text:
Az elmúlt években Japán gyermekrablási problémával küzd. Nem szokványos értelemben vett gyermekrablással, a gyerek ugyanis nem idegen kézbe kerül: a problémát az jelenti, hogy a japán és külföldi állampolgárok házasságából született gyermekeket többnyire japán anyák beleegyezés nélkül is a szigetországba vihették és minden kapcsolatot felszámolhattak a gyerek és külföldi állampolgársággal rendelkező apja között. Mivel Japán a gyermek felügyeleti jogának eltérő megközelítése miatt eddig nem csatlakozott az 1980-as Gyermekek Jogellenes Külföldre Vitelének Polgári Jogi Vonatkozásairól Hágában kelt egyezményhez, a külföldi állampolgároknak semmilyen jogorvoslati lehetőségük nem volt a közös gyerek hazavitelére, de még látogatására sem. Mintegy harminc év nemzetközi nyomás után május 22-én a japán parlament csatlakozott a nemzetközi gyermekvédelmi egyezményhez, azonban szakértők szerint ez nem jelenti azt, hogy azonnal gyökeres változást eredményezne a japán családjogban.
A japán parlament felsőháza május 23-án hagyta jóvá a Hágai Gyermekvédelmi Egyezményhez való csatlakozását, az alsóház – a két ház közül az erősebb – már a április 23-án elfogadta a csatlakozást – írja az Aszahi Shinbun japán lap. A japán kormány bejelentése szerint a hazai jogi előkészületek – köztük a külföldre vitt gyerekek felkutatásával és a szülők bíróságon kívüli megegyezését elősegítő központi hatóság felállítását követően ratifikálják az egyezményt, 2014. márciusi határidővel tervezve – nyilatkozta Nisioka Tacusi japán külügyminiszteri megbízott. A Hágai Gyermekvédelmi Egyezményhez való csatlakozás nem fogja azonnal érinteni az elvált japán szülők jelenlegi helyzetét, ugyanakkor elemzők véleménye szerint fontos szerepet játszhat a japán társadalom és családjog átalakításában.
A Hágai Gyermekvédelmi Egyezmény elfogadásával kiterjesztenék a nem japán állampolgárok közös felügyeleti jogát, olyan esetekben, amikor a gyerek a (korábbi) japán házastárs révén visszakerült a szigetországba. Az egyezmény törvénybe iktatásával a gyerekétől elszakított szülő jogi keretek között igényelhetné a gyerek visszakerülését az országba, ahol korábban éltek. Az egyezmény egy pontja viszont megtiltja, hogy a gyermek „súlyos veszéllyel” vagy belföldi erőszakkal szembenéző országba kerüljön vissza. Ezzel kapcsolatban továbbra is kérdéses, hogy a japán hatóságok mennyire fognak az erre vonatkozó bizonyítási teher eljárására hivatkozva gyermek-visszahelyezési kérelmeket visszautasítani: amennyiben a gyermek biztonságát nem sikerül bizonyítani, akkor a visszahelyezési igényeket sem lehet érvényesíteni.
Kanazumi Micsikó japán ügyvéd azt is kiemelte, hogy a gyermekvédelmi egyezmény egy további pontja alapján az egyes helyi hatóságok megtagadhatják a gyermek visszajuttatását amennyiben az ellenzi visszavitelét és elérte azt az érettséget, mely alapján tekintetbe lehet venni véleményét. Az életkor és az azzal együtt járó érettség nem egyértelmű definiálása Kanazumi szerint újabb gondokat vet fel, mivel az egyes országok eltérő nézetekkel viseltetnek ezzel kapcsolatban.
„Tudatában vagyunk, ha ratifikálják is a Hágai Gyermekvédelmi Egyezményt, számos változást kell eszközölnünk a hazai jogrendszerben, hogy értelme is legyen” – közölte Majama Juicsi felsőházi politikus. „Legalább a japán kormány felismeri ezeket a problémákat. Mi japánok erősen a hagyományok által befolyásolva tekintünk a családrendszerre. Sok időt fognak igénybe venni ezek a változások, megkezdtük a szükséges jogelőkészületeket” – tette hozzá Majama.
A jogtalanul elvitt gyermekek problémája az egyébiránt szoros amerikai-japán kapcsolatok egy kritikus pontját képzi. Anglia és Franciaország mellett az Egyesült Államok évtizedek óta követeli Japántól az egyezményhez való csatlakozást, mivel az amerikai és európai szülök – többségében férfiak – százaitól vették sajátították el gyermekük gondozási jogát japán anyák. 2010-ben az Egyesült Államok képviselőháza gyakorolt először komolyabb nyomást Japánon, amikor nem kötelező érvényű határozatban ítélte el a Japánban való gyermekek „elrablását és visszatartását”. Az amerikai külügyminisztérium felmérése 1994 óta száz gyermekrablási esetet jelentett, mindazonáltal a pontos számokat nehéz felbecsülni: egyrészről nem minden gyermekrablást jelentettek a hatóságok felé, másrészről a gyermekrablások áldozatait nehéz nemzetközileg nyomon követni, mivel Japán és számos más ország erről nem vezet hivatalos statisztikát.
Hasonló esetekben további problémát jelent a japán családjog, ami a gyermekrablásra nem tekint bűncselekményként, miután a bíróság egyetlen szülőre ruházta a gyermekfelügyeletet. Nem hivatalos kutatások szerint 1994 és 2012 között 278 gyerekrablási eset kapcsán 386 amerikai gyerek került vissza Japánba – írja Nathalie-Kyoko Stucky és Jake Adelstein a Daily Beast amerikai lap elemzésében. Az Egyesült Államok külügyminisztere, John Kerry hatalmas gondnak bélyegezte a problémát, ami megoldásra szorul.
Először 2012 márciusában Noda Joshihikó korábbi japán miniszterelnök kormánya terjesztette be a hágai egyezményhez való csatlakozási törvényjavaslatot a parlamentbe, ám az alsóház folyó év novemberében feloszlatásra került. Ennek ellenére Noda utódja Abe Sindzó idén februárban Barack Obamával való találkozója során a hágai egyezménnyel kapcsolatos támogatását fejezte ki, „A gyerek szemszögéből nézve emelkedik a nemzetközi házasságok és válások száma. Fontosnak tartjuk, hogy nemzetközi szabályok legyenek érvényben” – mondta a japán miniszterelnök.
150,000 elvált szülő veszíti el gyerekével a kapcsolatot évente Japánban
„Csak azért mert a házasság felbomlik, nem kell szükségszerűen magába foglalnia, hogy egy gyerek elveszítse valamelyik szülői kapcsolatát” – nyilatkozta John Gomez, a nemrégiben alapított Kizuna nonprofit szervezet vezetője, mely az elszakított szülők és gyermekek újbóli találkozását, illetve a gyermekek emberi jogainak védelme érdekében fejti ki tevékenységét. Gomez megjegyezte, hogy számos gyerekorvos és gyermekgondozási szakértő kitart azon véleménye mellett, hogy a gyermek fejlődése számára kedvezőbb, ha mindkét szülőjével fenntartja a kapcsolatot azok válását követően is.
A japán társadalomban azonban bevett szokásnak számít, hogy a válást követően pusztán az egyik szülőre száll a jog, hogy felnevelje a gyermeket, ez pedig az esetek túlnyomó többségében az anya. A japán polgárjogi törvénykönyv 766-os cikkelye alapján a családjogi bíróságnak kell eldöntenie, hogy kinek kell a későbbiekben a gyerek gondját viselni. A látogatás gyakoriságáról vagy bármi egyéb a szülő és a gyerek közötti kapcsolatról szintúgy a bíróság dönt, megosztott gyermekfelügyeleti jog azonban Japánban nem létezik. Becslések szerint évente közel 150,000 elvált szülő (ebből mintegy 20,000 nemzetközi válás) veszíti így el kapcsolatát gyermekével, vagy a látogatási jogot a gyermek felnőtté válásáig. A japán családjogi törvény elsődleges vádját ezért az képezi, hogy lehetőséget biztosít a japán anyák számára a gyermek apjától való elszakítására.
Az „első elrablás” nem bűncselekmény
Tanesze Takao, a tokiói Csuó egyetem jogprofesszora arra hívta fel a figyelmet, hogy bár a japán büntetőjog a gyermekrablásra bűncselekményként tekint, a belföldi gyermekrablás eseteigyakorlatilag ismeretlenek. „Az első elrablást általában nem kezelik bűncselekményként. A szülői vitát követően viszont – miután a japán családjogi bíróság döntött a gondviselő személyéről – a pert vesztett japán szülőt letartóztathatják, ha megpróbálja visszaszerezni a gyereket a gondviseléssel megbízott szülőtől” – nyilatkozta Tanesze.
A gyermekek jogtalan elvitele 2009 szeptembere óta kap nagyobb nyilvánosságot, mikor Christopher Savoie amerikai apát letartóztatták fiának és lányának elrablásáért volt feleségétől, ki korábban jogellenesen Japánba vitte a gyerekeket. Noriko Savoie gondviselési jogot nyert azzal a feltétellel, hogy az amerikai Tennessee állam állandó lakosa marad, szülőföldjére, Japánba való visszatértével azonban jogsértést követett el. Egy hónappal később Chistopher Savoiet gyermekrablás vádjával börtönbe zárták Japánban, mert megpróbálta a gyerekeket visszavinni az Egyesült Államokba. Az ügy a nemzetközi figyelem középpontjába került, mint Japán sikertelensége a nemzetközi gyermekvédelmi egyezményhez való csatlakozáshoz.
Nemzetközi házasságok felbomlásánál a japán családjogi bíróság szinte soha nem ítéli a gondviselési jogot a külföldi állampolgársággal rendelkező szülő számára, mindazonáltal japán szülők is megkeserülhetik a mindkét szülőre kiterjedő jogrendrendszer hiányosságait. A könyvelőként dolgozó 42 éves Csiba Mikánál 2010 elején skizofréniát diagnosztizáltak, kilenc hónapos elmegyógyintézetbe való kezelésének kezdetén elvesztette a gondviselési jogot fiai, Thomas és Jonathan fölött. Kezelésének ideje alatt férje Angliába vitte a gyerekeket, ahova később maga is követte őket, és bíróságra vitte az ügyet. Az Egyesült Királyságbeli bíróság a hágai egyezményt idézve 2011 áprilisában megállapította, hogy Csiba férje jogtalanul vitte el gyermekeiket Japánból, ezért a helyi illetékes japán családjogi bíróság felé továbbították az esetet, hogy az döntsön a szülői felügyeleti jogról. Mivel azonban Japánban nincs közös szülői felügyelet, és Csiba kilenc hónapos kórházi kezelésen esett át, a gyerekeket az apa felügyelete alá rendelték. A férjével való vitát követően 2011 júliusában a japán anya elvesztette gyermekeinek látogatási jogát is. „Szerintem a japán törvények módosításra szorulnak, hogy csökkentsék a gyermekrablások számát és engedélyezzék a közös szülői felügyeletet. Ha mindkét szülő gondját viselhetné a gyereknek a válást követően, kevesebb gyermekrablás lenne vagy talán egy sem” – véli Csiba.
Tenesze Takaó véleménye szerint a japán hatóságok ezennel bár ratifikálják a nemzetközi gyermekvédelmi egyezményt, teljes körű alkalmazására nem fog sor kerülni: „Japán alapvetően támogatja a jelenlegi családjogi gyakorlatot. Ezért van erős eltérés a nemzetközi és a hazai jogi normák között, ami negatívan befolyásolja az egyezmény jóhiszemű végrehajtását. Amennyiben a Hágai Egyezményt törvénybe iktatják, és a külföldi államok észreveszik, hogy Japán nem képes megbirkózni vele, a nemzetközi közösségtől erős nyomás és bírálat fog érkezni. Bízom benne, hogy a nemzetközi nyomás lesz az, ami Japánt az egyezmény valódi végrehajtására sarkallja”.
gyermekjog gyermekrablás Japánban Japán japán társadalom jog
Címkék: gyermekjog gyermekrablás Japánban Japán japán társadalom jog

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
www.jobbsajoszentpeter.eoldal.hu - Hírek - Magyar Gárda Egyesület elleni per negyedik fordulója
Kezdőlap » Hírek » Magyar Gárda Egyesület elleni per negyedik fordulója
Magyar Gárda Egyesület elleni per negyedik fordulója
Commedia dell'arte IV. - a Magyar Gárda Egyesület elleni per negyedik fordulója - percről percre
Reggel 8.30-kor kezdetét vette a Magyar Gárda Egyesület feloszlatására kezdeményezett per negyedik tárgyalási napja. A Magyar Gárda Egyesület és a tíz alapító tag által életre hívott Magyar Gárda Mozgalom másfél éves története bizony eseménydúsabb és fordulatosabb, mint egy brazil szappanopera. A Magyar Gárdát már megalakulása előtt élesen támadta mind a honi, mind a (magyarországi forrásokból táplálkozó) nemzetközi sajtó. A Gárda szeptemberben átélte eddigi legnagyobb válságát, Dósa István főkapitány lemondott, s lemondásával egyidőben országos lejárató kampányba kezdett a Jobbik ellen. A vele szimpatizáló gárdisták „Őrzők” néven saját szervezetet alakítottak. Az eredeti célok mentén és az Egyesülettel való együttműködés mellett hitet tevő gárdisták új főkapitányt választottak Kiss Róbert, egykori Pest megyei kapitány személyében, s töretlenül folytatják tevékenységüket. Az Egyesület elleni per ma a negyedik felvonásához érkezett. Az eseményekről percről percre tájékoztatjuk olvasóinkat.
A Markó utca és a környező utcák ismét minden oldalról le vannak kordonozva, óriási a rendőri készültség, mert a Száva Vince által vezetett szervezet, a Magyarországi Kisebbségek Pártja tüntetést jelentett be a tárgyalás idejére a helyszín közelébe.
19.20 A stopperórát ennél az időpontnál állította meg a bíró mára. A tárgyalás berekesztése épp időszerű is volt, mert többen elbóbiskoltak már a teremben. Pataki Árpád zárásképpen közölte, hogy holnap döntést kíván hozni a bíróság.
Kedden valószínűleg mégis meghallgatják a fővédnöki testület egyik tagját, valamennyit megnéznek a szeptember 14-i kapitányi értekezleten készült videóból, s elemzik a ma benyújtott iratokat.
Folytatás tehát holnap reggel fél 9-kor!
18.50 Száva Vince nem intézett kérdést Kiss Róberthez, hanem nekiállt monologizálni többek között arról, hogy a cigányok mennyire félnek a Gárda felvonulásainak idején. A nap végére egyre türelmetlenebb Pataki Árpád bíró többször figyelmeztette, hogy vagy kérdést tesz fel, vagy csendben marad, ennek ellenére Száva folyamatosan magyarázott. A végén majdnem összekapott a bíróval. Mindenki elkészült az erejével mára.
18.30 Egri Oszkár, a Mazsihisz jogi képviselője kérdést intézett Kiss Róberthez: Van-e kapcsolata a rendőrséggel, a rendőri vezetőkkel? Morvai Krisztina közbeszólt: - Hogyne. Ki szokták lőni a szemünket.
Általános derültség a teremben.
17.21 Kiss Róbert meghallgatása folyik. A bíró a szeptember 14-i kapitányi értekezleten történtekről faggatja a Magyar Gárda Mozgalom országos főkapitányát.
17.02 Az ügyész kérte a bírót, hogy tekintse semmisnek Gaudi Tamásnak az eljárás felfüggesztését (mivel Vona Gábor feljelentést tett a videófelvétel jogosulatlan használata miatt) célzó kérelmét, s kérte, hogy Kiss Róbert és a három fővédnök meghallgatásától is tekintsen el Pataki Árpád bíró.
Pataki Árpád kijelentette, nem függeszti fel az eljárást, viszont a három védnököt, Wittner Máriát, Für Lajost és id. Hegedűs Lórántot nem kívánja meghallgatni. Csak Kiss Róbertet idézi be tanúként.
16.22 Dr. Gaudi több tucat írást, fotót adott át a bírónak, melyek a Magyar Gárda sokoldalú tevékenységét illusztrálják, s a Magyar Gárda Mozgalom által felvetett össztársadalmat érintő problémákat taglalják. Az ügyvéd a Gárda karitatív tevékenységét is bemutatta.
16.13 Azon olvasóink, akik egész nap követik tudósításunkat, valószínűleg hiányolják a cigány nézőközönség állapotáról szóló friss híreket. Nos, a teremben ülő tudósítónk szerint a délelőtt még "Auschwitzozó" és rasszistázó, a tárgyalótermet istállónak tekintő megélhetési állampolgárok így kora estére igencsak elfáradtak. Kókadtan ülnek, s legyezgetik magukat az egyre szűkebbé és büdösebbé váló teremben. Erőtlen beszólások, kényelmetlen feszengés jellemzi a valaha vidám csapatot. Kimenni nem mernek, hátha lemaradnak valamiről, de a benti "kötöttségeket" is egyre nehezebben bírják. Tetszettek volna otthon maradni...
15.39 Gaudi Nagy Tamás indítványozta Kiss Róbert főkapitány, Wittner Mária, Für Lajos és id. Hegedűs Lóránt tanúkénti meghallgatását. Utóbbi hármak alkotják a Magyar Gárda Mozgalom fővédnöki testületét. A Magyar Gárda Egyesület ügyvédje továbbá kéri a bíróságot, hogy nézzék meg a múlt heti, vajai Vona és cigányvezetők közötti tárgyalás videófelvételét.
15.26 Gaudi Nagy Tamás indítványozta, hogy ha be akarják mutatni a kapitányi értekezletről készült felvételt, mutassák be az egészet, mert úgy korrekt (8 órás az anyag - a szerk.). Vona Gábor kijelentette, hogy törvénysértőnek tartja a videó nyilvánosságra hozatalát, s bejelentette, hogy helyben feljelentést tesz magántitok megsértése miatt. Kiemelte, nem emlékszik már pontosan, hogy mit mondott szeptemberben, de áll a bizonyítási eljárás elé.
Gaudi Tamás Vona Gábor feljelentése miatt indítványozta az eljárás felfüggesztését.
15.10 Gaudi Nagy Tamás sajnálja, hogy az ügyészség egy jogtalanul és törvénysértő módon nyilvánosságra hozott felvételt akar bizonyítékként felhasználni, mely a Ptk.-ba és a Btk.-ba ütközik. Gaudi szerint Vona Gábornak kell eldöntenie, tesz-e jogi lépéseket az ügyben.
15.05 Varga Bálint ügyész szeretné, ha megnéznék a 2008. szeptember 14-i kapitányi értekezletről szóló videó tíz perces összefoglalóját. Ezt azonban csak zárt tárgyaláson lehetne megtenni, mert olyan személyek is szerepelnek a felvételeken, akik nem járultak hozzá a megjelenéshez. Kiss Endre hozzászólása szerint ez egy teljesen nyilvános anyag, amely az interneten fent van.
(Információink szerint a Dósa István nevével fémjelzett "Őrzők" úgy tették fel a netre a felvételt, hogy ahhoz sem az Egyesület tagjai, sem a velük egyet nem értő kapitányok nem járultak hozzá. Úgyhogy ezért akár még személyiségi jogi pert is indíthatnának az érintettek. - a szerk.)
14.40 A bíróság nagyon helyesen kizárta az eddigi beavatkozókat a további közreműködésből mind alperesi, mind felperesi oldalon, s az új beavatkozási kérelmeknek sem adott helyt. Tehát nem fontoskodik tovább "hivatalosan" sem az OCÖ, sem a Száva-féle MKP, sem a Mazsihisz, s nem szólhatnak hozzá a Gárda mellett sem magánszemélyek és szervezetek. Így talán némileg felgyorsul a tárgyalás tempója, mert fél 9-től háromnegyed 3-ig érdemben nem történt semmi olyan, amely a pert valamely irányba mozdította volna. A döntés még sajnos nem jogerős. A Mazsihisz és az OCÖ egyeztet a megbízóival, az MKP viszont azonnal fellebbezett. A döntés jogerőre emelkedéséig sajnos még jelen lehetnek, hozzászólhatnak az ügyhöz. Dr. Gaudi örömmel fogadta a felperesi részről történt kizárásokat, de elmondta, hogy az alperesi beavatkozók ügyében a résztvevőkre bízta a fellebbezés jogát.
13.49 Megy az adok-kapok: Hegedűs Loránt szerint sérti a magyar alkotmányt az ügyész kijelentése, miszerint minden bűnözés magyarbűnözés. Erre Száva Vince: nem a Magyar Gárda fogja eldönteni, van-e cigánybűnözés. (A többségi magyar társadalom szerint ez nem eldöntendő kérdés.) A bíró fél óra szünetet rendelt el.
13.41 Az OCÖ képviselője kijelentette, hogy meg kell állítani a Magyarországon zajló ámokfutást.
Erre ragálva Vona Gábor örömét fejezte ki, hogy ugyanarra gondolnak az OCÖ-taggal, s kijelentette, valóban meg kell állítani a korrupciót, gyurcsányizmust, kolompárizmust. A bíró figyelmeztette Vonát, hogy ne sértse meg az egyik felperesi beavatkozó (OCÖ) (köz)törvényes képviselőjét.
13.22 Száva Vince szeretettel köszöntötte a megjelenteket. (Ez már tényleg vicc.) Elmondása szerint ő tudja, hogy mit tett a Magyar Gárda Magyarországon (Akkor miért akarja feloszlattatni? - a szerk.) Állítólag jegyzőkönyveik vannak arról, hogy gárdisták hogyan vertek meg cigányokat. (Okirathamisítás? - a szerk.)
13.20 Az MKP képviselője szerint "nincs cigánybűnözés, nincs zsidóbűnözés, csak magyarbűnözés van".
13.14 Most az OCÖ képviselője lép "színpadra". Bár, amikor a bíró szólt, hogy az Országos Cigány Önkormányzat következik, az ügyész állt fel... Később Pataki Árpádnak el kellett mondania, hogy nem a per/védőbeszédnek az ideje jött el, hanem csak reagáljon a beavatkozási kérelmekre. Képviselőjük kicsit úgy érzi magát, mintha valóban színházban lenne. Igaz, papírból, de óriási átéléssel beszél arról, hogy a cigányok mennyire félnek. A nézők közül valaki "Kiskunlacháza!" - beszólással reagál.
13.09 A Mazsihisz képviselője is kéri az új beavatkozók elutasítását. A zsidók védője még zsidó honfitársának nevét sem tudja megjegyezni...
13.05 Az MKP képviselője minősíti(!) (és nem értékeli) a beavatkozási szándékokat, és kifejti, hogy a nemzeti, etnikai, kisebbségek védelmében nyújtották be a felperesi beavatkozásukat.
13.00 Dr. Gaudi Nagy Tamásnak kell reagálnia a beavatkozók szándékáról. Kiemeli, hogy Ifj. Hegedűs Loránt beadványa kiemelt fontosságú, hiszen felekezetét és templomukat a gárdisták több alkalommal óvták, védelemet nyújtottak. Nemtetszését fejezi ki atekintetben, hogy az OCÖ és a Mazsihisz beadványát a bíróság napokon belül elbírálta, míg az alperesi oldalon állókat még mindig nem. Gaudi elmondta, hogy a fent említett szervezetek akarnak vallási, faji vagy etnikai ügyet kreálni a Gárda-perből. Amennyiben a bíróság nem fogadja el a csatlakozni kívánókat, felül kell vizsgálni a felperesi oldalon történt beavatkozásokat.
12.55 Egy apró közjáték zavarja meg a tárgyalást. Amíg Gonda László felszólalását a bíró jegyzőkönyveztette, Valaki bekiabált, hogy meg kell szüntetni a pert. Mire az MKP képviselője vigyorogva kontrázott: "Vagy a gárdát."
12.50 Cigányok, zsidók szervezetten a Gárda ellen? Az egyik beavatkozójelölt kéri a bírót, hogy amennyiben nem fogadja el a beavatkozni szándékozó csatlakozását, zárja ki a többi beavatkozót is. Megjegyzi, hogy ő átvizsgálta a Mazsihisz és az OCÖ által beadott csatlakozási indítványt és annak indoklásának első két bekezdése szó szerint ugyanaz.
12.35 Kiss Endre Farkas (Sodi) beszámol a bíróságnak, hogy a közeljövőben fogja megszerezni pedagógusi diplomáját, így saját bőrén tapasztalja, hogy csekély a valószínűsége annak, hogy a pedagógus-oktatás a nemzet érdekeit képviselje.
12.20 Ifj. Hegedűs Loránt tájékoztatja a bíróságot beavatkozási szándékáról. Kiemeli, hogy az Egyesülettel nem azonos Magyar Gárda Mozgalom tagjai több alkalommal, segítették a Hazatérés Templomát, többek között, amikor megtalálták azt a személyt, aki beszennyzte a templom előterében található szobrokat, valamint a szeptember 20-i demonstráció alkalmával, amikor a rendőri terror ellen a templomba menekülő embereket a gárdisták mentették ki. Ifj. Hegedűs próbálja meggyőzni a bíróságot, hogy a per célja nem lehet más, mint a társadalmi együttélés normalizálása.
12.00 Most a Szentendrei Konzervatív Kör képviselője adja elő beadványát. Filó András hangsúlyozza, hogy ahol a Gárda megjelenik, csökken a bűnözés aránya. Az állam ezt a kezdeményezést szeretné megtörni.
11.55 A bíróság az eddig el nem bírált beavatkozók csatlakozási kérelmét vizsgálja meg. Gonda Trianonra, valamint egy nemrég megjelent könyvre hivatkozik, erre tekintettel véli úgy, hogy a Gárda feloszlatása ügyéhez érdeke fűződik. Szerinte csak a Magyar Gárda és a Jobbik alkalmas arra, hogy az országot nyugodt kezekben tudjuk.
11.40 Eddig még nem írtuk, hogy a tárgyalás úgy zajlik, hogy a bíró miután meghallgat egy hozzászólót, jegyzőkönyvbe diktálja. Hangfelvétel nem készül, így sajnos sokkal hosszabb lesz a tárgyalás. Sajtóértesülések alapján ma nem várható ítélet.
11.35 A szünet után, a cigányok antiszemita beszólása miatt az egyik néző felhívta a bíró figyelmét, hogy amikor Reiner Péter felolvasta beadványát, a cigányok közölték, hogy "Mész Te még Auschwitzba!"
A bíró jelezte, hogy emiatt nem tehet semmit, ez magánvádas ügy lenne. Dr. Gaudi, a Gárda védője erre megkérdezte, Egri Oszkártól, a Mazsihisz képviselőjétől, mit szól ehhez. - Semmit.
11.30 Kis incidens a tárgyalóterem előtti újbóli regisztrációnál: a korábban rendreutasított cigányasszony nem találja a belépésre jogosító sorszámát. Társa, egy megtermett cigány férfi közli vele, hogy "igaz, a véredben van a kleptománia (!!!), de ezt most azért vedd elő", s nagyot nevetnek. A bírósági fogalmazók faarccal konstatálják a jelenetet.
11.08 Azért alperesi oldalon is vannak "érdekes" emberek és jelenségek. Egyik, a Gárda mellett beavatkozó úr kérte a fővárosi főügyész azonnali elmeorvosi kivizsgálását. Pataki Árpád bíró ennek a kérvénynek nem adott helyt. Szünet kezdődött.
11.02: Önök hallottak már antiszemita zsidóról? Biztosan akad néhány, de azért nem jellemző. Viszont a tárgyalóteremben helyet foglaló kisebbségiek szerint Reiner Péter például az. Kíváncsian várjuk "túlképzett" honfitársaink hasonló gyöngyszemeit. Biztosan akad még néhány a nap folyamán.
10.51 A megélhetési tezsvírek unják a hosszú felolvasásokat, s jobb híján, magukat szórakoztatják. Röhögcsélnek, s komoly diskurzusokat folytatnak a cigány népesedési politikáról: "húsz év múlva többen leszünk." - jelenti ki magabiztosan egyikük. Ez tény.
10.40 A Kossuth térről ismert Gonda László kezdte felolvasni beavatkozási kérelmét és annak indoklását. A cigányok újabb hőzöngésbe kezdtek. Gonda szerint az őszödi beszéd hatására alakult a Magyar Gárda.
10.30 Reiner Péter ismerteti beavatkozási kérelmét és annak indoklását. A cigány "hallgatóság" folyamatosan puffog és zsidózik(!!! - Reiner Péter zsidó származású - a szerk.)
Nesze Neked, antirasszizmus!
10.20. Az ügyész is tiltakozik Reiner beadványának felolvasása ellen, a bíró viszont helyt ad a felolvasásnak.
10.15 Az iratismertetésnek vége. Reiner Péter, a Gárda Egyesület oldalán beavatkozóként szeretne egy beadványt felolvasni, erre a cigányok: "Mi pedig nem vagyunk kíváncsiak rá!" Azt felejtik el, hogy ez nem az utazó cirkusz szombati előadása, ahol lehet tapsolni, pfújolni, meg dobálni, ha valami tetszik vagy nem tetszik. Csoda, hogy a szotyi és a kannás bor még nem került elő a szatyrokból...
09.15 Egy folyamatosan bekiabálgató cigányasszonyt a bíróság rendreutasított. A bíró ismerteti az eddig beérkezett iratokat, ügyészi kereseteket, alperesi beadványokat. Ismerteti az előző tárgyalásokon elhangzottakat.
09.03 A cigány "nézők" nem tudnak viselkedni. Bekiabálásokkal, beszélgetéssel zavarják a tárgyalást.
8.55 Kolompár Orbán, felperesi oldalon beavatkozó OCÖ-vezér nem jelent meg a tárgyalóteremben, de bent van Száva Vince és a Mazsihisz képviselője is. Gaudi Nagy Tamás, a Magyar Gárda Egyesület jogi képviselője indítványozta Kiss Róbert főkapitány tanúként való meghallgatását. A bíró a Jobbik Magyarországért Mozgalom-Pártot konzekvensen Jobbik Magyarországért Egyesületnek hívja. A bíróság a Gárda Egyesület melletti beavatkozók közül néhányat elutasított, erre a teremben ülő cigányok "helyes" felkiáltással reagáltak.
8.40 Minden sajtós és regisztrált bezsúfolódott a bíróság legkisebb tárgyalótermébe, s dr. Pataki Árpád bíró megnyitotta a tárgyalást. Van egy-két szokatlan dolog is. Pl. tudósítónk lát olyan sajtósnak beregisztrált embert, akit nemrégiben még egyenruhában látott egy rendezvényen. Vajon ő melyik orgánumnak dolgozik?
8.25 A tárgyalásra regisztráltak még a Fővárosi Bíróság épületébe sem jutottak be egyelőre, úgyhogy a kezdés valószínűleg jó néhány percet csúszik. Az épület előtt 8-10 cigány ember hőbörög (szintén regisztráltak), nehezményezik, hogy nem mehetnek be csapatostul, egyszerre és azonnal. Sőt, a gárdisták és a többi regisztrált elől le akarják zárni a bejáratot, hogy ha ők nem, akkor más se férjen be. Megérkezett Morvai Krisztina, aki felháborodásának adott hangot a regisztrációs procedúra és egyesek kulturálatlan viselkedése miatt. Természetesen bejutott. Nagy a sajtóérdeklődés, szlovák és cseh tévétársaságok is tudósítanak az eseményekről.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Kvk.III.37.503/2014/3. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.III.37.503/2014/3. számú határozat
Kvk.III.37.503/2014/3.szám
A Kúria (...) által képviselt (...) kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) 2014. április 16. napján meghozott 1046/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelme folytán megindult nemperes eljárásban - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
Kötelezi a kérelmezőt, hogy fizessen meg az államnak – külön felhívásra – 1.000.- (egyezer) forint mérsékelt eljárási illetéket.
A kérelmező kifogást nyújtott be a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye 06. számú Országos Egyéni Választókerületi Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OEVB) kérve a választási eljárás alapelvei megsértésének megállapítását és erre tekintettel a választókerületben az eredmény megsemmisítését és új választási időpont kitűzését. Az OEVB a kifogást részben elkésettség, részben a jogszabálysértés megjelölésének és a bizonyíték előterjesztésének hiánya miatt érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A fellebbezés folytán eljárt Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye 06. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi választási Bizottság határozatát helybenhagyta. Indokolása szerint az OEVB a kifogás elbírálásáról rendelkező határozatában a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján döntött a tényállást feltárta, és a bizonyítékokat megfelelően és okszerűen értékelte.
A határozattal szemben a kérelmező nyújtott be bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet, melyben az NVB határozatának az OEVB határozatára is kiterjedő hatályon kívül helyezését, a választásra irányadó jogszabály, illetve a választás és a választási eljárás alapelvei megsértésének megállapítását a választókerületben, az eredmény megsemmisítését és új választás kitűzését kérte. Arra hivatkozott, hogy az esélyegyenlőség súlyosan sérült amiatt, mert a választáson induló jelöltek népszerűsítésére alkalmas eszközökön szinte csak a kormánypárt jelöltje jelent meg. Erre vonatkozóan példákat állított.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 222. §-ának (1) bekezdése szerint a Nemzeti Választási Bizottság másodfokú határozata, továbbá a Nemzeti Választási Bizottság határozata ellen az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. A Ve. 231. §-a (1) bekezdésének a) pontja - egyebek mellett – úgy rendelkezik, hogy a bírósági felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha azt nem a 222. § (1) bekezdése szerinti jogosult nyújtotta be. A Kúria eddig több határozatában, így például a Kvk.III.37.179/2014/3. számú végzésében kimondta, hogy érintettség akkor állapítható meg, ha a kérelmező saját jogaira és kötelezettségeire az állított jogsérelem közvetlenül kihat. A Kúria megállapította, hogy a természetes személy kérelmező kérelmében nem hivatkozott az üggyel kapcsolatos érintettségről, illetőleg nem jelölt meg olyan körülményt, amelynek alapján az állított jogsérelem jogaira és kötelezettségeire személyesen és közvetlenül kihatott volna. A kérelmező ilyen személyes érintettségére továbbá semmilyen adat nem utal, sem a kérelemhez csatolt felvételekből, sem az általa benyújtott iratanyagokból.
A fentiek alapján a Kúria megállapította, hogy a kérelmező nem igazolta a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtásához szükséges jogorvoslati jogát.
Rámutat a Kúria arra is, hogy hivatalból választási ügyben az eljárás nemperes jellege folytán bizonyítás elrendelésének nincs helye. A kérelmezőt terhelte volna érintettségének valószínűsége, mely kötelezettségének nem tett eleget, ezért a közvetlen érintettség valószínűsítésének hiány, illetőleg ennek következményei terhét ő köteles viselni.
A fentiek alapján a Kúria a kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét a Ve. fent idézett rendelkezése alapján érdemi vizsgálat nélkül elutasította.
A Kúria a közigazgatási nemperes eljárás illetékének mértékét az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43. § (7) bekezdésére és 58. § (1) bekezdésének a) pontjára tekintettel állapította meg és az ennek alapján számított mérsékelt eljárási illeték viselésére a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. §-ának (2) bekezdése alapján a kérelmezőt kötelezte.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


31/2009. (III. 27.) FVM rendelet a kéknyelv betegség elleni védekezés szabályairól - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
31/2009. (III. 27.) FVM rendelet
a kéknyelv betegség elleni védekezés szabályairól
1. § E rendelet meghatározza a kérődző állatok kéknyelv betegsége elleni védekezéshez és a betegség felszámolásához szükséges intézkedéseket.
1. Állat: a fogékony fajhoz tartozó állatok, kivéve a vadon élő állatokat;
2. * Ártalmatlanítás: a nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre és származtatott termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról, valamint az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben szabályozott eljárás;
3. * Betegség gyanúja: a kéknyelv betegségre utaló klinikai tünet megjelenése vagy pozitív laborvizsgálati eredmény fogékony állatfaj valamely egyedében, ha olyan járványügyi adatok támasztják alá, amelyek alapján a betegség állományon belüli terjedése valószínűsíthető;
4. Elkülönített vágás: egy állatnak vágóhídon, térben vagy időben elkülönítetten történő levágása;
5. Fogékony állatfajok: valamennyi kérődző;
6. Gazdaság: olyan létesítmény, ahol a kéknyelv betegségre fogékony fajú állatokat állandóan vagy átmeneti jelleggel tenyésztenek, illetve tartanak;
7. * Hatósági megállapítás: az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró járási hivatalnak (a továbbiakban: járási hivatal) a Nemzeti Referencia Laboratórium (a továbbiakban: NRL) eredményeire alapozott határozata, mely szerint a kéknyelv betegség vírusa az adott állományban terjed;
8. * Helyi Járványvédelmi Központ (HJK): az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró megyei kormányhivatalon (a továbbiakban: megyei kormányhivatal) belüli, a betegség felszámolását irányító szervezet;
9. Kórokozó átvivő (vektor): a Culicoides imicola rovarfajhoz vagy más, a Culicoides nemhez tartozó rovar, amely képes a kéknyelv betegség közvetítésére;
10. Leölés: minden olyan hatósági eljárás a levágáson kívül, amely az állat halálát okozza;
11. Levágás: minden olyan eljárás, amely egy állat kivéreztetéssel bekövetkező halálát okozza, emberi fogyasztás céljából;
12. * Országos Járványvédelmi Központ (OJK): a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) szervezeti keretein belüli, a kéknyelv betegség felszámolását irányító országos szervezet;
13. * Élő attenuált vakcina: olyan vakcina, amelyet a kéknyelv betegség vad vírus izolátumainak szövetkultúrán vagy embrionált tyúktojásban végzett többszöri átoltással történő legyengítésével állítanak elő;
14. * Védőkörzet: legalább 100 kilométer sugarú kör által határolt terület azon gazdaság körül, amelyben a betegséget hatóságilag megállapították;
15. * Megfigyelési körzet: a védőkörzetet legalább 50 kilométer széles sávban övező, korlátozás alá vont terület, amelyben az elmúlt 12 hónapban a kéknyelv-betegség ellen élő attenuált vakcinával nem vakcináztak.
(2) E rendelet végrehajtása során a kéknyelv betegségre fogékony fajokhoz tartozó egyes állatok szállításának ellenőrzése, megfigyelése, felügyelete és korlátozása tekintetében a 2000/75/EK tanácsi irányelv végrehajtási szabályairól szóló 2007. október 26-i 1266/2007/EK rendelet (a továbbiakban: 1266/2007/EK rendelet) 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell.
3. § A kéknyelv betegség bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegség. A betegség bejelentésének általános szabályait külön jogszabály tartalmazza.
4. § * Az egyedek és állatállományok ellenőrzési (monitoring) és megfigyelési (surveillance) program keretében végzett vizsgálataival kapcsolatos költségeket (klinikai vizsgálat, mintavétel, laboratóriumi vizsgálatok) az állam viseli. Az állatforgalmazáshoz kapcsolódó vizsgálatok költségei az állattartót terhelik.
Megfigyelési és helyi zárlat szabályai
5. § (1) A megfigyelési zárlat szabályai a következők:
a) * zárlat alatt álló helyről (pl. udvar, major, telep, legelő, legelőrész, erdő, erdőrész) fogékony állat nem vihető ki, illetve oda nem vihető be. A zárlat alatt álló helyről állati hulla csak a hatósági állatorvos engedélyével, ártalmatlanítás vagy hatósági vizsgálat céljából vihető ki;
b) a kórokozó átvivő aktivitásának idején a fogékony állatokat lehetőség szerint zárt térben kell tartani úgy, hogy azok más fogékony állatokkal kórokozó átvivők útján ne érintkezhessenek;
c) * a kórokozó átvivők elszaporodásának megakadályozása érdekében a kórokozó átvivők ellen igazoltan hatékony rovarriasztó vagy rovarirtó szerekkel - a járási hivatal rendelkezése szerint - kezelni kell a zárlat alatt álló állatokat, valamint környezetüket, különös tekintettel a kórokozó átvivők tenyészhelyeire;
d) haladéktalanul be kell jelenteni a hatósági állatorvosnak a megfigyelés alá helyezett állatokon észlelt tüneteket, a betegség tüneteinek megszűnését vagy az állatok elhullását;
e) * a hatósági állatorvos felügyelete mellett a 17. § előírásainak megfelelően gondoskodni kell a gazdaságban lévő elhullott állatok tetemének ártalmatlanításáról.
a) a zárlat alatt álló helyen tilos a fogékony állatok termékenyítése és fedeztetése;
b) a zárlat alatt álló helyen az (1) bekezdés a)-e) pontjai szerinti intézkedéseket is alkalmazni kell.
Védő- és megfigyelési körzet szabályai
6. § (1) Fogékony állat, valamint állati petesejt, sperma és embrió a védő és megfigyelési körzet (a továbbiakban együtt: korlátozás alá vont körzet) területét nem hagyhatja el. A kiviteli tilalom alól csak az 1266/2007/EK rendeletben meghatározott feltételek szerint adható mentesség. Az állatok, petesejt, sperma és embrió 1266/2007/EK rendelet valamely feltételének való megfelelését a hatósági állatorvos igazolja a szállítási dokumentumokon.
(2) * Az azonos korlátozás alá vont körzeten belüli, illetve körzeten át történő szállításhoz a szállításra jogosult állatorvosnak igazolnia kell a szállítási dokumentumokon az 1266/2007/EK rendelet által előírt feltételek teljesülését.
(3) * A NÉBIH a korlátozás alatt álló területeken - a járványügyi helyzet mérlegelése alapján - megtilthatja a fogékony állatfajok bevitelét állatvásár, állatpiac, állatkiállítás területére.
(4) * A megfigyelési körzetben a kéknyelv betegség ellen tilos élő attenuált vakcinát használni.
Korlátozás alá vont körzetből alacsonyabb kockázatú területre érkező állatokkal való eljárás *
7. § (1) * A kéknyelv betegség miatt korlátozás alatt álló területről származó állatok beszállítását a tulajdonos köteles az érkezés előtt 72 órával bejelenteni a rendeltetési hely szerint illetékes megyei hivatalnak.
(2) * Betelepítés előtt el kell végezni az állatok egyedi, a kéknyelv betegség kimutatásra szolgáló vizsgálatát. Az állatokat külön jogszabály szerint, de legalább a vizsgálat eredményének közléséig elkülönítve kell tartani.
(3) A szerológiai vizsgálat során pozitívnak bizonyuló állatokat 48 órán belül virológiai vizsgálatnak kell alávetni.
(4) * A virológiai vizsgálat során pozitívnak bizonyuló állatokat a járási hivatal rendelkezése szerint 48 órán belül le kell ölni és gondoskodni kell az állati hulla ártalmatlanításáról. A járási hivatal a leölés alól felmentést adhat, amennyiben a viropozitív eredmény közlését követően haladéktalanul elvégzik a teljes állomány hatékony kórokozó átvivő elleni szerrel történő kezelését, és 48 órán belül intézkednek a virológiailag pozitív állatok elkülönített vágásáról.
(5) * A szerológiailag pozitív, de virológiailag negatív és nem igazoltan vakcinázott vagy átvészelt egyedek elkülönített vágással történő levágatása érdekében a járási hivatalnak 48 órán belül intézkednie kell.
8. § A külön jogszabályban foglalt jelentési kötelezettségén túl kéknyelv betegség gyanúja esetén az állományt ellátó állatorvos köteles a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében ideiglenes intézkedéseket tenni.
9. § (1) A hatósági állatorvos a kéknyelv-betegség gyanúja esetén köteles:
b) * a betegség gyanújának megerősítésekor megtiltani a betegségre fogékony állatok ki- illetve beszállítását az állományba;
c) * a betegség gyanújának megerősítése esetén haladéktalanul jelentést tenni a járási hivatalnak;
d) ellenőrizni a megfigyelési zárlat 5. § (1) bekezdésben felsorolt szabályainak betartását;
e) a hatósági megfigyelés tartama alatt történtekről eljárási jegyzőkönyvet készíteni, melynek a következőket kell tartalmaznia:
ea) a kéknyelv betegség megnevezését,
eb) az állattartó nevét és lakcímét,
ec) a tartás helyét, GPS koordinátáját, a telep állategészségügyi azonosító számát,
ed) a kórelőzményi adatokat,
ef) az állat(ok) faját, fajtáját, létszámát, a létszámon belül az ivar, hasznosítás és kor szerinti megoszlást, az egyedek vagy az állomány azonosítási számát,
eg) a betegségre gyanús állat(ok) leírását és az észlelt tüneteket, valamint
eh) a betegség megállapítása céljából tett intézkedéseket;
f) nyilvántartást készíteni azokról a helyekről, amelyek elősegíthetik a kórokozó átvivő túlélését, vagy menedéket nyújtanak számára, elsősorban azokról a helyekről, amelyek kedveznek a kórokozó átvivő szaporodásának;
g) a megfigyelés alá helyezett állatokat rendszeresen megvizsgálni;
h) a hatósági megfigyelés időtartama alatt bekövetkezett elhullás esetén annak okát felderíteni, a betegség megállapításához szükséges vizsgálatokat elvégezni, és vizsgálati anyagot küldeni a Nemzeti Referencia Laboratóriumba (továbbiakban: NRL);
i) * elhullott állat hiányában a betegségre gyanús állat (több ilyen állat közül a betegségre legjellemzőbb tüneteket mutató állat) diagnosztikai célú leölésének elrendelésére a járási hivatalnak javaslatot tenni, illetve a leölés helyett vagy azon kívül a betegségre gyanús állatokból a készenléti tervben meghatározott vizsgálati mintát az NRL-be elküldeni.
(3) A kéknyelv betegség hatósági megállapítása esetén a hatósági állatorvos:
b) nyilvántartást készít a helyi zárlat alá helyezett állományról;
c) * gondoskodik a virológiailag pozitív állatok leöléséről vagy elkülönített vágásra küldéséről a járási hivatal határozatának megfelelően;
e) * a járási hivatal utasítására járványügyi nyomozást folytat a (4) bekezdésnek megfelelően;
f) amennyiben a helyi zárlat alatt álló állatállomány felszámolásra került, elrendeli a takarítást és a 18. § előírásainak megfelelő fertőtlenítést.
(4) A hatósági állatorvos járványügyi nyomozást folytat a készenléti tervben található kérdőív alapján. A járványügyi nyomozás legalább a következőkre terjed ki:
a) azon időtartam, amióta a kéknyelv betegség jelen lehet az adott gazdaságban;
b) a kéknyelv betegség lehetséges forrása az adott gazdaságban;
c) azon gazdaságok azonosítása, amelyekben az állatok ugyanabból a fertőzési forrásból kiindulva fertőződhettek;
d) a kórokozó átvivő jelenléte és eloszlása;
e) az állatok behozatala vagy kivitele a gazdaságból;
f) az állati tetemek ártalmatlanítása.
(5) A hatósági állatorvos intézkedik a korlátozás alá vont területről érkezett, karanténba helyezett állatokból a betegség megállapítására irányuló mintavételről és a minták NRL-be küldéséről.
(6) * A hatósági állatorvos az 1266/2007/EK rendelet II. melléklet 1. pontjában meghatározott kórokozó-átvivőtől védett létesítményekben, ugyanezen melléklet 2. pontjának megfelelően rendszeresen ellenőrzi a végrehajtott intézkedések eredményességét.
10. § (1) A betegség gyanújáról történt értesülés esetén a járási hivatal köteles: *
a) a helyszínre haladéktalanul kiszállni;
b) * a betegség gyanújának megerősítésekor megfigyelési zárlatot elrendelni, és intézkedni a betegség megállapítására irányuló mintavételről;
c) * a megyei hivatalnak haladéktalanul jelentést tenni;
d) a kórokozó átvivők elleni kezelés gyakoriságát, módját és mértékét - a felhasznált rovarirtó szer perzisztenciáját és az éghajlati viszonyokat figyelembe véve - meghatározni.
(2) * A járási hivatal az NRL eredménye és a járványügyi adatok alapján megállapítja a betegség előfordulását vagy kizárja a betegség gyanúját. Ha a betegség gyanúját kizárta, akkor a gyanú miatt elrendelt megfigyelési zárlatot feloldja.
(3) * A kéknyelv betegség hatósági megállapítása esetén a járási hivatal köteles: *
a) * helyi zárlat alá helyezni az adott gazdaságot (vagy állattartó hely, vágóhíd, állatpiac, állatvásártér területét) és a 9. § (1) bekezdésében részletezett intézkedéseket (megfigyelési zárlatot) elrendelni azokra a gazdaságokra is, amelyek 20 kilométer sugarú körzetben helyezkednek el azon gazdaság körül, amelyben a betegséget megállapították;
b) a hatósági állatorvos intézkedéseit felülvizsgálni, és ezeket szükség szerint kiegészíteni vagy módosítani;
d) * a virológiailag pozitív állatok 48 órán belüli helyszíni leölését vagy - rovarriasztó szerrel kezelt állatok esetében - 5 napon belüli elkülönített vágását elrendelni;
e) a kéknyelv betegség nyilvántartását a hatósági állatorvosok nyilvántartása alapján összesítve elvégezni;
f) * a betegség eredetére és elterjedésére vonatkozó járványügyi nyomozást elrendelni és a hatósági állatorvosok által összegyűjtött adatokat értékelni;
g) * a vizsgálatok eredményéről és a kéknyelv betegség helyzetéről a megyei kormányhivatalt folyamatosan tájékoztatni;
h) a betegség felszámolásában közreműködő állatorvosok munkáját szervezni és irányítani;
i) * a helyi zárlat alatt álló helyen elrendelni a betegség miatt leölt vagy elhullott állatok testének ártalmatlanítását;
j) * elrendelni a takarítást és a 18. § előírásainak megfelelő fertőtlenítést, amennyiben a helyi zárlat alatt álló állatállomány felszámolásra került.
(4) * A (3) bekezdés a) pontja alapján elrendelt megfigyelési zárlatot a járási hivatal akkor oldja fel, ha az intézkedés alapjául szolgáló utolsó kitöréstől számítva már eltelt a harminc napos megfigyelési idő és az elvégzett vizsgálatok kizárták a betegség állományon belüli terjedését. A fogékony állatok kiszállítását és beszállítását a megfigyelési zárlat feloldásáig a járási hivatal engedélyezheti, ha a szállítás időpontjában az adott gazdaságban a kéknyelv betegség jelenléte kizárható a járványügyi nyomozás és az elvégzett vizsgálatok alapján.
11. § (1) * A megyei kormányhivatal a kéknyelv betegség gyanújáról vagy előfordulásáról történő értesülés esetén: *
a) * haladéktalanul jelentést tesz a NÉBIH-nek;
b) * ellenőrzi a járási hivatal intézkedéseit, szükség esetén azokat kiegészíti vagy módosítja;
c) * ha a betegség más megyéből származik, vagy ennek gyanúja merül fel, illetve fertőzésének lehetősége áll fenn, értesíti azon megyei hivatalt, amelynek az illetékességébe az érintett megye tartozik.
(2) * A kéknyelv betegség hatósági megállapítása esetén a megyei kormányhivatal felállítja a HJK-t, mely a készenléti tervben leírtak szerint látja el feladatait.
(3) * A kéknyelv betegség hatósági megállapítása esetén a megyei kormányhivatal köteles: *
a) a kórokozó átvivők irtását elrendelni a telepen, illetve, amennyiben szükségesnek ítéli, a telep körül;
b) a betegség elterjedésének felderítését szolgáló diagnosztikai vizsgálatokat elrendelni;
c) a betegség eredetére és elterjedésére vonatkozó vizsgálatot irányítani;
d) * a járási hivatalon keresztül intézkedni a virológiailag pozitív állatok leöléséről vagy elkülönített vágásáról;
e) az elkülönített vágásra a vágóhidat kijelölni;
f) az elkülönített módon levágott állatok feldolgozási helyét, a szükséges kezelés módját, a felhasználás lehetőségeit meghatározni;
g) a betegség leküzdéséhez szükséges kellő számú állatorvos és kisegítő személyzet kirendeléséről, valamint a szükséges eszközökről és felszerelésekről gondoskodni;
h) * a betegség helyzetéről a járási hivatal jelentése alapján nyilvántartást vezetni, és azt a NÉBIH-nek hetente megküldeni.
(4) * A megyei kormányhivatal *
a) a 10. § (3) bekezdésének a) pontjában említett 20 km sugarú körzet kiterjedését növelheti vagy csökkentheti a járványügyi, földrajzi, ökológiai vagy meteorológiai viszonyok alapján;
b) * amennyiben a 10. § (3) bekezdésének a) pontjában említett 20 km sugarú körzet más megye területére is kiterjed, értesíti azon megyei hivatalt, amelynek az illetékességébe az érintett megye tartozik;
c) amennyiben a 10. § (3) bekezdésének a) pontjában említett 20 km sugarú körzet más tagállam területére is kiterjed, együttműködik az érintett tagállamok illetékes hatóságaival;
d) * a 9. § (1) bekezdésében részletezett intézkedések alkalmazását a 20 km-es zónán kívüli más gazdaságokban is elrendeli, ha azok elhelyezkedése, földrajzi fekvése vagy a betegségre gyanús állatot tartó gazdasággal való kapcsolata alapul szolgálhat a betegség behurcolásának gyanújára;
e) a természetvédelmi területekre - a Bizottság jóváhagyása után - meghatározhat egyéb járványügyi rendelkezéseket.
(5) * A védő- és megfigyelési körzetben a megyei kormányhivatal: *
a) azonosítja az állattartókat a korlátozás alá vont körzeten belül és róluk nyilvántartást vezet;
b) * az 1266/2007/EK rendeletben és a NÉBIH által meghatározottak szerint ellenőrzési (monitoring) programot működtet;
c) minden szükséges intézkedést megtesz a korlátozás alá vont körzeten belüli valamennyi személynek a hatályos korlátozásokról történő megfelelő tájékoztatására, és az érintett személyekre vonatkozó előírások megfelelő foganatosítására.
(6) * A korlátozás alá vont területeken kívül a megyei kormányhivatal az 1266/2007/EK rendeletben és a NÉBIH által meghatározottak szerint végrehajtja a kéknyelv betegségre vonatkozó megfigyelési (surveillance) programot.
A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal feladatai *
12. § (1) A kéknyelv betegség megállapítása esetén a NÉBIH: *
a) a kéknyelv betegséghez és az ellenőrző intézkedésekhez kapcsolódó földrajzi, közigazgatási, ökológiai és járványtani tényezők figyelembevételével védő- és megfigyelési körzetet alakít ki:
b) amennyiben a felállított körzetek több tagállam területét érintik, a körzetek határának kijelölésénél együttműködik az érintett tagállamok illetékes hatóságaival;
c) biztosítja a 11. § (5)-(6) bekezdésben felsorolt intézkedések alkalmazását;
d) * a kéknyelv betegség kitörését az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló külön rendeletben foglaltaknak megfelelően bejelenti az állatbetegségek közösségi bejelentő rendszerébe;
e) a kéknyelv betegség kitörésével kapcsolatos eseményekről, intézkedésekről folyamatosan tájékoztatja az országos főállatorvost;
g) a korlátozás alá vont körzetekről, a körzetek helyzetét érintő bármilyen változásról 24 órán belül értesíti a Bizottságot;
h) naprakészen tartja az ország területén található korlátozás alá vont körzetek jegyzékét, hozzáférhetővé téve más tagállamok és a nyilvánosság számára.
(2) * A NÉBIH a védő- és megfigyelési körzet kiterjedését az Európai Bizottság jóváhagyását követően módosíthatja, ha azt:
a) a földrajzi elhelyezkedés és az ökológiai tényezők,
b) az időjárási viszonyok,
c) a kórokozó átvivő jelenléte és megoszlása,
d) a járványügyi nyomozás eredményei,
e) a laboratóriumi vizsgálatok eredményei, vagy
f) az alkalmazott védekezési intézkedések, különösen a kórokozó átvivők irtása indokolttá teszik.
(3) * A NÉBIH a védelmi intézkedések felügyeletére és koordinálására megbízottat küldhet a helyszínre, ebben az esetben a megyei kormányhivatal, valamint a kirendelt állatorvosok kötelesek az ő rendelkezései szerint eljárni.
(4) * A NÉBIH valamely, a kéknyelv betegség által járványügyileg releváns földrajzi területnek a korlátozás alá vont körzetből történő kivonása előtt benyújtja az Európai Bizottságnak az 1266/2007/EK rendelet szerinti ellenőrzési programon alapuló azon információkat, amelyek alátámasztják, hogy a kéknyelv betegséget okozó vírus két éven át - beleértve a kórokozó-átvivő két teljes aktív időszakát is - nem terjedt az érintett területen.
(5) * A NÉBIH a betegségre vonatkozóan az 1266/2007/EK rendeletben foglaltak alapján a korlátozás alá vont körzetekben ellenőrzési (monitoring) programot, a korlátozás alá vont területeken kívül megfigyelési (surveillance) programot dolgoz ki és gondoskodik azok végrehajtásáról.
(6) * A NÉBIH - az Európai Bizottság előzetes tájékoztatása mellett - a korlátozás alá vont körzetben kijelölhet egy járványügyileg releváns földrajzi területet átmenetileg betegségtől mentes területnek abban az esetben, ha egy éven át - beleértve a kórokozó-átvivő egy teljes aktív időszakát - az 1266/2007/EK rendeletnek megfelelő ellenőrzési program azt mutatta, hogy a kéknyelv betegség speciális szerotípusa vagy szerotípusainak kombinációja a korlátozás alá vont körzet e részén nem terjed. Fogékony állatok szállítása átmenetileg betegségtől mentes területről illetve ilyen területre az 1266/2007/EK rendeletben meghatározott feltételek szerint lehetséges.
(7) * A NÉBIH gondoskodik a 1266/2007/EK rendeletben meghatározott szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak kihirdetéséről.
13. § (1) * A NÉBIH készenléti tervet dolgoz ki e rendeletben meghatározott intézkedések alkalmazásának módjáról. A készenléti tervnek legalább a következőkre kell kiterjedniük:
a) * országos járványvédelmi központ felállítása a járványügyi intézkedések összehangolása céljából;
b) a védelmi intézkedések helyi szinten történő összehangolása céljából megfelelően felszerelt helyi járványvédelmi központok listája;
c) részletes információ a járványügyi intézkedésekért felelős személyi állományról, annak képesítéséről és felelősségéről;
d) gyors kapcsolatfelvétel lehetősége a járványkitörésben közvetve vagy közvetlenül érintett személyekkel vagy szervezetekkel, valamennyi helyi központ esetében;
e) a járványügyi intézkedések megfelelő végrehajtásához szükséges felszerelés és anyagok hozzáférhetősége;
f) pontos útmutatás arra vonatkozóan, hogy milyen lépéseket kell tenni - beleértve a tetemek megsemmisítését - olyan esetekben, ha fennáll a gyanú a fertőzöttségre vagy kontaminálódásra, vagy ez megállapítást nyer;
g) továbbképzési programok a gyakorlati és a közigazgatási eljárási ismeretek naprakésszé tétele és bővítése érdekében;
h) diagnosztikai laboratóriumok esetében kórbonctani vizsgálatok, szerológiai és szövettani vizsgálatok stb. végzésére való alkalmasság, valamint a gyorsdiagnosztikai eljárások korszerűsítése (a minták gyors szállítására vonatkozó rendelkezések kidolgozása);
i) a kéknyelv betegség elleni vakcinák mennyiségére vonatkozó adat, amely mennyiségre feltehetően szükség van abban az esetben, ha sürgősségi vakcinázás bevezetésére kerülne sor;
j) rendelkezések a készenléti terv végrehajtására.
(2) * A NÉBIH a kéknyelv betegségre vonatkozó készenléti tervet jóváhagyásra megküldi az Európai Bizottságnak.
(3) * A NÉBIH a kéknyelv betegségre fogékony állatok forgalmazásával kapcsolatosan útmutatót adhat ki.
14. § (1) Az országos főállatorvos a kéknyelv betegség kitörését külön jogszabály szerint bejelenti az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint tájékoztatja az érintett országok főállatorvosait.
(2) Az országos főállatorvos a kéknyelv betegség kitörése esetén létrehozza az OJK-t, mely a készenléti tervben leírtak szerint látja el feladatait.
(3) Amennyiben a 10. § (3) bekezdésének a) pontjában, illetve 12. § (1) bekezdésének a) pontjában említett körzetek más tagállam területére is kiterjednek, erről az országos főállatorvos értesíti az érintett tagállam illetékes állat-egészségügyi hatóságát.
(4) * Az országos főállatorvos a betegség kitörésének, illetve továbbterjedésének megakadályozására - a NÉBIH által elvégzett külön kockázatértékelés eredménye és javaslata alapján, valamint az Európai Bizottság tájékoztatása mellett - elrendelheti a vakcinázást és a vakcinázott állományok és állatok nyilvántartását. A vakcinázott állatok nyilvántartásának olyannak kell lennie, hogy a vakcinázás ténye az esetleges állományváltozás esetén is egyértelműen megállapítható legyen. Élő attenuált vakcina alkalmazására az országos főállatorvos csak akkor adhat engedélyt, ha az adott szerotípus vagy szerotípusok ellen nem áll rendelkezésre elölt vírust tartalmazó vakcina, illetve ha az elölt vírust tartalmazó vakcina alkalmazása nem hozta meg a várt eredményt.
(5) * Amennyiben az országos főállatorvos elrendelte a vakcinázást, nem kell alkalmazni a 9. § (3) bekezdés c) pontjában és 10. § (3) bekezdés d) pontjában foglalt rendelkezést.
A Nemzeti Referencia Laboratórium feladatai
15. § (1) A kéknyelv betegség NRL-a felelős minden, a betegség diagnosztizálásával foglalkozó laboratóriumban alkalmazott szabvány és diagnosztikai módszer összehangolásáért, a reagensek felhasználásáért és a vakcinák vizsgálatáért. Ebből a célból:
a) elvégzi a kéknyelv betegség diagnosztizálásával kapcsolatos vizsgálatokat;
e) őrzi a kéknyelv betegségnek a hazai megállapított esetekből származó vírusizolátumait;
f) együttműködik a kéknyelv betegséggel foglalkozó közösségi referencialaboratóriummal.
(2) * Az NRL feladatait a NÉBIH Állategészségügyi Diagnosztikai Igazgatóságának budapesti laboratóriuma látja el.
(3) Az NRL a kéknyelv betegséggel kapcsolatos diagnosztikai vizsgálatokat a Nemzetközi Állategészségügyi Hivatal (OIE) Diagnosztikai Módszerek és Oltóanyagok Szabványügyi Kézikönyvében leírt módszerekkel végzi.
(4) Az NRL
a) a b) pontban foglalt kivétellel kizárólagosan végzi az e rendeletben előírt hatósági laboratóriumi vizsgálatokat,
b) * az országos főállatorvos - a NÉBIH szakvéleménye alapján - maximum 5 év időtartamra más laboratóriumnak is engedélyt adhat a szerodiagnosztikai vizsgálatok elvégzésére.
Az állatok oltása, gyógyítása
16. § (1) * A kéknyelv betegség ellen vakcinázni kizárólag az országos főállatorvos utasítására - a 14. § (4) bekezdése szerint - lehet. Amennyiben az országos főállatorvos élő attenuált vakcina használatát engedélyezi, a NÉBIH által kijelölt védőkörzetnek - a 12. § (1) bekezdés aa) pontjában meghatározottakon túl - magában kell foglalnia legalább a vakcinázási területet.
(2) * Az országos főállatorvos utasítását követően a NÉBIH egyedi engedélyt adhat állatok immunizálására.
(3) Azokon az állatokon, melyekben a kéknyelv betegség előfordul vagy a betegségre gyanúsak, gyógyítási kísérletet vagy műtétet végezni tilos.
Az állati hulla ártalmatlanná tétele
17. § (1) * Az elhullott vagy hatósági intézkedésre leölt állatok hulláit az 1. kategóriájú állati eredetű melléktermék-feldolgozó üzembe kell szállítani ártalmatlanítás céljából.
(2) Amennyiben megfelelő állati eredetű melléktermék-feldolgozó üzem nem áll rendelkezésre, a hullák ártalmatlanná tételét égetés vagy elföldelés útján is el lehet végezni. Az eljárás során a környezetvédelmi jogszabályok rendelkezéseit minden esetben be kell tartani.
(3) A boncolás során vérrel vagy egyéb testnedvekkel beszennyezett földet külön jogszabályban foglaltak szerint, az abban jóváhagyott fertőtlenítő oldattal kell ártalmatlanná tenni. A boncolás során keletkező fertőzött víz ártalmatlanításáról gondoskodni kell.
(4) Az állati hulla szállításánál használt járművet és eszközöket, valamint a közreműködő személyeket az állati hulla lerakása után a helyszínen külön jogszabályban foglaltak szerint kell fertőtleníteni, a használt almot pedig el kell égetni.
(5) A kéknyelv betegség kapcsán keletkezett állati eredetű melléktermékeknek az ártalmatlanná tételét minden esetben a hatósági állatorvos felügyelete mellett kell végezni.
18. § (1) Külön jogszabályban foglaltak szerint fertőtleníteni kell a helyi zárlat alá vont állattartó helyiségeket (istállókat, ólakat stb.) és - legelő kivételével - a fertőzöttnek tekinthető területrészeket.
(2) Fertőtleníteni kell a helyi zárlat alá vont helyeken lévő mindazon járműveket, amelyeken olyan állatokat szállítottak, amelyekben a kéknyelv betegség előfordul vagy a betegségre gyanúsak, illetőleg ezek hulláját, hullarészeit, trágyáját, a fertőzött helyről származó takarmányt, almot vagy más tárgyat szállítottak. Az ilyen járművek vontatására használt állatokat ugyancsak kezelni kell vektorok ellen ható szerekkel.
(3) Külön jogszabályban foglaltak szerint fertőtleníteni kell azokat a személyeket, akik a zárlat idején a helyi zárlat alatt lévő helyen tartózkodtak, akik érintkeztek olyan állatokkal, melyekben a kéknyelv betegség előfordul vagy a betegségre gyanúsak, illetve ilyen állatok szállításánál, leölésénél, levágásánál, továbbá a hullák boncolásánál és ártalmatlanná tételénél közreműködtek.
(4) A vektorok ellen ható szerekkel kezelni kell azokat a nem fogékony állatokat is, amelyeket a zárlat idején a helyi zárlat alatt álló helyen tartottak.
A betegség megszűntté nyilvánítása
19. § A betegséget hatóságilag megszűntté nyilvánítani csak a helyi zárlat, a védő- és megfigyelési körzet feloldása után lehet.
20. § (1) * A helyi zárlatot fel kell oldani, ha a lezárt helyen a harminc napos megfigyelési idő alatt elvégzett laboratóriumi vizsgálatok eredménye szerint az adott gazdaságban a betegség terjedése megszűnt és a fertőtlenítést végrehajtották. A megfigyelési időt a betegségnek az érintett gazdaságban történő megállapításától kell számítani.
(2) * A védőkörzetet a NÉBIH - Európai Bizottságnak előzetesen benyújtott információk alapján - feloldja, ha a védőkörzetben már egy gazdaság sem áll helyi zárlat alatt, és a kéknyelv betegség vírusának cirkulációját az érintett területen működő ellenőrzési (monitoring) program szerint két évig nem mutatták ki. Két évnél korábban a korlátozásokat a NÉBIH csak a Bizottság előzetes jóváhagyásával oldhatja fel.
(3) * A megfigyelési körzetet a NÉBIH a védőkörzet feloldásával egy időben oldja fel.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a kéknyelv betegség elleni védekezés szabályairól szóló 35/2002. (IV. 27.) FVM rendelet.
22. § (1) Ez a rendelet a kéknyelv betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvnek, valamint az ezt módosító
a) a 64/432/EGK, 90/539/EGK, 92/35/EGK, 92/119/EGK, 93/53/EGK, 95/70/EK, 2000/75/EK, 2001/89/EK, 2002/60/EK tanácsi irányelvnek és a 2001/618/EK bizottsági határozatnak a nemzeti referencialaboratóriumok és az állami intézetek jegyzékei tekintetében történő módosításáról szóló, 2006. december 5-i 2006/911/EK bizottsági határozatnak,
b) a mezőgazdaság területén elfogadott egyes irányelveknek (állat- és növény-egészségügyi jogszabályok) Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2006. november 20-i 2006/104/EK tanácsi irányelvnek,
c) a 64/432/EGK, a 90/539/EGK, a 92/35/EGK, a 92/119/EGK, a 93/53/EGK, a 95/70/EK, a 2000/75/EK, a 2001/89/EK, a 2002/60/EK tanácsi irányelvnek és a 2001/618/EK és a 2004/233/EK határozatnak a nemzeti referencialaboratóriumok és az állami intézetek jegyzékei tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. november 7-i 2007/729/EK bizottsági határozatnak,
d) * 2012/5/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
(2) * Ez a rendelet a betegségre fogékony fajokhoz tartozó egyes állatok szállításának ellenőrzése, megfigyelése, felügyelete és korlátozása tekintetében a 2000/75/EK tanácsi irányelv végrehajtási szabályairól szóló, 2007. október 26-i 1266/2007/EK bizottsági rendelet, valamint az azt módosító 1304/2008/EK, 1108/2008/EK rendelet, 456/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 36. § (1). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 36. § (2). Módosította: 42/2017. (VIII. 17.) FM rendelet 124. §.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 36. § (2). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § c).
Beiktatta: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 1. §. Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Beiktatta: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 36. § (3). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 37. §. Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 1.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § d), 9. §, 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 2., 3.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § e).
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 4.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § f).
Megállapította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 2. §. Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 38. § (1). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § h), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 5., 6.
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 7.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 38. § (2). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 39. § (1). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 9. §, 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 8., 9.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 9. §, 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 9.
Hatályon kívül helyezte: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 47. § a). Hatálytalan: 2015. VIII. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 47. § b). Hatálytalan: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 39. § (2). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 39. § (3). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Beiktatta: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 3. §. Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 9. §, 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 10.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 9. §, 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 2.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 40. § (1). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § i), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 11.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 40. § (2). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 9. §.
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 2.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 40. § (3). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 40. § (4). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 40. § (5). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § k), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 12.
Beiktatta: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 40. § (6). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Beiktatta: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 40. § (7). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § j), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 13.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § l),
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 13.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § m).
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § n), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 14.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § j), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 15.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § l).
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 16.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 41. § (1). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § m), 9. §, 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 2.
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 18.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 41. § (2). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § l), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 17., 19.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § o).
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § g).
Hatályon kívül helyezte: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 47. § c). Hatálytalan: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 42. § (1). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 10. § (5) a). Hatálytalan: 2012. XI. 22-től.
Módosította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 8. § f), l), 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 17.
Megállapította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 4. § (2). Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 42. § (2). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Beiktatta: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 4. § (3). Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Beiktatta: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 42. § (3). Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 20.
Beiktatta: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 43. §. Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 5. §. Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Beiktatta: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 44. §. Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Megállapította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 6. §. Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Módosította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 46. § 21.
Megállapította: 46/2015. (VIII. 7.) FM rendelet 45. §. Hatályos: 2015. VIII. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 10. § (5) b). Hatálytalan: 2012. XI. 22-től.
Beiktatta: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 7. § (1). Hatályos: 2012. XI. 22-től.
Megállapította: 117/2012. (XI. 21.) VM rendelet 7. § (2). Hatályos: 2012. XI. 22-től.


text:
Eltiltott ügyvezetők – a felelősség ára | drujvary.hu
Egy cég ügyvezetése hatalmas felelősséggel jár. Nem csupán arra kell ugyanis figyelni, hogy a társaság gazdaságosan, sőt, jövedelmezően működjön, és az ügyvezetés a tulajdonosok érdekeit szolgálja, hanem arra is, hogy a társaság lehetőleg ne halmozzon fel kifizetetlen adósságokat, és a működése a mindenkori jogszabályoknak megfelelő legyen. Ha pedig küszöbön áll a csőd, az ügyvezetés feladata a hitelezői érdekek figyelembe vétele, a tartozások minél nagyobb mértékű kielégítése, és ha nincs lehetőség talpra állni, a működés jogszerű lezárása.
Előfordul azonban, hogy az ügyvezetők nem megfelelően teljesítik kötelezettségeiket, ez pedig azzal járhat, hogy a cégbíróság eltiltja a jogsértő ügyvezetőket az ügyvezetési tevékenység ellátásától egy meghatározott időre, mintegy kifejezve, hogy ezek a személyek az ügyvezetéssel járó felelősségteljes munka ellátására méltatlanná váltak. Fontos tudni, hogy az eltiltás nem csak az ügyvezetőket, hanem a társaság tagjait is érintheti, és nem csupán arra a cégre terjed ki, amelyben a jogsértés történt, hanem valamennyi olyan cégre, ahol az eltiltott személy ügyvezetői pozíciót tölt be – ezért nem árt tudni, milyen feltételek fennállása esetén számíthatunk erre a büntetésre.
Eltiltás fizetési, helytállási kötelezettség megszegése miatt
Az egyik lehetséges esete az eltiltásnak, amikor az ügyvezető vagy a társaság tagja felelősségét a hitelezői ki nem elégített követelésekért a bíróság jogerősen megállapította felszámolási vagy kényszertörlési eljárás során. Továbbá eltiltásnak van helye akkor is, ha valaki egy társaság korlátlanul felelős tagjaként nem állt helyt a társaság tartozásaiért, illetve eltiltásra kerülhet sor abban az esetben is, ha a cégbíróság az ügyvezetővel szemben pénzbírságot szabott ki, de ezt az ügyvezető nem fizette be.
Lássuk most a felsorolt okokat részletesebben.
Egy korlátozott felelősséggel működő társaság esetén alapvetően sem a tag, sem az ügyvezető nem felelős a társaság tartozásaiért, hiszen éppen ez a korlátozott felelősség lényege. Ha azonban valaki például tudatosan csődbe visz egy társaságot, akkor a bíróság megállapíthatja, hogy a társaság fizetésképtelenségéért ő a felelős, és ezért saját vagyonából kell kifizetnie a társaság hitelezőit.
A felszámolási törvény szerint a hitelező vagy a felszámoló a felszámolási eljárás alatt kérheti a bíróságtól annak megállapítását, hogy azok, akik a gazdálkodó szervezet vezetői voltak a felszámolás kezdő időpontját megelőző három évben, a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkeztét követően a vezetői feladataikat nem a hitelezők érdekeinek figyelembevételével látták el, és emiatt a gazdálkodó szervezet vagyona csökkent, vagy a hitelezők követeléseinek teljes mértékben történő kielégítése más okból meghiúsulhat. A vezető fogalmát a törvény nem csupán az ügyvezetőkre érti, hanem ide tartozik mindenki, aki a társaság döntéseinek meghozatalára ténylegesen meghatározó befolyást gyakorolt – például a minősített többségi befolyással rendelkező tag.
A hitelezői tartozásokért való helytállást a bíróság kényszertörlési eljárás során is megállapíthatja. Kényszertörlésre akkor kerülhet sor egy társaságnál, ha a cég a törvényes működését a bíróság felhívása ellenére nem állítja helyre, vagy a végelszámolást a cég a törvényben előírt 3 év alatt nem fejezte be, vagy ha a cég jogutód nélküli megszűnését eredményező ok következett be és nincs helye végelszámolás lefolytatásának (például akkor, amikor egy bt. beltagja meghal és 6 hónapon belül nem jelentenek be a cégbírósághoz új beltagot).
A kényszertörlési eljárásban különböző feltételek fennállása esetén lehet a tagot, illetve az ügyvezetőt felelősségre vonni. Ha a bíróság azt állapítja meg, hogy a tag a korlátozott felelősségével visszaélt, akkor a tag korlátlanul felel a hitelezői követelésekért – a saját vagyonával. A korlátozott felelősséggel való visszaélés azt jelenti, hogy a tag tartósan hátrányos üzletpolitikát folytatott, vagy a cég vagyonával a sajátjaként rendelkezett, vagy olyan határozatot hozott, amelyről tudnia kellett volna, hogy az a cég törvényes működésével nyilvánvalóan ellentétes. A vezető tisztségviselő pedig akkor felel a ki nem elégített hitelezői követelésekért, ha a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkeztét követően feladatait nem a hitelezői érdekek figyelembe vételével látta el. Vezető tisztségviselőnek kell tekinteni azokat a személyeket is, akik a társaság döntéseinek meghozatalára ténylegesen meghatározó befolyást gyakoroltak.
Azt a kérdést tehát, hogy a vezetők a hitelezők érdekeit megfelelően figyelembe vették-e, mindig a bíróság dönti el peres eljárásban, így ha pert indítanak ellenünk, azonnal forduljunk felszámolási eljárásokban jártas ügyvédhez.
Korlátlan felelősség a társaság tartozásaiért
Vannak olyan cégformák, amelyeknél a társaság saját vagyona, illetve a társaságot létrehozó személyek (a tagok) vagyona nem válik el élesen egymástól. Ezeknél a cégeknél a törvény nem ír elő kötelező minimum tőkét, melyet a társaság rendelkezésére kell bocsátani, cserébe azonban a társaság által vállalt bármely kötelezettség mögött ott áll a tagok teljes magánvagyona, mint fedezet. Az ilyen társaságok legismertebb típusa a közkereseti társaság, illetve a betéti társaság. Kkt. esetén minden tag korlátlanul felelős a társaság tartozásaiért a saját magánvagyonával is, Bt.-nél azonban ugyanez csak a társaság beltagjára igaz. Ha tehát a cégforma szerint a tag teljes vagyonával felelős a társaság tartozásaiért, de mégsem tudja megfizetni a társaság nevében vállalt tartozást, eltiltásra kerülhet sor.
Pénzbírság meg nem fizetése
Előfordulhat olyan eset, hogy a cégbíróság pénzbírságot szab ki egy társaság ügyvezetőjével szemben, például akkor, ha a cégváltozások bejelentéséről az ügyvezető nem gondoskodik határidőben (tehát nem bíz meg a cégadatok változásának bejelentésével egy ügyvédet). Ha a bírságot az ügyvezető nem fizeti be, szintén sor kerülhet az eltiltásra.
Mire terjed ki az eltiltás?
A köznyelvben ügyvezetői eltiltásnak nevezik, azonban a cégbíróság döntése ennél sokkal több korlátozást jelent. Akit ugyanis a fent felsorolt helytállási, illetve fizetési kötelezettség megszegése miatt tiltanak el, az nem szerezhet társaságban többségi befolyást, nem válhat egy társaság korlátlanul felelős tagjává, egyéni cég tagjává, továbbá nem lehet társaság vezető tisztségviselője.
Eltiltás fantomcégek esetén
Az eltiltás másik nagy csoportját azok az esetek jelentik, amikor egy ténylegesen nem létező, nem működő cég vezető tisztségviselőit, többségi befolyással rendelkező tagját vagy korlátlan felelősségű tagját tiltja el a cégbíróság.
A társaságok kötelezettsége, hogy székhelyükön gondoskodjanak a hivatalos küldemények átvételéről, illetve székhelyüket cégtáblával is megjelöljék. Ha a cégbíróság tudomást szerez arról, hogy a cég a székhelyén, illetve telephelyén, fióktelepén sem található, és a cég képviseletére jogosult személyek lakóhelye is ismeretlen vagy kézbesítési megbízottjuk nem fellelhető, a cégbíróság megindítja a megszüntetési eljárást. Ugyanígy jár el a cégbíróság akkor is, ha a cégjegyzék nem tartalmazza a tagok adatait, vagy a cég valamennyi tagja és vezető tisztségviselője ismeretlen. Ilyen esetben nyilvánvaló, hogy azért kell rendelkezni az eltiltásról, hogy nem létező, vagy elérhetetlen személyek ne tűnhessenek úgy, mintha valójában egy létező cégben valós tevékenységet látnának el – hiszen ezzel megtévesztik azokat, akik bíznak a cégjegyzékbe bejegyzett adatok valóságában.
Az eltiltott személy ilyen esetben sem szerezhet társaságban többségi befolyást, nem válhat egy társaság korlátlanul felelős tagjává, egyéni cég tagjává, továbbá nem lehet társaság vezető tisztségviselője.
Eljárás az adószám törlése esetén
Ha az állami adóhatóság elektronikus úton a cég adószámának jogerős törlése miatt a cég megszűntnek nyilvánítására irányuló eljárást kezdeményez, a cégbíróság hivatalból jár el, és a céget – az állami adóhatóság kezdeményezését követő húsz munkanapon belül – megszűntnek nyilvánítja. Ha a cég adószámát törlik, sor kerül a vezető tisztségviselő, a korlátlanul felelős tag, illetve a többségi befolyással rendelkező tag eltiltására, és az eltiltott személy nem szerezhet társaságban többségi befolyást, nem válhat egy társaság korlátlanul felelős tagjává, egyéni cég tagjává, továbbá nem lehet társaság vezető tisztségviselője.
Hogyan ellenőrizhető az eltiltás?
A cégbíróság az eltiltásról szóló döntést követően automatikusan intézkedik, hogy az eltiltással érintett személyek minden cégükből törlésre kerüljenek, továbbá éberen őrködik a felett, hogy az eltiltás ideje alatt az eltiltott személy ne szerezhessen olyan tisztséget vagy pozíciót, melyre az eltiltás kiterjed.
Az eltiltásról szóló büntetés természetesen olyan információ, amely nyilvános, hiszen senki sem szeretne problémás, megbízhatatlan személlyel üzletet kötni. Ennek megfelelően a Céginformációs Szolgálat naprakész adatokkal biztosítja, hogy mindenkor lekérdezhető legyen az eltiltott személyek listája. Az eltiltott személyek nevére a www.e-cegjegyzek.hu oldalon a bal oldali menüsorban külön rá lehet keresni, továbbá amennyiben olyan személlyel szeretnénk céget alapítani, aki eltiltás hatálya alatt áll, a cégbíróság értesíteni fog minket arról, hogy jobb, ha valaki mást választunk.
Az ügyvezetői eltiltás szabályai és feltételei tehát a nem jogi végzettséggel rendelkezők számára sokszor nehezen érthetőek, mivel azonban láthatjuk, hogy az eltiltás mint jogkövetkezmény legtöbbször kapcsolatban van a cég fizetésképtelenségével, ezért amennyiben ennek veszélye fennáll, azonnal vegyük fel a kapcsolatot ügyvédünkkel, aki minden lehetséges jogi és gazdasági következményről részletes tájékoztatást tud nyújtani. Ha pedig felmerül bennünk a gyanú, hogy szerződéses partnerünket eltiltott ügyvezető képviseli, használjuk a Céginformációs Szolgálat naprakész adatbázisát.


text:
IV/00931/2014
. IV/00931/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (választási ügy, végzés kijavítása)
Az indítványozó a Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
A Nemzeti Választási Bizottság NVB/1097-1/2014. számú levelében a beadvány (egy párt megtévesztő elnevezése miatt jelölő szervezetként történő nyilvántartásba vétele iránti kifogás) napirendre vételét megtagadta, mert azonos tárgyban korábban érkezett beadványokat - az NVB hatáskörének hiánya miatt - érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A kérelem el nem bírálása miatt a kérelmező a Kúriához fordult. A Kúria az NVB levelét határozatnak tekintette, és azt Kvk.II.37.480/2014/2. számú végzésében helybenhagyta. A Kúria végzése ellen az indítványozó kijavítási kérelmet terjesztett elő, mert a Kúria rosszul jelölte meg a kérelmező nevét. A Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú kijavító végzést hozott.
Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria végzései sértik az Alaptörvény B) cikk (1) és (3) bekezdéseit, R) cikk (3) bekezdését, I. cikk (1)-(3) bekezdését, VI. cikk (1) bekezdését, VIII. cikk (3) bekezdését, XXIII. cikk (1) és (4) bekezdését, XXVIII. cikk (7) bekezdését, és a 2. cikk (1) bekezdését..
Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú végzése
A határozat száma: 3158/2014. (V. 23.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/2019
A határozat kelte: Budapest, 05/12/2014
2014.05.12 10:00:00 1. öttagú tanács
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	A Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt jogi képviselője útján (a továbbiakban: indítványozó) alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az Alkotmánybíróságnál.
[2]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-ára hivatkozással a Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú – 2014. április 17. napján meghozott – végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[3]	1.1. Az ügy előzménye, hogy a kérelmező 2014. április 4-én kifogást terjesztett elő a Nemzeti Választási Bizottságnál a Pk.69.374/1989/1. számú végzéssel elrendelt Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt bírósági nyilvántartásba vétele miatt, állítva, hogy a párt nyilvántartásba vételére valótlan adatokkal került sor. Kérte a törvénysértő tevékenység és a jogellenes állapot miatt a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 218. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti jogkövetkezmény alkalmazását, mert álláspontja szerint az így nyilvántartásba vett párt mint jelölő szervezet nem rendelkezik jogi személyiséggel. A Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú végzésében a Nemzeti Választási Bizottság NVB/1097-1/2014. számú – tartalma alapján hatáskörének hiányát megállapító – levelét határozatnak tekintette és azt helybenhagyta. A Kúria ebben a végzésében megállapította, hogy a kérelmező felülvizsgálati kérelme alaptalan, a Nemzeti Választási Bizottság helytállóan hivatkozott arra, hogy a kifogásban foglaltak nem minősülnek választási ügynek. A két párt nyilvántartásba vételével kapcsolatosan a választási bizottságok nem folytatnak le törvényességi vizsgálatot, nem vizsgálják, hogy melyik párt a törvényes és legitim.
[4]	A Kúria a Kvk.II.37.480/2014/2. számú végzésének fejrészében a kérelmezőt tévesen jelölte meg. Az indítványozó 2014. április 16-án benyújtott kérelmére a Kúria 2014. április 17-én Kvk.II.37.480/2014/4. számú végzésében a kérelmező megnevezését a kérelemben foglaltaknak megfelelően Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Pártra javította, és a kérelmező címét is helyesbítette.
[5]	Az indítványozó 2014. április 24-én alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz. Indítványában kérte az Alkotmánybíróságtól a Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú – 2014. április 14 napján kelt – végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az Alkotmánybíróság 2014. április 28-án IV/856-3/2014. szám alatt hozott végzésében az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés d) pontja alapján visszautasította, mert az nem határidőben érkezett.
[6]	1.2. Az indítványozó 2014. május 8-án alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz a Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú végzésével kapcsolatosan. Indítványában arra hivatkozott, hogy a névelírásra vonatkozó – a Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú kijavítási – végzését 2014. május 5. napján vette át. Ezért az Alkotmánybíróságnak a Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú döntését érintő határozatában megállapított elkésettség kérdésével nem ért egyet. Továbbra is vitatta a Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú végzésével kapcsolatos bírói jogértelmezést. Álláspontja szerint a Kúria a jogértelmezésével sérti az Alaptörvény B) cikke szerinti jogállamiságot, az R) cikke szerinti törvényességet, az I. cikke szerinti emberi alapvető egyéni és közösségi jogokat, a VI. cikke szerinti jó hírnévhez való jogot, a VIII. cikke (3) bekezdése szerinti szabad népakarat kinyilvánításának jogát, a XXIII. cikke szerinti szabad választás alapjogát, a XXVIII. cikk szerinti jogorvoslathoz való alapjogot, valamint a 2. cikk (1) bekezdés szerinti közvetlen szavazást és a választói szabad akarat kifejezését. Hivatkozott az indítványozó a Római Egyezményről szóló 1993. évi XXXI. törvény 13. cikkére, a hatékony jogorvoslathoz való jog sérelmére is.
[7]	Az indítványozó az Nemzeti Választási Bizottság döntését és a Kúria végzését alaptörvény-ellenesnek tartotta és kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy állapítsa meg, hogy
– a Nemzeti Választási Bizottság NVB/1097-1/2014. számú döntése valamint
– a Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú döntése jogszabálysértő,
– állapítsa meg a jelölő szervezet vonatkozásában a jogszabálysértés tényét,
– tiltsa el a jelölő szervezetet a jogszabálysértéstől, kötelezze a döntéshozókat a döntés – törvény szerinti – nyilvánosságra hozatalára,
– biztosítson törvényes lehetőséget arra, hogy az indítványozó törvényes helyzetét rendezhesse.
[8]	2. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján tanácsban dönt az alkotmányjogi panasz befogadásáról, és az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatósága törvényi feltételeinek fennálltát, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29. § szerinti feltételeket.
[9]	Az Alkotmánybíróság az eljárás során megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság törvényi feltételeinek nem felel meg az alábbiak miatt.
[10]	2.1. A Ve. 233. § (1) bekezdése értelmében a választási szerv határozatával kapcsolatos bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz a sérelmezett döntés közlésétől számított három napon belül nyújtható be.
[11]	A Kvk.II.37.480/2014/4. számú kúriai végzés közlése napjának – az indítványozó által megjelölt május 5-e helyett – az Alkotmánybíróság 2014. április 28-át tekintette, minthogy az indítványozó a mellékelt iratok tanúsága (és saját nyilatkozata) szerint ezen a napon nyújtotta be a Kúriához ennek a végzésnek a kijavítására vonatkozó kérelmét, tehát ekkor már nyilvánvalóan közölték azt vele.
[12]	Az indítványozó alkotmányjogi panaszát 2014. május 8-án nyújtotta be. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az előterjesztett alkotmányjogi panasz nem a törvény által előírt határidőn belül érkezett, így az elkésettnek minősül, érdemi vizsgálatára nincs lehetőség.
[13]	2.2. Az Abtv. 27. §-a értelmében az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy, vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés, vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[14]	Az indítványozó formailag a Kúria – előző végzésének fejrészét – kijavító végzése ellen nyújtotta be az alkotmányjogi panaszt, de abban továbbra is a Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú végzésével szembeni korábbi kifogásait terjesztette elő.
[15]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozónak a Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszát a IV/856-3/2014. számú végzésében visszautasította, ezért e kúriai határozat tekintetében újabb alkotmányjogi panasz nem kezdeményezhető.
[16]	Az Alkotmánybíróság megállapította azt is, hogy – a Kúria Kvk.II.37.480/2014/2. számú végzésének fejrészében a kérelmező nevének és címének kijavítására vonatkozó – a Kúria Kvk.II.37.480/2014/4. számú végzése nem tekinthető az indítványozó által sérelmezett ügy érdemében hozott döntésnek, vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntésnek.
[17]	Tekintettel arra, hogy az indítvány nem felel meg a törvényben meghatározott feltételeknek, az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés d) és h) pontja alapján az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. 3158/2014. (V. 23.)
. 05/12/2014

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria