text:
Átadták az Etyeki Kúria új épületét
Főoldal / Aktuális / Átadták az Etyeki Kúria új épületét
A látogatók betekinthetnek a munkafolyamatokba
2013-09-24 | Tóth Adrienn
Ünnepélyes megnyitó keretében szeptember 19-én adták át az Etyeki Kúria új épületét. A régóta meghatározónak számító etyeki pincészet vezetője, Matolcsy Sára és borásza, Mérész Sándor jelentős átalakításokat és bővítést tudhat a háta mögött. A borászat korábbi épületeit is magába foglaló új együttes alapterülete több mint háromszorosa az eredetinek, és így a jövőben akár 2500 hektoliter bor feldolgozására lehet alkalmas. Mindez alapfeltétele a pincészet növekedésre irányuló törekvésének, amelynek ugyancsak része egy kilenchektáros, többségében sauvignon blanc-ra és pinot noirra alapuló telepítés az alcsútdobozi Nagy Látóhegyen.
A megnyitón Bordás Péter építész és Babarczi László projektfelelős személyesen vezette végig a vendégeket, hogy bemutassák nekik a mindössze bő egy év alatt létrehozott fejlesztéseket. A tavalyi alapkőletételkor még 222 négyzetméteres borászat mára 1100 négyzetméteres komplexummá változott, amelynek a borkészítés terein túl része egy kisebb borkóstolók levezetésére alkalmas vinotéka, valamint egy akár 200 főt befogadni tudó borbíráló terem és terasz.
A pincészet vázának kialakítása kapcsán Bordás Péter elmondta, hogy a külső megjelenésben igyekeztek illeszkedni az Öreghegy arculatát meghatározó kisebb épületekhez, és ennek megfelelően a nagyméretű, de többségében földbe süllyesztett épület tetejére csempészték oda a kisebb tetőket.
A falfelületek kialakításakor előszeretettel használt látóbeton és üvegtáblákról pedig megtudhattuk, hogy a cél természetes, őszinte anyagok alkalmazása volt, amelyek a letisztultság mellett lehetővé teszik az épületben tartózkodóknak a kitekintést, így jelentős mennyiségű természetes fényt juttatnak még a pincehelyiségekbe is.
A szőlő feldolgozásának első lépése, amikor a gyümölcs a pincébe kerül. Ennek helyszínéül a tervezők megőrizték azt a présházat, amely hangulatában és funkciójában régóta elválaszthatatlan az Etyeki Kúria borainak készítésétől. Az építkezés során a présház épületét először szét kellett bontani, majd laponként tárolni, amíg az alatta elhelyezkedő terek kialakításra nem kerültek, hogy azután újra felépíthessék azt az eredetinek megfelelően.
A borkészítés további folyamatai a tartályoktól a hordós érlelőn át a palackozóig a pincészetbe érkező vendégek számára végigkövethető. Az új épületben a borászati és a látogatói terek üvegfallal történő elválasztása lehetővé teszi, hogy a borkedvelők úgy ismerhessék meg a bor útját a szőlőtől a palackig, hogy közben nem akadályozzák a pincében zajló munkát, és nem veszélyeztetik magukat.
Az épület működését kiszolgáló rendszerek kapcsán kiderült, hogy egyáltalán nem alkalmaznak gázt, kizárólag elektromosság útján működik a fűtés. A pince ezen túl büszke saját víztisztító rendszerére és az általuk kiépített csatornára, amely lehetővé teszi, hogy a borászat által termelt szennyvíz egy saját tisztítórendszeren átfutva kerüljön bele a közösségi csatornába.
A modern pinceépület érdekes része az a tartályokat felsorakoztató helyiség mellett húzódó fal, amely megőrizte az eredeti épület régi, sóskúti köveit, emlékeztetve rá az ide érkezőket, hogy az Etyeki Kúria története jóval megelőzi az idén szeptemberben átadásra került épület létrejöttét.
etyek matolcsy sára etyeki kúria mérész sándor pinceépítészet bordás péter babarczi lászló

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria


text:
2010. évi I. törvény. az anyakönyvi eljárásról 1 I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Alapvető rendelkezések 2 - PDF
Download "2010. évi I. törvény. az anyakönyvi eljárásról 1 I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Alapvető rendelkezések 2"
1 Hatály: 2017.I évi I. törvény az anyakönyvi eljárásról 1 Az Országgyűlés annak érdekében, hogy - az anyakönyvi eljárásban érvényre juttassa a szolgáltató közigazgatás követelményét, - az anyakönyvi rendszer hagyományainak és a modern közigazgatás vívmányainak összehangolásával biztosítsa az állami alapnyilvántartás hatékony és korszerű működését, továbbá - megteremtse az elektronikus anyakönyvet, a következő törvényt alkotja: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Alapvető rendelkezések (1) Anyakönyvi eljárás a) a házasságkötési szándék bejelentésére irányuló eljárás, b) a házasságkötés, c) a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék bejelentésére irányuló eljárás, d) a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése, e) a névváltoztatási eljárás, f) a házassági névviselési forma módosítására irányuló eljárás és g) az anyakönyvi nyilvántartások rendszerének vezetése. (2) Az anyakönyv és az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartása az ellenkező bizonyításáig közhitelesen tanúsítja a bejegyzett adatokat, illetve azok változását. (3) Az anyakönyv a) a születéssel, b) a házassággal, c) a bejegyzett élettársi kapcsolattal és d) a halálesettel kapcsolatos, e törvényben felsorolt adatokat, valamint az azokban bekövetkezett változásokat tartalmazza Az 1. (1) bekezdése szerinti eljárások közül az a), c), e) és f) pontban meghatározott eljárások, valamint az anyakönyv vezetése és az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásának vezetése közigazgatási hatósági eljárás. 2/A. 5 A hazai anyakönyvezés végzésére Kormány által kijelölt szerv eljárására a Hazai 1 Kihirdetve: I. 8. Hatálybalépésére lásd: évi LXXVI. törvény A évi LXXVI. törvény 1. szerinti szöveggel lép hatályba. 3 A évi LXXVI. törvény 1. szerinti szöveggel lép hatályba. 4 A évi LXXVI. törvény 1. szerinti szöveggel lép hatályba. 5 A évi LXXVI. törvény 1. szerinti szöveggel lép hatályba. Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) 1.
2 anyakönyvezés alcím eltérő rendelkezése hiányában az anyakönyvvezető eljárására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 2/B. 6 Az e törvény hatálya alá tartozó eljárásokban a bejegyzett élettársi kapcsolatról, az ezzel összefüggő, valamint az élettársi viszony igazolásának megkönnyítéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló évi XXIX. törvény 3. (1) bekezdésében foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók. Értelmező rendelkezések E törvény alkalmazásában a) anyakönyv: az elektronikus anyakönyv és a papír alapú anyakönyv, b) anyakönyvi esemény: a születés, a házasságkötés, a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése és a haláleset, c) anyakönyv vezetése: az adatoknak az anyakönyvbe történő bejegyzése, azok módosítása, valamint törlése, d) anyakönyvi alapirat: az anyakönyvi okirat kivételével az olyan elektronikus és papír alapú okirat, amely alapján az anyakönyvbe adatot jegyeznek be, vagy amely az anyakönyvi eljárás során keletkezik, e) családi állapot: hajadon, nőtlen, nős, férjes, bejegyzett élettárs, özvegy, özvegy bejegyzett élettárs, elvált, elvált bejegyzett élettárs, házassága megszűnt vagy bejegyzett élettársi kapcsolata megszűnt, f) 9 egyedi elektronikus anyakönyvi azonosító: a nyilvántartó szerv által képzett alfanumerikus azonosító, amelynek célja az elektronikus anyakönyvben kezelt adatoknak az érintett személyhez történő hozzárendelése, g) elektronikus anyakönyv: az anyakönyvi bejegyzéseket elektronikus formában tartalmazó központi nyilvántartás, h) hazai anyakönyvezés: a magyar állampolgár külföldön történt anyakönyvi eseményéhez, valamint a nem magyar állampolgár anyakönyvi eseményéhez kapcsolódó, e törvényben meghatározott adatoknak az anyakönyvbe történő bejegyzése, azok módosítása és törlése, i) munkaszüneti nap: január 1., március 15., húsvét, május 1., pünkösd, július 1., augusztus 20., október 23., november 1. és december , j) 10 nyilvántartó anyakönyvvezető: az az anyakönyvvezető, aki, illetve az anyakönyvi szerv, amely a bejegyzés alapjául szolgáló anyakönyvi alapiratot őrzi, k) személyazonosításra alkalmas adat: az érintett születési családi és utóneve, házassági neve, neme, születési helye és ideje, anyja születési családi és utóneve, az érintett személyi azonosítója, előző születési családi és utóneve vagy házassági neve, állampolgársága, előző állampolgársága, valamint lakcíme, l) születés: az élveszületés, m) tolmács: a tolmács és a jelbeszédben jártas személy, n) származási hely: az anya nyilatkozata alapján az anya lakóhelye vagy tartózkodási helye, ismeretlen anya esetén a gyámhatóság által megállapított hely, hazai anyakönyvezés esetén - 6 Beiktatta: évi CCXVIII. törvény 13.. Hatályos: VII. 1-től. 7 A évi LXXVI. törvény 2. szerinti szöveggel lép hatályba. 8 A évi LXXVI. törvény 2. szerinti szöveggel lép hatályba. 9 Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) 3.
3 kérelemre - az anya lakóhelye, illetve ha az nem ismert, a gyermek születési helye, o) 11 személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány: a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény alapján személyazonosság igazolására alkalmas igazolványok, p) 12 családi név korrekciója: az január 1-jén hatályba lépett, a kötőjel kötelező használatával és megkülönböztető betűjel eltörlésével, valamint az anyakönyvekbe korábban bejegyzett ragadványnévvel kapcsolatos rendelkezések következtében kialakult névviselés rendezése, q) 13 adatbejegyzés: adat rögzítése az elektronikus nyilvántartásba, r) 14 adatmódosítás: adatváltozás bejegyzése vagy hibás adat javításának elvégzése, s) 15 adattörlés: az anyakönyvben szereplő adat vagy adatcsoport felismerhetetlenné tétele olyan módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges, t) 16 eseményazonosító: az adott anyakönyvi eseményt azonosító alfanumerikus azonosító, u) 17 ügyazonosító: az adatbejegyzéskor, adatmódosítás anyakönyvbe történő bejegyzésekor, az adattörléskor, valamint az egyéb elektronikus ügyindításkor képzett alfanumerikus azonosító. Hatáskör (1) 20 Az anyakönyvbe adatot a kormányrendeletben meghatározott képesítési feltételekkel rendelkező a) polgármester, b) jegyző, c) a polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal köztisztviselője, [az a)-c) pont a továbbiakban együtt: anyakönyvvezető] vagy d) a Kormány által kijelölt anyakönyvi szerv kormánytisztviselője vagy állami tisztviselője jegyezhet be. (1a) 21 Az elektronikus anyakönyvi nyilvántartásból adatot az anyakönyvvezető, illetve a Kormány által kijelölt anyakönyvi szerv - a 12/B. -ban foglalt eseteket kivéve - a saját maga által teljesített bejegyzés tekintetében töröl. (2) A házasság megkötésében, valamint a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésében az anyakönyvvezető közreműködik. (3) 22 A házassági névviselési forma módosítása iránti kérelemről az anyakönyvvezető, ha a házasságot külföldön kötötték, a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv dönt. 11 Módosította: évi CXI. törvény 39. a). 12 Megállapította: évi CIX. törvény 1. (1). Hatályos: XI. 12-től. 13 Beiktatta: évi CXI. törvény 1.. Hatályos: VIII. 1-től. 14 Beiktatta: évi CXI. törvény 1.. Hatályos: VIII. 1-től. 15 Beiktatta: évi CXI. törvény 1.. Hatályos: VIII. 1-től. 16 Beiktatta: évi CXI. törvény 1.. Hatályos: VIII. 1-től. 17 Beiktatta: évi CXI. törvény 1.. Hatályos: VIII. 1-től. 18 A évi LXXVI. törvény 3. szerinti szöveggel lép hatályba. 19 A évi LXXVI. törvény 3. szerinti szöveggel lép hatályba. 20 Megállapította: évi CIV. törvény 86. (1). Hatályos: I. 1-től. 21 Megállapította: évi CIV. törvény 86. (1). Hatályos: I. 1-től. 22 A vagy, szövegrész nem lép hatályba a évi CCXVIII. törvény 35. a) alapján. Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) 4.
4 (4) 23 A polgármester az anyakönyvvezető által előkészített házasság megkötésében, valamint a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésében az anyakönyvvezetőre megállapított képesítési feltételek hiányában is közreműködhet, az anyakönyvbe azonban adatot nem rögzíthet. (5) 24 Az anyakönyvi szerv a) végzi a hazai anyakönyvezést, b) dönt a névváltoztatási kérelemről, c) eljár a 14. (2) bekezdésében meghatározott esetben, d) eljár a 89. (4) bekezdésében meghatározott esetben, e) végzi a nemzetközi magánjogról szóló évi 13. törvényerejű rendelet 38. (1a) bekezdésében és a 41/A. (3) bekezdésében meghatározott feladatokat, f) felügyeletet gyakorol az anyakönyvvezető tevékenysége felett, g) anyakönyvezi az ismeretlen holttestet, h) dönt a házasságkötéshez, bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséhez szükséges külföldi okirat elfogadhatóságáról, i) a hazai anyakönyvezés kivételével teljesíti az anyakönyvi bejegyzést, ha annak alapja nem magyar állampolgár anyától származó, Magyarországon született gyermekre vagy nem magyar állampolgár apa által tett teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat vagy külföldi okirat, kivéve, ha az anyakönyvi bejegyzés teljesítéséről való döntésre a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet az irányadó, j) eljár a 12/B. (1) bekezdésében meghatározott esetben, k) eljár a 70. (3) bekezdésében meghatározott esetben. (5a)-(6) 25 (7) 26 Anyakönyvi okirat kiállítására az (1) bekezdésben meghatározott szervek, valamint a hivatásos konzuli tisztviselő jogosultak. Az anyakönyvi szerv - a 89. (4) bekezdésében foglaltak kivételével - az adatoknak a bejegyzésre irányuló eljárásban általa teljesített bejegyzésével összefüggésben jogosult anyakönyvi okirat kiállítására. Ha a névváltoztatás iránti kérelmet hivatásos konzuli tisztviselőnél nyújtották be, a névváltoztatási eljárással összefüggésben az anyakönyvi kivonatot a hivatásos konzuli tisztviselő állítja ki (1) 28 (2) A Kormány által kijelölt nyilvántartó szerv (a továbbiakban: nyilvántartó szerv) működteti az elektronikus anyakönyvi nyilvántartást és ellátja az e törvényben meghatározott adatkezelési műveleteket. Illetékesség 23 Megállapította: évi CXI. törvény 2. (3). Hatályos: VIII. 1-től. 24 Megállapította: évi CIV. törvény 86. (2). Hatályos: I. 1-től. 25 Hatályon kívül helyezte: évi CIV. törvény 86. (9) a). Hatálytalan: I. 1-től. 26 Megállapította: évi CIV. törvény 86. (3). Hatályos: I. 1-től. 27 A évi LXXVI. törvény 3. szerinti szöveggel lép hatályba. 28 Hatályon kívül helyezte: évi CIV. törvény 86. (9) b). Hatálytalan: I. 1-től. 29 Hatályon kívül helyezte: évi CXXVII. törvény 63. a). Hatálytalan: I. 1-től. 30 A évi LXXVI. törvény 3. szerinti szöveggel lép hatályba. Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) 5.
5 7. (1) 31 A születést, a házasságkötést, a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését és a halálesetet - az ismeretlen személyazonosságú holttest kivételével - az az anyakönyvvezető jegyzi be az anyakönyvbe, akinek illetékességi területén az történt. (2) A születést - ha az mozgó járművön történt - az az anyakönyvvezető jegyzi be, akinek az illetékességi területén az anya a járművet elhagyta. (3) Többes születéskor mindegyik gyermek születését az az anyakönyvvezető jegyzi be, akinek az illetékességi területén az utolsó gyermek született. (4) Ismeretlen szülőktől származó gyermek születését az az anyakönyvvezető jegyzi be, akinek az illetékességi területét a gyámhatóság a határozatában születési helyként megjelölte (1) 33 A mozgó járművön történt halálesetet - az ismeretlen személyazonosságú holttest kivételével - az az anyakönyvvezető jegyzi be az anyakönyvbe, akinek az illetékességi területén a holttestet a járműről leemelték. (2) 34 Talált holttest esetében a haláleset bejegyzésére - az ismeretlen személyazonosságú holttest kivételével - az az anyakönyvvezető illetékes, akinek az illetékességi területén a holttestet megtalálták. (3) A halál tényének bírósági megállapítása esetén a haláleset bejegyzésére az az anyakönyvvezető illetékes, akinek az illetékességi területén a bíróság döntése szerint a haláleset bekövetkezett. (4) Ha a bíróság holtnak nyilvánító döntést hozott, a halálesetet a holtnak nyilvánított személy születését nyilvántartó anyakönyvvezető jegyzi be az anyakönyvbe. 9. A házasság megkötésére, a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló eljárásra, valamint a házasság és a bejegyzett élettársi kapcsolat anyakönyvezésére az az anyakönyvvezető illetékes, aki előtt a felek a szándékukat bejelentik. 10. A hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv anyakönyvezi 35 a) a magyar állampolgár külföldön történt születését, házasságkötését, bejegyzett élettársi kapcsolatának létesítését és halálesetét, b) annak a nem magyar állampolgárnak külföldön történt születését, akit magyar állampolgár örökbe fogadott, c) a magyar állampolgár halálesetét, ha a bíróság holtnak nyilvánító döntést hozott, és az érintett születési helye külföldön van vagy ismeretlen, továbbá ha a halál tényének bírói megállapítása esetén a bíróság döntése szerint a haláleset helye külföldön van, d) annak a külföldön született nem magyar állampolgárnak a halálesetét, akit magyar bíróság nyilvánított holtnak, e) 36 a Magyarországon lakóhellyel rendelkező hontalan személy külföldön történt születését, házasságkötését, bejegyzett élettársi kapcsolata létesítését, valamint halálesetét, ha a bejegyzést olyan személy kéri, akinek a magyarországi anyakönyvezéshez érdeke fűződik (1) 38 Ha nem állapítható meg, hogy az anyakönyvi esemény bekövetkezésének időpontjában melyik anyakönyvvezető lett volna illetékes, vagy az eredetileg vezetett 31 Megállapította: évi CXI. törvény 3.. Hatályos: VIII. 1-től. 32 A évi LXXVI. törvény 5. szerinti szöveggel lép hatályba. 33 Megállapította: évi CXI. törvény 4.. Hatályos: VIII. 1-től. 34 Megállapította: évi CXI. törvény 4.. Hatályos: VIII. 1-től. 35 Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Beiktatta: évi LXXVI. törvény 6.. Hatályos: VII. 1-től. 37 A évi LXXVI. törvény 7. szerinti szöveggel lép hatályba. 38 Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) 4.
6 anyakönyvek külföldön vannak, az anyakönyvi bejegyzés teljesítésére a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv az illetékes. (2) 39 A házassági névviselési forma módosítására irányuló eljárás lefolytatására - amennyiben a házassági anyakönyvi bejegyzés adatai az elektronikus anyakönyvben korábban már rögzítésre kerültek - bármely anyakönyvvezető, egyéb esetben a házasságkötést nyilvántartó anyakönyvvezető illetékes. (3) 40 A családi név korrekciójára irányuló eljárás lefolytatására bármelyik anyakönyvvezető illetékes (1) Az anyakönyvbe bejegyzett vagy bejegyezhető adatról kért anyakönyvi okirat kiállítására az az anyakönyvvezető vagy hivatásos konzuli tisztviselő illetékes, akinél az anyakönyvi okirat kiállítását kérték. (2) 42 A papír alapú anyakönyvbe bejegyzett, de az elektronikus anyakönyvbe be nem jegyezhető adatról kért hatósági bizonyítvány kiállítására a nyilvántartó anyakönyvvezető illetékes. (3) 43 Az elektronikus anyakönyvbe még be nem jegyzett anyakönyvi bejegyzésről elektronikus úton igényelt anyakönyvi okirat kiállítására a nyilvántartó anyakönyvvezető illetékes. Az elektronikus anyakönyvben szereplő bejegyzésről elektronikus úton igényelt anyakönyvi okirat kiállítására az anyakönyvi okirat iránti kérelemben megjelölt kézbesítési cím szerinti anyakönyvvezető illetékes. Ha a kérelmező az elektronikus anyakönyvben szereplő bejegyzésről elektronikus úton igényelt anyakönyvi kivonatot személyesen kívánja átvenni, az anyakönyvi okirat kiállítására az anyakönyvi okirat kiállítása iránti kérelemben az átvétel helyeként megjelölt települési önkormányzat anyakönyvvezetője illetékes. 12/A. 44 (1) Az apai elismerő nyilatkozatot és - ha azt nem az apai elismerő nyilatkozattal együtt tették meg - az apai elismerő nyilatkozathoz szükséges hozzájáruló nyilatkozatot az az anyakönyvvezető rögzíti az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában, aki előtt a nyilatkozatot tették. (2) A nem az anyakönyvvezető előtt tett apai elismerő nyilatkozatot és - ha azt nem az apai elismerő nyilatkozattal együtt tették meg - az apai elismerő nyilatkozathoz szükséges hozzájáruló nyilatkozatot a) - ha a gyermek a nyilatkozattétel időpontjában még nem született meg - aa) azon szerv székhelye szerinti anyakönyvvezető, amely előtt a nyilatkozatot megtették, ab) 45 a konzul előtt tett nyilatkozatot az anyakönyvi szerv, b) 46 - ha a gyermek a nyilatkozattétel időpontjában már megszületett - a születést nyilvántartó anyakönyvvezető rögzíti az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában. 12/B. 47 (1) 48 Amennyiben egy személyre vonatkozóan több - eltérő illetékességi területen 39 Megállapította: évi CLXXXVI. törvény 163. (1). Hatályos: I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni. 40 Megállapította: évi CXI. törvény 5.. Hatályos: VIII. 1-től. 41 A évi LXXVI. törvény 8. szerinti szöveggel lép hatályba. 42 A évi CCXVIII. törvény szerint módosított szöveggel lép hatályba. Módosította: évi CIV. törvény 86. (9) c). 43 Beiktatta: évi CCXVIII. törvény 14.. Módosította: évi CIV. törvény 86. (9) d). 44 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 9.. Hatályos: VII. 1-től. 45 Módosította: évi XXX. törvény 9. (3) a), évi CIV. törvény 86. (8) Módosította: évi CIV. törvény 86. (9) e). 47 Beiktatta: évi CXI. törvény 6.. Hatályos: VIII. 1-től.
7 bejegyzett - eseményt is egyidejűleg kell törölni, az eljárást az az anyakönyvi szerv folytatja le, amelynek illetékességi területén a legkorábban történt - törléssel érintett - anyakönyvi esemény bekövetkezett. (2) 49 Amennyiben egy személyre vonatkozóan több - eltérő illetékességi területen bejegyzett - eseményt is egyidejűleg kell törölni, amelyek között hazai anyakönyvezéssel érintett esemény is található, a törlést a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv végzi. Szakmai irányítás és felügyelet 13. (1) 50 Az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter ellátja az anyakönyvi eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szervek szakmai irányítását. (2) 51 Az anyakönyvvezető tevékenysége felett az anyakönyvi szerv gyakorol felügyeletet. (3) 52 Az anyakönyvi szerv döntéseivel szemben nincs helye fellebbezésnek. 13/A. 53 Okirat és személyes nyilatkozat 14. (1) Az anyakönyvi eljárásban a bejegyzendő adatokat, illetve a házasság megkötésének, valamint a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének törvényes feltételeit közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal kell bizonyítani. (1a) 54 Az anyakönyvi eljárásban a hivatásos konzuli tisztviselő által jogszabályban meghatározott elektronikus úton az anyakönyvbe bejegyzésre jogosult részére továbbított, e törvény rendelkezéseinek megfelelő okiratot az ellenkező bizonyításáig az eredeti papír alapú okirattal mindenben megegyezőnek kell tekinteni. (2) 55 Okirat bemutatása helyett személyes nyilatkozat tehető, ha az okirat az anyakönyvi szerv által kiadott írásbeli nyilatkozat szerint nem szerezhető be külföldről. Az anyakönyvi szerv a nyilatkozat megtétele előtt a külpolitikáért felelős miniszternek vagy az okiratot kiállító állam Magyarországra akkreditált külképviseletének az állásfoglalását kérheti. (3) 56 A (3a) és (3b) bekezdésben meghatározott kivétellel, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott okirat kivételével a külföldön kiállított okirat - ha nemzetközi szerződésből, illetve viszonossági gyakorlatból más nem következik - a magyar törvény szerinti bizonyító erővel csak akkor rendelkezik, ha azt a hivatásos konzuli tisztviselő diplomáciai felülhitelesítéssel látta el. (3a) 57 Ha az okirat kiállításának helye szerinti államban nem működik magyar külképviselet, 48 Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Módosította: évi XXX. törvény 9. (3) b), évi CIV. törvény 86. (8) A évi LXXVI. törvény 80. a) szerint módosított szöveggel lép hatályba. Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Megállapította: évi CIV. törvény 86. (4). Hatályos: I. 1-től. 53 Hatályon kívül helyezte: évi CIV. törvény 86. (9) f). Hatálytalan: I. 1-től. 54 Beiktatta: évi CLXXXVI. törvény 163. (2). Hatályos: I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni. 55 Módosította: évi XXX. törvény 9. (3) a), b), évi CIV. törvény 86. (8) 6., Megállapította: évi CLXXXVI. törvény 163. (3). Hatályos: I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni. 57 Megállapította: évi CLXXXVI. törvény 163. (4). Hatályos: I. 1-től.
8 vagy a magyar külképviselet diplomáciai felülhitelesítési tevékenységet vagy az (1a) bekezdésben meghatározott tevékenységet nem végez, a külföldi okirat diplomáciai felülhitelesítés nélkül is elfogadható. (3b) 58 A külföldi állam Magyarországon működő külképviselete által kiállított anyakönyvi okirat diplomáciai felülhitelesítés nélkül is elfogadható. (3c) 59 A nem magyar nyelven kiállított okirat - ha az ügyfajtára vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik - csak hiteles magyar fordítással ellátva fogadható el. Az (1a) bekezdésben meghatározott esetben a hivatásos konzuli tisztviselő által jogszabályban meghatározott elektronikus úton a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv részére továbbított okirathoz nem szükséges fordítás, ha az okiratot az angol, a német vagy a francia nyelvek valamelyikén állították ki. Az (1a) bekezdésben meghatározott más esetben a hivatásos konzuli tisztviselő hiteles magyar fordítás helyett hivatalos, kivonatolt fordítást továbbít jogszabályban meghatározott elektronikus úton az anyakönyvbe bejegyzésre jogosult részére a külföldi okirat anyakönyvezés szempontjából lényegi tartalmáról. (4) Ha a bemutatott okirat adatainak helyessége iránt alapos kétség merül fel, az ügyfél adatait az anyakönyvben ellenőrizni kell. Ha a bemutatott okiratokban valamely adat eltér, az anyakönyvi bejegyzés kijavításáig az anyakönyvi eljárásban az anyakönyvben szereplő adat az irányadó. 14/A. 60 (1) 61 Ha a bejegyzés alapja külföldi bíróság vagy más hatóság házassági ügyben vagy bejegyzett élettársi kapcsolat ügyében hozott határozata, az anyakönyvi szerv a határozat elfogadhatóságáról az igazságügyért felelős miniszter véleményét kéri. (2) Ha a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv jár el és 62 a) 63 a bejegyzés alapja külföldi bíróság vagy más hatóság házassági ügyben vagy bejegyzett élettársi kapcsolat ügyében hozott döntése vagy b) nem állapítható meg, hogy a külföldön megkötött házasság vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létrejött és érvényes, a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv az igazságügyért felelős miniszter véleményét kéri. 64 (3) Nem kell az igazságügyért felelős miniszter véleményét kérni, ha az anyakönyvi bejegyzés teljesítéséről való döntésre a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet az irányadó. (4) 65 Az anyakönyvi szerv az igazságügyért felelős miniszter véleményét kéri, ha 66 a) a kiskorú magyar állampolgárt magyar állampolgár fogadta örökbe külföldön, és az anyakönyvi bejegyzés iránti kérelem benyújtásakor az örökbefogadott gyermek már nagykorú, és a Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni. 58 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 11.. Hatályos: VII. 1-től. 59 Beiktatta: évi CLXXXVI. törvény 163. (5). Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Beiktatta: évi LXXVI. törvény 12.. Hatályos: VII. 1-től. 61 Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Módosította: évi CXI. törvény 39. b). 64 Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Megállapította: évi CXI. törvény 7.. Hatályos: VIII. 1-től. 66 Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) 11.
9 bejegyzést ő maga kéri, b) a kiskorú magyar állampolgár nem magyar állampolgár általi örökbefogadásának anyakönyvbe történő bejegyzését a már nagykorú örökbefogadott maga kéri. Elektronikus úton történő kapcsolattartás 15. (1) 67 Az anyakönyvi eljárásban - az e törvényben meghatározott eseteket, valamint a tájékoztatást kivéve - a hatóság nem tart elektronikus úton kapcsolatot az ügyféllel. (2) 68 Az ügyfél az anyakönyvi okiratát és névváltozási okiratmásolatát írásbelinek minősülő elektronikus úton is kérelmezheti. Az állampolgárság vizsgálata és anyakönyvezése 16. (1) Az anyakönyvi eljárásban az állampolgárságot vizsgálni kell. (2) 69 Ha az ügyfél a magyar állampolgárságát nem tudja igazolni, az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv a magyar állampolgárság megállapítása céljából megkeresi az állampolgársági ügyekben eljáró szervet. (3) A nem magyar állampolgárság érvényes külföldi úti okmánnyal, a más állam által kiállított állampolgársági okirattal, valamint a magyar hatóság által kiállított érvényes személyazonosító igazolvánnyal vagy úti okmánnyal igazolható. (4) 70 Annak a személynek az anyakönyvi bejegyzésében, akinek az állampolgársága vagy hontalansága nem igazolt, az anyakönyvben - az ellenkező bizonyításáig - az ismeretlen állampolgárságra történő utalást kell szerepeltetni. (5) 71 Ha valakinek több állampolgársága van, és ezek közül az egyik állampolgársága magyar, ezt a személyt az anyakönyvi eljárás tekintetében magyar állampolgárnak kell tekinteni. (6) Ha valakinek több nem magyar állampolgársága van, ezek közül csak az az állampolgársága anyakönyvezhető, amely állam területén a lakóhelye van, ha több állam területén van lakóhelye, az az állampolgárság, amely állammal a kapcsolata a legszorosabb. Az eljárás felfüggesztése 72 16/A. 73 Ha az anyakönyvi bejegyzés teljesítése, illetve a névváltoztatási eljárásban hozott döntés olyan, különösen az adatok megállapítása, elektronikus anyakönyvben történő rögzítése, családi jogállás rendezése, szülői felügyeleti jog megvonása, korlátozása, magyar állampolgárság fennállásának megállapítása, külföldön történt anyakönyvi események hazai anyakönyvezése vonatkozásában felmerülő kérdés előzetes elbírálásától függ - amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más 67 Módosította: évi CXXI. törvény 64. (2). 68 A évi LXXVI. törvény 13. szerinti szöveggel lép hatályba. 69 A évi LXXVI. törvény 80. c) szerint módosított szöveggel lép hatályba. Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) A évi LXXVI. törvény 14. szerinti szöveggel lép hatályba. 71 A évi LXXVI. törvény 14. szerinti szöveggel lép hatályba. 72 Beiktatta: évi CLXXXVI. törvény 163. (6). Hatályos: I. 1-től. 73 Beiktatta: évi CLXXXVI. törvény 163. (6). Hatályos: I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
10 hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el - a hatóság az eljárást felfüggeszti. II. FEJEZET A HÁZASSÁGKÖTÉS A házasságkötési szándék bejelentése 17. (1) A házasságkötési szándék bármely anyakönyvvezetőnél bejelenthető. (2) 74 A házasulók a házasságkötési szándékukat együttesen, személyesen jelentik be, amelyről az anyakönyvvezető az 1. melléklet szerinti adattartalmú jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet a házasulók, az anyakönyvvezető és - ha közreműködött - a tolmács aláírnak. A tolmácsról az anyakönyvvezető gondoskodik. Kérelmükre tolmácsról a házasulók is gondoskodhatnak. (3) 75 A magyarországi lakcímmel nem rendelkező házasuló vagy - ha a házasulók egyike sem rendelkezik magyarországi lakcímmel - az egyikük a házassági szándékát személyesen hivatásos konzuli tisztviselőnél is bejelentheti, amelyről a konzuli tisztviselő jegyzőkönyvet vesz fel, és azt a házasságkötés tervezett helye szerinti anyakönyvvezetőnek továbbítja. (4) A kiskorú számára a gyámhatóság által kiadott előzetes házasságkötési engedély a kiadástól számított hat hónapig érvényes. (5) Ha az anyakönyvvezető a házasságkötési szándék bejelentésére irányuló eljárásban megállapítja, hogy a házasságkötés törvényes feltételei fennállnak, a határozat meghozatalát mellőzi. A házasságkötés helyszíne 18. (1) A települési önkormányzat térítésmentesen biztosítja a házasságkötésre alkalmas hivatali helyiséget. (2) 76 A házasság hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli megkötésének engedélyezéséről a házasságkötési szándék bejelentésének helye szerinti jegyző a kérelem benyújtásától számított nyolc napon belül dönt. (3) 77 A házasság hivatali helyiségen kívüli megkötését a jegyző akkor engedélyezheti, ha a felek nyilatkoznak arról, hogy a) a tanúk és - ha szükséges - a tolmács jelenlétét biztosítják, b) gondoskodnak az anyakönyvvezető helyszínre és a hivatali helyiségbe való utazásáról, és c) a hivatali helyiségen kívüli helyszínen történő lebonyolítást lehetetlenné tevő körülmények bekövetkezte esetére a házasságkötésre alkalmas helyiséget jelölnek meg. (4) Az anyakönyvvezető kizárólag akkor működik közre a házasság hivatali helyiségen kívüli megkötésénél, ha a jegyző a (2) bekezdésben foglalt engedélyt megadta, és a felek a (3) bekezdésben foglalt feltételeket teljesítik. (5) 78 Ha a házasság hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli megkötését a jegyző nem engedélyezi, e határozata ellen benyújtott fellebbezés elbírálásának határideje nyolc nap. 74 A évi LXXVI. törvény 15. szerinti szöveggel lép hatályba. 75 A évi LXXVI. törvény 15. szerinti szöveggel lép hatályba. 76 A évi LXXVI. törvény 16. (1) szerinti szöveggel lép hatályba. 77 A évi LXXVI. törvény 16. (1) szerinti szöveggel lép hatályba. 78 A évi LXXVI. törvény 16. (2) szerinti szöveggel lép hatályba.
11 19. (1) 79 Ha a települési önkormányzat a házasság hivatali helyiségen kívüli megkötése, továbbá munkaidőn kívül történő házasságkötés esetén a többletszolgáltatás ellentételezéseként díjat kíván megállapítani, a szolgáltatásért a települési önkormányzat rendeletében meghatározott mértékű díjat kell fizetni. (1a) 80 Az anyakönyvvezető kizárólag akkor működik közre a házasság hivatali helyiségen kívüli megkötésében, továbbá a hivatali munkaidőn kívüli házasságkötésben, ha a házasulók a többletszolgáltatás ellentételezéseként megállapított díjat megfizették. (2) 81 A hivatali munkaidőn kívül történő házasságkötésben közreműködő anyakönyvvezetőt választása szerint a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott szabadidő helyett az önkormányzati rendeletben meghatározott mértékű díjazás illeti meg. A házasulók bejelentése a névviselésről 20. A házasulók a házassági szándék bejelentésekor nyilatkozhatnak arról, hogy a házasságkötés után milyen házassági nevet kívánnak viselni. A házasság megkötéséig a korábbi nyilatkozat megváltoztatható. Megállapodás a gyermek családi nevéről 21. (1) Ha a szülők a házasságkötés után nem viselnek közös házassági nevet, a házasságkötést megelőző eljárás során megállapodhatnak a - házasságukból származó - születendő gyermek családi nevéről. A megállapodást a házassági anyakönyvbe be kell jegyezni. (2) A gyermekek nevére vonatkozó megállapodás legkésőbb az első közös gyermek születésének anyakönyvezéséig módosítható. (3) 82 A felek kérelmére a megállapodást az anyakönyvből törölni kell, kivéve, ha a felek házasságából gyermek született. A házasságkötésnél való közreműködés megtagadása 22. (1) Házassági akadályt bárki bejelenthet. (2) Az anyakönyvvezető a házasságkötésnél való közreműködést megtagadja, ha a) a közreműködésre nem illetékes, b) az eljárásból ki van zárva, c) a házasságkötésnek jogi akadálya van, d) a házasulók a házasságkötés törvényes feltételeit nem igazolták, e) a házasulók a házasságkötésükhöz a jogszabályban előírt felmentést vagy engedélyt nem mutatták be, f) 83 a bíróság valamelyik házasulót cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezte vagy a házasuló a házasság megkötésekor cselekvőképtelen állapotban van, g) 84 a gyámhatóság a kiskorú házasságkötésére engedélyt nem adott vagy a 17. (4) 79 A évi LXXVI. törvény 17. szerinti szöveggel lép hatályba. 80 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 18.. Hatályos: VII. 1-től. 81 A évi LXXVI. törvény 80. d) szerint módosított szöveggel lép hatályba. 82 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 19.. Hatályos: VII. 1-től. 83 Megállapította: évi CXI. törvény 8. (1). Hatályos: VIII. 1-től. 84 Beiktatta: évi CXI. törvény 8. (2). Hatályos: VIII. 1-től.
12 bekezdésében meghatározott érvényességi idő lejárt. (3) Az anyakönyvvezető a házasulók valamelyikének közeli halállal fenyegető egészségi állapota esetén sem adhat felmentést házassági akadály alól. (4) 85 A házasságkötés helye szerint illetékes jegyző a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül dönt a házassági akadály alól a Polgári Törvénykönyv családjogi rendelkezései szerint adható felmentésről. Nem magyar állampolgár házasságkötése 23. (1) A nem magyar állampolgár részére a nemzetközi magánjogról szóló évi 13. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Nmjt.) 38. (1) bekezdése szerinti igazolás alól adott felmentés a kiállításának napjától számított hat hónapig érvényes. (2) A felmentés megadása iránti kérelmet az együttesen személyesen megjelenő házasulók a házasság megkötésére jogosult anyakönyvvezetőnél nyújthatják be. (3) Azonos nem magyar állampolgárságú házasulók az állampolgárságuk szerint illetékes, Magyarországra akkreditált külképviseleti hatóságnál is köthetnek házasságot, feltéve, hogy nemzetközi szerződés vagy viszonosság és a külföldi állam joga ezt lehetővé teszi A házasságkötés 27. (1) Az anyakönyvvezető a házasságkötés időpontját a házasulókkal folytatott egyeztetést követően tűzi ki. (2) 87 A közeli halállal fenyegető állapotot kivéve nem köthető házasság munkaszüneti napon. (3) 88 Ha a házasságkötést megelőző eljárásról készített jegyzőkönyv felvétele óta egy év eltelt, a házasságot nem kötötték meg és a házasságkötési szándék továbbra is fennáll, a házasságkötési szándék bejelentésére irányuló eljárást meg kell ismételni. Ha a házasság a házasságkötési szándék bejelentéséről szóló jegyzőkönyv felvételétől számított egy éven belül nem jött létre és a házasságkötést megelőző eljárást nem ismételték meg, a jegyzőkönyvet és az eljárás során rögzített egyéb adatokat haladéktalanul törölni kell. 28. (1) A házasság megkötésekor az anyakönyvvezető és két tanú előtt a házasulók házasságkötésre irányuló nyilatkozatot tesznek. (2) Az anyakönyvvezető előbb az egyik, majd a másik házasulónak külön-külön név szerint felteszi a kérdést: kijelenti-e, hogy a jelen lévő másik féllel házasságot köt? (3) 89 Ha a feltett kérdésre mindkét házasuló igennel válaszolt, az anyakönyvvezető kijelenti, hogy a házasságkötés utáni nevükön megnevezett felek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény értelmében házastársak. 29. (1) A házasságkötéskor a házasuló az anyanyelvét is használhatja. (2) 90 Ha a házasuló vagy a tanú a magyar nyelvet nem beszéli, és az anyakönyvvezető a házasuló vagy a tanú által beszélt idegen nyelvet nem érti, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a 85 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 20.. Hatályos: VII. 1-től. 86 A korábbi alcímmel együtt nem lép hatályba a évi LXXVI. törvény 81. a) alapján. 87 Megállapította: évi CXXVII. törvény 61. (1). Hatályos: I. 1-től. 88 A évi LXXVI. törvény 21. szerinti szöveggel lép hatályba. 89 A évi LXXVI. törvény 22. szerinti szöveggel lép hatályba. 90 A évi LXXVI. törvény 80. e) szerint módosított szöveggel lép hatályba.
13 házasulók gondoskodnak. (3) 91 A házasulók kérésére a házasság valamely nemzetiség nyelvén is megköthető, ha az adott nyelvet mindkét házasuló és tanú érti és beszéli. Ha a házasság megkötésekor közreműködő anyakönyvvezető nem érti és nem beszéli az adott nemzetiség nyelvét, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a házasulók gondoskodnak (1) 93 A házastársak, a házassági tanúk, az anyakönyvvezető, továbbá - ha a házasságkötésnél közreműködik - a tolmács a házasságkötési lapot aláírják. Amennyiben a házasságot polgármester előtt kötötték meg, a polgármester és az anyakönyvvezető is aláírja a házasságkötési lapot. A házasságkötési lap anyakönyvi alapirat. (2) Ha valamelyik házasuló a 28. (2) bekezdése szerinti kérdésre nem igennel válaszol, a nyilatkozatot feltételhez vagy időhöz köti, a házasság nem jön létre. E tényt az anyakönyvvezető a jelenlévők előtt kijelenti. (3) Ha a házasság a (2) bekezdés szerint nem jön létre, a jegyzőkönyvet és a házasságkötést megelőző eljárás során rögzített egyéb adatokat az anyakönyvvezető haladéktalanul törli. (4) Ha valamelyik házasuló, a tanú vagy a tolmács a házasságkötési lap aláírását megtagadja, de a házasság a 28. -ban foglaltaknak megfelelően létrejött, az anyakönyvvezető a házasságkötési lapra e tényt feljegyzi. (5) Házassági tanú nagykorú és cselekvőképes személy lehet. A házassági tanúkról a házasulók gondoskodnak. III. FEJEZET A BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék bejelentése 31. (1) 94 A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándékot a fővárosi kerületi, a megyei jogú városi, valamint a járási hivatal székhelye szerinti képviselő-testület hivatalának anyakönyvvezetőjénél lehet bejelenteni. (2) 95 A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándékot együttesen, személyesen kell bejelenteni, amelyről az anyakönyvvezető az 1. melléklet szerinti adattartalmú jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet a felek, az anyakönyvvezető, és - ha közreműködött - a tolmács aláírnak. A tolmácsról az anyakönyvvezető gondoskodik. Kérelmükre tolmácsról a felek is gondoskodhatnak. (3) 96 A magyarországi lakcímmel nem rendelkező fél vagy - ha a felek egyike sem rendelkezik magyarországi lakcímmel - az egyikük a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándékát személyesen hivatásos konzuli tisztviselőnél is bejelentheti, amelyről a konzuli tisztviselő jegyzőkönyvet vesz fel, és azt a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének tervezett helye szerinti anyakönyvvezetőnek továbbítja. (4) Ha az anyakönyvvezető a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék bejelentésére irányuló eljárásban megállapítja, hogy a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének törvényes 91 A évi LXXVI. törvény 23. szerinti szöveggel lép hatályba. 92 A évi LXXVI. törvény 24. szerinti szöveggel lép hatályba. 93 Megállapította: évi CXI. törvény 9.. Hatályos: VIII. 1-től. 94 A évi LXXVI. törvény 25. szerinti szöveggel lép hatályba. 95 A évi LXXVI. törvény 25. szerinti szöveggel lép hatályba. 96 A évi LXXVI. törvény 25. szerinti szöveggel lép hatályba.
14 feltételei fennállnak, a határozat meghozatalát mellőzi. A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helyszíne 32. (1) A települési önkormányzat térítésmentesen biztosítja a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére alkalmas hivatali helyiséget. (2) 97 A bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli létesítésének engedélyezéséről a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék bejelentésének helye szerinti jegyző a kérelem benyújtásától számított nyolc napon belül dönt. (3) 98 A jegyző a bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen kívüli létesítését akkor engedélyezheti, ha a felek nyilatkoznak arról, hogy a) a tanúk és - ha szükséges - a tolmács jelenlétét biztosítják, b) gondoskodnak az anyakönyvvezető helyszínre és a hivatali helyiségbe való utazásáról, és c) a hivatali helyiségen kívüli helyszínen történő lebonyolítást lehetetlenné tevő körülmények bekövetkezte esetére a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére alkalmas helyiséget jelölnek meg. (4) Az anyakönyvvezető kizárólag akkor működik közre a bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen kívüli létesítésénél, ha a jegyző a (2) bekezdésben foglalt engedélyt megadta, és a felek a (3) bekezdésben foglalt feltételeket teljesítik. (5) 99 Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli létesítését a jegyző nem engedélyezi, e határozata ellen benyújtott fellebbezés elbírálásának határideje nyolc nap. 33. (1) 100 Ha a települési önkormányzat a bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen kívüli, továbbá a munkaidőn kívül történő létesítése esetén a többletszolgáltatás ellentételezéseként díjat kíván megállapítani, a szolgáltatásért a települési önkormányzat rendeletében meghatározott mértékű díjat kell fizetni. (1a) 101 Az anyakönyvvezető kizárólag akkor működik közre az (1) bekezdés szerinti eljárásban, ha a többletszolgáltatás ellentételezéseként megállapított díjat megfizették. (2) 102 A hivatali munkaidőn kívül történő bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésében közreműködő anyakönyvvezetőt választása szerint a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott szabadidő helyett az önkormányzat rendeletében meghatározott mértékű díjazás illeti meg. A bejegyzett élettársi kapcsolat létrehozásának megtagadása 34. (1) A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének akadályát bárki bejelentheti. (2) Az anyakönyvvezető a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésénél történő közreműködést megtagadja, ha a) a közreműködésre nem illetékes, b) az eljárásból ki van zárva, c) a létesítésnek jogi akadálya van, 97 A évi LXXVI. törvény 26. (1) szerinti szöveggel lép hatályba. 98 A évi LXXVI. törvény 26. (1) szerinti szöveggel lép hatályba. 99 A évi LXXVI. törvény 26. (2) szerinti szöveggel lép hatályba. 100 A évi LXXVI. törvény 27. szerinti szöveggel lép hatályba. 101 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 28.. Hatályos: VII. 1-től. 102 A évi LXXVI. törvény 80. d) szerint módosított szöveggel lép hatályba.
15 d) a felek a létesítés törvényes feltételeit nem igazolták, e) a felek a létesítéshez a jogszabályban előírt felmentést, illetve engedélyt nem mutatták be, vagy f) 103 a bíróság valamelyik felet cselekvőképességét teljesen korlátozó gondnokság alá helyezte vagy a fél a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésekor cselekvőképtelen állapotban van. (3) Az anyakönyvvezető a felek valamelyikének közeli halállal fenyegető egészségi állapota esetén sem adhat felmentést a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének jogi akadálya alól. (4) 104 A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helye szerint illetékes jegyző a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül dönt a bejegyzett élettársi kapcsolat akadályai alóli a Polgári Törvénykönyv családjogi rendelkezései szerint adható felmentésről. Nem magyar állampolgár bejegyzett élettársi kapcsolatának létesítése 35. (1) A nem magyar állampolgár részére az Nmjt. 38. (1) bekezdése szerinti igazolás alól adott felmentés a kiállításának napjától számított hat hónapig érvényes. (2) A felmentés megadása iránti kérelmet az együttesen személyesen megjelenő felek a bejegyzett élettársi kapcsolat létrehozására jogosult anyakönyvvezetőnél nyújthatják be. (3) Azonos nem magyar állampolgárságú felek az állampolgárságuk szerint illetékes, Magyarországra akkreditált külképviseleti hatóságnál is létesíthetnek bejegyzett élettársi kapcsolatot, feltéve, hogy nemzetközi szerződés vagy viszonosság és a külföldi állam joga ezt lehetővé teszi A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése 39. (1) Az anyakönyvvezető a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének időpontját a felekkel folytatott egyeztetést követően tűzi ki. (2) 106 A közeli halállal fenyegető állapotot kivéve nem létesíthető bejegyzett élettársi kapcsolat munkaszüneti napon. (3) 107 Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat létrehozását megelőző eljárásról készített jegyzőkönyv felvétele óta egy év eltelt, a bejegyzett élettársi kapcsolat nem jött létre és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék továbbra is fennáll, az eljárást meg kell ismételni. Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándék bejelentéséről szóló jegyzőkönyv felvételétől számított egy éven belül nem jött létre, és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését megelőző eljárást nem ismételték meg, a jegyzőkönyvet és az eljárás során rögzített egyéb adatokat haladéktalanul törölni kell. 40. (1) A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésekor az anyakönyvvezető és két tanú előtt a felek a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló nyilatkozatot tesznek. (2) Az anyakönyvvezető előbb az egyik, majd a másik félnek külön-külön név szerint felteszi a kérdést: kijelenti-e, hogy a jelen lévő másik féllel bejegyzett élettársi kapcsolatot létesít? 103 Megállapította: évi CXI. törvény 10.. Hatályos: VIII. 1-től. 104 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 29.. Hatályos: VII. 1-től. 105 A korábbi alcímmel együtt nem lép hatályba a évi LXXVI. törvény 81. b) alapján. 106 Megállapította: évi CXXVII. törvény 61. (2). Hatályos: I. 1-től. 107 A évi LXXVI. törvény 30. szerinti szöveggel lép hatályba.
16 (3) 108 Ha a feltett kérdésre mindkét fél igennel válaszolt, az anyakönyvvezető kijelenti, hogy a felek a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló törvény értelmében bejegyzett élettársak. 41. (1) A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésekor a fél az anyanyelvét is használhatja. (2) 109 Ha a fél vagy a tanú a magyar nyelvet nem beszéli, és az anyakönyvvezető a fél vagy a tanú által beszélt idegen nyelvet nem érti, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a felek gondoskodnak. (3) 110 A felek kérésére a bejegyzett élettársi kapcsolat valamely nemzetiség nyelvén is létesíthető, ha az adott nyelvet mindkét fél és tanú érti és beszéli. Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésekor közreműködő anyakönyvvezető nem érti és nem beszéli az adott nemzetiség nyelvét, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a felek gondoskodnak (1) 112 A felek, a tanúk és az anyakönyvvezető, továbbá - ha a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésénél közreműködik - a tolmács a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséről szóló lapot aláírják. A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséről szóló lap anyakönyvi alapirat. Amennyiben a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére a polgármester előtt került sor, a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséről szóló lapot a polgármester és az anyakönyvvezető is aláírja. (2) Ha valamelyik fél a 40. (2) bekezdése szerinti kérdésre nem igennel válaszol, a nyilatkozatot feltételhez vagy időhöz köti, a bejegyzett élettársi kapcsolat nem jön létre. E tényt az anyakönyvvezető a jelenlévők előtt kijelenti. (3) Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat a (2) bekezdés szerint nem jön létre, a jegyzőkönyvet és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését megelőző eljárás során rögzített egyéb adatokat az anyakönyvvezető haladéktalanul törli. (4) Ha valamelyik fél, a tanú vagy a tolmács a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséről szóló lap aláírását megtagadja, de a bejegyzett élettársi kapcsolat a 40. -ban foglaltaknak megfelelően létrejött, az anyakönyvvezető a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséről szóló lapra e tényt feljegyzi. (5) Tanú nagykorú és cselekvőképes személy lehet. A tanúkról a felek gondoskodnak. IV. FEJEZET NÉVVISELÉS, NÉVVÁLTOZTATÁS Névviselés (1) Hatósági eljárásban, igazolásban, igazolványban, nyilvántartásban a magyar állampolgár az anyakönyv szerint őt megillető születési vagy házassági nevet viseli. (2) Az anyakönyvbe azt a születési és házassági nevet kell bejegyezni, amely az érintett személyt a bejegyzés alapjául szolgáló esemény időpontjában megillette. A születési név 108 A évi LXXVI. törvény 31. szerinti szöveggel lép hatályba. 109 A évi LXXVI. törvény 80. e) szerint módosított szöveggel lép hatályba. 110 A évi LXXVI. törvény 32. szerinti szöveggel lép hatályba. 111 A évi LXXVI. törvény 33. szerinti szöveggel lép hatályba. 112 Megállapította: évi CXI. törvény 11.. Hatályos: VIII. 1-től. 113 A évi LXXVI. törvény 34. szerinti szöveggel lép hatályba.
17 44. (1) 114 A születési név az a név, amely az érintettet az anyakönyvi bejegyzés alapján megilleti. A magyar állampolgár születési neve családi és utónévből áll. (2) 115 A születési családi név egy- vagy kéttagú. Az a személy, akinek kéttagú családi nevét január 1-jét megelőzően kötőjel nélkül anyakönyvezték, kérheti, hogy a családi nevét a továbbiakban kötőjellel összekapcsolva viselje. Az a személy, akinek két- vagy többtagú családi nevét kötőjellel összekapcsolva anyakönyvezték, kérheti a családi név tagjait összekötő kötőjel törlését. A nyilatkozatnak megfelelően az anyakönyvi adatváltozásokat át kell vezetni. (2a) 116 Az a személy, akinek korábbi személyes joga alapján kettős családi nevét a magyar anyakönyvi szabályoktól eltérő írásmóddal anyakönyvezték, a magyar állampolgárság megszerzése után kérheti, hogy kettős családi nevét a magyar anyakönyvi szabályoknak megfelelő írásmóddal jegyezzék be az anyakönyvbe. (3) Anyakönyvezni a szülők által meghatározott sorrendben legfeljebb két, a gyermek nemének megfelelő utónevet lehet a Magyar Tudományos Akadémia (a továbbiakban: MTA) által összeállított utónévjegyzékből. Az utónévjegyzéket az MTA a honlapján teszi közzé. (4) 117 Ha a szülők által választott utónév nem szerepel az utónévjegyzékben, az MTA az anyakönyvi szerv megkeresésére harminc napon belül nyilatkozik a kért utónév anyakönyvezhetőségéről. Ha az MTA nyilatkozata szerint az utónév anyakönyvezhető, azt az utónévjegyzékbe haladéktalanul felveszi. (5) 118 Az ugyanattól az anyától származó, ugyanazon a napon született gyermekek nem viselhetnek megegyező utónevet. (6) 119 Élve született, de a születés anyakönyvezése előtt meghalt gyermek utóneve helyett - ha a szülők a gyermek utónevéről nem nyilatkoztak - az erre történő utalást jegyzi be az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv. (7) 120 Ha valamelyik szülő nem magyar állampolgár, az anyakönyvvezető a szülők kérelmére a gyermek utónevét az anyakönyvbe az érintett nem magyar állampolgárra irányadó szabályok szerint is bejegyezheti. Azt a tényt, hogy az adott utónév az adott országban anyakönyvezhető, igazolni kell, kivéve ha az anyakönyvvezetőnek hivatalos tudomása van arról, hogy az adott külföldi országban bármilyen utónév anyakönyvezhető. (8) 121 Az anyakönyvben és az ennek alapján kiadott okiratokban a családi név az utónevet megelőzi. (9) Az (1)-(4) bekezdésben meghatározottak nem alkalmazhatók, ha az érintett kérelmére az Nmjt a alapján a születés anyakönyvezése során más állam jogát kell alkalmazni. 44/A. 122 (1) Ha az érintett szülők együttes kérelmére az Nmjt a alapján a születés 114 A évi LXXVI. törvény 80. f) szerint módosított szöveggel lép hatályba. 115 Megállapította: évi CXI. törvény 12. (1). Hatályos: VIII. 1-től. 116 Beiktatta: évi LXXVI. törvény 35.. Hatályos: VII. 1-től. 117 A évi LXXVI. törvény 80. g) szerint módosított szöveggel lép hatályba. Módosította: évi XXX. törvény 9. (3) a), évi CIV. törvény 86. (8) 6. Végre nem hajtható módosítására lásd: évi CXXVII. törvény 62. a). 118 A évi LXXVI. törvény 36. szerinti szöveggel lép hatályba. 119 A évi LXXVI. törvény 36. szerinti szöveggel lép hatályba. Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Megállapította: évi CXI. törvény 12. (2). Hatályos: VIII. 1-től. 121 A magyar szövegrész nem lép hatályba a évi LXXVI. törvény 82. a) alapján. Módosította: évi CIV. törvény 86. (8) Beiktatta: évi CXI. törvény 13.. Hatályos: VIII. 1-től.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele március 31. III. évfolyam 3. szám - PDF
A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele március 31. III. évfolyam 3. szám
Download "A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele 2012. március 31. III. évfolyam 3. szám"
1 A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele március 31. III. évfolyam 3. szám EURÓPAI UNIÓS JOGI KÖZLEMÉNYEK... 3 KÖZZÉTETT ELŐZETES DÖNTÉSHOZATAL IRÁNTI KÉRELMEK...3 BÜNTETŐ ÜGYSZAK...3 GAZDASÁGI ÜGYSZAK...3 MUNKAÜGYI ÜGYSZAK...3 POLGÁRI ÜGYSZAK...4 KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK...4 ELŐZETES DÖNTÉSHOZATAL TÁRGYÁBAN KÖZZÉTETT HATÁROZATOK...9 BÜNTETŐ ÜGYSZAK...9 GAZDASÁGI ÜGYSZAK...10 MUNKAÜGYI ÜGYSZAK...11 POLGÁRI ÜGYSZAK...11 KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK...14 EGYÉB, MAGYAR VONATKOZÁSÚ ÜGYEK AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT...23 A KÚRIA UNIÓS JOGI TÁRGYÚ HATÁROZATAI...27 BÜNTETŐ ÜGYSZAK...27 GAZDASÁGI ÜGYSZAK...27 MUNKAÜGYI ÜGYSZAK...30 POLGÁRI ÜGYSZAK...30 KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK...31 EMBERI JOGI KÖZLEMÉNYEK AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK MAGYAR VONATKOZÁSÚ ÍTÉLETEI...34 AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK KIEMELTEN FONTOS ÍTÉLETEI...34 A KÚRIA EMBERI JOGI VONATKOZÁSÚ HATÁROZATAI...44 BÜNTETŐ ÜGYSZAK...44 GAZDASÁGI ÜGYSZAK...44 MUNKAÜGYI ÜGYSZAK...45 POLGÁRI ÜGYSZAK...45 KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK...45
3 Európai uniós jogi közlemények Közzétett előzetes döntéshozatal iránti kérelmek Büntető ügyszak Az adott időszakban nem tettek közzé ilyen tárgyú előzetes döntéshozatal iránti kérelmet. Gazdasági ügyszak 1. Az Amtsgericht Düsseldorf (Németország) által november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-594/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések Jogosult-e az utas a 261/2004/EK rendelet 7. cikke szerinti kártalanításra, ha az indulás a rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében rögzített időhatárokon belüli időtartamot késett, az utolsó célállomásra történő érkezés időpontja azonban a menetrend szerinti érkezési időpontnál legalább három órával későbbi? 2. A Juzgado de Primera Instancia n o 12 de Madrid (Spanyolország) által november 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-604/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: spanyol Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. Befektetési tanácsadási szolgáltatásnak kell-e tekinteni a Mifid-irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában foglalt meghatározás alapján, ha kamatswap-ügyletet kínálnak az ügyfélnek a más pénzügyi termékek kamatváltozásaiból eredő kockázat fedezésére? 2. A hivatkozott irányelv 19. cikkének (4) bekezdésében foglalt, lakossági befektetőre vonatkozó alkalmassági vizsgálat elmulasztása esetén meg kell-e állapítani a befektető és a pénzügyi (befektetési) intézmény által megkötött szerződés semmisségét? 3. Amennyiben a nyújtott szolgáltatás a fentiek értelmében nem minősül befektetési tanácsadásnak, a szerződés semmisségének megállapításával jár-e önmagában az a körülmény, hogy egy olyan összetett pénzügyi eszközt, mint a kamatswap-ügylet, a pénzügyi (befektetési) intézménynek felróható okból a Mifid-irányelv 19. cikkének (5) bekezdésében foglalt megfelelőségi vizsgálat elvégzése nélkül szereznek meg? 4. Önmagában az a körülmény, hogy a pénzügyi (befektetési) intézmény más pénzügyi termékekhez kapcsolódó összetett pénzügyi eszközt kínál, elegendő oknak bizonyul-e a Mifid- irányelv 19. cikkében foglalt, a lakossági befektetők esetében előírt alkalmassági és megfelelőségi vizsgálatok elvégzéséből álló kötelezettségek alkalmazásának kizárására? 5. A Mifid-irányelv 19. cikkének (9) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alkalmazásának kizárásához szükséges-e, hogy a befektetők védelmét biztosító a hivatkozott irányelvben foglaltakhoz hasonló szabályok hatálya alá tartozzon az a pénzügyi termék, amelyhez a kínált pénzügyi eszközök kapcsolódnak? Munkaügyi ügyszak Az adott időszakban nem tettek közzé ilyen tárgyú előzetes döntéshozatal iránti kérelmet. 3
4 Polgári ügyszak 1. A Landgericht Düsseldorf (Németország) által november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-574/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés Úgy kell-e értelmezni a 469/2009/EK rendelet 4. és 5. cikkét, hogy egyetlen hatóanyag (jelen esetben, valsartan) tekintetében megadott kiegészítő oltalmi tanúsítvány által nyújtott oltalom kiterjed-e egy olyan hatóanyagok kombinációjából álló készítményre, amely tartalmazza az említett hatóanyagot (jelen esetben, valsartan és hidroklorotiazid)? 2. A Cour d appel de Bruxelles (Belgium) által november 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-577/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések Úgy kell-e értelmezni a 92/49/EGK irányelv 29. cikk[ének második bekezdés]ét és 39. cikkének (3) [bekezdését], valamint egyrészt a 73/239/EGK irányelv ( 2 ) 8. cikke (3) bekezdés[ének harmadik albekezdés]ét, másrészt az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikket, hogy azok tiltják, hogy a tagállamok a szakmai tevékenységhez nem kötött egészségbiztosítási szerződések esetében olyan rendelkezéseket írjanak elő, amelyek alapján a biztosítási díjat, az önrészt és az ellátást a biztosítási díj éves időpontjában kizárólag a következő tényezők alapján lehet kiigazítani: a fogyasztói árindex alapján; egy vagy több sajátos index alapján a magán egészségbiztosítási szerződések által fedezett szolgáltatások költségeire [úgynevezett egészségügyi index ] tekintettel, amennyiben ezen index vagy indexek alakulásának mértéke meghaladja a fogyasztási árindexét; az érintett biztosítótársaság kérelmére eljáró, a biztosítótársaságok ellenőrzését végző közigazgatási hatóság engedélye alapján, ha a hatóság megállapítja, hogy a díj alkalmazása az előző bekezdésekben szabályozott indexek alapján számított kiigazítások ellenére a vállalkozás számára veszteséghez vezet vagy vezethet, és ezért engedélyezi, hogy a vállalkozás intézkedéseket tegyen a díjak kiegyenlítése érdekében, amelyek kiterjedhetnek a fedezeti feltételek kiigazítására is? 3. A Juridiction de Proximité de Chartres (Franciaország) által november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-603/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés Az Európai Unió működéséről szóló, december 13-án Lisszabonban aláírt, és Franciaország területén december 1-jén hatályba lépett szerződés 101. és 102. cikkével ellentétes-e az olyan nemzeti jogi rendelkezés, mint a Code de la Mutualité L cikke, mivel annak értelmezése alapján a kiegészítő kölcsönös egészségbiztosítók számára tilos, hogy az általuk nyújtott ellátásokat az okiratok kiállítására és a szolgáltatások nyújtására vonatkozó feltételekhez képest alakítsák ki, míg ez a korlátozás nem vonatkozik az ugyancsak kiegészítő egészségbiztosítással foglalkozó akár a Code des Assurances, akár a Code de la Sécurité Sociale hatálya alá tartozó többi vállalkozásra? Közigazgatási ügyszak 1. A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által október 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-515/11. sz. ügy) 4
5 Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. Úgy kell-e értelmezni a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke 2. pontjának második mondatát, hogy a szervek és intézmények azon tevékenységeik gyakorlása során is jogalkotói minőségben járnak el, amelyek a parlament által megalkotott törvényben foglalt felhatalmazás alapján történő végrehajtó hatalmi jogalkotáshoz kapcsolódnak? 2. Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: e szerveket és intézményeket tartósan vagy csak a jogalkotási folyamat lezárásáig nem lehet a hatóság fogalmába tartozónak tekinteni? 2. A Rechtbank van Koophandel te Antwerpen (Belgium) által november 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-559/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: holland Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. Valamely terméknek a fogyasztó részére történő eladásösztönzésével, értékesítésével vagy szolgáltatásával közvetlen kapcsolatban álló, a kereskedő által kifejtett tevékenységnek, mulasztásnak, magatartási formának vagy megjelenítési módnak, illetve kereskedelmi kommunikációnak beleértve a reklámot és a marketinget is és ezáltal a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében vett kereskedelmi gyakorlatnak tekintendő-e valamely értékesítési helynek a kereskedő által heti hét napon keresztül történő nyitva tartása és e nyitvatartási idők hirdetése? 2. Ellentétesek-e a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel vagy valamely más európai uniós jogi rendelkezéssel, például az EUMSZ 34., 35., 49. vagy 56. cikkel, a november 10-i törvény cikkében foglaltakhoz hasonló olyan nemzeti rendelkezések, amelyek az említett törvényben meghatározott egyes kivételek mellett arra kötelezik a kereskedőket, hogy az értékesítési hely tekintetében kijelöljenek egy heti pihenőnapot, figyelemmel arra a tényre, hogy a kereskedő számára ezáltal kifejezetten tiltottá válik, hogy értékesítési helyét heti hét napon keresztül tartsa nyitva, mégpedig tekintet nélkül azokra a hatásokra, amelyeket e tilalom az átlagfogyasztóra gyakorol vagy gyakorolhat, és tekintet nélkül arra, hogy e tevékenység a konkrét körülmények között a szakmai gondosság vagy a tisztességes kereskedelmi gyakorlatok megsértésének tekintendő-e, valamint tekintet nélkül arra a tényre, hogy a munkavállalók munkajogi pihenőidejét az említett törvénytől függetlenül más jogszabályok biztosítják? 3. A Bundesfinanzhof (Németország) által november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-562/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések Kell-e szankciót kiszabni valamely exportőrrel szemben, amely a visszatérítés biztosítása szempontjából releváns tényállás pontos előadása mellett visszatérítést igényel, jóllehet az érintett export vonatkozásában ténylegesen nem áll fenn visszatérítéshez való jog? 5
6 4. A Tribunal Supremo (Spanyolország) által november 14-én, december 2-án és december 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek (C-566/11., C- 567/11., C-580/11., C-591/11., C-620/11., C-640/11. sz. ügyek) 1 Az eljárás nyelve: spanyol Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés Értelmezhető-e úgy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke, hogy azzal nem ellentétes egyes olyan, a jelen ügyben vizsgáltakhoz hasonló nemzeti jogalkotási intézkedések alkalmazása, amelyeknek tárgya és hatása az adott időszakra vonatkozóan a villamosenergia-termelési tevékenység díjazásának csökkentése az üvegházhatást okozó gázok ingyenesen kiosztott kibocsátási egységei értékének megfelelő összeggel? 5. A Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto (Portugália) által november 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-579/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: portugál Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. Úgy kell-e értelmezni a közösségi jogot, különösen a július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 5-8., 22., 32., 34., 35. és 56. cikkében, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174., 175. és 176. cikkében foglaltakat, hogy a kiadások területi alapon történő támogathatóságának elve alól nincs helye kivételeknek, vagyis a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott műveletekkel kapcsolatos kiadások az operatív programok keretében csak akkor támogathatók, ha azok az egyes operatív programok által érintett NUTS II rendszerben valósulnak meg? 2. Egészen konkrétan, úgy kell-e értelmezni a fent hivatkozott rendelkezéseket, hogy a nemzeti hatóságok nem jogosultak olyan jogszabályokat alkotni, amelyek a kiadások területi alapon történő támogathatóságának elve alóli kivételek bevezetésével lehetővé teszik az olyan beruházások támogathatónak minősítését, amelyeknek helyszíne, illetve a kedvezményezett szervezet nem ezen, kifejezetten a Konvergencia célkitűzés megvalósítására irányuló operatív programok által érintett NUTS II szintű régiókban található, de amelyeket az említett operatív programok keretében támogathatónak minősítenek? 3. Vagy ellenkezőleg, úgy kell-e értelmezni a közösségi jogot, különösen a július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 5-8., 22., 32., 34., 35. és 56. cikkében, valamint a Európai Unió működéséről szóló szerződés 174., 175. és 176. cikkében foglaltakat, hogy azokkal nem ellentétesek a kiadások területi alapon történő támogathatóságának elve alóli kivételek, elfogadva azt, hogy a nemzeti hatóságok jogosultak olyan jogszabályokat alkotni, amelyek alapján a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott műveletek kiadásai akkor is támogathatók az operatív programok keretén belül, ha azok nem az egyes operatív programok által érintett NUTS II rendszerben valósulnak meg, különösen a jelentős, továbbgyűrűző hatású (spill-over effect) kiadások/műveletek esetén, vagyis ha azokat igazolja a műveletek jellege és az a sokszorozó hatás, amelyet a beruházás megvalósulásának helyétől eltérő régiókban fejtenek ki? 4. Konkrétabban, ellentétesek-e e rendelkezésekkel a nemzeti hatóságok által megállapított olyan jogszabályok, amelyek a Konvergencia célkitűzés megvalósítására irányuló operatív programok keretében támogathatónak minősíthetik azokat a beruházásokat, amelyek helyszínük vagy a kedvezményezett szervezet helyénél fogva nem a Konvergencia célkitűzés által érintett NUTS II rendszerben valósulnak meg, különösen a jelentős továbbgyűrűző hatású (spill-over effect) kiadások/műveletek esetén, vagyis ha azokat igazolja a műveletek jellege és az a sokszorozó hatás, amelyet a beruházás megvalósulásának helyétől eltérő régiókban fejtenek ki? 1 A megjelölt ügyekben feltett kérdések szó szerint megegyeznek. 6
7 6. A Verwaltungsgericht Karlsruhe (Németország) által november 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-585/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés Ellentétes-e az uniós joggal az a nemzeti szabályozás, amely a másik tagállamban folytatandó felsőfokú tanulmányokkal kapcsolatos képzési támogatás odaítélését kizárólag azért tagadja meg, mert a szabad mozgás jogát gyakorló hallgató a felsőfokú tanulmányok kezdetekor nem rendelkezik legalább három éve állandó lakóhellyel a származása szerinti tagállamban? 7. A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-592/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: finn Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. Miként kell értelmezni az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 22. cikkének (1) bekezdését ( első alkalommal kezdenek gazdálkodni, mezőgazdasági üzem vezetőjeként ) és az 1974/2006/EK bizottsági rendelet 13. cikkének (4) és (6) bekezdését? Annak értékelésekor, hogy valaki első alkalommal kezd-e gazdálkodni mezőgazdasági üzem vezetőjeként, a korábbi tevékenység megítélése tekintetében jelentőséggel bír-e, hogy az érintett a részesedése alapján meghatározó befolyással bírt egy társaságban, vagy az, hogy milyen mértékű volt a mezőgazdaságból eredő nyeresége, vagy hogy a társaságban folytatott tevékenysége elkülöníthető-e a működését tekintve és gazdaságilag önálló termelési egység vezetésétől. Vagy vajon önmagában kell vizsgálni az üzem vezetését, és ennek során a fent hivatkozott körülmények mellett figyelembe kell venni az érintettnek a társaságban betöltött szerepét, valamint azon kérdést, hogy valóban visel-e üzleti kockázatot? 2. Valamely korábbi tevékenység jelentőségének a más tevékenységre vonatkozó támogatás odaítélésekor történő megítélésénél ugyanúgy kell-e értelmezni az üzem vezetését a korábbi vagy azon tevékenység esetében, amely vonatkozásában a támogatást kérték? A tanácsi rendelet 22. cikke szerinti, a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének elindítására irányuló támogatás korábban folytatott tevékenység alapján történő elutasításának feltétele-e, hogy e korábbi tevékenység a hatályos rendelkezések alapján főszabály szerint támogatható volt? 3. Úgy kell-e értelmezni a bizottsági rendelet 13. cikkének (4) bekezdését, hogy az 1) kérdésben hivatkozott, a mezőgazdasági üzem vezetőjének való minősüléhez előírt feltételek a nemzeti jogban pontosíthatók vagy részletesebben meghatározhatók, vagy e rendelkezés csak a tevékenységkezdés meghatározására jogosít fel? 8. A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által december 1-jén, december 12-én és december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek (C-618/11., C-637/11. és C-659/11. sz. ügy sz. ügy) 2 Az eljárás nyelve: portugál Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. A 77/388/EK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontjával (jelenleg a november 28-i 2006/112/EK irányelv 73. cikke), és különösen azon ellenérték fogalmával, amelyet az átadó (helyesen: eladó) vagy a szolgáltatást teljesítő ezért az értékesítésért az átvevőtől (helyesen: vevőtől) ( ) kap vagy kapnia kell, összeegyeztethető-e a CIVA (hozzáadottérték adóról szóló törvény) 16. cikke (1) bekezdésének a fellebbezéssel megtámadott ítélet által elfogadott értelmezése (amely szerint a kereskedelmi reklámokat terhelő reklámdíj a nyújtott reklámszolgáltatás lényegéhez tartozik, és erre tekintettel be kell számítani a HÉA alapjába)? 2. A 77/388/EK irányelv 11. cikke A. része (3) bekezdésének c) pontjával (jelenleg a november 28-i 2006/112/EK irányelv 79. cikkének c) pontja), és különösen azon költségtérítési összegek fogalmával, amelyeket valamely adóalany a vevőjétől, illetve a szolgáltatás megrendelőjétől annak 2 A megjelölt ügyekben feltett kérdések szó szerint megegyeznek. 7
8 nevében vagy (helyesen: és) a javára kifizetett összegek megtérítéseként kap, és amelyeket a könyvelésében átmenő tételként könyvel, összeegyeztethető-e a CIVA 16. cikke (6) bekezdése c) pontjának a fellebbezéssel megtámadott ítélet által elfogadott értelmezése (amely szerint a kereskedelmi reklámokat terhelő reklámdíj nem a szolgáltatás megrendelőjének nevében és javára megfizetett összeg, annak ellenére, hogy azt harmadik személyeket megillető átmenő tételként könyvelik és közintézmények javát szolgálják, és erre tekintettel be kell számítani a HÉA alapjába)? 9. A Tribunal du travail de Bruxelles (Belgium) által november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-619/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 79. cikkének (1) bekezdése sérti-e az egyenlő bánásmódnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának többek között az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, november 4-én aláírt európai egyezmény 14. cikkében kimondott és adott esetben az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés 17., 39. és/vagy 43. cikkével együttesen értelmezett elvét, amennyiben olyan értelmezést nyer, miszerint csak az elhunyt szülőre vonatkozik a biztosítási, szolgálati vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi idő összesítésének a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 72. cikkében található szabálya, és ennek következtében a családi támogatásokról szóló, december 19-én egységes szerkezetbe foglalt törvények 56a. cikkének (1) bekezdése a túlélő házastárs számára kizárja állampolgárságától függetlenül, amennyiben valamely tagállam állampolgára vagy amennyiben a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet személyi hatálya alá esik, és az Európai Unió valamely más tagállamában tevékenységet fejtett ki a családi támogatásokról szóló, december 19-én egységes szerkezetbe foglalt törvények 56a. cikkének (1) bekezdése által meghatározott tizenkét hónapos időszakban, hogy bizonyítékkal szolgálhasson, hogy a családi támogatásokról szóló, december 19-én egységes szerkezetbe foglalt törvények 52. cikke (3) bekezdésének 1. pontja értelmében vett jogosultként, hathavi átalánytámogatásban részesülhetett volna a halálesetet megelőző tizenkettő hónap során, míg az a túlélő házastárs, aki akár belga állampolgárként, akár az Európai Unió más tagállamának állampolgáraként a családi támogatásokról szóló, december 19-én egységes szerkezetbe foglalt törvények 56a. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tizenkét hónapos időszakban kizárólag Belgiumban dolgozott, amennyiben szükséges, jogosult ezt bizonyítani, csupán azért, mert sohasem hagyta el a belga felségterületet? 10. A Conseil d État (Franciaország) által december 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-623/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések A Conseil d État arra a kérdésre várja a Bíróság válaszát, hogy úgy kell-e értelmezni az január 18-i 111/1999/EK bizottsági rendelet 16. cikkét, hogy az az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe utalja azon jogviták eldöntését, amelyek azon feltételekre vonatkoznak, amelyek teljesülése esetén a mezőgazdasági termékek Oroszországba történő ingyenes szállítására irányuló szolgáltatásra kiírt közbeszerzési eljárás során tett ajánlatok elfogadására kijelölt intervenciós hivatal teljesíti a nyertes ajánlattevő számára a kifizetést és szabadítja fel a nyertes ajánlattevő által e szerv számára nyújtott szállítási biztosítékot, különösen az e műveletek végrehajtása kapcsán az intervenciós hivatal által elkövetett hibákból eredő kár megtérítése iránti kereseteket. 8
9 11. Az Augstākās tiesas Senāts (Lett Köztársaság) által december 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-650/11. sz. ügy) Az eljárás nyelve: lett Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. Úgy kell-e értelmezni az 1782/2003 rendelet 125. cikkének (1) bekezdését, hogy az anyatehénre vonatkozó támogatás az érintett naptári évben született valamennyi anyatehenére alkalmazandó? 2. Úgy kell-e értelmezni az 1973/2004 rendelet 102. cikkének (2) bekezdését, hogy a hat hónapos határidő a támogatás igénylésének benyújtására áll nyitva? 3. Ha a második kérdésre igenlő válasz adandó, akkor ha egy tagállam lerövidítette az igény benyújtására nyitva álló határidőt, köteles-e kártalanítani a mezőgazdasági termelőt azon veszteségek miatt, amelyek abból fakadtak, hogy a rendeletben megadott határidő adta előnyökkel nem tudott élni? 12. A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által január 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-6/12. sz. ügy) Az eljárás nyelve: finn Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1. Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti szelektivitási kritériumot a jövedelemadóról szóló finn törvény ának (3) bekezdése szerintihez hasonló engedélyezési eljárás vonatkozásában, hogy az kizárja a levonás tulajdonosváltás esetén történő engedélyezését, ha az engedélyezés során nem tartják tiszteletben az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésének harmadik mondata szerinti eljárást? 2. A jövedelemadóról szóló finn törvény 117. és ában rögzített azon főszabályt kell-e alapul venni a szelektivitási kritérium értelmezése, különösen a viszonyítási csoport meghatározása keretében, amely szerint a társaság levonhatja a megállapított veszteségeket, vagy a szelektivitási kritérium értelmezése során a tulajdonosváltásra vonatkozó rendelkezéseket kell alapul venni? 3. Abban az esetben, ha az EUMSZ 107. cikk szerinti szelektivitási kritérium főszabály szerint teljesítettnek tekintendő, igazolhatónak tekinthető-e a jövedelemadóról szóló finn törvény ának (3) bekezdése szerintihez hasonló rendszer azért, mert az adórendszerben rejlő például az adókikerülés megakadályozásához elengedhetetlen mechanizmusról van szó? 4. Milyen jelentőség tulajdonítandó a hatóságokat megillető mérlegelési jogkör terjedelmének annak megítélése során, hogy fennáll-e esetleg valamely igazoló ok, és hogy az adórendszerben rejlő mechanizmusról van-e szó? Szükséges-e az adórendszerben rejlő mechanizmus megállapításához, hogy a jogalkalmazó ne rendelkezzen mérlegelési jogkörrel, és az eltérés alkalmazásának feltételeit a törvény pontosan meghatározza? Előzetes döntéshozatal tárgyában közzétett határozatok Büntető ügyszak 1. A Bíróság (nagytanács) december 6-i ítélete (a Cour d appel de Paris (Franciaország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Alexandre Achughbabian kontra Préfet du Val-de-Marne (C-329/11. sz. ügy) 3 A harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes a jogellenes tartózkodást büntetőjogi jogkövetkezményekkel szankcionáló tagállami szabályozás, amennyiben az lehetővé teszi szabadságvesztés-büntetésnek harmadik ország olyan 3 A kérdés: Hírlevél II. évf. 11. sz., Büntető ügyszak, 1. sz. alatt. 9
10 állampolgárával szembeni kiszabását, akivel szemben bár jogellenesen tartózkodik az említett tagállam területén és nem áll szándékában ezen ország önkéntes elhagyása nem alkalmaztak az ezen irányelv 8. cikkében foglalt kényszerítő intézkedéseket, és a kitoloncolásának előkészítése és foganatosítása céljából való őrizetbe vétele esetén nem telt le ezen őrizet maximális időtartama; és nem ellentétes az ilyen szabályozás, amennyiben az lehetővé teszi szabadságvesztés-büntetésnek harmadik ország olyan állampolgárával szembeni kiszabását, aki vonatkozásában az említett irányelvben foglalt kiutasítási eljárást lefolytatták, és aki valamely tagállamban jogellenesen tartózkodik, anélkül hogy vissza nem térést igazoló indok állna fenn. 2. A Bíróság (második tanács) december 21-i ítélete (a Tribunale di Firenze (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) X elleni büntetőeljárás (C- 507/10. sz. ügy) 4 A büntetőeljárásban a sértett jogállásáról szóló, március 15-i 2001/220/IB tanácsi kerethatározat 2. és 3. cikkét, valamint 8. cikkének (4) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy ezekkel nem ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, mint az olasz büntetőeljárási törvénykönyv 392. cikkének (1a) bekezdése, 398. cikkének (5a) bekezdése és 394. cikke, amelyek egyrészt nem kötelezik az ügyészt, hogy az eljáró bíróságnál indítványozza, hogy az tegye lehetővé egy különösen veszélyeztetett sértett meghallgatását és tanúvallomásának megtételét az előzetes bizonyításfelvétel eljárási szabályai szerint a büntetőeljárás nyomozati szakaszában, másfelől pedig nem jogosítják fel a szóban forgó sértettet, hogy a bíróságnál jogorvoslatot keressen a hivatkozott eljárási szerinti meghallgatására és tanúvallomásának megtételére irányuló kérelmét elutasító ügyészi határozattal szemben. Gazdasági ügyszak 1. A Bíróság (első tanács) december 15-i ítélete (a Cour de cassation (Franciaország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Rastelli Davide e C. Snc kontra Jean- Charles Hidoux, a Médiasucre International társaság felszámolóbiztosaként eljárva (C-191/10. sz. ügy) 1. A fizetésképtelenségi eljárásról szóló, május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletet úgy kell értelmezni, hogy az a tagállami bíróság, amely valamely társasággal szemben megindítja a fizetésképtelenségi főeljárást abból kiindulva, hogy e társaság fő érdekeltségeinek központja e tagállamban található, a nemzeti jogszabályai alkalmazásával csak akkor terjesztheti ki ezt az eljárást egy másik tagállamban székhellyel rendelkező második társaságra, ha bizonyítást nyer, hogy ez utóbbi társaság fő érdekeltségeinek központja az első tagállamban található. 2. Az 1346/2000 rendeletet úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a valamely tagállamban székhellyel rendelkező társaság vonatkozásában keresetben kérik a valamely másik tagállamban egy, ez utóbbi tagállamban letelepedett másik társasággal szemben megindított fizetésképtelenségi eljárás joghatásainak kiterjesztését, önmagában e társaságok vagyona keveredésének megállapítása nem elegendő annak bizonyításához, hogy az említett keresettel érintett társaság fő érdekeltségeinek központja szintén az utóbbi tagállamban található. Azon vélelem megdöntéséhez, miszerint e központ a létesítő okirat szerinti székhelyen található, az szükséges, hogy valamennyi releváns tényező átfogó vizsgálata során bizonyítást nyerjen, hogy a kiterjesztés iránti keresettel érintett társaság tényleges ügyvezetési és ellenőrzési központja harmadik személyek részéről megállapítható módon az eredeti fizetésképtelenségi eljárás megindításának helye szerinti tagállamban található. 4 A kérdés: Hírlevél II. évf. 2. sz., Büntető ügyszak, 1. sz. alatt. 1
11 Munkaügyi ügyszak 1. A Bíróság (negyedik tanács) december 15-i ítélete (a Hof van Cassatie van België (Belgium) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Jan Voogsgeerd kontra Navimer SA (C-384/10. sz. ügy) 5 1. A szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezmény 6. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az eljáró nemzeti bíróságnak mindenekelőtt azt kell megállapítania, hogy a munkavállaló a szerződés teljesítéseként a munkáját rendszerint ugyanazon országban végzi-e, amely ország pedig az, ahol vagy ahonnan a szóban forgó tevékenységet jellemző körülmények összességére tekintettel a munkavállaló a munkáltatója felé fennálló kötelezettségeinek lényegét teljesíti. 2. Arra az esetre, ha a kérdést előterjesztő bíróság úgy ítélné meg, hogy az elé terjesztett jogvitát ezen Egyezmény 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjára tekintettel nem tudja eldönteni, az említett Egyezmény 6. cikke (2) bekezdésének b) pontját a következőképpen kell értelmezni: a munkavállalót alkalmazásba vevő telephely fogalma úgy értendő, mint amely kizárólag arra a telephelyre utal, amely a munkavállaló felvételét intézte, és nem pedig arra, amelyhez a munkavállaló a tényleges foglalkoztatása révén kapcsolódik; a jogi személyiséggel való rendelkezés nem olyan követelmény, amelynek e rendelkezés értelmében a munkáltató telephelyének meg kell felelnie; a munkáltatóként hivatalosan megjelölt vállalkozástól eltérő, ezen előbbi vállalkozással kapcsolatban álló vállalkozás telephelye akkor minősülhet az említett Egyezmény 6. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti telephelynek, ha objektív tényezők egy attól eltérő valós helyzet megállapítását teszik lehetővé, mint amely a szerződés feltételeiből kitűnik, és ez még arra az esetre is értendő, ha a vezetési hatáskört e másik vállalkozásra hivatalosan nem ruházták át. Polgári ügyszak 1. A Bíróság (harmadik tanács) december 1-jei ítélete (a Handelsgericht Wien (Ausztria) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Eva-Maria Painer kontra Standard VerlagsGmbH, Axel Springer AG, Süddeutsche Zeitung GmbH, Spiegel-Verlag Rudolf Augstein GmbH & Co KG, Verlag M. DuMont Schauberg Expedition der Kölnischen Zeitung GmbH & Co KG (C-145/10. sz. ügy) 6 1. A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 6. cikkének 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés alkalmazásának nem akadálya az, hogy ha a több alperessel szemben tartalmilag azonos szerzői jogsértések miatt benyújtott kérelmek tagállamonként eltérő nemzeti jogi alapokon nyugszanak. A nemzeti bíróságnak kell az ügy irataiban szereplő valamennyi körülményre tekintettel mérlegelnie, hogy elkülönített eljárások esetén fennáll-e az egymásnak ellentmondó határozatok meghozatalának a veszélye. 2. A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejének összehangolásáról szóló, október 29-i 93/98/EGK tanácsi irányelv 6. cikkét úgy kell értelmezni, hogy egy portréfotó e rendelkezés alapján akkor részesülhet szerzői jogi védelemben, ha és ezt a nemzeti bíróságnak kell az adott ügyben megítélnie a szerző olyan szellemi alkotása, amely tükrözi az ő személyiségét, és amely a szerzőnek a fénykép létrehozása során hozott szabad és kreatív döntéseiben jut kifejeződésre. Amennyiben megállapítást nyert, hogy a szóban forgó portréfotó műnek minősül, nem részesül csekélyebb mértékű védelemben, mint bármely más mű, beleértve a fényképészeti alkotásokat is. 3. Úgy kell értelmezni az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és 5 A kérdés: Hírlevél I. évf. 7. sz., Munkaügyi ügyszak, 2. sz. alatt. 6 A kérdés: Hírlevél I. évf. 2. sz., Polgári ügyszak, 2. [helyesen: 3.] sz. alatt. 1

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria BÍRÓSÁG KÚRIA KÚRIA Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság