megvalósításáig, kiépíthető részleges közművesítés.
(4) A település beépítésre nem szánt területén, bel- és külterületen lakás céljául szolgáló, vagy kereskedelmi, vendéglátási célú, vagy szállásférőhelyet nyújtó, vagy gazdasági célú tevékenységre szolgáló új épület elhelyezése, valamint meglevő épület felsorolt célra történő funkció váltása csak akkor történhet, ha az egészséges ivóvízellátás és a villamosenergia ellátás, valamint a szennyvízelvezetés biztosítható.
10/b. Vízellátás előírásai
20. § (1) A beépítésre nem szánt bel- és a külterületen lakás céljául szolgáló, vagy kereskedelmi, vendéglátási célú, vagy szállásférőhelyet nyújtó új épület elhelyezése, valamint meglevő épület felsorolt célra történő funkcióváltása csak akkor történhet, ha a hatóság[20] által is elfogadott egészséges, ivóvízellátás biztosítható.[21]
10/c. Szennyvízelvezetés előírásai
21. § (1) A beépített és a beépítésre szánt, csatornázásra kerülő területeken:
a) a szennyvízcsatorna hálózat megépítéséig a talaj- és a talajvíz védelme érdekében a meglevő foghíjaknál átmeneti megoldásként az érvényben levő jogszabályok figyelembe vételével kell meghatározni a telken belüli, egyedi szennyvízkezelés módját. (szigorúan vízzáró szennyvízgyűjtő-tároló illetve helyi kezelés)
b) a foghíjaknál csak abban az esetben történhet fejlesztés, ha a beépítést megelőzően megvalósul az érintett területről a szennyvizek közcsatornában történő elvezetése és a szennyvízcsatorna hálózatra a bekötés.
(2) A település beépítésre nem szánt területén elhelyezhető építményben keletkező szennyvizeket:
a) vizsgálni kell a városi szennyvízcsatorna hálózatra és a szennyvíztisztító telepre történő vezetés lehetőségét műszaki és gazdasági szempontból az érvényben lévő előírások figyelembe vételével.
b) a csatornázatlan (végleges megoldásként) nagy távlatban sem érintett területeken, szakszerű, egyedi szennyvíz-elhelyezési kislétesítmény telepíthető.[22]
A szikkasztás legfontosabb feltétele, hogy a szikkasztófelület alsó síkja a maximális vízszintnél 1 m-rel magasabban legyen.
c) a csatornázatlan (végleges megoldásként) nagy távlatban sem érintett területeken vízzáróan kialakított zárt gyűjtők alkalmazása szükséges:
ca) ha a talajvíz évi maximális szintje a terepszinthez 1,5 m-nél közelebb van, vagy az elszivárogtatásra igénybeveendő talaj elszivárogtatásra alkalmatlan,
cb) ahol a teleknagyság nem éri el a 600 m2-t,
cc) ha az építmény térségében nincs élővíz befogadó, ahova a tisztított vizek elvezethetők és a terület távol van a csatornahálózattal rendelkező területektől.[23]
10/d. Felszíni vízelvezetés előírásai
22. § (1) A település hosszútávú arculatformálása és a kedvezőbb területgazdálkodás érdekében a csapadékvíz elvezetésére:
a) zárt csapadékvíz elvezető rendszert kell építeni a burkolt utakkal feltárt központi belterület központjában.
b) nyílt árkos csapadékvíz elvezetési rendszer tartható fenn, illetve létesíthető beépítésre nem szánt területen, illetve beépítésre szánt falusias lakóterületeken.
(2) A csapadékvíz elvezetését biztosító rendszer szállítóképességét a befogadóig ellenőrizni kell, a beruházás megkezdése előtt. Építés csak akkor kezdhető, ha a többlet felszíni víz megfelelő biztonsággal továbbvezethető a befogadóig.
(3) A 20, illetve annál több gépkocsit befogadó, kiemelt szegéllyel építendő parkoló felületekről és a szennyezéssel veszélyeztetett gazdasági területek belső útjairól az összegyűlő csapadékvíz csak olaj-iszapfogó műtárgyon keresztül vezethető a befogadó csatornába.
(4) A csapadékvizek hasznosítása érdekében
a) lakó és üdülőterületeken a csapadékvíz helyben tartásáról, és lehetőség szerinti hasznosításáról (tűzivíz tározó töltés, gyeplocsolás) gondoskodni kell. Minden újonnan beépített 20,0 m² beépítettség után legalább 0,5 m³ csapadékvíz tároló kapacitás kiépítését meg kell oldani.
b) egyéb terülteken, ha nincs kiépített csapadékvíz elvezető hálózat, és nem áll rendelkezésre annak terve sem, építési szándék esetén – a csapadékvíz rendezési terv elkészültéig – a csapadékvíz telken belüli elhelyezésének reális lehetőségét záportározó létesítésével kell biztosítani. A záportározó kialakítását ütemezve, a beépítettség növekedésének függvényében – a terület morfológiája által meghatározottan – növekedve, összefüggő tömbben kell megvalósítani.
10/e. Villamosenergia-ellátás előírásai
23. § (1) [24]Újonnan beépítésre szánt területen, ha az a helyileg védett településkép védelmi területre esik, új középfeszültségű leágazást, illetve kisfeszültségű és közvilágítási áramkört területgazdálkodási és esztétikai szempontból földkábelben kell fektetni.
(2) A lámpákkal és reklámfényekkel káprázást, vakítást, ártó fényhatást okozni nem szabad, ingatlan használatát korlátozni tilos.
10/f. Földgázellátás előírásai
24. § (1) A tervezett egyedi gáznyomás-szabályozókat földalatti elhelyezéssel kell megépíteni. Ettől eltérően telepített berendezések a telkek udvarán növényzet takarásában helyezhetők el, illetve az épületek alárendelt homlokzatára szerelhetők.
(2) A közterületen vezetett földgázvezetéket és a bekötővezetékeket csak földalatti elhelyezéssel szabad kivitelezni.
10/g. Elektronikus hírközlés előírásai
25. § (1) Beépítésre szánt területen az új hírközlési (távközlés és kábel TV) hálózatokat földkábelben kell elhelyezni.
10/h. Védőterület igényes közmű gerinchálózatok és építmények
26. § (1) A Jászberényi szennyvíztisztító telep kapacitásnövelését és korszerűsítését követően továbbra is biztosítani kell a tisztítómű 500 m-es védőtávolságát.
(2) A szennyvízcsatorna hálózatra telepített meglevő és tervezett körzeti átemelők és szennyvízátemelőknek a 25,0 m-es védőtávolságát biztosítani kell.[26]
11. A közterületi zöldfelületek általános előírásai
27. § (1) A városban lévő zöldfelületeknek kerekesszékkel és gyermekkocsival is megközelíthetőnek és használhatónak kell lennie.
(2) A telekterületen belüli, szabályozási terven jelölt parkosítandó területeket zöldfelületként kell kialakítani és fenntartani, melybe a gyephézagos burkolat nem számítható be.
(3) A közlekedési célú szabályozási területen belüli zöldfelületen közlekedési táblán kívül csak kertépítészeti tárgyak, illetve kertépítészeti architektúra elemei helyezhetők el. (Közlekedési zöldfelület: gyalogos, valamint a közlekedési területen létesülő növényzettel fedett terelő- és parkoló szigetek, járdaszigetek).
(4) A közlekedési zöldfelületen minimum 2 szintes növényállományt kell megvalósítani.
(5) A parkolókba és a közlekedési utak mentén ültetendő fafajok légszennyezéssel szemben nagy tűrőképességűek, nagy lombkoronát nevelő fajták legyenek.[27] A telepítendő fák legalább 2-szer iskolázottak legyenek, 15 cm törzs körmérettel és legalább 2,2 m törzsmagassággal kell, hogy rendelkezzenek.
28. § (1) Az utak tervezése és kiépítése során a legalább 12 m szélességű út esetén mindkét oldalon, egyéb esetben az egyik oldalon fasort, nagy forgalmú belterületi utak esetében többszíntű zöldsávot kell tervezni, telepíteni és fenntartani; kivéve, ahol az a közlekedés biztonságát veszélyeztetné, illetőleg ha a növényzet kihelyezését műszaki adottságok nem teszik lehetővé.
(2) Újonnan kialakított közterületek mentén az egyes utca-, vagy útszakaszok mentén azonos fafajú fasorokat kell létesíteni az egységes utcaképi megjelenés érdekében.
(3) A védőfásításra kijelölt zöldfelületi elemek növénytelepítését 80 %-ban a kistáj őshonos fafajaiból kell kialakítani.[28]
(4) A védőfásításra kijelölt zöldfelületi elemek funkcióját sűrű ültetéssel kell biztosítani a következő módon:
a) A közterület felé eső oldalon, illetve a telek szélén 1 sor előnevelt, legalább 2-szer iskolázott, 15 cm törzskör-mérettel és legalább 2,2 m törzsmagassággal rendelkező egyedek telepítését kell elvégezni, minimum 5 m-es közönként.
b) Az előnevelt fasor mögött 10 m-es sávban nem szükséges előnevelt egyedek telepítése, de azok telepítési sűrűsége minimum 2,5 m legyen.
c) Az előnevelt fasor mögötti 10 m-en túli parkként kialakított terülten fásítás szükséges előnevelt egyedekből.
(5) Közparkokat, közkerteket, utcai fasorokat, továbbá közintézmények kertjeit, valamint a temetőket és kegyeleti parkokat érintő beavatkozások (létesítés, felújítás, rekonstrukció, átépítés stb.) csak kertépítészeti terv (kisebb jelentőségű esetekben kertészeti szakvélemény) alapján végezhetők.
29. § (1) A városban a közterületeken, közterületi zöldfelületeken, továbbá országos műemléki védelem, vagy helyi értékvédelem alatt álló épületek telkein, műemléki környezethez tartozó telkeken lévő fás növényzet, fa károsodásával, pusztulásával járó tevékenység esetén a fakivágásra vonatkozó hatályos jogszabályok alapján kell eljárni akkor is, ha a tevékenységet egyébként engedéllyel végzik.
(2) Kereskedelmi, szolgáltató létesítményeknél 5 férőhely fölött, továbbá közterületen és közintézményekben csak fásított parkolók létesíthetők és tarthatók fenn. Túlkoros fának a többször iskolázott, min. 6 éves fa számít.
(3) A 20 férőhelynél nagyobb parkolók építése esetén zöldsávot kell kialakítani kétszintű növényzettel, a fa törzse körül kialakított kazetták alkalmazása helyett.
(4)[29]
(5) A lakótelepi közkert területét építési övezeti szempontból a hozzá tartozó „lakótelepi” épületekkel együtt kell kezelni. Közkertben épület nem helyezhető el.
30. § (1) Minden közterületen kivágott fa esetén kötelező a kivágott fa törzsátmérőjével megegyező össz-átmérőnek megfelelő fa telepítése, 3-nál több fa telepítése esetén kertépítészeti terv alapján. (A törzsátmérő a talaj felett 50 cm magasságban értendő.)
(2) Belterületen
a) a 12-16 m közötti szélességű meglévő utcákban a közműlétesítmények függvényében, a tervezett utcákban pedig minden esetben legalább egyoldali,
b) a legalább 16 m szélességű meglévő utcákban a közműlétesítmények függvényében, a tervezett utcákban pedig minden esetben legalább kétoldali
fasor létesítendő.
(3) A közterületi zöldfelületek (közparkok, fasorok, közlekedési területek zöldfelületei) növényállománya védendő. Ültetés, növénycsere, áttelepítés, fa csonkolása, esetleg kivágása csak kertészeti szakvélemény, kertépítészeti terv alapján végzett munkálatok során, illetve kertészeti fenntartás, felújítás esetén, vagy közvetlen baleset- (vagy élet-) veszély elhárítása érdekében és a fa biológiai pusztulása esetén történhet.
12. Közlekedés általános előírásai
31. § (1) A közutak számára a szabályozási tervlapon meghatározott építési területet kell biztosítani.
(2) A közutak építési területén belül csak a közút létesítményei és berendezései, közművek létesíthetők, illetve növényzet telepíthető.
(3) Országos fő- és mellék utak szabályozási szélességének bővítése esetén, az esetenként felmerülő korlátozás kártalanítási kötelezettsége az országos utak kezelő szervezetét terheli.
(4) Ha az egyes építési telkek megközelítése csak magánútról történik, akkor a magánutat a földhivatalnál be kell jegyezni. A magánút 9 és 20 óra között közhasználat elől nem zárható el. A magánút legkisebb telekszélessége 8,0 m.
(5) Közlekedési övezetben gépkocsi tároló céljára kialakított telkek 100%-ig beépíthetők, legfeljebb 3,0 m épületmagassággal.
32.§ (1) A kerékpáros közlekedés számára önálló nyomvonalat kell kialakítani a szabályozási tervlapon jelölt irányokban.
(2) A gyalogos közlekedés számára a közlekedési területen belül a megfelelő gyalogjárdákat kell biztosítani. Ez az országos mellékutak és a települési főutak mentén mindkét oldalon min. 2,0 m, a gyűjtőutak mentén szintén kétoldali, min. 1,5 m, míg a lakóutcákban egyoldali kiépítés esetén 2,0 m, mindkét oldalon elhelyezett járda esetén min. 1,5 m szélességű járdát jelent.
(3) Közterületi fásított parkolót kell kialakítani a szabályozási tervlap szerinti területeken.
13 Építés általános előírásai
13/a. Telekalakítás, építési övezeti és övezeti előírások értelmezése az egyes telkeken
33. § (1) Telekalakítási előírások belterületen:
a) A telkek összevonhatóak, kivéve a jász lakó építési övezeteket. A telkek akkor is összevonhatók, ha az együttes méreteik nem éri el a kialakítható minimumot,
b) A telekhatárok módosíthatóak, a telkek oszthatók, amennyiben az így kialakult telkek az övezetre meghatározott minimális telekméretnek eleget tesznek, vagy a jelenlegi állapotnál kedvezőbb állapotot hoznak létre, (jász övezetekben abban az esetben is, ha a kialakuló telekméret nagyobb a megengedett maximumnál). Az övezeti előírásnál kisebb telek mérete nem csökkenthető, kivéve a közterületi szabályozást.
(2) Külterületi övezetekben osztással kialakítható legkisebb telek a beépíthető minimális értékkel azonos. Annál kisebb telkek akkor is összevonhatóak, ha együttes értékük is kevesebb a beépíthető minimumnál.
(3) Közmű vezetékek és műtárgyak számára bármely övezetben kialakíthatók az övezeti előírásoktól eltérő közműtelkek.
(4) Amennyiben valamely telek területe kettő vagy több építési övezetbe, övezetbe esik, úgy az egyes telekrészek a vonatkozó építési övezeti, övezeti előírások szerint építhetők be, illetve használhatók.
13/b. Építmények kialakítása, elhelyezése
34. § (1)[30]
(3) A tetőtér kialakításánál a térdfal magassága legfeljebb a padlóvonal magasságától mért 1,00 m lehet, kivéve a műemléki védett épületet, ahol az eredeti tetőidom megtartandó.
(4)[32]
(5) A természetes terepfelszín, homlokzatsíkban vagy attól 2 m-en belül történő, 1 m-t meghaladó feltöltését az épületmagasságba be kell számítani.
(6) Azon épületszint fölött, amelyet vízszintestől eltérő hajlásszögű szerkezet határol, új építményszínt nem alakítható ki.
(7)[33] Az építési telkek a közterület felől legfeljebb 2,20 m magas kerítéssel elkeríthetők.
35. § (1)[34]
(2) Terepszint alatti létesítményre vonatkozó előírások az alábbiak:
a)[35]
b)[36]
c) Amennyiben a telken a szabályozási tervlap szerint védendő, értékes zöldfelületi elem található, terepszint alatti létesítmény csak a védendő, illetve értékes zöldfelület életterét nem érintő telekrészen alakítható ki. Ez alól kivétel a településközpont vegyes övezetben kialakításra kerülő térszint alatti parkoló.
d)[37] A telkek területe terepszint alatt 100 %-osan beépíthető, a védőtávolságok betartásával.
(3)[38]
(5) A telek (4) bekezdésben meghatározott építési helyén belül melléképítmény csak a főfukciót befogadó épület létesítése után építhető.
(6) Az építési övezetekben felsorolt rendeltetési egységek több épületben is elhelyezhetők.
(7)[40] A lakóépületek épülethossza, illetve az utcavonalra helyezett merőleges vonal mentén mért lakóépület hossza a telekmélység irányában legfeljebb 30 m lehet.
(8)[41] A telkeken melléképítmény csak a főfunkciót befogadó épület létesítése után maximálisan 100,0 m2 lehet, de területe nem haladhatja meg a főfunkciót tartalmazó épület területét.
36. § (1) A telek akkor is beépíthető, ha
a) területe nem éri el az építési övezetben megengedett legkisebb telekterületet, de az építési övezet egyéb előírásai, valamint a vonatkozó országos előírások teljesíthetők;
b) az egyéb paraméterei sem érik el az építési övezetben előírt értékeket, de a vonatkozó országos előírások teljesíthetők.
(2) Meglévő lapostetős épület tetőráépítése esetén, ha
a) az épület meglévő épületmagassága kevesebb, mint az építési övezetben megadott épületmagasság, az építési övezetben megadott épületmagasság 50 cm-rel túlléphető.
b) az épület meglévő épületmagassága több, mint az építési övezetben megadott épületmagasság, és amennyiben az épület telke a helyileg védett településkép-védelmi területen belül helyezkedik el, a meglévő épületmagasság 50 cm-rel túlléphető.
(3) Homlokzati égéstermék-elvezető szerelvény, a homlokzati síktól legfeljebb 20 cm-re állhat ki.
13/c. Hirdetőberendezések elhelyezése, kialakítása
37. §[44]
14. Építési övezetek előírásai
14/a. Építési övezetek előírás típusai
38. § (1) Az építési övezeti előírások
a) rendeltetési,
(2) Az építési övezet jelében a betűjel a rendeltetést és a hozzátartozó környezetvédelmi előírásokat jelzi. A betűjelek tartalmát a rendeltetési és a környezetvédelmi előírások, a számkódok tartalmát az építési előírások adják meg.
a) az első szám a beépítési módra,
b) a második szám a beépítettség megengedett mértékére,
c) a harmadik szám a zöldfelületek legkisebb mértékére,
d) a negyedik szám a megengedett legkisebb, ill. megengedett legnagyobb épületmagasságra,
e) az ötödik szám a legkisebb telekterület-méretre és a megengedett egyéb telekméretekre
14/b. Az építési övezetek rendeltetési előírásai
39. § (1) A szabályozási terv a város területén a beépítésre szánt területeken
a) lakó (a továbbiakban: L),
b) vegyes (a továbbiakban: V),
c) üdülő (a továbbiakban: Ü),
d) gazdasági (a továbbiakban: G),
e) különleges (a továbbiakban: K),
rendeltetésű építési övezeteket jelöl.
40. § Nagyvárosias lakó építési övezet (a továbbiakban: Ln)
(1) Jellemzően nagy laksűrűségű, több önálló rendeltetési egységet magába foglaló, az építési előírások kódja szerinti épületmagasságot nem meghaladó lakóépületek elhelyezésére szolgál.
(2) Területén az alábbiak helyezhetők el:
b) kereskedelmi, szolgáltató, vendéglátó,
f) igazgatási, iroda,
h) napenergia hasznosításának berendezései, ha azok az épülettel egy tömegben kerülnek elhelyezésre és az épületmagassági előírásoknak megfelelnek.
(3) A területen az alábbi melléképítmények nem helyezhetők el:
a) árnyékszék,
b) istálló, állatkifutó,
c) trágyatároló,
d) komposztáló,
e) siló és ömlesztett anyag-, folyadék- és gáztároló melléképítmény - a terepszint alatti fedett kialakításúak kivételével.
f) 3,5 t önsúlynál nehezebb gépjárművek számára önálló parkoló és garázs.
41. § Kisvárosias lakó építési övezet (a továbbiakban: Lk)
(1) Jellemzően közepes laksűrűségű, legfeljebb 200 m2 telekterületként egy önálló rendeltetési egységet magába foglaló, az építési előírások kódja szerinti épületmagasságot meg nem haladó lakóépületek elhelyezésére szolgál.
e)[45] a megengedett lakásszámot meg nem haladó vendég-szobaszámú szállás jellegű,
(3) A területen az alábbi melléképítményeket nem szabad elhelyezni:
d) 1 m3-nél nagyobb komposztáló,
e) siló és ömlesztett anyag-, folyadék- és gáztároló melléképítmény - a terepszint alatti fedett kialakítású kivételével.
42. § Kertvárosias lakó építési övezet (a továbbiakban: Lke)
(1) Jellemzően alacsony laksűrűségű, kertes, legfeljebb két önálló rendeltetési egységet – melyből legalább az egyiknek lakó rendeltetésűnek kell lennie – magába foglaló, az építési előírások kódja szerinti épületmagasságot meg nem haladó lakóépületek elhelyezésére szolgál.
b) a helyi lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, szolgáltató, vendéglátó,
f) a megengedett lakásszámot meg nem haladó vendég-szobaszámú szállás jellegű,
b) állatkifutó,
d) 3 m3-nél nagyobb komposztáló,
f) önálló parkolóterület és garázs a 3,5 t önsúlynál nehezebb gépjárművek számára.
43. § Falusias lakó építési övezet (a továbbiakban: Lf)
(1) Jellemzően alacsony laksűrűségű, nagykertes, legfeljebb két önálló rendeltetési egységet – melyből legalább az egyiknek lakó rendeltetésűnek kell lennie – magába foglaló, az építési előírások kódja szerinti épületmagasságot meg nem haladó lakóépületek elhelyezésére szolgál.
(2)[46] A területen az alábbiak helyezhetők el:
a) legfeljebb kétlakásos lakó,
b) a mező- és erdőgazdaság, valamint a terület rendeltetésszerű használatát nem zavaró gazdasági tevékenységet szolgáló,
c) kereskedelmi, szolgáltató, vendéglátó,
g) a megengedett lakásszámot meg nem haladó vendég-szobaszámú szállás jellegű,
i) napenergia hasznosításának berendezései, ha azok az épülettel egy tömegben kerülnek elhelyezésre és az épületmagassági előírásoknak megfelelnek.
d) 5 m3-nél nagyobb komposztáló,
e siló és ömlesztett anyag-, folyadék- és gáztároló melléképítmény - a terepszint alatti, fedett kialakítású kivételével,
f) önálló parkolóterület és garázs a 3,5 t önsúlynál nehezebb gépjárművek és az ilyeneket szállító járművek számára,
(4) Portelek területén árnyékszék, állatkifutó, trágyatároló, komposztáló, a családi gazdaság mértékéig elhelyezhető.
(5)[47] Azon ingatlanok esetében, amelyek területe az 1000 m2-t meghaladja, az 1000 m2-t fölötti telekrészre számított minden megkezdett 200 m2 telekterület után 1 db újabb rendeltetési egység létesíthető, amely kizárólag lakó funkciójú lehet. Ezen ingatlanok esetében a maximális rendeltetésszám 5 db.
44. § Belvárosi településközpont vegyes építési övezet (a továbbiakban: Vtk)
(1)[48] [49]Jellemzően több önálló rendeltetési egységet magába foglaló, lakó- és olyan települési szintű, egyéb rendeltetést szolgáló épület elhelyezésére szolgál, amely nincs zavaró hatással a lakó rendeltetésre.
(2)[50] [51]A területen elhelyezhető épület a lakó rendeltetésen kívül tartalmazhat még:
b) kereskedelmi, szolgáltató, vendéglátó, szállás jellegű,
c) a terület azon részén, amelyben a gazdasági célú használat az elsődleges, egyéb közösségi szórakoztató,
g) parkoló,
h) nem zavaró hatású egyéb gazdasági
rendeltetést;
i) napenergia hasznosításának berendezéseit, ha azok az épülettel egy tömegben kerülnek elhelyezésre és az épületmagassági előírásoknak megfelelnek.
e) önálló parkolóterület és garázs a 3,5 t önsúlynál nehezebb gépjárművek és az ilyeneket szállító járművek számára.
45. § Általános településközpont vegyes építési övezet (a továbbiakban: Vt)
(1)[52] 150 m2 telekterületként egy önálló rendeltetési egységet magába foglaló lakó- és olyan települési szintű, egyéb rendeltetést szolgáló épület elhelyezésére szolgál, amely nincs zavaró hatással a lakó rendeltetésre.
(2)[53] A területen elhelyezhető épület a lakó rendeltetésen kívül tartalmazhat még:
c) a megengedett lakásszámot meg nem haladó vendég-szobaszámú szállás jellegű,
d) a terület azon részén, amelyben a gazdasági célú használat az elsődleges, egyéb közösségi szórakoztató,
f) kulturális, közösségi szórakoztató
h) parkoló,
i) nem zavaró hatású egyéb gazdasági
j) napenergia hasznosításának berendezéseit, ha azok az épülettel egy tömegben kerülnek elhelyezésre és az épületmagassági előírásoknak megfelelnek.
46. § Intézményi vegyes építési övezet (a továbbiakban: Vi)
(1) Elsősorban igazgatási, nevelési, oktatási, egészségügyi, szociális rendeltetést szolgáló épületek elhelyezésére szolgál.
(2)[54] Területén az (1) bekezdésben felsorolt épületeken kívül elhelyezhetők még:
rendeltetésű épület;”
h) az a)-e) pontokban felsorolt célú épületben a tulajdonos, a használó és a személyzet számára szolgáló lakások, továbbá más lakások az épület a földszint feletti részén, az épület szinterületének legfeljebb 75%-án;
e) önálló parkolóterület és garázs a 3,5 t önsúlynál nehezebb gépjárművek és az ilyeneket szállító járművek számára,
47. § Az intézményi és a településközponti vegyes területen a zöldfelületek kialakítására az alábbi előírások vonatkoznak:
(1) A telkek zöldfelülettel borított részének legalább 1/3-át háromszintű (gyep-, cserje-, és lombkoronaszint együttesen) növényzet alkalmazásával kell kialakítani, kizárólag egyszintű növényzet (gyepszint) a telkek zöldfelülettel fedett részének legfeljebb 1/3-át boríthatja.
(2) Az intézményi és a szolgáltató funkciójú területeken felszíni várakozó-, parkolóhelyet telken belül is fásítani kell. A fásítást minden megkezdett 4 db várakozó-, parkolóhely után legalább 1 db, nagy lombkoronát növelő, környezettűrő, őshonos, túlkoros lombos fa telepítésével kell megoldani.
(3) A Szabályozási terven ”beültetési kötelezettségű terület”-ként jelölt területeken háromszintű növényzetből álló zöldfelület alakítandó ki. Az így kialakított zöldfelület az építési övezetre előírt zöldfelületek legkisebb mértékébe beszámítható.
48. § Kereskedelmi, szolgáltató gazdasági építési övezet (a továbbiakban: Gksz)
(1) Elsősorban környezetre jelentős zavaró hatást nem gyakorló, gazdasági tevékenységi célú, épületek elhelyezésére szolgál.
c) igazgatási, iroda,
d) hitéleti, oktatási, nevelési, egészségügyi, szociális,
f) parkolóház, üzemanyagtöltő,
g) közösségi szórakoztató- és kulturális
j) önálló parkolóterület és garázs a 3,5 t önsúlynál nehezebb gépjárművek és az ilyeneket szállító járművek számára,
k) napenergia hasznosításának berendezései, ha azok az épülettel egy tömegben kerülnek elhelyezésre és az épületmagassági előírásoknak megfelelnek.
(3) Nem helyezhető el önálló lakóépület
(4) A területen az alábbi melléképítményeket nem szabad elhelyezni:
d) komposztáló.
49. § Zavaró ipari gazdasági építési alövezet (a továbbiakban: Gipz)
(1) A jelentős mértékben zavaró hatású gazdasági célú ipari tevékenységhez szükséges építmények elhelyezésére szolgál. Területén más célú épület nem helyezhető el.
(2) Területén a gazdasági tevékenységi célú épületen belül a tulajdonos, a használó és a személyzet számára szolgáló lakások sem helyezhetők el.
(3) Az építési övezetben megadott épületmagasságot a technológiai okokból kialakított építmények (például silók, kémények) esetében nem kell megtartani.
(4) A területen elhelyezhetők napenergia hasznosításának berendezései.
50. § Egyéb, nem zavaró ipari gazdasági építési alövezet (a továbbiakban: Gipe)
(1) Az egyéb (nem jelentős mértékben zavaró hatású) gazdasági célú ipari épületek, energia szolgáltatási és településgazdálkodási épületeinek elhelyezésére szolgál.
(2) Területén a gazdasági tevékenységi célú épületen belül a tulajdonos, a használó és a személyzet számára szolgáló lakások elhelyezhetők.
(3) Az építési övezetben megadott épületmagasságot a technológiai okokból kialakított építmények (például silók, kémények) esetében nem kell megtartani. Az eltérés kémények és silók esetében nem korlátozott, egyéb építmények esetében legfeljebb a megengedett legnagyobb épületmagasság másfélszerese lehet.
51. § Hétvégi házas üdülő építési övezet (a továbbiakban: Üh)
(1) Területén egy üdülőegységet tartalmazó üdülőépületek helyezhetők el.
(2) Elhelyezhető továbbá a területet használók számára (horgászati) kereskedelmi, szolgáltató és vendéglátó épület, az övezeti előírások keretein belül.
(3) Lakóépület nem létesíthető.
a) állatól, állatkifutó,
b) trágyatároló, komposztáló,
(5) A területen elhelyezhetők napenergia hasznosításának berendezései, ha azok az épülettel egy tömegben kerülnek elhelyezésre és az épületmagassági előírásoknak megfelelnek.
52. § Különleges, strand építési övezet (a továbbiakban: Kst)
(1) Területén a szabadidő eltöltését szolgáló zöldfelület jellegű, közforgalmú intézmények helyezhetők el, továbbá a főfunkciót kiszolgáló kereskedelmi és vendéglátó funkció is telepíthető.
(2) Az övezet ellátásához szükséges parkoló területet közterületen kell biztosítani.
(3) Lakás, szolgálati lakás nem helyezhető el.
(4) A strand területén legalább 8 m2/látogató zöldfelületet kell biztosítani. A zöldfelületet úgy kell kialakítani, hogy abból legalább 30 % lombárnyékoltság biztosított legyen.
(5) A strand területén csak a kommunális és árufeltöltés célú gépjármű-közlekedés engedhető meg, az árufeltöltést legfeljebb 1 t teherbírású járművel kell megoldani, a teherbírásnak megfelelő burkolat–szerkezetet kell alkalmazni.
(6) A területen elhelyezhetők napenergia hasznosításának berendezései.
53. § Különleges sport, művelődési, egészségügyi építési övezetek (a továbbiakban: Ksp, Km, Keü)
(1) Területén a szabadidő eltöltésére sportolási (Ksp), kulturális (Km), egészségügyi (Keü) célú, közforgalmú létesítmények helyezhetők el, továbbá a főfunkciót kiszolgáló kereskedelmi és vendéglátó funkció is telepíthető.
(2) A margitszigeti Km építési övezetben
a) a létesítményhez tartozó parkolót csak a szigeten kívül szabad megvalósítani,
b) környezeti zajhatással járó (lakóterületi határértékeket meghaladó) funkció nem telepíthető,
c) a vízműellátáshoz kapcsodó üzemi építmény távlatban is fenntartható.
(3) Az övezet ellátásához szükséges parkoló területet meglévő létesítmény esetén, közterületen lehet biztosítani. Új létesítmény esetén az OTÉK-ban előírt parkolási terület felét telken belül kell biztosítani.
(4) A Ksp és Km építési övezetekben lakás, szolgálati lakás még kivételesen sem helyezhető el.
(5) Területén csak a kommunális és árufeltöltési, valamint parkolási célú gépjármű-közlekedés engedhető meg, az árufeltöltést legfeljebb 1 t teherbírású járművel kell megoldani, a teherbírásnak megfelelő burkolat-szerkezetet kell alkalmazni.
54. § Különleges közlekedési építési övezet (a továbbiakban: Kkö)
(1) Területén a városi és helyközi tömegközlekedés ellátásához, üzemeltetéséhez szükséges, valamint kereskedelmi és vendéglátó, szolgáltató épületek és építmények helyezhetők el, a rájuk vonatkozó egyéb előírások szerint. A védőterület-igényes építmények védőövezetét telken belül kell kialakítani.
(2) A teljes telekterület alatt személygépjármű parkoló kialakítható.
(3) A területen elhelyezhetők napenergia hasznosításának berendezései.
(4) A jelen rendelet érvénybelépését megelőzően, garázsok céljára kialakított telkeken csak személygépkocsik garázsok helyezhetők el. E telkek 100%-ban is beépíthetők
55. § Különleges, nagykiterjedésű kereskedelmi célú építési övezet (Kker)
(1) A Kke terület bevásárlóközpont, szabadtéri és fedett kereskedelmi, valamint szolgáltató tevékenységi célú építmények elhelyezésére szolgál.
(2) Az övezetben elhelyezhető:
a) nem jelentős zavaró hatású, a lakosság kereskedelmi ellátását szolgáló, illetve ahhoz kapcsolódó szolgáltató és vendéglátó funkciójú épület,
b) az (1) bekezdésben lévő épületek tulajdonosa és használó személyzete számára szolgáló lakások,
c) igazgatási és egyéb irodaépület,
d) felszíni és térszint alatti parkoló,
e) A területen elhelyezhetők napenergia hasznosításának berendezései, ha azok az épülettel egy tömegben kerülnek elhelyezésre és az épületmagassági előírásoknak megfelelnek.
(3) Az övezetben nem helyezhető el egyéb gazdasági épület.
56. § Különleges, honvédségi célú építési övezet (a továbbiakban: Khon)
(1) A Kho terület elsősorban honvédségi célokat szolgál, szabályozása kívül esik a településrendezési eszközök hatáskörén.
(2) Funkcióváltás esetén csak az érintett területre készülő szabályozási terv és a szerkezeti terv szükségszerű módosítása szerint lehet területén telket alakítani, építményt elhelyezni.
57. § Különleges mezőgazdasági és egyéb külterületi üzemi építési övezet (a továbbiakban: Kmü)
(1) Elsősorban zavaró hatású mezőgazdasági üzemi célú gazdasági építmények elhelyezésére szolgál.
(2) Területén egyéb gazdasági célú épületek és a mezőgazdasági tevékenységi célú telken belül a tulajdonos, a használó és a személyzet számára szolgáló lakások csak kivételesen helyezhetőek el, akkor, ha az építmény az adott területre vonatkozó övezeti előírásoknak, továbbá a rendeltetése szerinti külön hatósági előírásoknak megfelel, valamint a más rendeltetési használatból eredő sajátos hatások nem korlátozzák a szomszédos telkeknek az övezeti előírásoknak megfelelő beépítését és használatát.
(4) Fémmegmunkálással foglalkozó üzem, ha a telke NATURA 2000 területére esik, csak az esetben telepíthető, ha a telepítést megelőzően NATURA 2000 hatásbecslési dokumentáció készül, és az alapján, a természeti hatóság hatásbecslése a telepítéshez hozzájárul.
58. § Különleges, állatkert, arborétum építési övezete (a továbbiakban: Kák)
(1) Területén a szabadidő eltöltését szolgáló zöldfelület jellegű, közforgalmú intézmények helyezhetők el.
(3) Csak szolgálati lakás helyezhető el.
59. § Különleges, temető építési övezet (a továbbiakban: Kt)
(1) Területén csak ravatalozó, temetőkápolna, iroda, üzemeltetési és szociális épület, urnafal, sírbolt és síremlék helyezhető el.
(2) Az övezet ellátásához szükséges gazdasági épület elhelyezhető.
(3) Az övezet ellátásához szükséges parkoló területet közterületen kell biztosítani.
(4) Lakás, szolgálati lakás nem helyezhető el.
60. § Különleges, városüzemeltetési övezet (a továbbiakban: Kvü)
(1) Területén a város üzemeltetéséhez szükséges építmények, létesítmények helyezhetők el.
(2) Lakás, szolgálati lakás nem helyezhető el.
61 § [55]Különleges, szennyvíztisztító telep építési övezet (a továbbiakban: Kszv.)
(1) Területén ipari és mezőgazdasági létesítmények üzemi területén keletkező szennyvizek kezelésére szolgáló létesítmények helyezhetőek el.
14/c. Építési övezetek építési előírásai
62. § Beépítési mód, az építési övezet első számjele
(1) A beépítési módok a város közigazgatási területén az alábbiak:
1. jelű szabadon álló, előkertes,
2. jelű szabadon és utcavonalon álló,
3. jelű oldalhatáron álló, előkertes,
4. jelű oldalhatáron és utcavonalon álló,
5. jelű ikerházas, előkertes,
6. jelű ikerházas, utcavonalon álló,
7. jelű zártsorú, előkertes,
8. jelű zártsorú, utcavonalon álló,
9. jelű szabadon álló, telepszerű, előkertes,
0. jelű adottságtól függő,
beépítési módú területeket határol le.
(2) A beépítési módok részletes előírásai az alábbiak:
a) Az 1. jelű szabadon álló, előkertes beépítési mód területein az előkert legalább 5 m, az oldalkert legalább az építési övezetben engedélyezett legnagyobb épületmagasság fele, de legkevesebb 3 m legyen. A hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani, ha a szabályozási tervlap másként nem jelöli. Az előkert mérete az utcában kialakult eltérő érték vagy közterület céljára történő lejegyzés esetén csökkenthető vagy növelhető. Szabadon álló beépítésű tömbbe ékelődött ikerházas beépítésű telekpárt együttesen kell egy szabadonálló beépítésű telek-egységként kezelni, ahol a beépíthetőségi jogok területarányosan osztódnak a két telekegység között. (A közös telekhatáron minden esetben tűzfalat kell kialakítani.)
b) A 2. jelű szabadon és utcavonalon álló beépítési mód területein az oldalkert legalább az építési övezetben engedélyezett legnagyobb épületmagasság fele, de legkevesebb 3 m legyen. A hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani, a jelen rendelet 39.§ (5) bekezdésének figyelembe vételével. Az épület utcai homlokzata 50 %-ának utcavonalon kell állnia. Ez határozza meg az építési helyet. Szabadon álló beépítésű tömbbe ékelődött ikerházas beépítésű telekpárt együttesen kell egy szabadonálló beépítésű egységként kezelni, ahol a beépíthetőségi jogok területarányosan osztódnak a két szomszédos telek (hrsz.) között. (A közös telekhatáron minden esetben tűzfalat kell kialakítani.)
c) A 3. jelű oldalhatáron álló előkertes beépítési mód területein az előkert legalább 5 m, az oldalkert mérete legalább az építési övezetben engedélyezett legnagyobb épületmagasság mértéke, de legkevesebb 4 m legyen. A hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani. Az épületet az utcában kialakult helyzet szerinti oldalsó telekhatáron kell elhelyezni, ahol az épület legfeljebb 1,0 m-re maradhat el az oldalhatártól. Az előkertnek minden esetben az utcában kialakulthoz kell igazodni (ennek hiányában az első beépülő teleknél kell annak mértékét rögzíteni).
d) A 4. jelű oldalhatáron és utcavonalon álló beépítési mód területein az oldalkert mérete legalább az építési övezetben engedélyezett legnagyobb épületmagasság mértéke, de legkevesebb 4 m legyen. A hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani. Az épületet az utcában kialakult helyzet szerinti oldalsó telekhatáron kell elhelyezni. Az utcai homlokzathossz legalább 50 %-ának – kivéve a jász övezeteknél - az utcavonalon, és az oldalhatárra kerülő homlokzat legalább 2/3-ának az oldalhatártól számított 0,2 m-en belül kell elhelyezkednie.
e) Az 5. jelű ikerházas, előkertes beépítési mód területein az előkert legalább 5 m, az oldalkert mérete legalább az építési övezetben engedélyezett legnagyobb épületmagasság fele, de legkevesebb 3 m legyen. A hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani. Az épületet bármelyik oldalhatáron el lehet helyezni, ha a tetőidomok tűzfallal egymáshoz illeszthetők. Az előkertnek minden esetben az utcában kialakulthoz kell igazodni (ennek hiányában az első beépülő teleknél kell annak mértékét rögzíteni).
f) A 6. jelű ikerházas utcavonalon álló beépítési mód területein az oldalkert mérete legalább az építési övezetben engedélyezett legnagyobb épületmagasság mértéke, de legkevesebb 3 m legyen. A hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani. Az épületet bármelyik oldalhatáron el lehet helyezni, ha a tetőidomok tűzfallal egymáshoz illeszthetők. Az épületek utcai homlokzatának 50%-át kell az utcavonalra helyezni.
g) A 7. jelű zártsorú előkertes beépítési mód területein a hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani, a jelen rendelet 39.§ (5) bekezdésének figyelembe vételével. Az épületet az építési vonalra kell elhelyezni a teljes homlokvonal legalább 50%-ának mértékéig.
h) A 8. jelű zártsorú utcavonalon álló beépítési mód területein a hátsókertet legalább 6 m-rel kell kialakítani. Az épületet az utcavonalon lévő telekhatárra úgy kell elhelyezni, hogy az utcai homlokzat hosszának legalább 50%-a érintkezzen a telekhatárral.
i) A 9. jelű szabadonálló, telepszerű beépítési mód területein (lakó- ipar- és intézményi „telepek”) a beépíthetőséget a szabályozási tervben rögzített tényleges vagy elméleti telekhez kell méretezni, melyben több darab, több rendeltetési egységet magába foglaló épület helyezhető el. Előkertet, ha a szabályozási terv nem jelöli, nem kell létesíteni.
j) A 0. jelű adottságtól függő beépítési módú területeken adottságtól függően, az Étv. 18. § (2) bekezdés szerint alkalmazza az építési hatóság az illeszkedés szabályait
(3) Ha a fenti beépítési módokban rögzített elő, oldal és hátsókertre vonatkozó előírásoktól a szabályozási tervlap eltérő értékeket rögzít, azokat kell figyelembe venni.
(4) A beépítési vonalat, ha a szabályozási terv ettől eltérően nem intézkedik, az előkert telek belső területe felé eső határán kell megvalósítani.
63. § Beépítettség, az övezeti kód második számjele
(1) A telkek beépítettségének megengedett legnagyobb mértéke a város közigazgatási területén az alábbi:
BEÉPÍTETTSÉG MEGENGEDETT LEGNAGYOBB MÉRTÉKE %
adottságtól függő, az Étv. 18. § (2) bekezdése szerint alkalmazza az építési hatóság az illeszkedés szabályait, kivéve a Vtk-90074 jelű építési övezetet, ahol OTÉK alóli felmentés alapján 100% lehet a beépítettség.
(2) Kialakult úszótelkek esetén a meglévő épületek telekterülete 100 %-ban beépíthető, de új úszótelek meglévő épülethez kötötten sem alakítható ki.
64. § A zöldfelület legkisebb mértéke, az övezeti kód harmadik száma
(1) A zöldfelület legkisebb mértéke az erre vonatkozó egyéb jogszabályok figyelembe vételével a zöldfelületi arány határozza meg az alábbi táblázatban szereplő értékeknek megfelelően.
= v. > 90 %
= v. > 80 %
= v. > 70 %
= v. > 60%
= v. > 50 %
= v. > 40 %
= v. > 30 %
= v. > 20 %
= v. > 10+10 % tetőkert
adottságtól függő, az Étv. 18. § (2) bekezdése szerint alkalmazza az építési hatóság az illeszkedés szabályait
(2) 30 %-os zöldfelületi arány felett a telekterület minden 300 m2-e után legalább egy környezettűrő, nagy lombkoronát növelő, őshonos fát kell ültetni a telken.
(3) 30 %-os zöldfelületi arány alatt a zöldfelületként tartandó telekterület minden 50 m2-e után legalább egy környezettűrő, nagy lombkoronát növelő, őshonos fát kell ültetni a telken.
(4) A beültetési kötelezettséggel terhelt (zöldfelületként tartandó) telekrészeken kétszintes növényállományú (cserje+fasor, facsoport) zöldfelületet kell kialakítani a beépítésre szánt területek övezeteiben.
(5) A telken belüli kötelező zöldfelületi minimum 60 %-át fával kell beültetni.
(6)[56] Az ingatlanon belüli kötelező zöldfelületi arány teljesítése során, a gépkocsi parkolóhelyek burkolataként alkalmazott, füvesített kialakítású gyephézagos burkolat 50 %-ban beszámítható a zöldfelületbe.
65. § Épületmagasság, az övezeti kód negyedik számjele
(1) Az építhető épületek megengedett legnagyobb épületmagassága az erre vonatkozó egyéb jogszabályok figyelembe vételével, az alábbi táblázatban szereplő értékeknek megfelelően.
(2)[57] Az épületmagasságot a közterület felé néző homlokzaton külön is meg kell tartani.
= v. < 3,5 m
= v. < 4,0 m
= v. < 4,5 m
= v. < 6,0 m
= v. < 6,5 m
= v. < 7,5 m
= v. < 10,5 m
= v. < 12,5 m
= v. < 16,5 m
X٭
= v. < 9,5 m
٭A betűjel az általánostól eltérő értékekre utal
(3)[58] A Jász Halmazos ( JH ) és Jász Fésűs ( JF ) övezetekben azon homlokzatok esetében, ahol 7,0 m-nél nem szélesebb oromfal létesül, az érintett homlokzat oromfallal tervezett homlokzatszakaszán az épületmagasság maximum 1,75 m-rel túlléphető, beleértve a közterület felőli homlokzatokat is. Ezen esetekben a (2) bekezdés szerinti követelmény teljesítésekor, illetve az épületmagasság meghatározásakor az érintett oromfallal tervezett homlokzati szakaszok az övezetre meghatározott maximális épületmagassággal vehetők figyelembe.
Az OTÉK adott övezetre vonatkozó maximális épületmagassági határértékét ezen esetekben is be kell tartani.
66. § Telekterület-méret, az övezeti kód ötödik számjele
(1) A kialakítható legkisebb, legnagyobb telekterület-méretek az erre vonatkozó egyéb jogszabályok figyelembe vételével az alábbi táblázatban szereplő értékek lehetnek.
TELEKTERÜLET-MÉRET m²
(2) A legkisebb kialakítható telekhez tartozó homlokvonal és telekmélység értékek:
HOMLOKVONAL
= v. > 180 m2
= v. > 360 m2
= v. > 550 m2
= v. > 700 m2
= v. > 900 m2
= v. > 1 500 m2
= v. > 3 000 m2
= v. > 5 000 m2
= v. > 10 000 m2
15. Övezetek rendeltetési és építési előírásai
67. § Különleges, bánya övezet (a továbbiakban: Kb)
(1) A területen bányaművelés létesítményei, ill. az ahhoz tartozó létesítmények, épületek helyezhetők el.
(2) A területen a dolgozók számára szolgáló tartózkodási helyiség, valamint szociális épület és szolgálati lakás is létesíthető.
(3) A területen elhelyezhetők a napenergia hasznosításának berendezései.
68. § Különleges, városüzemeltetési övezet (a továbbiakban: Kvü)
(1a) A területen elhelyezhetők a napenergia hasznosításának berendezései.
(3) Az övezetben új telek nem alakítható ki. A területen szabadonálló építmények helyezhetők el legfeljebb 2 %-os beépítéssel, 4,5 m-es épületmagassággal. Technológiával igazolt esetben a gazdasági épület magassága ettől eltérhet.
69. § Különleges-szabadidő központ, szabadidőpark övezete (a továbbiakban: Ksz)
(1) Területén csak a szabadidő eltöltését szolgáló, kereskedelmi, vendéglátó és kulturális szolgáltató funkció valamint a beépíthető összes szintterület 30 %-ban szállás, szolgáltatás számára szolgáló épületek helyezhetők el.
(2) Az épített játszó és szórakoztató építmények feleljenek meg a közterületre vonatkozó baleset- megelőzési előírásoknak, amit a létesítéskor igazolni kell.
(3) A területen szabadonálló épületek helyezhetők el legfeljebb 5%-os beépítéssel, és legfeljebb 4,5 m-es épületmagassággal.
(4) Az újonnan kialakítható legkisebb telekterület 6000 m² lehet.
(5) Legfeljebb 1,5 m magas áttört kerítés, legfeljebb 30 cm-es lábazattal létesíthető.
(6) Az övezetben, táj és városképi vizsgálattal megalapozottan, emberi tartózkodásra nem alkalmas széltorony, vagy napenergia hasznosításának berendezése is elhelyezhető, a megadott beépítettség megtartása mellett.
70. § Különleges – naperőmű park övezete (a továbbiakban: Kn)
(1) A naperőművek elhelyezésére szolgáló terület.
(2) A területen szabadonálló épületek legfeljebb 5 %-os beépítéssel, és legfeljebb 4,5 m-es épületmagassággal helyezhetők el.
(3) Az újonnan kialakítható legkisebb telekterület 5000 m² lehet.
(4) Legfeljebb 2 m magas áttört kerítés létesíthető.
71. § Közúti közlekedési-közmű övezet (a továbbiakban: KÖu)
(1) A vasúti és légi közlekedést kivéve közlekedés, nyomvonal jellegű közmű és elektronikus hírközlés céljára kijelölt terület, közterület.
(2) Területén a közforgalmi vasutak, a légi közlekedés építményeit kivéve az OTÉK 26. § (1) és (3) bekezdései szerinti építmények helyezhetők el.
(3) Közterületen közlekedési célokat szolgáló új épületet, építményt elhelyezni legfeljebb 5% beépítettség mértékéig szabad.
a) A közlekedési területek szabályozási szélességét a mellékelt szabályozási terv rögzíti.
b) A területen a közterületek (utcák, vegyeshasználatú utak, gyalogutak, stb.) kialakítását, átalakítását az utcák, terek berendezési tárgyainak - köztárgyak - elhelyezését is tartalmazó terv vagy tervek szerint kell elvégezni, a kertészeti tervekkel összehangolva, a csapadékvíz elvezetés egyidejű megoldásával.
c) A területen a gyalogosközlekedést szolgáló terek, sétányok és járdák utca-, illetve térburkolatát, továbbá berendezését egységes koncepció alapján kell kialakítani akkor is, ha azok ütemezetten kerülnek megvalósításra.
d) Az elhelyezhető épület épületmagassága nem haladhatja meg 4,5 m-t.
(4) Az utak felújítása, átépítése esetén az utak mentén, legalább az egyik oldalon egységes – lehetőleg azonos fajú és korú egyedekből álló – őshonos fasor telepítendő. Meglévő fasor hiányzó egyedeit előnevelt, de azonos fajú fákkal kell pótolni.
72. § Vasúti közlekedési- övezet (a továbbiakban: KÖk)
(1) Területén a közforgalmú vasutak és azok működéséhez kapcsolódó – az OTÉK 26. § (3) bekezdésében felsorolt – építmények helyezhetők el.
73. § Hírközlési közmű övezet (a továbbiakban: KÖh)
(1) Területén (önálló telken) hírközlési létesítmények helyezhetők el a létesítményekre vonatkozó egyéb ágazati előírások szerint.
(2) Lakás, szolgálati lakás még kivételesen sem helyezhető el.
74. § Közparkok övezete (a továbbiakban: Z)
(1) Zöldterület a szabályozási terven közpark övezetként lehatárolt, jellemzően állandóan növényzettel fedett közterület.
(2) Közpark övezet területén csak a játék, sport, pihenés, ismeretterjesztés, vendéglátás és a terület fenntartási célját szolgáló építmények helyezhetők el. Mélygarázs (terepszint alatti parkoló) nem létesíthető.
(3)[59] A területen elhelyezhetők a napenergia hasznosításának berendezései.
(4) Közpark övezet területén csak az azokat használók számára létesíthető gépkocsi-parkoló. A parkolókat terepszinten, fásítva (illetve a meglévő fák megtartásával) kell kialakítani, legfeljebb az adott közpark területének 5%-át véve igénybe.
(5) Közpark területén a funkciónak megfelelő épületek is építhetők, de a beépítettség legfeljebb 3% lehet, legfeljebb 4,5 m épületmagassággal. Közpark közhasználat elől elzárt területe az összterület legfeljebb 5 %-a lehet. 300 m2 alapterületnél nagyobb épület közparkban nem építhető.
(6) Közparkban építmény-elhelyezés, gépkocsi parkoló építés érdekében fakivágás nem, csak fa átültetés engedhető meg.
75. § Az erdőterületek övezeti tagozódása
(1) Erdőterület, a földhivatali nyilvántartás szerint erdőművelési ágban nyilvántartott, az erdőtörvény alapján erdőnek minősülő, valamint a szabályozási tervben erdőként (a továbbiakban E) körülhatárolt és megjelölt, e célra szolgáló terület.
a) védelmi (a továbbiakban Ev),
b) gazdasági (a továbbiakban Eg),
c) közjóléti (a továbbiakban Ek)
(3) Az erdőövezetek mindegyikében, táj és városképi vizsgálattal megalapozottan, az erdőövezetre vonatkozó előírásoktól eltérően kulturális célú, emberi tartózkodásra nem alkalmas széltorony elhelyezhető.
76. § Védelmi rendeltetésű erdőövezet (Ev)
(1) A szabályozási terven védelmi rendeltetésű erdőövezetként (Ev) szabályozott területen épület nem építhető.
(2) Védelmi rendeltetésű erdőövezetben az OTÉK 32. §-a szerinti építmények csak akkor létesíthetők, ha az erdőt védelmi rendeltetésének betöltésében nem zavarják.
77. § Közjóléti rendeltetésű erdőövezet (Ek)
(1) Közjóléti rendeltetésű erdőövezetben a turizmust, rekreációt, szabadidő-eltöltést szolgáló építmények helyezhetők legfeljebb 5% beépítettséggel. Az épületek épületmagassága legfeljebb 4,5 m lehet, kivéve, ha a közjóléti épület sajátos funkciója (pl. kilátó) ennél nagyobb épületmagasságot igényel.
(2) Az erdőterületen csak a helyi építési hagyományoknak megfelelő, tájba illő épületek alakíthatók ki.
(3) A területen elhelyezhető a napenergia hasznosításának berendezése, az épülettömegén belül, annak épületmagassági előírásának betartásával.
(4) Erdőterületen épület legkevesebb részleges közművesítettség (zárt szennyvíztároló létesítése) esetén helyezhető el.
(5) Természetvédelmi oltalom alatt álló, illetve védelemre javasolt erdőterületen bánya, távközlési magas építmény, adótorony, antenna nem létesíthető, meglévő felújítása nem engedélyezhető.
(6) A közjó rendeltetésű erdőterületek folyamatos karbantartására, őshonos lombos fafajokkal történő felújítására – az önkormányzatnak, a tulajdonosoknak, az erdészeti szerveknek és a természetvédelmi hatóságnak – közös cselekvési programot kell készíteni, és azt az erdőtervekben érvényesíteni kell.
78. § Gazdasági rendeltetésű erdőövezet (Eg)
(1) Gazdasági rendeltetésű erdőövezetként (Eg) szabályozott erdőterületen az erdőgazdálkodáshoz, fa- vagy szaporítóanyag-termeléshez, vadgazdálkodáshoz, erdészeti kutatáshoz, oktatáshoz, fafeldolgozáshoz kapcsolódó funkciójú épületek a következő feltételekkel helyezhetők el:
a) Beépíthető legkisebb telekterület: 10 ha (100 000 m2)
b) Beépítési mód: szabadonálló
c) Beépítettség (maximum): 0,5 %
d) Épületmagasság (maximum): 4,5 m, kivéve, ha az erdőgazdasági épület sajátos funkciója ennél nagyobb épületmagasságot igényel.
(2) A területen elhelyezhető a napenergia hasznosításának berendezése, az épülettömegén belül, annak épületmagassági előírásának betartásával.
(3) Amennyiben a tanya telke nem erdőművelési ágú és nagysága nagyobb, mint 1 hektár, azon mezőgazdasági birtokközpont is kialakítható az e rendeletben arra vonatkozó szabályozást figyelembe véve. A fenti erdőövezet megjelölt területébe eső, mezőgazdasági művelésű ágú és beépítetlen telkek csak azon esetben építhetők be, ha jellemzőikben megfelelnek az általános mezőgazdasági terület övezetében megfogalmazott feltételeknek.
(4) A gazdasági rendeltetésű erdőövezetben meglévő, erdőterületek közé ékelődő tanyák (jellemzően a közigazgatási terület D-i részén, Újerdő, Tőtevény, Portelek erdős térségében találhatók) épületei megtarthatók, felújíthatók. A beépítettség lakott tanya esetében a teleknagyságtól függetlenül, egy alkalommal, 40 m2-rel növelhető, műszakilag indokolt esetben a lakóépület teljes bontása után a telken új épület építhető, mely 40 m2-rel lehet nagyobb a lebontott épületnél.
79. § A mezőgazdasági területek övezeti tagozódása
(1) A mezőgazdasági terület a település mezőgazdasági termelés (növénytermesztés, állattenyésztés és az ezekkel közvetlenül kapcsolatos termékfeldolgozás és tárolás) és annak építményei elhelyezése céljára szolgáló része, ahol a termőföldvédelem mellett a hagyományos és egyedi tájhasználati és természeti értékek megőrzését is figyelembe kell venni.
(2) A mezőgazdasági terület övezeteiben a terv jóváhagyása előtt már meglévő lakó és gazdasági épületek (tanyák) a kialakult beépítettségtől függetlenül megtarthatók és felújíthatók (amennyiben egyéb hatósági előírásoknak megfelelnek), egyszeri alkalommal összesen legfeljebb 40 %-kal bővíthetők; műszakilag indokolt esetben az épület(ek) teljes bontása után a telken új épület(ek) építhető(k). A 40 %-os alapterület-növelés ez esetben is alkalmazható. Ha a jelen előírásokban foglaltak és a megengedett beépítési százalék azt lehetővé teszi, az érintett telken a beépítettség növelhető és új épület is létesíthető. Az előírás az Mko-2 övezetre nem vonatkozik.
(3) A mezőgazdasági területek a tájjelleg, tájhasználat, tájképi és környezetvédelmi érzékenység, valamint a beépítettség intenzitása, és építési lehetőségek szerint a következő mezőgazdasági övezetekbe tartoznak:
a) általános mezőgazdasági terület övezete (továbbiakban Má)
b)[60] korlátozott használatú mezőgazdasági terület övezetei (a továbbiakban Mko-1, Mko-2, Mko-3, MKo-n)
c) kertes mezőgazdasági terület övezetei (a továbbiakban Mk-1, Mk-2).
80. § Általános mezőgazdasági övezet (Má)
(1) Általános mezőgazdasági terület övezetébe (Má) jellemzően az árutermelő mezőgazdasági területek (szántók, zöldség-gyümölcstermesztő ültetvények) tartoznak.
Az övezetben a növénytermesztés és az állattartás, állattenyésztés, az ezekkel közvetlenül kapcsolatos saját termékfeldolgozására, tárolására és árusítására szolgáltatás építmények, továbbá lakóépület helyezhetők el.
A szabályozási tervlapon jelölt, erdősítésre alkalmas (Má) területeken az erdőművelés irányába történő művelési ágváltás a rendezési terv módosítása nélkül megengedhető.
(2) Az általános mezőgazdasági terület övezetében (jellemzően szántó művelési ágú területek) az épületek elhelyezésének és kialakításának feltételei a következők:
a) Beépíthető telek területe szántó művelési ág esetén:
aa) lakó-, és gazdasági, épülettel: min. 2,5 ha (25 000 m²),
ab) gazdasági épülettel: min. 1 ha (10 000 m²).
b) Beépíthető telek területe szőlő, gyümölcsös és kertművelési ág esetén:
ba) lakó-, és gazdasági épülettel: min. 1 ha (10 000 m²),
bb) gazdasági épülettel: min. 0,6 ha (6 000 m²).
c) Beépítettség: legfeljebb 3 %, de gazdasági épület(ek) összalapterülete telkenként legfeljebb 1000 m2, a lakóépület alapterülete legfeljebb 300 m2 lehet.
d) Egy telken legfeljebb 2 lakás építhető.
e) Épületmagasság: lakóépületnél legfeljebb 4,5 m, gazdasági épületnél legfeljebb 5,5 m kivéve, ha a gazdasági épület sajátos technológiája ennél nagyobb épületmagasságot igényel.
f) A gazdasági épületen belül a tulajdonos, használó és a személyzet számára, állandó tartózkodásra szolgáló helyiségek kialakíthatók.
g) Beépítési mód: szabadonálló.
h) Előkert: min. 10 m.
i) Oldalkert: min. 3 m, de az épületek közötti tűztávolság min. 6,0 m.
(3) Az övezetben nagy létszámú állattartó telep belterülethez, lakóterülethez, üdülőterülethez, különleges szabadidős, sport, strand területhez 300 m-nél, vízfolyásokhoz, vízfelületekhez 100 m-nél közelebb, illetve hidrogeológiai védőterületen nem létesíthető. Hígtrágyás rendszerű állattartás csak úgy folytatható, ha az nem jár együtt szabadtéri (fedetlen) trágyalégyűjtő létesítésével, illetve talaj, vagy felszíni és felszín alatti vizek szennyezésével és zavaró bűzhatással.
(4) Az övezetben, táj és városképi vizsgálattal megalapozottan, széltorony, vagy a napenergia hasznosítás berendezése is elhelyezhető, a megadott beépítettség megtartása mellett.
81. § Korlátozott használatú mezőgazdasági övezet (Mko)
(1) A korlátozott használatú általános mezőgazdasági területbe (Mko) a jellemzően a természetes és természetközeli állapotú, a felszíni és felszín alatt vizek védelmét, valamint a természet- és tájképvédelmet is szolgáló, továbbá az árvízvédelmet szolgáló szükségtározó, valamint a város távlati belterületi fejlesztésre tartalékolt területrészek tartoznak.
(2) A korlátozott használatú általános mezőgazdasági terület Mko-1 jelű övezetébe jellemzően a táj és természetvédelmi, és ökológia hálózati szerepű részek tartoznak. Az övezetben a gyep (rét, legelő), nádas, mocsár, vízállásos földhivatali besorolású telkek művelési ága nem változtatható meg. Az övezetben az építmények elhelyezésének és kialakításának feltételei a következők:
a) Épület és létesítmény elhelyezés lehetőségei (funkció alapján):
aa) lakóépület nem építhető,
ab) gazdasági épületként csak a gyepterületek művelésével (pl. szénatároló), a legeltetéses állattartással, továbbá lovassporttal (istálló, karám) kapcsolatos építmény építhető,
ac) nagy létszámú állattartó telep nem létesíthető, hígtrágyás rendszerű állattartás nem folytatható,
ad) mezőgazdasági birtokközpont nem alakítható ki.
b) Beépítés részletes előírásai:
ba) A beépíthető telek nagysága legalább 4 ha (40 000 m2).
bb) Beépítettség: legfeljebb 0,5 %, de telkenként legfeljebb 300 m2 össz-alapterületű épület építhető, a helyi építési hagyományoknak megfelelő, tájbaillő, földszintes kialakítással.
bc) Épületmagasság: legfeljebb 3,5 m.
bd) Beépítési mód: szabadonálló, előkert: min. 10 m, oldalkert min. 3 m.
c) Az övezetben, táj és városképi vizsgálattal megalapozottan, széltorony is elhelyezhető, a megadott beépítettség megtartása mellett.
(3) A korlátozott használatú általános mezőgazdasági terület Mko-2 jelű övezetébe a Jákóhalmi szükségtározón kívül fekvő, árvízi szükségtározás, céljára kijelölt területrészek tartoznak.
a) Az övezetben a földterületek mezőgazdasági művelése továbbra is folytatható, de a védett vagy védelemre tervezett, valamint ökológiai hálózati és természeti területi kategóriába tartozó területrészeken a gyep (rét, legelő), nádas, mocsár, vízállásos földhivatali besorolású telkek művelési ága nem változtatható meg.
b) Az övezetben építmény elhelyezésének és kialakításának feltételei a következők:
ba) Az övezetben az időszakonkénti elárasztással járó sajátos funkció miatt épület nem létesíthető.
bb) A záportározó, az árvízcsúcs csökkentő tározó, a szükségtározó és a belvíztározó területén nem lehet:
1. bejelentéshez, vagy engedélyhez kötött építési tevékenységet folytatni,
2. a kezelő hozzájárulása nélkül a tározó kapacitáscsökkenésével járó, vagy a vizek lefolyási viszonyát megváltoztató tereprendezést végezni.
bc) Nem jár kártalanítás a kár azon része után, amely a fentiekben meghatározott rendelkezések megszegése miatt keletkezett.
(4) A korlátozott használatú általános mezőgazdasági terület Mko-3 jelű övezetébe a város távlati belterületi fejlesztésre (beépítésre szánt területek kialakítására) szánt területrészek tartoznak. Az övezetben a földterületek mezőgazdasági művelése továbbra is folytatható, az építmények elhelyezésére vonatkozóan pedig, az alábbi szabályok érvényesek:
a) Épület és építmény elhelyezési lehetőségei (funkció alapján):
aa) gazdasági épület annak figyelembevételével építhető, hogy a fejlesztések megvalósulásával azok külön kártérítés nélküli elbontása rendelhető el.
ab) lakóépület nem építhető
ac) mezőgazdasági birtokközpont nem alakítható ki.
ba) Beépíthető telek területe szántó, kert, művelési ág esetén: min. 2,5 ha (25 000 m2)
bb) Beépíthető telek területe szőlő, gyümölcsös művelési ág, és intenzív kertészeti hasznosítás (pl. fóliás, v. üvegházas termesztés) esetén: min. 0,5 ha (5 000 m2).
bc) Épületmagasság: legfeljebb 5,5 m
bd) Beépítési mód: szabadonálló előkertes. Az előkert min. 10 m, oldalkert min. 3 m.
be) Beépítési százalék: 3 %.
(4a)[61] A korlátozott használatú általános mezőgazdasági terület Mko-n jelű övezetébe olyan korlátozott mezőgazdasági terültek taroznak, ahol napelemek is elhelyezhetők. Az övezetben a földterületek mezőgazdasági művelése továbbra is folytatható, az építmények elhelyezésére vonatkozóan pedig, az alábbi szabályok érvényesek:
(5) A nagy létszámú állattartó telep belterülethez, lakóterülethez, üdülőterülethez, különleges szabadidős, sport, strand területhez 300 m-nél, vízfolyásokhoz, vízfelületekhez 100 m-nél közelebb, illetve hidrogeológiai védőterületen nem létesíthető. Hígtrágyás rendszerű állattartás csak úgy folytatható, ha az nem járhat együtt szabadtéri (fedetlen) trágyalégyűjtő létesítésével, illetve talaj, vagy felszíni és felszín alatti vizek szennyezésével és a fentebb jelzett terület-felhasználású területeken zavaró bűzhatással.
82. § Kertes mezőgazdasági övezet (Mk)
(1) A kertes mezőgazdasági területbe (Mk) a jellemzően kistelkes, hagyományosan kertgaz-dálkodású területrészek (zömmel volt zártkerti területek) tartoznak. A terület kettő övezetre (Mk-1, Mk-2) tagolódik. Az övezetek telkein (mindkét övezetre érvényesen) az alábbi közös előírásokat kell megtartani:
a) Telkenként egy (ideiglenes tartózkodásra is alkalmas) gazdasági épület (présház, szerszám-, vegyszer-, kisgép-, terménytároló), illetve egy földdel borított pince helyezhető el.
b) Állattartó épület, nagy létszámú állattartó telep (kivéve: méhészet, illetve az övezetben már meglévő vagy létesülő lakóépület telkén saját szükségletű állattartást is szolgáló építmény) az övezetekben nem létesíthető.
c) Az övezetekben a beépíthetőség szempontjából említett művelési ágak (szőlő, gyümölcsös, szántó, kert) az esetben vehetők figyelembe, ha a telek területének legalább 75 %-a az említett művelési ágban nyilvántartott (földhivatali nyilvántartás) és ténylegesen is úgy művelt.
d) A területen elhelyezhető a napenergia hasznosításának berendezése, az épülettömegén belül, az épület épületmagassági előírásának betartásával.
(2) A kertes mezőgazdasági terület Mk-1. jelű övezetében (amelybe Jászberény hagyományos kertes dűlői: Neszűr, Kishegy, Újhegyi szőlők tartoznak) az építmények elhelyezésének és kialakításának feltételei a következők:
a) Lakóépület nem építhető, birtokközpont nem alakítható ki.
b) Gazdasági épülettel beépíthető telek:
ba) Telekszélesség az építési helyen: min. 8 m
bb) Telekterület nagysága:
1. szőlő és (vagy) gyümölcsös, kertművelési ág esetén: min. 720 m2
2. 720 m2-t el nem érő nagyságú, továbbá a fenti művelési ágakba nem tartozó telkeken (szántó, gyep, erdő) építmény (az OTÉK 32. § 1., 2. pont alattiakat kivéve) nem építhető.
bc) Beépítettség: legfeljebb 3 %, de maximum egy 90 m2-es alapterületű épület és földdel borított pince építhető, a helyi népi építészeti hagyományoknak megfelelő jelleggel, tájba illő építészeti kialakítással.
bd) Azon telken, melynek csak egy része tartozik olyan művelési ágba, mely a beépítés szempontjából megfelelő (tehát kert, szőlő, vagy gyümölcsös), az egyéb művelési ágú telekrész területe (szántó, gyep, erdő) a beépíthetőség számításánál nem vehető figyelembe.
c) Az övezetben az épületmagasság legfeljebb 3,5 m, a beépítési mód: szabadonálló (legalább 2 m oldalkerttel), a hagyományosan kialakult építési sávokhoz igazodó épület elhelyezéssel, de az épületek közötti távolságra vonatkozóan az OTÉK 36. §-ában foglaltakat be kell tartani.
d) Az övezet területén meglévő épületek, melyek a fentebb meghatározottaknál kisebb telkeken állnak, megtarthatók, felújíthatók, de alapterületük nem bővíthető.
(3) A kertes mezőgazdasági terület Mk-2 jelű övezetében (amelybe az Öregerdő korábban zártkerti besorolású területe tartozik) az építmények elhelyezésének és kialakításának feltételei a következők:
a) Beépíthető telek területe szántó, kert, művelési ág esetén:
aa) lakó-, és gazdasági, épülettel: min. 2 ha (20 000 m2)
ab) gazdasági épülettel: min. 4000 m2
b) Beépíthető telek területe szőlő, gyümölcsös művelési ág, és intenzív kertészeti hasznosítás (pl. fóliás, v. üvegházas termesztés) esetén:
ba) lakó-, és gazdasági épülettel: min. 6000 m2
bb) gazdasági épülettel: min. 1500 m2)
c) Beépítettség: legfeljebb 3 %, de gazdasági épület(ek) össz-alapterülete telkenként legfeljebb 1000 m2 lehet (de egy gazdasági épület legfeljebb 300 m2 alapterülettel épülhet, a lakóépület alapterülete legfeljebb 300 m2 lehet a gazdasági épületen felül.
d) Egy telken legfeljebb 2 db lakás létesíthető
e) Gazdasági épületen belül a tulajdonos, a használó és a személyzet számára állandó tartózkodásra szolgáló helyiségek kialakíthatók.
f) Épületmagasság: legfeljebb 4,5 m, kivéve, ha a gazdasági épület sajátos technológiája ennél nagyobb épületmagasságot igényel.
g) Beépítési mód: szabadonálló, előkert: min. 10 m, oldalkert min. 3 m.
h) Az övezetben mezőgazdasági birtokközpont, kiegészítő központ az esetben alakítható ki, ha ott nagy létszámú állattartó telep nem létesül.
i) 1500 m2-t el nem érő nagyságú, továbbá a fenti művelési ágakba nem tartozó telkeken (gyep, erdő) építmény (az OTÉK 32. § 1-2. pont alattiakat kivéve) nem építhető.
j) Azon telken, melynek csak egy része tartozik olyan művelési ágba, mely a beépítés szempontjából megfelelő (szántó kert, szőlő, vagy gyümölcsös), az egyéb művelési ágú telekrész területe (gyep, erdő) a beépíthetőség számításánál nem vehető figyelembe.
k) Az övezet területén meglévő épületek, melyek a fentebb meghatározottaknál kisebb telkeken állnak, megtarthatók, felújíthatók, de alapterületük nem bővíthető.
83.§ Mezőgazdasági birtokközpont kialakításának előírásai
(1) A város területén mezőgazdasági birtoktest és birtokközpont kialakítható. A birtoktest szükséges minimális területi nagysága 15 ha, de a birtokközpont kialakítása a művelési ágakat és az azok által elfoglalt telekterületet figyelembe véve csak abban az esetben megengedett, ha a birtoktesthez tartozó telkek összterületéből (egyéb művelési ágak mellett)
a) legalább 15 ha szántó és 5 ha egyéb művelési ágú, vagy
b) kert, gyümölcsös, szőlő összesen legalább 5 ha, és 15 ha egyéb művelési ágú, vagy
c) kert, vagy gyümölcsös, vagy szőlő (valamint ezek együttesen) legalább 15 ha kiterjedésű
d) ha a birtoktest csak gyepművelési ágú telekből, telkekből áll, azok össz-kiterjedésének legalább 30 ha-nak kell lennie
(2) A birtokközpont telke legalább 1 ha (10 000 m2) legyen, beépítettsége legfeljebb 30 % lehet és a telek min. 45 %-át zöldfelületként, túlnyomórészt fákkal, cserjékkel fedetten kell kialakítani
a) A birtokközpont telkén lakóépület is elhelyezhető, de annak alapterülete legfeljebb 300 m2, épületmagassága legfeljebb. 4,5 m lehet.
b) A birtokközpont telkén
ba) legfeljebb 2 lakásos lakó,
bb) szállás jellegű,
bc) vendéglátó
épület létesíthető.
c) A birtokközpont telkén az épületek épületmagassága legfeljebb 5,5 m, kivételesen – technológia, funkció által indokoltan – ettől eltérő is lehet.
(3) Gazdasági épületen belül a tulajdonos, a használó és a személyzet számára állandó tartózkodásra alkalmas helyiségek kialakíthatók.
(4) Indokolt esetben a birtokközponthoz tartozó kiegészítő központ is kialakítható az OTÉK 29. § (7) bekezdése alapján. A kiegészítő központ kialakítására is a fenti előírások vonatkoznak, azzal az eltéréssel, hogy kiegészítő központ már legalább 3000 m2 kiterjedésű telken is létesíthető, de kiegészítő központ területén lakóépület nem építhető.
(5) A birtokközpontra és a kiegészítő központra vonatkozó további előírások:
a) Birtokközpont és kiegészítő központ korlátozott funkciójú mezőgazdasági terület övezetében nem alakítható ki.
b) Birtokközpont, valamint kiegészítő központ kialakítás céljára a gazdasági rendeltetésű erdőövezetbe sorolt területen meglévő (az erdőterületek közé ékelődő) tanyák, tanyaudvarok, mezőgazdasági művelésű ágú telkek is felhasználhatók, ha területnagyságuk megfelelő méretű.
c) A birtokközpont, kiegészítő központ telkén nagy létszámú állattartó telep belterülethez, lakóterülethez, üdülőterülethez, különleges szabadidős, sport, strand területhez 300 m-nél, vízfolyásokhoz, vízfelületekhez 100 m-nél közelebb, valamint hidrogeológiai védőterületen nem létesíthető. Hígtrágyás rendszerű állattartás csak úgy folytatható, ha az nem jár együtt szabadtéri (fedetlen) trágyalégyűjtő létesítésével, valamint talaj, vagy felszíni és felszín alatti vizek szennyezésével és a fentebb jelzett terület-felhasználású területeken zavaró bűzhatással.
84. § Vízmeder vízgazdálkodási övezet (a továbbiakban: VGv)
a) a Zagyva folyó és hullámtere,
b) a természetes állóvizek medre,
c) a közcélú nyílt csatornák medre
(2) A vízfelület vízgazdálkodási területhez az állandó vízfolyások, tavak valamint a közcélú nyílt csatornák vízmedre tartozik.
(3) A vízgazdálkodással kapcsolatos, szabályozási terven jelölt területen csak a vízgazdálkodással, vízkárelhárítással kapcsolatos építmények helyezhetők el, figyelembe véve a vízügyi jogszabályok rendelkezéseit is. Horgásztanya és hasonló funkciójú épületek, építmények nem építhetők.
(4) A parti mólók kivételével a tómederben állandó létesítmény, sziget stb. nem építhető; a parti élővilág védelme érdekében a tómederbe a nád gyökérzónáit kevésbé sértő, úszóponton jellegű, csak a horgászidényben használatos műtárgyak (pl. csónakkikötő,) helyezhetők el.
85. § Szükségtározó vízgazdálkodási övezete (a továbbiakban: VGsz)
(1) Az övezetbe a Jászteleki szükségtározó területe tartozik.
(2) Az övezetben a földterületek mezőgazdasági művelése továbbra is folytatható, de a védett vagy védelemre tervezett, ill. ökológiai hálózati és természeti területi kategóriába tartozó területrészeken a gyep (rét, legelő), nádas, mocsár, vízállásos földhivatali besorolású telkek művelési ága nem változtatható meg.
(3) Az övezetben csak a vízgazdálkodással, vízkárelhárítással kapcsolatos építmények helyezhetők el, figyelembe véve a vízügyi jogszabályok rendelkezéseit is.
(4) Meglévő nem vízgazdálkodási célokat szolgáló építmények nem újíthatók fel.
86. § Egyéb vízgazdálkodási övezet (a továbbiakban: VGe)
a) az árvízvédelmi töltések, az árvízi szükségtározó töltések és azok 10 m-es víz és mentett oldali, valamint az egyéb vízfolyások védősávja,
b) vízmű-kutak területe
(2) A területen csak a vízgazdálkodással, vízkárelhárítással kapcsolatos építmények helyezhetők el, figyelembe véve a vízügyi jogszabályok rendelkezéseit is. Horgásztanya és hasonló funkciójú épületek, építmények nem építhetők. A Városi Zagyva partján idegenforgalmi célokat szolgáló teraszok elhelyezhetők, ha azok természetvédelmi, vízvédelmi és vízgazdálkodási érdekeket nem sértenek.
87. § Természetközeli övezet (a továbbiakban: Tk)
területe tartozik.
sajátos (kiegészítő) előírások
16. A sajátos előírások területei (4. és 6. rajzi mellékletek)
88. § (1) A szabályozási tervlap az alábbi sajátos előírási területeket jelöli:
a) jász lakó építési övezeteket,
b) a várostól északra elhelyezkedő, a 32. számú országos főút menti gazdasági területeket
c) raktározási korlátozás alá eső területeket (a Sportpálya utca - Zagyva folyó-Gyöngyösi út – Kárpát utca –Messzelátó utca – Ártér – Október 23. utca – Kinizsi utca és tervezett folytatása – Jászteleki út – Szent István Krt. – Szent Imre herceg utca – Nyíl utca és tervezett folytatása – Horváth Péter utca – Vaspálya utca – Rákóczi út által határolt területek),
d) a volt szemétlerakó területére eső telkeket (728/2385, 387/2388, 389/4, 390 hrsz telkek).
(2) A sajátos előírások az I-II. fejezetek általános előírásaitól eltérhetnek, ilyenkor a sajátos előírások a mértékadók.
17. A sajátos előírási területek előírásai
89. § (1) A területek lehatárolását az 5. melléklet tartalmazza.
(2). JÁSZ LAKÓ ÉPÍTÉSI ÖVEZETEK SAJÁTOS ELŐÍRÁSAI
a) A kisvárosi lakóterület sajátos építési övezete a jász halmazos beépítés Lk 48821 (a továbbiakban: JH) melynek részletes tartalma:
aa) Beépítési mód: oldalhatáron álló beépítés, utcavonalon elhelyezett épülettel.
ab) Beépíthetőség legfeljebb 60 %.
ac) Épületmagasság legfeljebb 4,0 m lehet.
ad) Újonnan kialakítható építési telek legalább 180 m2 és legfeljebb 360 m2 területű és legalább 10 m-es utcai telekszélességű legyen. (A telekszélességet az utcavonalán kell mérni.)
ae) Az előírt legkisebb zöldfelületi fedettség 20 %.
af) Az övezetben telkenként egy lakóépület építhető.
ag) Önálló melléképület nem építhető.
ah) A sajátos építési övezet telkén elhelyezhető épület utcavonalon lévő, szélessége legfeljebb 6,5 m lehet. Az övezetben lévő telek oldalhatárán épült épületnek lehet minimum 4,8 m-rel hátrahúzott keresztszárnya, amely a másik oldalhatárt legfeljebb 4,0 m-re közelítheti meg, nyílás nélküli végfal esetén. A keresztszárny gerincmagassága nem lehet magasabb a főszárny gerincmagasságánál.
ai) A hátsó szomszédos telkek esetén, amennyiben az egyik telek mélysége kisebb, mint 20 m, és a különbség nem éri el a 6,0 m-t, mindkét telken építhető a hátsó telekhatárra azonos gerincmagasságú, nyeregtetős épületrész. Amennyiben a különbség eléri a 6,0 m-t, csak a rövidebb telek építhető be ilyen módon. A telekhatárra épült takaratlan tűzfalakat (az érintett ingatlan tulajdonosának hozzájárulásával) a hátsó-szomszéd kúszónövénnyel (Heldera helix - borostyán, Parthenocissus - vadszőlő) befuttathatja. Rövid telken 20 m és annál kisebb mélységű telek értendő.
aj) Önálló melléképület nem építhető.
ak) A sajátos építési övezetben a 14/b fejezet rendeltetési előírásait is alkalmazni kell.
b) A jász kertvárosi lakóterület sajátos építési övezete a jász fésűs, kistelkes beépítés Lke 46622 (a továbbiakban: JF); melynek részletes tartalma:
ba) Beépítési mód: oldalhatáron álló beépítés, utcavonalon elhelyezett épülettel.
bb) Beépíthetőség legfeljebb 40 %-os lehet.
bc) A zöldfelületi fedettség legalább 40 % legyen.
bd) Épületmagasság legfeljebb 4,0 m lehet.
be) Újonnan kialakítható építési telek legalább 360 m2 és legfeljebb 550 m2 területű és legalább 12 m-es utcai telekszélességű legyen. (A telekszélességet az utcavonalán kell mérni.)
bf) Hátsókert legkisebb mérete 6,0 m.
bg) Építési övezetben telkenként egy lakóépület építhető.
bh) Önálló melléképület építhető a megengedett beépítettség, előírt zöldfelületi fedettség betartása mellett.
bi) A sajátos építési övezet telkén elhelyezhető épület utcavonalon lévő szélessége maximum 6,6 m lehet. Az övezetben lévő telek oldalhatárán épült épületnek lehet minimum 6,0 m-rel hátrahúzott keresztszárnya, amely a másik oldalhatárt legfeljebb 4,0 m-re közelítheti meg. A keresztszárny gerincmagassága nem lehet magasabb a főszárny gerincmagasságánál.
bj) A sajátos építési övezetben a 14/b rendeltetési előírásait is alkalmazni kell.
c)[62]
(3) A 32. SZÁMÚ ORSZÁGOS FŐÚT MENTI GAZDASÁGI TERÜLETEKRE VONATKOZÓ SAJÁTOS ELŐÍRÁS
A szabályozási tervlapon lehatárolt területen belül, a jellemző északi, észak-nyugati széljárás miatt csak olyan létesítmények telepíthetők, amelyekben alkalmazott technológiák levegőszennyezést nem okoznak.
(4) A SPORTPÁLYA UTCA-ZAGYVA FOLYÓ-GYÖNGYÖSI ÚT-KÁRPÁT UTCA-MESSZELÁTÓ UTCA-ÁRTÉR-OKTÓBER 23 UTCA-KINIZSI UTCA ÉS TERVEZETT FOLYTATÁSA-JÁSZTELEKI ÚT-SZENT ISTVÁN KRT.-SZENT IMRE HERCEG UTCA-NYÍL UTCA ÉS TERVEZETT FOLYTATÁSA-HORVÁTH PÉTER UTCA-VASPÁLYA UTCA-RÁKÓCZI ÚT ÁLTAL HATÁROLT TERÜLETRE VONATKOZÓ SAJÁTOS ELŐÍRÁS.
A szabályozási tervlapon lehatárolt területen belüli vegyes és lakó építési övezetekben, telkenként a raktárfunkciójú építmény-szintterület nem haladhatja meg az 500 m²-t.
(5) A VOLT SZEMÉTLERAKÓ TERÜLETÉRE ESŐ 728/2385, 387/2388, 389/4, 390 HRSZ TELKEK TERÜLETÉTRE VONATKOZÓ SAJÁTOS ELŐÍRÁS.
A szabályozási tervlapon lehatárolt területen belül a volt szemétlerakók területén jelölt utóhasznosítás csak talajmechanikai szakvélemény figyelembevételével lehetséges.
90. § Ez a rendelet az elfogadást követő 30. napon[63] lép hatályba.
91. § Hatályát veszti a Jászberény Város Helyi Építési Szabályzatáról, és Szabályozási Tervének jóváhagyásáról szóló 22/2010 (IX. 16.) önkormányzati rendelet.
92. § Hatályát veszti a Jászberény Város Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervének jóváhagyásáról szóló 22/2010. (IX. 16.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 11/2015. (V.15.) önkormányzati rendelet.
93. § A rendelet hatálybalépése után a város területébe újonnan bekerülő beépítésre szánt területeken az egyes övezeteknél az építmények használatba vételéhez előírt helyi utak és közművek megépítéséről – az önkormányzat vonatkozó helyi rendeletében foglaltak figyelembevételével – az érintett ingatlan vagy ingatlanok tulajdonosa vagy tulajdonosai saját költségükön köteles(ek) gondoskodni.
94. § A rendelet kihirdetéséről és közzétételéről a Jászberény Város Önkormányzata Képviselő-testületének 7/2013. (II. 14.) önkormányzati rendelete Jászberény Város Önkormányzati Képviselő-testületének szervezeti és működési Szabályzatáról szóló rendeletben leírtak szerint kell gondoskodni.
95. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Hatályon kívül helyezte a 18/2017. (IX. 14.) önkormányzati rendelet 46. § e) pontja. Hatálytalan: 2017. október 1-től
A rendelet 2. §-át 11. ponttal a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (1) bekezdése egészítette ki. Hatályos: 2019. március 30-tól.
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 1. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
Megjegyzés: A műemlékek, műemlék jellegű épületek, ill. szobrok a műemlékvédelemre vonatkozó törvény és általános érvényű előírások megtartásával országos védelemben részesülnek.
Hatályon kívül helyezte a 18/2017 (IX. 14.) önkormányzati rendelet 46. § e) pontja. Hatálytalan: 2017. október 1-től
Megjegyzés: Az országos védelem alatt álló területeken bármilyen gazdasági tevékenység, építmények elhelyezése csak az országos természetvédelmi hatóság engedélyével történhet.
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 2. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
Kapcsolódó rendelkezések:
-- Zaj és rezgés elleni védelem szempontjából a figyelembe veendő zaj és rezgésterhelési határértékeket a környezeti zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló (27/2008. (XII. 3.) KvVM-EüM együttes) rendelet tartalmazza. Épületekben, helyiségeken belül a rendelet 4. és 5. sz-ú mellékleteiben közölt terhelési határértékek (zaj ill. rezgés) érvényesítendők. A gazdasági (ipari) és szolgáltató tevékenységet gyakorló létesítmények létesítése esetében a zajkibocsátási határértékeket az I. fokú környezetvédelmi hatóság írja elő.
-- Szennyeződés érzékenységi szempontból (a felszín alatti vizek minőségét érintő tevékenységekkel összefüggő egyes feladatokról szóló vonatkozó (219/2004. (VII. 21.) Korm. rend.) rendelet alapján Jászberény területe „érzékeny” besorolású
-- Jászberény a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló (27/2006. (II. 7.) Korm. rend.) rendelet alapján nitrátérzékeny területen lévő település,.
-- A sérülékeny vízbázis védőterületén meglévő szennyvízszikkasztókat és lakossági kutakat felül kel vizsgálni.
Kapcsolódó rendelkezés: A nagyvízi meder tilalmi területén újonnan építmények – kivéve a vízügyi és közműépítményeket, létesítményeket - nem helyezhetők el.
A fakadó, illetve szivárgó vizek veszélye miatti korlátozási területen az alábbi előírásokat kell megtartani:
a) A területbe az árvízvédelmi töltés mentett oldali töltéslábtól számított 110 m-es sáv tartozik.
b) A területen anyaggödröt, munkagödröt nyitni, szabadkifolyású kutat létesíteni, tavat kialakítani, illetve fedőréteg tartós eltávolításával járó tevékenységet folytatni csak vízügyi hatóság szakhatósági hozzájárulásával, a KÖTI-VIZIG hozzájárulása mellett, szükség esetén részletes talajfeltárás, állékonysági és szivárgási vizsgálat alapján lehet.
-- A területbe a természetes és természetközeli állapotú vízfolyások, vizes élőhelyek partvonalától számított 50 méteres, az állóvizek partjától számított 100 méteres területsáv tartozik.
-- A területen építési tevékenység nem folytatható.
a) Új építményt elhelyezni tilos – a jogszerűen beépített területek, a vízjogi engedéllyel rendelkező építmények, valamint a hajózást, a halastavakon a halászati hasznosítást szolgáló létesítmények kivételével.
b) Meglévő építmények felújíthatók, de nem bővíthetők,
-- Az országos főutak külterületi szakasza mentén, az út tengelytávolságától számított, 100-100 m egyéb utak esetében 50-50 m védőtávolságon belül építmény elhelyezéséhez, kő, kavics, agyag, homok és egyéb ásványi nyersanyag kitermeléséhez a közút kezelőjének hozzájárulása szükséges.
-- A közutak külterületi szakaszán a közút határától számított 10-10 m–en belül fa ültetéséhez és kivágásához a közút kezelőjének hozzájárulása szükséges.
Megjegyzés: A vasutak mellett a szélsővágánytól mért 50-50 m, környezeti hatásvizsgálathoz kötött vasúti létesítmények esetén 100 m védőterületet kell kijelölni.
A rendelet 17. § (1)-(2) bekezdését hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 3. ponjta. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 4. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
A rendelet 18/A §-át a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (2) bekezdése állapította meg. Hatályos: 2019. március 30-tól
Megjegyzés: az ágazati előírások figyelembevételével
Eljáró hatóság megnevezése: ÁNTSZ
- Az üzemelő Jászberény II. Vízmű sérülékeny ivóvízbázis meglevő és tervezett kútjainak diagnosztikai vizsgálattal kijelölt védőövezetébe eső területek beépítése és hasznosítása a vízbázisok, a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízi-létesítmények védelméről szóló 123/ 1997. (VII. 18.) Kormányrendelet korlátozó előírásainak a figyelembe vételével történhet.
a.) A hidrogeológiai védőterületen belül a kutak kötelezően megállapítandó belső, 10 m sugarú védőterületét
b.) A diagnosztikai vizsgálatban kijelölésre került ingatlanokon, korlátozott feltételek mellett történhet a területfel-használás és hasznosítás. A hatósági jóváhagyást követően a földhivatali átvezetéseket el kell végezni. A tervezett és a rekonstrukcióra kerülő vezeték hálózatról az oltóvíz kivételét táblával jelölt földfeletti tűzcsapokkal kell biztosítani. A tűzcsapokat a védendő épülettől mérten 100 méternél közelebb kell elhelyezni. A funkciót váltó építmények esetében és a tervezett épületek építése idején a tűzcsapok helyének meghatározásához a hivatásos önkormányzati tűzoltósággal és a szolgáltatóval egyeztetni kell. Új építmények környezetének tervezésekor a tűzoltógépjárművek nem rendszeres közlekedésére és üzemeltetésére a területet illetve utat kell biztosítani.
- A tervezett és a rekonstrukcióra kerülő vezeték hálózatról az oltóvíz kivételét táblával jelölt földfeletti tűzcsapokkal kell biztosítani. A tűzcsapokat a védendő épülettől mérten 100 méternél közelebb kell elhelyezni. A funkciót váltó építmények esetében és a tervezett épületek építése idején a tűzcsapok helyének meghatározásához a hivatásos önkormányzati tűzoltósággal és a szolgáltatóval egyeztetni kell. Új építmények környezetének tervezésekor a tűzoltógépjárművek nem rendszeres közlekedésére és üzemeltetésére a területet illetve utat kell biztosítani.
- Azokban az építményekben, ahol az oltóvíz mennyisége meghaladja a hálózatból kivehető vízmennyiséget, az építmények oltóvíz ellátását a meglevő vezeték keresztmetszetének bővítésével, illetve telken belüli oltóvíztároló építésével kell megoldani.
Megjegyzés: Építésénél a talajmechanikai szakvélemény alapján, az illetékes Jegyző, vízgazdálkodási hatáskörben, vagy a KTVF és VIZIG engedélyének, előírásainak megfelelő, azokkal egyenértékű technológiai megoldást kell biztosítani.
Megjegyzés: A kibocsátott szennyvíz minőségének meg kell felelnie a közcsatornára rákötés rendeletben meghatározott feltételeinek, az ettől eltérő szennyezettségű vizet a telken belül létesítendő szennyvízkezeléssel a vonatkozó jogszabályokban előírt határ és küszöb értékeknek megfelelő mértékig elő kell tisztítani.
A 21. § (1) bekezdését módosította a 28/2013. (VII. 11.) Ör. 5. §-a. Hatályos: 2013. augusztus 10-től.
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 5. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
-- A vízgazdálkodási szakfeladatok elvégzéséhez előírt biztonsági sáv nem építhető be, ehhez
a.) a Zagyva, a Városi Zagyva és a Tarna partján, a partéltől számított 4-4 m-es sávot,
b.) a társulati kezelésű belvízcsatornák mentén a partéltől mért 3-3 m széles sávot szabadon kell hagyni.
c.) az önkormányzati kezelésben lévő árkok partéleitől 2-2 m, a már elépített helyeken a nyílt árkok karbantartására az egyik oldalon legalább 2 m, a másik oldalon legalább 1m szélességű sávot fenn kell tartani.
- Az árvízvédelmi és a vízgazdálkodási szakfeladatok elvégzéséhez:
a.) a Zagyva és a Tarna folyó védett szakaszain, az árvízvédelmi töltés mentett oldali és víz oldali töltéslábától mérten 10-10 m széles sávot építési tilalom terheli. Az előírt biztonsági sáv nem építhető be.
b.) A Zagyvának a vasútvonaltól nyugatra levő, védvonal nélküli szakaszán, a partéltől számított 300 - 300 m széles sávban bárminemű építési tevékenység esetén a KÖTIKÖVIZIG hozzájárulását meg kell szerezni.
c.) Az árvízvédelmi töltés mentett oldali lábától mérten 110 m-en belül, hullámtéren 60 m-en belül anyaggödröt nyitni nem szabad.
- A város ellátásában részvevő középfeszültségű hálózatoknak, amíg földalatti vezetése nem valósul meg, addig a 20 kV-os villamos szabadvezetékek biztonsági övezetét belterületen a tengelytől mérten 4-4 m, és külterületen 6-6 m védőtávolság figyelembe vételével kell biztosítani.
- A városba északnyugat felől bevezető nagynyomású gázvezeték mentén, a (jászberényi gázátadóig) csőszéltől mérten 17-17 m, a két települési gázfogadót és a nagyfogyasztókat ellátó nagy-középnyomású gázvezetékek mentén a csőszéltől mérten 5-5 m biztonsági övezetet biztosítani kell. A gázátadó védőtávolsága 15-15 m és a gázfogadók védőtávolsága: 10-10 m. A védőterületeken belül bárminemű építkezés lebonyolításához az üzemeltető hozzájárulását is meg kell kérni.
- A Jászberény villamos alállomást ellátó Nagykáta - Jászberény és Jászberény - Szolnok 120 kV-os távvezetékek mentén a tengelytől mérten 18-18 m, és a tervezett Jászberény - Gyöngyös 120 kV-os távvezeték mentén 16,5 - 16,5 m a biztonsági övezet terjedelme. A biztonsági övezetén belül bárminemű építési tevékenység csak a szolgáltató hozzájárulásával engedélyezhető.
- A Jászberény Rövid Hullámú Rádióadó térségében levő korlátozások:
a.) a rádióadó antennasorának kerítésétől mért 250 m, és az antennasor végein, a kerítéstől mért 150 m széles sáv építési tilalmi terület, nem építhető be.
b.) a rádióadótól mért 5,0 km sugarú körben területi, magassági, építési korlátozás van érvényben. Bárminemű építési tevékenység végzéséhez az Antenna Hungária Rt. hozzájárulása szükséges.
A javasolt fajok: Acer platanoides ’Globosum’ (Gömbjuhar), Fraxinus ornus ’Mecsek’ (Virágos kőris), Koelreuteria paniculata (Csörgőfa), Pyrus nivalis ’Kartalia’(Vadkörte, azaz vackor), Tilia tomentosa ’Teri’, Tilia tomentosa ’Zentai Ezüst’ (Ezüsthárs).
A kistáj erdőtársulásai: a fűzligetek (Salicetum albae fragilis), a tölgy – kőris – szil ligeterdők (Querco-Ulmetum hungaricum), a pusztai tölgyesek (Festuco-Quercetum roboris) és a gyöngyvirágos tölgyesek (Convallario-Quercetum roboris)
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 6. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 7. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
A rendelet 34. §-a (7) bekezdését a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (3) bekezdése állapította meg. Hatályos: 2019. március 30-tól
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 8. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
A rendelet 35. § (2) bekezdését d) ponttal a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (4) bekezdése egészítette ki. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet 35. §-át (7) bekezdéssel a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (5) bekezdése egészítette ki. Hatályos: 2019. március 30-től
A rendelet 35. § -át (8) bekezdéssel a 7/2019. (III: 14.) Ör. 1. § (5) bekezdése egészítette ki. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (6) bkezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (8) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet 43. §-át (5) bekezdéssel a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (9) bekezdése egészítette ki. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (10) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 16/2019. (IX. 12.) önkormányzati rendelet 1. § (1) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. szeptember 28-tól.
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (11) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 16/2019. (IX. 12.) önkormányzati rendelet 1. § (2) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. szeptember 28-tól.
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (12) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (13) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (14) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A 48/A. §-t megállapította a 24/2011. (VIII. 15.) Ör. 2. §-a. Hatályos: 2011. szeptember 14-től.
A rendelet 64. §-át (6) bekezdéssel a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (15) bekezdése egészítette ki. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 7/2019. (III. 14.) Ör. 1. § (16) bekezdése módosította. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet 65. §-át (3) bekezdéssel a 7/2019. (III. 14.) Ör 1. § (17) bekezdése egészítette ki. Hatályos: 2019. március 30-tól
A rendelet szövegét a 8/2018 (III. 14.) önkormányzati rendelet 1. §-a módosította. Hatályos: 2018. március 29-től.
A rendelet szövegét a 8/2017 (III. 14.) önkormányzati rendelet 2 §-a módosította. Hatályos: 2018. március 29-től.
A rendelet szövegét (4a) bekezdéssel a 8/2018 (III. 14.) önkormányzati rendelet 3. §-a egészítette ki. Hatályos: 2018. március 29-től.
Hatályon kívül helyezte a 7/2019. (III. 14.) Ör. 3. § 9. pontja. Hatálytalan: 2019. március 30-tól
Hivatkozás: 1997. évi LXXVIII. tv. 9. § (7) bek.
4_2017_r_1_melléklet
4_2017_r_2_melléklet_1_rész
4_2017_r_2_melléklet_2_rész
4_2017_r_6_melléklet_Sz01_tervlap
4_2017_r_6_a_melléklet_Sz02_tervlap
4_2017_r_6_b_mellékl_Sz01_tervlap
4_2017_Ör_6_b_melléklethez_Sz01_tervlap
4_2017_r_2_melléklet_2_e_Közművek védőterülete miatti korlátozási tervlap
4_2017_r_6_melléklet_Szabályozási_tervlap-szerelvények
4_2017_r_6_melléklet_Szabályozási_tervlap_jelmagyarázat
4_2017_6.b_melléklet_SZ01_tervlapja

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9