text:
1 Merkantil Bank Zrt. Merkantil Car Zrt. Tájékoztató a Központi Hitelinformációs Rendszerrıl január 1.
2 Általános információ 1 A KHR (Központi Hitelinformációs Rendszer) a PSZÁF által elismert, a törvényben foglaltaknak megfelelı központi hitelinformációs rendszer (HPT. 18. l. pont). A KHR adatbázisa tartalmazza mindazokat az adatokat, amelyek központi nyilvántartását a törvények elıírják, illetve engedélyezik és a rendszer felhasználói Ügyfeleikrıl megadnak. A törvényben megfogalmazott csatlakozási kötelezettség, továbbá a KHR felhasználására vonatkozó Hitelinformáció Szolgáltatási Szerzıdés garantálja, hogy az adatbázis mindig teljes, pontos és napra kész adatokat tartalmazzon. Ezeket az adatokat minden felhasználó azonos jogokat élvezve kérdezheti le. A lekérdezéshez a keresett ügyfél azonosítóit kell csupán megadni, s a válasz tartalmaz minden, az adott Ügyfélre vonatkozó adatot - kivéve azokat, amelyek a felvivı Referencia-adat szolgáltató, az adatgazda azonosítására alkalmasak. A KHR fontos szerephez jut a hitelkérelmek elbírálásánál. A KHR információi pozitív és negatív minısítést is hordozhatnak, azaz nem feltétlenül rossz minısítés az, ha valakirıl adat található a KHRben. Például a jó hitelmúlttal rendelkezı, pontosan törlesztı, megbízható vállalkozásoknak a KHR lekérdezés meg is könnyítheti a hitelhez jutást. Kivonat a Hitelintézetekrıl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló CXII. Törvénybıl A központi hitelinformációs rendszer 130/A. (1) A központi hitelinformációs rendszer (a továbbiakban: KHR) olyan zárt rendszerő adatbázis, amelynek célja a hitelképesség differenciáltabb megítélésének és ezáltal a hitelezésnek szélesebb körő lehetıvé tétele, valamint a referenciaadat-szolgáltatók biztonságosabb mőködése érdekében a hitelezési kockázat csökkentésének elısegítése. (2) A KHR-ben kizárólag az e törvényben meghatározott referenciaadatok kezelhetık. (3) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás kizárólag a referenciaadat-szolgáltató által átadott referenciaadatot veheti át, és kizárólag az általa kezelt referenciaadatot adhatja át a referenciaadatszolgáltatónak. (4) Az adatkérési igényben megjelölt, - a 2. számú melléklet V. fejezetének 1. pontjában 2 meghatározott - nyilvántartottra vonatkozó referenciaadaton kívül a KHR-bıl a referenciaadatszolgáltató részére egyéb adat nem adható át. Természetes személy referenciaadataira vonatkozó adatkérési igény kizárólag a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) 3 pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerzıdés, vagy a kereskedelmi kölcsön nyújtására irányuló szerzıdés, vagy a Bszt.-ben meghatározott befektetési hitel nyújtására, illetıleg a Tpt.-ben meghatározott értékpapírkölcsönzésre vonatkozó szerzıdés megkötését megalapozó döntés meghozatalához vagy a 130/J. (3) bekezdése szerinti tájékoztatás megadásának céljára használható fel. 1 (2010. január) 2 1. Nyilvántartott: valamennyi olyan természetes személy, illetve vállalkozás, akinek vagy amelynek referenciaadatait a központi hitelinformációs rendszert kezelı pénzügyi vállalkozás kezeli. 2. Referenciaadat: bármely olyan adat, ideértve a nyilvántartott személyazonosító adatait is, amelyet a központi hitelinformációs rendszert kezelı pénzügyi vállalkozás e törvény alapján kezelhet. 3. Referenciaadat-szolgáltató: a 3. (1) bekezdésének b)-c), illetve e)-f) pontjában foglalt tevékenységek legalább egyikét végzı pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény, a Diákhitel Központ, a kizárólag garanciavállalással, illetıleg készfizetı kezesség vállalásával foglalkozó jogi személy, a Bszt. 5. -a (2) bekezdésének c) pontjában foglalt tevékenységet végzı hitelintézet, befektetési vállalkozás, valamint a Tpt. szerinti értékpapír-kölcsönzést végzı hitelintézet, befektetési vállalkozás, befektetési alap, befektetési alapkezelı, elszámolóházi tevékenységet végzı szervezet, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, magánnyugdíjpénztár, pénzügyi intézmény, központi értéktár és biztosító. 4. Vállalkozás: a gazdasági társaság, az egyéni cég az európai részvénytársaság, a szövetkezet, a lakásszövetkezet és az egyéni vállalkozó, ide nem értve a referenciaadat-szolgáltatót (1) Pénzügyi szolgáltatás a következı tevékenységek üzletszerő végzése forintban, illetıleg devizában, valutában: b) hitel és pénzkölcsön nyújtása; c) pénzügyi lízing; e) elektronikus pénz kibocsátása, valamint olyan papír alapú készpénz-helyettesítı fizetési eszköz (például papíralapú utazási csekk, váltó) kibocsátása, illetıleg az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, amely nem minısül pénzforgalmi szolgáltatásnak; f) kezesség és bankgarancia vállalása, valamint egyéb bankári kötelezettség vállalása; 2
3 (5) A KHR-bıl a Diákhitel Központ részére - a 130/J. (4) bekezdésében foglaltakon kívül - referenciaadat nem adható át. (6) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás nyilvántartja a referenciaadatot továbbító referenciaadatszolgáltató nevét, székhelyét, telephelyét, fióktelepét és a kapcsolattartásra jogosult személy nevét. (7) Az egymás között történı adatátadás tényérıl, idıpontjáról és az átadott adatok körérıl mind a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozásnak, mind a referenciaadat-szolgáltatónak nyilvántartást kell vezetnie. E nyilvántartást a referenciaadatok nyilvántartására vonatkozó, 130/I. -ban meghatározott idıpontig kell kezelni. (8) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás felelıs a referenciaadatok teljes körő és naprakész nyilvántartásáért, az adatbázis teljességéért és folyamatos fenntartásáért. (9) A referenciaadat-szolgáltató haladéktalanul köteles az általa kezelt referenciaadatokat a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadni. A referenciaadat-szolgáltató adatátadási kötelezettsége a már átadott referenciaadatok módosulása esetén is fennáll, ha azokról tudomása van. (10) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás megkülönböztetésmentesen köteles biztosítani a KHRhez történı csatlakozás lehetıségét a kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelezı számára, valamint az Európai Unió másik tagállamában székhellyel rendelkezı hitelezı (a továbbiakban: más tagállambeli hitelezı) számára, ha Magyarországon határon átnyúló szolgáltatást végez. (11) Más tagállambeli hitelezı részére kizárólag a határon átnyúló tevékenysége vonatkozásában, a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a KHR-ben kezelt adatot csak akkor továbbíthat, ha: a) ezt a más tagállambeli hitelezı a KHR-hez történı csatlakozásról szóló írásbeli nyilatkozattal kérelmezi, b) a csatlakozási nyilatkozatban kötelezettséget vállal arra, hogy a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozástól igényelt adatokat kizárólag az e törvényben meghatározottaknak megfelelıen használja fel és c) írásban nyilatkozik arról, hogy mind az ügyfél, mind a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás tekintetében az e törvényben a referenciaadat-szolgáltatóra meghatározott szabályoknak megfelelıen jár el és teljesíti a tájékoztatási, adatátadási és egyéb kötelezettségeket. (12) Más tagállambeli hitelezı KHR részére teljesítendı adatátadási kötelezettsége a határon átnyúló szolgáltatást igénybevevı nyilvántartottnak a határon átnyúló szolgáltatással összefüggı a 3. sz. mellékletben meghatározott adataira terjed ki. 130/B. (1) A KHR kezelésére engedélyt az kaphat, aki a 17. -ban foglalt feltételeken túl az alábbi feltételeknek is megfelel: a) részvénytársasági formában mőködı pénzügyi vállalkozás, b) legalább kétszázmillió forint saját tıkével rendelkezik, c) a hitelreferencia szolgáltatást kizárólagos tevékenységként végzi, d) részvényeinek tulajdonosa kizárólag pénzügyi intézmény vagy befektetési társaság, e) a hitelinformációs rendszeréhez történı csatlakozási szándékát a referenciaadat-szolgáltatók legalább hetven százaléka kinyilvánította, és ezen referenciaadat-szolgáltatók legalább nyolcvan százalékával rendelkeznek az összes referenciaadat-szolgáltató tárgyévet megelızı év éves beszámolója alapján kiszámított kockázatvállalásának. (2) A Felügyelet a KHR kezelésére vonatkozó engedélyt visszavonja, ha a) a pénzügyi vállalkozás nem vitatott tartozását az esedékességet követı öt napon belül nem egyenlítette ki, illetıleg vagyona (eszközei) az ismert hitelezık követelésének kielégítésére nem nyújtana fedezetet, b) hitelezıi kérelemre a bíróság elrendeli a pénzügyi vállalkozás felszámolását. (3) A Felügyelet a KHR kezelésére vonatkozó engedélyt a 29. -ban foglalt eseteken kívül akkor is visszavonhatja, ha a) a 13/C. -ban meghatározott, az informatikai rendszer biztonságával kapcsolatos szabályozási rendszer elıírásainak nem tesz eleget, b) a pénzügyi vállalkozás súlyosan vagy ismételten megsérti az adatvédelemre vonatkozó egyéb jogszabályok elıírásait, c) a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás nem tesz eleget a Felügyelet határozatában foglalt, a jogszerő mőködés helyreállítására vonatkozó elıírásoknak. (4) A KHR kezelésére vonatkozó engedély visszavonásával egyidejőleg a Felügyelet köteles a KHR kezelésére egy másik pénzügyi vállalkozást kijelölni, és az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidı bekövetkezéséig az adatkezelés végzésére felügyeleti biztost kirendelni. (5) A felügyeleti biztos (4) bekezdésben meghatározott kirendelése esetén a 163. (3) bekezdésében és a ban foglalt elıírásokat megfelelıen alkalmazni kell. (6) A (4) bekezdésben meghatározott kijelölés esetén a Felügyelet azt a pénzügyi vállalkozást jelölheti ki a KHR kezelıjeként, amely kötelezettséget vállal arra, hogy az (1) bekezdés a)-d) pontjaiban foglalt feltételeknek százhúsz napon belül megfelel. 3
4 (7) Az a pénzügyi vállalkozás, amelynek a KHR kezelésre vonatkozó engedélyét a Felügyelet visszavonta, köteles az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidı bekövetkezéséig kezelt referenciaadatokat az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt idıpontban átadni annak a pénzügyi vállalkozásnak, amelyet a Felügyelet a KHR új kezelıjeként kijelöl. Az a pénzügyi vállalkozás, amelynek a KHR kezelésére vonatkozó engedélyét a Felügyelet visszavonta, az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidıtıl kezdıdıen referenciaadatot nem kezelhet. (8) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás üzletszabályzatának elfogadásához a Felügyelet jóváhagyása szükséges. A KHR-be történı adatátadás és a KHR-ben történı adatkezelés szabályai 130/C. (1) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a természetes személynek a 3. számú melléklet II. fejezetének pontja szerinti referenciaadatait, aki a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerzıdésben, kereskedelmi kölcsönszerzıdésben, valamint a külön jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerzıdésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés idıpontjában érvényes legkisebb összegő havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem folyamatosan, több mint kilencven napon keresztül fennállt. (2) Ugyanazon személy (1) bekezdés szerinti szerzıdésszegését több jogviszony egyidejő fennállása esetén jogviszonyonként külön-külön kell figyelembe venni. 130/D. A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a természetes személynek a 3. számú melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.3 pontja szerinti referenciaadatait, aki a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerzıdés, a kereskedelmi kölcsönszerzıdés, valamint a külön jogszabályban 4 II. A központi hitelinformációs rendszerben nyilvántartható adatok 1. Természetes személyekkel kapcsolatban nyilvántartható adatok: 1.1 azonosító adatok: a) név, b) születési név, c) születési idı, hely, d) anyja születési neve, e) személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, f) lakcím, g) levelezési cím. 1.2 a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában meghatározott szolgáltatásra, valamint a hallgatói hitelre vonatkozó szerzıdési adatok: a) a szerzıdés típusa és azonosítója (száma), b) a szerzıdés megkötésének, lejáratának, megszőnésének idıpontja, c) a szerzıdés összege és devizaneme, d) a 130/C. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésének idıpontja, e) a 130/C. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, f) a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszőnésének módja és idıpontja, g) a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történı átruházására, perre utaló megjegyzés. 1.3 a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában foglalt szolgáltatásra vonatkozó szerzıdés, valamint a külön jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerzıdés kezdeményezésére vonatkozó adatok: a) az igénylés elutasításának idıpontja, indoka, b) okirati bizonyítékok, c) perre utaló megjegyzés. 1.4 a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz használatával kapcsolatos adatok: a) a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz típusa és azonosítója (száma), b) a letiltás idıpontja, c) a letiltott készpénz-helyettesítı fizetési eszközzel végrehajtott mőveletek idıpontja, száma, összege, d) a jogosulatlan felhasználások száma, e) az okozott kár összege, f) a bírósági határozat jogerıre emelkedésének idıpontja, g) perre utaló megjegyzés. 4
5 meghatározott hallgatói hitelszerzıdés megkötésének kezdeményezése során valótlan adatot közöl, hamis vagy hamisított okiratot használ, ha mindez okirattal bizonyítható. 130/E. A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a természetes személynek a 3. számú melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.4 pontja szerinti referenciaadatait, a) aki a készpénz-helyettesítı fizetési eszközre vonatkozó azon bejelentését követıen, miszerint a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz kikerül a birtokából, vagy a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz használatához szükséges személyazonosító, illetve egyéb kódja vagy más hasonló azonosító adata jogosulatlan harmadik személy tudomására jutott, a bejelentett fizetési eszközzel tranzakciót hajt végre, b) aki a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz használata során jogosulatlanul más személy személyazonosító vagy egyéb kódját, illetve más azonosító adatát használja fel, c) akivel szemben a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz használata miatt a bíróság jogerıs határozatában a Btk. 313/C. -ában meghatározott bőncselekmény elkövetését állapítja meg. 130/F. (1) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadja a 2. számú melléklet V. fejezete 4. pontja szerinti vállalkozásoknak a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerzıdésével kapcsolatos, a 3. számú melléklet II. fejezetének 2.1 és 2.2 pontja szerinti referenciaadatait. (2) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a 3. számú melléklet II. fejezetének és 2.3 pontja szerinti referenciaadatait, amelynek fizetési számlájával szemben - fedezethiány miatt - harminc napot meghaladó idıszak alatt, megszakítás nélkül, egy millió forintnál nagyobb összegő sorba állított követelést tartanak nyilván. (3) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a 3. számú melléklet II. fejezetének 2.1 és 2.4 pontja szerinti referenciaadatait, amely készpénz-helyettesítı fizetési eszköz elfogadására irányuló szerzıdésben vállalt kötelezettségét megszegte, és emiatt a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz elfogadására irányuló szerzıdését a referenciaadat-szolgáltató felmondta vagy felfüggesztette. 130/G. (1) A 130/C. -ban foglalt rendelkezések alkalmazása során a lejárt és meg nem fizetett tartozás összegének és idıtartamának számítását abban az esetben is folyamatosan kell végezni, ha az adatszolgáltatással kapcsolatos szerzıdésbıl eredı követelés egy másik referenciaadat-szolgáltató részére átruházásra kerül. (2) A szerzıdésbıl eredı követelést átruházó referenciaadat-szolgáltató köteles a feladat teljesítéséhez szükséges valamennyi okiratot és információt átadni a követelést átvevı referenciaadatszolgáltató részére. 130/H. A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a részére átadott referenciaadatot átruházás referenciaadat-szolgáltató részére megjegyzéssel látja el, és feltünteti az átvevı referenciaadatszolgáltató adatait, ha a referenciaadat-szolgáltató az adatszolgáltatással kapcsolatos szerzıdésbıl eredı követelést egy másik referenciaadat-szolgáltató részére ruházta át Vállalkozásokkal kapcsolatban nyilvántartható adatok: 2.1 azonosító adatok: a) cégnév, név, b) székhely, c) cégjegyzékszám, egyéni vállalkozói nyilvántartási szám, d) adószám. 2.2 a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában foglalt szolgáltatásra vonatkozó szerzıdési adatok: a) a szerzıdés típusa és azonosítója (száma), b) a szerzıdés megkötésének, lejáratának, megszőnésének idıpontja, c) a szerzıdés megszőnésének módja, d) a szerzıdés összege és devizaneme, e) a lejárt és meg nem fizetett tartozás esedékességének idıpontja és összege, f) a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszőnésének idıpontja és módja, g) a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történı átruházására, perre utaló megjegyzés. 2.3 azon bankszámlákkal kapcsolatos adatok, amelyeken sorba állított követeléseket tartottak nyilván: a) a szerzıdés azonosítója (száma), b) a bankszámla száma, c) a szerzıdés megkötésének, lejáratának, megszőnésének idıpontja, d) a sorba állított követelések összege és devizaneme, e) a követelések sorba állításának kezdı és megszőnési idıpontja, f) perre utaló megjegyzés, 2.4 a készpénz-helyettesítı fizetési eszköz elfogadására irányuló szerzıdésre vonatkozó adatok: a) a szerzıdés megkötésének, lejáratának, megszőnésének, felfüggesztésének idıpontja, b) perre utaló megjegyzés. 5
6 130/I. (1) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás - a (3)-(5) bekezdésben foglalt kivétellel - a referenciaadatokat a (2) bekezdésben meghatározott idıponttól számított öt évig kezeli. Az öt év letelte után a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a referenciaadatokat véglegesen és vissza nem állítható módon törli. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidı számításának kezdete: a) a késedelmes tartozás megszőnésének idıpontja a 130/C. szerinti esetben, b) az adat átadásának idıpontja a 130/D., a 130/E. és a 130/F. (3) bekezdése szerinti esetben, c) a követelések sorba állításának megszőnési idıpontja a 130/F. (2) bekezdése szerinti esetben, d) a szerzıdés megszőnésének idıpontja a 130/F. (1) bekezdése szerinti esetben. (3) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli a referenciaadatot, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszőnt és az adatszolgáltatással kapcsolatos szerzıdésbıl eredı követelésnek másik referenciaadat-szolgáltató részére történı átruházására nem került sor, vagy ha a referenciaadat-szolgáltató az adatszolgáltatással kapcsolatos szerzıdésbıl eredı követelést nem referenciaadat-szolgáltató részére ruházta át. (4) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli a referenciaadatot, ha az jogellenesen került a KHR-be. (5) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás az adatszolgáltatással kapcsolatos szerzıdésbıl eredı késedelmes tartozás teljesítése estén a teljesítéstıl számított egy év elteltével haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli a referenciaadatot. Ügyfélvédelem 130/J. (1) A referenciaadat-szolgáltató a természetes személyek részére - az adatátadás céljának, az átadható adatok körének, a jogorvoslati lehetıségnek, valamint annak a megjelölésével, hogy a KHR-be történt adatátadást követıen a referenciaadatokat a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a 130/A. (4) bekezdésében meghatározott célból további referenciaadat-szolgáltatók részére is átadhatja - írásbeli tájékoztatást köteles adni: a) a szerzıdés megkötésének kezdeményezését megelızıen arról, hogy a 130/D. -ban meghatározott esetben adatai bekerülhetnek a KHR-be, b) a szerzıdés megkötését megelızıen arról, hogy a 130/C. -ban és a 130/E. -ban meghatározott esetben - ismertetve a konkrét okokat - adatai bekerülhetnek a KHR-be, c) az adatátadás tervezett végrehajtását harminc nappal megelızıen arról, hogy a 130/C. -ban meghatározott esetben adatai bekerülnek a KHR-be, ha nem tesz eleget a szerzıdésben foglalt kötelezettségének, és d) az adatátadást követıen legfeljebb nyolc napon belül, annak megtörténtérıl. (2) A referenciaadat-szolgáltató a vállalkozások részére - az adatátadás céljának, az átadandó adatok körének, valamint annak a megjelölésével, hogy a KHR-be történt adatátadást követıen a referenciaadatokat a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a 130/A. (4) bekezdésében meghatározott célból további referenciaadat-szolgáltatók részére is átadhatja - a szerzıdés megkötését megelızıen írásbeli tájékoztatást köteles adni arról, hogy a 130/F. -ban meghatározott esetben referenciaadatai bekerülnek a KHR-be. (3) Bármely referenciaadat-szolgáltatónál bárki jogosult tájékoztatást kérni arról, hogy milyen adatai szerepelnek a KHR-ben, és ezen adatait mely referenciaadat-szolgáltató adta át. (4) A referenciaadat-szolgáltató a tájékoztatás iránti kérelmet a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozásnak haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül továbbítja, amely öt napon belül a kért adatokat zárt módon megküldi a referenciaadat-szolgáltatónak, amely azt, a kézhezvételt követıen ugyancsak zárt módon, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül eljuttatja a kérelmezınek. (5) A tájékoztatás a kérelmezı számára évente egy alkalommal díjtalan. További tájékoztatás kérése esetén a kérelmezınek költségtérítést kell fizetnie, amely legfeljebb a kapcsolódó közvetlen költségek ellenértékét tartalmazhatja. (6) A megfizetett költségtérítést a referenciaadatokat jogellenesen átadó referenciaadat-szolgáltató, illetve a 130/K. (6) bekezdése szerinti esetben a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás köteles visszafizetni a nyilvántartott részére, ha a referenciaadatot jogellenesen kezelik, vagy a 130/K. (1) bekezdésében meghatározott kifogásolást követıen az adatot helyesbíteni vagy törölni kell. 130/K. (1) A nyilvántartott kifogást emelhet referenciaadatainak a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére történt átadása, azoknak a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás által történı kezelése ellen, és kérheti a referenciaadat-helyesbítését, illetve törlését. (2) A nyilvántartott az (1) bekezdésben foglalt kifogást a) a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozásnak átadó referenciaadatszolgáltatóhoz, vagy 6
7 b) a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozáshoz nyújthatja be. (3) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a kifogást - a nyilvántartott egyidejő értesítése mellett - haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozásnak átadta, kivéve, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszőnt, és az adatszolgáltatással kapcsolatos szerzıdésbıl eredı követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (4) A referenciaadat-szolgáltató, illetıleg a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követı tizenöt napon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményérıl a nyilvántartottat írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül tájékoztatni. (5) Ha a referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül köteles a helyesbített vagy törlendı referenciaadatot - a nyilvántartott egyidejő értesítése mellett - a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás részére átadni, amely a változást haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül köteles átvezetni. (6) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás - a nyilvántartott egyidejő értesítése mellett - akkor is köteles a változást haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül átvezetni, ha a referenciaadatszolgáltató jogutód nélkül megszőnt és az adatszolgáltatással kapcsolatos szerzıdésbıl eredı követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg és így a benyújtott kifogást a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás vizsgálta ki, és annak helyt adott. (7) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a helyesbítésrıl vagy törlésrıl haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amely a nyilvántartottról a helyesbítést vagy törlést megelızı egy éven belül referenciaadatot kért. 130/L. (1) A nyilvántartott referenciaadatainak átadása és kezelése miatt, illetıleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat. A keresetlevelet a 130/K. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztató kézhezvételét követı harminc napon belül a nyilvántartott lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. E határidı elmulasztása miatt igazolásnak van helye. (2) A nyilvántartottat az (1) bekezdés szerinti keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadat-szolgáltató, illetve a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a 130/J. (4), vagy a 130/K. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidıt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított határidı leteltétıl kell számítani. (3) Az (1)-(2) bekezdés szerinti perre a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. (4) A bíróság a keresetlevelet a Pp ának (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de legkésıbb a bírósághoz érkezésétıl számított tizenöt napon belül megvizsgálja és - amennyiben a keresetlevél a tárgyalás kitőzésére alkalmas - intézkedik a tárgyalási határnap kitőzésérıl. A tárgyalást úgy kell kitőzni, hogy az elsı tárgyalás legkésıbb az iratoknak a bírósághoz való érkezését követı harminc napon belül megtartható legyen. Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedése alapján válik alkalmassá a tárgyalás kitőzésére (Pp ) a tárgyalás kitőzésére elıírt határidı kezdı idıpontját ettıl az idıponttól kell számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén a folytatólagos tárgyalást harminc napon belül kell megtartani. 130/M. (1) A KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozás a per megindítását az eljárás jogerıs befejezéséig a vitatott referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani. (2) A bíróság végzésével már a tárgyalás elıkészítése során elrendelheti a referenciaadatok kezelésének felfüggesztését, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága valószínőnek mutatkozik. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül elızetesen végrehajtható. (3) Ha a bíróság a referenciaadatok kezelésének felfüggesztését rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követıen haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül a referenciaadatokat a személyes adatok védelmérıl és a közérdekő adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény 2. -ának 13. pontjában meghatározottak szerint zárolni kell. (4) A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben viszontkeresetnek nincs helye. (5) A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye. 7
8 130/N. (1) A referenciaadat-szolgáltatót, illetıleg a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történı kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak. E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadat-szolgáltatót, illetıleg a KHR-t kezelı pénzügyi vállalkozást terheli. (2) Az ítélet jogerıre emelkedéséig a referenciaadat kezelését akkor is fel kell függeszteni, ha az elsıfokú ítélet a referenciaadat törlését rendelte el. (3) A referenciaadat kezelésének felfüggesztését, a kezelés felfüggesztésének megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre vonatkozó jogerıs határozatának kézhezvételét követıen haladéktalanul, de legkésıbb két munkanapon belül végre kell hajtani. (4) A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerıs határozatát a Felügyeletnek is megküldi. 130/O. A 130/L-130/N. -ban foglalt rendelkezések a másodfokú eljárásban is megfelelıen irányadók. 8
ÁLTALÁNOS SZERZİDÉSI FELTÉTELEK B melléklet külföldi, konvertibilis pénznemő pénzforgalmi bankszámla vezetéséhez A Rajka és Vidéke Takarékszövetkezet (székhelye: 9224 Rajka, Kossuth u.37/a., S.W.I.F.T.
AXA Bank Europe SA Magyarországi Fióktelepének Üzletszabályzata a magánszámlához kapcsolódó folyószámla-hitelkeretrıl Hatályos 2009. november 1-jétıl a hivatalosan közzétett változtatásig AXA Bank Europe
ÜZLETSZABÁLYZATA ÁLTALÁNOS SZERZİDÉSI FELTÉTELEI
ÁHF Általános Hitel és Finanszírozási Zártkörően Mőködı Részvénytársaság ÜZLETSZABÁLYZATA ÉS ÁLTALÁNOS SZERZİDÉSI FELTÉTELEI Fıtevékenység besorolása: 64.92 08 Tevékenységi engedély száma: I/E-2625/2004.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


1991. évi LXXXII. törvény
a gépjárműadóról
1991. évi LXXXII.
a gépjárműadóról1
Az Országgyűlés a motorizációval járó közterhek arányosabb elosztása, a települési, a fővárosban a kerületi önkormányzatok bevételeinek gyarapítása, valamint a közúthálózat karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges források bővítése érdekében a gépjárművek adójáról a következő törvényt alkotja:
1. §2 (1) A magyar hatósági rendszámtáblával ellátott gépjármű, pótkocsi, valamint Magyarország területén közlekedő, külföldön nyilvántartott tehergépjármű (a továbbiakban együtt: gépjármű) után gépjárműadót, míg a nem kizárólag magánhasználatú személygépkocsi után – a gépjárműadó fizetési kötelezettségtől függetlenül – a IV. fejezet szerinti adót (cégautóadó) kell fizetni.
(2) E törvény hatálya nem terjed ki a magyar hatósági rendszámtáblával ellátott mezőgazdasági vontatóra, a lassú járműre és a lassú jármű pótkocsijára, a négykerekű segédmotoros kerékpárra, a külön jogszabály szerinti „méhesházas” gépjárműre, a munkagépre, a CD, a CK, a DT, az OT és a Z betűjelű rendszámtáblával ellátott gépjárműre, valamint a külföldön nyilvántartott tehergépjárművek közül azokra, amelyek az Európai Unió valamely tagállamában vannak nyilvántartva.
A belföldi gépjárművek adója
1/A. §3 (1)–(2)4
Az adó alanya, az adófizetésre kötelezett
2. §6 (1)7 Az adó alanya – a (2)–(4), illetve az (6) bekezdésben foglalt kivétellel – az a személy, aki/amely a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény alapján vezetett járműnyilvántartásban (a továbbiakban: hatósági nyilvántartás) az év első napján üzemben tartóként, ennek hiányában tulajdonosként (a továbbiakban együtt e § alkalmazásában: tulajdonos) szerepel. Amennyiben a hatósági nyilvántartás szerint egy gépjárműnek több tulajdonosa vagy több üzemben tartója van, akkor közülük az adó alanya az, akinek/amelynek a nevére a forgalmi engedélyt kiállították.
(2)8 Év közben újonnan vagy újra forgalomba helyezett gépjármű utáni adó alanya az, aki/amely a forgalomba helyezés hónapjának utolsó napján a hatósági nyilvántartásban tulajdonosként szerepel.
(3)9 Az adóalany halálát, illetve megszűnését követő év 1. napjától – feltéve, hogy a hatósági nyilvántartásban ekkor még mindig az elhunyt személy vagy a megszűnt szervezet szerepel tulajdonosként – azt a személyt kell az adó alanyának tekinteni, akit/amelyet a halálesetet vagy megszűnést követően a hatósági nyilvántartásba elsőként tulajdonosként bejegyeztek.
(4)10 Amennyiben a gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változást az átruházó korábbi tulajdonos (a továbbiakban: átruházó) a külön jogszabály alapján – de legkésőbb az átruházás évének utolsó napjától számított 15 napon belül – bejelentette, akkor a bejelentési kötelezettség megnyíltát (szerződés megkötésének időpontját) követő év első napjától nem minősül adóalanynak. Ha a tulajdonátruházás tárgya forgalomból kivont gépjármű és az átruházó a változást a külön jogszabály szerint bejelentette, akkor a gépjármű forgalomba való visszahelyezését követő hónap első napjától nem minősül adóalanynak. Hivatkozott időpontoktól kezdve az átruházótól tulajdonjogot szerző felet kell az adó alanyának tekintetni, kivéve, ha a változást követő évtől, illetőleg hónaptól a hatósági nyilvántartásban harmadik személy szerepel tulajdonosként.
(5)11 Gépjármű tulajdonátruházása esetén, ha a tulajdonátszállással érintett felek egyike sem tesz eleget a külön jogszabály által meghatározott bejelentési kötelezettségének, akkor a tulajdonátszállás bejelentése évének utolsó napjáig az (1) bekezdés szerinti tulajdonos az adó alanya.
(6)12 Az adó alanya az ,,E'' és ,,P'' betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott gépjármű esetén az, akinek/amelynek a nevére a rendszámtáblát az eljáró hatóság kiadta.
(7)13 Az adóévre járó adót az adóalany köteles megfizetni.
Az adókötelezettség keletkezése
3. §14 (1) Az adókötelezettség a gépjármű forgalomba helyezését követő hónap 1. napján kezdődik. Ha az állandó rendszámtáblával, valamint a ,,V'' betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott gépjármű utáni adókötelezettség nem áll fenn a teljes adóévben, akkor az évi adótételnek az adókötelezettség fennállásának hónapjaira eső időarányos részét kell megfizetni.
(2) Az adókötelezettség az ,,E'' és ,,P'' betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott gépjármű esetén a rendszámtábla kiadásakor keletkezik.
Az adókötelezettség változása, megszűnése, az adófizetési kötelezettség szünetelése
4. §15 (1)16 Az adóalany körülményeiben, illetve a gépjárműben beállott olyan változást, amely az adókötelezettségre is kihatással van, e változásra okot adó körülmény bekövetkezésének időpontját követő hónap első napjától kell figyelembe venni.
(2) Az adókötelezettség annak a hónapnak az utolsó napjával szűnik meg, amelyben a hatóság a gépjárművet bármely okból a forgalomból kivonta.
(3)17 Ha a forgalomból kérelemre kivont gépjárművet a kivonást követő hónapban a kivonást kérelmező újra forgalomba helyezteti, akkor az adókötelezettség – a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően – nem szűnik meg a forgalomból való kivonás hónapjának utolsó napjával.
(4)18 Kérelemre szünetel az adófizetési kötelezettség, ha a gépjármű a rendőrhatóság igazolása szerint jogellenesen került ki az adóalany birtokából. A szünetelés a jogellenes cselekmény bekövetkezését követő hónap első napjától annak a hónapnak az utolsó napjáig tart, amelyben a gépjármű az adóalany birtokába visszakerült. A szünetelés időszakára időarányosan eső adót nem kell megfizetni. Ha a gépjármű nem kerül vissza az adóalany birtokába, akkor a jogellenes állapot bekövetkezésének időpontját követő év utolsó napján az adóalany ezen gépjárműve utáni adókötelezettsége megszűnik.
5. § Mentes az adó alól:
a)19 a költségvetési szerv,
b)20 a egyesület, az alapítvány a tulajdonában lévő gépjármű után, feltéve, ha a tárgyévet megelőző évben társasági adófizetési kötelezettsége nem keletkezett,
c)21 az autóbusz, ha az adóalany a tárgyévet megelőző évben elért számviteli törvény szerinti nettó árbevételének legalább 75%-a helyi és helyközi menetrendszerinti közúti tömegközlekedés folytatásából származott. A feltétel teljesüléséről az adóalanynak nyilatkoznia kell,
d)22 az egyházi jogi személy tulajdonában lévő gépjármű,
e)23 a létesítményi tűzoltóságot fenntartó gazdasági szervezetek azon tűzoltó szerkocsinak minősülő gépjárművei, melyek riasztás esetén részt vesznek a tűz elleni védekezésben, illetve a műszaki mentésben,
f)24 a súlyos mozgáskorlátozott személy, a súlyos mozgáskorlátozott kiskorú, a cselekvőképességet korlátozó (kizáró) gondnokság alatt álló súlyos mozgáskorlátozott nagykorú személyt rendszeresen szállító, vele közös háztartásban élő szülő – ideértve a nevelő-, mostoha- vagy örökbefogadó szülőt is – (a továbbiakban együtt: mentességre jogosult adóalany) egy darab, 100 kW teljesítményt el nem érő, nem személytaxiként üzemelő személygépkocsija után legfeljebb 13 000 forint erejéig. Ha a mentességre jogosult adóalany adóalanyisága és adókötelezettsége az adóévben több személygépkocsi után is fenn áll, akkor a mentesség kizárólag egy, a legkisebb teljesítményű személygépkocsi után jár.
g)25 a kizárólag elektromos hajtómotorral ellátott személygépkocsi,
h)–i)26
j)27 az a gépjármű, amelynek adómentességét nemzetközi egyezmény vagy viszonosság biztosítja. A viszonosság tekintetében az adópolitikáért felelős miniszter állásfoglalása az irányadó.
k)28 az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai parancsnokságok, továbbá az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és a Békepartnerség más részt vevő államainak Magyarországon tartózkodó fegyveres erői, és e fegyveres erők és parancsnokságok személyi állományába tartozó vagy alkalmazásában álló nem magyar állampolgárságú, katonai szolgálatban lévő és polgári állományú személyek tulajdonában lévő gépjármű.
6. §29 (1)30 Az adó alapja személyszállító gépjármű – ide nem értve az autóbuszt – hatósági nyilvántartásban feltüntetett teljesítménye, kilowattban kifejezve. Ha a hatósági nyilvántartásban a személyszállító gépjármű teljesítménye csak lóerőben van feltüntetve, akkor a lóerőben kifejezett teljesítményt 1,36-tal kell osztani, s az eredményt a kerekítés általános szabályai szerint egész számra kell kerekíteni. Ha a hatósági nyilvántartás a személyszállító gépjármű teljesítményét nem tartalmazza, akkor az adóhatóság a személyszállító gépjármű azonosító adataival megkeresi az illetékes közlekedési hatóságot a személyszállító gépjármű teljesítménye közlése végett. Ez esetben ezt az adatot kell a személyszállító gépjármű adóalapjának tekinteni.
(2)31 Az adó alapja az autóbusz, a nyergesvontató, a lakókocsi, lakópótkocsi hatósági nyilvántartásban feltüntetett saját tömege (önsúlya).
(3) Az adó alapja a tehergépjármű hatósági nyilvántartásban feltüntetett saját tömege (önsúlya) növelve a terhelhetősége (raksúlya) 50%-ával.
7. §32 (1) Az adó mértéke a 6. § (1) bekezdése szerinti adóalap után a gépjármű
– gyártási évében és az azt követő 3 naptári évben 345 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 4–7. naptári évben 300 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 8–11. naptári évben 230 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 12–15. naptári évben 185 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 16. naptári évben és az azt követő naptári években 140 Ft/kilowatt.
(2)33 Az adó mértéke a 6. § (2)–(3) bekezdései szerinti adóalap esetén az adóalap minden megkezdett 100 kilogrammja után:
a) a légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű tehergépjármű, nyergesvontató, autóbusz esetén 850 Ft,
b) az a) pont alá nem tartozó tehergépjármű, nyergesvontató, autóbusz esetén 1380 Ft.
(3) Az „E” betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott személyszállító gépjármű után 10 000 Ft, míg a tehergépjármű után 46 000 Ft adót kell fizetni. A „P” betűjelű ideiglenes rendszámtábla kiadása esetén 23 000 Ft adót kell fizetni. A gépjármű állandó rendszámtáblával való ellátását követő hónap 1. napjától az adófizetési kötelezettségre az általános szabályok az irányadók. Amennyiben a hatósági nyilvántartás szerint állandó rendszámmal ellátott gépjárműre „E” betűjelű ideiglenes rendszámtáblát adnak ki, ez után nem kell az e bekezdés szerinti adót megfizetni.
8. §34 (1)35 20%-os kedvezmény illeti meg azon autóbuszt, tehergépjárművet – a nyergesvontató kivételével, amely után 30 %-os kedvezmény jár -, amely a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet (e § alkalmazásában KöHÉM rendelet) 5. számú melléklete II. alpontja szerinti „5”, „6”, „7” vagy „8” környezetvédelmi osztály-jelzéssel (kóddal) ellátott.
(2)36 30%-os kedvezmény illeti meg azon autóbuszt, tehergépjárművet – a nyergesvontató kivételével, amely után 50 %-os kedvezmény jár -, amely a KöHÉM rendelet 5. számú melléklete II. alpontja szerint legalább „9”, „10”, „11”, „12” környezetvédelmi osztály-jelzéssel (kóddal) ellátott.
(3)37
(4)38 Ha az adóalany az adóévben tehergépjárművével – fuvarokmánnyal igazoltan – olyan kombinált áruszállítást alkalmazott, amelynél Magyarország területén vasúton vagy belvízen megtett út járatonként 100 km-nél hosszabb volt, az (5) bekezdésben meghatározott adókedvezményre jogosult.
(5) Az adókedvezmény mértéke 30–60 járat teljesítése esetén a tehergépjármű után adóévre – az (1)–(2) bekezdés alapján megállapított – fizetendő adó 10%-a, 60 járat felett 20%-a. 2004. január 1-jétől az adókedvezmény mértéke 40 járat feletti teljesítés esetén a tehergépjármű után adóévre – az (1)–(2) bekezdés alapján megállapított – fizetendő adó 10%-a.
(6)39 Az adóalany a kombinált áruszállítás után járó adókedvezmény iránti – fuvarokmánnyal igazolt – kérelmét az adóév július 1. napjától nyújthatja be a gépjármű adóztatására illetékes adóhatósághoz.
(7)40 Az (5) bekezdés szerinti adókedvezmény csak azon tehergépjármű után jár, amely a kombinált szállítási útvonal vasúti vagy/és vízi szakaszát is igénybe vette.
Az adó megállapítása és kezelése
9. §41 (1)42 Az adóztatási feladatokat – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a magánszemély adóalanynak a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény szerinti nyilvántartásba bejegyzett lakóhelye, annak hiányában tartózkodási helye (e bekezdés alkalmazásában a továbbiakban együtt: lakcím), míg a nem magánszemély adóalanynak – ideértve az egyéni vállalkozót is – a hatósági nyilvántartás címadat-rovatába bejegyzett székhelye vagy telephelye szerint illetékes települési, a fővárosban a kerületi önkormányzati, illetve a Margitsziget tekintetében a Budapest XIII. kerületi önkormányzati adóhatóság (a továbbiakban együtt: adóhatóság) látja el. Ha a nyilvántartásban a lakcím, a székhely, illetőleg a telephely megváltozik, az adóztatási feladatok ellátására a változást követő év első napjától az új lakcím, székhely, illetőleg telephely szerint illetékes adóhatóság jogosult. Gépjármű tulajdonátruházása esetén, ha a tulajdonváltozással érintett felek egyike sem tesz eleget a külön jogszabály által meghatározott bejelentési kötelezettségének, akkor a tulajdonváltozás bejelentése évének utolsó napjáig a 2. § (1) bekezdés szerinti tulajdonos nyilvántartásba bejegyzett lakcíme, székhelye, illetőleg telephelye szerinti önkormányzati adóhatóság az illetékes a tulajdonváltozással érintett gépjármű adóztatására.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt változások esetén a változást követő év első napjától esedékes adót kell az új cím szerint illetékes adóhatóságnál megfizetni.
(3) Az adóztatási feladatokat az ,,E'' és ,,P'' betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott gépjármű esetében a gépjárműre kiadott ideiglenes forgalomban tartási engedélyben, illetve ideiglenes forgalmi engedélyben megjelölt lakóhely, székhely (ideértve a fióktelepet is) szerint illetékes adóhatóság látja el.
(4) Amennyiben az adóalany adótartozása az egy évi adótételt meghaladja, és a közúti közlekedési nyilvántartásban újabb adóalanyt [2. § (1) bek.] a közlekedési igazgatási hatóság nem tüntetett fel, az adóhatóság kezdeményezheti a gépjárműnek a forgalomból való kivonását.
A külföldön nyilvántartott gépjárművek adója
Az adó fizetésére kötelezett
10. § Az adót az üzembentartó köteles megfizetni.
Az adókötelezettség kezdete
11. §43 Az adókötelezettség Magyarország területére való belépés napjával kezdődik.
Az adókötelezettség megszűnése, szünetelése
12. § (1)44 A gépjármű adókötelezettsége megszűnik azon a napon, amikor Magyarország területét elhagyja.
(2)–(3)45
(4) Szünetel az adókötelezettsége a forgalom számára használhatatlanná vált gépjárműnek a használhatatlansága időtartama alatt. A használhatatlanságot hatósági bizonyítvánnyal, vagy a javító üzem által kiállított okirattal kell bizonyítani.
13. § (1)–(2)46
(3)47 Mentes az adó alól a kombinált árufuvarozásra nemzetközi viszonylatban alkalmazott, külföldön nyilvántartott tehergépjármű, amely az árut Magyarország területén
a) a határátlépés helyétől vagy az áru feladási helyétől az útirány szerinti legközelebbi — attól légvonalban legfeljebb 70 kilométer távolságra levő — vasúti állomásra vagy belvízi kikötőbe közúton fuvarozza (előfuvarozás), illetőleg
b) a vasútállomásról vagy belvízi kikötőből az útirány szerinti legközelebbi — attól légvonalban legfeljebb 70 kilométer távolságra levő — határátlépés helyére vagy az áru rendeltetési helyére közúton elfuvarozza (utánfuvarozás).
(4)48 A (3) bekezdésben meghatározott adómentesség nem illeti meg a tehergépjárművet
a) előfuvarozás esetén akkor, ha a vasúti állomásról vagy belvízi kikötőből vasúton, illetve vízi úton abba az államba lép ki, amelyből közúton belépett,
b) utánfuvarozás esetén akkor, ha a vasúti állomásról vagy belvízi kikötőből közúton abba az államba lép ki, amelyből vasúton vagy vízi úton belépett,
c) ha a (3) bekezdésben meghatározott távolságot túllépte.
(5)49 Mentes az adó alól a katasztrófa következményeinek enyhítését szolgáló, azonnali támogatást nyújtó és nem kereskedelmi jellegű (térítés nélküli) nemzetközi segélyszállítmányt fuvarozó gépjármű.
(6)50 Részben vagy egészben mentes az adó alól az a gépjármű, amelynek adómentességét vagy kedvezményét — ideértve az adó mértékét is — nemzetközi egyezmény vagy viszonosság biztosítja. A viszonosság tekintetében az adópolitikáért felelős miniszter állásfoglalása az irányadó.51
(7)52 Mentes az adó alól az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, továbbá az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és az 1995. évi LXVII. törvényben kihirdetett Békepartnerség más részt vevő államainak fegyveres erői – ideértve a fegyveres erők alkalmazásában álló, hivatásos szolgálatban lévő és polgári állományú személyeket is – üzemeltetésében lévő szolgálati gépjármű.
(8)53 A (3) és (4) bekezdés szerinti adómentesség csak azon tehergépjármű után jár, amely a kombinált szállítási útvonal vasúti vagy/és vízi szakaszát is igénybe vette.
14. §54
A fizetendő adótétel és a megfizetés módja
15. §55 (1) A 12 tonna össztömeget meg nem haladó, loco célra használt fuvarozási engedéllyel közlekedő gépjármű (e bekezdés alkalmazásában a járműszerelvény is) esetén az oda, illetve a visszaútra 10 000-10 000 Ft, míg a 12 tonna össztömeget meghaladó, loco célra használt fuvarozási engedéllyel közlekedő gépjármű esetén az oda, illetve a visszaútra 30 000-30 000 Ft adót kell fizetni. A 12 tonna össztömeget meg nem haladó, tranzit célra használt (ideértve a harmadik országos engedély ilyen felhasználását is) fuvarozási engedéllyel közlekedő gépjármű esetén az oda, illetve a visszaútra 20 000-20 000 Ft, míg a 12 tonna össztömeget meghaladó, tranzit célra használt fuvarozási engedéllyel közlekedő gépjármű esetén az oda, illetve a visszaútra 60 000–60 000 Ft adót kell fizetni. Az előzőek szerinti adófizetési kötelezettség akkor is fennáll, ha a fuvarozási engedély érvénytelen, illetve azt az adózó jogszerűtlenül használta fel, vagy fuvarozási engedély nélkül közlekedett.
(2)56 Az (1) bekezdés szerinti adótételek oda-, illetőleg visszaútra, a fuvarozás időtartamára, legfeljebb 48-48 órára Magyarország területén való tartózkodásra vonatkoznak. Az előző időtartamot meghaladó tartózkodás esetén minden megkezdett 48 óránként kell az adót az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megfizetni. E bekezdés szerinti fuvarozási időtartamba (tartózkodási időbe) nem számít bele a külön jogszabályban meghatározott forgalomkorlátozási időszak.
(3)57 Az (1) bekezdés szerinti adótételt illetékbélyeggel kell megfizetni, melyet a közúti fuvarozási engedélyre – loco fuvarozás esetén a fuvarozás teljes időtartamára vonatkozóan, tranzit fuvarozás esetén az oda- és visszaútra külön-külön – kell felragasztani Magyarország területére való belépéskor. Adózó a felragasztást követően köteles a belépés időpontját (év-hónap-nap-óra) az illetékbélyegekre rávezetni. Adóköteles fuvarozási engedéllyel fizetési kötelezettség teljesítése (illetékbélyeg) nélkül legfeljebb Magyarország területére való belépéstől számított 5 km-es körzethatáron belül lehet szankciómentesen közlekedni.
16. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendelettel a 15. §-ban meghatározott adótételtől eltérő adótételt állapítson meg, illetőleg a 13. § hatálya alá nem eső gépjárművet mentesítse az adó alól. Államokkal szemben az adómérséklés vagy az adómentesség feltétele a viszonosság.58
Az adó megfizetésének ellenőrzése
17. §59 (1)60 Magyarország területén közlekedő külföldön nyilvántartott tehergépjármű esetében az adókötelezettség teljesítésének ellenőrzését a vámhatóság végzi. A vámhatóság az illetékbélyeget érvényteleníti, a tehergépjármű rendszámát és a lerótt illeték összegét nyilvántartásba veszi.
(2)61 Ha az adózó az adófizetési kötelezettségét részben vagy egészben elmulasztotta, a vámhatóság az adóhiányt és annak ötszörösét adóbírság címén állapítja meg. A határozatot a vámhatóság kihirdetés útján közli, mely fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
(3)62 Az adóhiányt és a bírságot az adózó illetékbélyeggel, ennek hiányában készpénzzel fizeti meg. A készpénz átvételéről a vámhatóság köteles nyugtát adni, mely a későbbiek során az adófizetési kötelezettség teljesítésének igazolására is szolgál.
(4) Az adóhiány és bírság megfizetéséig a vámhatóság a gépjármű továbbhaladását megakadályozhatja. Nem tartható vissza az élő állatot, illetve a gyorsan romló árut szállító gépjármű. Ebben az esetben a fizetési kötelezettséget a tulajdonossal, illetve a tényleges üzembentartóval szemben kell érvényesíteni.
Cégautóadó64
Az adó tárgya65
17/A. §66 (1) Adóköteles az a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) szerinti személygépkocsi – ide nem értve a kizárólag elektromos hajtómotorral ellátott személygépkocsit – (a továbbiakban, e fejezet alkalmazásában személygépkocsi), amely nem magánszemély tulajdonában áll, továbbá az a személygépkocsi, amely után a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerint költséget, ráfordítást, illetve az Szja tv. szerint tételes költségelszámolással költséget, értékcsökkenési leírást (a továbbiakban költség, ráfordítás, értékcsökkenési leírás együtt: költség) számoltak el.
(2)67 Nem adóköteles az a magánszemély tulajdonában álló személygépkocsi, amelynek használatával összefüggésben a használó – költségei ellentételezésére – kizárólag az Szja tv. 7. § (1) bekezdés r) pontja és 25. § (2) bekezdés b) pontja szerinti költségtérítést kap, továbbá az olyan, magánszemélynek pénzügyi lízingbe adott személygépkocsi, amely után költséget nem számoltak el és az olyan, magánszemélynek tartós bérletbe adott személygépkocsi, amely után kizárólag értékcsökkenési leírást számoltak el.
Az adó alanya68
17/B. §69 (1)70 Az adó alanya a személygépkocsi hatósági nyilvántartás szerinti tulajdonosa. Több tulajdonos esetén a tulajdonostársak tulajdoni hányadaik arányában adóalanyok. Pénzügyi lízingbe vagy tartós bérletbe adott, hatósági nyilvántartásba bejegyzett személygépkocsi esetén az adó alanya a pénzügyi lízingbe vevő, tartós bérletbe vevő.
(2) A hatósági nyilvántartásban nem szereplő személygépkocsi esetén az adó alanya az a személy vagy szervezet, aki vagy amely a személygépkocsi után költséget számol el.
Az adókötelezettség keletkezése, megszűnése71
17/C. §72 (1)73 A nem magánszemély tulajdonában álló, vagy általa pénzügyi lízingbe, tartós bérletbe vett, hatósági nyilvántartásban szereplő személygépkocsi esetében az adókötelezettség a tulajdonszerzést, pénzügyi lízingbe vételt, tartós bérletbe vételt követő hónap 1. napján keletkezik.
(2)74 A magánszemély tulajdonában álló, vagy általa pénzügyi lízingbe, tartós bérletbe vett, hatósági nyilvántartásban szereplő személygépkocsi esetében az adókötelezettség annak a hónapnak az 1. napján keletkezik, amelyet megelőző hónapban a személygépkocsi után a tulajdonos, a pénzügyi lízingbe vevő, tartós bérletbe vevő költséget számolt el. Amennyiben a költséget a személygépkocsi után nem a személygépkocsi magánszemély tulajdonosa, pénzügyi lízingbe vevője, tartós bérletbe vevője számolja el, és
a) a tulajdonos, pénzügyi lízingbe vevő, tartós bérbe vevő a személygépkocsit ellenérték fejében nem magánszemélynek engedi át, akkor az adókötelezettség a személygépkocsi használatra való átengedését követő hónap első napján keletkezik,
b) a személygépkocsi használatának átengedése ingyenesen vagy magánszemély részére ellenérték fejében történik, akkor az adókötelezettség annak a hónapnak az első napján keletkezik, amelyet megelőző hónapban a költség elszámolása megtörtént.
(3)75 Amennyiben személygépkocsi után a költséget nem a magánszemély tulajdonos, pénzügyi lízingbe vevő, tartós bérletbe vevő számolja el, akkor a költség első ízben való elszámolásának tényéről és időpontjáról a használó ezen időpontot követő 8 napon belül a tulajdonost, lízingbe vevőt, tartós bérletbe vevőt írásban értesíti. Ha a használó a nyilatkozattételt elmulasztja, akkor a tulajdonost, lízingbe vevőt, tartós bérletbe vevőt egyébként terhelő adót a használó köteles megfizetni.
(4) A hatósági nyilvántartásban nem szereplő személygépkocsi után az adókötelezettség annak a hónapnak az 1. napján keletkezik, amelyet megelőző hónapban a személygépkocsi után költséget számoltak el.
(5)76 Az adókötelezettség megszűnik annak a hónapnak az utolsó napján, amelyben a hatósági nyilvántartásban szereplő személygépkocsit a nem magánszemély tulajdonos elidegeníti, amelyben a nem magánszemély pénzügyi lízingbe vevő a személygépkocsit a lízingbe adónak visszaadja, illetve amelyben a nem magánszemély tartós bérletbe vevő a személygépkocsit a bérbeadónak visszaadja. A magánszemély tulajdonos, pénzügyi lízingbe vevő, tartós bérletbe vevő, illetve a hatósági nyilvántartásban nem szereplő személygépkocsi után költséget elszámoló adóalany adókötelezettsége annak a hónapnak az utolsó napján szűnik meg, amelyben a személygépkocsi után költséget a jövőben elszámolni már nem kívánó magánszemély tulajdonos, lízingbe vevő, tartós bérletbe vevő utoljára számolt el költséget, illetve a személygépkocsi használója arról nyilatkozik, hogy a személygépkocsi után költséget már nem kíván elszámolni. Megszűnik az adókötelezettség annak a hónapnak az utolsó napján, amelyben a személygépkocsit jogellenesen elidegenítették vagy amelyben a személygépkocsi megsemmisült.
(6)77 Ha a személygépkocsi után magánszemély számol el költséget, a költség elszámolásának napja az a nap, amely napon a költségről szóló bizonylatot kiállították vagy amely napot az útnyilvántartásba a gépjármű használatával összefüggésben bejegyeztek, értékcsökkenési leírás elszámolása esetén – ha az átalányban történik – a személygépkocsi használatbavételének napja, egyébként az értékcsökkenési leírás megkezdésétől a teljes leírásig terjedő időszak minden hónapjának első napja.
(7) Az adót a naptári évben azokra a hónapokra kell megfizetni, amelyekben az adókötelezettség fennállt.
Adómentesség78
17/D. §79 Mentes az adó alól az a személygépkocsi,
a) amelyet a megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelésének és használatának szabályairól szóló jogszabály előírásainak megfelelően megkülönböztető jelzést adó készülékkel szereltek fel,
b)80 amelyet az egyházi jogi személy elsődlegesen vallási vagy azzal közvetlenül összefüggő más tevékenysége ellátásához üzemeltet,
e) amelyet a betegségmegelőző vagy gyógyító céllal, szociális céllal, az egészségkárosodott, hátrányos helyzetűek segítésére létrehozott alapítvány, közalapítvány, egyesület, köztestület, valamint a megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról szóló jogszabályban meghatározott célszervezet kizárólag súlyosan fogyatékos magánszemély(ek) rendszeres szállítására üzemeltet, ha működési szabályzatából, gazdálkodásából – az összes körülmény figyelembevételével – egyértelműen megállapítható, hogy az üzemeltetés ténylegesen az említett cél érdekében történik,
f) amelyet kizárólag az egészségbiztosítási szerv által – az egészségügy társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló jogszabály alapján – finanszírozott háziorvosi, házi gyermekorvosi tevékenység ellátása érdekében, valamint az egészségügyi államigazgatási szerv törvény alapján kizárólag betegségmegelőző, gyógyító, egészségkárosodást csökkentő közegészségügyi, járványügyi és egészségvédelmi alapfeladatának ellátása érdekében üzemeltetnek,
g)81 amely külön jogszabály szerint haditechnikai terméknek minősül, és amelyet a Magyar Honvédség Magyarország függetlenségének, területi épségének, nemzetközi szerződésekben rögzített határainak, lakosságának és anyagi javainak védelme érdekében üzemeltet.
Az adó mértéke82
17/E. §83 Az adó havi mértéke személygépkocsinként, a személygépkocsi kW-ban kifejezett teljesítménye és környezetvédelmi osztály-jelzése alapján a következő:
gépjármű hajtómotorjának teljesítménye (kW)
Környezetvédelmi osztály-jelzés
„0”–„4” osztályjelzések esetén
„6”–„10” osztályjelzések esetén
„5”; „14–15” osztályjelzések esetén
A kétszeres adóztatás kizárása84
17/F. §85 A negyedévre fizetendő adóból levonható a személygépkocsi után az adóalany terhére az önkormányzati adóhatóság által megállapított gépjárműadó. Levonásra a negyedév azon hónapjaira jutó gépjárműadó esetén van lehetőség, amelyben a személygépkocsi utáni cégautóadó- és gépjárműadó-kötelezettség egyaránt fennállt, feltéve, hogy az adóalany a gépjárműadó fizetési kötelezettségének határidőben eleget tett.
Az adó megállapítása, bevallása, megfizetése,
az eljáró hatóság86
17/G. §87 (1) Az adót az adó alanya önadózással állapítja meg.
(2) Az adózó adómegállapítási, adóbevallási és adófizetési kötelezettségét negyedévenként, a negyedévet követő hónap 20. napjáig teljesíti. A bevallást az állami adóhatósághoz kell benyújtani.
(3) Az adóból származó bevétel a központi költségvetés bevétele.
Értelmező, átmeneti és hatálybaléptető rendelkezések
18. § E törvény alkalmazásában:
1.89 gépjármű: az olyan szállító vagy vontató eszköz, amelyet beépített erőgép hajt, használata közben közutat vesz igénybe és rendszámtáblával ellátott,
2.90 pótkocsi: a gépjármű által vontatható teher- és sátras utánfutó, félpótkocsi, lakópótkocsi, műhelykocsi vagy hasonló jellegű más nem önjáró jármű, amelyet rendszámtáblával láttak el,
3.91 személygépkocsi: személyszállítás céljára készült olyan gépkocsi, amelyben – a vezető ülését is beleértve – legfeljebb kilenc állandó ülőhely van, ide nem értve az e törvény szerinti autóbuszt, valamint motorkerékpárt,
4.92 személyszállító gépjármű: az autóbusz, a motorkerékpár, valamint a hatósági nyilvántartás szerint személyszállításra szolgáló más gépjármű,
5. tehergépjármű: a 3—4. pontban fel nem sorolt gépjármű és pótkocsi,
6.93 autóbusz: személyszállítás céljára készült, elektromos felsővezetékhez nem kötött gépjármű, amelyben a vezető ülésével együtt kilencnél több állandó ülőhely van,
7.94 motorkerékpár: olyan gépjármű, amelynek két vagy három kereke van és a tervezési legnagyobb sebessége 45 km/óránál nagyobb, továbbá olyan négykerekű gépjármű, amelynek saját tömege legfeljebb 550 kg és motorteljesítménye nem haladja meg a 15 kilowattot,
8.95 külföldön nyilvántartott az a gépjármű, amelynek forgalmi engedélyét és hatósági jelzését (rendszámát) nem magyar hatóság adta ki, kizárólag külföldön nyilvántartott gépjárművekből álló gépjárműszerelvény esetén az adó megállapítása a vontató honossága szerint történik, feltéve, ha nemzetközi egyezmény e kérdésben másként nem rendelkezik,
9. használt gépjármű az, amely a gyártóüzem által történt kibocsátást követően közúti forgalomban részt vett,
10.96 költségvetési szerv az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény szerinti szerv,
11.97 helyi és a helyközi tömegközlekedés lebonyolítását szolgálja a gépjármű (autóbusz), amellyel a vállalkozó kizárólag menetrendszerinti személyszállítást díjfizetés ellenében bárki által igénybe vehető módon végzi,
12.98 súlyos mozgáskorlátozott az a személy, aki a súlyos mozgáskorlátozottak közlekedési kedvezményeinek rendszeréről szóló jogszabályban meghatározott állapota miatt súlyos mozgáskorlátozottnak minősül, és ezt a tényt az ott meghatározott szakvélemény, szakhatósági állásfoglalás, igazolás, hatósági határozat másolatával igazolja,99
13.100 segédmotoros kerékpár: olyan két-, három- vagy négykerekű jármű, amelyet 50 cm3-t meg nem haladó lökettérfogatú belső égésű motor vagy legfeljebb 4 kW teljesítményű egyéb motor hajt, tervezési végsebessége 45 km/óránál nem nagyobb és saját tömege legfeljebb 350 kg,
14.101 muzeális jellegű az a gépjármű, amelyet legalább 30 éve gyártottak, használata kizárólag a jellegével összefüggő célból történik, továbbá az eredeti műszaki jellemzőit nem változtatták meg, vagy annak megfelelően helyreállították. A jármű muzeális jellegének megállapítására és igazolására az 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletben foglaltak az irányadók,
15.102 személytaxi: a külön jogszabály szerinti személytaxi-szolgáltatás vagy a személygépkocsis személyszállító szolgáltatás végzésére jogosult vállalkozás személygépkocsija, amely a hatóság által kiadott taxiengedéllyel és meghatározott színű rendszámtáblával ellátott,
16. mezőgazdasági vontató: mezőgazdasági munka végzésére készült, de pótkocsi vontatására is alkalmas, rakfelület nélküli olyan jármű, amelyet beépített erőgép hajt, és sík úton önerejéből 25 km/óra sebességnél gyorsabban haladni képes,
17.103 külföldön nyilvántartott gépjármű és pótkocsi üzembentartója azon személyek egyike, akinek a nevére a forgalmi engedélyt kiállították; vagy akit a jogi személy vagy más személyi egyesülés nevére kiállított forgalmi engedélyben a jogi személy vagy a személyi egyesülés mellett feltüntettek; vagy aki a járművet Magyarország területén használja; vagy aki azt az ország területéről kilépteti,
18.104 gépjármű forgalomból való kivonásának minősül a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló kormányrendelet szerinti forgalomból való kivonás,
19.105 légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű gépjármű, pótkocsi: az a jármű, amelyik a Tanács 96/53/EK Irányelvének II. Melléklete szerinti légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerrel rendelkezik. Amennyiben az önkormányzati adóhatóság az adómegállapítása során e tényt nem vette figyelembe, akkor az adóalany ezt a közlekedési hatóság által kiadott hatósági bizonyítvánnyal, az igazságügyi gépjármű-közlekedési műszaki szakértő szakvéleményével vagy „útkímélő tengely” bejegyzést tartalmazó forgalmi engedély bemutatásával igazolhatja,
20.106 terhelhetőség (raksúly): a tehergépjármű esetében a hatósági nyilvántartásban feltüntetett megengedett legnagyobb össztömeg (összsúly) és a saját tömeg (önsúly) különbözete,
21.107 kombinált árufuvarozás a tehergépjármű, (nyerges) pótkocsi, (vontató egységes vagy anélküli), csereszekrény vagy konténer (20 lábas vagy ennél nagyobb) az útvonal kezdő vagy záró szakaszát közúton, a másik légvonalban 100 kilométert meghaladó szakaszát pedig vasúton, belvízi járaton teszi meg,
22.108 katasztrófa: elemi csapás, ipari szerencsétlenség vagy háborús esemény, amelynek során és következtében jelentős számú emberi élet kerül közvetlen veszélybe,
23.109 segélyszállítmány: az a szállítmány, amely a 13. § (5) bekezdésében meghatározott célra szolgál, és ezt a körülményt az alábbi szervek valamelyike igazolja: Magyar Vöröskereszt, a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, Magyar Máltai Szeretetszolgálat, illetve ezek külföldi megfelelője, a szállítmányt küldő vagy fogadó államában működő magyar külképviselet, a segélyszállítmányt küldő vagy azt szervező egyházi jogi személy képviselője, a segélyszállítmányt küldő természetes vagy jogi személy lakóhelye, illetve székhelye szerint illetékes külföldi önkormányzat,
24.110 munkagép: minden szállító vagy vontató eszköznek – függetlenül a rendszámtábla jellegétől – nem minősülő jármű; amely önerejéből 15 km/óra sebességnél gyorsabban haladni nem képes,
25.111 gyártási év: a hatósági nyilvántartásban ilyen elnevezéssel szereplő naptári év,
26.112 lassú jármű és a lassú jármű pótkocsija: a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló kormányrendelet alapján speciális rendszámtáblával – fehér alapon (3–3) piros betű- és számjellel, Y kezdő betűjellel – és igazolólappal ellátott jármű, amely a sík úton önerejéből (vagy vontatója által) 25 km/óra sebességnél gyorsabban haladni nem képes,
27.113 nyergesvontató: olyan vontató, amely a rajta levő nyeregszerkezet útján a vontatott félpótkocsi tömegének jelentős részét átveszi,
28.114 hybrid meghajtású az a jármű, amely elektromos és hagyományos belső égésű motorral van ellátva.
29.115 környezetvédelmi osztály-jelzés: a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló, 2012. augusztus 15-én hatályos 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet (a továbbiakban: KöHÉM rendelet) 5. számú melléklet II. alpontja szerinti környezetvédelmi osztály jelzés (kód). Ha a KöHÉM rendelet szerinti osztály jelzés nem ismert, akkor azt a személygépkocsi légszennyezési, zajkibocsátási adatait, környezetvédelmi osztályát meghatározó jellemzőjét (hajtómotorjának környezetvédelmi besorolása, a személygépkocsi meghajtása) hitelt érdemlően bizonyító iratai (pl. forgalmi engedély, típus-bizonyítvány, hatósági okirat, szakértői szakvélemény) alapján – a KöHÉM rendelet 5. számú melléklete II. alpontjára figyelemmel – kell megállapítani. Ha ez nem lehetséges, akkor a személygépkocsi osztály-jelzése: ”6”. Ha a személygépkocsi osztályjelzése a KöHÉM rendelet 2012. augusztus 15-ét követő módosítása miatt „15”-nél nagyobb szám, akkor azt úgy kell tekinteni, hogy a környezetvédelmi osztály-jelzés „15”.
30.116 tartós bérletbe adott személygépkocsi: az a személygépkocsi, amelyet egy éven túli időszakra vagy határozatlan időre adtak bérbe, feltéve, hogy a bérbe vevő üzembentartói jogát a hatósági nyilvántartásba bejegyezték.
Átmeneti és vegyes rendelkezések
19. § (1)–(3)117
(4)118
(5)119
(6)120 Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter arra, hogy a gépjárműadó nyilvántartásának, kezelésének, elszámolásának szabályait rendelettel állapítsa meg.121
19/A. §122 A Gjt. 2010. június 30-án hatályos 17/F. §-ában meghatározott feltételekkel és mértékben levonható a 2010. II. negyedévi cégautóadóból a nagy teljesítményű személygépkocsik adója.
19/B. §123 E törvénynek az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvénnyel megállapított 17/A. § (2) bekezdését, 17/B. § (1) bekezdését, 17/C. § (1)–(3) és (5) bekezdését és 18. § 30. pontját azon egy éven túli időszakra vagy határozatlan időre bérbe adott személygépkocsira kell alkalmazni, amely esetén a személygépkocsi bérletére vonatkozó szerződés 2013. június 30-át követően lép hatályba.
20. § (1) Ez a törvény 1992. év január hó 1. napján lép hatályba.
(2)124
(3)125 E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályával összeegyeztethető szabályozást tartalmaz: az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve a nehéz-tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról.
1 A törvényt az Országgyűlés az 1991. december 23-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1991. december 26.
2 Az 1. § a 2011: CLVI. törvény 181. §-ával megállapított szöveg.
3 Az 1/A. §-t az 1995: XCVIII. törvény 11. § -a iktatta a szövegbe.
4 Az 1/A. § (1) bekezdését a 2002: XLII. törvény 311. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, 2004. január 1. napjával.
5 Az 1/A. § (3) bekezdését a 2002: XLII. törvény 311. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
6 A 2. § az 1995: XCVIII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
7 A 2. § (1) bekezdése a 2006: LXI. törvény 93. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 2. § (2) bekezdése a 2006: LXI. törvény 93. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 2. § új (3) bekezdését a 2006: LXI. törvény 93. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg a korábbi (3)–(6) bekezdés számozását (4)–(7) bekezdésre változtatva.
10 A 2. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2006: LXI. törvény 93. § (2) bekezdése, szövege a 2008: LXXXI. törvény 83. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 170. §-a szerint módosított szöveg.
11 A 2. § új (4) bekezdését az 1998: LXIII. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A (4) bekezdés a 2004: CI. törvény 180. §-ával megállapított szöveg, számozását (5) bekezdésre változtatta a 2006: LXI. törvény 93. § (2) bekezdése.
12 A 2. § új (5) bekezdését a 2003: XCI. törvény 137. §-a iktatta be, egyidejűleg a korábbi (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatva. Az (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatta a 2006: LXI. törvény 93. § (2) bekezdése.
13 A 2. § (6) – eredeti (4) – bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta a 2006: LXI. törvény 93. § (2) bekezdése
14 A 3. § a 2003: XCI. törvény 138. §-ával megállapított szöveg.
15 A 4. § és az előtte lévő cím az 1998: LXIII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
16 A 4. § (1) bekezdése a 2004: CI. törvény 314. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
17 A 4. § új (3) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 167. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta.
18 A 4. § (3) bekezdése a 2003: XCI. törvény 139. §-ával megállapított szöveg. A 4. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2007: CXXVI. törvény 167. §-a.
19 Az 5. § a) pontja a 2007: CXXVI. törvény 168. §-ával megállapított szöveg.
20 Az 5. § b) pontja a 2007: CXXVI. törvény 168. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 90. §-a szerint módosított szöveg.
21 Az 5. § c) pontja a 2008: LXXXI. törvény 84. §-ával megállapított szöveg.
22 Az 5. § d) pontját a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 168. §-a iktatta be, szövege a 2013: CXXXIII. törvény 33. § a) pontja szerint módosított szöveg.
23 Az 5. § e) pontját a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 168. §-a iktatta be.
24 Az 5. § f) pontja a 2010: CXXIII. törvény 125. §-ával megállapított szöveg.
25 Az 5. § g) pontját a 2004: CI. törvény 314. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: XXXV. törvény 21. §-a iktatta be.
26 Az 5. § h)–i) pontját a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
27 Az 5. § j) pontja a 2006: CIX. törvény 167. § (6) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
28 Az 5. § k) pontját az 1999: CXVII. 6. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XXXIV. törvény 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 6. § a 2006: LXI. törvény 95. §-ával megállapított szöveg.
30 A 6. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 10. pontja szerint módosított szöveg.
31 A 6. § (2) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 409. §-a szerint módosított szöveg.
32 A 7. § a 2009: LXXVII. törvény 78. §-ával megállapított szöveg.
33 A 7. § (2) bekezdése a 2013: CIII. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
34 A 8. § a 2002: XLII. törvény 187. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 311. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
35 A 8. § (1) bekezdése a 2006: LXI. törvény 97. §-ával megállapított szöveg.
36 A 8. § (2) bekezdése a 2006: LXI. törvény 97. §-ával megállapított szöveg.
37 A 8. § (3) bekezdését a 2006: LXI. törvény 235. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
38 A 8. § (4) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 185. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
39 A 8. § (6) bekezdése a 2009: LVI. törvény 45. és 46. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A 8. § (7) bekezdését a 2003: XCI. törvény 142. §-a iktatta be.
41 A 9. § a 2003: XCI. törvény 143. §-ával megállapított szöveg.
42 A 9. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 182. §-ával megállapított, a 2013: CXXVIII. törvény 3. §-a szerint módosított szöveg.
43 A 11. § a 2003: XCI. törvény 144. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 185. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
44 A 12. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 185. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
45 A 12. § (2)–(3) bekezdését a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
46 A 13. § (1)–(2) bekezdését a 2003: XCI. törvény 219. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
47 A 13. § (3) bekezdése az 1995: V. törvény 5. §-ával megállapított és a 2003: XCI. törvény 219. § (1) bekezdése, nyitó szövegrésze a 2011: CLVI. törvény 185. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
48 A 13. § (4) bekezdését az 1995: V. törvény 5. §-a iktatta be.
49 A 13. § (5) bekezdését az 1995: V. törvény 5. §-a iktatta be.
50 A 13. § (6) bekezdését az 1995: V. törvény 5. §-a iktatta be, második mondata a 2006: CIX. törvény 167. § (6) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
51 Végrehajtására lásd a 8001/2000. (PK. 1.) PM tájékoztatót.
52 A 13. § (7) bekezdését az 1999: CXVII. 6. §-ának (2) bekezdése iktatta be.
53 A 13. § (8) bekezdését a 2003: XCI. törvény 145. §-a iktatta be.
54 A 14. §-t és „Az adó alapja” alcímét a 2003: XCI. törvény 219. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
55 A 15. § és az előtte lévő cím a 2003: XCI. törvény 146. §-ával megállapított szöveg.
56 A 15. § (2) bekezdése a 2004: CI. törvény 183. §-a, a 2011: CLVI. törvény 185. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
57 A 15. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 185. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
58 Végrehajtására lásd a 266/2003. (XII. 24.) Korm. rendeletet.
59 A 17. § és az előtte lévő cím a 2003: XCI. törvény 147. §-ával megállapított szöveg.
60 A 17. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 185. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
61 A 17. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 46. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
62 A 17. § (3) bekezdése a 2004: CI. törvény 314. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
63 Az új IV. fejezetet (17/A–17/G. §) a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti IV. fejezet számozását V. fejezetre változtatva.
64 A IV. fejezet címét a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
65 A 17/A. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
66 A 17/A. §-t a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
67 A 17/A. § (2) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 49. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 17/B. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
69 A 17/B. §-t a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
70 A 17/B. § (1) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 49. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 17/C. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
72 A 17/C. §-t a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
73 A 17/C. § (1) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 49. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 17/C. § (2) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 49. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 17/C. § (3) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 49. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 17/C. § (5) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 49. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 17/C. § (6) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 79. §-ával megállapított szöveg.
78 A 17/D. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
79 A 17/D. §-t a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
80 A 17/D. § b) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 33. § b) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 17/D. § g) pontját a 2012: CLXXVIII. törvény 168. §-a iktatta be.
82 A 17/E. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
83 A 17/E. §-t a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 183. §-ával megállapított szöveg.
84 A 17/F. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
85 A 17/F. §-t a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be, szövege a 2010: XC. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
86 A 17/G. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
87 A 17/G. §-t a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a iktatta be.
88 Az eredeti IV. fejezet számozását a 2008: LXXXI. törvény 86. §-a V. fejezetre változtatta.
89 A 18. § 1. pontja a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése és a 2004: CI. törvény 314. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
90 A 18. § 2. pontja a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése és a 2004: CI. törvény 314. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
91 A 18. § 3. pontját a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: LXI. törvény 98. §-a iktatta be.
92 A 18. § 4. pontja a 2003: XCI. törvény 148. §-ával megállapított szöveg.
93 A 18. § 6. pontja a 2006: LXI. törvény 235. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
94 A 18. § 7. pontja a 2006: LXI. törvény 98. §-ával megállapított szöveg.
95 A 18. § 8. pontja a 2001: LXXIV. törvény 164. §-a és a 2002: XLII. törvény 311. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg, a rendelkezést 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
96 A 18. § 10. pontja a 2002: XLII. törvény 188. §-ával megállapított, a 2011: CXCV. törvény 113. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
97 A 18. § 11. pontja a 2000: CXIII. törvény 148. § (1) bekezdésével megállapított és a 2003: XCI. törvény 219. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
98 A 18. § 12. pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 169. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
99 Lásd a 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendeletet.
100 A 18. § 13. pontját a 2006: LXI. törvény 235. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CXVI. törvény 48. §-a iktatta be.
101 A 18. § 14. pontja a 2002: XLII. törvény 188. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 311. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
102 A 18. § 15. pontját a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: LXI. törvény 98. §-a iktatta be.
103 A 18. § 17. pontja a 2011: CLVI. törvény 185. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
104 A 18. § 18. pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 169. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
105 A 18. § 19. pontját a 2004: CI. törvény 314. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LXXVII. törvény 80. §-a iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény 126. §-ával megállapított szöveg.
106 A 18. § 20. pontját az 1995: V. törvény 7. §-a iktatta be, szövegét a 2003: XCI. törvény 219. § (1) bekezdése módosította.
107 A 18. § 21. pontját az 1995: V. törvény 7. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2003: XCI. törvény 148. §-a állapította meg.
108 A 18. § 22. pontját az 1995: V. törvény 7. §-a iktatta be.
109 A 18. § 23. pontját az 1995: V. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 167. § (6) bekezdésének m) pontja, a 2013: CXXXIII. törvény 33. § c) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 18. § 24. pontját az 1997: CIX. törvény 25. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2006: LXI. törvény 98. §-a állapította meg.
111 A 18. § 25. pontját újonnan a 2006: LXI. törvény 98. §-a iktatta be.
112 A 18. § 26. pontját újonnan a 2003: XCI. törvény 148. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXVIII. törvény 169. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
113 A 18. § 27. pontját az 1997: CIX. törvény 25. §-a iktatta be.
114 A 18.§ 28. pontját a 2000: CXIII. törvény 148.§-ának (2) bekezdése iktatta be.
115 A 18. § 29. pontját a 2011: CLVI. törvény 184. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXVIII. törvény 169. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 18. § 30. pontját a 2013: XXXVII. törvény 49. § (5) bekezdése iktatta be.
117 A 19. § (1)–(3) bekezdését a 2002: XLII. törvény 311. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
118 A 19. § (4) bekezdését a 2001: LXXIV. törvény 164. §-a hatályon kívül helyezte.
119 A 19.§ (5) bekezdését az 1995: IV. törvény 4.§-a hatályon kívül helyezte.
120 A 19. § (6) bekezdése a 2003: XCI. törvény 219. § (2) bekezdése, a 2006: CIX. törvény 167. § (6) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
121 Végrehajtására lásd a 13/1991. (V. 21.) PM rendeletet.
122 A 19/A. §-t a 2010: XC. törvény 32. §-a iktatta be.
123 A 19/B. §-t a 2013: XXXVII. törvény 49. § (6) bekezdése iktatta be.
124 A 20. § (2) bekezdését a 2002: XLII. törvény 311. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
125 A 20. § (3) bekezdését az 1998: LXIII. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2002: XLII. törvény 311. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.