text:
Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban - PDF
Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban
Download "Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban"
1 FARKAS CSABA Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban Az országos események hatására Csongrád megyében is megrendült a kommunista politikai hatalom, és kénytelen volt átengedni a helyét a forradalom erőinek. Ez a folyamat azonban nem mindenütt ugyanakkor és ugyanúgy zajlott le. Tanulmányunk célja, hogy ezekre a különbségekre rámutasson, s bemutassa a forradalmi erők hatalomátvételének sokszínűségét, amely végül lehetővé tette, hogy a megyében vérontás nélkül alakuljanak ki a forradalmi struktúrák. A megyében egyes településeken októberben kettős hatalom alakult ki: léteztek még a régi rendszer irányító szervezetei, de már szerveződtek a forradalmi erők hatalmi intézményei is. Ez viszont oda vezetett, hogy igazából egyik sem volt képes hatékony működésre, ez a kettős hatalom egyben egyfajta hatalmi-politikai vákuumot is eredményezett. Ilyen helyzet alakult ki Szegeden, és ez két három napig is eltartott, Hódmezővásárhelyen szintén közel két napig tartott, ahogy Makón is, míg a megye kisebb városaiban rövidebb ideig maradt fenn ez az állapot. A községekben általában nem jött létre ilyen átmeneti helyzet, de természetesen voltak kivételek: Kiszomborban október 26-án már megalakult az új forradalmi szervezetet előkészítő bizottság az intézmények és társadalmi szervek képviselőiből, amely a községgel kapcsolatban követeléseket dolgozott ki, de a hatalom csak október 29- én került a Nemzeti Bizottság kezébe. 1 Ugyancsak jelentős eltérések mutatkoztak a megye települései között abban a tekintetben is, hogy milyen módon került a hatalom a forradalmi erők kezébe. A hatalom átadásának metodikája, illetve a kommunista párt erre irányuló készsége a megyében egy megyei pártbizottsági utasításon alapult, amely arra vonatkozott, hogy a pártszervek mindenütt arra törekedjenek, hogy olyan munkástanácsok és szervezetek jöjjenek létre, amelyekben a párt szava a döntő, és az akaratát keresztül tudja vinni. Ezen utasítás alapján a települések irányító- és pártszervei általában hajlandónak mutatkoztak az új szervezetek létrejöttének elfogadására. Nem mindenütt alakult ki azonban együttműködés a forradalmi erők és a pártdiktatúra képviselői között a hatalom átadásakor. Így például Nagymágocson október 26-án a teljes községi párt- és tanácsi vezetés lemondott, és tőlük függetlenül alakultak meg ezután az új hatalmi szervek. Nem alakult ki együttműködés azokban a helységekben, ahol a kommunista politikai hatalom túlságosan erőszakosan lépett fel a forradalom első napjaiban, s a lakosság hangulata nem tette lehetővé a megegyezést. Ezeken a helyeken egyszerűen elmenekült a politikai vezetés. Csupán néhány településen történt kisebb atrocitás, de ezek sem jártak az emberi élet komolyabb veszélyeztetésével, általában csak az anyagi javakban történt kisebb 1 Csongrád Megyei Levéltár (a továbbiakban: CsML) Makói Fióklevéltár (a továbbiakban: Mf) XXIII Makói Járási Tanács VB. elnöki bizalmas iratai. 006/1957. Kiszombor község jelentése. AETAS 21. évf szám 100
2 Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban Műhely károkozás. Így például Domaszéken október 28-án felgyújtották a tanácsházát, aminek következtében a község irattára megsemmisült. 2 Hasonló esemény történt Sándorfalván is: október 30-án a forradalmi bizottságot megválasztó népgyűlésre tartó tömeg a tanácsházánál megállt, behatolt, a begyűjtési iratokat kihordta és elégette. Ezután a pártház épületébe hatoltak be. A községi rendőr, ezt megakadályozandó, riasztólövéseket adott le, ami a tömeget felháborította, és annak ellenére, hogy egy kisebb katonai egység érkezett a faluba, az intézkedő rendőrt megverték. Amikor a párttitkárra került volna a sor, a katonaság megakadályozta annak bántalmazását. Az összetűzés után a felvonuló tömeg továbbment, és megválasztotta a forradalmi bizottságot. 3 Sok település volt azonban, amelyekben a régi hatalom és a forradalmi erők között kompromisszum alakult ki a hatalom átadására vonatkozóan, még ha ezt nem is deklarálták hivatalosan. Mindazonáltal ebben az esetben is jelentős eltérések mutatkoznak. A megye kisebb településein általában közvetlenül a tanácsi és pártapparátus tartotta a kapcsolatot a forradalmi erőkkel és a tömeggel. Tömörkényben például a községi tanácsi szervek hirdették meg azt a falugyűlést, amely aztán új hatalmi szervet választott. A nagyobb helységekben általában más szervek látták el a kapcsolattartás feladatát. Szegeden a régi vezetés által létrehozott Katonai Közigazgatás tárgyalt a forradalom erőivel, és kompromisszum is jött létre közöttük. Hódmezővásárhelyen a Hazafias Népfront városi elnökét kérték fel közvetítésre és az események befolyásolására. Ez az eljárási szisztéma aztán alapvetően meghatározta a forradalom további menetét. Ezekben az esetekben ugyanis a közvetítők kapcsolati struktúrája vált meghatározóvá, a hatalom azon csoportok kezébe került, amelyek a közvetítőkkel valamilyen módon szorosabb kapcsolatban álltak. Szegeden az október 26-i sortűz annyira felkorbácsolta a lakosság hangulatát, hogy másnap a Katonai Közigazgatás irányítói között megosztottság alakult ki. Egyfelől kiéleződtek a kommunista pártvezetésen belüli ellentétek, egyesek eltávolodtak a párttól, a Katonai Közigazgatás munkáját a kommunisták közül pedig csak mintegy fő merte ezután is támogatni. Sokkal súlyosabb problémát jelentett ugyanakkor a rendvédelmi egységek bomlása. Egyrészt a Kiskunmajsáról Szegedre vezényelt honvédek közül kellett mintegy elégedetlenkedő katonát visszavezényelni eredeti körletébe, másrészt a rendőrség és az államvédelem vezetői között keletkezett ellentét. 4 Ez a folyamat aztán a katonai közigazgatást engedményekre késztette. Halász Gyula főhadnagy, a Katonai Közigazgatás parancsnoka a déli órákban egyezett bele egy gyűlés öszszehívásába, amelyen a résztvevők előadhatták kívánságaikat és követeléseiket. A résztvevők összetételét alapvetően meghatározta a Katonai Közigazgatás irányítási szisztémája, a hatalomnak ugyanis október 26-ig az volt a célja, hogy a lakosságot a lakásokban vagy a munkahelyeken tartsa, hogy ne tüntessenek. Ezért a vállalatokkal és intézményekkel épített ki kapcsolatokat megbízottai útján. A gyűlésen éppen ezért ezeknek az üzemeknek és intézményeknek két-két főnyi delegáltjai vettek részt. A feszült hangulatú összejövetelen a katonai közigazgatási parancsnok beleegyezett a kompromisszumba, és hajlandó volt a tárgyalásra a delegáltakkal. Kérte azonban, hogy a gyűlés válasszon egy kisebb létszámú testületet, amely a kapcsolatot tartja vele. A városházán lezajlott gyűlés résztvevői ezután 2 CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. B. I. 772/1957. Bozsó József és társai. 3 CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. B. I. 5/1958. Almási István és társai. Soltész Mihály és Jakab József tanúvallomásai. 4 Ábrahám Antal feljegyzése a forradalom szegedi lefolyásáról. CsML MSZMP Csongrád megyei Bizottságának Archívuma 2. f. 21. őe.,
3 Műhely Farkas Csaba megválasztottak egy elnökséget, amely az Ideiglenes Városi Munkástanács nevet vette fel. Ez az elnökség, amely körülbelül tagból állt, s amely ideiglenes intéző bizottságként tárgyalt a katonai parancsnokkal, Perbíró Józsefet, a Szegedi Tudományegyetem Jogi Karának dékánhelyettesét választotta elnökének. Legfontosabb feladatuk a követelések továbbítása volt a katonai közigazgatási parancsnokhoz. 5 A Halász főhadnaggyal folytatott tárgyalásokon szorgalmazták a Szegeden átvonuló szovjet alakulatok mozgásának a leállítását, s fellépésük eredményeképpen a szovjet csapatmozgás megszűnt a városban. Ez az ideiglenes intéző bizottság kiáltvánnyal fordult a város lakosságához, amelyben tudatta, hogy az Ideiglenes Városi Munkástanács a Katonai Közigazgatás alá rendelt intézmények (vasút, posta stb.) kivételével átvette a város irányítását, szabályozta a Katonai Közigazgatás parancsnokának a hatáskörét, a kijárási tilalom új rendjét, és tájékoztatott közellátási kérdésekről. Meg kell azonban jegyezni, hogy ekkor valójában még nem történt meg a tényleges hatalomátvétel a városban, az ideiglenes munkástanács október 28-án mivel vasárnap volt nem fejtett ki érdemleges tevékenységet. A Katonai Közigazgatás október i tevékenységét kettősség jellemezte. Egyrészt engedményeket tett Szegeden, és tárgyalt a forradalmi erőkkel, másrészt alárendelt alakulatai a Szeged környéki községekben épp ekkor léptek fel a legdrasztikusabban (Mórahalmon október 27-én, Ásotthalmon október 28-án, Kisteleken október 28-án), s a karhatalmi egységek ezekben a napokban még Szegeden is oszlattak fel kisebb csoportokat. Október 28-án azonban két olyan esemény történt, amely alapvetően megváltoztatta az erőviszonyokat. Egyrészt az ÁVH feloszlatása miatt a Katonai Közigazgatás jelentős erőket vesztett. Az államvédelmi alkalmazottak október 28-án előre felvették három hónapnyi fizetésüket, és eltávoztak körleteikből. 6 Egy részük Jugoszláviába, egy nagyobb csoportjuk pedig a katonasággal Kiskunfélegyháza felé menekült. Az ÁVH megszüntetésén kívül még az is csökkentette a Katonai Közigazgatás erejét, hogy ezen a napon a Botond Gábor őrnagy által vezetett katonákat Budapestre vezényelték. Éppen ezért a katonai közigazgatási parancsnokságnak nem maradt értékelhető bázisa a hatalom megtartására. Október 29-én tagjainak egy része már eltávozott a városból, a szervezet döntésképtelenné vált, és ezen a napon gyakorlatilag már nem funkcionált. Az Ideiglenes Munkástanács a délelőtt folyamán átalakult Városi Néptanáccsá, az átalakulást követően pedig békés úton, tárgyalásos megegyezéssel átvette a hatalmat a katonai közigazgatási parancsnokságtól. Másképp alakultak a feltételek és az események Hódmezővásárhelyen, az akkori megyeszékhelyen. Október 27-én alakult meg a kormány felhívására egy katonai közigazgatási szervezet, amely a Hódmezővásárhely Katonatanácsa elnevezést viselte. Tagjai voltak többek között Németh Károly, a megyei pártbizottság első titkára; Lövő Ferenc másodtitkár; Forgó László, a városi pártbizottság első titkára; Papp Sándor, a megyei tanács vb-elnöke; Török István, a városi tanács vb-elnöke; Király József őrnagy, helyőrség-parancsnok és három tiszt a laktanyából. Tagja lett még a katonatanácsnak Buruzs János ÁVH-s főhadnagy, városi államvédelmi irányító, és néhány üzemi munkást és parasztot is behívtak a szervezetbe. Tag volt még a MEFESZ képviselőjeként Vízy Béla gyakorló orvos is. Ez a katonatanács, ámbár megyei funkcionáriusok is tagjai voltak, kizárólag Hódmezővásárhely területén bírt illetékességgel. Kihirdette a kijárási tilalmat, és engedélyt adott a Nemzeti Újság nevű forradalmi lap megjelentetésére. Más érdemi tevékenysége a Katonatanácsnak nem volt, mivel október 28-a vasárnap volt, másrészt az országos politikai háttér időközben je- 5 CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. 1074/1957. Komócsin Mihály és társai. Feljegyzés a városházi gyűlésről. 6 A forradalom kronológiája. Összeállította: Marosvári Attila. Szeged, 6. évf. (1993) 10. sz
4 Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban Műhely lentősen megváltozott. Október 29-én így Hódmezővásárhelyen is megérett a helyzet a forradalmi erők hatalomátvételére. A megyeszékhelyen közvetlenül nem a városvezetés (a Katonatanács) intézte a hatalom átadását, hanem a Hazafias Népfront képviselőjét, a Nemzeti Parasztpárt egykori vezető személyiségét, Gyáni Imre iskolaigazgatót kérték fel közreműködésre. Éppen ezért a városban az új forradalmi szervezetek a Hazafias Népfront égisze alatt szerveződtek, és így kialakulásuknál a Népfront kapcsolatrendszere volt döntő jelentőségű. Mivel a Népfront a kommunista diktatúra által háttérbe szorított volt politikai pártok képviselőivel és más társadalmi szervezetekkel alakította ki kapcsolatait, ezért az új forradalmi szervezetek tagjai is jobbára ebből a körből kerültek ki. Két új forradalmi szervezet alakult meg a városban, az első a Hódmezővásárhelyi Nemzeti Bizottság, amely október 29-én tartotta alakuló ülését és vette át a város irányítását. A városi Nemzeti Bizottság tagjai voltak többek között Erdei István szociáldemokrata pártvezető, Kiss Pál volt szociáldemokrata városi polgármester, Karácsonyi Ferenc volt kommunista városi főispán, Kormány Lajos, Dékány József városi kisgazdapárti vezető személyiségek és Dóda Sándor. Ugyancsak bevonták a munkába a Népfronttal szintén kapcsolatban álló egyházi szervek képviselőit, így a Nemzeti Bizottság ülésén Nagy György Sándor református lelkész is részt vett. Ezen központi népfrontos mag köré további személyeket is beválasztottak a Nemzeti Bizottságba, például a munkástanácsok képviselőit, Rácz Ferencet és Gyertyás Sándort. Természetesen részt vettek az alakuló ülésen a régi politikai hatalom egyes képviselői is, de érdemi beleszólásuk már nem volt az ügyekbe. A városi Nemzeti Bizottság elnöke ekkor Gyáni Imre lett. 7 A másik új forradalmi szerv is népfrontos jellegű volt. A városi Nemzeti Bizottság prominens személyiségeiből és egyes városok és megyei járások képviselőiből október 31-én megalakult a Csongrád megyei Nemzeti Bizottság, amely Szegedet kivéve a megye területére rendelkezett bizonyos jogkörrel, és a megszüntetett megyei tanács funkcióit próbálta átvenni. A megyei Nemzeti Bizottság elnöke Erdei István lett, de tagja volt még a szervezetnek többek között Gyáni Imre, Karácsonyi Ferenc és Kiss Pál, sőt Németh Károly MSZMP megyei titkár is. Az alakulóülésen vita támadt a szervezet elnevezésével kapcsolatban. Szeged járás és Csongrád képviselői a forradalmi bizottság elnevezést tartották megfelelőnek, míg a hódmezővásárhelyiek kardoskodtak a nemzeti bizottság elnevezés mellett, amelyet végül el is fogadtak. Ugyancsak másként történt a hatalomátvétel Szentesen. A járási székhelyen október 27- én indultak meg a tárgyalások a városi párt- és tanácsi szervek képviselői és egyes városi kapcsolataik között. Ezek a kapcsolatok olyan személyeket jelentettek, akik a forradalom ideje alatt kerültek a pártvezetők látókörébe. Így tárgyaltak például Hering Béla gimnáziumi tanárral és Móczár Pál MESZÖV 8 -előadó újságíróval, akik a korábbi napok eseményeinél közvetítő szerepet játszottak a városi vezetés és a tömeg között. Ezeknek a személyeknek azonban nem volt értékelhető kapcsolati rendszere, ezért az új forradalmi szervezet kialakulásánál más tényezőket kellett figyelembe venni. Egy másik jellemzője a szentesi forradalmi folyamatnak az, hogy a tárgyaló felek között nem alakult ki kompromisszum, a politikai hatalom képviselői nem támogatták az új forradalmi szervezet, a Forradalmi Bizottság megalakítását, ámbár a tárgyalások egyes időszakában elfogadták ezt a felvetést. Október 28-án a tárgyalások ezért zsákutcába jutottak, csak annyit értek el, hogy a munkástanácsok küldöttei részére október 30-ra egy küldöttgyűlést hirdettek. Október 28-án 7 CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. NB. 1350/1957. Erdei István és társai. Gyáni Imre vallomásai. 8 Mezőgazdasági Szövetkezeti Vállalat. 103
5 Műhely Farkas Csaba azonban jelentős dolog történt. Ismeretlen személyek Szentes város ifjúsága nevében gyűlést hirdettek aznapra a munkástanácsok küldöttei részére. Nem volt mit tenni, ezen a gyűlésen részt vettek az eddigi tárgyalófelek is, s a hatalom akarata ellenére megválasztottak egy tizenegy tagú bizottságot. Ez a bizottság, megtartván első ülését, az Ideiglenes Forradalmi Bizottság nevet vette fel. A bizottság, amelynek vezetője Hering Béla lett, október 30-án alakult át végleges Forradalmi Bizottsággá, egy újabb, teljesebb választással legitimizálva hatalmát, és átvette a város irányítását. 9 A hódmezővásárhelyihez hasonló, de attól némiképp eltérő volt a hatalomváltás Makón, ahol szintén népfrontos jellegű új forradalmi szervezet került hatalomra. A városban október 28-tól folytak előkészítő tárgyalások a bizottság megalakításáról. (A városi Népfront bevonásáról azonban nincs tudomásunk.) A tárgyalások eredményeképp október 29-én nagygyűlést tartottak a Kossuth-szobornál, ahol a tárgyalásokon listára vett neveket felolvasták, és megpróbálták megválaszttatni őket a tömeggel. Azonban a bizottsági jelöltek nem mindegyikét fogadta el a tömeg. Ezért a gyűlés a tárgyalásokon elért kompromisszum ellenére elhatározta, hogy a következő napon újabb népgyűlést tartanak, ahol az egész városi lakosság fogja megválasztani a Nemzeti Bizottságot. Felhívták a megjelenteket, hogy minden üzem, hivatal vagy szervezet juttassa el jelöltjeinek nevét az előkészítő bizottsághoz. Október 30-án délután az előző napi elhatározás alapján nagy tömeg gyűlt össze a Járási Tanács épülete előtt. A javasolt személyeket ekkor már elfogadták, s így megalakult a körülbelül hetventagú Nemzeti Bizottság. A vezetésre ez a szervezet egy intéző bizottságot választott, melynek magja a háttérbe szorított pártok tagjaiból állt. A Nemzeti Bizottság elnökének id. Zombori Lajos volt Csanád megyei SZDP-vezetőt választották meg, alelnöknek Kiss Ernőt, volt Csanád megyei SZDP-titkárt, egy másik alelnöknek Szőnyi Imre volt FKGP városi titkárt. A népgyűlésen a Nemzeti Bizottság tagjaivá választották a munkástanácsok és a parasztság néhány képviselőjét is. 10 Egészen más hatalomváltási mechanizmus jellemezte Csongrád város forradalmi eseményeit. Itt ugyanis semmiféle kompromisszum nem alakult ki a politikai hatalom és a forradalmi erők között. Az országos helyzet és a hatalom e napon történt Csongrád városi közbelépése folytán (ezen a napon kísérelte meg egy vadászrepülő, Istenes Elemér főhadnagy hideg rácsapással a tüntető tömeget szétoszlatni, technikai okokból azonban lezuhant és meghalt) este az üzemek és az intézmények képviselői határozott fellépéssel lemondásra kényszerítették a tanácsi vezetőket. A lemondás után a jelenlevők Ideiglenes Nemzeti Bizottságot választottak, amely azonnal átvette a város vezetését. A hatalomváltást csupán annyiban előzte meg szervezés, hogy az új szervezet vezetőjeként kiszemelt dr. Piroska Jánost, aki a Horthy-korszakban a város legjelentősebb polgármestere volt, átszállították Kiskunfélegyházáról, ahol lakott. A körülbelül tizenöt tagú forradalmi szervezetnek tagjai lettek többek között a munkástanácsok képviselői, a diákság delegáltja, a parasztság küldöttei, egy gimnáziumi tanár és egy református lelkész. A Nemzeti Bizottság alakuló értekezletén egy három tagú intéző bizottságot választott az ügyek vitelére, amelynek vezetője dr. Piroska János lett (ő egyben az egész Nemzeti Bizottság feje is), tagjai Fülöp Mihály és Nemes István közigazgatási szakemberek voltak. Október 28-án Piroska lemondott elnöki 9 Barta László: 1956-os forradalom Szentesen. Szentes, Makó Városi Tanács VB. Elnök 1763/1957. sz. jelentése. In: Tóth Ferenc: Az 1956-os forradalom Makón a dokumentumok tükrében. Makó,
6 Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban Műhely funkciójáról, s helyette Fülöp Mihály lett a városi vezető. Az intéző bizottságba bevonták még Náfrádi Györgyöt, aki a pénzügyeket intézte. 11 A hatalom megragadása után a településeken kialakult új forradalmi közigazgatási struktúra nem törölte el teljes egészében a kommunista hatalom közigazgatásának minden elemét. A kialakult új forradalmi szervek általában a volt irányítási testületek, a tanácsok és végrehajtó bizottságok szerepét vették át, a végrehajtó apparátust, némi átszervezéssel ugyan, de meghagyták funkciójukban. Személyi változások szinte minden településen történtek, elbocsátották a kompromittálódott vezetőket s a tanácsi dolgozókat. A végrehajtóstruktúrát csak kis mértékben alakították át, általában megszüntették a begyűjtési apparátust, a helyzetnek megfelelően új feladatokat is elláttak, például sok helyen a rendészeti közigazgatást is ezeknek az új szerveknek és apparátusaiknak kellett ellátni, a nemzetőrségek is a forradalmi bizottságok irányítása alá tartoztak. A forradalom irányító szervezetei struktúrájukban a tanácsi irányító szervezetekre hasonlítottak. A végrehajtó közigazgatási apparátust még a városokban is általában a forradalmi bizottságok elnökei és helyetteseik irányították, a többi forradalmi bizottsági tagnak gyakorlatilag operatív végrehajtó feladata nem volt. Kivételt képezett ez alól Szeged városa, amelynek forradalmi vezető szervezete erősen strukturált és specializált lett. Ebben az irányítási szisztémában a Szegedi Néptanácson, majd október 31-től Szegedi Forradalmi Nemzeti Bizottságon belül egy elnökség működött, és ennek majdnem minden tagja operatív végrehajtó feladatokat is ellátott, mégpedig úgy, hogy a közigazgatás egyes területeit ellenőrizte és irányította. Dr. Perbíró József elnökön, Joszt István és Királyházi Sándor elnökhelyetteseken kívül Kováts József röszkei gépállomási főkönyvelő felügyelte a mezőgazdasági és pénzügyi osztályt és a rendészeti ügyeket; Szegedi István AKÖV 12 -dolgozó és küldött az ipari osztályt; az oktatási és népművelési osztályokat Áts Vilmos egyetemi hallgató, MEFESZ küldött; a kereskedelmi osztályt Takács Ferenc, a Szegedi Kiskereskedelmi Vállalat dolgozója és képviselője; a város- és községgazdálkodási osztályt dr. Tóth Ágoston, a Szegedi Építőipari Vállalat jogásza és Lukács Sándorné kendergyári küldött. A forradalmi szervezet a reszortok szétosztásánál figyelembe vette tagjainak szakképzettségét, munkakörét és kapcsolatait. Kováts József régi szegedi rendőrtiszti családból származott, így volt némi áttekintése a rendészeti munkáról (az apját ki is nevezte rendőrségi tanácsadónak), ezen kívül főkönyvelői képzettséget szerzett, és mint egykori traktoros, majd gépállomási dolgozó tisztában volt a mezőgazdasági problémákkal. A rá kiszabott komplex felügyeleti jogkört tehát képes volt ellátni. Szegedi István a szegedi autójavító vállalat dolgozójaként a szállítási közlekedési gondokkal, Takács Ferenc kiskereskedelmi dolgozó a kereskedelmi ellátási problémákkal volt tisztában. A Szegedi Forradalmi Nemzeti Bizottság a végrehajtó apparátus felügyeletén kívül az újfajta és különleges feladatok ellátására egy referatúra-tanácsadói struktúrát is működtetett, s a személyek kiválasztásánál is figyelembe vették a szakképzettséget. A forradalmi helyzet, valamint az országos és nemzetközi körülmények miatt a forradalmi szervnek katonai kérdésekkel is foglalkoznia kellett. Arday Lajos volt katonatisztet ezért kinevezték katonai szakértőnek a forradalmi organizáció mellé. Arday az AKÖV munkástanácsának küldötteként tagja volt ugyan a szervezetnek, de az elnökségben nem kapott helyet. Ugyancsak foglalkozott a szervezet a tömegkommunikációs lehetőségekkel is. Az írott sajtó felügyeletét Fábián Ferencre, elnökségi tag újságíróra bízták. A Délmagyarország című napi- 11 CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság Büntetőperes iratai. B. I. 922/1957. Fülöp Mihály és társai. Fülöp Mihály vallomásai. 12 Autóbusz-közlekedési Vállalat. 105
7 Műhely Farkas Csaba lap élére, amelyet Szeged Népe címmel indítottak újra a hatalomátvételkor, egy héttagú ideiglenes szerkesztőséget választottak október 29-én. A szegedi forradalmi szervezet már csak azért is különleges, mert lehetősége nyílt más tömegkommunikációs lehetőségekkel is élni: a szervezet november 2-ától egy önálló rádióadót is működtetett, az ún. Széchenyi-rádiót. Ennek megalapítását elősegítette, hogy a forradalmi erők kezébe kerültek az államvédelem kommunikációs berendezései (például a kiskundorozsmai zavaróállomásról és az öthalmi laktanyából), valamint a Szegedi Vasút-Igazgatóság is tudott segíteni rádiós berendezésekkel. A Széchenyi-rádió felügyeletével és irányításával a szegedi forradalmi nemzeti bizottság Horváth Jenőt, az elnökség titkárát bízta meg, aki a Szegedi Nemzeti Színház főrendezőjeként és küldötteként a szegedi színészekkel együtt szerkesztette a rádióadásokat. Ugyancsak foglalkozott a forradalmi szervezet bérpolitikai és termelés-politikai kérdésekkel is. Ezen feladatok koordinálását dr. Futó József elnökségi tag, a Pick-szalámigyár küldötte végezte. Különleges feladat jutott Földesi Tibor elnökségi tagnak, akit a szövetkezeti kisiparosok jelöltek a Szegedi Vas- és Fémipari KTSZ villanyszerelő részlegéből. Képzettsége nem tette lehetővé, hogy irányítási felügyeleti funkciókat bízzanak rá, ezért a nemzeti bizottságon belül dr. Perbíró professzor alárendeltségében egyedi ügyeket intézett. Így ő koordinálta az ÁVH intézményeinek (öthalmi laktanya) felszámolását. Tevékenysége közben lefoglalta az ÁVH gazdasági jellegű iratait, bankszámla-kivonatait stb., azok tartalmáról és tapasztalatairól beszámolt az elnökségnek. Más gazdasági jellegű kérdések, például a sztrájkok is szerepeltek a megvitatott ügyek között. A forradalmi nemzeti bizottságon belül október 29-én egy ún. sztrájkbizottság alakult az elnökségtől függetlenül. A körülbelül tizenöt tagú testület elnöke Bálint Ferenc, a Szegedi Sütőipari Vállalat küldötte lett. A testület foglalkozott a munkafelvételek részleteivel, és határozata szerint csak a közszolgáltatást végző üzemek és intézmények mentesülhettek a sztrájkok alól. 13 A szegedi forradalmi irányító szervezet struktúrája tehát nem hasonlított a többi megyei település forradalmi organizációjához. Ebben a szisztémában a nemzeti bizottsági elnök csupán primus inter pares volt a többi elnökségi taghoz képest. A szegedi forradalom szervezeti fejlődése sajátos, egyedi módon zajlott, ami egyéként Csongrád megye, valamint Szeged város között feszültségeket is okozott. Ezt a feszültséget Erdei István november 3-i szegedi látogatása próbálta feloldani, amikor a szociáldemokrata megyei nemzeti bizottsági vezető találkozott dr. Perbíró Józseffel. A megbeszélésen a szegedi professzor azzal indokolta a szegediek sajátos elkülönülését, hogy a település egy diákváros, és az egyetemisták kevesebb gondot fordítanak a pártalapításokra, ezért nem koalíciós jellegű a szegedi nemzeti bizottság. Erdei ezzel nem értett egyet, de abban állapodtak meg, hogy a megyei nemzeti bizottság nem avatkozik Szeged ügyeibe, és Erdei is csak annyiban, hogy a helyi Szociáldemokrata Párt miképpen szerveződik. 14 Szeged város forradalmi hatóságainak az illetékessége csak a város területére terjedt ki. Voltak azonban olyan államhatalmi feladatok, amelyeknél Szeged forradalmi erői a város 13 ÁBTL V , I. kötet. Monográfia az október 23-án kirobbant ellenforradalom következtében Csongrád megyében létrejött forradalmi nemzeti bizottságok és a munkástanácsok tagjairól, valamint azok tevékenységéről A szegedi forradalmi nemzeti bizottság működésére lásd leginkább: CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. NB. 1103/1957. Perbíró József és társai. 14 CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. NB. 1350/1957. Erdei István és társai. Erdei István gyanúsítotti vallomásai. 106
8 Hatalomváltás Csongrád megyében 1956-ban Műhely területén kívül is tevékenykedtek. A város területén kívüli működést lehetővé tette, hogy a szegedi forradalmi erők rendelkeztek megfelelő nagyságú rendészeti erőkkel, és léteztek a városban ezek munkáját segítő háttérintézmények, például a Szegedi Fegyház és Börtön. A városon kívüli feladatokat a szegedi nemzetőrség végezte. Már október 30-án akcióztak vidéken: Sándorfalván tartóztattak le egy ÁVH törzsőrmestert. 15 November 1-jén Gyálaréten gyűjtöttek be fegyvereket, november 2-án pedig Kübekházán a határőrségi objektumban fegyverezték le az alakulatot, és tartóztattak le államvédelemmel kapcsolatban álló személyeket, akiket a Csillag-börtönbe szállítottak. Még ugyanaznap Makón is működésbe lépett a szegedi nemzetőrök egy csoportja, ott a makói járási pártbizottság, majd a városi pártbizottság fegyvereit szedték össze, és három államvédelmi tisztet hoztak Szegedre. Hódmezővásárhelyen külön akció nem volt, de a vásárhelyiek kérésére államvédelmistákat befogadtak a szegedi börtönbe. 16 Végezetül érdemes megvizsgálni a forradalmi szervezetek összetételét. A települések egy részénél ezt meghatározta az a kompromisszum, amellyel a kommunista diktatúra átadta a hatalmát. Azokon a településeken, ahol nem sikerült békésen megegyezni, megfigyelhetők bizonyos törvényszerűségek. Így a forradalmi bizottságok tagjainak választásánál nagy szerepet játszott az adott személyek helyi vagy országos ismertsége, tekintélye. Ezért kerültek gyakran ezekbe a bizottságokba régi közigazgatási szakemberek, orvosok, ügyvédek. Kisteleken például egy országos hírű labdarúgó edzőt választottak be a bizottságba. 17 A hatalom átvétele után a forradalmi szerveknek többféle feladatot kellett megoldaniuk. Egyrészt a szállítási és termelési nehézségek ellenére biztosították a települések ellátását. A felvásárlási láz miatt ez sok problémát okozott. Ezen egyes határ menti, makói járási községek (például Apátfalva, Kiszombor, Magyarcsanád és Nagylak) úgy próbáltak segíteni, hogy a román hatóságokkal vették fel a kapcsolatot, és onnan sót, petróleumot és élesztőt szereztek be. 18 Több településen előfordult, hogy részben politikai okokból, de a község lakosságának ellátása érdekében is támogatták a kisipart (például a pékek számára biztosítottak lisztet). A másik legfontosabb feladat a rend és a vagyonbiztonság biztosítása volt. Ennek érdekében a megye sok helységében nemzetőrség alakult. Egyes települések azonban nem szerveztek nemzetőrséget. Egyrészt a helyi rendőri állományt alkalmasnak tartották ezen feladat ellátására, másrészt pedig ha a politikai akarat meg is volt a nemzetőrségek szervezéséhez, fegyvert nem sikerült szerezni a működésükhöz. Ahol megalakult a nemzetőrség, ott az rendszerint a forradalmi bizottságnak alárendelt, de független szervezetként működött. Voltak azonban kivételek, így Pitvaroson a helyi rendőrség mellé és alárendeltségébe osztották be a helyi rendészeti alakulatot; Királyhegyesen pedig a helyi körzeti megbízott irányította a helyi kis rendészeti egységet. A nemzetőrségeknek a községi forradalmi szervek a városokból szereztek fegyvert. Szeged biztosított fegyvereket Ferencszállásnak és Maros- 15 CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. B. I. 1112/1957. Hajda László és társai. Hajda László vallomásai. 16 ÁBTL V , II. kötet. Monográfia az 1956-os októberi ellenforradalom fegyveres szerveiről, a nemzetőrségről és egyéb fegyveres csoportokról. (A továbbiakban: Fegyveres monográfia). 17 A forradalmi bizottságba beválasztott személy Wéber Lajos akkori ismert labdarúgó szakember volt. Tevékenységére lásd CsML. XXV. 9/b. Szegedi Megyei Bíróság büntetőperes iratai. B. I. 1155/1957. Sugár Béla és társai. 18 CsML Mf XXIII Makói Járási Tanács VB. elnöki bizalmas iratai. 006/1957. Az említett községek jelentései. 107

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Európai Közösségek Bírósága: 2008. évi igazságügyi statisztikák | hírek | Jogi Fórum
2009.02.19. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
A 2008. év olyan fordulópontot jelent, amely a Bíróság ítélkezési tevékenységének mind hatékonyságában, mind pedig különösen kitartó munkatempójában megnyilvánul. A 2008. év igazságügyi statisztikáiban egyrészt az előzetes döntéshozatali eljárások időtartamának a korábbi évekhez képesti rendkívül jelentős csökkenése, másrészt pedig a közösségi bíróságok előtti jogviták száma emelkedésének folyamatos tendenciája jelenik meg.
Az eljárásoknak a 2008. évben tapasztalt időtartamával kapcsolatban a fejlődés figyelemre méltó. Így az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek esetében az eljárás átlagos időtartama 16,8 hónap lett, vagyis három hónappal kevesebb, mint 2006 ban. Az összehasonlító vizsgálat azt mutatja, hogy az előzetes döntéshozatali ügyek elbírálásának átlagos időtartama húsz év óta a legrövidebb. A közvetlen keresetek és a fellebbezések esetében az eljárás átlagos időtartama 16,9 hónap, illetőleg 18,4 hónap (2007 ben ez 18,2 hónap, illetőleg 17,8 hónap volt).
A Bíróság 2008 ban 567 ügyet fejezett be. A beérkezett ügyek száma 592 volt, felülmúlva még a 2007 ben beérkezett 580 ügy számát is, amely a Bíróság történetében a legmagasabb volt. A 2008. év végén folyamatban maradt ügyek száma hozzávetőleg megegyezik a korábbi évek hasonló adataival.
A Bíróság ítélkező tevékenysége hatékonyságának javulása a munkamódszereket illetően az elmúlt évek során elindított reformokon kívül azon különböző eljárási eszközök szélesebb körű alkalmazásával is magyarázható, amelyek bizonyos ügyek elbírálásának felgyorsítása érdekében állnak a Bíróság rendelkezésére, így különösen a sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás, a gyorsított eljárás, az egyszerűsített eljárás és az a lehetőség, hogy a Bíróság a főtanácsnok indítványa nélkül határozzon.
Az új sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás alkalmazásának első évében, 2008 ban hat ügyben indítványozták ezen eljárás lefolytatását, a kijelölt tanács pedig ezek közül három ügyben ítélte meg úgy, hogy az ehhez szükséges feltételek teljesültek. A sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárásra vonatkozó ezen új rendelkezések 2008 ban lehetővé tették a Bíróság számára, hogy az említett ügyeket rendkívül rövid idő, hozzávetőleg két hónap alatt fejezze be.
Az Elsőfokú Bíróság a 2008. év során 605 ügyet fejezett be, ami a 2007. évhez képest 52% os növekedést jelent, míg a 2008 ban tartott tárgyalások száma a kétszeresére emelkedett: a 2007 ben tartott 172 höz képest 341 re. Az eljárások átlagos időtartama is csökkent: a 2007. évi 27,7 hónapról 24,5 hónapra.
Az Elsőfokú Bíróság a jogviták száma, ebből eredően pedig az ügyhátralék állandó növekedésével szembesülve megújította munkamódszereit, szervezetét és működését, mégpedig az ügyiratok kezelésének valamennyi szakaszát illetően. Az Elsőfokú Bíróság ezzel kapcsolatos célkitűzése arra irányult, hogy növelje a hatékonyságot, ügyelve azonban arra, hogy mindez ne érintse hátrányosan a határozatok minőségét. Másfelől az eljárási szabályzat módosításra került annak érdekében, hogy az Elsőfokú Bíróság számára lehetővé tegye, hogy a szellemi tulajdon tárgyában benyújtott keresetekről az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határozzon, kivéve, ha valamelyik fél a szóbeli szakasz lefolytatása iránt indokolt kérelmet terjeszt elő.
Az Elsőfokú Bíróság a 2009. év során ugyanezen irányban kívánja folytatni erőfeszítéseit, a bevezetett reformok kiteljesedéséből eredően pedig további előnyökre számít. Ugyanis, jóllehet a 2000 es évek a befejezett ügyek száma szempontjából kivételesek voltak, ugyanez állapítható meg a beérkezett ügyek száma szempontjából is: 2008 ban 629 ügy érkezett, szemben a 2007. évi 522 vel és a 2006. évi 432 vel. A folyamatban maradt ügyek száma enyhén nőtt: a 2007. évi 1154 ről 1178 ra emelkedett. Ez magában hordozza az eljárások elhúzódásának kockázatát. A jogviták számának kitartó növekedésére tekintettel szükségesnek bizonyul elmélyültebben vizsgálni azokat az elsősorban szerkezeti jellegű lehetőségeket és eszközöket, amelyek lehetővé teszik az Elsőfokú Bíróság számára, hogy a jogalanyok érdekeinek megfelelően továbbra is biztosítani tudja az ügyek magas minőségi színvonalú kezelését, csökkentve ugyanakkor az eljárás időtartamát.
A benyújtott keresetek száma a 2008 ban érkezett 111 új keresetlevéllel tíz év óta először csökken. Emellett meg kell jegyezni, hogy ez a szám lényegesen alacsonyabb a 2007 ben benyújtott 157 keresethez képest.
A Közszolgálati Törvényszék 2008 ban 129 ügyet fejezett be. A befejezett és újonnan érkezett ügyek számának egyenlege tehát pozitív, amely azzal a következménnyel jár, hogy a folyamatban maradt ügyek száma a Közszolgálati Törvényszék létrehozatala óta először enyhén csökken: a 2007. évi 235 ről 2008 ban 217 re.
Az eljárás átlagos időtartama 17 hónap, amely a 2007. évhez képest az eljárás átlagos időtartamának enyhe növekedését jelenti.
A Közszolgálati Törvényszék a 2008. év során erőfeszítéseket tett annak érdekében is, hogy megfeleljen a jogalkotó azon elvárásának, hogy az eljárás valamennyi szakaszában elősegítse a jogviták egyezség útján történő rendezését.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Több százezer devizahiteles pert kellene újratárgyalni | Ügyvédfórum - 2018.09.30
Az Adóskamara álláspontja szerint újra kell tárgyalni a devizapereket, és az Európai Bíróság pár napja született ítéletét kell alkalmazni az eljárás során. Az Európai Bíróság szerint tisztességtelennek nyilvánítható a szerződési feltétel, ha az a hitelfelvevő számára nem volt érhetően megfogalmazva
Az Európai Unió Bírósága szeptember 20-án hozott ítéletet a devizahitelek ügyében. A döntés azt mondta ki, hogy az árfolyamkockázat esetében nem elégséges, ha egy pénzintézet általánosságban írt arról egy kölcsönszerződésben. A pénzintézetek kötelesek elegendő tájékoztatást nyújtani a kölcsönfelvevőknek ahhoz, hogy megalapozott döntéseket hozhassanak – írta az infostart.hu.
Ravasz László ügyvéd, az Adóskamara képviselője szerint újra kell tárgyalni a pereket, és az egész kérdéskört új szemszögből kell megvizsgálni, felülvizsgálva azt a korábbi álláspontot, amit a kormány és a bíróságok képviseltek.
Valamennyi devizaper újratárgyalására szükség van, mert olyan alapvető kérdéseket nem tisztáztak a tárgyalások során, amelyek szükségese ahhoz, hogy egyáltalán megállapításra kerülhet-e az, hogy a bankok megfelelő tájékoztatást adtak-e, és ez alapján az ügyfelek megfelelően tudták-e eldönteni a kockázatokat a szerződés megkötésekor – fejtette ki.
Ravasz László úgy vélekedett: a leggyorsabb és legátfogóbb megoldás az lenne, ha a kormány azonnal felfüggesztené a végrehajtásokat a devizahiteles ügyekben. Emellett hatályon kívül kellene helyezni azokat a jogszabályokat, amelyek megnehezítik a devizahitelesek jogérvényesítését – tette hozzá.
Az Adóskamara képviselője szerint a forintosítási törvényt is felül kellene vizsgálni és hatályon kívül helyezni a 256 forintos átváltást, abban az esetben, ha valaki bírósághoz fordul. Lehetőséget kellene biztosítani arra, hogy a bíróság állapítsa meg, milyen forintösszegen számolja el az adós tartozását – fejtette ki.
A Kúriának hatályon kívül kell helyeznie azokat a jogegységi döntéseket, amelyek szemben állnak az Európai Bíróság döntésével, és hagyni kell, hogy a bíróságok az uniós jog és a magyar szerződési jognak megfelelően ítélkezzenek – emelte ki Ravasz László.
Az Európai Bíróság ítéletét a Kúria Polgári Kollégiuma is tanulmányozza. A Polgári Kollégium vezetője az ítélet megvitatására a Kúrai elnöke által felállított konzultatív testületet október elejére összehívta.
Kata-pontosítást kért a MÜK a NAV-tól

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria


text:
Itthon: Eldőlt a Rezesova-per folytatása - HVG.hu
[{"available":true,"c_guid":"fc59021c-c4ff-49d3-aaa0-028e0723b9e7","c_author":"hvg.hu","category":"gazdasag","description":"Sorra állnak le a kis áruszállító cégek kamionjai, és egyre nagyobb az üresen megtett utak aránya.","shortLead":"Sorra állnak le a kis áruszállító cégek kamionjai, és egyre nagyobb az üresen megtett utak aránya.","id":"20190917_Panaszkodnak_a_fuvarozok_nincs_a_miniszteriumnak_eleg_embere_hogy_kiszurjek_a_csalokat","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=fc59021c-c4ff-49d3-aaa0-028e0723b9e7&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"3bf8861b-e29c-4fca-bf4d-cd0f352cf2f5","keywords":null,"link":"/gazdasag/20190917_Panaszkodnak_a_fuvarozok_nincs_a_miniszteriumnak_eleg_embere_hogy_kiszurjek_a_csalokat","timestamp":"2019. szeptember. 17. 08:02","title":"Panaszkodnak a fuvarozók: nincs a minisztériumnak elég embere, hogy kiszűrjék a csalókat","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null},{"available":true,"c_guid":"c8d43274-32a6-4cff-95f7-c365eafdeb7e","c_author":"hvg.hu","category":"elet","description":"A színész házaspár két éve közölte, kisfiuk enyhe fokozatban Down-szindrómás. ","shortLead":"A színész házaspár két éve közölte, kisfiuk enyhe fokozatban Down-szindrómás. ","id":"20190918_Szinetar_Dora_sajnalja_hogy_beszelt_kisfia_diagnozisarol","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=c8d43274-32a6-4cff-95f7-c365eafdeb7e&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"6816a611-eb9d-4636-b5ca-c43574c99880","keywords":null,"link":"/elet/20190918_Szinetar_Dora_sajnalja_hogy_beszelt_kisfia_diagnozisarol","timestamp":"2019. szeptember. 18. 07:12","title":"Szinetár Dóra sajnálja, hogy beszélt kisfia diagnózisáról","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null},{"available":true,"c_guid":"8eb43947-c4c7-422a-a670-a21ecc18f2cd","c_author":"Kovács Gábor","category":"gazdasag","description":"71 magyar vállalat van az 500 legnagyobb kelet-közép-európai közt, de jelentős részük külföldi multi magyar lánya vagy állami cég. Ehhez képest a lengyel vállalatok már ott vannak minden magyar plázában, lengyel légitársasággal repülünk a tengerentúlra, és cseh mobilcéggel hívjuk fel egymást.","shortLead":"71 magyar vállalat van az 500 legnagyobb kelet-közép-európai közt, de jelentős részük külföldi multi magyar lánya vagy...","id":"20190917_magyar_cegek_versenyben_coface_multik_allami_monopoliumok","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=8eb43947-c4c7-422a-a670-a21ecc18f2cd&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"64a5fdb9-78d1-4451-926f-ce5340190e21","keywords":null,"link":"/gazdasag/20190917_magyar_cegek_versenyben_coface_multik_allami_monopoliumok","timestamp":"2019. szeptember. 17. 11:20","title":"A magyar cégek jól teljesítenek – bár jórészt nem magyarok, és nem versenyben küzdenek","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null},{"available":true,"c_guid":"a3671a4a-f63a-45ec-93e1-6069cb149a85","c_author":"hvg.hu","category":"elet","description":"Az Airbnb megtolja egy kicsit a sorozatból készült film marketingjét. Be lehet költözni a Downton Abbey helyszíneként szolgáló Highclere kastély szobáiba egyetlen éjszakára. ","shortLead":"Az Airbnb megtolja egy kicsit a sorozatból készült film marketingjét. Be lehet költözni a Downton Abbey helyszíneként...","id":"20190917_Fergeteges_hir_a_Downton_Abbey_rajongoinak_kiadjak_egy_ejszakara_a_kastelyt","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=a3671a4a-f63a-45ec-93e1-6069cb149a85&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"ca2337ec-44d2-4230-be66-78767a1f0243","keywords":null,"link":"/elet/20190917_Fergeteges_hir_a_Downton_Abbey_rajongoinak_kiadjak_egy_ejszakara_a_kastelyt","timestamp":"2019. szeptember. 17. 11:41","title":"Fergeteges hír a Downton Abbey rajongóinak: kiadják egy éjszakára a kastélyt","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null},{"available":true,"c_guid":"c64987f7-95f6-4b7f-9768-af284f0778b0","c_author":"hvg.hu","category":"elet","description":"Már nem csak tévéket adományoznak, két kórházban antennarendszert is kiépítettek a Ne Dobd Ki Alapítvány önkéntesei.","shortLead":"Már nem csak tévéket adományoznak, két kórházban antennarendszert is kiépítettek a Ne Dobd Ki Alapítvány önkéntesei.","id":"20190918_antennarendszer_korhaz_adomany_szerelo","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=c64987f7-95f6-4b7f-9768-af284f0778b0&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"48da4d0e-b862-473b-a4ac-cfa9ff8efcdd","keywords":null,"link":"/elet/20190918_antennarendszer_korhaz_adomany_szerelo","timestamp":"2019. szeptember. 18. 15:18","title":"Komplett antennarendszert épített ki két kórházban a tévéket adományozó szerelő","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null},{"available":true,"c_guid":"bfa96bbb-1e6e-42a2-b1d9-f0f3a7d88098","c_author":"HVG","category":"gazdasag","description":"Tiborcz István beszáll a borkereskedelembe, és a vendéglátásban is kamatoztathatja kapcsolatait a HVG hetilap forrásai szerint. Ebben az Origo.hu kormányközelbe juttatásával már bizonyított Száraz István lehet a segítségére.","shortLead":"Tiborcz István beszáll a borkereskedelembe, és a vendéglátásban is kamatoztathatja kapcsolatait a HVG hetilap forrásai...","id":"20190918_Orban_veje_a_vendeglatas_es_a_borok_korul_surgolodik","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=bfa96bbb-1e6e-42a2-b1d9-f0f3a7d88098&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"48703a87-cc6f-4dc1-a779-125027e2bfb4","keywords":null,"link":"/gazdasag/20190918_Orban_veje_a_vendeglatas_es_a_borok_korul_surgolodik","timestamp":"2019. szeptember. 18. 17:29","title":"Tiborcz István már egy étterem és egy bornagyker körül sürgölődik","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null},{"available":true,"c_guid":"6c0802df-748c-4a5c-bfcc-cdafcc66c378","c_author":"hvg.hu","category":"tudomany","description":"Egy nemzetközi tudóscsoport az Amazonas-medencében vizsgálta meg a Diinizia excelasa 80 méternél is nagyobbra nőtt egyedeit, de még nem tudtak rájönni, mitől nőttek meg.","shortLead":"Egy nemzetközi tudóscsoport az Amazonas-medencében vizsgálta meg a Diinizia excelasa 80 méternél is nagyobbra nőtt...","id":"20190917_amazonasi_oserdo_fa_dinizia_excelasa_legmagasabb_fa","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=6c0802df-748c-4a5c-bfcc-cdafcc66c378&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"4dd3db2b-d83a-4618-8116-2f3d49fec208","keywords":null,"link":"/tudomany/20190917_amazonasi_oserdo_fa_dinizia_excelasa_legmagasabb_fa","timestamp":"2019. szeptember. 17. 11:33","title":"A tudósok sem értik, hogyan nőhetett 88 méteresre ez a fa","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null},{"available":true,"c_guid":"aec85fe1-0626-4f7b-9e63-38b8a9af01dc","c_author":"hvg.hu","category":"elet","description":"Egy fotós meglátta a különös szokásban a vizuális erőt is.","shortLead":"Egy fotós meglátta a különös szokásban a vizuális erőt is.","id":"20190917_Hongkongban_alig_maradt_hely_ezert_fuggolegesen_temetkeznek","image":"https://img0.hvg.hu/image.aspx?id=aec85fe1-0626-4f7b-9e63-38b8a9af01dc&view=ffdb5e3a-e632-4abc-b367-3d9b3bb5573b","index":0,"item":"4ba753d8-6867-451b-b15a-3d33a79984ad","keywords":null,"link":"/elet/20190917_Hongkongban_alig_maradt_hely_ezert_fuggolegesen_temetkeznek","timestamp":"2019. szeptember. 17. 14:09","title":"Függőlegesen temetkeznek Hongkongban, mert alig maradt hely","trackingCode":"RELATED","c_isbrandchannel":false,"c_isbrandcontent":false,"c_isbrandstory":false,"c_isbrandcontentorbrandstory":false,"c_isbranded":false,"c_ishvg360article":false,"c_partnername":null,"c_partnerlogo":"00000000-0000-0000-0000-000000000000","c_partnertag":null}]
2014. április. 11. 11:39 2014. április. 11. 12:44 Itthon
Eldőlt a Rezesova-per folytatása
Bő három hét múlva folytatódik az utóbbi évek egyik legnagyobb visszhangot kiváltó közlekedési pere: a másodfokú bíróság elé áll Eva Rezesova – tudtuk meg. A szlovák milliomosnőt első fokon bűnösnek találták, és hat év fogházra, illetve öt év vezetéstől eltiltásra ítélték ittas gépjárművezetés következtében elkövetett halálos baleset vétsége miatt, ő azonban felmentésért fellebbezett. Az ügyészség viszont túl enyhének tartja az ítéletet, így most másodfokon folytatódik a négy halálos áldozattal járó baleset tárgyalása.
Május 5-én, hétfőn 9 órakor folytatódik az Eva Rezesova elleni büntetőper, ekkora tűzte ki a másodfokon eljáró Budapest Környéki Törvényszék az első tárgyalási napot – tudta meg pénteken a hvg.hu.
Az elsőfokú ítéletet még november 22-én hozta meg a Gödöllői Járásbíróság, amely hat év fogházra ítélte és öt évre eltiltotta vezetéstől Eva Rezesovát, miután bűnösnek találták ittas gépjárművezetés következtében elkövetett halálos baleset vétségében. A bíróság szerint ugyanis nem kizárt, hogy a Fiat Punto vezetője is hibázott, és a baleset előtt szabálytalanul előzött, és azt sem fogadta el a bíróság, hogy Rezesova BMW X5-ével korábban kakaskodott a Puntóval, így a közlekedési veszélyeztetés vádja is megdőlt.
Az elsőfokú ítélet alapján Rezesova feltételesen akár 2 év 9 hónap múlva szabadulhatna, de a döntés ellen az ügyész és védője is fellebbezett, a vádhatóság súlyosabb büntetést, míg Rezesova és ügyvédje teljes felmentést szeretne. Az elsőfokú bíróság megszüntette a 2012 augusztusi baleset óta börtönben lévő szlovák milliomosnő előzetes letartóztatását, és házi őrizetbe engedte. Ezt a döntést azonban visszavonták, így mégsem várhatta a másodfokú tárgyalást egy családja által erre a célra bérelt Duna-parti ingatlanban, visszavitték a börtönbe.
Folytköv másodfokon
A balesetben meghalt két házaspár hozzátartozóit felháborította a kiszabható büntetés középmértékénél is kevesebb, ráadásul börtön helyett a lazább fogház fokozaton letöltendő szabadságvesztés büntetés. Elfogadhatatlannak tartják, hogy a bíróság szerint a Fiatot vezető édesapjuk is hibázhatott, szerintük a mindig lassan és megfontoltan vezető karácsondi férfi biztosan nem térhetett be szabálytalanul a belső sávban – a megengedettnél jóval nagyobb sebességgel – érkező Rezesova terepjárója elé. A bíróság viszont arra jutott, hogy ennek a lehetősége legalábbis nem kizárható.
Az ügyben nagy figyelmet kapott Melegh Gábor igazságügyi szakértő bevetése Rezesova oldalán, az ő általa felhozott kérdések osztották meg a szakértőket. Meleghet az ügyész megpróbálta kizáratni elfogultságra hivatkozva, de a bíróság szerint nem akadályozta objektív szakértését, hogy az áldozatok családjának felkérésére maga is felvetette összeférhetetlenségét, majd mégis beszállt az ügybe a szlovák milliomosnő oldalán.
A szakértők által alkalmazott balesetszimuláló szoftverekről több furcsaságot is kiderítettünk, az ügy további fordulatairól itt olvashat részletesen!
közlekedési baleset Rezesova-per Eva Rezesova

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


2012. évi LXXXVIII. törvénya termékek piacfelügyeletéről2014-04-012015-12-313
f) határidő tűzésével a feltárt hibák, hiányosságok megszüntetésére kötelezni a gazdasági szereplőt azzal, hogy a gazdasági szereplő a hibák, hiányosságok megszüntetése érdekében tett intézkedéséről köteles értesíteni a piacfelügyeleti hatóságot,
(4) A piacfelügyeleti hatóság piacfelügyeleti eljárásában az ügyintézési határidő 90 nap, amelyet az eljáró hatóság vezetője annak letelte előtt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat. Az ügyintézési határidőbe nem számít bele a 18. § szerinti tárgyalás időtartama.
10/A.2 Egyes termékek piacfelügyeleti ellenőrzésével kapcsolatos különös rendelkezések
(3) Ha a szabad forgalomba bocsátást a vámhatóság felfüggeszti, akkor a jogszabályban meghatározott piacfelügyeleti hatóságot telefaxon vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíti. 14. Az importtermékek szabad forgalomba bocsátása
a) a piacfelügyeleti hatóságok körét, valamint a termékek piacfelügyeleti ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokat;3
b) az importtermékek ellenőrzésével kapcsolatos részletes szabályokat;4
c) a megjelenésükben másnak látszó és ezáltal a fogyasztó egészségét vagy biztonságát veszélyeztető termékek forgalmazására és ellenőrzésére, továbbá az alkalmazható jogkövetkezményekre vonatkozó részletes szabályokat,5 valamint
d)6 a felvonók és mozgólépcsők létesítésével összefüggő engedélyezésre, üzemeltetésére, ellenőrzésére, az eljáró hatóság kijelölésére, feladataira és eljárására, a felvonó szakértői, tervezői és ellenőri tevékenységre, a felvonók és mozgólépcsők (mozgójárdák), valamint az ezekhez kapcsolódó intézkedések nyilvántartására vonatkozó részletes szabályokat7
(1a)8 Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a nyilvántartott szervezetek és a felvonó- és mozgólépcső ellenőrök engedélyezéséért és a nyilvántartásba vételért, a felvonók és mozgólépcsők nyilvántartásának vezetéséért, beleértve a nyilvántartásba vételt is, továbbá a felvonók és mozgólépcsők létesítésének, használatbavételének, áthelyezésének, átalakításának, megszüntetésének és ismételt üzemeltetésének engedélyezéséért fizetendő díj – ideértve a jogorvoslati díjat is – mértékét, valamint a beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat rendeletben határozza meg.
a) a termék forgalmazásával összefüggő egyes követelményekkel, telepítésével, üzembe helyezésével, alkalmazásával és használatával összefüggő követelményeket,9
b) a feladat- és hatáskörébe tartozó termékek forgalmazására alkalmazandó követelményeket, biztonságossági előírásokat, címkézésre vonatkozó külön előírásokat, az egyes termékek megfelelőségértékelésének módját, valamint a megfelelőségi tanúsítványokat kiadó szervezetek körét vagy az ilyen szervezetek köre meghatározásának szabályait,10
c) az a) pontban meghatározott egyes követelményekhez kapcsolódó piacfelügyeleti eljárásra vonatkozó különös szabályokat,
d) az a) pontban meghatározott követelmények megsértése esetén alkalmazandó különös jogkövetkezményeket
33. §11
34. §12
35. §13
36. §14
37. §15
38. §16
2 A 10/A. alcímet (17/A. §) a 2014: XVI. törvény 288. § (1) bekezdése iktatta be.
3 Lásd a 367/2012. (XII. 17.) Korm. rendeletet, a 6/2013. (I. 18.) Korm. rendeletet, a 146/2014. (V. 5.) Korm. rendeletet.
4 Lásd a 6/2013. (I. 18.) Korm. rendeletet.
5 Lásd a 6/2013. (I. 18.) Korm. rendeletet.
6 A 30. § (1) bekezdés d) pontja a 2014: XVI. törvény 288. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
7 Lásd a 146/2014. (V. 5.) Korm. rendeletet, a 227/2014. (IX. 4.) Korm. rendeletet.
8 A 30. § (1a) bekezdését a 2014: XVI. törvény 288. § (3) bekezdése iktatta be.
9 Lásd a 34/2014. (X. 30.) NGM rendeletet.
10 Lásd a 34/2014. (X. 30.) NGM rendeletet.
11 A 33. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
12 A 34. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
13 A 35. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
14 A 36. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
15 A 37. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
16 A 38. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Transindex - Egy prágai bíróság a cseh államnak ítélte a Szent Vitus székesegyházat
Egy prágai bíróság a cseh államnak ítélte a Szent Vitus székesegyházat
2007. szeptember 28. 18:06, utolsó frissítés: 18:06
Egy bírósági döntés szerint a prágai Szent Vitus katedrális nem a katolikus egyház, hanem a cseh állam tulajdona - a prágai elsõ kerületi bíróság döntését pénteken hozta nyilvánosságra a cseh közszolgálati média. A 14 éve húzódó perben a prágai taláros testület azután döntött, hogy a legfelsõbb bíróság februárban megsemmisítette azt a korábbi döntést, amely az egyháznak ítélte oda a legnevesebb csehországi templomot, a közép-európai gótika egyik legszebb alkotását.
Miloslav Vlk prágai érsek bejelentette, hogy a cseh katolikus egyház nem ért egyet a döntéssel, kész arra, hogy a pert európai bíróságok elé vigye.
A bíróság szerint a Szent Vitus székesegyház, valamint a per tárgyát képezõ további ingatlanok a csehszlovák kormány 1954-ben meghozott döntése alapján az állam tulajdonába kerültek, s ez jogviszony ma is fennáll - indokolta a döntést Libuse Fritzová elnök. Az egyház azt állítja, hogy a bíróság a kommunista önkényt szentesítette.
A kilencvenes évek eleje óta tartó vita kapcsán több felmérés is készült. Ezek szerint a cseh lakosság többsége tartósan úgy véli, hogy a neves történelmi emlékmûnek az állam tulajdonában kell maradnia. (mti)