text:
Közmeghallgatások jegyzőkönyvei>>
Közmeghallgatás 2007 július 13.>>
Készült Remeteszőlős Község Önkormányzat
Képviselő-testülete által megtartott
közmeghallgatáson
2007. július 13-án 17 órai kezdettel
Petneházy Gábor alpolgármester
Almássy Tamás képviselő
dr. Balásházy Imre képviselő
Kőhalmi Alajos képviselő
dr. Tóth Balázs képviselő
dr. Laukó Sándor jegyző
A lakosság részvételét tartalmazó jelenléti ív jelen jegyzőkönyv részét képezi.
Szathmáry Gergely polgármester köszöntőt mond és ismerteti a közmeghallgatás témáit, melyek a következők:
1.) Nagykovácsival való közigazgatási terület- és vagyonmegosztás
2.) Remeteszőlős rövid és hosszú távú jövője
A polgármester hosszasan ismerteti a Nagykovácsival folyó közigazgatási terület – és vagyonmegosztási per előzményeit, jelenlegi állását és az esetleges megegyezés részleteit. A polgármester beszédét tartalmazó dokumentum (1. sz. melléklet) jelen jegyzőkönyv részét képezi.
A polgármester azt kéri, hogy minden képviselő mondja el 3 percben a véleményét, utána a lakosság felteheti a kérdését.
dr. Tóth Balázs képviselő: Pár gondolattal kiegészíteném a tegnapi irományomat. (A képviselő által a lakosság felé kiosztott írásos anyagot a 2. sz. melléklet tartalmazza)
Nem csak forintban mérhető értékeink vannak, hanem pl. a tájképi egység, a természet, amiért idejöttünk. A vagyonnál fontosabb az is, hogy ez a falu élhető legyen. A vagyonnál fontosabbnak tartom a közigazgatási területet, a közigazgatási fennhatóságot, ami megmondja, hogy mit tudok szabályozni. Ehhez kapcsolódik a vagyon, amivel a közigazgatási fennállásomat megtámogatom. Egy olyan megállapodás, amit itt a Gergő bemutatott az számomra nem elfogadható, mert egyszerűen élhetetlenné teszi a falut. Nagykovácsi úgy is körbe tud keríteni minket, úgy is élhetetlenné tudja a falut tenni, hogy az egész túloldal az övé, mert innentől kezdve nincs ráhatásom a közlekedésre, a sebességkorlátozásra. Persze, Nagykovácsival valóban lesz mód arra, hogy közösen szabályozzuk, de nem miénk 100%-osan. Arról nem is beszélve, hogy a túloldal adózása nekünk sem jönne rosszul a konyhára. Nekünk egy külterületi rész is kell. Szeretnénk zöldövezeti részt, ahol nem házakat szeretnénk nézni. Fontos volna tudni, hogy az M0 hol fog húzódni. Annyiféle verzió van, hogy az is lehet, hogy nem ott fog húzódni, ahol eddig tudtuk. Megfontolandó, melyik területet választom. Arra kérek mindenkit, hogy ne forintokba mérjük Remeteszőlőst, hanem az igazi értékeiben. Forintokat mi is tudunk még hozni, ha kell.
Petneházy Gábor alpolgármester: A történetét Gergő korrektül elmondta. Én egy kicsit a hátteréről beszélnék. Ez egy hosszú aknamunka volt, ami személyes kapcsolatok által és hosszú beszélgetések után jutott el ideig. Elég jól ismerem Nagykovácsit. Az újonnan alakult Nagykovácsi Medence Környezetvédelmi Egyesület elnökhelyettese lettem, tehát jól látom a Nagykovácsi célokat, és én nem aggódom a zöldövezetért. A túloldal adóbevétele a töredéke a remeteszőlősi adóknak. Ezek tények. M0-t valóban nem tudni, hogy hol lesz, lesz-e, de többet ér egy Budapesti kapcsolat, és ami legfontosabb az a nyugalom, a béke és az, hogy ezt a pert soron kívül lezárjuk. Természetesen emellett küzdeni kell a jogainkért.
Dr. Balásházy Imre képviselő: Néhány érvet összeírtam, hogy a Gergő által javasoltaknak mi az előnye. Ilyen a megegyezés Nagykovácsival, tehát nem húzódik tovább a per, lehet pályázni, nagyobb területet kapunk, lesz budapesti határ, nem zár minket körül Nagykovácsi, és ami ezeknél is fontosabb, az M0 kérdése.
Nem értem a Balázs által mondott ellenérvet, sok mindent máshogy gondolok. Ilyen a sebességkorlátozás. Miért lenne élhetetlen, nem kettészabja az út, hanem körülhatárolja. Itt is van zöldövezet. Azt sem értem miért mondod, hogy a forintok nem számítanak. Az lenne a jó, ha ezek az érvek, ellenérvek összegyűlnének leírva és eljutnának az Önkormányzathoz.
Almássy Tamás képviselő: Mindkét érvcsoport súlyos és megalapozott. Az egyetlen érv, ami dönt amellett, hogy megszavazzam, az M0 nyomvonala. Ez számomra meghatározó. Ma reggel beszéltem a Gazdasági Minisztériumban egy Úrral, aki alá tartozik ez a dolog. Mutatott egy térképet. 3 variáció van, ami közül választani kell. Ha Remeteszőlős területén megy át az M0, akkor szakhatósági jogunk van. A beleszólásunk óriási. A Körös hegyi híd azért épült fel, mert két kis falu nem akarta, hogy ott menjen el az út. Két variációban Rácskitelep mellett megy el az M0, a harmadikban teljesen keresztül szeli Remeteszőlőst. Ha nem a miénk ez a terület, nem lesz beleszólásunk. Nem szeretném azt átélni 10-12 év múlva, hogy a mi érdekeink egyáltalán nem lesznek figyelembe véve.
Kőhalmi Alajos képviselő: 37 éve vagyok itt. Nulláról indultunk. Oda jutottunk, ahol vagyunk. 10-15 évig tartó perekbe nem mennék bele. Véleményem szerint a kompromisszumos megoldás lenne a legjobb, nemcsak a mi, hanem a jövőbeli nemzedék javára is.
Dr. Tóth Balázs képviselő: Tárgyi tévedéseket mondtak a képviselő társaim. Azért vagyunk itt, hogy tisztán lássunk. Olyan alapvető tévedéseket hallottam, Balásházy Imre és Petneházy Gábor képviselőtől, hogy a túloldal adófizetési morálja egyenlő a nullával. Ez nem azt jelenti, hogy mi ne tudnánk beszedni. A másik dolog, hogy a bírósági döntés által is biztosítva van a budapesti határ. Én is a megegyezés híve vagyok, csak nem ennek a verziónak. Tárgyalni kell, nem kell bírósági út, de egy jobb verziót kell kidolgoznunk, és ehhez kérjük az Önök segítségét.
Kusztosné Nyitrai Edit (Cinke u. 6.): A Képviselő Úrtól kérdezném, hogy a következő 8 évben mit akar igazgatni? Az érvrendszerének a legfontosabb része az volt, hogy mi tudjunk igazgatni. De 2011-15-ig nem tud mit igazgatni, semmiféle ráhatásunk nem lesz, mert egyszerűen nincs közigazgatási területünk.
Dr. Tóth Balázs képviselő: Gyakorlatilag ezért vagyok a megegyezés híve. Ki kell alakítani egy közigazgatási határt Nagykovácsival és akkor lesz mit igazgatnunk. Ne várjuk meg a bírói ítéletet, de ez a verzió nem előnyös Remeteszőlős számára. Tárgyaljunk!
Struhácsné Sisa Gabriella (Patak sétány 61.): A Képviselő Úr mondta, hogy fontos a gyerekek, unokák jövője. Nekem is van gyerekem, unokáim. 33 éve van itt telkünk. Itt 33 évig, amit önerőből nem oldottunk meg, azzal semmi nem történt. Lehet húzni a dolgot, de nem hiszem, hogy ennél van jobb, főleg az M0 helyzetét tudva. Azt mondta, hogy nem fontos a pénz, aztán azt is mondta, hogy a túloldali adóbevétel fontos. Akkor most hogy van ez? Azzal kapcsolatban pedig, hogy ki mennyivel közlekedik itt, valaki már sokat tett, hogy a táblák kikerüljenek. De az út – akármelyik terület is Nagykovácsié – az nem a miénk, hanem közúté.
Dr. Tóth Balázs képviselő: Elsődleges a közigazgatási terület és fennhatóság, másodlagos a pénz. Ha kétoldalas egy falu, akkor belterületi útnak minősül és én szabályozom a sebességet.
Szathmáry Gergely polgármester: Szakmailag is érdekelt ez a kérdés minket. Felvettük a kapcsolatot a Magyar Közút vezetőjével. Ahhoz, hogy a magyar állami közút, ezt belterületi úttá nyilvánítsa át, meg kell valósulnia a közvilágításnak, a járdának és igazoltnak kell lennie, hogy itt belterületi jellegű gyalogos forgalom van. Ebből eddig ez utolsót tudjuk felmutatni. Alapvető célja a községnek, hogy a sebességkorlátozás, a járda és a közvilágítás megvalósuljon. Remeteszőlős Önkormányzata 1,5 millió Ft-ot nyert egy regionális pályázaton a buszmegállók közvilágítására, annak érdekében, hogy ezeket a dolgokat elkezdjük.
Mutafisz Dimoszné (Patak sétány 104.): Kikérem, hogy a túl oldal nem fizet. Családomnak ott van vállalkozása, mi fizetünk, lehet, hogy ő nem tudja. Csodálkozom a két szakértőn, hogy nekünk ítél meg egy olyan területet, amelyen van egy étterem, egy lakópark, az erdészház stb. Egy komplett falut ítél meg nekünk, mi meg azon vitatkozunk, hogy ez nem jó. A laktanya mögötti résszel semmit nem tudunk csinálni. A családom 2 millió Ft adót fizet évente Nagykovácsinak. Az a hasznos terület, ami már meg van épülve, amiből jöhet a pénz, nekünk az nem kell. Egyszerűen nem tudom agyilag felfogni. Nagykovácsi ezt a területet miért adta át, és miért kell neki az a terület? Mert itt az érték, itt tud pénzt csinálni. Az, hogy valaki nem fizet, az nem érv, mert kötelezni lehet. Nagyon sok pénz jönne onnan. Szeretném, ha végiggondolnák, összejönnének, a mi előnyeinket kell nézni. Az értékes részt adjuk át Nagykovácsinak. Ez a véleményem.
Petneházy Gábor alpolgármester: A kedves veje nekem üzlettársam, és jó barátom. Nem azt mondtam, hogy ő nem fizet adót. A lakóparkból nincs bevétel, a villából nem jelentős a bevétel.
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): Tudni szeretnénk mitől előnyösebb Remeteszőlősnek a laktanya és Rácskitelep közötti terület, ami jelen pillanatban ki van osztva kárpótlási tulajdonként és magántulajdont jelent. Miért hasznosabb, mint az A vagy a B variáció, vagy egy kompromisszumos másik javaslat?
Szathmáry Gergely polgármester: A másik oldal esetében 3 részre oszthatjuk a területet. Van egy 16 hektáros terület, ebből 6 hektár erdő, a Magyar Állam tulajdona és a Pilisi Parkerdő kezelésében van. Marad 10 hektár terület, ami különleges besorolású „K” övezet, ott rekreációs létesítmények, esetleg idősek otthona építhető. Ezen változtatni nagyon nehézkes, mert megjelent az agglomerációs törvény, ami kimondja, hogy ezeknek a területeknek a használatán nem túlságosan lehet változtatni, kivéve, ha közcélú érdekeket szolgál. Van mellette 6 hektár, egy erdészház, ahol nyugdíjasok laknak, egy kis erdő, a Benkő villa és a lakópark, amit társasházasítottak. Remeteszőlősön fejenként 20 m2 terület adómentességet élvez. El lehet képzelni milyen adóbevétel várható onnan. Ehhez a területhez mire hozzájutunk, az jelentős idő, a bíróságra kell akkor bízni a döntést. A laktanya területe stratégiai okból fontos. Valóban sok ingatlan lett kiosztva kárpótlásként, ezek mezőgazdasági besorolásúak. Szeretném jelezni, hogy 4 vagy 5 tulaj jelent már meg és felajánlották a területüket vételre Remeteszőlősnek. Ez nem egy halott ügy. Az agglomerációs törvény lehetőséget ad azoknak az önkormányzatoknak a belterületbe vonásra, ahol közérdekű hasznosítási problémák vannak. Ez egy fejlődési terület lehet. M0-ba való beleszólás szintén nagyon fontos. Azért jobb ez a megoldás, mert így a teljes Nagykovácsi medence potenciálisan fejleszthető részének 26%-át kapjuk meg. Ha pedig a másik területet választjuk, akkor 10 hektárt kapunk helyette, ami ennek töredéke.
Struhács Gyula (Patak sétány 61.): Építészmérnök vagyok. A Nagykovácsi út az egy észak-nyugatról dél-keletre vezető út. A szemközti terület egy észak nyugati erős lejtésű hegy része, ide bármilyen épületet nehéz tervezni. Ugyanakkor a Rácskitelep mögötti rész bármilyen célra nyugodtan beépíthető.
Dr. Dankó László (Sirály u. 11.): A választott testületünk a falu érdekeit képviselik. Azért választottuk meg őket, mert bízunk bennük. A mostani bemutatás engem meggyőzött arról, hogy törekednek a legjobb megoldásra. Van egy keret. Elég világos, hogy a bíróság milyen irányba fog elmozdulni, az is világos, hogy ettől egy kompromisszumos megoldás jobb. Akkor csináljuk azt! Egyet nem lehet, hogy 10-15 évig civakodjunk egymással, és leálljon a fejlődésben mindkét terület. A telkeink felértékelődése is annak köszönhető, hogy Remeteszőlős a II. kerülettel lesz határos. A falut ne engedjük ellenséges közegbe beszorítani. Ezzel nincs arányban az esetleges adóbevétel. Fontos a jó szomszédi viszony. Elosztjuk, amit el kell osztani. Legyünk okosabbak! Óriási lehetőség lesz a kezünkben. Ha elrendeződik a közigazgatási terület és vagyonmegosztás, fontos, hogy két jó szomszédságban élő település legyünk. Ha van jobb ötlet, fogadjuk el, ha nem jobb, szépen mindenki álljon a sorba.
Kusztosné Nyitrai Edit (Cinke u. 6.): A prezentáció alapján számomra nem kérdéses a kompromisszum értéke, és gratulálok a Polgármester Úrnak és a Képviselő Uraknak, hogy ezt egyáltalán létre tudták hozni. A Polgármester Úrnak külön gratulálok a mai prezentációjához. Muhari polgármester úr megkísérelte tető alá hozni a megállapodást, és minden jó szándék ellenére sem sikerült. Vannak olyan pillanatok, amiket ha elszalasztunk, elszáll. Ha nem volt megegyezési szándék, de most van, ráadásul ez meghaladja a bíróság verzióját, és a két szakértő véleményét, akkor miért nem lehet ezt elfogadni? A másik, ami fontos, az a lélektani pillanat. Ha ezt most nem fogadja el Remeteszőlős… Nagykovácsinak kevésbé fontos a megegyezés, mint amennyire nekünk fontos.
Bényei Béla (Csík u. 2.): Számomra nagyon meggyőző és alapos volt a Polgármester Úr prezentációja, minden lehetséges variációt számba vett. Számomra nem kérdés, hogy mit kell tenni. Két variáció közül kell választani. Egyik, hogy pereskedünk, de ez sok minden hátránnyal jár. A másik a kompromisszum. Igen is itt van a pillanat, amikor Nagykovácsival meg kell állapodni, és kompromisszumra kell törekedni. Annál is inkább, mert a Nagykovácsi által elfogadhatónak tűnő variáció meghaladja az A és a B variáció lehetőségeit. Köszönetünket fejezhetjük ki mindannyiunk nevében az Önkormányzatnak azért, mert a fennmaradási engedélyek szépen haladnak. A kompromisszumos megoldás felé hajlok a magam részéről is.
Muhari Kálmán (Rigó u. 6.): Valóban itt van a lélektani pillanat. Az előző ciklusban mások álltak a Mónika mögött.
Madarász Iván (Uránusz köz 1/b): Be kell, hogy valljam, hogy teljesen tájékozatlanul jöttem ide. Két álláspontot hallottam. Az egyik a Polgármester Úr javaslata, amelyekben tényeket, pontos adatokat hallottam és kivitelezhető, reális alapokon nyugszik. A másik oldalon éreztem, hogy feltételezések, remények állnak. Választani a reális lehetőségek közül lehet. Én mindenképpen támogatom a Polgármesteri Hivatal javaslatát. Az évekre elhúzódó vita olyan jövedelem-kiesést jelent, amely a legkedvezőbb tárgyalási végeredményhez képest is nagy veszteséget jelent.
Dr. Halász András (Sas u. 3.): M0-ra mi a megoldás? Mind a három megoldást megvétóznánk?
Szathmáry Gergely polgármester: 1992-ben készültek el az első nyomvonal tervek, ami sok-sok térképre, hogy úgy mondjam rárögzült. Ezt a nyomvonalat rögzíti az autópálya törvény, az agglomerációs törvény és a Pest Megyei Rendezési Tervet elfogadó jogszabály. Ez a nyomvonal jelenleg rögzítve van jogszabályokban, de 1992-ben még semmilyen környezetvédelmi törvény nem volt, csak egy-két kisebb rendelet. A környezetvédelmi törvény 1995-ben jelent meg, és teljesen új alapokra helyezte az engedélyeztetési eljárást is. Ezeket a nyomvonalakat felül kell vizsgálni. Ami a legvalószínűbbnek tűnik, az egy olyan terv, ami még semmilyen engedélyezési eljáráson nem futott át. Ennek első lépcsője a környezetvédelmi hatásvizsgálat. Ennek során készül egy tanulmányterv, ami a 3 nyomvonalnak az összes környezetre és lakosságra való hatását megvizsgálja, mindegyiket modellezi és ezek közül javasol egy módosulatot és azon belül is javasol egy műszaki megoldást. Ezt a környezetvédelmi felügyelőséghez benyújtják, és ők szakhatósági állásfoglalásra kiküldik az összes érintett településnek. A település szakhatósági állásfoglalást ad ki, és ezeket figyelembe kell venni. Ez nem azt jelenti, hogy Remeteszőlős azt mondja, hogy nem és kész, ezt szakmailag meg kell indokolni. Úgy gondolom, hogy emellett a terület mellett sok szakmai érv van. Ha azt mondjuk, hogy el tudjuk képzelni, de más műszaki megoldással, az is egy járható út. A műszaki megvalósulást jelentős mértékben tudjuk befolyásolni. Erre példa az M0 északi hídja is, amit Budakalász és Üröm polgármestere elutasított, és így újra át kellett dolgozni a tervet, ezért késett a megvalósulás. Így érvényesítette az önkormányzat az akaratát. Ha a mi területünkön megy az M0, már az első szakaszban beleszólásunk van, a nyomvonalat és a főbb műszaki jellemzőket is befolyásolhatjuk.
Ruzsa Ágota (Patak sétány 86.): Én a Balázstól azt hallottam, hogy tárgyaljunk tovább, és ezért van ez a fórum. Miért olyan fontos a budapesti határ? Ha II. kerületté akarnánk válni, ez érthető lenne, de én nem akarok. Ha települést akarunk, kell egy központ. Szeretem, ha egy településen van központ. Ahol nincs központ, ott szétesik minden. A kérdés, hogy mi legyen a központja ennek a településnek? Az, hogy én ácsingózom arra a 6 hektáros erdőrészre és a mellette lévő erdészházra, annak alapvető oka, hogy központot látok benne, van egy energetikai központi ereje. Belehalok abba, hogy száguldoznak a motorosok 320-al. A Polgármester Úr azt mondta, hogy nyertünk 1, 5 millió Ft-ot. Hogy van ez, hogy amikor nem a miénk a túloldal, mi építjük meg a túloldalnak a lámpáit is? Szeretnék látni Nagykovácsi részéről leírva bizonyos elköteleződéseket a túloldallal kapcsolatban, mielőtt megegyezünk. Nem látom semmi biztosítékát, hogy együtt akar Nagykovácsi működni a jövőben, ha most egy ilyen kis dologban nem tudunk megegyezni, hogy a lámpát és a járdát a két oldalon csináljuk meg közösen. Ez nekem egy olyan gesztus lenne, amely bizalmat kezdene kialakítani. Most csak félelmem van. Eddig az egyetlen remény az volt 5 éven át, hogy a Vénusz utcánál egy egységes területet fejleszthetünk. Miért kell azt 50%-ban megfeleznünk?
Szathmáry Gergely polgármester: 8000 autó megy végig a Nagykovácsi úton naponta. A Zsíros hegy fejlődése további gépjármű forgalmat generál. Ez a forgalom nem fog csökkenni. Ha elérjük, hogy belterületi út lesz, annyit fogunk csak elérni, hogy az a 8000 autó lassabban megy el a területen. Egy 8000 autós forgalmat lebonyolító út, kettéválaszt egy területet. Azokat a buszmegállókat naponta 900 remeteszőlősi használja. Azért pályázunk a közvilágításra, hogy kialakítsuk a zebrához szükséges első és alapvető infrastruktúrát. Tehát, amikor ezt teszem, kimondottan Remeteszőlősért teszem. Igen nagy tranzakció volt a pályázatot elbíráló bizottsággal elfogadtatni ezt a dolgot, de megértették és támogatták. Nagyon sokan jelezték, hogy életveszélyesnek tartják az átkelést. Nekem kötelességem mindent megtenni azért, hogy ennek a feltételeit javítsam.
Ha a létszámarányokat és bíróság legkedvezőbb módozatát vesszük figyelembe, akkor a nagy területből 13,3% tulajdon jut. Ezt azért teszi meg a bíróság, mert őt a törvény erre kötelezi, ez nem vélemény. Ezt az értéket alkudtuk fel Nagykovácsinál 50%-ra. A 2002-es vagyonkatasztert kell figyelembe venni. Csak az 1,4 hektáros terület közel 180 millió Ft-os értéken van nyilvántartva. A másik oldalon pedig a kalapács alakú telek közel 80 millió Ft-on van nyilvántartva. Mind a kettő belterület. Az összes többi kis telek – ami most már sokkal többet ér egyébként – a vagyonkataszterben 1,5 millió Ft körül van nyilvántartva. Nem tudunk cserélni, mivel olyan aránytalanul nagy a két ingatlan nyilvántartási értékének különbsége, hogy egyszerűen nem jön ki számszakilag sem. Az eredeti beadványunkban 206 millió Ft-os vagyonra nyújtottunk be igényt. 206 millió Ft-ból az a két telek sem jön ki. Két lehetőség van. Az egyik, hogy nem jó az 50%, majd próbálkozom tovább egyezkedni. Fél éve tart az egyezkedés, tehát bátran mondhatom, hogy ebből a dologból ennél többet nem lehet kihozni. Ekkor jön a bíróság, aki 6-7 év múlva a lakosságszám és a szakértő véleménye alapján sajnos még ennyit sem ad a területből. Nagyon örültem volna, ha a nagy terület, a mellette lévő kisebb terület, sőt még a szembelévő rész is a miénk, de ennek semmiféle realitása nincsen. A község életben maradása, működése érdekében nem tehetem meg, hogy ezeket a dolgokat figyelmen kívül hagyom.
Előd Péter (Patak sétány 10.): Kételyeim vannak azzal kapcsolatban, hogy az akkor beadott szakértői, ügyvédi anyag a mi reális igényeinket tartalmazza-e. Kétségtelen, hogy nagy eredmény, hogy más irányba el tudott lépni az önkormányzat. Kétséges, hogy szabad-e megtenni, hogy pár ember összedugta a fejét és összehozott egy megállapodás tervezetet? Megnyugtató-e az számotokra, hogy a lakosság ezekbe a döntő kérdésekbe nem szól bele? Azt tudnám javasolni, hogy írásbeli kérdőívvel meg lehetne a falut szólítani, hogy a lakosság mekkora része fogadja el ezt a tervezetet. Ami nekem problémás – és ezért kéne tovább tárgyalni, ha nem is bíróságra menni –, hogy nem látszik a megállapodásból, hogy a gyümölcsös felé Remeteszőlősnek nincs külterülete. Nagykovácsinak érdekében áll, hogy ezt a területet beépítse. Ebben az irányban külterülete nem létezik a falunak. A másik irányban én nem vagyok meggyőződve, hogy azoknak, akik ezen a területen lakunk, olyan nagyon nagy előny-e, hogy azt a 40 db ingatlant beépítve fogjuk látni. A pénzügyi része nem nagyon vethető össze. A túloldalon ott van egy 80 lakásos lakóparknak és egy ABC-nek az adóbevétele. Azért ragaszkodik Nagykovácsi ehhez a területhez, mert ez neki egy fix bevételt jelent. Ha bejön 5-10 millió Ft pár év múlva, azt nem kéne ott hagyni. A túloldali rész közművesítésének lehetőségét ez a település teremtette meg, ennek kapcsán Nagykovácsi komoly közműfejlesztési hozzájáruláshoz jutott. Ő egyszer már gazdagodott ebben a dologban. Kicsit abszurdumnak érzem, hogy nekünk egyetlen területünk van, ahol lehet közösségi területet kialakítani. Ráadásul erre a területre előbb-utóbb átemelőt fognak bekényszeríteni. Ez azt jelenti, hogy a mi mellette lévő területünk nem igazán fog értékében növekedni. A két terület értékeiben és használhatóságában nincs egálban egymással. Nem vagyok benne biztos, hogy nekünk a laktanyáig érdemes-e nyújtózkodnunk.
Szathmáry Gergely polgármester: Néhány pontatlanságot hadd javítsak ki. Két lehetőség van, bíróság vagy megegyezés. Az agglomerációs törvény alapján két település belterülete 200 méternél jobban nem közelítheti meg egymást. Ez alól egy kivétel van, ami Remeteszőlősre vonatkozik, és Nagykovácsira pedig nem, hogy ha közös közintézmény miatt szükség van rá. A 200 méteres sáv a Sirály utcai ingatlan másik oldalán a törvényből adódóan van. Esetleg, ha eléri Nagykovácsi, hogy a törvényt módosítsák. Azt szeretném kérni, hogy adóbevételekre ne hivatkozzunk. Én tudok 1-2 számot, de nem fogom megmondani, mert nincs rá jogunk. Nem korrekt dolog, ha feltételezést állítunk egy olyan témában, amiben nincsenek információink. A feltételezéseket ne állítsuk ellenérvként egy egzakt és körülírható dologgal szemben.
Csurgai Attila (Patak sétány 88.): Azért választottunk képviselőket, hogy azokban megbízzunk. Ha más véleménye van a lakosoknak, nyilván a Képviselő-testületnek elmondják. Gondolom, hogy a Képviselő-testületben ezt megvitatták, és kiderült, hogy Tóth Balázs úrnak más a véleménye erről. Nyilvánvaló, hogy a vita mindig előrébb visz. Azt hiszem, hogy a kompromisszum készség a legfontosabb. Nagyon fontos, hogy észrevegyük, hogy itt az idő, hogy lehessen változtatni. Szeretném az Önkormányzat munkáját megdicsérni, azzal, hogy ezt nagyon szépen megköszönöm.
Jekli Imre (Patak sétány 68.): Én, mint volt képviselő, nagyon örülök annak, ha előre haladás van és valamilyen kompromisszumos megoldást tud választani a Képviselő-testület. Az távol áll tőlünk azonban, volt képviselőktől, hogy mi azokat az elveket, amiket 4 évig hajtogattunk, lobbiztunk érte, most feladjuk.
Jekli Imre felolvas néhány részletet a per irataiból. Ezek között szerepel Bencsik Mónika egyik levele, amit dr. Fiala István szakértőnek írt 2005. július 5-én. A következő részlet hangzik el: „Megbeszélésünkön Ön tudomásomra hozta az álláspontját, melynek alapján Ön a szakmai szempontokra figyelemmel a közigazgatási területünk megosztására olyan javaslatot fog tenni, amelynek értelmében Remeteszőlős Község területe a Nagykovácsi út mindkét oldalára kiterjed. Érvelése szerint ugyanis ellenkező tartalmú javaslat esetén a két község belterülete közvetlenül határos lenne egymással, amely településrendezési szempontból nem szerencsés.”
Ezt követően Molnár Mária által a szakértői beadvány elemzésére írt levelet idéz: „Véleményem szerint nagyon pozitív, ahogyan megindokolja a szakértő a Nagykovácsi út déli oldalán lévő területekre vonatkozó Nagykovácsi igény elutasítását, és a mészégető és erdészház Remeteszőlőshöz való csatlakozására vonatkozó egyértelmű álláspontját.„
Dr. Deák Zsolt bíróság előtti érvelését is felolvassa: „Olyan területrendezést kérünk, amelyben a községek tulajdona, vagyis a peres felek tulajdona, elsősorban saját közigazgatási határaikon belül helyezkedik el, és ily módon a tulajdonjogi használattal kapcsolatos viták minimális mértékre szoríthatók. Ehhez kapcsolódva utalunk arra, abból a nem remélt helyzetből, ahol a Tisztelt Bíróság a Nagykovácsi utat közigazgatási határként jelölné ki, az a felperes számára rendkívül hátrányos volna. A belterületi bővítést, az intézményhálózat elhelyezését akadályozná, a felperes fejlesztési elképzelései beszűkülnének, és életképtelenné válna. Arról nem is szólva, hogy illetékességi összeütközéseket szülne, mint ahogy van is már erre példa, a peres felek között haláleset folytán halotti anyakönyvi ügyben illetékességi összeütközés keletkezett. De ne csupán erről, többről van szó. Az alperesi – tehát a Nagykovácsi – álláspont szerint a közigazgatási határ megállapítása a létesítés feltételét képző egységes arculat kialakítását akadályozná. Ebben a nem kívánatos helyzetben elkülönült településrészről nem lehet szó. A felperes közigazgatási határait alperes körbefogná, és a körbefogottság folytán a felperes korlátozottan működhetne és az Ötv.-ben előírt kötelezettségének nem tudna megfelelően eleget tenni, és ennek folytán ellehetetlenülne.”
Ezt kívántam felolvasni, nem kívántam ártani egyetlen álláspontnak sem. Én annak a híve vagyok, hogy kompromisszumra kell lépni. Nagykovácsi helyében én Remeteszőlős ajánlatát nagyon elfogadnám, mert ez nekik nagyon jó. Nem merném azonban azt állítani, hogy Remeteszőlősnek jó.
Muhari Kálmán (Rigó u. 6.): Ez így igaz, amit Imre bátyám felolvasott, de Nagykovácsi azt akarta, hogy Remeteszőlős ne menjen át az úton, és adott volna 20 métert a Nap utcától. Remeteszőlős álláspontja pedig az volt, hogy kérjük az út két oldalát és Budapesttel határosak akartunk lenni, hogy ne legyen egy körbezárt falu. Akkor ez volt a helyzet.
Szathmáry Gergely polgármester: A Nagykovácsi által adott variáns az volt, hogy Remeteszőlős megkapja a belterületeit, a Nagykovácsi út és a patak közötti területet, és a Nap utca másik oldalán lévő nagy füves terület kb. 1/5-ét. A Főépítész Asszony és az Ügyvéd Úr is az összes lehetőséget mérlegelve azt mondta, hogy ezt nagyon erősen támogatja. Molnár Mária azt mondta, hogy nyilván ideálisabb volna egy sokkal nagyobb Remeteszőlős, az út másik oldalával, de jelen szituációban – látva az elmúlt 4 év történéseit és figyelembe véve a jövőbeli lehetőségeket – azonnal fogadjuk el ezt az ajánlatot. Az Ügyvéd Úr pedig azt mondta, hogy bevallja őszintén, ő nem is mert egy ilyen százalékos arányra gondolni. Mind a ketten intenzíven támogatják ezt a megegyezést. Az Ügyvéd Úr nyilván jogi szempontból, a Főépítész Asszony településszerkezeti szempontból látja a dolgokat.
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): Tudni kell, hogy Nagykovácsi rendkívüli jóindulatával a leválás előtt 4 hónappal, 2002-ben vonta belterületbe Rácskitelepet, és ezzel együtt ezek szerint – bár ez nem volt olyan egyértelmű – vonta belterületbe azt a telket is, ami önkormányzati telek. Az akkori kimutatás szerint, amit mi megkaptunk – tehát a 2000 és 2001. évi vagyonmérleg szerint – ez a telek még nem volt belterület, hanem szántó volt és filléres összeg volt. Teljesen jogos volt tehát az az álláspontunk, hogy a forgalmat adó vagyon bőven elég arra, hogy az a telek a Remeteszőlősi Önkormányzat tulajdona legyen. Az Ügyvéd Úr, aki jelenleg is képviseli Remeteszőlőst, mondta nekünk, hogy elképzelhető, hogy a vagyon kapcsán ezt a részt a bíróságnak Remeteszőlősnek kell ítélnie. Az egy rosszhiszemű és bizonyítható tény, hogy ezt Nagykovácsi a leválás után 2002-ben vonta belterületbe a saját rendezési tervében és megemelte úgy az értéket, hogy az véleményem szerint irreális. Ráadásul a mi Helyi Építési Szabályzatunk változatlanul külterületként tartja nyilván és 3%-os beépítettséget enged.
Szathmáry Gergely polgármester: Remeteszőlős a beadványában, illetve a bírósági keresetében a 2002. október 22-i állapotok rögzítéséhez ragaszkodott. Hogyha akkor valamilyen, általam nem ismert ok miatt az akkori remeteszőlősi ügyvéd a 2001-es vagyonkatasztert vette figyelembe, az egy dolog. Amikor belterületbe vonta ezt a területet, akkor a teljes Rácskitelepet is belterületbe vonta, tehát nem egy külön belterületbe vonás volt.
Szokolay Tamás (korábbi remeteszőlősi lakos): Az A,B,C variáció közül melyik tartalmazza a Nagykovácsi út teljes két oldalát? A két jegyző felelőssége, ha közlekedési bűncselekmény történik.
Szathmáry Gergely polgármester: Semelyik variáció.
Ruzsa Ágota (Patak sétány 86.): Tavaly a minisztériumban, ahol a szakértő elmondta, hogy milyen megoldásra jutott, akkor egy nagyon érdekes mondat hangzott el. A szakértő külterületnek tekintette a lakóparkot. Erre hirtelen felháborodás volt, és kiderült, hogy telekkönyvileg nem úgy szerepelt 2006. januárjában, hogy belterület. Senki nem akar mást, mint megegyezést, csak finomítások jönnek elő, esetleg újabb érvek. Mindenki nagyon meglepődött, amikor ez kiderült, az akkori alpolgármester is a fejéhez kapott, és azt mondta, biztos csak egy elírás lehet. Gábor, ha olyan jóban vagy Nagykovácsival, nézzél utána, hogy mi történt akkor, hogy jelenhetett ez meg külterületként?!
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): Ez nagyon egyszerű. A Rácskitelepet is ugyan belterületbe vonták papíron, de a hivatali belterületbe vonás és a földvédelmi járulék elmaradt.
Szathmáry Gergely polgármester: Az én információim azok, hogy jó pár évvel korábbi képviselő-testületi határozat volt, hogy belterületbe vonják, és nem vezették át a földhivatali nyilvántartásba. Igaz, hogy Remeteszőlős 2000-ben vált önálló településsé, de közigazgatásilag 2002. október 22-én született meg. Azután születtek meg az első megállapodások, amikor Nagykovácsi és Remeteszőlős megállapodott az akkor létező belterületekről. Nagykovácsi nyilatkozott a belterületekről és elismerte, hogy az Remeteszőlőshöz tartozik.
Németh István (Nap köz 6.): Egy kis pontosítás. Rácskitelep 2000. február 29-én lett belterületbe vonva. Ez nem Nagykovácsi akciója volt. Ez a terület akkorra jutott el erre a szintre. Az én ismereteim szerint M0-nak semmilyen engedélye nincsen. Nincs engedélyterve. Remeteszőlősnek semmilyen érdeke nincs, hogy a túloldalt megszerezze. Az egy erdő, ott a továbbiakban csak erdő lehet. Ott semmilyen fejlesztés, semmilyen park nem lesz. Az, hogy lehet-e erről a dologról tovább tárgyalni, az a két fél kérdése. A kérdés, hogy akar-e, vagy hajlandó-e Nagykovácsi tovább tárgyalni, vagy van egy olyan pont, amit vagy megragadunk, vagy nem. Ha ez egy olyan pont – és a tárgyaláson részt vevők gondolom ezt érzik – akkor ezt el kell fogadni. Az út túloldalán nincsen olyan terület, amivel Remeteszőlős bármit is tudna kezdeni, amit fejleszteni tud. Nem érdemes hozzá ragaszkodni. A közigazgatási határhoz valamilyen formában a lakosságnak ráhatása lehet, ha elég erősek. Ha most meglesz az elhatárolás Remeteszőlős és Nagykovácsi között, én merem garantálni, hogy egy csomó olyan tulajdonosi kör van, akinek pont még Remeteszőlőshöz tartozna a területe. De ehhez ezt a dolgot le kell zárni.
Mutafisz Dimoszné (Patak sétány 104.): Nem hiszem, hogy itt egy valaki is van, aki az mondja, pereskedjünk. Én sem akarok pereskedni. Szerettem volna azt hallani a Gergőtől, hogy megpróbálunk még valamit elérni és tovább tárgyalunk. Ki volt ott személy szerint a tárgyalásokon Nagykovácsi és Remeteszőlős részéről?
Petneházy Gábor alpolgármester: A történet valamikor a tavalyi év vége felé kezdődött, egy jó vacsora mellett, falubéli prominens személyekkel, a politikát képviselőkkel és az ügyvédjükkel. Nagykovácsi jogi képviselője az én képviselőm is. Semmiféle titok, vagy összeférhetetlenség nincs ebben. Jó a kapcsolatom vele hosszú éve óta. A Gergőnek szintén a baráti társaságában van Nagykovácsi vezetésében erősen érdekelt személy. Elkezdődtek ezek a tárgyalások szép lassan beszélgetés szintjén. Nagykovácsi Önkormányzata küldött nekünk 1 db javaslatot, amelyet a Testületünk megvitatott, és a történet innentől kezdve ott van leírva az orrunk előtt. Most van az a pont, amikor elértük, amit tudtunk. Nagykovácsi Képviselő-testülete zárt ülés keretében elfogadta a mi javaslatunkat. Mi összehívtunk egy közmeghallgatást, hogy hátha van még értelmes érv és lehetőség ebben a dologban. Azért vagyunk itt, hogy az értelmes lakossági ötletekből még bármit belecsaljunk ebbe. Most két esélyünk van. Finomítgatni még lehet rajta, hogy pl. a nagy területnek melyik fele a miénk. Ezekről lehet velük vitatkozni, de Nagykovácsi jó szándékú, prominens vezetősége pont azokat a célokat tűzte ki. A határon vagyunk. Ennyit lehet elérni. Álmodozni lehet, húzni lehet a dolgot.
Szathmáry Gergely polgármester: Amikor a polgármester a dolgát teszi, a Testület felhatalmazásával jár el. A polgármester önmaga döntést nem hoz, hanem végrehajt képviselő-testületi határozatot. A 11/2007 Kt. határozatot végrehajtottam, ami felhatalmazza a polgármester, hogy a szükséges tárgyalásokat folytassa. Bármilyen lépést tettem tehát, azt a Képviselő-testület felhatalmazása alapján tettem. Több ilyen határozat is volt. A polgármesternek nincs joga önállóan dönteni ilyen kérdésekben, ezt nem is tettem meg.
Mutafisz Dimoszné (Patak sétány 104.): A kérdésre nem kaptam választ. Nagykovácsi részéről ki volt ott?
Szathmáry Gergely polgármester: A Képviselő-testületet a polgármester képviseli, Remeteszőlősön is, Nagykovácsiban is. A törvény így szól. Tetszik látni Nagykovácsi képviselő-testületi határozatokat is, ők hasonló felhatalmazást adtak a Polgármester Asszonynak. Mi nem tehetünk mást, csak azt, amire a határozat felszólít. Volt olyan, hogy a Jegyző Úr, jómagam, a Polgármester Asszony, az ő jegyzőjük volt jelen, adott esetben az Alpolgármester is. Ezeken nem döntéseket hoztam, hanem feladatot hajtottam végre. Nagykovácsi a szembe lévő oldalon nagyon sok területen változtatási tilalmat rendelt el. A Polgármester Asszonynak én már az elején elmondtam azokat az érveket, amiket a Balázs képviselő úr és Ti is mondtatok. A Polgármester Asszony határozottan kijelentette, hogy az esetleges megállapodás esetén erre vonatkozóan valamiféle garanciát ad. Nagykovácsiban igaz, hogy a Polgármester főlényesen nyert, a teljes testülete az, akit ő javasolt a választások során, tehát az ő emberei jutottak be. Mögötte azonban egy nagyon erős társadalmi szervezet van és ők társadalmi szerződést kötöttek. A Polgármestert és a Testületet köti az azokba leírt dolgok, ahol a legfőbb prioritás, hogy Nagykovácsi a zöld terület védelmét minden tekintetben megőrzi. Egy-két területet, amit belterületbe vontak volna, ez a Testület leállított, vagyis nem engedte, hogy a fejlesztés tovább történjen. Ezzel kapcsolatban csak azt akarom mondani, hogy ők is legalább olyan érzékenységet tanúsítanak, mint mi.
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): Tudomásom szerint a Kecskehátat azért belterületbe fogják vonni. Azt pedig, hogy Nagykovácsi mi mindent ígért, azt én el tudnám mesélni. Annak idején, amikor még Nagykovácsihoz tartoztunk – és próbáltuk megértetni velük a csatorna kapcsán, hogy Remeteszőlős itt élő embereinek mi lenne az érdeke – akkor sok mindent ígértek, semmit be nem tartottak. Teljesen jogosnak tartom, hogy ha bármiben is Remeteszőlős megállapodik Nagykovácsival, akkor igen is komoly garanciákat kellene kérnünk, azért, hogy valóban meg is valósuljon.
Szathmáry Gergely polgármester: Ismerve ezt a szituációt, hogy iszonyatos helyzetben voltatok, mi csak azt fogadtuk el Nagykovácsitól, amit határozatban rögzített. Az, hogy mit mondott, az egy lépésünket sem határozott meg. Pont ebből tanulva, nem is engedtük, hogy a dolgok elfajuljanak. Ha úgy alakulna, hogy a kompromisszumos megoldást elfogadjuk, akkor az a célunk – és ezt rögzítettük is mindketten – hogy közös beadvánnyal fordulunk a bíróság felé, aki bírói végzésben rögzíti a megállapítottakat, és ez kötelező érvényű. Bizonyos eredményeket már fel tudunk mutatni.
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): A javaslat, amiről még korábban beszéltünk, miért nem került legalább tájékoztatás szintjén napirendre? Miért nem meséltünk róla, hiszen az érveknek tökéletesen megfelelt. Volt benne budapesti határ. Ha Nagykovácsi valóban kompromisszum kész, akkor számára ez egy olyan elfogadható javaslat, ami őt se károsítja, meg minket se. Nem akarok a Vida Laci tollaival ékeskedni, de ez egy nagyon jó ötlet volt.
Szathmáry Gergely polgármester: Vida Laci, a korábbi alpolgármester úrnak volt egy olyan felvetése, amely azt mondta, hogy méltányolandó a budapesti határ, az M0, és a másik oldalból kell nekünk valamennyi, és cserébe mi lenne, ha Nagykovácsinak hagynánk ebből hosszában egy kis részt.
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): És a laktanya az övéké.
Szathmáry Gergely polgármester: Ezt én nem hallottam. Tehát ennek a felét és a laktanyát, adjuk át Nagykovácsinak és ezért cserébe Nagykovácsi átadja a másik oldalt. Ez volt a felvetés, amire azt mondtam, hogy ezt a Képviselő-testület meg fogja rágni ugyanúgy, mint a mostani közmeghallgatáson elhangzottakat.
Dr. Tóth Balázs képviselő: Az Alpolgármester Úr valóban azt mondta, hogy felezzük meg az ingatlant hosszában az úttal párhuzamosan. Én ezzel tökéletesen egyet tudok érteni. Esetleg lehet engedni a 13-as és a 12-es km közötti területen, ha nagyon muszáj. Ezért mondtam, hogy tárgyalni szeretnék. Alkudni kell.
Szathmáry Gergely polgármester: Meghallgattuk az érveket. Az összes érvet komplett módon megfontoljuk és a szükséges lépéseket meg fogjuk hozni. Három verzió áll előttünk, és a Testületnek kell eldönteni, hogy melyik lehetőséget választja. Az egyik lehetőség, hogy azt mondja, elfogadom, a másik azt mondja, hogy nem fogadom el, a harmadik, hogy tovább rágódom. Az Alpolgármester Úr véleménye is megfontolásra kerül, ugyanúgy, ahogy mindenki más véleménye. Nekünk abban is felelősségünk van, hogy az értékelés folyamán az alátámasztott dolgokat kell figyelembe vennünk. Legfontosabb érvek azok lesznek, amelyek megalapozottak. Egy álmot és egy alátámasztott tényt nem tehetem meg, hogy egy mérlegre rakjam.
Kis Pál Gyuláné (Sirály u. 14.): Ez már el van döntve. Dr. Tóth Balázs az, akinek más a véleménye. Miért kell sietni? Meg kell fontolni az érveket. Ellenállást tanúsítasz, egyszerűen teljesen lesöpörsz mindenkit, minden érvet. Legyen népszavazás! Nagyon nagy dologról van szó. Ilyen volumenű témában nem lehet egyedül dönteni. Nem kell sietni. Várjunk. Tudom, hogy fel akarjátok gyorsítani, de nem kell. Olyan benyomásom van, hogy ez el van döntve. Ez az összejövetel is egy színjátéknak tűnik, mert egyszerűen mindent megcáfoltál.
Szathmáry Gergely polgármester: Remeteszőlős Község Önkormányzata nem döntött még. Ez a kompromisszumos lehetőség, jelenleg lehetőség. Erről döntés nem született. Ha van egy elképzelésem, és ezeket érvekkel alátámasztom, akkor engedjék meg, hogy azt elmondjam. Erre lehet adott esetben ellenérvet mondani. Az itt elhangzottakat és a Patak sétányon elhangzottakat a Testület meg fogja fontolni. Én mondom az én érveimet, erre lehet ellenérvet mondani. A Testület mindent megfontol.
Németh István (Nap köz 6.): Hosszú a 2002-2007 között eltelt idő. Ha van lehetőség, el kell menni a legvégső határig, de miután két félről van szó, az ő érveit is figyelembe kell venni. Ha nem állapodunk meg, az egy bűn!
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): Én még mindig nem tudom, miért jobb nekünk az a variáció, amit most kompromisszumként felajánlunk? Miért fontosabb számszakilag ez a terület, mint a másik oldal? Van, ami több, de kevesebb. Használhatóságában, Remeteszőlős érdekeit figyelembe véve, miért jobb ez, mint az? Milyen konkrét hátrányunk származott abból, hogy nem volt közigazgatási határunk? Milyen veszély fenyegeti Remeteszőlős létét, ha még egy ideig nem lesz? Mi akadálya van a tárgyalások folytatásának? Elmegyünk a tárgyalásra, ott megítélnek valamit, utána fellebbez Remeteszőlős, és kér egy olyan szakértőt, aki esetleg reálisabban és Remeteszőlős szempontjából sokkal pozitívabban is megítélheti a területi megosztást. Úgy érzem, a kezdetekhez képest, mi már eleve egy hátrányos helyzetet kaptunk a szakértők által. A bíróság az első időszakban nem így nyilatkozott. Ez akkor fordult meg, amikor a szakértő ki lett jelölve.
Szathmáry Gergely polgármester: Többen, több szempontból erre a kérdésre elmondtuk az álláspontunkat. El tudom fogadni, hogy ezt te nem fogadod el, de azzal már tovább nem tudok mit kezdeni. Elmondtam az összes érvet, és nagy tisztelettel elfogadom, hogy ezeket te nem fogadod el. Nyilván megvannak erre az ellenérveid.
Elődné Simor Veronika (Patak sétány 10.): Én nem azt mondtam, hogy nem fogadom el, én nem értem. Nem tudom, hogy mitől jobb.
Szathmáry Gergely polgármester: A bírósági tárgyalással kapcsolatban egyetlen dolgot szeretnék mondani. Nem mi jelöltük ki az igazságügyi szakértőt, hanem a bíró és a felperes fizeti. 1 millió 800 Ft volt. Nem mi jelöltük ki, pontosan azért, hogy a függetlensége biztosítható legyen. Az igazságügyi szakértő a bíró utasítása alapján járt el. A bíró a tárgyaláson történt egyetlen megállapodás, és a jogszabályok alapján adta meg az értékelési szempontok

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


2. § (1)4 Az alapvető jogok biztosa áttekinti és elemzi az alapvető jogok magyarországi helyzetét, és az alapvető jogokkal összefüggő, Magyarországon történt jogsértésekről statisztikai kimutatást készít. Az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését ellenőrző közigazgatási szerv, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, valamint az oktatási jogok biztosa az alapvető jogok biztosának megkeresése alapján a statisztikai kimutatáshoz személyes adatokat nem tartalmazó összesített adatokat szolgáltat.
(7)8 Az alapvető jogok biztosa az alapvető jogok tiszteletben tartása és hatékonyabb védelme érdekében javaslatot tehet az országos rendőrfőkapitánynak, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatójának, a terrorizmust elhárító szerv főigazgatójának, illetve az idegenrendészeti szerv főigazgatójának utasítás kiadására, módosítására vagy hatályon kívül helyezésére.
a)9 rendszeresen tájékoztatja az alapvető jogok biztosát, az érintett intézményeket és a nyilvánosságot a jövő nemzedékek érdekeinek érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatairól,
b)10 felhívja az alapvető jogok biztosa, az érintett intézmények és a nyilvánosság figyelmét a természetes személyek nagyobb csoportját – különösen a jövő nemzedékeket – érintő jogsértés veszélyére,
f)11 figyelemmel kíséri a fenntartható fejlődés Országgyűlés által elfogadott stratégiájának megvalósulását,
g)12 javaslatot tehet a jövő nemzedékek jogait érintő jogszabályok megalkotására, módosítására, valamint
h)13 nemzetközi tevékenységével elősegíti a jövő nemzedékek érdekeivel kapcsolatos hazai intézményrendszer értékeinek bemutatását.
a)14 rendszeresen tájékoztatja az alapvető jogok biztosát, az érintett intézményeket és a nyilvánosságot a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatairól,
b)15 felhívja az alapvető jogok biztosa, érintett intézmények és a nyilvánosság figyelmét a nemzetiségeket érintő jogsértés veszélyére,
f)16 véleményezi a Kormány társadalmi felzárkózásról szóló stratégiáját és figyelemmel kíséri a Magyarországon élő nemzetiségeket érintő célkitűzéseinek megvalósulását,
g)17 javaslatot tehet a Magyarországon élő nemzetiségek jogait érintő jogszabályok megalkotására, módosítására, valamint
h)18 nemzetközi tevékenységével elősegíti a Magyarországon élő nemzetiségek érdekeivel kapcsolatos hazai intézményrendszer értékeinek bemutatását.
(4)19 Tevékenysége során az alapvető jogok biztosának a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettese „a jövő nemzedékek szószólója” címet, az alapvető jogok biztosának a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó helyettese „a nemzetiségi jogok védelmezője” címet viselheti.
(5)20 Nem lehet az alapvető jogok biztosa vagy helyettese az, aki a választásra irányuló javaslat megtételének időpontját megelőző négy évben országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló, európai parlamenti képviselő, köztársasági elnök, a Kormány tagja, államtitkár, önkormányzati képviselő, polgármester, alpolgármester, nemzetiségi önkormányzat tagja, jegyző, a Magyar Honvédség hivatásos állományú tagja, a rendvédelmi szervek és rendvédelmi feladatot ellátó szervek hivatásos állományú tagja, párt tisztségviselője vagy alkalmazottja volt.
(2a)21 Ha az alapvető jogok biztosa és helyettese megbízatása egyidejűleg szűnik meg, a helyettes személyére az újonnan megválasztott alapvető jogok biztosa a megválasztását követő harminc napon belül tesz javaslatot.
(2)22 Az alapvető jogok biztosa és helyettese más keresőtevékenységet nem folytathat, és egyéb tevékenységéért – a tudományos, oktatói, művészeti, szerzői jogi védelem alá eső, lektori, szerkesztői tevékenységet és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyt kivéve – díjazást nem fogadhat el.
12. § (1)23 Az alapvető jogok biztosa az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény szerinti képviselői tiszteletdíj 2,5-szeresének megfelelő illetményre jogosult.
(1a)24 Az alapvető jogok biztosa az (1) bekezdésben meghatározott illetményen túl miniszteri juttatásra jogosult.
(2)25 Az alapvető jogok biztosának helyettese a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 1. melléklet I. pontjában foglalt Illetménytábla szerinti helyettes államtitkári illetmény felső határának megfelelő illetményre jogosult.
(2a)26 Az alapvető jogok biztosának helyettese a (2) bekezdésben meghatározott illetményen túl államtitkári juttatásra jogosult.
18. § (1)27 Az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint
(a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási pert – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
a)29 – a 2. § (3) bekezdésében foglaltakat ide nem értve – az Országgyűlés,
(5)30 Ha az ügyben jogerős vagy véglegessé vált közigazgatási határozat született, az alapvető jogok biztosához ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.
(7)31 Az alapvető jogok biztosa nem járhat el olyan ügyben, amelyben a határozat ellen közigazgatási per indult, vagy amelyben jogerős bírósági határozat született.
b)32 a vizsgált üggyel összefüggésbe hozható összes iratba betekinthet, azokról másolatot, kivonatot készíthet, és
(2)33 Az alapvető jogok biztosának vagy a felhatalmazása alapján a vizsgálatot végző munkatársának a helyszíni ellenőrzés során a honvédelmi szervezet, a rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági feladatokat ellátó szervei, valamint bűnügyi főigazgatósága és annak a NAV nyomozó hatósági feladatokat ellátó területi szervei működésére szolgáló területekre történő belépésének, tartózkodásnak és kilépésének rendjét a honvédelemért felelős miniszter, a rendvédelmi szerv irányításáért felelős miniszter, illetve a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt irányító miniszter határozza meg.
f)34 a rendőrség által titkos információgyűjtés folytatása vagy leplezett eszközök alkalmazása érdekében használt eszközök és módszerek működésének és működtetésének műszaki-technikai adatait tartalmazó vagy az azokat alkalmazó személyek azonosítását lehetővé tevő dokumentumba,
h)35 a büntetőeljárásról szóló törvény alapján zártan kezelt ügyiratokba, valamint
g)36 a Nemzeti Adó- és Vámhivatal érintett szerve által titkos információgyűjtés folytatása vagy leplezett eszközök alkalmazása érdekében használt eszközök és módszerek működésének és működtetésének műszaki-technikai adatait tartalmazó vagy az azokat alkalmazó személyek azonosítását lehetővé tevő iratba,
i)37 az adóügyi jelzések védelmével kapcsolatban a Nemzeti Adó- és Vámhivatal feladat- és hatáskörrel rendelkező szerve által alkalmazott módszerek adataiba, valamint a nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák forgalmára, az ellenőrzési tervekre, a megfigyelésekre és a körözések elrendelésére, illetve a katonai ügyekre vonatkozó adatokat tartalmazó iratba.
a)38 a büntetőeljárásról szóló törvény alapján zártan kezelt ügyiratokba,
c)39 az ügyészség nyomozást végző szervének a titkos információgyűjtés folytatására, illetve a leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szervekkel történő együttműködésével kapcsolatos, és az abból származó vagy arra vonatkozó minden, a (2)–(4) bekezdésben a titkos információgyűjtést folytató, illetve leplezett eszközt alkalmazó szervekkel kapcsolatban meghatározott iratba,
(2)40 Ha az alapvető jogok biztosa vizsgálata során olyan körülményt észlel, amelyből a kényszerintézkedés elrendelésének jogszerűtlenségére lehet következtetni, erről a legfőbb ügyész útján haladéktalanul értesíti az ügyészséget. Ha a kényszerintézkedést az ügyészség rendelte el, az alapvető jogok biztosa a bíróságot is értesíti.
(3)42 Az alapvető jogok biztosának a titkos információgyűjtés folytatására vagy a leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szervek e tevékenységével kapcsolatos vizsgálatáról készült jelentése nem tartalmazhat olyan adatot, amelyből az adott ügyben folytatott titkos információgyűjtésre vagy a leplezett eszközök alkalmazására lehetne következtetni.
33. § (1)43 Az alapvető jogok biztosa a feltárt alapvető joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében a legfőbb ügyész útján kezdeményezheti az ügyész fellépését. Az ügyész a fellépés kezdeményezésével kapcsolatos álláspontjáról, esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az alapvető jogok biztosát.
(2)44 Ha az alapvető jogok biztosa vizsgálata során alapvető joggal összefüggő visszásságot nem állapít meg, de jogszabálysértésre utaló körülményt észlel, a beadványt a legfőbb ügyész útján megküldheti az ügyésznek.
(3)45 Az alapvető jogok biztosa a környezet állapotával összefüggő közigazgatási döntés elleni közigazgatási per során a perben beavatkozóként részt vehet.
34/A. §46 (1)47 Ha az alapvető jogok biztosa a vizsgálata során észleli, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásságot önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközése okozza, kezdeményezheti az önkormányzati rendelet más jogszabállyal való összhangjának felülvizsgálatát.
35. § (1)49 Ha az alapvető jogok biztosa vizsgálata során bűncselekmény gyanúját észleli, büntetőeljárást kezdeményez az annak megindítására jogosult szervnél. Ha az alapvető jogok biztosa vizsgálata során szabálysértés vagy fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúját észleli, szabálysértési, illetve fegyelmi eljárást kezdeményez a szabálysértési, illetve a fegyelmi eljárás lefolytatására jogosult szervnél.
11/A.50 Közérdekű bejelentések vizsgálata
38/A. § Az alapvető jogok biztosa vizsgálja a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény szerinti közérdekű bejelentéseknek a 18. § (1) bekezdés a)–k) pontja szerinti hatóságok általi kezelésének gyakorlatát, valamint kérelemre az egyes közérdekű bejelentések megfelelő intézését.
(2) A 18. § (1) bekezdés a)–k) pontja szerinti hatóságok az alapvető jogok biztosának a feladatai ellátásához szükséges körben adatot szolgáltatnak az elektronikus rendszeren keresztül tett közérdekű bejelentésekkel és azok kivizsgálásával kapcsolatban.
38/D. §51 A Hivatal a közérdekű bejelentések közvetlen vizsgálatával kapcsolatos feladatokat ellátó munkatársai nemzetbiztonsági ellenőrzés hatálya alá tartozó álláshelyen és személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezve látják el e feladataikat.
11/B. Nemzetbiztonsági ellenőrzés felülvizsgálati eljárásának vizsgálata52
38/E. § (1) Az alapvető jogok biztosa a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben meghatározottak szerint vizsgálja a nemzetbiztonsági ellenőrzés felülvizsgálati eljárása elrendelését és lefolytatását az alapvető jogokkal összefüggő visszásság megállapítása érdekében.
(3)53 A Hivatal nemzetbiztonsági ellenőrzés felülvizsgálati eljárásával összefüggő feladatokat ellátó munkatársai nemzetbiztonsági ellenőrzés hatálya alá tartozó álláshelyen és személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezve látják el e feladataikat.
(2)54 A kivételes vizsgálatra a 18. § (5)–(8) bekezdését, a 19. §-t, a 20. §-t, a 27. § (1) és (3) bekezdését, a 28–30. §-t és a 34–37. §-t kell alkalmazni.
III/A. FEJEZET55
AZ ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSÁNAK ELJÁRÁSA ÉS INTÉZKEDÉSEI A NEMZETI MEGELŐZŐ MECHANIZMUS KERETÉBEN
39/A. § Ha az alapvető jogok biztosa a 2011. évi CXLIII. törvénnyel kihirdetett, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) 3. cikke szerinti nemzeti megelőző mechanizmus (a továbbiakban: nemzeti megelőző mechanizmus) feladatainak teljesítése körében jár el, eljárására a III. fejezet rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
39/B. § (1) A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítése érdekében az alapvető jogok biztosa a Jegyzőkönyv 4. cikke szerinti fogvatartási helyen (a továbbiakban: fogvatartási hely) szabadságuktól megfosztott személyekkel való bánásmódot – a 18. § (1)–(7) bekezdésére tekintet nélkül – beadvány és felmerült visszásság hiányában is rendszeresen vizsgálja.
c)56 a vizsgált hatóság munkatársát és a szabadságától megfosztott személyt is beleértve bármely ott tartózkodó személyt meghallgathat.
39/C. § A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítéséről az alapvető jogok biztosa évente átfogó jelentést készít, amelyet a Hivatal honlapján közzé kell tenni.
39/D. § (1) A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítése körében az alapvető jogok biztosa személyesen és a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére általa felhatalmazott munkatársai útján is eljárhat. A 21., 22. és a 26. §, valamint a 27. § (1) bekezdése és a 39/B. § szerinti jogosultságok az alapvető jogok biztosának a felhatalmazása alapján eljáró munkatársait is megilletik, illetve a 25. § szerinti együttműködési kötelezettség velük szemben is fennáll.
(3)58 Az alapvető jogok biztosának a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére legalább tizenegy munkatársát fel kell hatalmaznia. A felhatalmazott munkatársak a szabadságuktól megfosztott személyekkel való bánásmódot érintő szakterületen kiemelkedő elméleti tudással vagy legalább ötéves szakmai gyakorlattal rendelkező, felsőfokú végzettségű szakértők lehetnek. A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésében való közreműködésre az alapvető jogok biztosa eseti vagy állandó jelleggel más szakértőket is felhatalmazhat.
(4)59 A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére felhatalmazott munkatársak között kell lennie legalább egy, a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó helyettes biztos által javasolt személynek, és legalább két-két jogász, orvos, illetve pszichológus végzettségű személynek. A felhatalmazott munkatársak között az egyik nem képviselőinek a száma legfeljebb eggyel haladhatja meg a másik nem képviselőinek számát.
39/E. § Az alapvető jogok biztosa részére és a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére általa felhatalmazott munkatársa részére történő információközlés miatt senkit sem érhet hátrány.
III/B. FEJEZET60
A RENDŐRSÉGI PANASZOK VIZSGÁLATA
39/F. § A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. szóló törvény (a továbbiakban: Rtv.) 92. § (1) bekezdése alapján előterjesztett panasz (a továbbiakban: rendőrségi panasz) vizsgálata során az alapvető jogok biztosa eljárására a III. Fejezet rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
39/G. § (1) Az alapvető jogok biztosa a rendőrségi panasz vizsgálata során személyesen és a rendőrségi panasz vizsgálatára felhatalmazott munkatársai útján is eljárhat.
(3) Az alapvető jogok biztosának a rendőrségi panasz vizsgálatára felhatalmazott munkatársa e feladatok teljesítése körében – ha megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik – a minősített adatot a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott felhasználói engedély nélkül is megismerheti.
39/H. § (1) Az alapvető jogok biztosa az Rtv. 92. § (1) bekezdés a) pontja szerinti rendőrségi panaszokról felvilágosítást kérhet, és amennyiben eljárásának feltételei fennállnak, erről a panaszost, illetve az eljáró rendőri szervet értesíti. A panaszos az értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül kérheti, hogy rendőrségi panaszát az országos rendőrfőkapitány, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatója, a terrorizmust elhárító szerv főigazgatója, illetve az idegenrendészeti szerv főigazgatója az alapvető jogok biztosa által lefolytatott vizsgálatot követően bírálja el. Az eljáró rendőri szerv az alapvető jogok biztosától kapott értesítés kézhezvételekor köteles az eljárását felfüggeszteni.
(3) Az Rtv. 92. § (1) bekezdés a) pontja szerinti rendőrségi panaszokról – az alapvető jogok biztosa által meghatározott adattartalommal – az országos rendőrfőkapitány, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatója, a terrorizmust elhárító szerv főigazgatója, illetve az idegenrendészeti szerv főigazgatója havonta tájékoztatást küld az alapvető jogok biztosa számára.
39/I. § Az alapvető jogok biztosához az Rtv. 92. § (1) bekezdés b) pontja szerinti rendőrségi panaszt a rendőri intézkedés időpontjától számított egy éven belül lehet előterjeszteni.
39/J. § (1) Az alapvető jogok biztosa az Rtv. 92. § (1) bekezdés b) pontja szerinti rendőrségi panaszt, illetve a 39/H. § (2) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához áttett rendőrségi panaszt jelentés készítése nélkül elutasítja, ha
39/K. § (1) Az alapvető jogok biztosának a 39/J. § szerinti jelentésére figyelemmel az országos rendőrfőkapitány, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatója, a terrorizmust elhárító szerv főigazgatója, valamint az idegenrendészeti szerv főigazgatója a rendőrségi panaszról harmincöt napon belül közigazgatási hatósági eljárásban dönt. Az ügyintézési határidő az alapvető jogok biztosa jelentésének kézhezvételét követő napon kezdődik.
39/L. § (1) Az országos rendőrfőkapitány, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatója, a terrorizmust elhárító szerv főigazgatója, valamint az idegenrendészeti szerv főigazgatója a határozatának meghozatalát követően az alapvető jogok biztosa jelentését – a személyazonosító adatoktól megfosztva – honlapján közzéteszi, kivéve, ha a közzététel ellen a panaszos rendőrségi panaszában előzetesen tiltakozott.
a)61 tájékoztat az alapjogvédelmi tevékenységéről, külön fejezetekben bemutatva az 1. § (2) és (3) bekezdésében, a 2. § (6) bekezdésében és a III/B. Fejezetben meghatározottak szerinti, valamint a közérdekű bejelentések vizsgálatával kapcsolatos tevékenységét is,
(2)62 A Hivatalt az alapvető jogok biztosa irányítja, és a főtitkár vezeti. A Hivatalban foglalkoztatott köztisztviselőkre és munkavállalókra nézve a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló 2019. évi CVII. törvény (a továbbiakban: Küt.) rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2a)63 A Hivatal álláshelyeire a Küt. 5. § (2) bekezdése nem alkalmazható.
(3a)64 A rendőri intézkedéssel, annak elmulasztásával, kényszerítő eszköz alkalmazásával összefüggő beadványok és a rendőrségi panaszok vizsgálatát a Hivatal önálló szervezeti egysége végzi.
(5)65 Az alapvető jogok biztosa a kiadmányozási jogot a Szervezeti és Működési Szabályzatban a helyettesekre, intézkedést nem tartalmazó irat esetén a főtitkárra vagy a Hivatal vezetői álláshelyen foglalkoztatott köztisztviselőjére átruházhatja.
(2)66 A főtitkár a Kit. szerinti közigazgatási államtitkári illetménysáv felső határának megfelelő összegű illetményre és közigazgatási államtitkári juttatásokra jogosult, valamint minden naptári évben húsz munkanap vezetői pótszabadságot jogosult igénybe venni.
(2a)67 A főtitkár munkáját főtitkárhelyettes segíti. A főtitkárhelyettes a Kit. szerinti helyettes államtitkári illetménysáv felső határának megfelelő összegű illetményre és helyettes államtitkári juttatásokra jogosult, valamint minden naptári évben tizenöt munkanap vezetői pótszabadságot jogosult igénybe venni.
(2b)68 A 41. § (3a) bekezdése szerinti önálló szervezeti egység vezetője felett a munkáltatói jogokat az alapvető jogok biztosa gyakorolja.
(2c)69 A 41. § (3a) bekezdése szerinti önálló szervezeti egység vezetője a Kit. 1. melléklet I. pontjában foglalt Illetménytábla szerinti helyettes államtitkári illetményre jogosult, amelynek összegét a munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg. Ezenfelül helyettes államtitkári juttatásokra jogosult, valamint minden naptári évben tizenöt munkanap vezetői pótszabadságot jogosult igénybe venni.
(2d)70 Tevékenysége során a 41. § (3a) bekezdése szerinti önálló szervezeti egység vezetője a „rendészeti igazgató” címet viseli.
(3)71 A Hivatalban foglalkoztatott köztisztviselőt az alapvető jogok biztosa nevezi ki és menti fel, a munkáltatói jogokat egyebekben felette a főtitkár gyakorolja.
(3a)72 A (4) bekezdés szerint foglalkoztatott köztisztviselőt az alapvető jogok biztosának helyettese nevezi ki és menti fel, a munkáltatói jogokat egyebekben felette a főtitkár gyakorolja.
(3b)73 A 41. § (3a) bekezdése szerinti önálló szervezeti egységnél foglalkoztatott köztisztviselőt – az alapvető jogok biztosának egyetértésével – a 41. § (3a) bekezdése szerinti önálló szervezeti egység vezetője nevezi ki és menti fel, a munkáltatói jogokat egyebekben felette a főtitkár gyakorolja.
(3c)74 A Hivatalban foglalkoztatott munkavállalóra a (3) bekezdésben, a (4) bekezdés szerint foglalkoztatott munkavállalóra a (3a) bekezdésben, a 41. § (3a) bekezdése szerinti önálló szervezeti egységnél foglalkoztatott munkavállalóra a (3b) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy kinevezés alatt a munkaszerződés megkötését, felmentés alatt a munkaviszony megszüntetését kell érteni.
(3d)75 A Hivatal törekszik a nők, az etnikai, kisebbségi és hátrányos helyzetű csoportok megjelenítésére a Hivatal személyi állományában.
(4)76 A Szervezeti és Működési Szabályzatban meg kell határozni azon köztisztviselők és munkavállalók létszámkeretét, akik az alapvető jogok biztosa helyettesének irányítása alá tartoznak.
43. § (1)77 Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy az alapvető jogok biztosának a Magyar Honvédség és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat működésére szolgáló területre való belépésének, tartózkodásának és kilépésének a rendjét rendeletben határozza meg.
(2) Felhatalmazást kap a rendvédelmi szerv irányításáért felelős miniszter, hogy az alapvető jogok biztosának a rendvédelmi szerv működésére szolgáló területre való belépésének, tartózkodásának és kilépésének a rendjét rendeletben határozza meg.78
(3)79 Felhatalmazást kap a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt irányító miniszter, hogy az alapvető jogok biztosának a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági feladatokat ellátó szervei, valamint bűnügyi főigazgatósága és annak alsó- és középfokú szervei működésére szolgáló területre való belépésének, tartózkodásának és kilépésének a rendjét rendeletben határozza meg.
(6)80
45/A. §81 E törvénynek az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXI. törvénnyel megállapított 34/A. §-át a 2013. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
45/B. §82 Ha az alapvető jogok biztosa az elektronikus ügyintézést az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 108. § (2) bekezdése szerint 2018. január 1-jét megelőzően nem vállalta, 2017. december 31-ig az elektronikus kapcsolattartás tekintetében e törvény 2016. december 31-én hatályos 39. § (2) bekezdését és 27. § (4) bekezdését kell alkalmazni.
45/C. §83 A Független Rendészeti Panasztestület 2020. február 27-én megszűnik, feladat- és hatáskörét az alapvető jogok biztosa látja el.
46. §84 A 2. § (3) bekezdése az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés g) pontja alapján sarkalatosnak minősül.
47. §85
48. § (1)–(3)86
(5)–(16)88
49–50. §89
4 A 2. § (1) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (6) bekezdése, a 2019: CIX. törvény 146. § a) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 2. § (3) bekezdése a 2013: CCXXIII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
6 A 2. § (5) bekezdése a 2013: CCXXIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
7 A 2. § (6) bekezdését a 2011: CXLIII. törvény 8. §-a iktatta be.
8 A 2. § (7) bekezdését a 2019: CIX. törvény 139. §-a iktatta be.
9 A 3. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCXXIII. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 3. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCXXIII. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 3. § (1) bekezdés f) pontját a 2013: CCXXIII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
12 A 3. § (1) bekezdés g) pontját a 2013: CCXXIII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
13 A 3. § (1) bekezdés h) pontját a 2013: CCXXIII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
14 A 3. § (2) bekezdés a) pontja a 2013: CCXXIII. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 3. § (2) bekezdés b) pontja a 2013: CCXXIII. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 3. § (2) bekezdés f) pontját a 2013: CCXXIII. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 3. § (2) bekezdés g) pontját a 2013: CCXXIII. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
18 A 3. § (2) bekezdés h) pontját a 2013: CCXXIII. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
19 A 3. § (4) bekezdését a 2013: CCXXIII. törvény 5. §-a iktatta be.
20 Az 5. § (5) bekezdése a 2011: CCI. törvény 410. § (1) bekezdése, a 2012: XXXVI. törvény 158. § (28) bekezdése szerint módosított szöveg.
21 A 7. § (2a) bekezdését a 2013: CCXXIII. törvény 6. §-a iktatta be.
22 A 8. § (2) bekezdése a 2014: CI. törvény 78. §-ával megállapított szöveg.
23 A 12. § (1) bekezdése a 2019: CIX. törvény 140. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 12. § (1a) bekezdését a 2019: CIX. törvény 140. § (1) bekezdése iktatta be.
25 A 12. § (2) bekezdése a 2019: CIX. törvény 140. § (2) bekezdésével megállapított, a 2020: XIX. törvény 62. § a) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 12. § (2a) bekezdését a 2019: CIX. törvény 140. § (2) bekezdése iktatta be.
27 A 18. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 2017: L. törvény 365. § a) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 18. § (1) bekezdés j) pontját a 2019: LXXXI. törvény 23. §-a hatályon kívül helyezte.
29 A 18. § (3) bekezdés a) pontja a 2013: CXXXI. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 18. § (5) bekezdése a 2017: L. törvény 365. § b) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 18. § (7) bekezdése a 2017: L. törvény 365. § c) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 22. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CXLIII. törvény 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 22. § (2) bekezdése a 2019: CV. törvény 34. §-ával megállapított szöveg.
34 A 23. § (3) bekezdés f) pontja a 2017: CXCVII. törvény 290. § b) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 23. § (3) bekezdés h) pontja a 2017: CXCVII. törvény 290. § c) pontja és 291. § a) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 23. § (4) bekezdés g) pontja a 2017: CXCVII. törvény 290. § b) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 23. § (4) bekezdés i) pontja a 2016: LXVIII. törvény 166. §-ával megállapított szöveg.
38 A 23. § (5) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 290. § c) pontja és 291. § a) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 23. § (5) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 289. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 24. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 290. § d) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 27. § (4) bekezdését a 2016: CXXI. törvény 69. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
42 A 28. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 289. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 33. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 408. §-ával megállapított szöveg.
44 A 33. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 291. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 33. § (3) bekezdése a 2017: L. törvény 365. § d) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 34/A. §-t a 2012: CCXI. törvény 72. § (1) bekezdése iktatta be.
47 A 34/A. § (1) bekezdése a 2019: CXXVII. törvény 50. § a) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 34/A. § (2) bekezdését a 2019: CXXVII. törvény 50. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
49 A 35. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 290. § e) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 11/A. alcímet (38/A–38/D. §) a 2013: CLXV. törvény 21. § (1) bekezdése iktatta be.
51 A 38/D. § a 2020: XIX. törvény 62. § b) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 11/B. alcímet (38/E. §) a 2014: CIX. törvény 46. §-a iktatta be.
53 A 38/E. § (3) bekezdése a 2020: XIX. törvény 62. § b) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 39. § (2) bekezdése a 2016: CXXI. törvény 69. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
55 A III/A. Fejezetet (39/A.–39/E. §) a 2011: CXLIII. törvény 9. §-a iktatta be.
56 A 39/B. § (3) bekezdés c) pontja a 2013: CCXXIII. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 39/B. § (3) bekezdés d) pontja a 2013: CCXXIII. törvény 9. § (1) bekezdése alapján nem lép hatályba.
58 A 39/D. § (3) bekezdése a 2020: XIX. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
59 A 39/D. § (4) bekezdése a 2020: XIX. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
60 A III/B. fejezetet (39/F–39/L. §) a 2019: CIX. törvény 141. §-a iktatta be.
61 A 40. § (2) bekezdés a) pontja a 2019: CIX. törvény 142. §-ával megállapított szöveg.
62 A 41. § (2) bekezdése a 2019: CVII. törvény 108. §-ával megállapított, a 2020: XIX. törvény 62. § c) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 41. § (2a) bekezdését a 2020: XIX. törvény 60. §-a iktatta be.
64 A 41. § (3a) bekezdését a 2019: CIX. törvény 143. §-a iktatta be.
65 A 41. § (5) bekezdése a 2020: XIX. törvény 62. § d) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 42. § (2) bekezdése a 2020: XIX. törvény 61. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 42. § (2a) bekezdését a 2019: CIX. törvény 144. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2020: XIX. törvény 61. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 42. § (2b) bekezdését a 2019: CIX. törvény 144. § (1) bekezdése iktatta be.
69 A 42. § (2c) bekezdését a 2019: CIX. törvény 144. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2020: XIX. törvény 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 42. § (2d) bekezdését a 2019: CIX. törvény 144. § (1) bekezdése iktatta be.
71 A 42. § (3) bekezdése a 2020: XIX. törvény 61. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
72 A 42. § (3a) bekezdését a 2020: XIX. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
73 A 42. § (3b) bekezdését a 2020: XIX. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
74 A 42. § (3c) bekezdését a 2020: XIX. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
75 A 42. § (3d) bekezdését a 2020: XIX. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
76 A 42. § (4) bekezdése a 2020: XIX. törvény 62. § e) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 43. § (1) bekezdése a 2011: CLXXI. törvény 5. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
78 Lásd a 62/2012. (XII. 11.) BM rendeletet.
79 A 43. § (3) bekezdése a 2015: CXCI. törvény 53. § b) pontja szerint módosított szöveg.
80 A 45. § (6) bekezdését a 2019: CIX. törvény 146. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
81 A 45/A. §-t a 2012: CCXI. törvény 72. § (2) bekezdése iktatta be.
82 A 45/B. §-t a 2016: CXXI. törvény 69. § (1) bekezdése iktatta be.
83 A 45/C. §-t a 2019: CIX. törvény 145. §-a iktatta be.
84 A 46. § a 2013: CCXXIII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
85 A 47. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
86 A 48. § (1)–(3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
87 A 48. § (4) bekezdését a 2011: CCI. törvény 410. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
88 A 48. § (5)–(16) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
89 A 49–50. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Iskolabíróság működése
Surányi Anna - 2018. február 1.
Az Iskolabíróság fegyelmi ügyekben kompetens intézmény, ahová fegyelmi vagy fellebbviteli esetekben lehet fordulni. Működésében teljes függetlenséggel bíró testület.
Az Iskolabíróság működésének alapelveit az Iskolatanács hagyja jóvá. Ennek alapján működési rendjét önmaga dolgozza ki.
Évente beszámol az Iskolatanácsnak.
Az Iskolabíróság általában a „precedenselv” alapján működik. A hasonló ügyekben korábban hozott döntések támpontként szolgálnak, de a határozatok egyénre szabottak.
Az Iskolabíróság ülésein a diákoknak, a szülőknek és a tanároknak azonos jogosítványa, oldalanként egy-egy szavazata van.
Jelen dokumentum a fentebbi irányelvek részletesebb, a mai helyzetnek, gyakorlatnak megfelelő leírását tartalmazza.
A szabályzat rögzíti tehát az eltelt évek tapasztalatai alapján kialakult rendszert, semmiképpen sem kíván azonban dogmává merevíteni meglevő módozatokat, így a szabályzat folyamatos megújítása nemcsak lehetőség, hanem követelmény, kötelezettség is.
A testület három oldalába az adott oldalak önállóan delegálnak tagot.
A bíróadásra az Iskolabíróság tanári titkára kéri fel az osztályokat minden tanév elején. Az osztályok évente delegálnak lehetőség szerint két-két szülő-, egy-egy diákbírót, a 10. évfolyamtól fölfelé lehetőség szerint legalább két diákbírót. Bíró (szülő és diák) az lehet, aki legalább egy tanévet eltöltött a Politechnikumban, és az előző tanévben nem volt iskolabírósági ügye. A választásnak az I. félévben minél előbb, de legkésőbb szeptember 30-ig meg kell történnie. A diák- és szülőbírók megválasztásuktól kezdve a következő tanév elején történő újabb választásig vannak hivatalban.
A tanári oldal 4 bíróját – köztük a titkárt – három évente (május vagy június hónapban) a Pedagógusközösség választja. Megbízatásuk a következő három tanévre szól.
Nem választható a Kuratórium, valamint az Iskolatanács tagja. A Pedagógusközösség nem delegálhat a Koordinációs Bizottság tagjai közül.
Az Iskolabíróság tagjait az Iskolabíróság határozata megfoszthatja tisztüktől.
Amennyiben bármelyik iskolabíró az Iskolabíróság elé kerül, a panasz hivatalossá válásától az illető bíró tisztsége felfüggesztésre kerül.
Az Iskolabíróság tanári titkára.
Kezéhez futnak be a panaszok.
A panaszok ügyében tájékozódik (ofők, szaktanárok), majd eldönti, hogy a panasz tárgyalásra érdemes-e, illetve hogy érdemes-e inkább mediálni az adott ügyben.
Amennyiben SNI-s/BTM-es diák az érintett panaszolt, a mentál teammel is egyeztet.
Felkéri az ügyet tárgyaló tanárbírót.
Felelőssége a határidők betartása és betartatása.
Kezdeményezi a szülő- és diákbírók megválasztását.
Évente beszámol a Pedagógusközösségnek a Bíróság működéséről.
Felelőssége, hogy a tárgyalások időpontja ki legyen tűzve, valamint hogy az elmaradt, elhalasztott ügyeket nyomon kövesse, ha szükséges, ki legyen tűzve új időpont.
Az Iskolabíróság kétszintű. Fellebbvitelen csak olyan bírók tárgyalhatnak, akik az első szinten nem vettek részt a határozathozatalban.
Az Iskolabírósághoz beadott panasz tárgyalásra kitűzése esetében a Bíróság az adott ügy(ek) tárgyalására a különböző oldalak részéről delegált tagokból egy-egy fővel feláll.
II. A tárgyalás előzményei
Az Iskolabíróságnak címzett panasz csak elektronikusan adható be. Bármely iskolapolgár bármelyik iskolapolgárral szemben adhat be panaszt. A Bíróság tanári titkára hivatott azt átvenni, ő felel az ügy elindításáért.
Döntése lehet az is, hogy nem lát okot bírósági tárgyalás megtartására, illetve a panaszolt esemény megoldására az egyeztető eljárást (mediációt) tartja alkalmasabbnak. Amennyiben ezt mindkét fél elfogadja, az Iskolabíróság titkára felkér egy képzett mediátort az ügyhöz. Erről tájékoztatja a pedagógiai koordinátort is. Ha azonban valamelyik fél a döntést nem fogadja el, a bírósági tárgyalást meg kell tartani.
A fegyelmi eljárást megelőző egyeztető eljárás (mediáció) részletes szabályai:
Az egyeztető eljárás részletes szabályai az alábbiak:
– az Iskolabíróság titkára a fegyelmi eljárás megindítását megelőzően személyes találkozó révén ad információt a fegyelmi eljárás várható menetéről, valamint a fegyelmi eljárást megelőző egyeztető eljárás lehetőségéről
– a fegyelmi eljárást megindító határozatban tájékoztatni kell a tanulót és a szülőt a fegyelmi eljárást megelőző egyeztető eljárás lehetőségéről
– az egyeztető eljárás időpontját – az érdekeltekkel egyeztetve – az Iskolabíróság titkára által felkért mediátor tűzi ki, miután az egyeztető eljárás időpontjáról és helyszínéről egyeztetett az érintett felekkel
– az egyeztető eljárás vezetőjének kijelöléséhez a sértett egyetértése szükséges
– az egyeztetést vezetőnek és az Iskolabíróság titkárának arra kell törekednie, hogy az egyeztető eljárás – lehetőség szerint – 30 napon belül írásos megállapodással lezáruljon
– az egyeztető eljárás lezárásakor a mediátor tájékoztatja az Iskolabíróság titkárát és a pedagógiai koordinátort az eredményről.
– az egyeztető eljárás során jegyzőkönyv vezetésétől el lehet tekinteni, ha a jegyzőkönyvezéshez egyik fél sem ragaszkodik.
Amennyiben a panasz késések, illetve igazolatlan hiányzások miatt érkezik, a tárgyalás csak akkor folytatható le, ha az osztályfőnökök az iskolai szabályzatban leírtak szerint jártak el és ezt írásos anyagokkal igazolják. Ezek hiányában a Bíróság titkára visszautasítja a panaszt.
Amennyiben tárgyalásra átveszi a panaszt, úgy minél előbb, de legkésőbb az átvételtől számított 10 munkanapon belül azt tárgyalásra ki kell tűznie – lehetőleg nem több, mint 20 munkanapon belülre.
A tárgyalás időpontjáról az érintett feleket legalább 3 munkanappal előbb értesíteni kell. Ha ez nem történt meg, a tárgyalás csak a panaszolt és a panaszos együttes jóváhagyásával tartható meg.
A tárgyalás helyéről és idejéről tájékoztat a tanári folyosón található hirdetőtábla. Mindezekért a tárgyalásra delegált tanárbíró a felelős.
A tanárbíró nélkül nem tartható meg a tárgyalás, ellenben, ha a szülőbíró nem jelenik meg, vagy a diákbíró – bár az ügyben való részvételt vállalta -, s a tárgyalás időpontjáról és helyéről is kapott értesítést – igazolatlanul hiányzik, a tárgyalás a panaszolt fél hozzájárulásával megtartható.
Az ügyet tárgyaló bírók ne legyenek kapcsolatban az üggyel, legyen kizárt az elfogultságuk.
Mind az alsó szint, mind a fellebbviteli tárgyalás nyilvános. Zárt tárgyalás lefolytatását kérheti a panaszolt és a panaszos egyaránt. A kérés indokoltságát a Bíróság dönti el.
Igazolt hiányzás esetén elnapolható a tárgyalás. Ilyen esetben a panaszolt köteles értesíteni az ügyét tárgyaló tanár bírót minél előbb, de legkésőbb a kitűzött időpont előtt két órával.
Amennyiben a panaszolt az előírtaknak megfelelő másodszori idézésre sem jelenik meg, a tárgyalás megtartható a jelenléte nélkül is.
A tárgyaláson videó-, illetve hangfelvétel készítéséhez a panaszolt és a panaszos fél hozzájárulása egyaránt szükséges. Ha az érintettek bármelyike kiskorú, akkor szülői hozzájárulás is szükséges.
A tárgyaláson a hozzászólási sort a Bíróság határozza meg. Alapesetben ennek menete:
a tanárbíró bemutatja a bíróságot
a tanárbíró felolvassa a panaszt
a panaszos kiegészítése
a panaszolt kiegészítése
hozzászólások a tárgyaláson részt vevők soraiból, ha valakinek van hozzáfűznivalója, kérdése
a Bíróság záró kérdései
A Bíróság határozathozatalra visszavonul, ha
a, a résztvevőknek nincs több mondanivalójuk,
a Bíróság úgy ítéli meg, hogy érdemi hozzászólások már nem hangzanak el,
s magának a Bíróságnak sincs már kérdése, az ügy határozathozatalra érettnek látszik.
A panaszos és a panaszolt is konzultálhat a tárgyalás során képviselőjével, illetve segítőjével. Ennek érdekében viszont nem kérhetik a tárgyalás felfüggesztését vagy elnapolását.
A Bíróság határozathozatalán oldalanként csak egy-egy fő vehet részt. Ők képviselhetik az esetleg előtte tartott oldalankénti konzultáció állásfoglalását.
A határozathozatal nem nyilvános. Hozzászólási jog nélkül tanúja lehet viszont a határozathozatalnak bárki, aki a határozatot meghozó bíróktól egyhangúlag engedélyt kap.
A határozat többségi alapon születik. A határozat kihirdetésekor nem részletezendő a döntési arány.
A határozat meghozatala után a Bíróság újra összehívja a tárgyalás résztvevőit, s ismerteti döntését.
Mellékbüntetésként alkalmazható: meghatározott kedvezmények, juttatások csökkentése, illetőleg megvonása (a tanulással szorosan kapcsolatos jogokra, szociális kedvezményekre és juttatásokra nem vonatkoztatható), illetve bármilyen személyre szabott feladat.
Az iskolabíróság eljárását azokkal a fegyelmi ügyekkel kapcsolatosan, amelyekre súlyos megítélésük miatt a felfüggesztett kizárás, illetve a kizárás büntetés alkalmazható, a továbbiakban – amennyiben az ügy jellege ezt indokolttá teszi -, a Bíróság nem csak jogosult, hanem köteles is az érintett diákot tanító valamennyi pedagógus véleményét kikérni az eljárást megelőzően. Fontos szabály, hogy a pedagógusok nem (a pedagógiai vezető sem) tehetnek konkrét javaslatot arra vonatkozóan, hogy a Bíróság a diákkal szemben milyen szankciót alkalmazzon, pusztán az érintett általános magatartása, az iskolával, társaival, tanáraival kapcsolatos együttműködése, a közösségben betöltött szerepe, családi helyzete, valamint az adott ügy kapcsán tudomására jutott tények vonatkozásában nyilatkozik.
A tárgyalás záró mozzanata a határozat szóbeli kihirdetése. Ha a felek tudomásul vették a döntést, a tárgyalást vezető bíró berekeszti a tárgyalást.
A határozat – feltéve, hogy máshogyan nem rendelkezik – akkor lép hatályba, ha azt a panaszolt írásos formában megkapja. A határozatot annak szóbeli kihirdetésétől számított 5 munkanapon belül meg kell kapnia a panaszoltnak (esetleges elmarasztaltnak), a panaszosnak, továbbá az elmarasztalt tanuló(k) szüleinek, osztályfőnököknek. A panaszolt diák(ok) szülei e-mailben kapják meg a határozatot.
A határozat egy példányát őrzi a bírósági titkár az irattárban, valamint az összes határozat elérhető a hálózaton is.
Az első fokon született határozat ellen a kézhezvételtől számított 15 napon belül fellebbezni lehet. A fellebbezésnek az első fokú határozatra nézve halasztó hatálya van.
A fellebbviteli tárgyalás tiszta lappal való indulást jelent, de az első fokú ügy dokumentumai felhasználhatóak, megismerhetőek, tényei újravizsgálhatóak.
A Bíróság tagjai az ügyben eddig nem érintett bírók közül kerülnek ki.
Fellebbezés esetén a tárgyalásra minél gyorsabban sort kell keríteni, de mindenképpen a fellebbezés beadásától számított 11 munkanapon belül. A fellebbezést írásban kell benyújtani, s abban indokolni kell, hogy az elmarasztalt miért kéri az új tárgyalás lefolytatását.
A pedagógiai-vezető az Iskolabíróság által hozott első- vagy másodfokú döntését, – amely jogerőre emelkedik – köteles ellenjegyezni, mint olyan határozatot, amely az osztályban tanító tanárok véleményének előzetes megkérdezésével született, illetve amelyek felfüggesztett kizárás (eltanácsolás) vagy kizárás ítélettel végződnek. Az aláírási kötelezettség arra az esetre nem vonatkozik, ha az iskola pedagógiai vezetője olyan súlyos szabálytalanságot észlel, amely Magyarország Alaptörvényébe és törvényeibe ütközik. Ekkor jogosult az ellenjegyzés megtagadására és a bíróság új eljárásra való utasítására az elsőfokú tárgyalás újbóli kiírásával. A pedagógiai vezető érintettsége esetén az ügyvezető koordinátor jár el a fentiek értelmében.
Az Iskolabíróság határozat alatt a bírósági SzMSz megfelelő mondata szerepel, tartalmilag a következő: A határozat nem ütközik Magyarország Alaptörvényébe vagy más törvényeibe.
Ha a Bíróság működése során olyan probléma merül fel, melyre nem irányadó a jelen szabályzat, akkor az Iskolabíróság titkára, illetve a tárgyaló bírók döntsenek a konkrét ügyben, döntésük alapja a jelen szabályzat szellemisége, valamint az iskola egészének működését szabályzó dokumentum szellemisége legyen.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság