text:
Közérdekű Kereset az OTP ellen – tárgyalás elnapolva 2014. április 2-re | PITEE
Közérdekű Kereset az OTP ellen – tárgyalás elnapolva 2014. április 2-re
A Fővárosi Törvényszék nem hozott ítéletet 2014. február. 4. napján megtartott nyilvános tárgyaláson. A bíróság elnapolta az ügyet 2014. április 2. napjára.
napjára tűzte ki az országgyűlési képviselők
2014. évi választását.
www. valasztas. hu
A tárgyaláson a bíróság nehezményezte, hogy a felperes 2013. november 22. napján kelt beadványában annak a gyanújának adott hangot, miszerint az eljárás elhúzódása nem a véletlen műve. (Törvényt sért a törvényszék politikai megrendelésre, 2013.11.25.)
Az eljárás elhúzódása
Álláspontunk szerint, a Polgári Perrendtartás nem teszi lehetővé azt, hogy egy eljárás több mint két évig elhúzódjon. Álláspontunk szerint a Polgári Perrendtartás teszi lehetővé azt sem, hogy a bíróság a meghirdetett nyilvános tárgyalást több alkalommal is elnapolja. Álláspontunk szerint, az eljárás ilyen mértékű elodázása ellentétes a Polgári Perrendtartással.
Ugyanakkor azzal is tisztában vagyunk, hogy a Polgári Perrendtartás rendelkezéseinek önkényes értelmezése Magyarországon nem valósít meg bűncselekményt.
Egyesületünk pont azért küzd, hogy ez a helyzet megváltozzon. (Törvényjavaslat a jogállamért 2014.02.03.)
Olvassa el a, 2014. február 4. napján megtartott, tárgyalás jegyzőkönyvét:
Budapest II. Varsányi Irén u. 40-44.
1535 Budapest, Pf: 887.
32.G.42.278/2013/12.
OTP Bank Nyrt. és egy társa
Tisztességtelen kikötés megtámadása
A tárgyalás helye:
Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiuma,
Budapest Varsányi Irén u. 40-44. III. emelet 303. tárgyaló
A tárgyalás ideje:
2014. február 4. 10 óra 30 perc
Ténylegesen megkezdve:
10 óra 30 perckor
dr. Darákné dr. Nagy Szilvia
Felperesért: dr.ILázárVDénesVEurópai Közösségi Jogász
Alperesért: dr. Nagy Péter Pál ügyvéd
A bíró a folytatólagos tárgyalást megkezdi, megállapítja, hogy a nagy számú hallgatóságra tekintettel másik tárgyalóteremben kell a tárgyalás helyszínét kijelölni, illetőleg kitűzni. ezt követően rövid szünetet rendel el, majd a tárgyalást a 316-os tárgyalóteremben folytatja.
Bíró közli a tárgyalás anyagának rögzítése hangszalagra diktálással történik, amelyet 8 munkanap elteltével lehet megtekinteni a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiumának a kezelőirodáján.
Ezt követően eljáró bíró személyében történő változásra tekintettel bíró röviden ismertette az iratokat.
Felperes jogi képviselője:
Részletesebb iratismertetést nem kérek, pusztán annyi észrevételem lenne az elhangzott iratismertetésre, hogy a keresetmódosítás kapcsán azt is kifejtettem, hogy amennyiben a bíróság a beadványunkat keresetmódosításnak tekinti, úgy az alperes ahhoz hozzájárult, a magatartása erre utalt, ezt is részletesen kifejtettem beadványomban.
Alperes jogi képviselője:
További iratismertetést nem kérek.
Vissza szeretnék térni az első tárgyalási naphoz és ahhoz, hogy miért került sor a keresetnek a pontosítására. Az első tárgyaláson vita alakult ki köztük és dr. Tóth Gyula bíró között a tekintetben, hogy a keresetlevélnek vajon meg kell-e jelölnie pontosan azt a pontot az ÁSZF-ben aminek a tisztességtelenségére hivatkozunk vagy elegendő azt a pontot oly módon megjelölnünk, hogy az egyértelmű legyen. Átnéztünk mi is több ítéletet, de álláspontunk szerint, ha idézzük az adott szerződési feltételt, akkor nem kell külön megjelölnünk, hogy mettől meddig hatályos ÁSZF alapján kérjük a tisztességtelenség megállapítását, elegendő pusztán adott tisztességtelen kikötést idéznünk, illetőleg megjelölnünk a keresetlevélben. Felhívott minket továbbá arra eljáró bíró, hogy nem jelöltük meg azokat a dokumentumokat amikben ez fellelhető, e körben utaltunk ugyanis arra, hogy az Általános Szerződési Feltételeknek nem feltétlenül kell magában a szerződésben benne foglaltatni. Ezt követően alperesek vállalták, hogy átadják az ÁSZF-eket, hiszen azok a régi már nem hatályos ÁSZF-eket visszakeresni az alperes rendszeréből nem lehetett. Ezt követően tudtuk pontosítani kereseti kérelmünket és leltünk fel olyan egyedi szerződéseket is, amelyek kapcsán kértük a tisztességtelenség megállapítását. A keresetmódosításként aposztrofált beadványom tehát tulajdonképpen pontosítás, ha van benne változás az maximum a személyekre lebontott szerződések körének a felsorolása.
A keresetlevél logikája szerint tehát azt bizonyítottuk, hogy a kérdéses kikötés az az ÁSZF rendelkezése, ezt egyebekben alperes sem vitatta. Következő kérdés amiben állást kell foglalni, hogy ez a kikötés tisztességtelen-e. Kikötés lehet álláspontom szerint tisztességtelen önmagában azért, mert jogszabályba ütköző vagy pedig azért, mert a felek jogait és kötelezettségeit egyoldalúan a fogyasztó hátrányára tolja el.
A Hpt. 210. § (3) bekezdésébe ütközik álláspontunk szerint adott kikötés, hiszen az az e normában megfogalmazott egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Gyakorlatilag itt az egyértelműség
megvilágításához alkotmányjogi definíciókat kell segítségül hívnunk. Akkor egyértelmű egy kikötés, egy feltétel, ha az világos és a feltételek és következmények közrehatása egyértelmű benne.
Ez matematikai nyelven megfogalmazva megfelel az egyértelmű hozzárendelés követelményének. Ez az OTP által alkalmazott feltételek kapcsán nem érhető tetten. Adott feltétel esetén az ahhoz
fűződő jogkövetkezmények közötti okozatosság nem látható. Nem tudni például, hogy egy jegybanki alapkamat emelkedés miként járulhat a kezelési költség növeléséhez. Azt, hogy a
jegybanki alapkamat növekedése, mondjuk a kamat növekedéssel összefügghet ezt nem vitatjuk, de például egy kezelési költség növekedéséhez milyen okból vezet, ez nem látható ebből. Ebből a
szempontból tehát a PSZÁF ajánlásának sem tesz eleget alperes akkor amikor a kapcsolódó következményeket nem rögzíti.
Az alperes sérelmezi, hogy azokat a dokumentumokat, amelyek hasonló jogi álláspontot fejtenek ki mint mi nem csatoltunk, e körben azonban utalnék rá, hogy ezt bizonyítékként nem kértük
Álláspontom szerint ezen túlmenően tisztességtelen is az egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó feltétel, hiszen egyértelmű, hogy a profitszerzési célból használja azt az alperes, azaz növeli saját bevételét és a fogyasztó költségét. Általánosságban utalnék arra, hogy egy cikket csatoltunk, mely szerint Magyarországon drágák a hitelek, ám erre ezen kívül nincs ráhatásunk, hogy ezt a tényt bármivel is tudnánk bizonyítani. Ugyanakkor úgy érezzük, hogy önmagában objektíve elegendő adott szerződési feltétel tisztességtelenségére hivatkozni, az a tisztességtelenség megállapításának nem feltétele, hogy adott kikötést, szerződési feltételt alkalmazta-e, illetőleg hogy alkalmazta a szerződő fél. Egyébként utalnánk arra, hogy a pertárgyérték amennyiben valóban ilyen magas, mint ahogy az alperes jelezte, akkor erre már hivatkozott volna korábban is.
A továbbiakban a 7-es sorszámú alperesi beadvány figyelembevételének mellőzését kérjük, hiszen ez a beadvány november 22-én érkezett ugyanaznap, mint amikor a bíróság kitűzte az ügyet új tárgyalásra, tehát, hogyha az eredeti határnap maradt volna ezt a beadványát teljesen figyelmen kívül kellett volna hagyni. Ezért mindenben fenntartjuk kereseti kérelmünket és az ügyvédi megbízási szerződés alapján kérjük a perköltség megállapítását.
2012. január 22. napján az első tárgyalásra történő kitűzéskor a toldatban szerepelt az, hogy alperesnek 15 napon belül kell nyilatkoznia a kereseti kérelemre.
Ezt követően bíró tájékoztatja a feleket, hogy az alperes nyilatkozata után fog e kérdésben még külön állást foglalni, valamint arról is tájékoztatja a feleket, hogy az alapeljárásban a bíróság 2011. december hó 2. napján tűzte ki az első tárgyalásra a határnapot, ebben felhívta az alperest nyilatkozattételre, az alperes akkori jogi képviselője útján 2012. január 12. napján nyújtott be érdemi ellenkérelmet, a bíróság azonban azt a pert, amire hivatkozik a felperes, 8-as sorszámú végzésével megszüntette. A megszüntető végzés ellen terjesztett elő felperes fellebbezést, erre tekintettel került hatályon kívül helyezésre a 8-as végzés és rendelte el a Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.21.554/2012/8-as sorszámú végzésével a per további tárgyalását az iratok tartalma szerint.
Az ellenkérelmünkben és a 7-es számú beadványunkban foglaltakat mindenben fenntartom. Amit a felperes jogi képviselője az alapeljárás 4-es sorszámú jegyzőkönyvével kapcsolatosan előadott, azt mint iratelleneset mindent vitatok ami nincs bent az adott jegyzőkönyvbe. A 7-es beadványomban egyébként részletesen vitattam az érdemi előadását is, sajnálatos, hogy egy dilettáns keresetre kell állandóan nyilatkoznunk, ha ez normálisan lenne előterjesztve, akkor nem lettünk volna olyan bajban, hogy azt sem tudjuk, hogy mire kell érdemi védekezést előterjesztenünk. Óriási munka volt ezt az anyagot összeállítani. Az alapeljárásban előadnám, hogy elsődlegesen pergátló kifogást adtunk elő és ebben is döntött a bíróság. Érdemben tehát ezért most nyilatkoztunk, továbbra is fenntartjuk a pergátló kifogásunkat, azt amit a PSZÁF-el kapcsolatosan előadtunk. Továbbá van egy Alkotmánybírósági határozat ami azt tartalmazza, hogy mi ügyvédek is az igazságszolgáltatás részei vagyunk, és én személy szerint kikérem magamnak, hogy egy jött ment ügyvéd, egy magyar bírót azzal gyanúsítson meg, hogy politikai megrendeléséket teljesítsen.
Ezt követően bíró felhívja a teremben lévő hallgatóságot, hogy a véleménynyilvánítástól tartózkodjanak, amennyiben a továbbiakban a véleménynyilvánítás hangos módon, az eljárást zavarása útján valósül meg, akkor kiutasítja őket a tárgyalóteremből.
Ezt követően felhívja a felperes jogi képviselőjét a Pp. 8. §-a szerint, hogy perbeli jogait jóhiszeműen köteles gyakorolni, kötelezettségeinek is így köteles eleget tenni. Felhívja őt arra nézve, hogy tartózkodjék az olyan nyilatkozatoktól, amelyek a 8-as sorszámú beadványában találhatók, ez ugyanis nem fér össze a bírósági eljárással. Amennyiben álláspontja szerint bármilyen bűncselekmény megvalósult, úgy az ellen megvannak a megfelelő törvényes eszközök.
Alperes jogi képviselőjét pedig ugyancsak fentiekre hivatkozással felhívja a bíróság arra, hogy tartózkodjék a másik jogi képviselő minősítésétől.
A bíróság felhívja tehát a jogi képviselőket, hogy bírságolás terhe mellett az eljárás rendjét őrizzék meg.
Két dolgot szeretnék megjegyezni. Ami a nekem szóló tájékoztatást illeti, én az írtam beadványomban, hogy felmerült a gyanú, hogy a bíróság politikai megrendeléseket teljesít, ez egy szubjektív érzésemet nyilvánítottam ki, ha egy eljárás 2 évig húzódik és 3 időpontot is elnapol a bíróság és e körben a dátumok összefüggnek, akkor az ügyfél anélkül, hogy tudná hogy a bíróság belső szervezetében milyen eljárási rend vezetett ehhez, rossz érzése alakul ki, ezt artikuláltuk beadványunkba. Tudjuk, hogy a mai napig az nem bűncselekmény, ha a bíróság ide-oda tologatja az eljárást, mégis ez sok embert rossz érzéssel tölt el, főleg a felperes tagjait. A másik pedig, szeretném, ha a jogi képviselők nyilatkozatát szó szerint idéznénk, tehát ami a keresetlevélre vonatkozott, „hogy idehányt dolgokat”, „szakmailag színvonaltalan”, illetőleg „hogy jött-ment ügyvéd”.
Megjegyezném, hogy tartalmilag idézhet a felperes, de megjegyezném, hogy ezt a szövegében kell vizsgálni és én más nyelvtant használok beadványaimban.
Bíró azon kérdésére, mely szerint hozzájárulnak-e az alperesek ahhoz, hogy a bíróság érdemben tárgyalja a felperes 2012. április 4. napján érkezett kereseti kérelem pontosítása megnevezésű kérelmét, alperesek jogi képviselője:
Mivel nem perrendtartás szerű ezen kérelme, ezért nem járulunk hozzá, hogy azt a bíróság érdemben tárgyalja.
Két megjegyzésem lenne, egyrészt, hogy az alperesek szolgáltattak adatot a keresetmódosításhoz, tehát e körben arra kívánok hivatkozni, hogy hozzájárultak alperesek a keresetmódosításához, másrészt semmi értelme nincs ha ezt elutasítaná bíróság, újból beadhatnánk ezt a keresetet, semmi pluszköltséget ez nem okozna a felperesnek és csak újból elhúzná az egész eljárást.
Ezt követően bíró meghozta, kihirdette az alábbi
I. sorszámú v é g z é s t
A bíróság a felperes 2012. április 4. napján érkezett kereseti kérelem pontosítása elnevezésű, tartalmában azonban keresetmódosítását elutasítja.
Bíró kérdésére felperes jogi képviselője:
A kereseti kérelmünket akkor a Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.21.544/2012/5-ös számú végzésének indokolás 1-es bekezdése szerint tartom fenn, azaz a Ptk. 209. § (2) bekezdése és 209/B § (1) bekezdésére alapított pontosított keresetemben I. és II.r. alperesek által közösen alkalmazott, a devizában nyilvántartott lakáscélú és jelzálog típusú konzorciális OTP hitelekre vonatkozó üzletszabályzat 2002. január és 2009. január 1. napja között hatályos II.5.2. pontja első bekezdésében foglalt Általános Szerződési Feltétel érvénytelenségének megállapítását és a jogerős ítélet alperesek költségén történő közzétételének elrendelését kérem. Az érvénytelenséget I. és II.r. alperesekkel 2006. február 28-ig szerződő valamennyi ügyfélre és a 2006. március 1. napja után szerződő valamennyi fogyasztóra kiterjedő hatállyal kérem megállapítani. Az a szerződéses feltétel, ami a II.5.2. pont, pedig nem más mint a keresetlevélben idézett szerződéses feltétel, illetőleg kikötés. Mindezt közérdekű keresetként kívánom érvényesíteni.
II. sorszámú v é g z é s t
A bíróság az alperes pergátló kifogását elutasítja.
E végzés ellen külön fellebbezésnek helye nincs.
A 2013-as Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételünket felmutatnám és bejelentem, hogy az beadványunkkal együtt úton van.
Bíró felhívja a felperes jogi képviselőjét, hogy a most felmutatott Európai Unió Hivatalos Lapjának kivonatát, amelyben szerepel a felperes feltüntetése pótlólag 8 napon belül csatolja be.
Ez olyan mintha joganyag becsatolására kérne a bíróság.
Ezt követően bíró tájékoztatja a felperest, hogy nem irányelv vagy európai jogi norma becsatolására hívta fel őt, hanem az Európai Unió Hivatalos Lapjának a becsatolására, a kettő nem ugyanaz.
Ezt követően bíró kérdésére felperes jogi képviselője:
Nem vitatjuk azt a tényt, mely szerint alperes a devizában nyilvántartott lakáscélú és jelzálogtípusú konzorciális OTP hitelt csak 2005. március 1.től 2007. október 1-ig nyújtott.
Bíró azon kérdésére, mely szerint 2002. január 1. és 2009. január 1. között volt-e devizában nyilvántartott lakáscélú és jelzálogtípusú konzorciális OTP hitelre vonatkozó üzletszabályzata az alperesnek és ebben az üzletszabályzatban az a szerződési feltétel, kikötés amelyet a felperes keresetlevelében megjelölt szerepelt-e, ha igen hányas pontként szerepelt tegyen nyilatkozatot, alperes jogi képviselője:
Erre nem tudok nyilatkozni.
Bíró felhívja alperesek jogi képviselőjét, hogy a fentieknek megfelelően 8 napon belül tegyen erre nyilatkozatot. Tehát jelölje meg, hogy volt-e és mettől meddig hatályban, 2002. január és 2009. január 1. között a már becsatolt üzletszabályzatokon kívül devizában nyilvántartott lakáscélú és jelzálogtípusú konzorciális OTP hitelre vonatkozó üzletszabályzata és ennek volte
olyan tartalmú szerződéses feltétele mint amit a felperes kereseti kérelmében megjelölt. A támadott kikötés, feltétel tisztességtelenségét a tisztességtelenségre hivatkozó felperes köteles bizonyítani, így amennyiben e körben van bizonyítási indítványa, úgy ezt tegye meg 8 napon belül.
A feltétel kapcsán azonban alperesnek is kell a tényállításait bizonyítani, így a tisztességtelenség kapcsán az oklistával kapcsolatos tényelőadásait, amelyek a 7-es beadványában szerepelnek, az alperesnek kell bizonyítania, köteles továbbiakban azt bizonyítani, hogy a hiteldíj elemeinek egyoldalú módosítása tekintetében az okozatosság követelményének, az egyértelműség követelményének mindenben eleget tett az adott szerződési feltétel vagy kikötés. Ennek megfelelően 8 napon belül terjessze elő bizonyítási indítványait.
A bíróság figyelmezteti arra a feleket, amennyiben 8 napon belül nem nyilatkoznak, bizonyítási indítvány nem terjesztenek elő, bizonyítékokat nem csatolnak a bíróság a bizonyítottság hiányát az adott fél terhére értékeli és a Pp. 141. § (6) bekezdése alapján a rendelkezésekre álló iratok tartalma szerint fog döntést hozni. A perbeli legitimáció bizonyítása tekintetében pedig ugyanezzel a jogkövetkezményre történő kioktatással hívja fel a bíróság felperest, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjának kivonatát csatolja.
Ezzel két megjegyzésem lenne. Bizonyítani csak tényeket lehet, objektív kategóriákat, érték ítéleteket nem lehet bizonyítani. A tisztességtelenség olyan jogi kategória, olyan értékelést tartalmaz, amit a jog alapján kell elvégezni, az pedig hogy egyértelműségi követelménynek megfelel-e, azt nem nekünk kell bizonyítani. Ez gyakorlatilag már az első tárgyalás, az alapeljárás tárgyát kellett volna hogy képezze, hogy a bíróság a bizonyítási teher tekintetében hozzon határozatot, nem pedig több év elteltével. Ez az eljárás már jóval korábban 2011. novemberében indult és már témája volt a 2013. április 3-ai tárgyalásnak is.
Ezt követően bíró meghozta, majd kihirdette az alábbi
III. sorszámú v é g z é s t
A bíróság a tárgyalást elhalasztja. Új határnapul
2014. április 2. napját 14 órát tűzi,
amelyre a jelenlévő felperes, valamint alperesek jogi képviselőjét szóban a végzés kihirdetésével rendeli idézni a jelen III. emelet 316-os tárgyalóterembe.
Jegyzőkönyv lezárva 12 óra 40 perckor azzal, hogy annak visszahallgatását megjelent felek nem kérték.
dr. Darákné dr. Nagy Szilvia s. k.
This entry was posted on 2014. február 28. péntek at 5:35 de. and is filed under Bank, Devizahitelek, Közös kereset OTP, OTP.	You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.
One Response to Közérdekű Kereset az OTP ellen – tárgyalás elnapolva 2014. április 2-re
Közérdekű Kereset az OTP ellen – előkészítő iratok | PITEE szerint:	2014. március 20. - 6:37 de.	[…] “A támadott kikötés, feltétel tisztességtelenségét a felperes köteles bizonyítani“ (l. jegyzőkönyv 2012.02.04) […]

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1 Fıvárosi Munkaügyi Bíróság 12.M.8/2006/7. A Magyar Köztársaság nevében! A Fıvárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Tordai Gábor jogtanácsos (a Független Rendır Szakszervezet részérıl, 1388 Budapest, Pf.: 52.) által képviselt T. Cs. felperesnek a Budapesti Rendır-fıkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) alperes ellen szolgálati idı megállapítása iránt indított peres ügyében tartott nyilvános tárgyaláson meghozta az alábbi A bíróság a felperes keresetét elutasítja. Az eljárás illetékét a Magyar Állam viseli. í t é l e t e t : Az ítélet ellen fellebbezésnek van helye, melyet a kézhezvételt követı 15 napon belül 3 példányban a Fıvárosi Bíróságnak címezve a Fıvárosi Munkaügyi Bíróságnál lehet elıterjeszteni. I n d o k o l á s : A felperes szolgálati idı beszámítása iránt élt igénnyel az alperesnél. Az alperes a felperes kérelmét mind a BRFK vezetıje, mind pedig az ORFK vezetıje által hozott határozatában elutasította. A felperes ezt követıen keresettel élt a Fıvárosi Munkaügyi Bíróságnál. Keresetében kérte, hogy a bíróság kötelezze az alperest Egerben töltött növendéki jogviszonyát számítsa be a szolgálati nyugdíj jogosultság szempontjából a szolgálati jogviszonyba. Alperes a felperes keresetének elutasítását kérte. A felperes keresete nem megalapozott. A bíróság az ügyben a Pp. 201., a alapján bizonyítási eljárást folytatott le és az alábbi tényállást állapította meg:2 2 A felperes szeptember hó 1. napjától augusztus hó 31. napjáig a Magyar Néphadsereg 1. számú Középiskolai Katonai Kollégiumában, Egerben állott hallgatói viszonyban. A felperes január 1-ei hatállyal került kinevezésre a Budapesti Rendırfıkapitányság hivatásos állományába. A 301/2518. számú állományparancs a felperes szolgálati jogviszonyát a Hszt (1) bekezdésére alapította. A bíróság hivatkozik arra, hogy a Hszt., amelyre a felperes hivatkozik, szeptember 1-vel lépett hatályba. A Hszt (2) bekezdése kimondja, hogy a Hszt. hatályba lépése után létesített szolgálati viszony esetén a szolgálati viszonyban eltöltött idıbe csak a 328. (1) bekezdése szerint van helye beszámításnak. A Hszt (1) bekezdése alapján a katonai és rendvédelmi oktatási intézményeknél január 1-jét megelızıen hallgatói (növendéki) viszonyban töltött idı a szolgálati nyugdíjra jogosultság szempontjából szolgálati viszonyban ténylegesen eltöltött idınek csak a Hszt. hatályba lépését követıen hivatásos állományba kinevezettek esetében lehet beszámítani, amennyiben annak egyéb jogszabályi feltételei fennállnak. a felperes szolgálati jogviszonya a Hszt. hatályba lépése elıtt keletkezett, tehát a hivatásos állományba történt kinevezése elıtt bármely idı hivatásos szolgálati viszonyba való beszámítására csak a Hszt. hatályba lépése elıtt hatályos, évi 10. számú törvényerejő rendelet 33. (1) bekezdése alapján kerülhetett sor, amely kimondja, hogy a szolgálati idıt a hivatásos állományba vétel napjától kellett számítani. A bíróság álláspontja szerint helyesen járt el akkor az alperes, amikor a felperes részére szolgálati viszonyban töltött idı kezdı idıpontját január 1-ei hatállyal állapította meg. A Hszt (1) bekezdése azt írja ki, hogy a Hszt. hatályba lépése után létesített szolgálati viszony esetén is szolgálati viszonyban ténylegesen eltöltött idınek csak és kizárólag az a hallgatói (növendéki) viszonyban töltött idı ismerhetı el, amely január 1-je elıtt tényleges katonai vagy rendvédelmi oktatási intézménynél állott fenn. Az évi I. törvény, valamint a tiszthelyettes képzı szakközépiskolákról szóló 1/1984. (V. 19.) HM rendelet határozta meg azokat a katonai oktatási intézményeket, amelyek tanulói ténylegesen hallgatói, illetve növendéki jo9gviszonban álltak az iskolával. Az évi I. törvény 43. (1) bekezdés megfogalmazása szerint a katonai tanintézeteknek a katonai fıiskolák és tiszthelyettes iskolák minısültek, amelyek3 hallgatói önkéntes jelentkezés alapján teljesített katonai szolgálat keretében, tanulmányok folytatásával készültek a hivatásos katonai pályára. A felperes vonatkozásában azt kellett megvizsgálni, hogy az általa hivatkozott középiskola és a kollégium tiszthelyettesi iskolának minısülnek-e. A fenti idézett HM rendelet 1. -a kimondja, hogy 1./ a Magyar Néphadsereg tiszthelyettes állományának magasabb színvonalú képzése érdekében Budapesten zenemővészeti, Debrecenben elektromőszerész, Orosházán gépszerelı és karbantartó, Szabadszálláson gépjármő-technikai, Szolnokon repülıgépszerelı és repülıgép-mőszerész, Tápiószecsın elektromőszerész és mechanikai mőszerész, Vácon elektromőszerész tiszthelyettes képzı szakközépiskola /továbbiakban: szakközépiskola/ létesül. 2./ A szakközépiskola feladata olyan tiszthelyettesek képzése, akik egyidejőleg középiskolai végzettséget és katonai képzés irányának megfelelı szakmunkás képesítést, illetve középfokú zenei szakképesítést szereznek. A rendelet 5. (1) bekezdése kimondja, hogy a jelentkezı a törvényes képviselıje hozzájárulásával a felvételkor, a szakközépiskolával tanulmányi szerzıdést köt, amelyben vállalja, hogy a tanulmányai befejezése után a Magyar Néphadseregben hivatásos katonai szolgálatot teljesít. A tanulmányi szerzıdés alapján a szakközépiskola térítésmentes, bentlakásos elhelyezést, teljes ellátást, formaruhát, tankönyveket és tanszereket ad, fedezi a vizsgák díját és illetékét. A (2) bekezdés értelmében a szakközépiskolába felvett tanuló a képzés elsı három évében a szakközépiskola növendéke és ıt a középiskolai katonai kollégium növendékére vonatkozó jogok és kötelezettségek terhelik. A harmadik tanév végén a katonai tanintézeti hallgató állományba kerül, ezt követıen jogait és kötelezettségét a hallgató szolgálati viszonyra vonatkozó jogszabály határozza meg. A bíróság álláspontja szerint a tárgyidıszakban hatályos 1/1984. (V. 19.) HM rendelet 1. -ának (1) bekezdésében nevesítve felsorolta azokat az iskolákat, amelyek tiszthelyettes-képzı szakközépiskolának minısülnek. A felperes által hivatkozott intézmény ebben a felsorolásban nem szerepelt. Tekintettel arra, hogy a törvény taxatíve és kogensen sorolta fel ezeket az intézményeket, egyéb intézményekre ezen jogköröket kiterjeszteni nem lehet. Egyebekben pedig nem vitatottan a felperes szeptember 1-tıl augusztus 31-ig az egri Alpári Gyula Közgazdasági Szakközépiskolában volt nappali tagozatos szakközépiskolai tanuló, ahol június 14-én érettségi vizsgát tett. 34 4 Nem vitatottan ezen túlmenıen a Magyar Néphadsereg 1. számú középiskolai katonai kollégium, Egerben mőködı intézményénél volt elhelyezve, azonban tekintettel arra, hogy a törvény kötelezı erejő felsorolásában ezen intézmény nem szerepelt, ezért a felperes vonatkozásában az itt eltöltött idıszakot szolgálati idınek beszámítani nem lehetett. Fentiekre tekintettel tehát a bíróság megállapította, hogy az alperes nem sértett jogszabályt, amikor a felperes kérelmét erre való hivatkozással elutasította. Tekintettel arra, hogy az alperes perköltség igényt nem terjesztett elı, ezért a bíróság a perköltség megállapítását mellızte. Tekintettel a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 2. (1) bekezdés f) pontjában foglalt tárgyi költségmentesség miatt az eljárás illetékét a Magyar Állam viseli. Az ítélet elleni jogorvoslati lehetıséget a Pp és 358. biztosítja a peres feleknek. Budapest, november hó 6. napján Dr. Molnár Erika s.k. az aláírásban akadályoztatott Fekete Béláné és Kovács Károlyné ülnökök helyett is A FİVÁROSI BÍRÓSÁG mint másodfokú bíróság 55.Mf /2007/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Bíróság, mint másodfokú bíróság a Független Rendır Szakszervezet Központi Koordinációs Iroda (1133 Budapest, Visegrádi u. 116., ügyintézı: Dr. Tordai Gábor jogtanácsos) által képviselt T. Cs. felperesnek a Budapesti Rendırfıkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) alperes ellen szolgálati idı megállapítása iránt indult perében a Fıvárosi Munkaügyi Bíróság 12.M.8/2006/7. számú ítélete ellen a felperes 9. sorszámú fellebbezése folytán meghozta a következı í t é l e t e t A másodfokú bíróság az elsıfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.5 5 Az eljárás illetékét az állam viseli. Kötelezi a felperest, hogy az alperes részére 15 napon belül fizessen meg 5.000,- (Ötezer) forint másodfokú perköltséget. Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek. I n d o k o l á s Az elsıfokú bíróság ítéletében a felperes keresetét elutasította. Ítéletének indokolásában kifejtette, hogy a felperes szeptember 1. napjától augusztus 31. napjáig a Magyar Néphadsereg 1. számú Középiskolai Katonai Kollégiumában, Egerben állt hallgatói viszonyban. A felperes január 1-jei hatállyal került kinevezésre a Budapesti Rendır-fıkapitányság állományába. Keresetében kérte az alperes kötelezését, hogy az Egerben töltött növendéki jogviszonyát számítsa be a szolgálati nyugdíjjogosultság szempontjából a szolgálati jogviszonyba. Az elsıfokú bíróság a Hszt (2) bekezdése és 328. (1) bekezdésének összevetése alapján azt állapította meg, hogy mivel a felperes szolgálati jogviszonya a Hszt. hatályba lépése elıtt keletkezett, a hivatásos állományba történt kinevezése lıtt bármely idı hivatásos szolgálati viszonyba való beszámítására csak a Hszt. hatálya lépése elıtt hatályos, évi 10. számú törvényerejő rendelet 33. (1) bekezdése alapján kerülhetett sor, amely kimondja, hogy a szolgálati idıt a hivatásos állományba vétel napjától kellett számítani. Ez alapján helyesen járt el az alperes akkor, amikor a felperes részére a szolgálati viszonyban töltött idı kezdı idıpontját január 1-jjei hatállyal állapította meg. Rámutatott továbbá arra, hogy a Hszt (1) bekezdésében meghatározott feltétel sem állapítható meg, mert az az intézmény, ahol a felperes hallgatói jogviszonyban állt, nem minısül az évi I. törvény, valamint a tiszthelyettes-képzı szakközépiskolákról szóló 1/1984. (V. 19.) HM rendelet szerint olyan katonai oktatási intézménynek, amelynek tanulói ténylegesen hallgatói, illetve növendéki jogviszonyban álltak az iskolával. Az ítélet ellen a felperes élt fellebbezéssel, kérte annak megváltoztatását a kereseti kérelme szerinti döntés meghozatalát. Hivatkozott arra, hogy a Hszt (2) bekezdése valóban úgy rendelkezik, hogy a törvény hatályba lépése után létesített szolgálati viszony esetén a szolgálati viszonyban eltöltött idıbe csak a 328. (1) bekezdés szerint van helye beszámításnak. Ez azonban önmagában nem zárja ki azt, hogy a Hszt (1) bekezdése a korábban létesített szolgálati viszonyokra így a felperesére is alkalmazható legyen. Jogi érvelése szerint a katonai kollégiumok megfelelnek a Hszt (1) bekezdése szerinti katonai oktatási intézménynek, mindezek alapján a felperes szolgálati idejébe az január 1-jét megelızıen növendéki viszonyban eltöltött idı beszámítható.6 6 Az alperes ellenkérelme az elsıfokú ítélet helybenhagyására irányult. Nyomatékkal hangsúlyozta, hogy a Hszt és ai a szolgálati viszonyban eltöltött idıbe történı beszámítás szempontjából eltérı szabályokat állapítanak meg a törvény hatálya lépése (1996. szeptember 1.) elıtt és azt követıen szolgálati viszonyt létesített munkavállaló tekintetében. Tekintettel arra, hogy az alperes szolgálati jogviszonya a Hszt. hatályba lépése elıtt keletkezett, a hivatásos állományba történt kinevezése elıtti bármely idı hivatásos szolgálati viszonyba való beszámítására csak és kizárólag az szeptember 1-jét megelızıen hatályos rendelkezések, az évi 10. tvr. és a végrehajtására kiadott Személyzeti Munka Szabályzata alapján kerülhet sor. Az évi 10. számú tvr. 33. (1) és (2) bekezdése, valamint az SZMSZ 172. pontja a növendéki jogviszony idıtartamának hivatásos szolgálati viszonyba történı beszámításáról nem rendelkezik. A felperes fellebbezése nem megalapozott Az elsıfokú bíróság a bizonyítékok mérlegelésével a tényállást helyesen állapította meg és megalapozott az arra alapított érdemi döntése is, az ahhoz főzött indokolást azonban a másodfokú bíróság a következık szerint módosította. A másodfokú bíróság álláspontja szerint a perben arról kellett dönteni, hogy a Hszt (1) bekezdése miként és hogyan alkalmazható. Ezt csak a Hszt (1) és (2) bekezdésének, illetve a 326. (2) bekezdése és a 328. (1) bekezdésének összevetésébıl lehet megállapítani. A jogszabály szövegébıl következıen a Hszt (1) bekezdése a törvény hatályba lépése szeptember 1. elıtt létesített szolgálati viszony esetén határozza meg az egyebek közt a nyugdíjjogosultság szempontjából beszámítható szolgálati idık körét, míg a Hszt (2) bekezdése a törvény hatályba lépése utáni beszámítás lehetıségét szabályozza. Ez utóbbi körben mondja ki, hogy a beszámításra csak a Hszt (1) bekezdése szerint van lehetıség. A másodfokú bíróság álláspontja szerint a Hszt (1) bekezdése csak a 326. (2) bekezdésével összefüggésben értelmezhetı és így azt a 326. (1) bekezdése alá esı szolgálati viszonyok esetén alkalmazni nem lehet. A Hszt. végrehajtására kiadott 9/1997. (II. 12.) BM rendelet 2. a.a. pontja ad eligazítást arra, hogy a Hszt át miként kell alkalmazni. E szerint: 2. E rendelet alkalmazásában: a) szolgálati viszonnyal kapcsolatos idı számítása a.a.) a szolgálati nyugdíjra jogosultság szempontjából beszámítható: a Hszt. hatályba lépése elıtt állományba kerültek esetében (Hszt ): munkaviszonyban, közalkalmazotti, közszolgálati jogviszonyban, a fegyveres szervek sor-, tartalékos, póttartalékos, továbbszolgáló, hivatásos állományában, bírósági és ügyészségi szolgálati viszonyban töltött, valamint az évi 10. számú tvr. alapján elismert és beszámított szolgálati idı. Az alperes helytállóan hivatkozott arra, hogy a Hszt. hatályba lépése elıtt állományban lévıkre a szolgálati idı szempontjából a Hszt (1) bekezdése és ennek kapcsán7 az évi 10. számú tvr. 33. (1) és (2) bekezdése, valamint a végrehajtására kiadott Személyzeti Munka Szabályzat 172. pontja alkalmazandó. A másodfokú bíróság hivatkozik a Legfelsıbb Bíróság EBH számú döntésére, amely ugyan más tényálláson alapul, de az összefoglaló megállapítás szerint: a szolgálati nyugdíjjogosultság szempontjából a Hszt. hatályba lépése elıtt hivatásos szolgálati viszonyban töltött és beszámított szolgálati idıt kell a szolgálati viszonyban töltött idınek tekinteni. [1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) 326. (1) és (2) bekezdés; 328. (1) bekezdés] A növendéki jogviszony nem vitásan nem minısül sem hivatásos szolgálati viszonyban töltött, sem pedig beszámított szolgálati idınek. A másodfokú bíróság a fenti módosított indokolással az elsıfokú bíróság ítéletét helybenhagyta a Pp (2) bekezdése alapján. Az eljárás illetékét az állam viseli a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. (1) bekezdés és 14. értelmében. A felperes fellebbezése sikertelennek bizonyult, ezért köteles az alperes részére másodfokú perköltség megfizetésére a Pp. 78. (1) bekezdése alapján. 7 Budapest, augusztus 31. Dr. Zubovics Lászlóné s.k. a tanács elnöke Siposné dr. Takács Ágnes s.k. elıadó bíró Mészárosné dr. Szabó Judit s.k. bíró Hasonló dokumentumok
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Fıvárosi Munkaügyi Bíróság 1027 Budapest, Gyorskocsi u. 52. 33.M.1356/2006/2006/6. A Magyar Köztársaság nevében! A Fıvárosi Munkaügyi Bíróság dr. Oláh Tamás jogász, Független Rendır Szakszervezet KKI Jogsegélyszolgálata Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Kaposvári Munkaügyi Bíróság 2.M.733/2000/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőr Szakszervezet dr. Topánka Erika képviselő által képviselt K. Z. felperesnek a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Munkaügyi Bíróság 22.m.4620/2006/11. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendır szakszervezet részérıl ügyintézıként eljáró dr. Oláh Tamás jogtanácsos (1133 Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22.M.2200/2004/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet részéről eljáró dr. Csányi Éva jogtanácsos (0388 Budapest, Pf. 52.) Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22.M.2131/2003/14. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet részéről ügyintézőkényt eljáró Dr. Tordai Gábor (1383 Budapest, Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Kfv. III. 37. 965/2009/6. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a dr. Pataki András ügyvéd által Részletesebben DEBRECENI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
DEBRECENI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Debreceni Munkaügyi Bíróság a Független Rendır Szakszervezet Központi Koordinációs Iroda Jogsegélyszolgálata (1136 Budapest Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
NEM JOGERŐS!!! Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22.M.1798/2004/12. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet részéről eljáró dr. Topánka Erika jogtanácsos (1077 Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, II. Gyorskocsi u. 52. 21.M.496/2004/10. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (üi.: dr. Csányi Éva jogtanácsos, Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 28.M.3818/2004/9. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet Jogsegélyszolgálata (1388 Budapest, Pf. 52., üi.: dr. Tordai Gábor Részletesebben v é g z é s t : I n d o k o l á s :
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.Mpk.50.044/1999/4.szám A Gyulai Munkaügyi Bíróság Dr. Topánka Erika által képviselt Független Rendőr Szakszervezet (1077 Budapest, Király u. 71., levélcím: 1388 Budapest, Pf.: Részletesebben PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG 3.M.719/2001/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Budapest, Pf.: 52.) által képviselt Z. Gy. felperesnek Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben Pest Megyei Munkaügyi Bíróság
Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 1.M.1000/2002/10. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) felperesnek a Független Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Veszprémi Munkaügyi Bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!.. jogtanácsos által képviselt.. (.. sz. alatti lakos) felperesnek,.. ügyvéd által képviselt Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság (8200 Veszprém, Részletesebben Kecskeméti Munkaügyi Bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! KÖZBENSŐ ÍTÉLETET. 6000 Kecskemét. Rákóczi út 17-19. 3.M.531/2000/5.
Kecskeméti Munkaügyi Bíróság 6000 Kecskemét Rákóczi út 17-19. 3.M.531/2000/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Kecskeméti Munkaügyi Bíróság dr. Topánka Erika szakszervezeti képviselő /Független Rendőr Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 1027 Budapest, Gyorskocsi u. 52. 22.M.2172/2005/8. A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság dr. Csányi Éva jogatanácsos (1537 Budapest, Pf. 353.) által képviselt Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet KKI Jogsegélyszolgálata (1136 Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Székesfehérvári Munkaügyi Bíróság 3.M.527/2004/9. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Székesfehérvári Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Budapest, Pf.: 52.; ügyintéző: dr. Csányi Éva Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, V. Markó u. 27. 23.M.1306/2001/32. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (eljáró képviselő: dr. Tordai Gábor jogtanácsos, Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG M. 6/2000/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőr Szakszervezet Jogi Képviseleti Szolgálat (ügyintéző: Dr. Szöllősi Tibor, Budapest, Pf.: 52., 1388) Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben A le nem rótt kereseti- és felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Kfv.III.37.264/2008/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a dr.sasvári Róbert ügyvéd által képviselt G. Környezetvédelmi Egyesülete felperesnek a Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszter alperes Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Í t é l e t e t :
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 1055 Budapest, V. Markó u. 27. 4.M. 372/1999/13. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet által képviselt Dr. L. R., I.r. felperesnek, Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Miskolci Munkaügyi Bíróság 9.M.484/1998/10. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Független Rendőrszakszervezet (Budapest, VI. Ötvös u. 7., Ügyintéző: dr. Szöllősi Tibor jogi képviselő 1077 Budapest, Király Részletesebben Fővárosi Munkaügyi Bíróság
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, V., Markó u. 27. 23.M.3395/00/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (eljáró képviselő: dr. Plecskó Gyula jt.) Részletesebben Zalaegerszegi Munkaügyi Bíróság
Zalaegerszegi Munkaügyi Bíróság 1.M.473/2002/5.szám A Magyar Köztársaság Nevében! M.P. felperesnek a Zala Megyei Rendőr-főkapitányság, Zalaegerszeg, Balatoni u. 4. szám alatti alperes ellen ruházati pénz Részletesebben Több mint lehetıség START
Több mint lehetıség START Napra kész információk a START, START PLUSZ és START EXTRA kártyákról FONTOS! A kártyákat közvetlenül a munkába állás idıpontja elıtt célszerő igényelni START kártya Az a személy, Részletesebben ítéletet: A Fıvárosi Ítélıtábla az elsıfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. A fellebbezési illetéket az állam viseli.
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.463/2011/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. D.-Sz. G. pártfogó ügyvéd által képviselt J. Cs. (Érd) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Mfv.I.10.284/2008/3.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szőnyi Sarolta ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szilágyi Gábor ügyvéd által képviselt alperes ellen kártérítés iránt a Gyulai Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.181/2009/6.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla az ENDURANCE Hajózási Szolgáltató Bt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) hivatkozási Részletesebben ~ FÖVÁROSIMUNKAÜGYIBíRÓSÁG
" - UGYj,q.~7"SZA\., ~ FÖVÁROSIMUNKAÜGYIBíRÓSÁG :...:...- A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSOBB mint felülvizsgálati bíróság Mfv.E. 10. 128/2005/2. szám K'::;':[/)J.::!~_-:.,-:._.~~~ BI ~..".,-,\'..)GA..., :'r.,.. Részletesebben Tisztelt Egri Munkaügyi Bíróság!
Tisztelt Egri Munkaügyi Bíróság! felperes a Heves megyei Rendőr-főkapitányság alperes ellen elmaradt ellen elmaradt nyomozói pótlék kifizetése iránt (F/1) alatt csatolt meghatalmazással igazolt jogi képviselőm Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Bíróság 27. 11. K. 34. 04312007/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a KÖNYVMÍVES Könyvkiadó Kft (Budapest) felperesnek a GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL (Budapest) alperes ellen verseny ügyben Részletesebben 11/2008./IV.24./ számú. r e n d e l e t e A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL
TÓSZEG KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 11/2008./IV.24./ számú r e n d e l e t e A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL 2 Tószeg község önkormányzati képviselı-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.794/2006/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Credit Center 2000 Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest., hivatkozási szám: Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.040/2004/4.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a RÁBA Járműipari Holding Rt. (Győr) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) I.r. és a Kowaksz Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Í t é l e t e t : Indoklás:
Veszprémi Munkaügyi Bíróság 2.M. 570/2006/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Veszprémi Munkaügyi Bíróság Dr. Kúthy Zoltán (ügyvéd címe) ügyvéd által képviselt felperes neve. (felperes címe) felperesnek Részletesebben BUDAPESTI MŐSZAKI FİISKOLA KOLLÉGIUM
7. 6. verzió BUDAPESTI MŐSZAKI FİISKOLA KOLLÉGIUM A KOLLÉGIUMI JELENTKEZÉSEK ELBÍRÁLÁSÁNAK ELJÁRÁSI ÉS SZERVEZETI RENDJE Budapest, 2009. február november A Budapesti Mőszaki Fıiskola Szervezeti és Mőködési Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága az EGUT Egri Útépítı Zrt. (Eger) I. r., a STRABAG Építı Zrt. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Indokolás
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 213/2010/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Herendi & Purebll Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. Purebl Balázs ügyvéd) által képviselt Nap Háza Kft. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
3. K32. 097/2010/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Bíróság a dr. Szamosi Katalin ügyvéd által képviselt Larabay Food Vendéglátóipari Kft (Dunaharaszti) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 30. M. 4551/ 2006/ 11. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Mindler József ügyvéd /címe./ felperes neve /címe./ felperesnek által képviselt a dr. Részletesebben J"~ 1. " 0"0"'",.0.' .",,," L'Ju.l 11.1.1., í ~. E ciiéjcletck:.. Ü lo~t ikt. S "~""".'-"_." gyuj1é.zó:.. ~.~ ~. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
~ J:=I~/.a{"" A Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf.27.0 12/2004/1 O.szám ~ J"~.",,," L'Ju.l 11.1.1., í ~. M.lktatós~'4' A~.:. E ciiéjcletck:.. jt:}..!:-~r.,[ol 1. " 0"0"'",.0.' Ü lo~t ikt. S "~""".'-"_." gyuj1é.zó:.. Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. De Rossi Éva vezérigazgató
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT De Rossi Éva vezérigazgató TARTALOMJEGYZÉK 1. A panasz bejelentése... 3 2. A panasz kivizsgálása... 4 3. A panasz nyilvántartása... 6 4. Jogorvoslati lehetıség... 6 5. Záró rendelkezések... Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben ELİTERJESZTÉS KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KÖZGYŐLÉS ELNÖKE. a Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2011. június 30-ai ülésére VI. 50-184/2011.
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KÖZGYŐLÉS ELNÖKE VI. 50-184/2011. ELİTERJESZTÉS a Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2011. június 30-ai ülésére Tárgy: Intézményi létszámkeret csökkentés 4/2011. Elıterjesztı: Részletesebben A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság
Kfv.VI.37.489/2011/6.szám A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Karl, Verrasztó, Bleyer Ügyvédi Iroda ügyintéző: dr.karl Gábor Csaba ügyvéd) által képviselt felperesnek a dr.gellérthegyi Ügyvédi Részletesebben SAJTOSKÁL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 20 / 2005/ XII.28. / SZÁMÚ RENDELETE A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL /EGYSÉGES SZERKEZET/
SAJTOSKÁL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 20 / 2005/ XII.28. / SZÁMÚ RENDELETE A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL /EGYSÉGES SZERKEZET/ Sajtoskál község Önkormányzatának Képviselı-testülete Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Gyulai Munkaügyi Bíróság 1.M.317/2003/9. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Gyulai Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet ügyintéző: dr. Tordai Gábor (1077 Budapest, Király u. 71.) által Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! í t é l e t e t: A bíróság a felperesek kereseteit elutasítja. I n d o k o l á s :
Fıvárosi Bíróság 16.K.32324/2008/13. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Bíróság dr. Török Tamás ügyvéd által képviselt Flavin 7 Kft. (Maklár) I. rendő és a dr. Sallay István ügyvéd által képviselt Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Az MBFH a felülvizsgálat alapján a hivatkozott számú határozatot. helybenhagyja
MAGYAR BÁNYÁSZATI ÉS FÖLDTANI HIVATAL BÁNYÁSZATI, GÁZIPARI ÉS ÉPÍTÉSÜGYI FŐOSZTÁLY MBFH/1108-2/2013. Üi: Bérces Tamás :(06-1) 3012-932 e-mail: tamas.berces@mbfh.hu Tárgy: engedély kiadása iránti kérelmet Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Vagyongyarapodás külföldön szerzett jövedelem, egészségügyi hozzájárulás Fővárosi Bíróság 1055. Budapest, Markó u. 27. 11.K. 30.402/2007/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság Dr. Tatár Klára (... Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ a társadalombiztosítással összefüggı törvények fıbb változásairól 4. RÉSZ
Levélcím: 1068. Budapest, Benczúr u. 45. Tel.: 4612-464, Fax: 4612480. E-mail: autonom@t-online.hu Az Európai Szakszervezeti Szövetség /ETUC/ és a Szakszervezetek Nemzetközi Szövetsége /ITUC/ tagja. TÁJÉKOZTATÓ Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 441/2010/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. E. M. vezetı jogtanácsos által képviselt Telenor Magyarország Zrt. (korábbi neve: Pannon GSM Távközlési Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
NEM JOGERŐS! Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 4.M.787/2004/15. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság dr. Tordai Gábor előadó (Független Rendőr Szakszervezet, 1077 Budapest, Király Részletesebben A f ize tési i m egh g a h gy g ásos o e lj l á j rás
A fizetési meghagyásos eljárás Polgári eljárásjog elıadás Fogalma A közjegyzı hatáskörébe tartozó nemperes eljárás; amely során a jogosult által elıterjesztett kérelemre a közjegyzı feltételesen marasztalja Részletesebben 2005. évi.. törvény. a szövetkezetekrıl
2005. évi.. törvény a szövetkezetekrıl Az Országgyőlés - kiindulva az Alkotmány 12. -ából, amely szerint az állam támogatja az önkéntes társuláson alapuló szövetkezeteket, - felismerve, hogy a szövetkezeti Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fejér Megyei Bíróság K.20.354/2006/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fejér Megyei Bíróság a Dr. Turai Tünde ügyvéd... által képviselt... felperesnek, - a Dr. Gellérthegyi Ügyvédi Iroda... által képviselt Részletesebben ÜGYFELES. felülvizsgálati kérelmet
ÜGYFELES Tisztelt Legfelsőbb Bíróság!... korábban meghatalmazással igazolt jogi képviselőim útján a Pest megyei Rendőr-főkapitányság alperes ellen nyomozói pótlék megfizetése iránt indított perében, a Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA, mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA, mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága az OTP Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. (Budapest) Részletesebben A L A P S Z A B Á L Y
A A Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság Alapszabálya A L A P S Z A B Á L Y A Fıvárosi Bíróság, mint Cégbíróság 01-10-044841 cégjegyzékszámon bejegyezte a Morgan Hill Részletesebben A Közbeszerzési Döntıbizottság (a továbbiakban: Döntıbizottság) a Közbeszerzések Tanácsa nevében meghozta az alábbi. H A T Á R O Z A T ot.
KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG KÖZBESZERZÉSI DÖNTİBIZOTTSÁG 1026 Budapest, Riadó u. 5. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/882-8594, fax: 06-1/882-8593 E-mail: dontobizottsag@kt.hu Ikt. sz.: D.107/12/2012. A Közbeszerzési Részletesebben í t é l e t e t : Kötelezi az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 15 nap alatt 15.000 (tizenötezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Pfv. IV.20.688/2007/7.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Krzyzewsky Beáta ügyvéd által képviselt Kft. felperesnek a dr. Kovács Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Papp László ügyvéd) által képviselt Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.669/2010/5. A Fıvárosi Ítélıtábla a RATIS Kft. felszámoló (Eger) által képviselt StemXcell Kft. fa." (Eger) I.r., dr. Sallai István ügyvéd által képviselt Crystal Institute Részletesebben Tolna Megyei Bíróság 7100 Szekszárd, Dózsa György u. 2. Elıkészítı irat. Jövı Nemzedékek Országgyőlési Biztosának Országgyőlési Biztosok Hivatala
Tolna Megyei Bíróság 7100 Szekszárd, Dózsa György u. 2. Elıkészítı irat Jövı Nemzedékek Országgyőlési Biztosának Országgyőlési Biztosok Hivatala Jövı Nemzedékek Országgyőlési Biztosának Irodája 1051 Budapest, Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.603/2010/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Spáhné dr. Szilágyi Éva ügyvéd által képviselt Oriental Herbs Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-78/2008/8. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Apáthy Endre kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt Részletesebben Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben Tájékoztató. az önkormányzat peres ügyeinek állásáról
Szentmiklósi és Társa Ügyvédi Iroda Budapest Szám: 1-38 / 2012. Tájékoztató az önkormányzat peres ügyeinek állásáról Készült: A Képviselő-testület 2012. márciusi ülésére Előterjesztő: Szentmiklósi és Társa Részletesebben Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés E l n ö k e. Elıterjesztés VI. 205-6/2011. A Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2011. szeptember 29-ei ülésére
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KÖZGYŐLÉS ALELNÖKE E L İ T E R J E S Z T É S a Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2008. április 24-ei ülésére Tárgy: A felsıfokú akkreditált szakképzés helyzetének felülvizsgálata Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Fıvárosi Bíróság 18.K.31.677/2010/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Fıvárosi Bíróság a dr. Ócsai József ügyvéd által képviselt Magyar Telekom Távközlési Zrt. (Budapest) felperesnek, Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. Ki tekinthetı álláskeresınek, és mi illeti meg?
TÁJÉKOZTATÓ Ahhoz, hogy az álláskeresıt az egyes támogatások megillessék, illetve alkalmazása esetén munkáltatója támogatást igényelhessen foglalkoztatásához, álláskeresıként történı regisztrálását kell Részletesebben V É G Z É S T: Felperes köteles a beavatkozó részére 5 000 Ft azaz Ötezer forint perköltséget megfizetni.
Tolna Megyei Bíróság Gf.17-97-000111/5.sz. A Tolna Megyei Bíróság a Független Rendőrszakszervezet Tolna Megyei Szervezete (7100 Szekszárd, Várköz u. 4.) felperesnek az OTP és Kereskedelmi Bank Rt. Budapest Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
1. oldal, összesen: 5 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSBB BÍRÓSÁGA 3/2006. KJE szám A Magyar Köztársaság nevében! A Magyar Köztársaság Legfelsbb Bíróságának közigazgatási jogegységi tanácsa a 2006. március Részletesebben KISKÖREI ÖNKORMÁNYZAT 12/1991./XI.12./ rendelete az idegenforgalmi adóról (Módosítással egységes szöveg)
KISKÖREI ÖNKORMÁNYZAT 12/1991./XI.12./ rendelete az idegenforgalmi adóról (Módosítással egységes szöveg) A helyi önkormányzatról szóló 1990. évi LXV. sz. törvénnyel összefüggésben elengedhetetlenül fontossá Részletesebben TÉRÍTÉSI DÍJ ÉS TANDÍJ FIZETÉSI KÖTELEZETTSÉGRŐL
Kolping Katolikus Szakiskola, Speciális Szakiskola és Kollégium 8105 Pétfürdő, Hősök tere 10., Telefon: 88/476-211, fax: 88/476-042 Adószám: 18926631-1-19 OM 100522 E-mail: kolping@kolpingpet.hu TÉRÍTÉSI Részletesebben ERGO Életbiztosító Zrt. Unit Linked termékeinek Általános Személybiztosítási Szabályzata
ERGO Életbiztosító Zrt. Unit Linked termékeinek Általános Személybiztosítási Szabályzata 1. Általános rendelkezések 1.1. Jelen szabályzat azokat a feltételeket tartalmazza, amelyek - ellenkezı szerzıdéses Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2010. február 18-ai ülésére
VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200. Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: 88/545-011, Fax: 88/545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT HIVATALÁNAK FŐJEGYZŐJE 8200. Részletesebben 1.1. Családi név: 1.2. Születési név: 1.3. Utónév/Utónevek: 1.4. Születési idı: év hó nap 1.5. NIP-szám: 1.6.
5/B számú pótlap KIEGÉSZÍTİ ADATOK LENGYELORSZÁGBAN SZERZETT BIZTOSÍTÁSI/SZOLGÁLATI IDİ ESETÉN 1. Az igénylı személyi adatai 1.1. Családi név: 1.2. Születési név: 1.3. Utónév/Utónevek: 1.4. Születési idı: Részletesebben ATLASZ KÖNYVELİK FELELİSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK SZABÁLYZATA (MJK: KÖNYVELİIFEL 001-2008) QBE Insurance (Europe) Limited Magyarországi Fióktelepe
ATLASZ KÖNYVELİK FELELİSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK SZABÁLYZATA (MJK: KÖNYVELİIFEL 001-2008) KÖNYVELİIFEL 001-2008 Érvényes: 2008. 10. 01.-tıl 1/9 ATLASZ KÖNYVELİK FELELİSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK SZABÁLYZATA I). BIZTOSÍTOTTAK Részletesebben Kadarkút Város Önkormányzat Képviselı-testületének 30/2009.(XII. 18.) rendelete
Kadarkút Város Önkormányzat Képviselı-testületének 30/2009.(XII. 18.) rendelete Hatályos: 2012. október 1-tıl. Egységesítve:2012. szeptember 28. a szociális rászorultságtól függı pénzbeli és természetben Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN
Fıvárosi Bíróság 7. K. 31: 898/2008/3. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Fıvárosi Bíróság a Club Karaván International Szolgáltató és Tanácsadó Kft. (Budapest) felperesnek az alperes ellen versenyügyben Részletesebben DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS
DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS 7. sz. napirendi pont Tájékoztató a Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ feladatkörét érintı jogszabályváltozásokról Elıadó: dr. Brebán Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-12/2006/84. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. (Budapest) (a továbbiakban: OTP Bank) ellen fogyasztói döntések Részletesebben A Közbeszerzési Döntıbizottság (a továbbiakban: Döntıbizottság) a Közbeszerzési Hatóság nevében meghozta az alábbi. H A T Á R O Z A T - ot.
KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG KÖZBESZERZÉSI DÖNTİBIZOTTSÁG 1026 Budapest, Riadó u. 5. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/336-7776, fax: 06-1/336-7778 E-mail: dontobizottsag@kt.hu Ikt.sz.: D.2/16/2013. A Közbeszerzési Döntıbizottság Részletesebben A Kúria, mint felülvizsgálati bíróság, Kfv.IV.37.661/2014/7. számú ítélete
A Kúria, mint felülvizsgálati bíróság, Kfv.IV.37.661/2014/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/88 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel Részletesebben 1995. évi CXVII. törvény. a személyi jövedelemadóról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet ALAPELVEK
Az adóbevételek biztosítása érdekében, az állampolgárok közterhekhez való hozzájárulásának alkotmányos kötelezettségébıl kiindulva az Országgyőlés a következı törvényt alkotja: ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 52
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 52
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 353
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


2014. évi LV. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
1. A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény módosítása
2. A szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII. törvény módosítása
3. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosítása
a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény és az ahhoz kapcsolódó egyes törvények módosításáról *
1. § (1) A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk. tv.) 2. §-a a következő 2a. ponttal egészül ki:
„2a. átlaghozam: a termelő saját hozamadata hiányában alkalmazott, az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium internetes honlapján közzétett közleményben, adott növénykultúrára és adott évre vonatkozóan meghatározott megyei - ennek hiányában országos - átlagos hozamadat;”
(2) Az Mkk. tv. 2. § 7. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. elemi káresemény: üzemi szinten a növénykultúrában 30%-ot meghaladó mértékű hozamcsökkenést okozó aszálykár, belvízkár, felhőszakadáskár, jégesőkár, mezőgazdasági árvízkár, tavaszi fagykár, téli fagykár vagy viharkár;”
(3) Az Mkk. tv. 2. § 16/a. és 17. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„16a. kármegállapítást támogató szerv: a káreseményt kiváltó időjárási jelenséget és természeti eseményt vagy annak következményét megfigyelő, arról adatot gyűjtő és a kármegállapítást alátámasztó adatot szolgáltató szerv;
17. kockázatviselés helye: az egységes kérelemben feltüntetett azon terület, amely alapján a mezőgazdasági termelő kárenyhítési hozzájárulás-fizetési kötelezettsége megállapításra kerül;”
(4) Az Mkk. tv. 2. § 19-21. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„19. mezőgazdasági árvízkár: a kockázatviselés helyén termesztett növényben a mezőgazdasági árvíz miatt bekövetkezett olyan káresemény, amely a növénykultúrában hozamcsökkenést okoz;
21. mezőgazdasági káresemény: a mezőgazdasági termelő használatában lévő termőföldön a káreseménnyel érintett területen a termesztett növénykultúra 30%-ot meghaladó mértékű várható hozamcsökkenését okozó aszálykár, belvízkár, felhőszakadáskár, jégesőkár, mezőgazdasági árvízkár, tavaszi fagykár, téli fagykár vagy viharkár;”
(5) Az Mkk. tv. 2. § 26-28. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„26. referenciahozam: a referencia-időszak hozamának - ideértve szükség esetén az átlaghozamot is - számtani átlaga;
28. referencia-időszak: a tárgyévet megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb hozammal rendelkező kettő év elhagyásával képzett három év;”
(6) Az Mkk. tv. 2. § 30. és 30a. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„30. tavaszi fagy: a kockázatviselés helyén a tavaszi időszakban a talajszinttől számított kettő méter magasságban mért mínusz 2 °C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet;
30a. tavaszi fagykár: a téli nyugalmi periódus végét követően jelentkező tavaszi fagy miatt, a kockázatviselés helyén termesztett növényben bekövetkezett olyan káresemény, amelynek során a termőrügy, virág vagy terméskezdemény elhal, és ennek következtében a növénykultúra hozamcsökkenést szenved;”
(7) Az Mkk. tv. 2. § 32. és 32a. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„32. téli fagy: a kockázatviselés helyén a téli időszakban a talajszinttől számított kettő méter magasságban mért mínusz 15 °C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet;
32a. téli fagykár: a kockázatviselés helyén, nyugalmi periódusban, az őszi kalászos gabona-, a repce- és az őszi takarmánykeverék kultúráinak a téli fagy miatt bekövetkezett kipusztulásából, valamint az ültetvényben a termőrész vagy növényegyed téli fagy miatt bekövetkezett elhalásából adódóan hozamcsökkenést eredményező káresemény;”
(8) Az Mkk. tv. 2. § 34. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„34. vihar: a legalább húsz m/sec. szélsebesség, ideértve a szántóföldi növény állományában mechanikai sérülést okozó, a legalább húsz m/sec sebességű szél által szállított szemcse vagy részecske miatti homokverést is;”
2. § Az Mkk. tv. 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § A mezőgazdasági termelőt sújtó időjárási kockázatokra kötött mezőgazdasági biztosítás díjának támogatására a következő pénzforrások használhatóak fel:
b) az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az Európai Unió kötelezően alkalmazandó jogi aktusában foglaltakkal összhangban nyújtott támogatás.”
3. § (1) Az Mkk. tv. 11. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az e törvény szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő az e törvényben foglalt feltételek teljesítése esetén - a (2)-(5) bekezdésben, valamint a 12. § (5) és (6) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel - kárenyhítő juttatásra jogosult, amennyiben:
h) a kárenyhítő juttatás iránti kérelem benyújtásakor az elemi káreseményen alapuló okon kívüli okból nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.”
(2) Az Mkk. tv. 11. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés h) pontja az üzemi szinten a növénykultúrában 30%-ot meghaladó mértékű hozamcsökkenést okozó mezőgazdasági árvízkár esetén nem alkalmazandó.”
(3) Az Mkk. tv. 11. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az e törvény szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő a neki járó kárenyhítő juttatás felére jogosult, amennyiben az egységes kérelemben, valamint a kárenyhítő juttatás iránti kérelem adatai alapján számított üzemi szintű referenciahozam-értékének legalább felére kiterjedően - az adott kárenyhítési évre vonatkozóan - nem köt az adott növénykultúrára jellemző káreseményre kiterjedő hatályú mezőgazdasági biztosítást.”
4. § (1) Az Mkk. tv. 12. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az e törvény szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő legfeljebb a hozamérték-csökkenésnek a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló, 2014-2020 időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatásnak a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatásról szóló 1.2.1.2. alfejezet (346) pontjában meghatározott 80%-os mértéke szerinti kárenyhítő juttatásra jogosult, amely mértékbe bele kell számítani az ugyanazon elszámolható költségek tekintetében megállapított, bármely egyéb - állami vagy uniós társfinanszírozású - támogatást és a kárenyhítő juttatás iránti kérelemben szereplő káresemény után a biztosító által kifizetett kártérítési összeget is.
(2) A kárenyhítő juttatás (1) bekezdés szerinti összegének megállapítása során a termelő hozamérték-csökkenését az elemi káresemény bekövetkeztéből adódóan fel nem merült költség értékével mérsékelni kell.”
(2) Az Mkk. tv. 12. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A tárgyévi kárenyhítő juttatás összegének meghatározásánál a tárgyévet megelőző év november 1-jétől a tárgyév október 31-ig bekövetkezett, és e törvény alapján igazolt aszálykárt, belvízkárt, felhőszakadáskárt, jégesőkárt, tavaszi fagykárt, téli fagykárt, valamint viharkárt kell figyelembe venni.”
5. § Az Mkk. tv. 13. §-a a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az agrárkár-enyhítési szerv érdemi vizsgálat nélkül elutasítja
(4) A (3) bekezdés d) pontja az üzemi szinten a növénykultúrában 30%-ot meghaladó mértékű hozamcsökkenést okozó mezőgazdasági árvízkár esetén nem alkalmazandó.”
6. § (1) Az Mkk. tv. 14. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az agrárkár-megállapító szerv a mezőgazdasági termelő kárbejelentése alapján dönt:
f) az üzemi szintű hozamérték-csökkenés mértékéről.”
(2) Az Mkk. tv. 14. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az agrárkár-megállapító szerv a (2) bekezdés szerinti döntést a mezőgazdasági termelő kérelmére az üzemi szintű hozamérték-csökkenés mértékének feltüntetése nélkül is meghozza.”
(3) Az Mkk. tv. 14. § (3)-(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) Az agrárkár-megállapító szerv az (1) és (2) bekezdés szerinti tényeket a kármegállapítást támogató szerv adatain alapuló kockázatelemzés eredményei szerint lefolytatott adminisztratív-vagy helyszíni ellenőrzés megállapításaira alapozva, továbbá a 17. § (2) bekezdése alapján a biztosítótól kapott adatok figyelembevételével állapítja meg.
(5) Az (1) bekezdés d) pontja és a (2) bekezdés d) pontja alkalmazásában a kár helyét a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (a továbbiakban: MePAR) kötelező alkalmazásával kell meghatározni.”
(4) Az Mkk. tv. 14. § (7) és (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(7) Az agrárkár-megállapító szerv az e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben foglaltaknak megfelelően az (1) és (2) bekezdés szerinti döntés adattartalmát a kárenyhítő juttatás iránti kérelem adattartalmával együtt megküldi az agrárkár-enyhítési szervhez, míg a kárenyhítő juttatás iránti kérelem ellenőrzött adatából készített adatállományt továbbítja a mezőgazdasági igazgatási szervhez.
(8) Az agrárkár-enyhítési eljárás keretében az elsőfokú hatósági döntés meghozatalára irányuló eljárás tárgyi díj- és illetékmentes.”
7. § (1) Az Mkk. tv. 15. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az agrárkár-enyhítési szerv a kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő kérelmére indult eljárásban a kárenyhítő juttatásra való jogosultságról, valamint a kárenyhítő juttatás összegéről)
„c) az agrárkár-megállapító szerv által hozott döntés,”
(alapján dönt.)
(2) Az Mkk. tv. 15. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A (4) bekezdés szerint kifizetésre kerülő kárenyhítő juttatás vonatkozásában azt a 12. § (3) bekezdése szerinti arányos csökkentési mértéket kell alkalmazni, amely arra a kárenyhítési évre vonatkozóan került alkalmazásra, amelyben a kárenyhítő juttatás iránti igény felmerült.”
8. § Az Mkk. tv. 17. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„17. § (1) A biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötését követő harminc napon belül, de legkésőbb a tárgyév augusztus 31-ig köteles átadni az agrárkár-enyhítési szerv részére az e törvény végrehajtására szolgáló, a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevételének feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján (a továbbiakban: díjtámogatott konstrukció) kötött mezőgazdasági biztosítási szerződés adatai közül:
(5) A (4) bekezdés szerinti adatokat az agrárgazdasági elemzésekkel foglalkozó intézmény kizárólag statisztikai, gazdaságelemzési, valamint rendszerfejlesztési célra használhatja fel.”
9. § (1) Az Mkk. tv. 18. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázis tartalmazza:
(3) A 6. § (1) és (2) bekezdése, valamint a 16. § (1) bekezdése szerinti támogatást igénylő mezőgazdasági termelőnek az egységes kérelem benyújtásával egyidejűleg a kárenyhítő juttatásra, illetve a mezőgazdasági biztosítási díjtámogatásra jogosító növénykultúra szerinti bontásban nyilatkoznia kell a tárgyévet megelőző évben használatában lévő összes termőterület nagyságáról, valamint e termőterületen megtermelt összes termény mennyiségéről.”
(2) Az Mkk. tv. 18. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az agrárkár-enyhítési szerv a biztosító 17. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatását követően az agrárkár-enyhítési szerv és a biztosítók közötti megállapodás alapján, de legkésőbb a tárgyév augusztus 15-éig tájékoztatja az érintett biztosítót a mezőgazdasági biztosítási díjtámogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő
b) az érintett biztosító által díjtámogatott konstrukcióban biztosított növénykultúráinak tárgyévi teljes területéről és azok MePAR szerinti blokkazonosítójáról, valamint táblasorszámáról.”
(3) Az Mkk. tv. 18. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A kárbejelentésben és a kárenyhítő juttatás iránti kérelemben bejelentett adatok ellenőrzése céljából az agrárkár-enyhítési szerv a kárenyhítési hozzájárulás-fizetési kötelezettség mezőgazdasági termelőnkénti adatait az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott módon továbbítja a mezőgazdasági igazgatási szerv részére.”
10. § Az Mkk. tv. 22. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„22. § Ha a haszonbérlő e törvény szerinti elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt 30%-ot meghaladó mértékű hozamcsökkenést szenved, és ennek tényét az agrárkár-megállapító szerv a 14. § (2a) bekezdése szerinti döntésével igazolja, akkor a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvényben foglaltak alapján haszonbér-mérséklés illeti meg.”
11. § (1) Az Mkk. tv. 23. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A mező- és erdőgazdaságot sújtó időjárási és más természeti jellegű elháríthatatlan külső oknak (vis maior) minősül:]
„a) az elemi káresemény,”
(2) Az Mkk. tv. 23. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában a hozamérték-csökkenés mértékét azon növénykultúránál, ahol a hozamérték-csökkenés mértékének számítását jogszabály nem állapítja meg, kalkulált áron kell számítani, amelynek alapja:
amelynek összegéről - a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara és a mezőgazdasági termelők érdekképviseletét ellátó szervek véleményének figyelembevételével - a területileg illetékes agrárkár-megállapító szerv ad tájékoztatást.”
12. § Az Mkk. tv. 27. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„27. § Ez a törvény
13. § Az Mkk. tv.
a) 2. § 2., 4., 10., 15. és 35. pontjában a „növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését okozza” szövegrész helyébe a „növénykultúrában hozamcsökkenést okoz”,
b) 6. § (1) bekezdés záró szövegrészében az „a mezőgazdasági káresemények” szövegrész helyébe az „az elemi káresemények”,
c) 6. § (5) bekezdésében a „kárenyhítési juttatás” szövegrész helyébe a „kárenyhítő juttatás”,
d) 11. § (4) bekezdésében az „a mezőgazdasági káresemény” szövegrész helyébe az „az elemi káresemény”,
e) a 16. § (5) bekezdés b) pontjában az „ügyfél-azonosító számát” szövegrész helyébe az „ügyfél-azonosítóját”
14. § A szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII. törvény 19/D. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A mezőgazdasági termelő egészben vagy részben csak abban az esetben mentesül a szerződésben rögzített mennyiségű mezőgazdasági termény szolgáltatási kötelezettsége alól ha)
„b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti területen ellenőrzési körén kívül eső mezőgazdasági káresemény bekövetkezését a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló törvénynek megfelelően az agrárkár-megállapító szervhez történt bejelentés alapján meghozott döntéssel igazolta.”
15. § (1) A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény (a továbbiakban: 2013. évi CCXII. törvény) 63. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A haszonbérlőt arra az évre, amelyben a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló törvényben foglaltak szerinti elemi káresemény vagy időjárási és más természeti jellegű elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenést szenved, és ezt az agrárkár-megállapító szerv igazolja, legfeljebb a hozamérték-csökkenéssel arányos haszonbér-mérséklés illeti meg arra a földre vonatkozóan, amelyen a hozamérték-csökkenés bekövetkezett.”
(2) A 2013. évi CCXII. törvény 63. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A haszonbérlő a haszonbérfizetési kedvezmény igénybevételét és mértékét a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló törvényben meghatározott, a hozamcsökkenéssel érintett földre vonatkozóan kiállított hatósági döntés kézhezvételét követő 8 napon belül, írásban köteles közölni a haszonbérbeadóval.”
16. § Ez a törvény 2014. november 17-én lép hatályba.


text:
 Ellentmondást találtak a bíróság elé állított Xin Shuren Fálun Gong gyakorló ügyénél
Üldözés Kínában | Egyedi esetek | Illegális fogvatartás és bebörtönzés | Erőszak
A Minghui tudósítójától, Kínából, Liaoning tartományból
Xin mindkét ügyvédje azzal érvelt, hogy az anyagok, amit az ügyésznek bizonyítékként benyújtottak, nem voltak valódiak. „A rendőrség 2016. november 11-én tartóztatta le Xint. De az anyagok, amelyeket a bíróság használt, hogy megvádolja, október 21-én keltek, így 21 nappal korábbiak, mint a letartóztatása.”
Az ügyész nem adott magyarázatot. Piao Jinshu bíró elismerte, hogy az anyagok, amelyeket felhasználtak Xin megvádolásra, nem állják meg a helyüket.
Az ügyész azt a tényt használta bizonyítékként, hogy Xint 2015-ben hét napig fogva tartották a kommunista párt egykori vezetője, Csiáng Cö-min elleni feljelentés miatt. A tárgyalás egy órán át tartott.
Mikor Xin felesége érdeklődött a tárgyalás kimeneteléről, a biztonsági őr kényszerítette, hogy hagyja el a tárgyalótermet. Sírt és tiltakozott, valamint azt mondta, hogy a rendőrség koholt bizonyítékot nyújtott be a férje ellen.
Kb. húszan Xin barátai és családtagjai közül elmentek, hogy részt vegyenek a tárgyaláson. A bíró megtiltotta, hogy belépjenek a tárgyalóterembe, és csak három közvetlen családtagnak adott engedélyt.
A kapitány és más hivatalnokok a Belbiztonsági osztályról és a helyi rendőrségtől is ellenőrizték a tárgyalást.
A tárgyalás után Xin családja küldött egy fellebbező levelet a Yinzhou kerületi bíróság recepciójára, valamint egy fellebbezést a Yinzhou kerületi ügyésznek Xin orvosi kórtörténetével, néhány újabb esettel együtt, amelyben a Fálun Gong gyakorlókat felmentették.
Xint több alkalommal letartóztatták és megkínozták, mert beszélt az embereknek a kommunista rezsim Fálun Gong elleni üldözéséről. Bezárták a Tieling kényszermunkatáborba, a Guanshanzi kényszermunkatáborba, és a Liaoyang kényszermunkatáborba. Xi kínzásának részletei, amelyeket elszenvedett, az alábbi jelentésben ismertetették.
Kapcsolódó cikk: Facts about the Persecution of Mr. Xin Shuren by the CCP in Tieling City, Liaoning Province
Piao Jinshu, bíró, Yinzhou kerületi bíróság Tieling városban: +86-24-72843335
Wang Bingjun, a Yinzhou kerületi bíróság elnöke: +86-13324106777, +86-24-72843333
Liu Yunsheng, a Yinzhou kerületi bíróság elnökhelyettese: +86-15941030067, +86-24-72843305
Li Dongmei, a Yinzhou kerületi ügyészség ügyésze: +86-24-72208403
Li Yunbo, a Yinzhou kerületi rendőrség vezetője: +86-18341007777, +86-24-72661777
Forrás: Contradiction Found in Trial of Liaoning Practitioner Mr. Xin Shuren

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság