text:
62015CJ0241
2016. június 1‑je ( *1 )
„Előzetes döntéshozatal — Büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés — 2002/584/IB tanácsi kerethatározat — Európai elfogatóparancs — A 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja — Az európai elfogatóparancsnak az »elfogatóparancs« rendelkezésre állásával kapcsolatos információkkal való kiegészítésére vonatkozó kötelezettség — Az európai elfogatóparancsot megelőző és attól elkülönült nemzeti elfogatóparancs hiánya — Következmény”
A C‑241/15. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Curtea de Apel Cluj (kolozsvári fellebbviteli bíróság, Románia) a Bírósághoz 2015. május 25‑én érkezett, 2015. május 22‑i határozatával terjesztett elő az előtte
Niculaie Aurel Bob‑Dogi
tagjai: M. Ilešič tanácselnök, C. Toader, A. Rosas, A. Prechal (előadó) és E. Jarašiūnas bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2016. január 20‑i tárgyalásra,
a román kormány képviseletében R. Radu, A. Buzoianu és R. Mangu, meghatalmazotti minőségben,
a magyar kormány képviseletében Fehér M. Z., Koós G. és Tátrai M. M., meghatalmazotti minőségben,
az osztrák kormány képviseletében G. Eberhard, meghatalmazotti minőségben,
az Európai Bizottság képviseletében W. Bogensberger és I. Rogalski, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2016. március 2‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2009. február 26‑i 2009/299/IB tanácsi kerethatározattal (HL 2009. L 81., 24. o.) módosított, az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13‑i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (HL 2002. L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.; a továbbiakban: kerethatározat) 8. cikke (1) bekezdése c) pontjának az értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a Mátészalkai Járásbíróság által Niculaie Aurel Bob‑Dogival szemben 2015. március 23‑án kibocsátott európai elfogatóparancs romániai végrehajtásával kapcsolatban terjesztették elő.
A kerethatározat (5)–(8) és (10) preambulumbekezdése a következőképpen szól:
Mivel az 1957. december 13‑i európai kiadatási egyezményre épülő többoldalú kiadatási rendszer felváltását a tagállamok egyoldalúan eljárva nem képesek kielégítően megvalósítani, és e cél – nagyságát és hatásait tekintve – az unió szintjén jobban megvalósítható, a Tanács az [EU] 2. cikkben és az [EK] 5. cikkben foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvének megfelelően, amelyet az utóbbi cikk rögzít, ez a kerethatározat nem lép túl az e cél megvalósításához szükséges mértéken.
Az európai elfogatóparancs végrehajtásaként hozott határozatokat megfelelően ellenőrizni kell, ami azt jelenti, hogy annak a tagállamnak az igazságügyi hatósága határoz az átadásról, amelyben a keresett személyt elfogták.
Az európai elfogatóparancs szabályozása a tagállamok közötti nagyfokú bizalomra épül [...]”
A kerethatározatnak „Az európai elfogatóparancs meghatározása és végrehajtásának kötelezettsége” című 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„1. Az európai elfogatóparancs egy tagállamban kibocsátott igazságügyi hatósági határozat, amely azt a célt szolgálja, hogy egy másik tagállam a büntetőeljárás lefolytatása, szabadságvesztés‑büntetés, illetve szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása végett a keresett személyt elfogja és átadja.
2. A tagállamok minden európai elfogatóparancsot a kölcsönös elismerés elve alapján és e kerethatározat rendelkezéseinek megfelelően hajtanak végre.
3. E kerethatározat nem érinti az [EU 6. cikk]ben biztosított alapvető jogok és alapvető jogelvek tiszteletben tartásának a kötelezettségét.”
A kerethatározat 3., 4. és 4a. cikkében az európai elfogatóparancs végrehajtása kötelező, illetve mérlegelhető megtagadásának okai szerepelnek.
A kerethatározatnak „Az európai elfogatóparancs tartalma és formája” című 8. cikkének (1) bekezdése az alábbiakat írja elő:
annak tanúsítása, hogy az 1. és 2. cikk szerinti végrehajtható ítélet, elfogatóparancs vagy más, azonos joghatállyal bíró végrehajtható bírósági határozat áll rendelkezésre;
A kerethatározat „Határozat az átadásról” című 15. cikkének (2) bekezdésében kimondja:
„Ha a végrehajtó igazságügyi hatóság úgy ítéli meg, hogy a kibocsátó tagállam által közölt információk nem elégségesek ahhoz, hogy az átadás kérdésében határozzon, kéri, hogy a szükséges kiegészítő információkat, különösen a 3–5. cikkre, valamint a 8. cikkre tekintettel, soron kívül bocsássák a rendelkezésére, és a 17. cikkben előírt határidők betartását szem előtt tartva határidőt szabhat ezek kézhezvételére.”
A 2004. június 28‑i, büntetőügyekben folytatott nemzetközi bűnügyi igazságszolgáltatási együttműködésről szóló törvény (Legea numărul 302/2004 privind cooperarea judiciară internațională în materie penală) alapeljárás idején hatályos változata (Monitorul Oficial al României, I. rész, 377. sz., 2011. május 31.) többek között a kerethatározat végrehajtására irányul.
Az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény (Magyar Közlöny 2012/160) 25. §‑a a következőképpen rendelkezik:
„(1) Ha a terhelttel szemben büntetőeljárást kell lefolytatni, az Európai Unió valamely tagállamában történő elfogása és átadása érdekében a bíróság – feltéve, hogy a bűncselekmény tárgyi súlya ezt indokolja – haladéktalanul európai elfogatóparancsot bocsát ki [...]
(7) Az európai elfogatóparancs hatálya kiterjed Magyarország területére is.”
2015. március 23‑án a Mátészalkai Járásbíróság európai elfogatóparancsot bocsátott ki N. A. Bob‑Dogi román állampolgárral szemben a „súlyos testi sértésnek” minősíthető, 2013. november 27‑én Magyarországon elkövetett cselekmények miatt ellene indult büntetőeljárás keretében.
Ezek a cselekmények egy olyan közúti közlekedési balesettel kapcsolatosak, amely Katona J. magyar állampolgár motorkerékpárosnak többszörös csonttörést és sérülést okozott, és amelyért N. A. Bob‑Dogi tehető felelőssé az általa vezetett kamion sebességhatár‑túllépése miatt.
2015. március 30‑án az alapügyben szóban forgó európai elfogatóparancsra vonatkozó figyelmeztető jelzést vittek be a Schengeni Információs Rendszerbe.
2015. április 2‑án N. A. Bob‑Dogit Romániában elfogták, és őrizetbe vételét követően a Curtea de Apel Cluj (kolozsvári fellebbviteli bíróság) elé állították annak érdekében, hogy e bíróság határozzon előzetes letartóztatása és a magyar igazságügyi hatóságoknak történő átadása céljából.
Ez a bíróság ugyanezen a napon meghozott végzésében elutasította a főügyész által benyújtott, N. A. Bob‑Dogi előzetes letartóztatására irányuló indítványt, és elrendelte haladéktalan szabadon bocsátását, mindazonáltal bírósági felügyelet írt elő eredetileg 30 napos időtartamra, amelyet ezt követően meghosszabbított.
A kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy az alapügyben szereplő európai elfogatóparancs „Az elfogatóparancs alapjául szolgáló határozat” című b) pontjában a „Nyíregyházi Járásbíróság székhelyén működő ügyész K.11884/2013/4” számú határozatát jelöli meg, és ugyanezen elfogatóparancs b) pontjának 1 alpontjában, amely előírja az elfogatóparancs vagy azonos joghatályú bírósági határozat megjelölését, a „Mátészalkai Járásbíróság által kibocsátott 1.B256/2014/19‑II. sz. európai elfogatóparancsra” történik hivatkozás, amely „Magyarország területén is hatályos, és így nemzeti elfogatóparancsnak is minősül”.
E bíróság ezenkívül megjegyzi, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló helyzetben, amelyben valamely európai elfogatóparancs önmagán, nem pedig egy elkülönült és előzetesen kibocsátott nemzeti elfogatóparancson alapul, a román bíróságoknak az ilyen európai elfogatóparancs végrehajtása tekintetében nincs egységes álláspontjuk.
A többségi álláspont szerint ilyen helyzetben különbséget kell tenni alaki és anyagi feltételek között, és el kell utasítani az európai elfogatóparancs végrehajtása iránti kérelmet, mivel az nem pótolja a nemzeti elfogatóparancs vagy a végrehajtható bírósági határozat hiányát.
Más bíróságok ugyanakkor helyt adnak az európai elfogatóparancs végrehajtása iránti kérelemnek azzal az indokkal, hogy a jogi feltételek teljesültek, mivel a kibocsátó igazságügyi hatóságok kifejezetten jelezték, hogy a kibocsátott európai elfogatóparancs a kibocsátó tagállam szabályozása értelmében nemzeti elfogatóparancsot is jelentett.
E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az európai elfogatóparancs végrehajtására irányuló eljárásban annak a határozatnak, amelyet a végrehajtó igazságügyi hatóságnak el kell ismernie, az illetékes hatóság által az európai elfogatóparancsot kibocsátó tagállam büntetőeljárási szabályaival összhangban meghozott nemzeti bírósági határozatnak kell lennie.
E bíróság megállapítja, hogy alapvető különbségek választják el az európai elfogatóparancsot a nemzeti elfogatóparancstól. Ily módon többek között európai elfogatóparancs a végrehajtó tagállam területén tartózkodó – terhelt vagy elítélt – személy letartóztatása és átadása céljából kerül kibocsátásra, míg a nemzeti elfogatóparancs olyan személy letartóztatása céljából, aki a kibocsátó tagállam területén tartózkodik.
Emellett az említett bíróság álláspontja szerint az európai elfogatóparancs kibocsátása elfogatóparancson vagy büntetés végrehajtására irányuló határozaton alapul, míg a nemzeti elfogatóparancs kibocsátására a kibocsátó tagállam büntetőeljárási szabályai által kifejezetten szabályozott feltételek alapján és esetekben kerül sor.
A kérdést előterjesztő bíróság úgy ítéli meg, hogy amennyiben nincs nemzeti elfogatóparancs, nem kerülhet sor egy személy letartóztatására, illetve fogva tartására, és nem fogadható el az, hogy a keresett személy átadását követően az európai elfogatóparancs nemzeti elfogatóparanccsá „alakul át”. Ez az értelmezés egyébiránt ellentétes az uniós jog által biztosított alapvető jogokkal.
E bíróság ebből arra a következtetésre jut, hogy az európai elfogatóparancsnak a kibocsátó tagállam büntetőeljárási szabályai alapján kibocsátott nemzeti elfogatóparancson, azaz az európai elfogatóparancstól elkülönült elfogatóparancson kell alapulnia.
Végül a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy a megtagadásnak a kerethatározatban meghatározott mérlegelhető vagy kötelező okain kívül a joggyakorlat is alátámasztja, hogy egyéb, hallgatólagos megtagadási okok is léteznek. Ilyen lehet különösen az az eset, amikor az európai elfogatóparancs anyagi vagy alaki feltételei nem teljesülnek, többek között akkor, ha – mint az alapügyben szóban forgó helyzetben – a kibocsátó tagállamban nem bocsátottak ki nemzeti elfogatóparancsot.
E körülmények között a Curtea de Apel Cluj (kolozsvári fellebbviteli bíróság) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
A kerethatározat 8. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában az »elfogatóparancs […] áll rendelkezésre« kifejezés alatt olyan nemzeti elfogatóparancsot kell‑e érteni, amelyet a kibocsátó tagállam büntetőeljárási szabályai alapján bocsátottak ki, és amely ennélfogva elkülönül az európai elfogatóparancstól?
Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, amennyiben nem áll rendelkezésre nemzeti elfogatóparancs, az az európai elfogatóparancs végrehajtása megtagadása hallgatólagos okának minősül‑e?”
A kérdést előterjesztő bíróság a Bíróság eljárási szabályzatának 107. cikke szerinti sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás alkalmazását kérte.
E bíróság kérelme alátámasztására többek között arra hivatkozik, hogy N. A. Bob‑Dogit jelenleg nem tartják fogva, de bírósági felügyelet alatt áll, amely szintén korlátozza a személyes szabadságát.
A Bíróság 2015. június 4‑én az előadó bíró javaslatára, a főtanácsnok meghallgatását követően úgy határozott, hogy nem ad helyt ezen kérelemnek.
A Bíróság elnöke 2015. június 30‑én úgy határozott, hogy az ügyet az eljárási szabályzat 53. cikkének (3) bekezdése alapján soron kívül kell elbírálni.
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy az e rendelkezésben szereplő „elfogatóparancs” fogalmán az európai elfogatóparancstól elkülönült nemzeti elfogatóparancsot kell érteni.
Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy a kerethatározatnak az a célja, amint az különösen az 1. cikke (1) és (2) bekezdéséből, valamint az (5) és (7) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy a kiadatásról szóló, 1957. december 13‑i európai egyezményen alapuló, többoldalú kiadatási rendszert az igazságügyi hatóságok közötti, az elítéltek vagy gyanúsítottak büntető ítélet végrehajtása vagy büntetőeljárás lefolytatása céljából történő, a kölcsönös elismerés elvén nyugvó átadásának rendszerével váltsa fel (2016. április 5‑iAranyosi és Căldăraru ítélet, C‑404/15 és C‑659/15 PPU, EU:C:2016:198, 75. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A kölcsönös elismerés elve – amely az európai elfogatóparancs rendszerének alapja – maga is a tagállamok közötti kölcsönös, aziránt fennálló bizalom elvén alapul, hogy a nemzeti jogrendjeik képesek az uniós szinten és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapjogok tekintetében egyenértékű és tényleges védelmet nyújtani (2016. április 5‑iAranyosi és Căldăraru ítélet, C‑404/15 és C‑659/15 PPU, EU:C:2016:198, 77. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Végül emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok, következésképpen a bíróságaik az uniós jog végrehajtásakor kötelesek tiszteletben tartani az Európai Unió Alapjogi Chartáját, amint az a Charta 51. cikkének (1) bekezdéséből kitűnik; erről van szó akkor, amikor a kibocsátó igazságügyi hatóság és a végrehajtó igazságügyi hatóság a kerethatározat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti rendelkezéseket alkalmazza (lásd ebben az értelemben: 2016. április 5‑iAranyosi és Căldăraru ítélet, C‑404/15 és C‑659/15 PPU, EU:C:2016:198, 84. pont).
A kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontja, amely jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyát képezi, előírja, hogy az európai elfogatóparancsnak tartalmaznia kell a mellékletében szereplő formanyomtatványnak megfelelően „az 1. és 2. cikk szerinti végrehajtható ítélet, elfogatóparancs vagy más, azonos joghatállyal bíró végrehajtható bírósági határozat” rendelkezésre állására vonatkozó információt.
Ezen információkat fel kell tüntetni a kerethatározat mellékletében szereplő formanyomtatvány „Az elfogatóparancs alapjául szolgáló határozat” című b) pontjában, amelynek 1. alpontja előírja, hogy meg kell jelölni az „elfogatóparancsot vagy [az] azonos joghatállyal bíró bírósági határozatot”.
A Bíróság elé terjesztett iratokból kitűnik, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló helyzetben, amelyben a jelek arra utalnak, hogy egy keresett személy az európai elfogatóparancs kibocsátása idején már Magyarország területén kívül tartózkodik, e tagállamban úgynevezett „egyszerűsített” eljárást alkalmaznak.
E gyakorlat lehetővé teszi azt, hogy közvetlenül európai elfogatóparancs kibocsátására kerülhessen sor anélkül, hogy előzetesen nemzeti elfogatóparancsot kellene kibocsátani.
Ebben az esetben az európai elfogatóparancsban a kerethatározat mellékletében szereplő formanyomtatvány b) pontjának 1. alpontja említi az érintett európai elfogatóparancsot, amely jelzést az adott esetben kiegészíti az a megjegyzés, amely szerint ezen elfogatóparancs hatálya kiterjed Magyarország területére is, így az európai elfogatóparancs nemzeti elfogatóparancsnak is minősül.
A Bíróság elé terjesztett iratokból egyébiránt kitűnik, hogy e gyakorlat a magyar jog szerint az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény 25. §‑ának (7) bekezdésén alapul, amely értelmében az európai elfogatóparancs hatálya kiterjed Magyarország területére is.
Ennélfogva felmerül az a kérdés, hogy e gyakorlat, amint azt az alapügyben alkalmazták, összeegyeztethető‑e a kerethatározat szövegével és szellemével, és különösen a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjával.
E tekintetben meg kell állapítani, hogy jóllehet a kerethatározat nem tartalmazza a 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő „elfogatóparancs” kifejezés meghatározását, a kerethatározat 1. cikkének (1) bekezdése meghatározza az „európai elfogatóparancs” fogalmát, amely egy „tagállamban kibocsátott igazságügyi hatósági határozat, amely azt a célt szolgálja, hogy egy másik tagállam a büntetőeljárás lefolytatása, szabadságvesztés‑büntetés, illetve szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása végett a keresett személyt elfogja és átadja.”
Az „európai elfogatóparancs” e fogalma az, amelyet a kerethatározat címe, preambulumbekezdései és cikkei rendszeresen alkalmaznak az említett 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja kivételével, ami arra enged következtetni, hogy ez utóbbi rendelkezés a kerethatározat összes többi rendelkezésében érintett európai elfogatóparancstól eltérő elfogatóparancsra vonatkozik, amely tehát csak egy nemzeti elfogatóparancs lehet.
Ezen értelmezést megerősíti a kerethatározat mellékletében szereplő formanyomtatvány b) pontjának szövege is, különösen „Az elfogatóparancs alapjául szolgáló határozat” kifejezés, amely formanyomtatványra a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdése kifejezetten utal, és amelyet így figyelembe kell venni a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmezése során, mivel e kifejezések megerősítik, hogy az európai elfogatóparancsnak valamely bírósági határozaton kell alapulnia, ami maga után vonja azt, hogy az említett európai elfogatóparancs kibocsátásáról szóló határozattól elkülönült határozatról van szó.
Egyébiránt míg az úgynevezett „egyszerűsített” eljárás gyakorlatát a magyar igazságügyi hatóságok kivételnek tekintik, amelyet abban az egyetlen helyzetben alkalmaznak, amikor a jelek arra utalnak, hogy az európai elfogatóparancs kibocsátása idején a keresett személy már Magyarország területén kívül tartózkodik, a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdése c) pontjának szövege semmilyen olyan megjegyzést nem tartalmaz, amely szerint az e rendelkezésben előírt követelmény lehetővé tenne valamely, kifejezetten az említett helyzetre vonatkozó kivételt.
A szövegen alapuló e különböző tényezők megerősítik, hogy a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő „elfogatóparancs” fogalma egyedül a nemzeti elfogatóparancsra vonatkozik, amelyet az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó bírósági határozatként kell értelmezni.
Ezzel szemben az ellentétes értelmezést, amely szerint az említett fogalmat úgy kell érteni, mint amely általános jelleggel rendelkezik, és magában foglal minden fajta elfogatóparancsot, beleértve az európai elfogatóparancsot, mivel maga után vonja azt, hogy az európai elfogatóparancs egy egyszerű„önmagára hivatkozásra” szorítkozhasson oly módon, hogy végeredményben önmagán alapulhat, el kell vetni amiatt is, mivel ez az értelmezés megfosztaná a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontja által előírt feltételt külön hatályától és így hasznosságától.
Ebből az is következik, hogy a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő „vagy más, azonos joghatállyal bíró végrehajtható bírósági határozat” kifejezést nem lehet úgy érteni, mint amely az európai elfogatóparancs kibocsátásáról szóló határozatra vonatkozik.
Ezenkívül a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdése c) pontjának azon értelmezése, amely rendelkezés szerint az európai elfogatóparancsnak szükségszerűen az ezen elfogatóparancstól elkülönült nemzeti bírósági határozaton kell alapulnia, amely adott esetben nemzeti elfogatóparancs formáját ölti, nemcsak e rendelkezés szövegéből következik, hanem szövegkörnyezetéből és a kerethatározat által követett célkitűzésekből is, amelyeket a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint figyelembe kell venni a kerethatározat értelmezése során (lásd ebben az értelemben többek között: 2016. július 16‑iLanigan‑ítélet, C‑237/15 PPU, EU:C:2015:474, 35. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Azon szövegkörnyezetet illetően, amelybe a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontja illeszkedik, ezen értelmezés helyességét megerősíti – amint azt a főtanácsnok indítványa 49. pontjában megjegyezte – e rendelkezés keletkezésének története, mivel kezdeti szövegében e rendelkezés azt írta elő, hogy az európai elfogatóparancsnak információkat kell tartalmaznia „az[on tényre vonatkozóan], hogy jogerős ítélet vagy más végrehajtható bírósági határozat rendelkezésre áll‑e, vagy sem”.
Ily módon az a tény, hogy végleges szövegében e rendelkezés már nem tartalmaz opcionális jellegű elemet, e rendelkezés olyan értelmezését erősíti meg, amely szerint az európai elfogatóparancsnak mindenképpen az említett rendelkezéssel érintett nemzeti bírósági határozatok valamelyikén, adott esetben a nemzeti elfogatóparancs kibocsátásáról szóló határozaton kell alapulnia.
Végül a kerethatározat által követett célkitűzéseket illetően meg kell állapítani, hogy az európai elfogatóparancsnak úgynevezett „egyszerűsített” eljárás szerint, és következésképpen anélkül történő kibocsátása, hogy előzetesen olyan nemzeti bírósági határozat – mint amilyen a nemzeti elfogatóparancs – kibocsátására került volna sor, amely az európai elfogatóparancs alapját képezi, összeütközhet az európai elfogatóparancs rendszerének alapját képező kölcsönös elismerés és bizalom elvével.
Az említett elvek ugyanis azon az előfeltevésen alapulnak, amely szerint az érintett európai elfogatóparancsot azon minimumkövetelményekkel összhangban bocsátották ki, amelyektől érvényessége függ, amelyek között szerepel a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában előírt feltétel.
Márpedig az alapügyben szereplőhöz hasonló, úgynevezett „egyszerűsített” eljárás keretében kibocsátott európai elfogatóparancs megléte esetén, amely a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett elfogatóparancs rendelkezésre állásán alapul anélkül, hogy az európai elfogatóparancs említést tenne az európai elfogatóparancstól elkülönült nemzeti elfogatóparancs meglétéről, a végrehajtó igazságügyi hatóság nem tudja ellenőrizni, hogy az érintett európai elfogatóparancs tiszteletben tartja‑e a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában előírt követelményt.
Továbbá a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában előírt követelmény tiszteletben tartása különös jelentőséggel bír, mivel azt vonja maga után, hogy amikor az európai elfogatóparancs kibocsátása azt a célt szolgálja, hogy egy másik tagállam a büntetőeljárás lefolytatása végett a keresett személyt elfogja és átadja, e személy számára az eljárás kezdeti szakaszában már biztosíthatták az eljárási garanciákat és alapvető jogokat, amelyek védelmét a kibocsátó tagállamnak az alkalmazandó nemzeti jog alapján, többek között nemzeti elfogatóparancs elfogadása céljából biztosítania kell.
Az európai elfogatóparancs rendszere ily módon, a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában előírt követelmény értelmében a keresett személyt megillető eljárási jogok és alapvető jogok kétszintű védelmét tartalmazza, mivel a nemzeti bírósági határozat – mint amilyen egy nemzeti elfogatóparancs – elfogadása során első szinten biztosított bírósági védelemhez hozzájárul az a bírósági védelem, amelyet az európai elfogatóparancs kibocsátása során második szinten kell biztosítani, amely elfogatóparancs kibocsátására adott esetben az említett nemzeti bírósági határozat elfogadását követően rövid határidőn belül sor kerülhet.
Márpedig e kétszintű bírósági védelem elvből hiányzik az alapügyben szereplőhöz hasonló helyzetben, amelyben az európai elfogatóparancs kibocsátásának úgynevezett „egyszerűsített” eljárását alkalmazták, mivel ez azzal jár, hogy az európai elfogatóparancs kibocsátását megelőzően valamely nemzeti igazságügyi hatóság nem hozott semmilyen olyan határozatot, mint amilyen az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó nemzeti elfogatóparancs kibocsátása.
A fenti megfontolások összességére tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az „elfogatóparancs” e rendelkezésben szereplő fogalmán az európai elfogatóparancstól elkülönült nemzeti elfogatóparancsot kell érteni.
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kérdezi, hogy a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy amennyiben valamely európai elfogatóparancs, amely az e rendelkezés értelmében vett „elfogatóparancs” rendelkezésre állásán alapul, nem tesz említést a nemzeti elfogatóparancs rendelkezésre állásáról, a végrehajtó igazságügyi hatóság megtagadhatja annak végrehajtását.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kerethatározat által szabályozott területen a kölcsönös elismerés elve, amely a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés „sarokköveként” szolgál, amint az a kerethatározat (6) preambulumbekezdéséből kitűnik, a kerethatározat 1. cikkének (2) bekezdésében jut érvényre, amelynek értelmében a tagállamok főszabály szerint kötelesek végrehajtani az európai elfogatóparancsot (2016. április 5‑iAranyosi és Căldăraru ítélet, C‑404/15 és C‑659/15 PPU, EU:C:2016:198, 79. pont).
Ebből következik, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság csakis a kerethatározatnak a végrehajtás megtagadásának kötelező okait taxatíve felsoroló 3. cikkében, vagy a végrehajtás megtagadásának mérlegelhető okait taxatíve felsoroló 4. és 4a. cikkében meghatározott esetekben tagadhatja meg az ilyen elfogatóparancs végrehajtását. Ezenkívül az európai elfogatóparancs végrehajtását kizárólag a kerethatározat 5. cikkében kimerítő jelleggel felsorolt feltételekhez köthetik (2016. április 5‑iAranyosi és Căldăraru ítélet, C‑404/15 és C‑659/15 PPU, EU:C:2016:198, 80. pont).
Meg kell állapítani, hogy az, hogy az európai elfogatóparancs nem jelöli meg a nemzeti elfogatóparancs rendelkezésre állását, nem szerepel a végrehajtás megtagadásának a kerethatározat említett 3., 4. és 4a. cikkében felsorolt okai között, és nem tartozik a kerethatározat 5. cikkének hatálya alá sem.
Mindazonáltal, amint azt a főtanácsnok indítványa 107. pontjában szintén megjegyezte, jóllehet a kerethatározat e rendelkezései nem adnak teret a végrehajtás megtagadása felsoroltaktól eltérő egyéb okának, megállapítható, hogy az említett rendelkezések azon az előfeltevésen alapulnak, amely szerint az érintett európai elfogatóparancs eleget tesz az említett elfogatóparancs szabályszerűségére vonatkozóan a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésében előírt követelményeknek.
Márpedig mivel a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontja olyan szabályszerűségi követelményt tartalmaz, amelynek betartása az európai elfogatóparancs érvényességi feltételét képezi, e követelmény figyelmen kívül hagyásának főszabály szerint azt kell eredményeznie, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság nem hajtja végre az említett elfogatóparancsot.
Ezzel együtt egy ilyen határozat elfogadása előtt, amelynek jellegénél fogva kivételesnek kell maradnia a kerethatározat által bevezetett – a kölcsönös elismerés és bizalom elvén nyugvó – átadási rendszer alkalmazása keretében, az említett hatóságnak a kerethatározat 15. cikke (2) bekezdésének alkalmazásával kérnie kell, hogy a kibocsátó tagállam igazságügyi hatósága minden olyan szükséges kiegészítő információt soron kívül bocsásson a rendelkezésére, amely lehetővé teszi számára annak vizsgálatát, hogy azt, hogy az európai elfogatóparancsból hiányzik a nemzeti elfogatóparancs rendelkezésre állásának tanúsítása, az indokolja‑e, hogy ténylegesen nincs ilyen – előzetes és az európai elfogatóparancstól elkülönült – nemzeti elfogatóparancs, vagy az, hogy rendelkezésre áll az ilyen elfogatóparancs, viszont azt nem említették meg.
Amennyiben a kerethatározat 15. cikke (2) bekezdésének alkalmazásával rendelkezésre bocsátott információkra, valamint minden más információra tekintettel, amellyel a végrehajtó igazságügyi hatóság rendelkezik, ez a hatóság arra a következtetésre jut, hogy az európai elfogatóparancsot, jóllehet a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett „elfogatóparancs” rendelkezésre állásán alapul, anélkül bocsátották ki, hogy ténylegesen kibocsátottak volna az európai elfogatóparancstól elkülönült nemzeti elfogatóparancsot, az említett hatóság az európai elfogatóparancsot nem hajthatja végre, mivel az nem tesz eleget a kerethatározat 8. cikkének (1) bekezdésében előírt szabályszerűségi követelményeknek.
A fenti megfontolásokból az következik, hogy a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy amennyiben valamely – az e rendelkezés értelmében vett „elfogatóparancs” rendelkezésre állásán alapuló – európai elfogatóparancs nem tartalmazza a nemzeti elfogatóparancs rendelkezésre állásának tanúsítását, a végrehajtó igazságügyi hatóság az európai elfogatóparancsot nem hajthatja végre, ha a kerethatározat 15. cikke (2) bekezdésének alkalmazásával rendelkezésre bocsátott információkra, valamint minden más információra tekintettel, amellyel rendelkezik, e hatóság azt állapítja meg, hogy az európai elfogatóparancs nem érvényes, mivel anélkül bocsátották ki, hogy ténylegesen kibocsátottak volna az európai elfogatóparancstól elkülönült nemzeti elfogatóparancsot.
A 2009. február 26‑i 2009/299/IB tanácsi kerethatározattal módosított, az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13‑i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az „elfogatóparancs” e rendelkezésben szereplő fogalmán az európai elfogatóparancstól elkülönült nemzeti elfogatóparancsot kell érteni.
A 2009/299 kerethatározattal módosított 2002/584 kerethatározat 8. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy amennyiben valamely – az e rendelkezés értelmében vett „elfogatóparancs” rendelkezésre állásán alapuló – európai elfogatóparancs nem tartalmazza a nemzeti elfogatóparancs rendelkezésre állásának tanúsítását, a végrehajtó igazságügyi hatóság az európai elfogatóparancsot nem hajthatja végre, ha a módosított 2002/584 kerethatározat 15. cikke (2) bekezdésének alkalmazásával rendelkezésre bocsátott információkra, valamint minden más információra tekintettel, amellyel rendelkezik, e hatóság azt állapítja meg, hogy az európai elfogatóparancs nem érvényes, mivel anélkül bocsátották ki, hogy ténylegesen kibocsátottak volna az európai elfogatóparancstól elkülönült nemzeti elfogatóparancsot.
( *1 )	Az eljárás nyelve: román.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Megtévesztő jelleg a védjegyjogban - PDF
Download "Megtévesztő jelleg a védjegyjogban"
1 Megtévesztő jelleg a védjegyjogban dr. Bozóki Bence ügyvéd SBGK Ügyvédi Iroda MIE Konferencia, Debrecen, november 21.2 Jogszabályi háttér ÁTTEKINTÉS Alapvetés, felmerülő kérdések Megtévesztő jelleg mint feltétlen kizáró ok értelmezése és alkalmazása Magyarországon Összegzés és európai kitekintés3 JOGSZABÁLYI HÁTTÉR I. Magyarország - Vt. LAJSTROMOZÁST GÁTLÓ OK: Vt. 3. (1) bek. b) pont: A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége, földrajzi származása vagy egyéb tulajdonsága tekintetében alkalmas a fogyasztók megtévesztésére. TÖRLÉSI OK: Vt. 33. (1) bek. a) pont: A védjegyet törölni kell, ha a védjegyoltalom tárgya nem felelt meg a 8. a) pontjában meghatározott feltételeknek. MEGSZŰNÉSI OK: Vt. 35. (1) bek. b) pont: A védjegyoltalom megszűnik, ha a védjegy - használata következtében - megtévesztővé vált, különösen a áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően.4 JOGSZABÁLYI HÁTTÉR II. EU - Rendelet és Irányelv KVR 7. cikk (1) bek. g) pont: A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha alkalmas a fogyasztók megtévesztésére különösen az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége vagy földrajzi származása tekintetében. KVR 51. cikk (1) bek. c) pont: A hivatalhoz benyújtott kérelem vagy a védjegybitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján a közösségi védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani, ha a védjegy a jogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat következtében az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően. KVR 52. cikk (1) bek. a) pont: A közösségi védjegyet a hivatalhoz benyújtott kérelem vagy a védjegybitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján törölni kell, ha a védjegy lajstromozására a 7. cikkben foglalt rendelkezések megsértésével került sor Irányelv 3. cikk (1) bek. g) pont: A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye, ha a megjelölés alkalmas a fogyasztók megtévesztésére különösen az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége vagy földrajzi származása tekintetében. Irányelv 12. cikk (2) bek. b) pont: Az (1) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül a védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani, ha a lajstromozás napját követően a védjegy - a jogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat következtében - az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően.5 Nemzeti védjegybejelentés: ALAPVETÉS I. Gyakorlati példa Megjelölés, vagy annak valamely szóeleme (vagy ábrás eleme) utal valamilyen árura/szolgáltatásra, továbbá esetlegesen valamilyen földrajzi helyre is. Példa: LA BRUSQUETTA (vagy akár helyesen írva: LA BRUSCHETTA ). Érintett áruk/szolgáltatások: 29., 30., 43. osztályok teljes betűrend szerinti jegyzék. Bejelentő nem olaszországi székhelyű és/vagy egyébként az áruinak/szolgáltatásainak nincs kapcsolata Olaszországgal.6 ALAPVETÉS II. Gyakorlati példa SZTNH nyilatkozattételi felhívás, 1. variáció: A bejelentett megjelölés oltalomképessége a 29. és 30. osztályokba tartozó áruk tekintetében aggályos, mivel az érdemi vizsgálat során felmerült, hogy az a 30. osztályba tartozó kenyérfélék (vagy annak egy része) tekintetében leíró jellegű, mivel kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket a forgalomban az érintett áruk fajtája feltüntetésére használhatnak; a 30. osztályba tartozó összes többi áru, valamint a 29. osztály valamennyi áruja tekintetében az áru fajtája szempontjából alkalmas a fogyasztók megtévesztésére; a 43. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében oltalomképes.7 ALAPVETÉS III. Gyakorlati példa SZTNH nyilatkozattételi felhívás, 2. variáció: A bejelentett megjelölés oltalomképessége a 29. és 30. osztályokba tartozó áruk tekintetében aggályos, mivel az érdemi vizsgálat során felmerült, hogy az áru fajtája és földrajzi származása szempontjából alkalmas a fogyasztók megtévesztésére; a 30. osztályba tartozó Olaszországból származó kenyérfélék tekintetében oltalomképes, az árujegyzék korlátozásával lajstromozható; a 43. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében oltalomképes.8 ALAPVETÉS IV. Kérdések A megkülönböztető képesség hiánya (pl. leíró jelleg) és a megtévesztő jelleg mint kizáró okok együttes, egymást kiegészítő alkalmazása szükségszerű-e, indokolt-e, és ha igen, milyen megjelölések köre esetében? A releváns fogyasztói kör mennyiben hajlamos a tényleges megtévesztődésre, milyen mértékben van kitéve az áru/szolgáltatás valamely tulajdonsága tekintetében a megtévesztés veszélyének? Hol húzódik az a határ, amely elválasztja azon áruk/szolgáltatások körét, amely tekintetében a megtévesztés veszélye egy adott megjelölés esetében fennáll, attól az árukörtől/szolgáltatási körtől, amely tekintetében e veszély azonos megjelölés esetében már nem áll fenn?9 Összegezve: ALAPVETÉS V. Kérdések Milyen esetekben alkalmazandó a kizáró ok, továbbá, ahol alkalmazandó, ott az alkalmazása hogyan történjék? Válaszok keresése a hazai joggyakorlatban, európai kitekintéssel.10 JOGGYAKORLAT I. Általános elvek, megállapítások, meghatározások Az Európai Bíróság Gorgonzola (C-87/97) ügyben hozott előzetes döntése szerint a megtévesztő jelleg mint kizáró ok szűken értelmezendő, alkalmazása tényleges megtévesztés fennállását, vagy a fogyasztó megtévesztésének kellően komoly kockázatát feltételezi (41. pont). Ugyanehhez lásd még: C-259/04 Elizabeth Emanuel (47. pont). A fentieken kívül jelenleg nem találunk az EU Bíróságának olyan előzetes döntését, amely az értelmezés tekintetében megfelelő iránymutatást adna.11 JOGGYAKORLAT II. Általános elvek, megállapítások, meghatározások T-248/05 ( pontok összegzése): Kizárólag akkor téveszti meg a védjegy a célzott fogyasztói kört, ha azt a benyomást kelti, hogy az áruk és szolgáltatások bizonyos jellemzőkkel bírnak, amelyekkel a valóságban nem is rendelkeznek. Amennyiben a megjelölés által közvetített üzenet nem elegendően világos ahhoz, hogy a vitatott áruk és szolgáltatások pontos jellemzőit kijelölje, csupán utal azokra, a megjelölés nem tekinthető megtévesztőnek.12 JOGGYAKORLAT III. Általános elvek, megállapítások, meghatározások SZTNH Módszertani Útmutató (84. oldal): Megtévesztésre alkalmas a megjelölés akkor, ha olyan információt vagy utalást tartalmaz, amely a megjelölésnek, illetve a megjelölés bármely elemének és az árujegyzéknek, esetleg a bejelentő személyének/állampolgárságának/székhelyének, illetve a védjegy típusának összevetése alapján nem felel meg a valóságnak, és ezáltal a fogyasztókat a védjeggyel ellátott áru származása vagy egyéb tulajdonsága tekintetében téves következtetésre vezetheti, tévedésbe ejtheti.13 JOGGYAKORLAT IV. Általános elvek, megállapítások, meghatározások Az átlagfogyasztó Az átlagfogyasztó kellően tájékozott, figyelmes és körültekintő (lásd többek között: C-210/96 Gut Springenheide GmbH és Rudolf Tusky kontra Oberkreisdirektor Steinfurt, 37. pont, továbbá C-356/07 Lidl Belgium GmbH & Co. KG kontra Etablissementen Franz Colyruyt NV, 78. pont). A fogyasztók megtévesztésére való alkalmasság megítélésekor a termék piaci verseny keretein belül történő értékesítésének körülményeire is tekintettel kell lenni. A megtévesztő jelleg megállapításához a védjegynek a termék beazonosítását szolgáló árujelzőként önmagában, jelentésénél fogva alkalmasnak kell lennie arra, hogy befolyásolja a fogyasztók üzleti szabadságát. (Fezer, Markenrecht, 4. kiadás, 2009, bek.) A tényleges megtévesztés nélküli használat bizonyítása? Használat révén nem iktatható ki a megtévesztő jellegre vonatkozó kizáró ok, azonban a hosszabb idő óta folytatott, tényleges megtévesztést nem okozó használat mint ténykörülmény figyelembe vehető a megtévesztő jelleg megítélésénél [Faludi-Lukácsi (szerk.), A védjegytörvény magyarázata, 2014, 66. oldal].14 JOGGYAKORLAT V. Megtévesztés az áru/szolgáltatás fajtája tekintetében Az áru fajtája tekintetében megtévesztő az olyan megjelölés, amely konkrétan utal valamely árufajtára, és az árujegyzékben nem ilyen áruk vagy nem csak ilyen áruk szerepelnek. [Faludi-Lukácsi (szerk.), A védjegytörvény magyarázata, 2014, 66. oldal] Csak kétféle árukör létezne? 1) Amelyre a megjelölés konkrétan utal: leíró? 2) Amelyre a megjelölés nem utal konkrétan: megtévesztő?15 JOGGYAKORLAT VI. Megtévesztés az áru/szolgáltatás fajtája tekintetében [V]alamely jelentéssel bíró közszó az árujegyzéktől függően vagy kizárt a védjegyoltalomból megkülönböztető jelleg hiánya, illetve a megtévesztő jelleg miatt, vagy fantáziaszóként lajstromozható. [Faludi-Lukácsi (szerk.), A védjegytörvény magyarázata, 2014, 66. oldal] Példák: Chocolate 9. osztály lajstromozható. APPLE 9. osztály lajstromozható. FA 3. osztály lajstromozható.16 JOGGYAKORLAT VII. Megtévesztés az áru/szolgáltatás fajtája tekintetében SOCOLATE 29. osztályba tartozó étkezési olajokra és zsírokra megtévesztő. Mivel a megjelölés nagymértékben hasonlít az angol chocolate szóhoz, ezért a fogyasztók automatikusan csokoládéra, illetve csokoládé tartalmú, ízű termékekre gondolnak. (Főv. Bír. 1.Pk /2006/3.) Turbó Diéta Shake Nem diétás termékekre megtévesztő. (SZTNH M /10., Főv. Bír. 1.Pk /2010/3.) ÁGYAS PÁLINKA 42. osztályba tartozó vendéglátás (élelmezés): nem megtévesztő. Viszont nem alkalmas a megkülönböztetésre a 33. osztály mellett a 42. osztályba tartozó vendéglátás (élelmezés) szolgáltatások vonatkozásában sem. (SZTNH M , FÍT 8.Pkf /2007/7.)17 JOGGYAKORLAT VIII. Megtévesztés az áru/szolgáltatás fajtája tekintetében 1., 3., 5., 10., 35., 42. és 44. osztályokba tartozó áruk és szolgáltatások. Leíró jelleg: 3. osztály szappanok, illatszerek, kozmetikai cikkek, hajmosó szerek és fogkrémek. 5. osztály gyógyszerészeti készítmények, egészségügyi készítmények gyógyászati használatra. Megtévesztő jelleg: összes többi áru és szolgáltatás. A védőkrém szó valamilyen kenhető anyagtulajdonságra utal, ezért az áru- és szolgáltatási jegyzék azon részében, amelyben a leíró jelleg nem állapítható meg, a megjelölés az áruk és szolgáltatások fajtája tekintetében egyértelműen alkalmas a fogyasztók megtévesztésére. (SZTNH M /10.; FT 3.Pk /2013/3.)18 JOGGYAKORLAT IX. Megtévesztés az áru/szolgáltatás fajtája tekintetében ABX GUITARS SZTNH: Elutasítás a 15. osztályba sorolt fúvós hangszerek, billentyűs hangszerek, húros és ütős hangszerek, azok tartozékai, hangszerkellékek áruk vonatkozásában. Az SZTNH szerint a megjelölés a 15. osztályba tartozó nem gitár hangszerek tekintetében megtévesztő. (SZTNH A /8.) Fővárosi Törvényszék: A bíróság rámutatott arra, hogy egy szokásosan tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő fogyasztótól elvárható, hogy az alapvetően különböző működési elvű hangszereket, így különösen az árujegyzékben nevesített két típust, a fúvós és a húros hangszereket az azokon látható árujelzőtől függetlenül, könnyedén meg tudja különböztetni. Ha pedig egy húros, pengetős hangszerek közti különbségtétel lehetőségét nézzük, akkor értékelendő, hogy a hangszerek általában nem hétköznapi felhasználású árufajták, sokszor nagy értékű, tartós fogyasztási cikkek, így az ezeket vásárló átlagos fogyasztó, aki feltehetően nem csak csodálni képes azokat, de játszani is tud rajtuk, a szokásosnál mélyrehatóbb ismeretekkel bír, s így biztonsággal tud eligazodni a gitárszerű, pengetős hangszerek világában. Megjegyezte továbbá a bíróság, hogy az ABX GUITARS nemzetközi védjegy nem csak a gitár szót tartalmazza, hanem az ABX megjelölést is, mely szókapcsolat nyilvánvalóan céget jelöl, márkajelzésként hat, a lajstromozni kért megjelölés így összhatásában nem egy hangszertípust ír le. A hangszerek piacán tájékozott magyar fogyasztó is valószínűleg így értelmezi a megjelölést, s aligha tekinti gitárnak a vihuelát csak azért, mert annak márkajelzésében a guitar szó szerepel. (FT 3.Pk /2013/3.) Érdekesség: többletelem ( ABX ) hangsúlyozása mint cégre/márkanévre utaló jelzés, annak ellenére, hogy a jogszabályhely szövege szerint a megtévesztő jelleg megállapításához nem szükségszerű, hogy a megjelölés kizárólag olyan elemekből álljon, amelyek megtévesztőek.19 JOGGYAKORLAT X. Megtévesztés az áru/szolgáltatás fajtája tekintetében20 JOGGYAKORLAT XI. Megtévesztés az áru/szolgáltatás fajtája tekintetében Tejföl, joghurt, puding csomagolásának alakját idéző ábrás megjelölés cherry likőrökre (33. osztály) nézve a fogyasztók különösen a gyermekek számára megtévesztő. (M /3., majd később LB Pfv.IV /2009/3.) ÖSSZEGZÉS: A jogesetek alapján a joggyakorlat nem egységes, általános következtetéseket levonni nem lehet.21 JOGGYAKORLAT XII. Megtévesztés a földrajzi származás tekintetében Általában előforduló esetek: Megjelölésben földrajzi hely szerepel Megjelölésben földrajzi helyre utaló jelzés (pl. idegen nyelvű vagy hangzású szó) szerepel Példák: COLUMBIA 9., 14., 18., 22. és 25. osztályok USA-beli jogosult törlési kérelmek elutasítva, nem megtévesztő. ( és ljsz. védjegyek) ENGLISH GARDEN 25., 35. és 41. osztályok magyar bejelentő nem megtévesztő. (SZTNH M )22 JOGGYAKORLAT XIII. Megtévesztés a földrajzi származás tekintetében Nem vált attól megtévesztővé, hogy jogosultja átruházás folytán egy külföldi cég lett, és a védjeggyel megjelölt árukat részben már nem Kecskeméten gyártották. (LB Pfv.IV /2007/4.) angliai, majd ciprusi székhelyű bejelentő, az áruk/szolgáltatások nem kapcsolódnak Amerikához, tehát megtévesztő. (LB Pfv.IV /2011/3.) cseh bejelentő, megtévesztő. (SZTNH A992504)23 JOGGYAKORLAT XIV. Megtévesztés a földrajzi származás tekintetében 29. osztály: tej és tejtermékek, különösen krémfehér sajtok magyar bejelentő nem megtévesztő (Főv. Bír. 3.Pk /2009/2.) KALASCHNIKOW 32. osztály svájci bejelentő A megjelölés gépfegyverekkel kapcsolatban közismert, de ahhoz sörök és alkoholmentes italok tekintetében a fogyasztókban semmiféle pozitív értékítélet nem kapcsolódik. nem megtévesztő (Főv. Bír. 1.Pk /2010/3.) JELZIN 33. osztály: vodka francia bejelentő A megjelölés és az orosz vodka között túlságosan távoli a kapcsolat az átlagfogyasztó szemében, ezért nem megtévesztő. (SZTNH A /11.; FT 1.Pk /2012/3.)24 JOGGYAKORLAT XV. Megtévesztés a földrajzi származás tekintetében 32. és 33. osztályok luxemburgi bejelentő megtévesztő. (Kúria Pfv.IV /2012/3.) Átlagfogyasztó Moszkvára asszociál, az orosz szeszes italok (vodka és pezsgő) jó minősége és tradíciója a Kúria szerint köztudomású tény. Vodka és alkoholtartalmú italok, amelyek az orosz hagyományok és receptek szerint készültek (sörök kivételével) árujegyzék-korlátozás sem jelent megoldást, mivel ez nem változtat azon a tényen, hogy az áruk Oroszországtól eltérő földrajzi helyről származnak. Más megjelölés használata esetén a bejelentő nem lenne attól elzárva, hogy egyébként a termékén utaljon az orosz tradícióknak megfelelő elkészítésre.25 JOGGYAKORLAT XVI. Megtévesztés a földrajzi származás tekintetében Érdekesség: Ezután az M ügyszámú új bejelentés lajstromszámon lajstromozásra került a 33. osztályban alkoholtartalmú italok (a sörök kivételével), rövid italok, vodka és vodka-alapú italok, amelyeket a volt Szovjetunió területén állítanak elő áruk tekintetében. ÖSSZEGZÉS: A földrajzi helyre utaló megjelölések általában akkor megtévesztőek, ha a releváns fogyasztók tudatában a kérdéses áruval, illetve szolgáltatással kapcsolatban az adott földrajzi helyhez valamilyen pozitív értékítélet, elvárás társul, és a bejelentőnek illetve árujának, szolgáltatásának nincsen kapcsolata a földrajzi hellyel.26 JOGGYAKORLAT XVII. Megtévesztés minőség vagy egyéb tulajdonság tekintetében Példák: Monte Carlo Elektronikus Casino és 35., 41., 42. és 43. osztályok CASINO DE MONTE- CARLO külföldi védjegy jogosultja többek között észrevételt terjesztett elő: megtévesztés földrajzi származás és minőség tekintetében. Mindkét jogalap miatt megtévesztő mindkét megjelölés, a minőség tekintetében azért, mert a fogyasztók a megjelölések alapján azt hihetik, hogy olyan minőségű szolgáltatásokat vesznek igénybe, amelyek mögött ott vannak azok az ismeretek, amelyek a Casino De Monte-Carlo által nyújtott szolgáltatások közismert minőségét biztosítják. (FÍT 8.Pkf /2010/3., FÍT 8.Pkf /2010/3.)27 JOGGYAKORLAT XVIII. Megtévesztés minőség vagy egyéb tulajdonság tekintetében Gyors fogyás könnyedén Fogtömő anyagok és fogászati mintázóanyagok; fertőtlenítőszerek; kártékony állatok és növények irtására szolgáló készítmények; gombaölő szerek (fungicidek), gyomirtó szerek (herbicidek) tekintetében megtévesztő. (FT 3.Pk /2012/3.) Nem megtévesztő az olyan jelmondat, amelynek valótlan vagy kétes igazságtartalmú jelentését, reklám jellegű üzenetét a fogyasztók nem tekinthetik árura vagy szolgáltatásra vonatkozó valós információnak [Faludi-Lukácsi (szerk.), A védjegytörvény magyarázata, 2014, 74. oldal]: SZÁÁÁRNYAKAT AD ( ljsz.) HTI Haditechnikai Intézet 35., 41. és 42. osztályok bejelentő egy magyar cég a magyar fogyasztók a honvédséggel kapcsolatos állami intézményre gondolnak, ezért a megjelölés megtévesztő. (FÍT 8.Pkf /2012/3.)28 JOGGYAKORLAT XIX. Megtévesztés minőség vagy egyéb tulajdonság tekintetében 35., 36. és 41. osztályok. A megjelölés a 36. osztály vonatkozásában megtévesztő, mivel banki és kapcsolódó szolgáltatások tekintetében a szolgáltatások magas minőségi szintjére utal, amelynek nincs intézményesült garanciája olyan esetben, amikor az ilyen megjelölésre nem tanúsító védjegyként kérnek oltalmat. Megtévesztő, mert a fogyasztók azt gondolhatják, hogy a 25. osztályba tartozó ruházati cikkek az olimpiai játékokkal kapcsolatosak. Az ábrás elem és a szóelem egymást erősíti e tekintetben. (FT 1.Pk /2013/3.)29 ÖSSZEGZÉS I. Következtetések levonása Helyenként a leíró jelleg és a megtévesztő jelleg mechanikus alkalmazása (ld. családi védőkrém ügy az áruk/szolgáltatások egy része tekintetében leíró, az összes többi tekintetében megtévesztő). Nyilvánvaló, hogy az elbíráló hivatal vagy bíróság mindig az eset összes körülményeinek mérlegelésével, egyedileg dönt, azonban jelenleg nincs olyan egységes mérce vagy teszt, amely alkalmazásra kerülne. Veszély: a védjegyoltalomban részesíthető megjelölések körének indokolatlan és szubjektív korlátozása.30 ÖSSZEGZÉS II. Európai kitekintés A BPHH és az EU Bíróságának gyakorlatában a megtévesztő jelleg alkalmazása kivételes jellegű, elenyésző. BPHH Módszertani Útmutató Két alapvetés: 1) Nem alkalmazandó a megtévesztő jelleg mint kizáró ok, ha az érintett áruk és szolgáltatások vonatkozásában nem eleve lehetetlen a megjelölés megtévesztés nélküli használata: a megtévesztés nélküli használat szándékának vélelme. 2) Az átlagfogyasztó kellően figyelmes, és mint ilyen, nem tekinthető olyannak, aki különösen hajlamos lenne a megtévesztésre. Erre tekintettel a kizáró ok csak olyan esetekben alkalmazandó, ha a megjelölés olyan egyértelmű elvárásra ad alapot, amely teljesen ellentétes az érintett áruk valamely tulajdonságával.31 ÖSSZEGZÉS III. Javaslatok Áruk és szolgáltatások tételes, egyenként történő vizsgálata, a piac sajátosságainak, a fogyasztói szokásoknak és a releváns közönség árukhoz és szolgáltatásokhoz való viszonyulásának figyelembevétele. Meggondolandó a fogyasztók ügyleti döntésének befolyásolása mint vizsgálati szempont alkalmazása. Elősegítheti az objektivitást a megtévesztés nélküli használat vélelmének alkalmazása. Utóbbi alkalmazását indokolja és elősegíti a megtévesztő kereskedelmi gyakorlattal kapcsolatos magyar szabályozás (2008. évi XLVII tv ), amely tiltja a megtévesztő jellegű megjelöléshasználatot akkor is, ha az lajstromozott védjegy révén valósul meg.32 Köszönöm a figyelmet! SBGK Ügyvédi Iroda, H-1062 Budapest, Andrássy út 113. Tel.: Hasonló dokumentumok
A megtévesztés es tés mint feltétlen e kizáró ok a védjegyeljárásokban dr. Hegedűs Viktóriai osztályvezető Nemzeti Védjegy Osztály MIE IP konferencia, 2015. 05. 14. A megtévesztés előfordulása a védjegyjogban Részletesebben A védjegyoltalom megszerzése és megszűnése
A védjegyoltalom megszerzése és megszűnése Dr. Lukácsi Péter Ügyvéd / Partner SBGK Védjegyjogi Szeminárium, 2015. március 31. Az oltalom alapfeltételei Grafikai ábrázolhatóság Sieckman feltételek: világos, Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben Iron & Smith kontra Unilever előzetes döntéshozatali ügy (C-125/14)
Iron & Smith kontra Unilever előzetes döntéshozatali ügy (C-125/14) Dr. Kovács Nikolett ügyvéd ABK Dr. Krajnyák & Társa Ügyvédi Iroda - Dr. Lukácsi Péter Dr. Bozóki Bence ügyvédek SBGK Ügyvédi Iroda MIE Részletesebben IPARJOGVÉDELMI ALAPOK. SEED Hölgyek 2008.03.13.
A Párizsi Uniós Egyezmény 6 ter cikkének gyakorlati alkalmazása dr. Tóháti Márta Nemzetközi Védjegy Osztály Védjegy és Mintaoltalmi Főosztály Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatal Lajstromozást kizáró ok és Részletesebben A védjegybitorlás tipikus esetei
A védjegybitorlás tipikus esetei HVG Konferencia 2015. március 31. Dr. Bacher Gusztáv www.szecskay.com Miről lesz szó? A védjegyoltalom tartalma Kizárólagos jog Az oltalom korlátjai (jogkimerülés) A védjegy Részletesebben Nemzetközi továbbítási kérelmek gyakori hiányosságai
Nemzetközi továbbítási kérelmek gyakori hiányosságai dr. Kiss Gabriella Védjegy és Mintaoltalmi Főosztály Nemzetközi Védjegy Osztály Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Ügyfélfórum SZTNH-MVE Tartalom Formanyomtatvány Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/IF/JNF 2014. július Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/II. negyedév 2014 második negyedévében Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/IF/JNF 2014. október Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/III. negyedév 2014 harmadik negyedévében Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/IF/JNF 2013. október Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ III. negyedév 2013 harmadik negyedévében Részletesebben Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve. (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérıl.
Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérıl (kodifikált változat) (kivonat) [ ] 1. cikk Hatály Ezt az irányelvet Részletesebben A terméktanúsítás mint hozzáadott érték WESSLING Hungary Kft.
A terméktanúsítás mint hozzáadott érték WESSLING Hungary Kft. Dr. Martin Andrea vezető tanácsadó és szakértő A cím értelmezése Kinek az érdeke? - Szolgáltató tanúsítóé? - Gyártóé? - Forgalmazóé? Megalapozott? Részletesebben A magyar és az európai uniós védjegyrendszer kapcsolata -a hatályos szabályozás és a jogalkotási javaslatok tükrében
A magyar és az európai uniós védjegyrendszer kapcsolata -a hatályos szabályozás és a jogalkotási javaslatok tükrében Ficsor Mihály, SZTNH Védjegyjogi szeminárium HVG-ORAC Budapest, 2015. március 31. Áttekintés Részletesebben Szellemi Tulajdon Világnapja
Szellemi Tulajdon Világnapja A védjegyhasználat aktuális kérdései Dr. Szamosi Katalin 2010.ápr.23. A közösségi védjegyhasználat területi terjedelme Dr. Ficsor Mihály cikke 2010.febr. Iparjogvédelmi és Részletesebben CP5. Viszonylagos kizáró okok Összetéveszthetőség
CP5. Viszonylagos kizáró okok Összetéveszthetőség (A megkülönböztető képességgel nem rendelkező/gyenge elemek hatása) Harmonizálja a megkülönböztető képességgel nem rendelkező/gyenge védjegyelemekkel kapcsolatos Részletesebben Kereskedõk, szolgáltatók figyelem!
2 Kereskedõk, szolgáltatók figyelem! E kiadvány célja, hogy a hazánkban legelterjedtebb iparjogvédelmi jogintézményrõl: a védjegyrõl adjon tájékoztatást, felhívja a figyelmet ezen a területen fontos kérdésekre, Részletesebben A FOGYASZTÓVÉDELMI HATÓSÁG TAPASZTALATAI A VM (MAGYAR TERMÉK) RENDELET KAPCSÁN. 2014. május 20.
A FOGYASZTÓVÉDELMI HATÓSÁG TAPASZTALATAI A VM (MAGYAR TERMÉK) RENDELET KAPCSÁN 2014. május 20. FONTOSABB JOGSZABÁLYOK egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról szóló Részletesebben Jóhírű védjegyek az Európai Bíróság gyakorlatában
Jóhírű védjegyek az Európai Bíróság gyakorlatában AKTUÁLIS KÉRDÉSEK A SZELLEMI TULAJDON VÉDELME TERÜLETÉN 10 sorozatcímű ELŐTTÜNK A HOLNAP című szakmai továbbképzés 2010. november 25-26., Gárdony Dr. Bacher Részletesebben Egy bitorlási ügy tanulságai: szabadalombitorlás, megsemmisítési eljárás, jellegbitorlás és ezekkel kapcsolatos polgári jogi igények érvényesítése
Egy bitorlási ügy tanulságai: szabadalombitorlás, megsemmisítési eljárás, jellegbitorlás és ezekkel kapcsolatos polgári jogi igények érvényesítése Dr. Harangozó Gábor Danubia Szabadalmi és Jogi Iroda Kft. Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/IF/JNF 2014. április Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/ I. negyedév 2014 első negyedévében Részletesebben AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG GYAKORLATÁNAK HATÁSA A MAGYAR VÉDJEGYJOGRA**
Dr. Vida Sándor* AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG GYAKORLATÁNAK HATÁSA A MAGYAR VÉDJEGYJOGRA** Az európai jog, pontosabban az EK joga minden vonatkozásban felülírja a tagállamok jogát, s ezt a helyzetet szupremáciaként Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/IF/JNF 2013. július Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ II. negyedév 2013 második negyedévében Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/JNF 2013. február Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2012/ IV. negyedév 2012 negyedik negyedévében Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/IF/JNF 2014. január Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ IV. negyedév 2013 negyedik negyedévében Részletesebben Földrajzi árujelző. Néhány közismert földrajzi jelzés a mezőgazdasági termékek világából
Földrajzi árujelző Néhány közismert földrajzi jelzés a mezőgazdasági termékek világából Földrajzi árujelző Az eredetmegjelölés valamely táj, helység, kivételes esetben ország neve, amelyet az e helyről Részletesebben A védjegy megkülönböztető képességének megszerzése
SZALAI PÉTER A védjegy megkülönböztető képességének megszerzése I. BEVEZETŐ A védjegy általánosan bevett felfogásunk szerint a vállalat- és árujelzők csoportjába tartozik, azoknak gyakorlati jelentőségét Részletesebben Érdemes-e védjegycsaládot alapítani? Dr. Süle Ákos sulelaw.com
Érdemes-e védjegycsaládot alapítani? Dr. Süle Ákos sulelaw.com Definíció? magyar fogalom közösségi fogalom egyesült államokbeli fogalom USA Védjegycsalád használattal vagy anélkül Fogyasztói felfogás Áruk/szolgáltatások Részletesebben A Nemzeti Parki Termék védjegy minősítési rendszere és követelményei az élelmiszerszabályozásban.
A Nemzeti Parki Termék védjegy minősítési rendszere és követelményei az élelmiszerszabályozásban. Pest megyei Kormányhivatal Váci Járási Hivatal Járási Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Hivatala Részletesebben A Pálinkavédjegy a minőség garanciája. Dr. Martin Andrea WESSLING Hungary Kft.
A Pálinkavédjegy a minőség garanciája Dr. Martin Andrea WESSLING Hungary Kft. Védjegy az EU-ban és nálunk A védjegy jogi, azon belül iparjogvédelmi fogalom. Nem szerzői jog. A magyar védjegytörvény 1. Részletesebben Konvergencia. Gyakran ismételt kérdések (GYIK) a közös gyakorlattal kapcsolatban, 2. verzió CP 4. A fekete-fehér védjegyek oltalmi köre
EN HU Konvergencia Gyakran ismételt kérdések (GYIK) a közös gyakorlattal kapcsolatban, 2. verzió CP 4. A fekete-fehér védjegyek oltalmi köre 1. A közös gyakorlat különbözik az egyes hivatalok korábbi gyakorlatától? Részletesebben NEMZETI VÉDJEGYKÖZLEMÉNYEK
Szabadalmi Közlöny és Védjegyértesítő 117. évfolyam 6. szám, 2012.03.28. NEMZETI VÉDJEGYKÖZLEMÉNYEK Védjegybejelentések meghirdetése ( 210 ) M 10 01725 ( 220 ) 2010.05.31. ( 731 ) MediaVault Hungary Adatbiztonsági Részletesebben A védjegy és piaci előnyei
A védjegy és piaci előnyei Készítette: Dr. Fekete László 2011 Budapest 1. Bevezetés A védjegy az árujelzők legfontosabb fajtája, továbbá a piacgazdaságban az iparjogvédelem egyik legfontosabb jogintézménye. Részletesebben Védjegyjogi fejlemények az európai és a hazai színtereken
Védjegyjogi fejlemények az európai és a hazai színtereken dr. Pósa Dorottya Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Az előadás témái A közösségi védjegyrendszer reformja A jogalkotás folyamata Védjegyjogi Irányelv Részletesebben A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha nem felel meg az 1. -ban meghatározott követelményeknek.
VT Novella Vt. 1. (2) bekezdése: Védjegyoltalomban részesülő megjelölés lehet különösen a) szó, szóösszetétel, beleértve a személyneveket és a jelmondatokat; b) betű, szám; c) ábra, kép; d) sík- vagy térbeli Részletesebben A K ÉS TÁRSAI MEGOLDÁS Kft.t (székhelye: 7632 Pécs, Tolsztoj u. 2., adószáma: 11540531-2-02, a továbbiakban: vállalkozás) arra.
Iktatószám: Tárgy: BAO/001/00567-0001/2014 Kötelezésre szóló határozat A K ÉS TÁRSAI MEGOLDÁS Kft.t (székhelye: 7632 Pécs, Tolsztoj u. 2., adószáma: 11540531-2-02, a továbbiakban: vállalkozás) arra Kötelezem, Részletesebben * Szabadalmi ügyvivő, Gödölle, Kékes, Mészáros & Szabó Szabadalmi és Védjegy Iroda, ipright@ godollepat.hu.
Dr. Gödölle István* A KORÁBBI VÉDJEGY MINT LAJSTROMOZÁST GÁTLÓ ÉS TÖRLÉSI OK 1. rész 1. BEVEZETÉS A védjegyoltalom a védjegyjogosultnak kizárólagos jogot biztosít a védjegy gazdasági tevékenység körében Részletesebben Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei
Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei Dr. Mikló Katalin SZTNH Szabadalmi Fórum 2014. április 23. Jogszabályi háttér Megsemmisítési eljárás - feltételei (Szt. 42. ) - eljárási szabályok (Szt. 80., Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/JNF 2013. április Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ I. negyedév 2013 első negyedévében Részletesebben Hatósági tapasztalatok a tejtermékek ellenőrzéséről
Hatósági tapasztalatok a tejtermékek ellenőrzéséről Bartyik Tünde Élelmiszer-és Takarmánybiztonsági Igazgatóság Bejelentésköteles Élelmiszer-előállítás Felügyeleti Osztály Budapest, 2014. február 18. Tejtermékek Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
JNF/VMF 2015. április Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2015/I. negyedév 2015 első negyedévében összesen Részletesebben DR. GYÖRGY ÁDÁM, LL.M. 2015. NOVEMBER 26. MIE ŐSZI KONFERENCIA 2015
Európai Funkcionalitás Doktrínája: a védjegyek funkcionalitása, tekintettel a C-215/14 sz. Société des Produits Nestlé SA v Cadbury UK Ltd - Kit Kat - ügyre DR. GYÖRGY ÁDÁM, LL.M. 2015. NOVEMBER 26. MIE Részletesebben PUBLIKÁCIÓ VAGY SZABADALOM?
PUBLIKÁCIÓ VAGY SZABADALOM? Dr. Gács János tanácsadó HIPAVILON nonprofit kft. Győr, 2012. október 17. 2 MINDKETTŐ, DE A MEGFELELŐ SORRENDBEN 3 MIRE JÓ A SZELLEMI TULAJDONVÉDELEM? Arra, hogy alkotásának Részletesebben A vidékfejlesztési miniszter /2011. ( ) VM rendelete egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról
1 A vidékfejlesztési miniszter /2011. ( ) VM rendelete egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. Részletesebben Az eredetvédelem szerepe és jelentősége. TERRA MADRE 2014. december 9. Kókai Kunné Dr. Szabó Ágnes
Az eredetvédelem aktuális kérdései XVI. Szőlészeti, Borászati és Bormarketing Konferencia Lakitelek 2015. január 28. Kókai-Kunné Dr. Szabó Ágnes A bor és a szellemi tulajdonvédelem Szabadalom Növényfajta-oltalom Részletesebben Azonosság és összetéveszthetőség Az áruk és szolgáltatások összehasonlítása
A BELSŐ PIACI HARMONIZÁCIÓS HIVATAL (VÉDJEGYEK ÉS FORMATERVEZÉSI MINTÁK) ÁLTAL A KÖZÖSSÉGI VÉDJEGYEKKEL KAPCSOLATBAN VÉGZETT VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁS C. rész FELSZÓLALÁS 2. SZAKASZ AZONOSSÁG Részletesebben CLV Partners Ügyvédi Iroda
CLV Partners Ügyvédi Iroda 1 A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. tv (Grt.) Termék-specifikus szabályozás (Gyftv; Hpt;) b2b b2c A tisztességtelen Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben MIRE JÓ A SZELLEMI- TULAJDON-VÉDELEM. SEED családi délelőtt 2009. November 5.
MIRE JÓ A SZELLEMI- TULAJDON-VÉDELEM SEED családi délelőtt 2009. November 5. HOGY A BEFEKTETETT CSALÁDI TŐKE NE MÁSNAK HOZZON HASZNOT Alapigazságok Ha valamilyen szellemi értéket létrehoztunk, oltalmazzuk Részletesebben A/16 A VÉDJEGY FOGALMA ÉS OLTALMÁNAK FELTÉTELEI, A KERESKEDELMI NÉV
A VÁLLALAT- ÉS ÁRUJELZŐK OLTALMÁRÓL ÁLTALÁBAN A gazdasági-kereskedelmi terminológiában használatos goodwill -nek nincs igazi magyar megfelelője, leginkább a vállalati jó hírnévvel adható vissza (fogyasztói Részletesebben Ing. Stefan Machalik értesítette a Társaságot arról, hogy 640.000 darab VISONKA törzsrészvény megszerzésével részesedésének mértéke 32,65%-ra nőtt.
A VISONKA Nyrt. (6075 Páhi, III. körzet 51.; cégjegyzékét vezeti a Kecskeméti Törvényszék Cégbírósága, Cg. 03-10-100423; a továbbiakban úgy is, mint Társaság ) tájékoztatja a tisztelt Befektetőket, hogy Részletesebben Kérdés felelet. védjegyoltalom. Közösségi. Magyar Szabadalmi Hivatal 2007
Kérdés felelet K Közösségi védjegyoltalom Magyar Szabadalmi Hivatal 2007 Összeállította: dr. Gonda Imre Sorozatszerkesztő: Bana Zsuzsanna Tipográfia: Plette Péter ISSN 1788-4462 ISBN 978-963-9157-56-9 Részletesebben SPC kiegészítő oltalmi tanúsítvány
SPC kiegészítő oltalmi tanúsítvány MIE konferencia Mátraháza, 2011. május 26-27. Szentpéteri Zsolt szabadalmi ügyvivő SPC 1.) Forgalomba hozatali engedélyekkel kapcsolatos problémák 2.) Vizsgálattal kapcsolatos Részletesebben í t é l e t e t : Kötelezi az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 15 nap alatt 15.000 (tizenötezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Pfv. IV.20.688/2007/7.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Krzyzewsky Beáta ügyvéd által képviselt Kft. felperesnek a dr. Kovács Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Papp László ügyvéd) által képviselt Részletesebben Hatósági tapasztalatok a tejtermékek ellenőrzéséről
Hatósági tapasztalatok a tejtermékek ellenőrzéséről Bartyik Tünde Élelmiszer-és Takarmánybiztonsági Igazgatóság Bejelentésköteles Élelmiszer-előállítás Felügyeleti Osztály Budapest, 2013. október 15. Tej Részletesebben A Tanács 207/2009/EK rendelete. (2009. február 26.) a közösségi védjegyrıl. (kivonat)
A Tanács 207/2009/EK rendelete (2009. február 26.) a közösségi védjegyrıl (kodifikált változat) (kivonat) 1. cikk A közösségi védjegy (1) Az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelıen és az e rendeletben Részletesebben * Szabadalmi ügyvivő, Gödölle, Kékes, Mészáros & Szabó Szabadalmi és Védjegy Iroda, ipright@ godollepat.hu
Dr. Gödölle István* A KORÁBBI VÉDJEGY MINT LAJSTROMOZÁST GÁTLÓ ÉS TÖRLÉSI OK 2. rész 7. AZ ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉG A Vt. 4. (1) bekezdésének b) pontja szerinti viszonylagos kizáró ok akkor áll fenn, ha a fogyasztók Részletesebben A Tpt. 61. -a szerinti, szavazati jogot biztosító részvény, illetőleg szavazati jog megszerzésének vagy elidegenítésének bejelentése
A Tpt. 61. -a szerinti, szavazati jogot biztosító részvény, illetőleg szavazati jog megszerzésének vagy elidegenítésének bejelentése 1. Olyan meglévő részvények kibocsátójának vagy eredeti kibocsátójának Részletesebben AZ IPARI MINTAOLTALMI JOG FEJLŐDÉSI IRÁNYAI**
Dr. Markó József:* AZ IPARI MINTAOLTALMI JOG FEJLŐDÉSI IRÁNYAI** 1. Bevezetés A valódi piaci versenyre épülő gazdaságokban az áruk (termékek) esztétikai célú külső kialakítása, azaz formatervezése az áruk Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben védjegyoltalom Közösségi Hogyan szerezzünk védjegyoltalmat közösségi védjegyek és védjegybejelentések átalakítása útján? Közösségi oltalmi rendszer
Közösségi oltalmi rendszer Közösségi védjegyoltalom Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 2011 és védjegybejelentések átalakítása útján? Hogyan szerezzünk védjegyoltalmat közösségi védjegyek Összeállította: Részletesebben MIRE JÓ A SZELLEMITULAJDON- VÉDELEM?
MIRE JÓ A SZELLEMITULAJDON- VÉDELEM? Dr. Gács János vezető főtanácsos Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Vállalkozónői Konferencia, 2012. április 26 (A Szellemi Tulajdon világnapja) No mire is..hát arra, Részletesebben Megfelelőség értékelés a vendéglátásban WESSLING Hungary Kft.
Megfelelőség értékelés a vendéglátásban WESSLING Hungary Kft. Dr. Martin Andrea vezető tanácsadó és szakértő Amiről ma szó esik: I. Megfelelőség és a megfelelőségértékelés jogi háttere II. III. Terméktanúsítás Részletesebben Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata. 2010. május 18. dr. Balogh Virág
Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata 2010. május 18. dr. Balogh Virág Miről lesz szó? 1. Szervezeti háttér 2. Jogszabályi háttér 3. Közgazdasági háttér 4. A gyógyhatás -ra vonatkozó Részletesebben VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése
VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése Babilai Ildikó SZTNH 2013. november 28. A kizárólagos hasznosítási jog engedélyezésének Részletesebben A vidékfejlesztési miniszter /2011. ( ) VM rendelete. egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról
A vidékfejlesztési miniszter /2011. ( ) VM rendelete egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. Részletesebben RENDELETEK A TANÁCS 207/2009/EK RENDELETE. (2009. február 26.) a közösségi védjegyről. (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg)
2009.3.24. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 78/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 207/2009/EK RENDELETE (2009. Részletesebben Közös közlemény a fekete-fehér védjegyek oltalmi körével kapcsolatos közös gyakorlatról 2014. április 15.
Közös közlemény a fekete-fehér védjegyek oltalmi körével kapcsolatos közös gyakorlatról 2014. április 15. 1. HÁTTÉR Az Európai Unió védjegyhivatalai abbéli elköteleződésük érdekében, hogy a Védjegyek és Részletesebben 158/2009. (VII. 30.) Korm. rendelet
158/2009. (VII. 30.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek, valamint a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmára irányuló eljárásról és a termékek ellenőrzéséről A Kormány a Részletesebben N Y I L V Á N T A R T Á S Bejelentés-köteles kereskedelmi tevékenységről K U N C S O R B A t e l e p ü l é s e n m ű k ö d ő ü z l e t e k r ő l
N Y I L V Á N T A R T Á S Bejelentés-köteles kereskedelmi tevékenységről K U N C S O R B A t e l e p ü l é s e n m ű k ö d ő ü z l e t e k r ő l A nyilvántartásba vétel száma: 2/1997 neve: Molnár Emília Részletesebben HÍRLEVÉL 2007. MÁRCIUS - ÁPRILIS
S Z E C S K A Y Ü g y v é d i I r o d a - A t t o r n e y s a t L a w HÍRLEVÉL 2007. MÁRCIUS - ÁPRILIS A dinamikusan fejlődő Szecskay Ügyvédi Iroda egyike Magyarország legjelentősebb ügyvédi irodáinak. Részletesebben védjegyoltalom Közösségi Európai védjegyjogi gyakorlat a feltétlen kizáró okok kapcsán Közösségi oltalmi rendszer
Európai védjegyjogi gyakorlat a feltétlen kizáró okok kapcsán Jogesetek az Európai Unió Bíróságának és Törvényszékének gyakorlatából Közösségi oltalmi rendszer Közösségi védjegyoltalom Szellemi Tulajdon Részletesebben A JÓ HÍRŰ VÉDJEGY MINT KIZÁRÓ OK A VÉDJEGYJOGBAN
Dr. Gödölle István A JÓ HÍRŰ VÉDJEGY MINT KIZÁRÓ OK A VÉDJEGYJOGBAN 1. BEVEZETÉS A viszonylagos kizáró okok körében ki vannak zárva a védjegyoltalomból a már védjegyoltalom tárgyát képező megjelölések. Részletesebben A változó jogi környezet új kihívásai P R O G R A M
A változó jogi környezet új kihívásai című konferencia előzetes P R O G R A M 2014. november 20-21. Hotel DIVINUS*****, Debrecen 2014. november 20. csütörtök 10.00-11.00 Regisztráció, reggeli kávé és sütemény Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Lajstromozott védjegyek
NEMZETI VÉDJEGYKÖZLEMÉNYEK Védjegybejelentések meghirdetése ( 210 ) M 11 02869 ( 220 ) 2011.09.09. ( 731 ) Pártos Csilla, Budapest (HU) ( 740 ) dr. Bilkei-Gorzó Dávid, Budapest ( 511 ) 41 Nevelés; szakmai Részletesebben ÜZLETI JOG I. 2013/14
ÜZLETI JOG I. 2013/14 12.. előad adás Az oltalmi jogok Iparjogvédelem III. Áttekintés: I. A HASZNÁLATI MINTAOLTALOM I.1 Használati mintaoltalom A.) Az oltalom tárgya B.) Az oltalom sajátosságai I.2 Jogi Részletesebben 124/2007. (V. 31.) Korm. rendelet
124/2007. (V. 31.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára és a termékek ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról A védjegyek és a földrajzi árujelzők Részletesebben KÉZMŰVES TEJTERMÉKEK
KÉZMŰVES TEJTERMÉKEK Szlanyinka Edina Kis-, Közép-, Agrárvállalkozók, Sajtkészítők Egyesülete titkára Vidékfejlesztési Minisztérium, Budapest, 2014. április 1. HIÁNYZIK A POLCOKRÓL! Az össz. sajtfogyasztásunkban Részletesebben A CTM tényleges használatának területi dimenziója - élet az ONEL ítélet után -
A Danubia Szabadalmi és Jogi Irodában tartott előadás összefoglalója A CTM tényleges használatának területi dimenziója - élet az ONEL ítélet után - dr. Gonda Imre főosztályvezető-helyettes Szellemi Tulajdon Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ 1952. ÉVI III. TÖRVÉNY A POLGÁRI PERRENDTARTÁSRÓL ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I.
TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ...3 1952. ÉVI III. TÖRVÉNY A POLGÁRI PERRENDTARTÁSRÓL...4 ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK...4 I. Fejezet Alapvető elvek...4 A törvény célja...4 A bíróság feladatai a polgári perben...5 Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
JNF/VMF 2015. január Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/IV. negyedév 2014 negyedik negyedévében Részletesebben NEMZETI VÉDJEGYKÖZLEMÉNYEK
NEMZETI VÉDJEGYKÖZLEMÉNYEK Védjegybejelentések meghirdetése ( 210 ) M 13 00094 ( 220 ) 2013.01.14. ( 731 ) Dr. Beck Zoltán, Pécs (HU) ( 740 ) Dr. Szénássy Mónika, Kocsis és Szénássy Ügyvédi Iroda, Budapest Részletesebben FELSZÓLALÁS KÖZÖSSÉGI VÉDJEGYBEJELENTÉS ELLEN NICKY/NOKI
Dr. Vida Sándor* FELSZÓLALÁS KÖZÖSSÉGI VÉDJEGYBEJELENTÉS ELLEN NICKY/NOKI A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM) által közzétett védjegybejelentések elleni felszólalások benyújtása két évvel az EU-csatlakozást Részletesebben C. RÉSZ FELSZÓLALÁS 4. SZAKASZ A KVR 8. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSE SZERINTI JOGOK
A BELSŐ PIACI HARMONIZÁCIÓS HIVATAL (VÉDJEGYEK ÉS FORMATERVEZÉSI MINTÁK) ÁLTAL A KÖZÖSSÉGI VÉDJEGYEKKEL KAPCSOLATBAN VÉGZETT VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁS C. RÉSZ FELSZÓLALÁS 4. SZAKASZ A KVR 8. CIKKÉNEK Részletesebben A HASZNÁLAT IGAZOLÁSA
A BELSŐ PIACI HARMONIZÁCIÓS HIVATAL (VÉDJEGYEK ÉS FORMATERVEZÉSI MINTÁK) ÁLTAL A KÖZÖSSÉGI VÉDJEGYEKKEL KAPCSOLATBAN VÉGZETT VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁS C. RÉSZ FELSZÓLALÁS 6. FEJEZET A HASZNÁLAT Részletesebben használata Az EU emblémájának az uniós programokkal összefüggésben Útmutató a kedvezményezettek és más harmadik felek számára 2012.
Az EU emblémájának használata az uniós programokkal összefüggésben Útmutató a kedvezményezettek és más harmadik felek számára 2012. október Szervezeti közlemény 2 Bevezetés számos olyan programmal rendelkezik, Részletesebben 1997. évi XI. törvény. a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról ELSŐ RÉSZ A VÉDJEGY JOGI OLTALMA. I. Fejezet A VÉDJEGYOLTALOM TÁRGYA
1997. évi XI. törvény a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról A magyar piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, az áruk és a szolgáltatások megkülönböztetésén alapuló versenyfeltételek erősítése, Részletesebben Védjegyintenzív ágazatok Magyarországon
Védjegyintenzív ágazatok Magyarországon Simon Dorottya dr. Gonda Imre Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Európai IP kérdések: újratöltve MIE rendkívüli közgyűlés 2014. szeptember 3. Védjegyintenzív ágazatok Részletesebben 5.1. a kereskedelmi tevékenység címe (több helyszín esetében a címek),
nyilvántartásba vétel száma: B.1/2009 z üzlet(ek) elnevezése: Borcsi sportpanzió Nyilvántartás a bejelentéshez kötött ről Neve: Boros és Társa Vendéglátó és Kereskedelmi Bt. Címe: Székhelye: 8248 Veszprémfajsz, Részletesebben A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról l szóló. gyakorlatában
A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról l szóló törvény alkalmazása az NFH gyakorlatában dr. Szöll llısy András Hatósági és s Jogi FıosztF osztály UCP és s KözérdekK Részletesebben Tájékoztató és minősítő rendszerek. Összeállította: Sallai András
Tájékoztató és minősítő rendszerek Összeállította: Sallai András Tanúsítás olyan eljárás, amellyel egy független fél írásban igazolja, hogy egy termék, egy folyamat, egy szolgáltatás megfelel az előírt Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
VERSENYTANÁCS Vj 146/2006/16. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Tárkány Autóház Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása miatt indult eljárásban indított Részletesebben A pálinka mint hungarikum
A pálinka mint hungarikum 2010.06.01. Vidékfejlesztési Minisztérium Gyaraky Zoltán főosztályvezető Egy kis pálinka történelem Magyarországon a XIV. században aqua vitae reginae Hungariae A XV. században Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság bíróság