(4)37 A jogutóddal megszűnt vagy átalakult köznevelési intézményről a jogutód köznevelési intézmény, a jogutód nélkül megszűnt köznevelési intézményről a volt fenntartó záró statisztikát készít. A köznevelési intézmény képviselője – fenntartójának egyidejű értesítése mellett – október 15. és november 15. között egy alkalommal kérheti a minisztertől az adott tanévi lezárt statisztikájának módosítását.
(4)38 Az (1) bekezdés szerinti rendszert úgy kell kiépíteni, hogy a miniszter statisztikai célú jelentéseket készíthessen az ellenőrzések eredményeiről, valamint legalább öt évig tartó időszakban monitorozhassa az ellenőrzési folyamatokat.
27. §39 (1) A gyermek, a tanuló hátrányos, halmozottan hátrányos helyzete fennállásának megállapítását a szülő, a családbafogadó gyám a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló kormányrendeletben foglaltak szerint kérheti.
29. § (1)41 A jegyző összesíti a települési önkormányzat illetékességi területén a hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek és tanulók számát, és az így előálló statisztikai adatokat – a körzethatárok megállapítása, felülvizsgálata, valamint a fejlesztési terv elkészítése és felülvizsgálata érdekében – minden év november 30-ig az illetékes kormányhivatal számára továbbítja.
I/A. FEJEZET42
(4)43 A helyettesítési rendszerhez az állami intézményfenntartó központtal kötött megállapodás alapján csatlakozhatnak az önkormányzatok, valamint az egyházi köznevelési intézmények és a magán köznevelési intézmények fenntartói is.
bb)44
be)45
bg)46
bk)47 a pedagógiai program végrehajtásához kapcsolódó, a minden tanuló számára előírt tananyag megismerését, feldolgozását, a mindennapi testedzést szolgáló, intézményen kívüli kulturális, művészeti, sport- vagy más foglalkozás, kirándulás, erdei iskola,
bl)48 a krízisközponti elhelyezés időtartamára létesített ideiglenes vendégtanulói jogviszony,
c)49 kollégiumban – a (3) bekezdés szerinti kollégiumi tagsági jogviszony keretében –
e)50 sajátos nevelési igényű, beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő, illetve tartós gyógykezelés alatt álló gyermek, tanuló esetén az állapotának megfelelő köznevelési intézményi ellátás,
f)51 pedagógiai szakszolgálati feladatellátás.
(3)53 A tanulónak a kollégiumi tagsági jogviszony térítésmentes, ha
33/A. §54 A köznevelési intézmény fenntartójától függetlenül térítésmentes az érettségi vizsga a tanulói jogviszony ideje alatt az érettségi bizonyítvány megszerzéséig és az adott vizsgatárgyból az érettségi bizonyítvány megszerzése előtti, tanulói jogviszonyban tett sikertelen érettségi vizsga első javító- és pótló vizsgája.
(4)57 A kollégiumi szolgáltatás igénybevételéért a tanuló térítési díjat fizet, ha az iskolai közszolgáltatási feladatellátást térítési díj fizetése mellett veszi vagy venné igénybe. A térítési díj mértéke azonos az iskolai térítési díj mértékével.
b)58 öt–húsz százaléka a 34. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetben tizennyolc éven aluli tanulóknál,
(4)59 A 33/A. §-ban meghatározott vizsgák körén túl az érettségi vizsga az alábbiak szerint díjköteles:
(5)60 Ha a 34. § (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a középszintű érettségi vizsgára jelentkező a vizsgaszervező nevelési-oktatási intézménybe nyújtja be a jelentkezési lapját, a (4) bekezdésben meghatározottakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a középszintű vizsga térítési díj összegét a jelentkező a vizsgaszervező nevelési-oktatási intézmény számára fizeti meg.
a)62 alapfokú művészetoktatásban a heti hat tanórát meghaladó tanórai foglalkozás, a tanulmányi követelmények nem teljesítése miatt az évfolyam második vagy további alkalommal történő megismétlése, továbbá minden tanórai foglalkozás annak, aki nem tanköteles, feltéve, hogy nem áll tanulói jogviszonyban a nappali rendszerű vagy nappali oktatás munkarendje szerinti oktatásban, valamint annak, aki a huszonkettedik életévét betöltötte,
(1a)64 A kollégiumi szolgáltatás igénybevételéért a tanuló tandíjat fizet, ha
(1b)65 Az óvodás gyermek a kollégiumi szolgáltatást – ha törvény eltérően nem rendelkezik – tandíj megfizetése mellett veheti igénybe.
(3)66 Az (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben az egy tanulóra jutó tandíj mértékét a nevelési-oktatási intézmény vezetője a (2) bekezdésre figyelemmel állapítja meg.
16.67 Az egyházi köznevelési intézmény és a magán köznevelési intézmény által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó sajátos szabályok
37. § (1)68 Az egyházi köznevelési intézmény és a magán köznevelési intézmény szolgáltatásainak igénybevételét az Nkt. 31. § (1) bekezdés c) pontja szerinti fizetési kötelezettséghez kötheti, kivéve, ha az egyházi köznevelési intézmény vagy a magán köznevelési intézmény közoktatási megállapodás, köznevelési szerződés vagy egyoldalú nyilatkozat alapján részt vesz a köznevelési közszolgálati feladatok ellátásában, ebben az esetben a kötelező feladatellátásban érintettek vonatkozásában a 33–36. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(3)69 Az egyházi köznevelési intézmény és a magán köznevelési intézmény fenntartója – az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján a köznevelési intézmény vezetője dönt a tandíj mértékéről, az adható kedvezményekről és a befizetés módjáról.
(4)70 Az egyházi köznevelési intézmény és a magán köznevelési intézmény, ha a tanuló alapfokú művészetoktatásban vesz részt, beiratkozáskor köteles beszerezni a tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő írásbeli nyilatkozatát azzal összefüggésben, hogy meg lehessen állapítani, hogy a tanuló az érintett képzést ingyenesen, térítési díj vagy tandíj megfizetése mellett jogosult igénybe venni.
(5)71 Az egyházi, a magán, illetve a nemzetiségi önkormányzati fenntartású óvodai feladatot ellátó köznevelési intézmény beiratkozáskor köteles beszerezni a szülő írásbeli nyilatkozatát arról, hogy a gyermek első alkalommal veszi igénybe az óvodai nevelést.
III/A. FEJEZET72
b)73 akiről kiállították a törzslapot, kollégiumban a törzskönyvet, illetve aki óvoda esetében szerepel a felvételi előjegyzési naplóban,
ac)74 ne lépje túl a működési engedélyében feladatellátási helyenként meghatározott maximális gyermek- és tanulólétszámot, szakképző iskola esetén az adott tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről szóló jogszabályban meghatározott keretszámot, és
c)75 az intézmény rendelkezzen a 37. § (4) és (5) bekezdése szerinti szülői nyilatkozattal,
(4)76 Átlagbér alapú támogatást igényelhet az egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója azon tanuló után, akivel az Nkt. 21. § (9) bekezdésében foglalt – kormányhivatal által történt – intézménykijelölés alapján létesített az adott tanév október 1-je után tanulói jogviszonyt (a továbbiakban: pótlólagos támogatás). A pótlólagos támogatás azok után a tanulók után igényelhető, akik a nyilvántartásból törölt köznevelési intézménnyel az adott tanév október 1-jén tanulói jogviszonyban álltak. A fenntartó a pótlólagos támogatásra vonatkozó igénylést az érintett tanulókkal történő tanulói jogviszony létesítését követő 15 napon belül nyújthatja be az intézmény székhelye szerint illetékes Igazgatósághoz. A fenntartó a pótlólagos támogatásra a tanulói jogviszony létesítését követő hónap első napjától az adott tanév augusztusáig jogosult. A pótlólagos támogatásra vonatkozó igénylés benyújtására, megállapítására, folyósítására, elszámolására és ellenőrzésére egyebekben e fejezet szabályait kell alkalmazni.
37/C. § (1)77 A fenntartó a támogatásokra vonatkozó kérelmét január 31-éig a kincstár fenntartó székhelye szerint területileg illetékes megyei igazgatóságához (e Fejezet alkalmazásában a továbbiakban: Igazgatóság) nyújthatja be. E határidő elmulasztása jogvesztő.
(2)78 A kérelmet
(2a)79 A fenntartó a minősített pedagógusok létszámát köznevelési intézményenként adja meg. A részmunkaidőben foglalkoztatott pedagógus esetében a pedagógus munkaidejének a teljes munkaidőhöz viszonyított arányában két tizedesre kerekítve kell megállapítani a pedagógus létszámot.
(3)80 A (2) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti éves átlaglétszámot feladattípusonként, a hetente ellátott gyermek-, tanulólétszám alapján kell megállapítani. A heti ellátotti létszám megállapításánál egy gyermek, tanuló csak egyszer vehető figyelembe, tekintet nélkül arra, hogy a hét egy vagy több napján, egyéni vagy csoportos foglalkozás keretében biztosították számára az Nkt.-ban és az EMMI rendeletben foglalt követelményeknek megfelelő időkeretekben az ellátást.
(4)81 A fenntartó a becsült gyermek-, tanulólétszám változása miatt bekövetkező lemondást vagy pótigénylésre vonatkozó bejelentését
(5)82 A fenntartó a minősített pedagógusok tárgyév április 1-jei foglalkoztatotti létszámának, valamint október 1-jei becsült létszámának változása miatt bekövetkező lemondást vagy pótigényre vonatkozó bejelentést köznevelési intézményenkénti, előmeneteli rendszerben megállapított fokozat szerinti bontásban április 30-áig, a becsült létszám tekintetében október 31-éig kezdeményezi.
(6)83 Az (5) bekezdésben meghatározott esetben a pótigény benyújtásához meg kell adni a minősített pedagógus előző munkáltatója OM azonosítóját, nevét és székhelyét.
(7)84 A kérelem benyújtásával egyidejűleg a fenntartó az Igazgatóság rendelkezésére bocsátja
(8)85 Ha a fenntartó a (7) bekezdés szerinti dokumentumokat a kérelem benyújtásával egyidejűleg, illetve a hiánypótlásra kitűzött határidőn belül nem nyújtja be, vagy azok tartalma a (7) bekezdésben foglaltaknak nem felel meg, a kérelmet az Igazgatóság elutasítja.
37/D. § (1)86 Új köznevelési intézmény, új feladatellátási hely alapításával vagy átvételével, új köznevelési alapfeladat ellátásával összefüggő kérelmet a tárgyév augusztus 31-éig, évközben létesített, vagy átvett óvoda, kollégium, pedagógiai szakszolgálat esetén, vagy az intézmény feladatellátásának óvodai, vagy kollégiumi, pedagógiai szakszolgálati feladattal történő bővítése esetén a működés megkezdését követő tizenötödik napig lehet benyújtani. E határidő elmulasztása jogvesztő.
(2)87 A költségvetési támogatási kérelmet az új köznevelési intézmény
(5)88 Ha a fenntartó cégjegyzékben nyilvántartott cég és a képviselőjének közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányát vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintáját a cégbírósághoz benyújtotta és ezt a tényt a cégjegyzék tartalmazza, az Igazgatóság az iratot közvetlenül szerzi meg.
(6)89 Az OM azonosítót az Igazgatóság a KIR nyilvános felületén ellenőrzi, az igénylésekkel összefüggő új és módosított adatokat szükség esetén a KIR-ből átveszi. Ha a fenntartó a KIR-ben tárolt okiratokat nem küldi meg, azokat az Igazgatóság a Hivataltól megkéri.
37/E. § (1)90 A kincstár a 37/C. § (1) bekezdése és 37/D. § (1) bekezdése szerinti kérelem adatairól a tárgyév május 15-éig fenntartó típusonkénti bontásban, egyházi jogi személyek esetében bevett egyházanként összesítve, országos, fővárosi, megyei összesítésben, kormányzati funkció szerinti részletezéssel tájékoztatja a minisztert.
(2)91 A kincstár az (1) bekezdés szerinti részletezéssel küldi meg a miniszter részére
37/F. § (1)92 Az Igazgatóság a rendelkezésére álló okiratok alapján
(1a)93 A támogatások igénylésénél és megállapításánál, ha az egy pedagógusra jutó gyermek-, és tanulólétszám nem egész szám, a létszámot fenntartói szinten két tizedesjegyre kerekítve kell megállapítani.
a)95 az igényléssel érintett köznevelési intézmények hivatalos nevét és OM azonosítóját, köznevelési intézményenként, azon belül feladatellátási helyenként a támogatások igénybevételének alapjául szolgáló gyermek- és tanulólétszámot, a gyermek- és tanulóétkeztetéshez nyújtott támogatás esetén az átlaglétszámot és az ezek alapján számított pedagóguslétszámot, valamint a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak létszámát, továbbá a minősített pedagóguslétszámot az előmeneteli rendszerben megállapított fokozat szerinti bontásban, valamint a köznevelési intézmény működési engedélyének a számát,
37/H. § (1)96 A fenntartó nyolc napon belül változás-bejelentést küld az Igazgatóság részére, ha a 37/C. § (7) bekezdése szerinti nyilatkozatában, a köznevelési intézmény feladataiban vagy más nyilvántartott adataiban változás következett be. Ha a változás a KIR adattartalmát is érinti, az Igazgatóság erről – az eltérés okának bemutatásával – tájékoztatja a Hivatalt.
(2a)97 Ha az Igazgatóság a fenntartói, intézményi adatokban a támogatásokra való jogosultságot érintő változást tapasztal és ez a fenntartó 37/C. § (7) bekezdés c) pontja szerint megtett nyilatkozatában foglalt tényeket érinti, akkor az Igazgatóság
(3)98 Ha a fenntartó székhelye év közben megváltozik, akkor a korábbi székhely szerint illetékes Igazgatóság folyósítja a költségvetési támogatást december 31-éig, és a fenntartó a korábbi székhely szerint illetékes Igazgatósághoz nyújtja be – a 37/L. § (1)–(4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – az elszámolását. Az új székhely szerint illetékes Igazgatóság a következő költségvetési év január 1-jétől kezdi meg a költségvetési támogatás folyósítását a korábbi székhely szerint illetékes Igazgatóság 37/F. § (1) bekezdése szerint hozott határozata alapján. A tárgyévben és az azt megelőzően igénybe vett támogatások ellenőrzésére az új székhely szerint illetékes Igazgatóság jogosult.
37/I. § (1)99 A fenntartó a csődeljárás, végelszámolás, felszámolási eljárás megindítását követő nyolc napon belül köteles bejelenteni az Igazgatóságnak az eljárás megindítását. A bejelentéshez csatolni kell az eljárás megindításáról a hivatalos lapban közzétett közleményt.
(2)100 A fenntartó a köznevelési alapfeladat-ellátás megszűnésére, megszüntetésére, a köznevelési intézménye, feladatellátási helye megszűnésére, megszüntetésére, szüneteltetésére, fenntartói jogának átadására (a továbbiakban e bekezdés tekintetében: megszűnés) vonatkozó döntéséről és a megszűnés kezdő időpontjáról a döntést követő nyolc napon belül értesíti az Igazgatóságot és a megszűnés napjától számított nyolc napon belül a kincstár honlapján közzétett évközi elszámoló adatlap alapján elszámol az igénybe vett támogatásokkal. Évközi elszámolás esetén a fenntartót a megszűnés hónapjának utolsó napjáig illeti meg támogatás.
(2)101 Új fenntartó esetén, valamint a 37/D. § (1) bekezdése szerinti esetben a támogatások folyósítására a kérelem benyújtására meghatározott határidő lejártát követő harmadik hónaptól kezdődően kerül sor.
(3)102 A fenntartót megillető költségvetési támogatás megállapításáig az Igazgatóság előleget folyósít január–április hónapokra a tárgyévet megelőző év utolsó érvényes létszámadata és a tárgyévet megelőző évi központi költségvetésről szóló törvény alapján a tárgyévet megelőző évre megállapított támogatás december hónapra jutó összege – a tárgyévre a megszűnt támogatási jogcím, továbbá a tárgyévet megelőző évben megszűnt intézmény és feladatellátási hely kivételével – szerinti támogatás összege különbözetének figyelembevételével.
(4)103 A határozatban megállapított költségvetési támogatás és a folyósított előleg közötti különbözet rendezésére a tárgyév május hónapjában kerül sor.
(5)104 A 37/C. § (4) és (5) bekezdése szerinti esetben, a korábban folyósított és a pótigény vagy a lemondás alapján módosított támogatás – a módosítás alapján történő folyósítás idejét megelőző hónapokra számított – különbözetének összegét egy összegben kell folyósítani, illetve levonni. Ha a visszafizetendő támogatás összege nem éri el az ezer forintot, a tartozást a lemondással egyidejűleg nem kell megfizetni.
(6)105 A fenntartó a lemondással egyidejűleg a 37/N. § (4) bekezdése szerinti részletfizetésre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával kérheti a tartozás több részletben történő levonását. A levonásnak a tárgyévben meg kell történnie. Ha levonásra a tárgyévben folyósítandó támogatás már nem nyújt fedezetet, a fenntartó köteles a különbözetet a lemondás tárgyában hozott határozat jogerőre emelkedését követő 8 napon belül visszafizetni. A visszafizetésről a lemondás tárgyában hozott határozatban rendelkezni kell.
37/L. § (1)106 A fenntartó a 37/C. § (2) és (3) bekezdése szerinti létszámadatok alapján igénybe vett támogatásokkal a ténylétszám adatok figyelembevételével, a kincstár és a miniszter által közösen meghatározott és a kincstár honlapján közzétett adatlapon köznevelési intézményi, feladatellátási helyenkénti, valamint fenntartói szinten összesített módon számol el az Igazgatóságnak.
(1a)107 Az évközbeni megszűnés elszámolása időarányosan történik, a támogatás a megszűnés hónapjának utolsó napjáig illeti meg a fenntartót. A fenntartó az igénybe vett költségvetési támogatással a tárgyév augusztus 31-éig történő megszűnés esetén az előző év október 1-jei ténylétszám, a szeptember hónapban történő megszűnés esetén a tárgyév szeptember 1-jei létszám, október 1-jét követő megszűnés esetén a tárgyév októberi 1-jei ténylétszám alapján számol el.
(2)108 Az elszámoláshoz csatolni kell a 37/C. § (7) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatokat, valamint a pedagógus- és nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben a tárgyévben foglalkoztatottakkal, továbbá a minősített pedagógusokkal kapcsolatban a fenntartói nyilatkozatot arról, hogy az illetmények, bérek, és ezek járulékai teljes mértékben megfizetésre kerültek. A 37/C. § (7) bekezdés c) pont ca) alpontjára vonatkozó nyilatkozat hiányában vagy eltérő tartalmú nyilatkozat esetén az Igazgatóság a fenntartót a tárgyévben igénybe vett támogatás – a 37/M. § szerinti – igénybevételi kamattal növelt visszafizetésére kötelezi.
(3)109 A fenntartó az (1) bekezdés szerinti adatlap benyújtásával egyidejűleg a tárgyév október 1-jén a köznevelési intézménnyel jogviszonyban álló gyermek és tanuló oktatási azonosító számát – köznevelési intézményi, feladatellátási helyenkénti bontásban, táblázatos vagy a KIR-ből kinyomtatott, a fenntartó által hitelesített formában – az Igazgatóság rendelkezésére bocsátja.
(4)110 Ha az elszámolással érintett évet megelőző év október 2-a és december 31-e között – az adott évre vonatkozó központi költségvetési törvényben meghatározott életkorú – első alkalommal óvodai jogviszonyt létesített gyermekek után az óvodai fenntartót az október 1-jei ténylétszám alapján igényeltnél több pedagógus után illetné meg átlagbér alapú támogatás, akkor a fenntartó a többlettámogatásra vonatkozó igényét az elszámolás benyújtásával egyidejűleg érvényesítheti.
(5)111 Ha a fenntartó az elszámolási kötelezettségének nem teljes körűen tesz eleget, az Igazgatóság nyolc napos határidő kitűzésével felhívja az elszámolási kötelezettség teljesítésére. Ha a fenntartó a felhívásnak határidőben nem teljes körűen tesz eleget, a támogatások folyósítását az Igazgatóság felfüggeszti és az elszámolással érintett évben, valamint a tárgyévben folyósított támogatások visszafizetésére és igénybevételi kamat megfizetésére kötelezi.
(3)112 Az igénybevételi kamat mértéke
(6)113 E § alkalmazásában jegybanki alapkamaton a támogatások jogosulatlan igénybevételét megállapító döntés napját magában foglaló naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamatot kell érteni.
a)114 a 37/F. § (3) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott adatokat,
(2)115 Az Igazgatóság által határozatban megállapított
(2a)116 Ha a (2) bekezdés szerint megállapított összeg az ezer forintot nem haladja meg, azt nem kell teljesíteni.
(4)117 Az Igazgatóság a fizetési kötelezettség teljesítésére legfeljebb tizenkét havi részletfizetést engedélyezhet. A részletfizetéssel érintett összeget a kérelem benyújtását megelőző félév utolsó napján érvényes jegybanki alapkamat terheli. A részletfizetésben engedélyezett havi összeg a fenntartó kérelmére a folyósítandó támogatásból is levonható. A részletfizetési kérelemről az Igazgatóság soron kívül dönt.
(4a)118 A részletfizetés iránti kérelemben részletesen be kell mutatni, hogy az egy összegben történő visszafizetés a köznevelési intézmény működtetését súlyosan veszélyeztetné, ennek keretében ki kell térni az intézményi kötelezettségvállalás jogcímenkénti összegére, a tervezett fenntartói intézkedésekre, továbbá mellékelni kell a köznevelési intézmény elfogadott éves költségvetését és a bankszámlakivonatot a visszafizetési kötelezettséget megállapító határozathozatal napjára vonatkozóan valamennyi – a fenntartó saját és a köznevelési intézmény – fizetési számlájáról.
(5)119 Ha a fenntartó a részletfizetést engedélyező döntésben foglalt fizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a visszafizetési és igénybevételi kamatfizetési kötelezettség, valamint az eredeti esedékességtől felszámított, (3) bekezdésnek megfelelő késedelmi pótlékfizetési kötelezettség egy összegben, azonnal esedékessé válik.
(3a)120 Az (1) bekezdés szerinti eljárásban hozott határozat tartalmazza:
(4a)121 Ha a felülvizsgálat eredményeként a fenntartót fizetési, visszafizetési kötelezettség terheli, alkalmazni kell a 37/N. § fizetésre, visszafizetésre, késedelmi kamat megállapítására, a részletfizetés szabályaira, valamint a nem teljesítés esetére vonatkozó rendelkezéseit.
37/P. §122 A kincstár a támogatások elszámolásának feldolgozása után, a jóváhagyott és az előző évi ténylegesen igénybe vett támogatásokról a tárgyévet követő év július 20-áig adatszolgáltatást nyújt a miniszter és az államháztartásért felelős miniszter részére az általuk meghatározott és a kincstár részére június 1-jéig megküldött formában. Az adatszolgáltatást intézményfenntartó-típusonkénti bontásban kell elkészíteni, egyházi intézmények esetében bevett egyházanként is összesítve, továbbá országos, fővárosi, megyei összesítésben, jogcím szerinti részletezéssel, megadva a fenntartó részére kiutalt támogatások mértékét, a fenntartók, a köznevelési intézmények, a feladatellátási helyek, az alkalmazottak, a gyermekek és a tanulók számát.
(6)123 A nemzetiségi önkormányzat és a bevett egyház a működési támogatást köteles elkülönítetten nyilvántartani és a támogatás teljes összegét közneveléssel összefüggő feladatokra fordítani.
(2)124 A korrekcióra, illetve – ha a korrekció mértéke negatív – a korrekció megfizetésére a tárgyévben működési támogatásban részesült bevett egyház jogosult, illetve köteles. Ha a köznevelési intézmény fenntartását másik bevett egyházhoz tartozó fenntartó vette át, a korrekcióra, illetve a korrekció megfizetésére a köznevelési intézményt, tagintézményt, köznevelési alapfeladatot átvevő bevett egyház jogosult, illetve köteles. Ha a köznevelési intézmény, tagintézmény működési engedélyét visszavonták, vagy ha a köznevelési intézményt, tagintézményt, köznevelési alapfeladatot nem egyházi jogi személy vette át, a korrekció időarányosan a jogosultság fennállásáig és a ráfordítás arányában folyósítható, a bevett egyház azonban – ha a korrekció mértéke negatív – köteles a korrekció megfizetésére.
(3)125 A bevett egyház a korrekciót a központi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott időpontig köteles megfizetni. Késedelmes teljesítés esetén a visszafizetendő összeg után a 37/N. § (3) bekezdése szerinti mértékű késedelmi pótlékot kell felszámolni, és korrekciót a késedelmi pótlékkal együtt a fizetési határidő lejártát követően folyósítandó támogatásból le kell vonni. Ha a visszafizetendő támogatás és a késedelmi pótlék együttes összege nem éri el az ezer forintot, azt nem kell megfizetni.
(4a)126 A korrekció eredményeként a bevett egyházat megillető vagy terhelő összeget az Igazgatóság a bevett egyházi fenntartó részére, a korrekcióval érintett évre jogerős döntéssel megállapított támogatás alapjául szolgáló létszámadatok figyelembevétel számított működési támogatás arányában hivatalból állapítja meg.
37/S. §127 (1) A hit- és erkölcstanoktatáshoz kapcsolódó átlagbér alapú támogatás és tankönyvtámogatás igénylésére, megállapítására, folyósítására, változás-bejelentésére, elszámolására, ellenőrzésére és a kincstári adatszolgáltatásra a 37/A–37/P. §-nak az átlagbér alapú támogatásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni az e §-ban meghatározott eltérésekkel.
A KÖZNEVELÉSI INTÉZMÉNY MŰKÖDTETÉSÉVEL KAPCSOLATOS NYILATKOZAT ÉS KÉRELEM BENYÚJTÁSÁNAK, VALAMINT A KÉRELEM ELBÍRÁLÁSÁNAK SZABÁLYAI128
39. §129 (1) A települési önkormányzat az Nkt. 76. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozattételi kötelezettségét, továbbá az Nkt. 74. § (4) bekezdése szerinti működtetési kötelezettség alóli mentesülésre és az Nkt. 74. § (5) bekezdése szerinti működtetés vállalására vonatkozó kérelem benyújtását
41. § (1)131 A 39. § (1) bekezdése szerinti kérelem alapján a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter – a miniszter által létrehozott és működtetett tárcaközi bizottság javaslata alapján – a 39. § (1) bekezdése szerinti kérelem miniszterhez történő megküldésétől számított tizenöt napon belül együttesen
a)132 dönt arról, hogy működtetési képesség hiányában a települési önkormányzatot nem terheli az Nkt. 74. § (4) bekezdése szerinti kötelezettség,
b)133 meghatározza a települési önkormányzat hozzájárulási kötelezettségének mértékét, ha a működtetési képesség hiánya nem vagy csak részben állapítható meg, vagy
c)134 helyt ad a települési önkormányzat Nkt. 74. § (5) bekezdése szerinti működtetés vállalására vonatkozó kérelmének, vagy azt elutasítja.
42. § (1)136 A 41. § (1) bekezdése szerinti döntésről – a döntést követő öt napon belül – a miniszter postai úton értesíti a települési önkormányzatot.
(2)137 A települési önkormányzat a hozzájárulási kötelezettségének megállapítása esetén a 2. melléklet szerinti adattartalommal meghozott képviselő-testületi vagy közgyűlési határozatát rögzíti az ebr42 rendszerben, továbbá annak egy eredeti és egy hitelesített másolati példányának az Igazgatóság részére postai úton történő megküldésével tájékoztatja a minisztert a megállapított hozzájárulás vállalásáról hozott döntéséről.
(3)138 A (2) bekezdés szerinti melléklet eredeti példányát az Igazgatóság a benyújtástól számított 5 napon belül továbbítja a miniszter részére.
43. §139
44. §140 E rendelet alkalmazásában a lakosságszám meghatározása során a 39. § (1) bekezdése szerinti kérelem benyújtása évének első napján fennálló, a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala által kezelt adatokat kell figyelembe venni.
V/A. FEJEZET141
V/B. FEJEZET142
44/D. §143 (1) A Hivatalhoz postai úton benyújtandó, a szaktanácsadói névjegyzékbe történő felvétel iránti kérelemnek tartalmaznia kell az Nkt. 3. mellékletében meghatározott végzettséget és szakképzettséget és a pedagógus szakvizsga követelményeinek teljesítését igazoló oklevél számát, keltét, a kibocsátó intézmény (szak, kar) megnevezését, a végzettség, szakképzettség megnevezésével, illetve a nem magyar felsőoktatási intézményben szerzett oklevél esetén a Magyarországon megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismeréséről szóló határozat számát.
V/C.144 FEJEZET
(2)–(4)145
46. § (1)146 A helyi önkormányzat a 21/A. § (2) bekezdésben foglaltakat 2013-ban azzal az eltéréssel alkalmazza, hogy az egyes oktatási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet hatályba lépését147 követő nyolc napon belül megküldi a Hivatal és az állami intézményfenntartó központ számára a településre vonatkozó esélyegyenlőségi programját, továbbá a miniszter által 2013. április 30-ig elfogadott köznevelés-fejlesztési terv közzétételét követően módosított esélyegyenlőségi programját.
47. § (1)148 Az illetékes kormányhivatal 2013. augusztus 31-éig a Hivatal által meghatározott módon továbbítja a 7. § (3) bekezdése és a 13. § (1) bekezdése szerinti okiratokat, a bejelentés és a változás-bejelentés okát. Amíg az egyházi köznevelési intézmények és a magán köznevelési intézmények nyilvántartása és a KIR között nem jön létre az elektronikus adatkapcsolás, addig a köznevelési intézmény is rögzítheti elektronikusan a 4. § (1) bekezdés szerinti adatokat azzal, hogy az intézménytörzsben a kormányhivatal által jóváhagyott adatok tárolhatók. A jóváhagyás beszerzéséről a Hivatal gondoskodik.
(2)149 A 33. § (1) bekezdés b) pontjának bd) alpontja szerinti egyéb foglalkozás alatt a 2012/2013-as tanévben a napközis és tanulószobai foglalkozások megszervezését is érteni kell.
(3)150 Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 35. § (2) bekezdésében meghatározott feladat megvalósítása érdekében a nem állami köznevelési intézmény fenntartója köznevelési intézményenként, ezen belül foglalkoztatottanként a köznevelési alapfeladatban közreműködő foglalkoztatottakról, köznevelési alapfeladatonkénti bontásban 2013. március 20-ig közli a KIR honlapján keresztül
48. § (1)–(3)151
50/A. §152 (1) A fenntartó 2013. október–december hónapra járó, átlagbér alapú támogatás, gyermek- és tanulóétkeztetéshez nyújtott támogatás, tankönyvtámogatás-, és a bevett egyház hit- és erkölcstanoktatáshoz nyújtott támogatás iránti kérelmét a 2013. október 1-jei létszám alapján 2013. október 18-áig nyújthatja be. E határidő elmulasztása jogvesztő. A települési és területi nemzetiségi önkormányzat az általa fenntartott óvodában nevelt gyermekek után a 2013. október–december hónapokra támogatásra vonatkozó kérelmet nem nyújthat be. Az e bekezdés szerinti igénylés alapján az Igazgatóság hivatalból állapítja meg az október–december hónapra járó működési támogatást.
50/B. §153 (1) A fenntartó a központi költségvetésről szóló törvény alapján
50/C. §154 (1) A tankönyvtámogatás igénylésekor az általános iskola első évfolyamára beiratkozott tanulók 2013. október 1-jei létszáma nem haladhatja meg a 2013/2014-es tanév első évfolyamára beiratkozott tanulók ténylétszámát. A támogatást az Igazgatóság egy összegben a 2013. októberre járó támogatással együtt folyósítja a fenntartó számára.
(2) Az állami iskola fenntartója a bevett egyházzal a nemzeti köznevelésről szóló 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet módosításáról szóló 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet hatálybalépését155 követő ötödik napig elektronikus úton közli a bevett egyház által szervezett hit- és erkölcsoktatásban 2013/2014-es tanévben részt vevő tanulók számát, az ingyenes tankönyvellátásra jogosultak számát az általa fenntartott köznevelési intézményenkénti, évfolyamonkénti és csoportonkénti bontásban, a köznevelési intézmény hivatalos nevének, OM azonosítójának, székhelyének és a székhely szerinti megyének a megadásával.
50/D. §156 A 37. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatot, ha a meglévő tanulói jogviszonyok vonatkozásában ilyennel nem rendelkezik, a köznevelési intézmény 2013. december 5-éig köteles beszerezni.
50/E. §157 2015. január-április hónapokra a kincstár a 2014. évre e rendelet alapján megállapított köznevelési célú támogatásokat megállapító határozat alapján, külön kérelem benyújtása nélkül – a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló törvény alapján megszűnt jogcímek és a 2014. december 31-éig megszűnt intézmények, feladatellátási helyek kivételével – a 2014. december hónapra folyósított támogatásnak megfelelő összegű támogatási előleget folyósít a köznevelési intézmény fenntartója, továbbá a bevett egyház számára.
50/F. §158 A 2015. évre az átlagbér alapú támogatások igénylésével egyidejűleg a fenntartó a fenntartásában működő köznevelési intézményekben foglalkoztatott minősített pedagógusok 2015. január 1-jei létszámát közli az Igazgatósággal. A fenntartó a minősített pedagógusok létszámát köznevelési intézményenként adja meg. A részmunkaidőben foglalkoztatott pedagógus esetében a pedagógus munkaidejének a teljes munkaidőhöz viszonyított arányában két tizedesre kerekítve kell megállapítani a pedagógus létszámot.
51. §159 (1) Az e rendeletben meghatározott nem állami köznevelési tevékenységhez kapcsolódó támogatások megállapításával kapcsolatos 2016. június 30-ig benyújtott fellebbezést a miniszter bírálja el.
52–55. §161
56. §163
57. §165
1. melléklet a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelethez166
2. melléklet a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelethez167
3/a–3/c. melléklet a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelethez168
4–7. melléklet a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelethez169
8. melléklet a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelethez170
37 A 25. § (4) bekezdése a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 26. § (4) bekezdése a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 29. § m) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 27. § a 257/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 26. §-ával megállapított szöveg.
40 A 28. §-t a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
41 A 29. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 177. §-a, a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
42 Az I/A. fejezetet (29/A. §) a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
43 A 30. § (4) bekezdése a 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 81. § c) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 33. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontját a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
45 A 33. § (1) bekezdés b) pont be) alpontját a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
46 A 33. § (1) bekezdés b) pont bg) alpontját a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
47 A 33. § (1) bekezdés b) pont bk) alpontját a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdése iktatta be.
48 A 33. § (1) bekezdés b) pont bl) alpontját a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
49 A 33. § (1) bekezdés c) pontja a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 33. § (1) bekezdés e) pontja a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
51 A 33. § (1) bekezdés f) pontját a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
52 A 33. § (2) bekezdését a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
53 A 33. § (3) bekezdését a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be.
54 A 33/A. §-t a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
55 A 34. § (1) bekezdés f) pontját a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
56 A 34. § (2) bekezdését a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
57 A 34. § (4) bekezdését a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 25. §-a iktatta be, szövege a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 35. § (1) bekezdés b) pontja a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 35. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 35. § (5) bekezdése a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
61 A 35. § (6) bekezdését a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § h) pontja hatályon kívül helyezte.
62 A 36. § (1) bekezdés a) pontja a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 36. § (1) bekezdés d) pontját a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § i) pontja hatályon kívül helyezte.
64 A 36. § (1a) bekezdését a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 26. §-a iktatta be.
65 A 36. § (1b) bekezdését a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 26. §-a iktatta be.
66 A 36. § (3) bekezdése a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § j) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 16. alcím címe a 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 81. § e) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 37. § (1) bekezdése a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 29. § n) pontja, a 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 81. § e)–f) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 37. § (3) bekezdése a 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 81. § e) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 37. § (4) bekezdését a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § k) pontja szerint módosított szöveg.
71 A 37. § (5) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
72 A III/A. Fejezetet (37/A–37/S. §) a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
73 A 37/B. § (1) bekezdés b) pontja a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 37/B. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 37/B. § (2) bekezdés c) pontja a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 37/B. § (4) bekezdését a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
77 A 37/C. § (1) bekezdése a 260/2014. (X. 15.) Korm. rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg.
78 A 37/C. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
79 A 37/C. § (2a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
80 A 37/C. § (3) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
81 A 37/C. § (4) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
82 A 37/C. § (5) bekezdését a 260/2014. (X. 15.) Korm. rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege ez utóbbi rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 37/C. § (6) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
84 A 37/C. § (7) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
85 A 37/C. § (8) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
86 A 37/D. § (1) bekezdése a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
87 A 37/D. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 37/D. § (5) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 37/D. § (6) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § a) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 37/E. § (1) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § b)–c) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 37/E. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
92 A 37/F. § (1) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 37/F. § (1a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése iktatta be.
94 A 37/F. § (2) bekezdését a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. § l) pontja hatályon kívül helyezte.
95 A 37/F. § (3) bekezdés a) pontja a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 37/H. § (1) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § d) pontja szerint módosított szöveg.
97 A 37/H. § (2a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése iktatta be.
98 A 37/H. § (3) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
99 A 37/I. § (1) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
100 A 37/I. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
101 A 37/J. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
102 A 37/J. § (3) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
103 A 37/J. § (4) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
104 A 37/J. § (5) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
105 A 37/J. § (6) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
106 A 37/L. § (1) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
107 A 37/L. § (1a) bekezdését a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
108 A 37/L. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 37/L. § (3) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § e) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 37/L. § (4) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
111 A 37/L. § (5) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § f) pontja szerint módosított szöveg.
112 A 37/M. § (3) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
113 A 37/M. § (6) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § g) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 37/N. § (1) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § h) pontja szerint módosított szöveg.
115 A 37/N. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 37/N. § (2a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése iktatta be.
117 A 37/N. § (4) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 37/N. § (4a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdése iktatta be.
119 A 37/N. § (5) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § i) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 37/O. § (3a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdése iktatta be.
121 A 37/O. § (4a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdése iktatta be.
122 A 37/P. § a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 19. § j)–k) pontja szerint módosított szöveg.
123 A 37/Q. § (6) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
124 A 37/R. § (2) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
125 A 37/R. § (3) bekezdése a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 20. §-a szerint módosított szöveg.
126 A 37/R. § (4a) bekezdését a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 16. § (2) bekezdése iktatta be.
127 A 37/S. § a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
128 Az V. fejezet címe a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
129 A 39. § a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
130 A 40. §-t a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 6. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
131 A 41. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
132 A 41. § (1) bekezdés a) pontja a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 41. § (1) bekezdés b) pontja a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 41. § (1) bekezdés c) pontját a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
135 A 41. § (4) bekezdését a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
136 A 42. § (1) bekezdése a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 5. § c) pontja szerint módosított szöveg.
137 A 42. § (2) bekezdése a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
138 A 42. § (3) bekezdése a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 5. § d) pontja szerint módosított szöveg.
139 A 43. §-t a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
140 A 44. § a 315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
141 Az V/A. fejezetet (44/A–44/C. §) a 26/2013. (II. 12.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
142 A V/B. fejezetet (44/D–44/G. §) a 257/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 27. §-a iktatta be.
143 A 44/D. § (1) bekezdése a 365/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. §-a szerint módosított szöveg.
144 Az V/C. Fejezetet (44/H–44/I. §) a 268/2014. (XI. 3.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
145 A 45. § (2)–(4) bekezdését a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 30. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
146 A 46. § (1) bekezdése a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 27. §-ával megállapított szöveg.
147 A hatálybalépés napja: 2013. március 9.
148 A 47. § (1) bekezdése a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 28. § (1) bekezdésével megállapított, a 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 81. § g) pontja szerint módosított szöveg.
149 A 47. § (2) bekezdése a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
150 A 47. § (3) bekezdése a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 28. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
151 A 48. § (1)–(3) bekezdését a 73/2013. (III. 8.) Korm. rendelet 30. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
152 Az 50/A. §-t a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
153 Az 50/B. §-t a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
154 Az 50/C. §-t a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
155 A hatálybalépés időpontja 2013. október 5.
156 Az 50/D. §-t a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
157 Az 50/E. §-t a 365/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
158 Az 50/F. §-t a 3/2015. (I. 28.) Korm. rendelet 18. §-a iktatta be.
159 Az 51. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 102/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
160 A 19. alcím címét a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 5. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
161 Az 51–55. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
162 A 20. alcím címét a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 5. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
163 Az 56. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
164 A 21. alcím címét a 353/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 5. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
165 Az 57. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
166 Az 1. melléklet a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
167 A 2. melléklet a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
168 A 3/a–3/c. mellékletet a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 6. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
169 A 4–7. mellékletet a 143/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 6. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
170 A 8. mellékletet a 26/2013. (II. 12.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.


text:
Mulasztás a perben | Cégvezetés
Régen rossz, ha bírósághoz kell fordulnunk valamilyen jogos igényünk érvényesítése végett, hiszen a legtöbbször elhúzódó pereskedésre számíthatunk. Ilyen helyzetben különösen fontos annak ismerete, milyen retorziókkal honorálja a jog a perbeli cselekmények elmulasztását, a peres felek késlekedését, a taktikázó időhúzást.
Az igazságszolgáltatás célja, hogy a lehető legrövidebb időn belül szakszerűen elbírálják a pereket. A Polgári Perrendtartás (Pp.) alapelvi rendelkezése szerint a bíróságnak az a feladata, hogy érvényesítse a feleknek a jogviták elbírálásához, a perek tisztességes lefolytatásához és ésszerű időn belüli befejezéséhez való jogát. A per befejezésének ésszerű időtartama természetesen csak a jogvita tárgyát és természetét, valamint az eljárás lefolytatásának egyedi körülményeit is figyelembe véve határozható meg. Általános zsinórmérték nincs. Nem hivatkozhat azonban a per ésszerű időn belüli befejezésének követelményére az a fél, aki magatartásával, illetve mulasztásával a per elhúzódásához maga is hozzájárult. A mulasztások szankcionálása a per egész tartama során meghatározó jelentőségű, hiszen valahogy gátat kell szabni az időhúzásnak.
A mulasztásról általában
A perben általános jelleggel érvényesül az a szabály, hogy a fél az elmulasztott perbeli cselekményt többé hatályosan nem teljesítheti. (Ez alól a törvény azonban esetenként kivételeket enged.) A mulasztás következményei - a törvényben meghatározott eseteket kivéve - előzetes figyelmeztetés nélkül, maguktól állnak be. Ha azonban a törvény szerint a mulasztás következményei csak előzetes figyelmeztetés esetén vagy az ellenfél kérelmére állnak be, az elmulasztott cselekményt a figyelmeztetésben megjelölt idő alatt, illetőleg a kérelem előterjesztéséig, ha pedig a kérelmet tárgyaláson adták elő, az arra vonatkozó határozat meghozataláig pótolni lehet.
Nem tekinthető mulasztásnak, ha valamely köztudomású természeti esemény vagy más elháríthatatlan akadály gátolta a felet a perbeli cselekmény teljesítésében. Az elháríthatatlanságnak objektívnek kell lennie.
Határidő elmulasztása
A határidő elmulasztásának következményeit nem lehet alkalmazni, ha a bírósághoz intézett beadványt legkésőbb a határidő utolsó napján ajánlott küldeményként postára adták. Nem feltétlenül jelent tehát mulasztást, ha a beadvány a határidő lejárta után érkezik meg a bírósághoz. Jelentőséggel csak az bír, hogy a küldeményt mikor adták postára. Adott esetben igen fontos lehet, hogy a fél bizonyítani tudja a postára adás idejét (például akkor, amikor a borítékon olvashatatlan a postai bélyegző. Éppen ezért érdemes rászánni azt a néhány forintot, és legalább ajánlott küldeményként feladni a beadványt.
A legbiztosabb persze az, ha tértivevényes küldeményt adunk postára, hiszen akkor azt is igazolni tudjuk, hogy a bírósághoz megérkezett a küldemény.
Problémák a mellékletekkel
Murphy törvénykönyvéből tudjuk, hogy ami elveszhet, az el is veszik. Még a bíróságon is előfordulhat, hogy valamilyen okból nem kerül a bíró elé hiánytalanul mindaz, amit benyújtottunk. Emiatt lehetőleg kerülni kell az olyan beadvány postára adását, amelyhez mellékleteket csatoltunk, vagy amelyen nagyobb összegű illetéket róttunk le. A legbiztosabb módja annak, hogy határidőben benyújtottuk a szükséges okiratokat, az, ha személyesen adjuk le a beadványt a bíróságon. Erre a bíróságok az ügyfélfogadási időben lehetőséget adnak. A beadás során a beadvány másolatán érdemes igazoltatnunk az átvétel tényét és időpontját.
A keresetlevél elutasítása
A mulasztásnak már a per megindításakor súlyos következményei vannak. A bíróság a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül (vagyis érdemi vizsgálat és tárgyalás nélkül) elutasítja, ha megállapítható, hogy a pert más hatósági eljárásnak kell megelőznie, s ezt a felperes elmulasztotta.
Ugyancsak a keresetlevél érdemi vizsgálat nélküli elutasításával jár, ha valamely jogszabály határidőt állapít meg a keresetindításra (például a közigazgatási pereknél), s ezt a felperes elmulasztja, és igazolási kérelmet sem terjeszt elő, vagy azt a bíróság elutasítja. (Az elévülés nem tartozik ebbe a körbe, az elévült követelésről a bíróságnak érdemben kell határoznia.)
A bíróság akkor is idézés kibocsátása nélkül utasítja el a keresetlevelet, ha a per csak jogszabályban meghatározott személy ellen indítható, illetve meghatározott személyek perben állása kötelező, s a felperes e személyt (személyeket) - felhívás ellenére - nem vonta perbe.
Ugyanezzel jár, ha a felperes a hiánypótlás végett neki visszaadott keresetlevelet a kitűzött határidő alatt nem, vagy újból hiányosan adta be, és emiatt a keresetlevél nem bírálható el.
Ügyvédi mulasztás
A keresetlevél elutasítása a jogkövetkezménye annak is, ha a jogi képviselő által benyújtott keresetlevél nem tartalmazza
- a bíróság döntésére irányuló határozott kérelmet (kereseti kérelem),
valamint ha a jogi képviselő nem csatolta a meghatalmazását, vagy nem fizették meg az eljárási illetéket.
Amennyiben valamilyen okból mégsem kerül sor a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítására, a bíróság a pert megszünteti, ha
- megállapítható, hogy a pert más hatósági eljárásnak kell megelőznie, s ezt a felperes elmulasztotta,
- valamely jogszabály határidőt állapít meg a keresetindításra, s ezt a felperes elmulasztja, és igazolási kérelmet sem terjeszt elő, vagy azt a bíróság elutasítja,
- a per csak jogszabályban meghatározott személy ellen indítható, illetve meghatározott személyek perben állása kötelező, s a felperes e személyt (személyeket) - felhívás ellenére - nem vonta perbe.
A bíróság akkor is a megszünteti pert, ha a fél törvényes képviselőjét mellőzték, és e hiányt a kitűzött, illetőleg meghosszabbított határidő alatt vagy legkésőbb az annak lejártát közvetlenül követő tárgyalás berekesztéséig sem pótolták,
- a bíróság az alperes kívánságára a külföldi felperest a perrel felmerülő költségek fedezése végett biztosítékadásra kötelezte, de a felperes a kitűzött, illetőleg meghosszabbított határidő alatt vagy legkésőbb az annak lejártát közvetlenül követő tárgyalás berekesztéséig biztosítékot nem adott (Ez alapján a pert csak az alperes kérelmére lehet megszüntetni; ha az alperes a per érdemi tárgyalásába bocsátkozott - vagyis érdemi védekezést terjesztett elő -, ilyen kérelemmel csak akkor élhet, ha a biztosítékadási kötelezettség csak később következett be, vagy az alperes arról csak később szerezhetett tudomást.);
- a felperes az első tárgyalást elmulasztotta.
Ha valamelyik fél a tárgyaláson nem jelent meg, meg kell állapítani, hogy szabályszerűen idézték-e a tárgyalásra. Igenlő esetben a tárgyalást a fél részéről elmulasztottnak kell tekinteni, s a mulasztás esetére megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni. Amennyiben az idézés nem volt szabályszerű, a mulasztás jogkövetkezményeit nem lehet alkalmazni, s a tárgyalást el kell halasztani. Ha azonban fél a per folyamán külföldre távozott, és a per vitelére belföldön lakó meghatalmazottat nem rendelt, vele szemben a mulasztás következményeit akkor is alkalmazni kell, ha a tárgyalásra megidézhető nem volt. Amennyiben a tárgyaláson meg nem jelent fél idézésére vonatkozó úgynevezett kézbesítési bizonyítvány (magyarul: tértivevény) a tárgyalásig nem érkezett vissza, a bíróság vétív visszaérkezése után határoz abban a kérdésben, hogy a tárgyalást a fél részéről elmulasztottnak kell-e tekinteni, és alkalmazni kell-e a mulasztás jogkövetkezményeit.
A képviselet igazolásának elmulasztása
Ha a fél nevében megjelent meghatalmazott vagy törvényes képviselő nem igazolja a képviseleti jogát, illetőleg a per viteléhez szükséges felhatalmazását, a bíróság megfelelő határidő kitűzésével felhívja a meghatalmazás, a képviseleti jog vagy a per viteléhez szükséges felhatalmazás igazolására. Ha a hiányt a kitűzött határidő alatt, illetőleg az annak leteltét követő tárgyalás bezárásáig nem pótolták, vagy az eljárást a "képviselt" fél nem hagyta jóvá, az ellenfél kérelmére a mulasztás következményeit kell alkalmazni, s a hiány pótlására eredménytelenül felhívott személyt a felmerült költségek megfizetésére kell kötelezni.
Olyan esetben, ha a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának nem volt helye, de a magyar bíróság joghatósága egyetlen joghatósági ok alapján sem állapítható meg, a bíróság az eljárást megszünteti, amennyiben az alperes az első tárgyalást elmulasztotta, és írásbeli védekezést sem terjesztett elő. (Ez az egyetlen eset, amikor a mulasztás kedvező következményekkel jár a mulasztóra nézve.)
Ha az első tárgyalást az alperes mulasztja el, és írásbeli védekezést sem terjesztett elő, a bíróság a felperes kérelmére az alperest az idézéssel közölt kereseti kérelemnek megfelelően bírósági meghagyással kötelezi, egyben marasztalja a felperes költségeiben. (Nincs helye bírósági meghagyásnak, ha a per megszüntetésének lenne helye.)
A bírósági meghagyás tartalmazza a bíróság és az ügyszám megjelölését, a döntést, az eljárási költségek megfizetésére kötelező rendelkezést, továbbá - ha ennek helye van - az előzetes végrehajthatóság kimondását, az ellentmondás lehetőségére való figyelmeztetést, végül utal arra, hogy a jogerős bírósági meghagyásnak ugyanaz a hatálya, mint az ítéletnek. A bírósági meghagyást a mulasztás tényének megállapításán kívül indokolni nem kell.
A folyatólagos tárgyalás elmulasztása
Ha a folytatólagos tárgyalást - az ellentmondás folytán kitűzött és az alperes által elmulasztott tárgyalás kivételével - a felek bármelyike mulasztja el, a bíróság a tárgyalást a jelen levő ellenfél, illetőleg a távol levő felperes megelőzőleg előterjesztett kérelmére tartja meg, de új határnapot is kitűzhet. Ha a bíróság a tárgyalást megtartja, a mulasztó felet a megjelent fél olyan kérelmeiről, tényállításairól és bizonyítási indítványairól, amelyeket vele még nem közöltek, a tárgyalási jegyzőkönyv másolatának vagy az ellenfél által közölt előkészítő iratnak a megküldésével értesítheti, és felhívhatja arra, hogy azokra észrevételeit előkészítő iratban, vagy pedig a következő tárgyaláson szóval tegye meg. Ebben az esetben a bíróság a tárgyalás folytatására új határnapot tűz ki.
Az eljárás szünetel, ha a felek közül bármelyik tárgyaláson egyik fél sem jelenik meg, vagy a megjelent fél az ügy tárgyalását nem kívánja, illetőleg nyilatkozatot egyáltalában nem tesz, és a távol levő felperes megelőzőleg egyik esetben sem kérte, hogy a bíróság a tárgyalást távollétében is tartsa meg. A szünetelés a határidők folyását nem érinti. Bármelyik fél kérelmére az eljárást folytatni kell. Hat hónapi szünetelés után a per megszűnik. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs.
A fellebbezési tárgyalás elmulasztása
A fellebbezési tárgyalás megtartását, a fellebbezés elbírálását nem gátolja, ha a szabályszerűen megidézettek nem jelentek meg a másodfokú tárgyaláson. Ilyen esetben a tárgyalás elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye. A bíróság azonban, ha a meg nem jelentek valamelyikének meghallgatását szükségesnek tartja, erre tekintettel - a másodfokú eljárás során egy alkalommal, új tárgyalási határnap kitűzésével - a tárgyalást elhalaszthatja.
A perújítási tárgyalás elmulasztása
Ha a perújító fél a perújítási eljárás során tartott első tárgyalást elmulasztja, a bíróság a perújítási kérelmet hivatalból elutasítja. Az ellenfél mulasztása a tárgyalás megtartását nem gátolja. Ez a rendelkezés nem alkalmazható abban az esetben, ha a perújító fél kérte, hogy a bíróság a tárgyalást távollétében is tartsa meg.
A határozat kiegészítése végett tartott tárgyalás elmulasztása
Az ítélet kiegészítése iránti kérelemről a bíróság tárgyalás alapján határoz. A feleknek vagy egyiküknek elmaradása a határozathozatalt nem gátolja, és a tárgyalás elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
Mulasztás a bizonyítási eljárás során
A per eldöntéséhez szükséges tényeket általában annak a félnek kell bizonyítania, akinek érdekében áll, hogy azokat a bíróság valónak fogadja el. Hivatalból csak akkor van helye bizonyításnak, ha azt törvény kifejezetten megengedi. Emiatt a bizonyítási indítványok elmulasztása, a bizonyítékok bemutatásának mellőzése a per kimenetele szempontjából igen súlyos következményekkel jár arra a félre, akit a bizonyítás terhel. A bíróság csak kivételes esetekben jár utána a dolgoknak, rendesen a felek által elé tárt bizonyítékok alapján hozza meg a döntését az ügyben.
Amennyiben valamely bizonyítási cselekményt nem a tárgyaláson folytatnak le, a bizonyításnak nem akadálya, hogy a kellően értesített felek nem jelentek meg. Igazolásnak ilyenkor helye nincs, azonban a felek bármelyike kérheti a bizonyítás megismétlését, ha ahhoz lényeges érdeke fűződik, és az azzal felmerülő újabb költségeket előlegezi.
A pertárs mulasztása
A Pp. lehetőséget ad arra, hogy több felperes együtt indítson pert, illetőleg több alperest együtt pereljenek. Ilyenkor úgynevezett pertársaságról van szó, amelynek feltétele, hogy * a per tárgya olyan közös jog, illetőleg olyan közös kötelezettség legyen, amely csak egységesen dönthető el, vagy a perben hozott döntés a pertársakra a perben való részvétel nélkül is kiterjedjen, vagy * a perbeli követelések ugyanabból a jogviszonyból eredjenek, avagy * a perbeli követelések hasonló ténybeli és jogi alapból eredjenek, és ugyanannak a bíróságnak az illetékessége mindegyik alperessel szemben megállapítható legyen. (Ebben az esetben nem jöhet létre pertársaság, ha az illetékesség csak a Pp. 40. §-ának valamely rendelkezése miatt illetékes mindegyik alperesre.) * Amennyiben a pertársaság azon alapul, hogy a per tárgya olyan közös jog, illetőleg olyan közös kötelezettség, amely csak egységesen dönthető el, vagy a perben hozott döntés a pertársakra a perben való részvétel nélkül is kiterjedne, úgy bármelyik pertárs perbeli cselekményei - az egyezséget, az elismerést és a jogról való lemondást kivéve - arra a pertársra is kihatnak, aki valamely határidőt, határnapot vagy cselekményt elmulasztott, feltéve hogy mulasztását utóbb nem pótolta. Ha a pertársak cselekményei vagy előadásai egymástól eltérnek, a bíróság azokat a per egyéb adatait is figyelembe véve bírálja el. Az ilyen, úgynevezett egységes pertársaságban tehát elég, ha az egyik pertárs eleget tesz a perbeli kötelezettségének, a másik mulasztása úgymond büntetlenül marad. * A pertársaság másik két esetében egyik pertárs cselekménye vagy mulasztása sem szolgálhat a többi pertárs előnyére vagy hátrányára. Ilyenkor a mulasztás következményei csak a mulasztó félre terjednek ki.
Mulasztás az ítélet kijavítása során
Amennyiben a bíróságnak az ítélet kijavítása tárgyában kell határoznia, s emiatt meghallgatja a feleket, a meghallgatásra kitűzött határnap - írásbeli meghallgatás esetében a határidő - elmulasztása a határozathozatalt nem gátolja, s e mulasztás miatt igazolásnak helye nincs.
A fellebbezés elutasítása
Ha a fellebbezés elkésett, továbbá ha a fél a fellebbezést felhívás ellenére nem, vagy hiányosan adja be, az elsőfokú bíróság a fellebbezést hivatalból elutasítja.
Az úgynevezett kis perértékű ügyekben (a helyi bíróság első fokú hatáskörébe tartozó vagyonjogi perekben, ha a fellebbezésben vitatott érték a kettőszázezer forintot nem haladja meg, vagy ha a fellebbezésben vitatott érték nem haladja meg a kereseti kérelemben megjelölt követelés tíz százalékát) az elmulasztott fellebbezési határidő utolsó napjától számított hatvan nap elteltével igazolási kérelem akkor sem terjeszthető elő, ha a mulasztás csak később jutott a fél tudomására, vagy az akadály csak később szűnt meg.
A kifogási határidő elmulasztása
A másodfokú eljárásban, illetve a felülvizsgálati eljárásban hozott olyan végzés ellen, amely ellen az első fokú eljárásban fellebbezésnek lenne helye, a végzés közlésétől számított 8 napon belül az érdekelt kifogással élhet. Az elmulasztott határidő utolsó napjától számított 15 nap elteltével igazolásnak akkor sincs helye, ha a mulasztás csak később jutott az érdekelt tudomására, vagy az akadály csak később szűnt meg.
A felülvizsgálati határidő elmulasztása
A felülvizsgálati kérelmet az első fokú határozatot hozó bíróságnál a határozat közlésétől számított hatvan napon belül kell benyújtani kettővel több példányban, mint ahány fél a perben érdekelve van. A felülvizsgálati kérelem benyújtására előírt határidő elmulasztása esetén az elmulasztott határidő utolsó napjától számított harminc nap elteltével igazolásnak akkor sincs helye, ha a mulasztás csak később jutott a fél tudomására, vagy az akadály csak később szűnt meg. Tárgyalás tartását a felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél a felülvizsgálati kérelmében, illetve az ellenfél csatlakozó felülvizsgálati kérelmének kézhezvételétől számított nyolc napon belül, az ellenfél pedig a felülvizsgálati kérelem kézhezvételétől számított nyolc napon belül kérheti. A határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
Pénzbírság, perköltségviselés
A bíróság köteles biztosítani, hogy a felek és a per többi résztvevője rendeltetésszerűen gyakorolják a jogaikat, és hogy eleget tegyenek perbeli kötelességeiknek. A bíróság köteles megakadályozni minden olyan eljárást, cselekményt vagy egyéb magatartást, amely a jóhiszemű joggyakorlás követelményével ellentétes, így azt, amely a per elhúzására irányul, vagy erre vezethet. A bíróság a feleket a perbeli jogok jóhiszemű gyakorlására figyelmeztetni köteles. A figyelmeztetésnek ki kell terjednie a rosszhiszemű pervitel következményeire is. A bíróság pénzbírsággal sújtja azt a felet (képviselőt), valamint más perbeli személyt, aki valamely nyilatkozatot indokolatlanul késedelmesen tesz meg, vagy azt felhívás ellenére sem teszi meg, és ezáltal a per befejezését késlelteti. Ugyancsak pénzbírságnak van helye azzal a féllel (képviselővel) szemben, aki egyes perbeli cselekményekkel indokolatlanul késedelmeskedik, valamely határidőt vagy határnapot mulaszt, vagy más módon felesleges költségeket okoz. A perben kiszabható pénzbírság legmagasabb összege ötszázezer forint, de nem lehet magasabb a per tárgyának értékénél. A kiszabott pénzbírságot szabadságvesztésre átváltoztatni nem lehet. A pénzbírság behajtására azokat a jogszabályokat kell alkalmazni, amelyek a bíróságok által büntetőügyben kiszabott pénzbüntetésekre irányadók. * Az a fél, aki egyes perbeli cselekményeket sikertelenül végez, vagy egyes perbeli cselekményekkel indokolatlanul késedelmeskedik, avagy valamely határnapot vagy határidőt mulaszt, vagy más módon felesleges költségeket okoz, az ebből származó költségeinek megtérítését pernyertessége esetén sem igényelheti, illetőleg az ellenfél ebből eredő költségeinek megtérítésére a per eldöntésére való tekintet nélkül kötelezhető.
A mulasztás következményeinek orvoslása
Amennyiben a beadvány nem felel meg a törvény rendelkezéseinek, vagy más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul, a bíróság rövid határidő kitűzésével s a hiányok megjelölése mellett pótlás végett visszaadja a félnek a beadványt, és egyben figyelmezteti, hogy ha a beadványt újból hiányosan adja be, a bíróság el fogja utasítani, illetőleg hiányos tartalma szerint fogja elintézni.
Ha az illeték lerovására kötelezett felet sem illetékfeljegyzési jog, sem illetékmentesség nem illeti meg, és a fél az illetéket egyáltalán nem vagy csak hiányosan rója le, őt azzal a figyelmeztetéssel hívják fel az illeték lerovására vagy a hiányzó illeték pótlására, hogy ha a beadványt újból az illeték lerovása, illetőleg pótlása nélkül nyújtja be, a bíróság azt el fogja utasítani. (Az ügyvédi képviselet esetén más szabályok érvényesülnek!)
Ha a fél a beadvány hiányát a kitűzött határidő alatt pótolja, a beadványt úgy kell tekinteni, mintha már eredetileg is helyesen adta volna be.
A mulasztás attól függetlenül jár jogkövetkezményekkel, hogy a mulasztás felróható volt-e a félnek, vagy sem. Az, hogy valaki önhibájából, avagy önhibáján kívül mulasztott-e, a mulasztás jogkövetkezményeinek orvoslása, közelebbről az igazolás során jut jelentőséghez.
Ha a fél vagy képviselője valamely határnapon - hibáján kívül - nem jelent meg, vagy valamely határidőt hibáján kívül mulasztott el, a mulasztás következményei igazolással orvosolhatók. Nincs helye igazolásnak, ha:
Végrehajtási igényperben az igénylő igazolással nem élhet. A keresetindítási határidő elmulasztását kivéve a sajtó-helyreigazítási perben sincs helye igazolásnak.
Az igazolási kérelemnek sem az eljárás folytatására, sem a végrehajtásra nincs halasztó hatálya. Ha azonban az igazolási kérelem sikere valószínűnek mutatkozik, a bíróság az ellenfél meghallgatása nélkül, hivatalból is elrendelheti az eljárásnak vagy a határozat végrehajtásának felfüggesztését.
Az igazolási kérelem tárgyában az a bíróság határoz, amelynek eljárása alatt a mulasztás történt. A fellebbezési határidő elmulasztása miatt beterjesztett igazolási kérelmet a másodfokú bíróság bírálja el.
Ha az igazolást a törvény kizárja, vagy az igazolási kérelmet elkésetten terjesztették elő, a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítják. Ugyanez áll akkor is, ha az igazolást kérő - határidő elmulasztása esetében - az elmulasztott cselekményt a kérelem előterjesztésével együtt nem pótolta.
Az igazolási kérelem elbírálása előtt a bíróság meghallgathatja a feleket. Azt, hogy a kérelem előfeltételei fennállnak-e, méltányosan kell elbírálni.
Az igazolási kérelemnek helyt adó határozat ellen külön fellebbezésnek helye nincs, és az az ügyet befejező határozat elleni fellebbezésben is csak akkor támadható meg, ha a bíróság olyan igazolási kérelemnek adott helyt, illetőleg olyan igazolási kérelem alapján rendelte el az eljárás vagy a végrehajtás felfüggesztését, amelyet érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítania.
Az igazolási kérelmet elutasító határozat ellen ezzel szemben fellebbezésnek van helye.
Az igazolás eredménye
Ha a bíróság az igazolási kérelemnek helyt ad, a mulasztó által pótolt cselekményt olyannak kell tekinteni, mintha azt az elmulasztott határidőn belül teljesítette volna, az elmulasztott határnapon tartott tárgyalást pedig a szükséges keretben meg kell ismételni. Az új tárgyalás eredményéhez képest az elmulasztott tárgyalás alapján hozott határozat hatályban tartása vagy teljes, illetőleg részbeni hatályon kívül helyezése kérdésében is határoz a bíróság.
A bírósági meghagyás ellen a kézbesítésétől számított tizenöt napon belül bármelyik fél szóban vagy írásban ellentmondással élhet a meghagyást kibocsátó bíróságnál. Nem tekinthető a bírósági meghagyás megtámadásának, ha az alperes a követelés összegét teljes egészében elismeri, és csak a fizetésre halasztást vagy részletben való fizetést, illetőleg csak a bírósági meghagyás kijavítását kéri. A kellő időben benyújtott ellentmondás esetében a bírósági meghagyást kibocsátó bíróság a per tárgyalására új határnapot tűz ki. (Ha az ellentmondás csak a perköltséget sérelmezi, erről a bíróság tárgyaláson kívül, végzéssel határoz.)
A bírósági meghagyás ellentmondással meg nem támadott része jogerőre emelkedik, és az új tárgyalást csak a megtámadott részre vonatkozóan tűzik ki. Az alperest azonban pernyertességétől függetlenül marasztalják az elmulasztott első tárgyalás költségében. Az ellentmondás illetékét a másik félre áthárítani nem lehet.
Ha az alperes az ellentmondás alapján kitűzött újabb határnapot is elmulasztja, a bíróság a korábbi meghagyást hatályában fenntartja, és az alperest az újabban felmerült költségekben is marasztalja. E meghagyás ellen sem ellentmondásnak, sem fellebbezésnek nincs helye.
Amennyiben a bíróság idézés kibocsátása nélkül elutasította a keresetlevelet, a keresetlevél beadásának jogi hatályai fennmaradnak, ha a felperes az elutasító határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc nap alatt szabályszerűen újra benyújtja a keresetlevelet, vagy követelését egyéb úton szabályszerűen érvényesíti. Ebben az esetben a keresetlevelet minden szempontból olyannak kell tekinteni, mintha már eredetileg is megfelelően terjesztették volna elő. Ennek különösen akkor van jelentősége, ha a keresetindításra meghatározott idő alatt van csak mód, s a határidő a keresetlevél elutasítását követően már esetleg letelt.
A harmincnapos határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
A törvény nemcsak az érdemi vizsgálat nélkül elutasított keresetlevélnél, hanem a per megszüntetésének bizonyos eseteiben is lehetőséget ad a mulasztás orvoslására. Amennyiben ugyanis a bíróság azért szüntette meg a pert, mert a keresetlevelet már eredetileg idézés kibocsátása nélkül el kellett volna utasítania, vagy mert a fél törvényes képviselőjét mellőzték, és e hiányt a kitűzött, illetőleg meghosszabbított határidő alatt vagy legkésőbb az annak lejártát közvetlenül követő tárgyalás berekesztéséig sem pótolták, illetve mert a bíróság az alperes kívánságára a külföldi felperest biztosítékadásra kötelezte, de a felperes a kitűzött, illetőleg meghosszabbított határidő alatt vagy legkésőbb az annak lejártát közvetlenül követő tárgyalás berekesztéséig biztosítékot nem adott, a keresetlevél beadásának és a perindításnak a jogi hatályai fennmaradnak, ha a felperes a megszüntető határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc nap alatt a keresetlevelet szabályszerűen újra benyújtja, vagy követelését egyéb úton szabályszerűen érvényesíti. E határidő elmulasztása miatt szintén nincs helye igazolásnak.
A perbeli kötelezettségek teljesítése során fontos, hogy tisztában legyünk a határidők számításának szabályaival. A határidőket napok, hónapok vagy évek szerint kell számítani. A napokban megállapított határidőbe a kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az a nap, amelyre a határidő megkezdésére okot adó cselekmény vagy egyéb körülmény (pl. kézbesítés, kihirdetés) esik. * A hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon jár le, amely számánál fogva a kezdőnapnak megfelel, ha pedig ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hó utolsó napján. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le. A határidő az utolsó nap végével jár le, a bírósághoz intézett beadvány előterjesztésére és a bíróság előtt teljesítendő cselekményre megállapított határidő azonban már a hivatali idő végével lejár. * A bíróság az általa megállapított határidőt fontos okból egyszer meghosszabbíthatja; a határidő - meghosszabbítással együtt - negyvenöt napnál hosszabb nem lehet, kivéve ha a szakértői vélemény elkészítése hosszabb határidőt tesz szükségessé. A törvényben megállapított határidőt csak a törvényben meghatározott esetben lehet meghosszabbítani. Ha a meghosszabbítást a fél kéri, kérelmét a határidő lejárta előtt kell előterjesztenie (a kérelem tárgyában a bíróság az ellenfél meghallgatása nélkül határozhat)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
F‑53/09. sz. ügy
„Közszolgálat – Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – A személyzeti szabályzat 73. cikke – Valamely betegség foglalkozási eredete elismerésének megtagadása – Az eljárás ésszerű időn belül történő lefolytatásának kötelezettsége”
Tárgy: Az EK 236. cikk és az EA 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben a felperes egyrészt a betegsége foglalkozási eredetének elismerését megtagadó 2008. július 31‑i bizottsági határozat megsemmisítését, másrészt a Bizottság arra kötelezését kéri, hogy az őt állítása szerint ért nem vagyoni kár címén fizessen neki egy euró jelképes összegű kártérítést.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék kötelezi a Bizottságot, hogy kártérítésként fizessen a felperesnek egy eurót. A Közszolgálati Törvényszék az ezt meghaladó kereseti kérelmeket elutasítja. Az Európai Bizottság saját költségein kívül viseli a felperes költségeinek egynegyedét. A felperes viseli a költségei háromnegyedét.
1. Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – Rokkantság – Eltérő szabályozások – A foglalkozási megbetegedés egységes fogalma
(Személyzeti szabályzat, 73. és 78. cikk; a baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat, 3. cikk, (2) bekezdés, és 25. cikk)
2. Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – A betegség foglalkozási eredetének megállapítása – A tisztviselőre háruló bizonyítási teher
(Személyzeti szabályzat, 73. cikk; a baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat, 3. cikk)
3. Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – Orvosi szakvélemény – Az orvosi bizottság mérlegelési jogköre – Bírósági felülvizsgálat – Korlátok – Indokolási kötelezettség – Terjedelem
4. Uniós jog – Elvek – Ésszerű határidő betartása – Közigazgatási eljárás során történő megsértés – Joghatások
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (1) bekezdés)
1. A személyzeti szabályzat eltérő rendelkezése hiányában a foglalkozási megbetegedés fogalmának e normán belül nem lehet eltérő tartalma aszerint, hogy a 73. vagy a 78. cikk alkalmazásáról van‑e szó, még akkor sem, ha e két rendelkezés mindegyike olyan szabályozásra vonatkozik, amelynek megvannak a maga sajátosságai.
Mindazonáltal az a tény, hogy a foglalkozási megbetegedés fogalmának ugyanaz a jogi tartalma, függetlenül attól, hogy a személyzeti szabályzat 73. vagy 78. cikkének alkalmazásáról van‑e szó, nem jelenti azt, hogy az Unió tisztviselői baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítására vonatkozó közös szabályzatban szereplő orvosi bizottság kötve van a személyzeti szabályzat 78. cikkének megfelelően megalakított rokkantsági bizottság ténybeli vagy orvosi megállapításaihoz, vagy fordítva. Ennek megfelelően a teljes vagy részleges tartós rokkantság elismerésére vonatkozó, a személyzeti szabályzat 73. cikke szerinti eljárás, illetve a személyzeti szabályzat 78. cikke szerinti, rokkantsági nyugdíj megállapítására vonatkozó eljárás jogszerűen vezethet eltérő eredményre ugyanazon ténybeli helyzetet, különösen pedig az ugyanazon tisztviselő megbetegedése foglalkozási eredetét illetően.
Először is ugyanis a személyzeti szabályzat 73. és 78. cikkében szereplő ellátások különbözőek és egymástól függetlenek, noha azokban egyidejűleg is lehet részesülni; ráadásul e rendelkezésekben két különböző eljárás szerepel, amelyek eltérő és egymástól független határozatokat eredményezhetnek. Másodszor, bár kívánatos, hogy a két eljárást adott esetben együtt folytassák le, és ugyanazok az orvosi hatóságok nyilatkozzanak a tisztviselő rokkantságának különböző szempontjairól, azonban nem olyan körülményről van szó, amely befolyásolná az egyik vagy a másik eljárás jogszerűségét, és a kinevezésre jogosult hatóság ebben a tekintetben a körülményektől függően mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Végül, harmadszor, az említett biztosításra vonatkozó szabályzat 25. cikkében kifejezetten szerepel, hogy a teljes vagy részleges tartós rokkantságnak a személyzeti szabályzat 73. cikke és az említett biztosításra vonatkozó szabályzat alapján történő elismerése semmilyen módon nem befolyásolja a személyzeti szabályzat 78. cikkének alkalmazhatóságát, és fordítva.
Az ilyen jogi rendszert nem teljesen kielégítőnek is lehetne tekinteni. Az ellentmondásosság e nyilvánvaló veszélye azonban természetszerű velejárója a jogalkotó által létrehozni kívánt két szabályozásnak, amelyekben különböző eljárási szabályokat követő, eltérő orvosi testületek járnak el. Konkrétabban az orvosi bizottság közigazgatási vizsgálat eredménye alapján nyilvánít véleményt, míg a rokkantsági bizottság tekintetében nem ez a helyzet. Az uniós szabályozás jelenlegi állapotában tehát nem zárható ki, hogy e két bizottság ugyanazon ténybeli helyzet tekintetében eltérő megállapításokra jut.
(lásd az 55–60. pontot)
a Bíróság C‑185/90. P. sz., Bizottság kontra Gill ügyben 1991. október 4‑én hozott ítéletének 13–16. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑165/95. sz., Lucaccioni kontra Bizottság ügyben 1998. május 14‑én hozott ítéletének 150. pontja; T‑262/06. P. sz., Bizottság kontra D ügyben 2008. július 1‑jén hozott ítéletének 73. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat, valamint 74. pontja.
2. Az Unió tisztviselői baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítására vonatkozó közös szabályzat 3. cikke a foglalkozási megbetegedések elleni biztosítás kettős rendszerét hozza létre.
A közös szabályzat 3. cikkének (1) bekezdése szerint, ha a betegség szerepel a 90/326 bizottsági ajánlás mellékletét képező „foglalkozási betegségek európai jegyzékében” vagy annak esetleges kiegészítéseiben, foglalkozási megbetegedésnek kell tekinteni. E rendelkezés a bizonyításra vonatkozó általános szabályoktól eltérve jogi vélelmet állapít meg az érintett tisztviselők jogainak védelme érdekében, azon megbetegedésekre vonatkozóan, amelyeket illetően tudományos módszerekkel bizonyították, hogy főszabály szerint bizonyos szakmai tevékenységek gyakorlásához köthetőek. E vélelemnek megfelelően elegendő, ha a tisztviselő azt bizonyítja, hogy a feladatai ellátása keretében ki volt téve annak a veszélynek, hogy megtámadja az adott betegség. A feladatok ellátása és a megbetegedés közötti okozati összefüggés esetleges bizonytalansága nem dönti meg ezt a vélelmet.
Ezzel szemben a közös szabályzat 3. cikkének (2) bekezdése keretében bizonyítani kell a feladatok ellátása és a megbetegedés megjelenése közötti okozati összefüggést. Noha az ezen okozati összefüggés bizonyításának szükségessége azt eredményezheti, hogy egyes multifaktorális megbetegedések foglalkozási eredetét nem ismerik el, ugyanezen rendelkezés keretében egyszerűen annak bizonyítása, hogy a feladatok ellátása potenciálisan hatással lehetett valamely multifaktorális megbetegedés megjelenésére, súlyosbodására vagy lefolyásának felgyorsulására, nem teszi lehetővé, hogy e megbetegedés foglalkozási eredetét kellőképpen bizonyítottnak tekintsük. E tekintetben a bíróság nem léphet a jogalkotó helyébe annak elfogadása érdekében, hogy egyes multifaktorális megbetegedések esetében a felmerülő kétséget az érintett tisztviselő javára kell figyelembe venni, amennyiben objektív alapon lehetetlen megállapítani, hogy egyrészt valószínűsíthető‑e, hogy a feladatok ellátása hatással volt az érintett egészségi állapotának romlására, másrészt e feladatellátás – az esetleges nem foglalkozási tényezőkhöz képest – mennyiben járult hozzá az egészségi állapot romlásához.
Ennek megfelelően a közös szabályzat 3. cikkének (2) bekezdése garantálja a biztosítást egyedi esetekre is, feltéve azonban, hogy jogilag megkövetelt módon bizonyítják az érintett megbetegedés foglalkozási eredetét. E jogi keretek között, ha egyes multifaktorális megbetegedéseket illetően lemondanánk az említett bizonyításra vonatkozó követelményről – még ha az e bizonyításra vonatkozó szabályok az általánosnál megengedőbbek is –, és megelégednénk a potenciális okozati összefüggés bizonyításával, az ellentétes lenne nemcsak a közös szabályzat 3. cikke (2) bekezdésének szövegével, hanem e cikk tárgyával és céljával is, amely cikk arra irányul, hogy a személyzeti szabályzat 73. cikkének végrehajtásaként sajátos biztosítást nyújtson a foglalkozási megbetegedések ellen.
Egyébiránt azokban az összetett helyzetekben, amelyekben a tisztviselő megbetegedése több olyan – foglalkozási és nem foglalkozási, testi vagy lelki – okból is ered, amelyek mindegyike hozzájárult e betegség megjelenéséhez, az orvosi bizottság feladata annak meghatározása, hogy az uniós intézmények szolgálatában ellátott feladatok közvetlen összefüggésben állnak‑e a tisztviselő megbetegedésével, például annak kiváltó okaként. Az ilyen esetekben a megbetegedés foglalkozási eredetének elismeréséhez nem szükséges, hogy a betegség egyetlen, lényeges, elsődleges vagy döntő jelentőségű oka a feladatok ellátásához kapcsolódjon.
(lásd a 64–69. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑145/01. sz., Latino kontra Bizottság ügyben 2003. február 26‑án hozott ítéletének 83., 84., 86–89. pontja;
a Közszolgálati Törvényszék F‑79/09. sz., AE kontra Bizottság ügyben 2010. szeptember 14‑én hozott ítéletének 83. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
3. Az Unió tisztviselői baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítására vonatkozó közös szabályzat 22. cikke szerinti orvosi bizottság azon feladata, hogy orvosi kérdések teljesen tárgyilagos és független értékelését adja, megköveteli, hogy e bizottság rendelkezzen egyrészt minden olyan adattal, amely számára hasznos lehet, másrészt teljes értékelési szabadsággal. Az orvosi bizottság által kialakított, szűkebb értelemben vett orvosi értékelést véglegesnek kell tekinteni, amennyiben azt szabályszerű körülmények között fogadták el. A bíróságnak kizárólag annak vizsgálatára van hatásköre, hogy egyrészt szabályszerű volt‑e az említett bizottság felállítása és működése, másrészt szabályszerű‑e a véleménye, különösen abból a szempontból, hogy tartalmaz‑e a vélemény alapjául szolgáló megfontolások értékelését lehetővé tévő indokolást, illetve érthető összefüggést teremt‑e a benne szereplő orvosi megállapítások és az abból levont következtetések között.
Tekintettel a bíróság által végzendő felülvizsgálat korlátozott jellegére, az orvosi bizottság által elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibára alapított kifogás nem lehet eredményes.
Amikor az orvosi bizottság véleményét olyan összetett orvosi kérdésekben kérik ki, amelyek valamely bonyolult diagnózisra vagy az érintett megbetegedése és a valamely közösségi intézménynél végzett szakmai tevékenysége közötti okozati összefüggésre vonatkoznak, e bizottság véleményében köteles megjelölni többek között, hogy az akta mely irataira támaszkodott, és jelentős eltérés esetén köteles részletezni azokat az okokat, amelyek miatt eltért bizonyos – korábbi és releváns – az érintett számára kedvezőbb orvosi jelentésektől.
(lásd a 70., 91., 92. és 104. pontot)
a Közszolgálati Törvényszék fent hivatkozott AE kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 64. és 65. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat, valamint 89. pontja.
4. Az ésszerű határidő közigazgatási eljárások során való betartásának kötelezettsége az uniós jog általános elve, amelynek tiszteletben tartását a bíróság biztosítja, és azt – mint a gondos ügyintézéshez való jog alkotóelemét – az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdése is tartalmazza.
Mindazonáltal az ésszerű határidő tiszteletben tartása elvének megsértése főszabály szerint nem igazolja a késedelmes közigazgatási eljárás eredményeként hozott határozat megsemmisítését. Az ésszerű határidő elvének megsértése ugyanis csak abban az esetben befolyásolhatja a közigazgatási eljárás érvényességét, ha a túlzott késedelem hatással lehet magára a közigazgatási eljárás eredményeként elfogadott határozat tartalmára. Ennélfogva főszabály szerint sem az orvosi bizottság által elfogadott vélemény, sem az intézmény által elfogadott végső határozat tartalmára nem lehet kihatással a valamely megbetegedés foglalkozási eredetének elismerése iránti kérelem elbírálásának túl hosszú tartama. Az ilyen időtartam ugyanis – a rendkívüli helyzetek kivételével – nem módosíthatja az orvosi bizottságnak a valamely megbetegedés foglalkozási eredetére vonatkozó értékelését. Az orvosi bizottság értékelése alapján hozott határozat megsemmisítése a Közszolgálati Törvényszék számára fő gyakorlati következményként azzal a visszás hatással járna, hogy az eljárás tovább húzódna azzal az indokkal, hogy már addig is túl hosszú volt.
Mindazonáltal az ésszerű határidő túllépése esetén az uniós bíróság az adminisztrációt hivatalból kártérítés fizetésére kötelezheti, amely a tisztviselő számára a jóvátétel legjobb formája, feltéve hogy e megoldásra vonatkozóan a feleknek módjukban állt észrevételeket előterjeszteni.
(lásd a 113–115. és 120. pontot)
a Bíróság C‑197/09. RX‑II. sz., M kontra EMEA ügyben 2009. december 17‑én hozott ítéletének 41. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑394/03. sz., Angeletti kontra Bizottság ügyben 2006. április 11‑én hozott ítéletének 162–167. pontja;
az Európai Unió Törvényszéke T‑491/08. P. sz., Bui Van kontra Bizottság ügyben 2010. május 12‑én hozott ítéletének 88. pontja;
a Közszolgálati Törvényszék F‑33/08. sz., V kontra Bizottság ügyben 2009. október 21‑én hozott ítéletének 211. pontja, az ítélettel szemben a T‑510/09. P. ügyszám alatt fellebbezés van folyamatban az Európai Unió Törvényszéke előtt.

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
dr. Dobos István ügyvéd Kép- és hangfelvétel bizonyítékként történő felhasználása büntető- és polgári peres eljárásokban - dr. Dobos István ügyvéd
Posted on 2018-12-09 at 21:10
A 2018. január 1-én hatályba lépő, a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 263.§ (1) bekezdése alapján – szabad bizonyítás elvéből fakadóan – a bíróság a perben alakszerű bizonyítási szabályokhoz, a bizonyítás meghatározott módjához vagy meghatározott bizonyítási eszközök alkalmazásához nincs kötve, szabadon felhasználhatja a felek előadásait, valamint minden bizonyítékot, amely a tényállás megállapítására alkalmas.
A Pp. 268. § (2) bekezdése egy példálózó felsorolást tartalmaz a bizonyítási eszközökről, ezek az alábbiak: szakértő, okirat, képfelvétel, hangfelvétel, kép- és hangfelvétel, valamint egyéb tárgyi bizonyítási eszköz.
Látható tehát, hogy polgári perben minden további nélkül felhasználható mind képfelvétel, mind pedig hangfelvétel. (Megjegyzendő azonban, hogy ez csupán fő szabályként érvényesül, mivel külön törvény rendelkezése kizárhatja meghatározott bizonyítási eszközök felhasználását.)
Fontos, hogy a Pp. egy korlátot is felállít e körben, nevezetesen azt, hogy jogsértő bizonyítási eszköz nem használható fel.
Mikor jogsértő egy bizonyítási eszköz a Pp. szerint?
A Pp. 269. §-a alapján jogsértő és a perben nem használható fel az a bizonyítási eszköz, illetve annak elkülöníthető része: a) amelyet az élethez és testi épséghez fűződő jog megsértésével vagy erre irányuló fenyegetéssel szereztek meg, illetve állítottak elő, b) amely egyéb jogsértő módon keletkezett, c) amelyet jogsértő módon szereztek meg, vagy d) amelynek a bíróság elé terjesztése személyiségi jogot sértene.
Két típusát lehet megkülönböztetni a jogsértő bizonyítási eszközöknek: a nyilvánvalóan jogsértő és a nem nyilvánvalóan jogsértő bizonyítási eszközöket. Ennek azért van nagy jelentősége, mert az előbbiek esetében a bíróság hivatalból veszi figyelembe a nyilvánvalóan jogsértő jelleget, míg utóbbiaknál bizonyítási eszközt előterjesztő fél ellenfelének kell haladéktalanul bejelentenie a jogsértő jelleget.
Kivételesen mégis figyelembe vehető akár a jogsértő bizonyítási eszköz is a perben (kivéve a testi épség megsértésével, illetve fenyegetéssel szerzett bizonyítékot). Ennek eldöntésekor a bíróság a következőket mérlegeli: a) a jogsérelem sajátosságát és mértékét, b) a jogsérelemmel érintett jogi érdeket, c) a jogsértő bizonyíték tényállás felderítésére gyakorolt hatását, d) a rendelkezésre álló egyéb bizonyítékok súlyát, és e) az eset összes körülményeit.
A bírói gyakorlatot illetően, egy közzétett döntésben kimondta a korábbi Legfelsőbb Bíróság, hogy ha a felvétel felhasználása ellen kifogással él az ellenfél, a bíróságnak meg kell vizsgálnia a hangfelvétel valódiságát. (BH 1993.365.)
Végül még egy fontos feltételnek meg kell felelnie a bizonyítéknak ahhoz, hogy felhasználásra kerülhessen a perben: alkalmasnak kell lennie arra, hogy igénybevételével a bíróság a perben jelentős tények megállapításához felhasználható, a mérlegelés során figyelembe vehető bizonyítékhoz juthasson.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 76. § (1) bekezdése alapján a bizonyítás eszközei a büntetőeljárásban a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat és a terhelt vallomása.
A kép- és hangfelvétel tárgyi bizonyítási eszköznek minősül a törvény alkalmazásában, mivel a Be. 115. § (2) bekezdése szerint tárgyi bizonyítási eszköz minden olyan tárgy, amely műszaki, vegyi vagy más eljárással adatokat rögzít.
A büntetőeljárásban szintén szabadon felhasználható a törvényben meghatározott minden bizonyítási eszköz, és szabadon alkalmazható minden bizonyítási eljárás.
Fontos tilalmat fogalmaz meg azonban a Be. is, amikor leszögezi, hogy nem értékelhető bizonyítékként az olyan bizonyítási eszközből származó tény, amelyet a bíróság, az ügyész vagy a nyomozó hatóság bűncselekmény útján, más tiltott módon vagy a résztvevők eljárási jogainak lényeges korlátozásával szerzett meg.
Kérdésként merülhet fel, hogy ha büntetőügyben olyan felvételt használnak fel bizonyítékként, amely az abban szereplő személy személyiség jogait sérti, mit tehet a jogaiban sértett. Erre vonatkozóan az EBH2000.296. számú döntésben a korábbi Legfelsőbb Bíróság kimondta, hogy ilyen esetben polgári perben dönthető el, hogy a felvétel sérti-e valakinek a személyhez fűződő jogait, tehát a büntetőeljárásban ennek külön tárgyalására nem kerülhet sor.
Ugyanezen döntésben azt is leszögezte a Legfelsőbb Bíróság, hogy akár a rejtett kamerával készített videofelvétel is felhasználható a büntetőeljárásban bizonyítási eszközként, a bíróságnak kell mérlegelnie ugyanis, hogy a felvétel szükséges-e a tényállás megállapításához vagy sem.
Ha polgári peres eljárásokkal kapcsolatban kérdése merül fel, forduljon hozzánk bizalommal!
hangfelvételképfelvételpolgári perpolgári perrendtartásügyvédújpp

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság