text:
FŐOLDAL | MIVEL FOGLALKOZUNK | INDEXEK ÉS JELENTÉSEK | NEMZETI INTEGRITÁS TANULMÁNY | NIS 2011 | IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS
ÖsszefoglalóAz új Alaptörvény megváltoztatta az igazságszolgáltatásra vonatkozó alkotmányos szabályozást. A Velencei Bizottság jelentése hangsúlyozta, hogy: „Az új Alaptörvény a magyar bíróságok működésének csupán igen általános kereteit alakítja ki, és a bíróságok szervezetének és igazgatásának, a bírák jogállásának részletes szabályait, valamint a bírák javadalmazását sarkalatos törvényben rendeli meghatározni.” 2011. október 12-én a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium két javaslatot tett közzé: a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról, és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról. 2011. október 21-én a kormány beterjesztette az Országgyűlés elé a két tervezetet, és november 28-án az Országgyűlés elfogadta az új törvényeket. Bár az új törvények a TI Magyarország korábbi NIS ajánlásainak az átláthatóságra és a számonkérhetőségre vonatkozó fontos elemeit beépíttették, mégis komoly aggodalmakat keltenek. A kritikusok szerint – ideértve a Legfelsőbb Bíróság elnökét is – ezek a törvények gyengítik a bírák függetlenségét, gyakorlatilag megfosztva a bírák önigazgatási testületeit minden jelentős hatáskörtől, azokat egy személyre, az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnökére ruházva. Az új szabályok nem tudják kizárni az igazságszolgáltatás működésébe való politikai beavatkozás lehetőségét.A korábbi jogi keretek alapján a Legfelsőbb Bíróság elnöke egyúttal az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnöke is. Az új szabályozás kettéosztotta a feladatokat, létre hozott egy új igazgatási pozíciót, míg a Kúria (a Legfelsőbb Bíróság új megjelölése) elnöke ezentúl csak a legfelső bírósági szervezetet vezeti. Az új törvények szabályozzák egy új országos bírói önigazgatási testület létrehozását, az Országos Bírói Tanácsot (OBT). Az Alkotmány és az új Alaptörvény is rendelkezik a bírói függetlenségről eljárásjogi és szervezeti értelemben egyaránt. A szabályozás szerint a bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alárendelve. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény egyértelműen rögzítette a bírák függetlenségét. Elsődleges feladatuk a jog alkalmazása meggyőződésüknek megfelelően, az ítélkezési tevékenységükkel összefüggésben nem befolyásolhatók és nem utasíthatók. A bírói függetlenséget a tisztességes eljáráshoz való jog is kifejezi, amelyet például az Alkotmány is magában foglal. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el. Az új szabályozás aggodalomra ad okot, mert növeli a politikai befolyás lehetőségét az igazságszolgáltatás függetlenségére a bírák kinevezése, előléptetése és javadalmazása révén. Az a szabályozás, amely szerint a legfőbb ügyész és az OBH elnöke megválaszthatja az eljáró bíróságot, nemzetközi szerződésekbe ütközik. A jogszabályok megalkotásának rendkívül gyors folyamata is igen problematikus.BővebbenSzerkezet és szervezetA bíróságokra vonatkozó intézményi kereteket lényegében az Alkotmány rögzíti. A fejezet címe: „A bírói szervezet”, amely négy szint létrehozását rendeli el: 1) a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága, 2) az ítélőtáblák, 3) a Fővárosi Bíróság és a 19 megyei bíróság, 4) a helyi bíróságok. Az Alkotmány külön munkaügyi bíróságokról is rendelkezik. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény konkrét és részletes szabályokat tartalmaz a szervezet és az igazgatás tekintetében.Az új Alaptörvény vonatkozásában a Velencei Bizottság kiemelte, hogy „a bíróságok rendszerét érintő rendelkezések meglehetősen általános jellegűek. A 25. cikk (4) bekezdésben mindössze annyi szerepel, hogy a »bírósági szervezet többszintű«, a részletes szabályok megállapítását az Alaptörvény sarkalatos törvényre bízza. Az új Alaptörvény átmeneti rendelkezéseinek hiányában nehezen érthető, hogy mit jelent a »többszintű szervezet«, illetve az, hogy minden jelenlegi bíróság fennmarad-e, illetve a jövőbeli szervezet hogyan érinti majd a bírák jogállását.” Az új törvény szerint négyszintű lesz az igazságszolgáltatás (három szint ezek közül új elnevezést kap) a munkaügyi és a közigazgatási bíróságok megléte mellett.A jelenlegi szabályokat az 1997-es igazságügyi reform keretében fogadták el. Az akkor elfogadott jogi aktusok révén 1997. július 8-án létrejött az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT), amely átvette a bíróságok igazgatásával kapcsolatos feladatokat az Igazságügyi Minisztériumtól. Ez a bírói függetlenségre vonatkozó intézményi reform sarkalatos pontja volt. Bár a minisztérium fenntartott magának bizonyos hatásköröket az egyes politikák kidolgozásában – mint például a bírósági rendszert érintő jogalkotás kezdeményezése –, a 2011-es év végéig a bíróságok igazgatása az OIT kizárólagos hatáskörébe tartozott. Az OIT volt felelős többek között a bírák kinevezéséért és előléptetéséért, a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslat kidolgozásáért, jogalkotási javaslatok kezdeményezéséért a bíróságok működésére vonatkozóan, és szabályozta, illetve felügyelte a bíróságok működését. Az OIT hatáskörei között szerepelt a bírák képzésének biztosítása is. Az OIT biztosította a bírák pártatlanságát, és a bíróságok központi igazgatási szerveként működött, továbbá felügyelte a regionális fellebbviteli bíróságok és a megyei bíróságok elnökeinek az igazgatási tevékenységét. Az OIT elnöke a Legfelsőbb Bíróság elnöke volt, akit az országgyűlési képviselők választottak minősített többséggel hat évre. Az OIT-nak kilenc bíró tagja volt, akiket közvetve választottak meg a bírák. Az OIT-nak volt hat nem bíró tagja is: a közigazgatási és igazságügyi miniszter, a nemzetgazdasági miniszter, a legfőbb ügyész, és két országgyűlési képviselő, akiket két parlamenti bizottság delegált, valamint a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke.Az új Alaptörvény nem tartalmaz semmilyen utalást az Országos Igazságszolgáltatási Tanácsra, amely a jelenlegi Alkotmány (50. cikk 1. §) szerint a bíróságok igazgatását látja el. A Velencei Bizottság szerint „nem világos ezért, hogy ez a testület a továbbiakban is fennmarad-e, hogy milyen megoldást alkalmaznak majd a bíróságok megfelelő igazgatásának biztosítására a bírósági reform hatékony végrehajtásáig, illetve a reform alapján milyen mechanizmust vezetnek majd be”. A Velencei Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy a meglehetősen homályos és általános rendelkezések miatt „jelentős mértékű bizonytalanság merül fel a tervezett reform tartalmával kapcsolatban, továbbá az esetleges radikális változások lehetővé tétele aggodalomra ad okot”.Az új törvények révén egyértelművé vált, hogy az Alaptörvény nem véletlenül nem tartalmazta az OIT-t. Az Országgyűlés megszüntette az igazságügy önigazgatási testületét és hatásköreit az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnöke vette át. Az OBH elnökének bírónak kell lennie, akit a köztársasági elnök jelölését követően az Országgyűlés 9 évre választ meg a képviselők kétharmadának szavazatával. A korábbi törvény szerint, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala végezte a bírói szervezet igazgatását. A Hivatal mintegy 130 fő személyzettel rendelkezett, akik közül sokan bírák voltak. Az igazgatási tevékenységben továbbá a bírák képviseleti önigazgatási testületei is részt vettek. Az új szabályok elfogadását követően az igazgatást az Országos Bírósági Hivatal végzi.A büntető igazságszolgáltatási rendszeren belül (amelynek a keretében kezelik a korrupciós ügyeket is) a különösen súlyos esetek – ténybeli alapon vagy az érintett jogszabályi rendelkezés folytán – első fokon a megyei bíróság (törvényszék) hatáskörébe tartoznak. Ezekben az esetekben másodfokon az ítélőtáblák járnak el. Azokban az esetekben, amelyekben egy második fellebbezés is megengedett, a Legfelsőbb Bíróság (Kúria) dönt. A helyi bíróságok (járásbíróságok) döntenek minden más esetben, és a fellebbezéseket ezekben az esetekben a megyei bíróságok (törvényszékek) bírálják el, ahol a második fellebbezés megengedett, ott az ítélőtábla dönt. Rendkívüli jogorvoslati kérelmek – azaz a fellebbezési eljárásoktól eltérő kérelmek – az ítélőtábla, illetve a Legfelsőbb Bíróság hatáskörébe tartoznak.A Legfelsőbb Bíróság (Kúria) biztosítja a jogszabályok egységes alkalmazását, elsősorban az úgynevezett jogegységi eljárásokon keresztül. Határozatai valamennyi bíróságra kötelezőek. A másodfokú döntések egy megyén vagy egy régión belül bizonyos mértékig informális „precedensértékkel” bírnak, mivel az elsőfokú bíróságok ezek figyelembevételével döntenek annak érdekében, hogy elkerüljék az ítéletük megváltoztatását. A szó szoros értelemben Magyarországon nincs jogi precedensrendszer. A regionális fellebbviteli bíróságok (ítélőtábla) felállítása óta a gyakorlatban a Legfelsőbb Bíróság azon képessége, miszerint a jogszabályok egységes alkalmazását a végső fokon közzétett határozatok révén biztosítja, jelentősen csökkent. A Legfelsőbb Bíróság személyzetének létszáma 329 fő, ebből 81 fő bíró, akiknek a munkáját tíz jogi ügyintéző segíti. A bírák büntetőjogi, polgári jogi vagy közigazgatási kollégiumokba vannak beosztva. A Fővárosi Ítélőtáblán 85 bíró dolgozik, míg más nagyobb városokban működő bíróságokon csak 15-25 bíró dolgozik. A bíróságok létszáma az illetékességi területen adott népességszám függvényében különböző. Egyes helyi bíróságokon csak két vagy három bíró van kijelölve büntetőjogi ügyekre; ez a szám már önmagában is megnövelheti egy büntetőeljárásban a külső befolyásolás lehetőségét. ÉrtékelésForrások (Jog)Milyen jogszabályi rendelkezések biztosítják a bírák megfelelő javadalmazását és a munkavégzési körülményeiket?Pontszám: 75A bírák javadalmazását törvény szabályozza. A bírói illetményalapot évenként a központi költségvetésről szóló törvény határozza meg úgy, hogy annak összege az előző évi összegnél nem lehet alacsonyabb. Ez a szabályozás nyilvánvalóan nem védi a bírákat a negatív inflációs hatástól. A törvény szabályozza azokat a tényezőket, amelyek egyes bírák javadalmazását befolyásolják a bíró szolgálati idejétől és beosztásától függően (pl: helyi bíróság, illetve kerületi bíróság elnöke, másodfokú bíróság bírája stb.). A bírói javadalmazás csökkenésének egyetlen módja a fegyelmi tanács (három bíróból álló testület) döntése. A döntés ellen a bíró fellebbezéssel élhet a másodfokú fegyelmi tanácshoz. Az egyik lehetséges fegyelmi szankció a bíró illetménybesorolásának egy fokozattal történő csökkentése. A bírót – kiváló munkavégzés esetén – a bírói tisztségének a fennállása alatt két alkalommal a kollégium előterjesztésére eggyel magasabb fizetési fokozatba lehet besorolni. Ezek a szabályok az új törvényekben sem változnak.A központi költségvetési törvényjavaslat előkészítési folyamata során az Országos Igazságszolgáltatási Tanács tárgyalt a bíróságok működéséhez szükséges összegről a hivatalos „költségvetési javaslat” kormánynak való benyújtását megelőzően. Ezt a javaslatot a kormány az éves központi költségvetési törvényjavaslat fejezeteként terjesztette az Országgyűlés elé. A bíróságokra vonatkozó költségvetési javaslat előkészítése megváltozik az új törvénnyel, és az OBH elnöke készíti elő a bíróságokra vonatkozó költségvetési tervezetet, az Országos Bírói Tanács véleményezi – jogi következmények nélkül – a javaslat tervezetét, és felügyeli a bíróságokra vonatkozó költségvetési fejezet végrehajtását. A kormány köteles a javaslattervezetet az Országgyűlés elé terjeszteni, de a jogalkotó azt megváltoztathatja. A korábbi törvény szerint az OIT elnöke volt felelős a bírósági költségvetés elosztásáért, és évente be kellet számolnia az OIT-nak, az ítélőtáblák elnökeinek, a Fővárosi Bíróság és a 19 megyei bíróság elnökeinek. Formálisan a bírói testület az új törvények szerint ebben az esetben is részt vesz a költségvetés elosztásának a folyamatában, de ez gyakorlatilag azt jelenti, hogy egy személy hoz meg minden releváns döntést.Források (Gyakorlat)Mennyiben rendelkezik a bírósági szervezet megfelelő pénzügyi forrásokkal, személyzettel és infrastruktúrával ahhoz, hogy hatékonyan tudjon működni?Pontszám: 50A bírósági szervezet a nyugat-európai bíróságokhoz képest alulfinanszírozott. Fleck Zoltán, az ELTE egyetemi tanára szerint a bírósági szervezet költségvetése nincs megfelelően elosztva. A szervezet egyes szintjein mind a fizetések, mind munkakörülmények sokkal magasabb szintűek az általánosan jellemzőnél (különösen az újonnan létrehozott ítélőtáblák esetében), míg más helyeken (például a Pest Megyei Bíróság és néhány helyi bíróság esetében) a bírák rendkívül rossz körülmények között dolgoznak. Egy másik megkérdezett – jelentős adminisztratív tapasztalattal rendelkező magas rangú bíró – azt mondta, hogy a bírósági költségvetés 82-86%-át a javadalmazás teszi ki, és csak 18% jut az egyéb költségekre, valamint a fejlesztésre. Emiatt nem áll a bíróságok érdekében az üres pozíciók betöltése, mert így a forrásokat fejlesztésre is át lehet csoportosítani.Eddig az OIT készítette elő a bírósági szervezet költségvetési tervezetét, az Országgyűlés fogadta el a végleges változatot, és az OIT felelt a költségvetés elosztásáért. Az új törvények szerint az Országos Bírósági Hivatal elnöke látja el mindezen feladatokat. A bírói kar éves költségvetése 2011-ben a következők szerint alakult: 74.838,3 millió Ft (354,7 millió USD) tervezett költségek, ebből 5.526,6 millió Ft-ot (26,2 millió USD) a bíróságok saját bevétele fedez (pl. a bevételként előforduló pénzbírságok, melyeket a bíróságok szednek be), további 69.311,7 millió Ft (328,5 millió USD) az állami bevételekből fedezett. Az Országgyűlés évente a központi költségvetés fejezeteként szavaz a bíróságok költségvetéséről. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény előírja, hogy a bíróságok a központi költségvetésről szóló törvényben önálló költségvetési fejezetet alkotnak. A kiadásokat az Állami Számvevőszék ellenőrzi.A gyakorlatban a javadalmazás mértékét törvény állapítja meg. A bírák és az ügyészek javadalmazásának a szintje nem versenyképes a magánszektorban jellemző magasabb bérekhez viszonyítottan és a gyakorló jogászok jövedelméhez viszonyítottan sem, mi több, a közalkalmazottak és a rendőrök fizetése is magasabb. A bírói fizetések szintje ugyanakkor nem olyan alacsony, hogy az komoly gazdasági okot jelentene a korrupcióra. A megkérdezettek szerint, a megfelelő számú ügyintéző, a könyvtári és az általános technológiai források hiánya jelenti a magyar igazságszolgáltatás egyik legnagyobb problémáját. Bár sor került egy nagyobb beruházásra, melynek a keretében a bírák korszerű számítógépeket kaptak, a további fejlesztési program meglehetősen lassan zajlik. Jelentős az alkalmazottak közötti fluktuáció mértéke különösen Budapesten és a nagyobb városokban. Az igazságszolgáltatásban dolgozók képzési lehetőségei sem megfelelők.2006-ben elindult a bírák képzése a Magyar Bíróképző Akadémia keretében, amelyet EU-s pénzügyi támogatással hoztak létre. Eddig a bírák képzéseken önkéntes alapon vettek részt. Az új törvények hamarosan megváltoztatják ezt a rendszert, és 2012-től kötelező képzési rendszert vezetnek be a bírák számára. A korábbi években a TI Magyarország részt vett ezeken a képzéseken. A reformok eredményeként a Bíróképző Akadémia a kormány alárendeltségbe került, és a tervek szerint a jövőben ennek a keretében fog megvalósulni az ügyészi képzés is.Függetlenség (Jog)Mennyiben tekinthető a bírósági szervezet jogilag függetlennek?Pontszám: 50Az Alaptörvény kimondja, hogy „A legfőbb bírósági szerv a Kúria”. „A Kúria biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz.” Az Alaptörvény garantálja a bírói függetlenséget, és leszögezi, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el”. A régi Alkotmány szerint a Legfelsőbb Bíróság elnökét a bírák közül a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés kétharmados többségi szavazás során választja meg 6 évre. Az Legfelsőbb Bíróság elnöke az OIT elnöke is volt.Az új törvények megkettőzik az igazságszolgáltatás vezetését a Kúria elnökének pozícióját az Országos Bírósági Hivatal elnökéjétől szétválasztva. Az előző a legfőbb bírói szervezetet vezeti, a bírósági szervezet igazgatása az utóbbi feladata lesz. Mindkettőt az Országgyűlés választja a köztársasági elnök jelölését követően kétharmados többségi szavazás útján. Mivel a kormányzó pártoknak kétharmados többsége van az Országgyűlésben, a kormányzó pártok dönthetik el, kik töltsék be ezeket a pozíciókat. A jelölési és a választási folyamat nem zárja ki a politikai befolyás lehetőségét, és az önkormányzati testületek minden hatáskörüktől való megfosztásával az a személy, akit az OBH elnökének megválasztanak, érdemi ellenőrzés nélkül marad. Az Alkotmányt és az új Alaptörvényt is kétharmados többséggel lehet módosítani, és mindaddig, amíg Magyarországon olyan a választási rendszer, amely a választáson győztes felet támogatja, a parlamenti kétharmados többség elég könnyen elérhető. (Az elmúlt húsz évben a jelenlegi kormány a második, amelyik minősített többséget szerzett.) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény úgy rendelkezett, hogy a bírákat nyilvános pályázati eljárás során kell kiválasztani, továbbá, hogy a pályázat kiírására a helyi és a megyei bíróságon lévő bírói állás esetén a megyei bíróság elnöke, az ítélőtáblán lévő bírói állás esetén az ítélőtábla elnöke, a Legfelsőbb Bíróságon lévő bírói állás esetén a Legfelsőbb Bíróság elnöke jogosult. A pályázati kiírásnak a pályázat elnyeréséhez szükséges valamennyi feltételt tartalmaznia kell. 2010 végén az Országgyűlés módosította ezt a törvényt; ezen szabályozás szerint az OIT elnöke írhatja ki a bírói álláspályázatokat. Ebben a folyamatban a pályázónak egy interjún kell részt vennie azon a bíróságon, ahol szolgálni fog a bírói kinevezését követően, és alá kell magát vetnie egy részletes pszichológiai vizsgálatnak is. A törvény szabályozza a különböző szempontokat, amelyeket ebben a folyamatban tekintetbe kell venni, és a törvény szerint az igazságügyért felelős miniszter rendeletben határozza meg a szempontokhoz rendelhető pontszámokat. A bíróság elnöke a pályázati rangsor kialakítását követően ajánlását az OIT elnökének küldi meg. Ha az OIT elnöke az ajánlással egyetért, azt továbbítja a köztársasági elnöknek. Ha az OIT elnöke nem ért egyet az ajánlással, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elé terjeszti az ügyet. Ebben az esetben az OIT szavazott az ajánlásról. Ennek megfelelően a bírósági kinevezésekről szakemberek döntöttek (vagy a bíróság elnöke és az OIT elnöke, vagy az OIT testülete). Ez a rendelkezés általánosságban biztosította az alkotmányos védelmet a bírák kinevezése terén. A kinevezési eljárások során a civil társadalom részvételének (pl. közmeghallgatás) nincs helye. Ezek a rendelkezések sokkal inkább normatívak, mint a korábbiak.A 2011 végén elfogadott új szabályok révén megnőtt az újonnan létrehozott OBH elnökének az ellenőrizetlen joga arra, hogy olyan pályázókat támogasson, akik nem a legmagasabb pontszámot érték el. Ennek egyetlen korlátja az, hogy az OBH elnöke köteles megindokolni döntését, azonban az OBT bírái ezt a döntést nem jogosultak felülbírálni. Az adott bíróság elnökének döntését követően a kiválasztásra jelölt bírák kinevezéséről (és ha szükséges, visszahívásáról) a köztársasági elnök dönt. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény felmentési okokat határoz meg. A bírói felmentés okai a következők lehetnek: tisztségének ellátására tartósan alkalmatlan, jogerősen szabadságvesztést szabtak ki vele szemben, fegyelmi eljárás során felmentését indítványozták.Ha bármilyen jel észlelhető arra vonatkozólag, hogy a bíró tevékenységének ellátására tartósan nem képes, a bíróság elnöke őt írásban felszólítja, hogy tisztségéről 30 napon belül mondjon le. A felszólításban röviden meg kell jelölni azokat az okokat, amelyek a bíró alkalmatlanságára utalnak. Ha a bíró a felszólítás ellenére tisztségéről nem mond le, és egészségügyi állapota volt a felszólítás alapja, a bírónak egészségi vizsgálatnak kell magát alávetnie, és annak eredményétől függően kell eljárni. Ha az alkalmatlanság egyéb okból ered, külön értékelésre kerül sor. A külön szolgálati bíróság megszüntetheti a bíró szolgálati viszonyát. A szolgálati bíróság tagjait az OIT nevezi ki a bíróságok elnökeinek jelölését követően.A bírák kinevezése először három évre szól, azt követően megbízatásuk határozatlan idejű. Az elmozdíthatósággal szemben így védi a jog a bírákat. A korábbi törvény szerint, lehetőség volt arra, hogy egy bírót áthelyezzenek egy másik bíróságra a bíró beleegyezése nélkül egy hároméves időszak alatt egyszer és legfeljebb egy évre, amennyiben ez az igazságszolgáltatási rendszer érdekét szolgálta. Bár ezt lehet befolyásolásnak teret adó potenciális veszélyforrásként felfogni – ami hatáskörrel való visszaélésnek minősülne –, ennek alkalmazására alig volt példa. A bírák ritkán részesülnek – különösen korrupciós esetekkel kapcsolatos – képzésben. Az ilyen képzési lehetőség csak néhány bíró számára volt elérhető és csak szabálytalan időközönként. A képzés hiánya miatt nemzetközi szervezetek – ideértve a GRECO-t és az Európa Tanácsot – bírálatukat fejezték ki. A Magyar Bíróképző Akadémia 2006-ban alakult meg a bírói kar képzési központjaként. A Bíróképző Akadémia célja a rendszeres képzés biztosítása, a jövőben már a kormány felügyelete alatt. Elegendő korrupcióval kapcsolatos ítélkezési gyakorlat létezik. A bírák számára a belső számítógépes rendszeren keresztül minden döntés elérhető. Továbbá, 2007 júliusa óta köteles az OIT nyilvánosan hozzáférhetővé tenni – az elektronikus információszabadságról szóló törvény szerint – az ítélőtáblák és a Legfelsőbb Bíróság valamennyi döntését.Függetlenség (Gyakorlat)Mennyiben független az igazságszolgáltatás a gyakorlatban a kormány vagy más szereplő külső befolyásától?Pontszám: 50A korábbi NIS-ben a TI Magyarország bírálta a felvételi rendszert. Megállapította, hogy „a bírák függetlenségére és pártatlanságára a kiválasztási rendszer jelenti az egyik legnagyobb veszélyt”. Azóta a bírák kinevezésével kapcsolatos helyzet jelentősen javult. Az első lépésben az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elfogadta az 5/2006. szabályzatot a központosított jelölési folyamat bevezetéséről. Később a már említett törvény 2010-ben módosította a hatályos jogszabályokat, több normatív szabályt bevezetve megteremtette a kinevezési eljárás nagyobb átláthatóságát, és több szakmai kritériumot is bevezetett.Az új törvények visszalépést jelentettek ebben a folyamatban azáltal, hogy az OBH elnökének jogot adnak a kevesebb pontszámot elérő bírák kijelölésére. Ez a szabályozás nem garantálja a bírák egyértelműen szakmai kritériumok alapján történő kinevezését. Egészen a közelmúltig ritkán volt példa arra, hogy a bírákat szolgálati idejük lejárta előtt helyükről eltávolították volna. Az új Alaptörvény parlamenti vitája során a kormányzó pártok egy módosító indítványt terjesztettek be, amely megtörte a több mint száz éves hagyományt a bírák nyugdíjkorhatárára vonatkozóan. Az Alaptörvény 26. cikk (2) bekezdése szerint, az általános nyugdíjkorhatárt a bírák esetében is alkalmazni kell. Ezzel a döntéssel a jogalkotó a bírák nyugdíjkorhatárát 70-ről 62 évre csökkentette. A Velencei Bizottság a bírák függetlenségére, jogállására és elmozdíthatatlanságára vonatkozó alapvető elvek és vonatkozó szabályok alapján megkérdőjelezhetőnek találta ezt az intézkedést. Ez a rendelkezés azt vonja maga után, hogy a legtapasztaltabb 274 bíró egy éven belül köteles lesz visszavonulni. Ennek megfelelően 274 megüresedő helyet kell betölteni. A Velencei Bizottság és a magyar Legfelsőbb Bíróság elnöke szerint ez alááshatja a bíróságok működési kapacitását, kihatással lehet a folytonosságra és a jogbiztonságra, és lehetővé teheti a bírósági szervezet összetételének illetéktelen befolyásolását is. További kérdések merültek fel 2011 decemberében, amikor kiderült, hogy a parlamenti többség nem teszi lehetővé a Legfelsőbb Bíróság elnöke számára megbízatásának teljes kitöltését.A bírákat döntéseik tartalma miatt nem helyezték át, illetve nem fokozták le, és nincs hiteles bizonyíték a bírósági eljárások illetéktelen külső befolyásolására sem. Általános konszenzus alakult ki a jogtudósok és gyakorló jogászok között, miszerint: az 1997-es igazságügyi reform nem járult hozzá az igazságszolgáltatás hatékonyságának a növeléséhez, és bár az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosításában hatékony volt, nem járult hozzá ugyanakkor a számonkérhetőség eredményesebbé tételéhez.Átláthatóság (Jog)Milyen mértékben segítik elő a hatályos előírások olyan releváns adatok nyilvánosságát, amelyek az igazságszolgáltatás döntéshozatali eljárásaira és tevékenységére vonatkoznak?Pontszám: 75A bírák és családtagjaik számára kötelező vagyonnyilatkozatot tenni. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény alapján az alapvető jogok és kötelességek pártatlan és elfogulatlan érvényesítése, valamint az állami tisztviselők bármilyen erkölcstelen magatartásának megakadályozása, a közélet tisztaságának biztosítása és a korrupció megelőzése céljából a bíró köteles vagyonnyilatkozatot tenni. Az újonnan szolgálatba lépők számára létezik egy kezdeti vagyonnyilatkozat-tételi eljárás, majd ezt követően a bíró háromévenként ad számot az előző vagyonnyilatkozatban foglaltakhoz képest bekövetkezett vagyongyarapodásáról és annak jövedelmi forrásairól. Bár a vagyonnyilatkozat előfeltétele a bírói kinevezésnek, nincs szankciója annak, ha a bíró családtagja nem hajlandó vagyonnyilatkozatot tenni. A vagyonnyilatkozatot a megyei bíróság elnökének (helyi vagy megyei bíróság bírái esetében), illetve az ítélőtábla vagy a Legfelsőbb Bíróság elnökének kell benyújtani. A bírói vagyonnyilatkozat nem nyilvános, ezekhez az információkhoz kizárólag törvény által erre falhatalmazottak férhetnek hozzá.Átláthatóság (Gyakorlat)A gyakorlatban milyen mértékben juthat a nyilvánosság információkhoz az igazságszolgáltatás döntéshozatali eljárásaival és tevékenységével kapcsolatban?Pontszám: 502007 júliusa óta köteles az OIT nyilvánosan hozzáférhetővé tenni – az elektronikus információszabadságról szóló törvény szerint – az ítélőtáblák és a Legfelsőbb Bíróság valamennyi döntését. A döntéseket teljes egészükben – de személyes adatoktól mentesen – kell megjelentetni az OIT honlapján. A meghallgatásokról készült jegyzőkönyvek nem nyilvánosak. 2009-ben az Eötvös Károly Intézet végzett részletes felmérést a bírósági határozatok nyilvánosságáról Magyarországon, és megállapította, hogy a gyakorlat nem szolgálja megfelelően a jogalkotó által meghatározott célokat, rendkívül nehéz a dokumentumok között keresni. Az Intézet által megkérdezett gyakorló jogászok 44%-a teljesen elégedetlen a rendszerrel. Bár 2010 óta az OIT sokkal több információt hozott nyilvánosságra a honlapján, mint amennyi korábban elérhető volt, az oldal egyáltalán nem felhasználóbarát, és az állampolgárok alig tudnak információhoz jutni az adatbázisból. A kinevezési és a javadalmazási eljárások nem átláthatók a nyilvánosság számára, és a döntések indokolásai a bírók számára sem ismertek.Számonkérhetőség (Jog)A hatályos rendelkezések mennyiben biztosítják az igazságszolgáltatás számonkérhetőségét?Pontszám: 50A jogszabályok előírják, hogy a bírák kötelesek döntéseiket megindokolni. Ha egy bíró nem indokolja meg döntését, a másodfokú bíróság azt hatályon kívül helyezheti. Fegyelmi eljárás alapja is lehet, ha a bíró eljárási kötelezettségeit rendszeresen megszegi. A számonkérhetőség szabályait a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény határozza meg. A bírák teljesítményét törvényben meghatározott okokból és meghatározott feltételek alapján rendszeresen értékelik. Az értékelésnek tartalmaznia kell a bíró anyagi, eljárási és ügyviteli jogszabály-alkalmazási tevékenységének a jellemzését. Az értékelés eredményeként a bíró kiválóan alkalmas, alkalmas és alkalmatlan értékelést kaphat. Az utóbbi kategória azonban nem elegendő a bíró szolgálatból való elmozdításához. Az értékelés hajlamos túlbecsülni statisztikai szempontból a bírák sikerességének mértékét (pl. befejezett ügyek számát). Míg az eljárás hossza önmagában is fontos igazságügyi szempont, az elsőfokú bíróságokon tevékenykedő bírák jellemzően kiegyenlítetlen terhelésük miatt panaszkodnak, ami akadályozza őket abban, hogy munkájukat a lehető legjobban végezzék. Nem ritka – különösen nagyvárosokban –, hogy több, mint 200 ügyet kapjon egy új bíró, és az ügyek elosztása során még a speciális tudás szükségességére sincsenek tekintettel. Bár ez a függetlenség és a pártatlanság szempontjából nem annyira probléma, de megalapozott az a feltételezés, hogy az ilyen mértékű leterheltség nem segíti elő azt, hogy a döntések kellő időben megszülessenek, és nem teszi lehetővé az egyes esetek kellően megfontolt elbírálását sem. Az értékelés tehát a személyes teljesítmény minősítésének szükséges eszközének látszik, amely során nagyobb figyelmet kellene fordítani az egyes tényezőkre, és kevésbé kellene koncentrálni a statisztikai eredményekre.A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló új törvény a bírák munkájának hangsúlyozottabb értékelését írja elő. Az új szabályozás szerint az értékelést minden nyolcadik évben rendszeresen el kell végezni, és ha a bíró elmulaszt a rendszeres képzésben részt venni, vagy eljárási kötelezettségeit megszegi, a bíróság elnöke külön (soron kívüli) értékelést is elrendelhet. A megkérdezett vezető beosztású bíró szerint, az adott bíróság vezetője helyett (vagy mellett) egy nem helyi bírónak kellene részt vennie a bírók teljesítményét értékelő eljárásban.A bírósági számonkérhetőséggel kapcsolatban indokolt kritika abból a tényből ered, hogy az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (bíró) tagjai – akik a bírósági elnökök tevékenységét ellenőrizték – maguk is elsősorban megyei bírósági elnökök voltak. Tekintettel arra, hogy az ellenőrzött és az ellenőrzést gyakorló személye emiatt egybeeshetett, megkérdőjelezhető volt az igazságszolgáltatási rendszer felső vezetői feletti valós kontroll. A számonkérhetőség javítása keretében meg kellene erősíteni a belső választási folyamat átláthatóságát, és nagyobb felhatalmazást kellene adni a demokratikus intézményeknek, mint például a bírósági tanácsoknak. Az új törvények ezt a problémát az OIT eltörlésével kívánják megoldani, és ezzel a megyei bíróságok elnökeinek a szerepét csökkenteni, ugyanakkor – kritikusok szerint – mindez az OBH elnökének ellenőrizetlen szerepét teremti meg, és nem biztosítja megfelelően a politikai befolyás kiküszöbölését. (A jogalkotó szerint az, hogy a köztársasági elnök csak a bírák közül jelölhet, elegendő garancia a politikai befolyás kiküszöbölésére, mivel bírák politikai pártnak nem lehetnek tagjai.)A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló új törvény egy erősebb számonkérési mechanizmust hoz létre az OBH elnökével szemben. A törvény lehetővé teszi, hogy az Országgyűlés az OBH elnökét pozíciójától megfossza, ha az feladatait több mint 90 napig nem teljesíti, vagy azok ellátására méltatlan. Ezekben az esetekben vagy a köztársasági elnök, vagy az Országos Bírói Tanács – kétharmados többsége – tehet javaslatot az Országgyűlésnek.A törvény a bírák döntéseivel szemben állampolgári panaszok számos lehetőségét szabályozza, valamennyi (polgári, büntető-, közigazgatási és munkajogi) eljárási törvény, lehetővé teszi a polgárok számára, hogy panasszal éljenek (bíró kizárásának a kezdeményezése vagy nem megfelelő bírósági határozattal szembeni jogorvoslat). A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény szabályozza a bírákkal szembeni fegyelmi eljárást. Fegyelmi eljárást a bíróság elnöke kezdeményezhet, és minden állampolgárnak joga van az elnöknél panaszt tenni. Ezen kívül az elnök etikai eljárást kezdeményezhet.Számonkérhetőség (Gyakorlat)A gyakorlatban mennyiben vonhatók felelősségre, mennyiben számonkérhetők tevékenységükért az igazságszolgáltatás tagjai?Pontszám: 50A bírák kötelesek minden határozatukat megindokolni, általában írásos formában. A részletes szabályokat a büntetőeljárásról szóló törvény és a polgári eljárásról szóló törvény tartalmazza. A gyakorlat megfelel a jogszabályi előírásoknak. Belső fegyelmi eljárásra ritkán kerül sor. Néhány esetben volt már példa szankciók alkalmazására, és nincs adat ilyen eljárással való visszaélésről. Az alkalmazott szankciókra leginkább a jogszabályi előírások betartásának a hiánya miatt került sor, például a határozatok késedelmes írásba foglalása és aláírása személyes hanyagságból fakadóan. A hatályos jogszabályokban nincs olyan rendelkezés, amely biztosítaná a fegyelmi vagy etikai eljárások során az átláthatóságot, és nincs ilyen rendelkezés az új törvényekben sem.Integritási mechanizmus (Jog)Mennyiben biztosítják az érvényben lévő mechanizmusok az igazságszolgáltatás tagjainak az integritását? Pontszám: 50A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény szerint a bírák és családtagjaik kötelesek vagyonnyilatkozatot tenni. Azonban nem ismert olyan eset, amikor a vagyonnyilatkozatok értékelése céljából a bíróság elnöke eljárást kezdeményezett volna.A büntetőeljárási és a polgári eljárási törvény rendelkezik az összeférhetetlenségi szabályokról. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 22. §-ának értelmében bíró nem lehet politikai pártnak tagja, és politikai tevékenységet nem folytathat. Továbbá bíró nem lehet országgyűlési vagy önkormányzati képviselő, sem polgármester. Nem válhat a kormány tagjává, és nem vállalhat vezető közigazgatási tisztséget, úgymint államtitkári, vagy államtitkár-helyettesi pozíciót. A bíró nem lehet választottbíróság tagja. Ugyanezen jogszabály 23. §-a szerint a bíró csak tudományos, művészi, irodalmi, oktató és műszaki alkotó munkát végezhet kereső tevékenységként. Azonban ezek a tevékenységek is korlátozottak: függetlenségét és pártatlanságát nem veszélyeztethetik, illetve nem kelthetik annak látszatát, valamint hivatali kötelezettségei teljesítésében nem akadályozhatják. A bíró nem lehet gazdasági társaság vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának tagja. Továbbá nem lehet gazdasági társaság személyes közreműködésre kötelezett vagy korlátlanul felelős tagja. A törvény egyértelmű, azonnali bejelentési kötelezettséget ír elő az összeférhetetlenség bármely esetére. Ha a bíró országgyűlési választáson jelöltetni kívánja magát, köteles e szándékát a bíróság elnökének bejelenteni. A bejelentéstől a választás eredményének közzétételéig a bíró szolgálati viszonya szünetel. Megválasztása esetén szolgálati jogviszonya azonnal megszűnik a törvény szerint.Nem határoz meg a törvény korlátozásokat a munkaviszony megszűnését követő időre. Aki bíróként tevékenykedett, azt követően dolgozhat bármilyen jogi vagy egyéb területen, de nem tevékenykedhet két évig a korábbi szolgálati helyével megegyező bíróságon ügyvédként. Az eljárási kódex azt is tiltja, hogy az, aki egy adott ügyben korábban a bíróság tagjaként járt el, ugyanabban az ügyben később ügyvédként részt vegyen.Integritási mechanizmus (Gyakorlat)Mennyiben biztosított a gyakorlatban a bírósági szervezet tagjainak integritása?Pontszám: 50A bírói kar tagjai általában megfelelnek az összeférhetetlenségi szabályoknak. Elméletileg a bírák nem fogadhatnak el ajándékot vagy vendéglátást – azok értékétől függetlenül. A Büntető törvénykönyv szerint az ilyen ajándék „jogtalan előnynek” minősül. Így az ilyen ajándék elfogadása a Büntető törvénykönyv 250. §-a szerint vesztegetésnek minősül, és egytől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. A Büntető törvénykönyv kifejezetten tiltja kisebb értékű ajándékok elfogadását. Világosabb helyzetet teremtene, ha egy – a bírói karra vonatkozó – etikai kódex pontosan részletezné az ilyen esetekben követendő eljárást.Rendkívül ritka az igazságszolgáltatásban elkövetett korrupció miatti büntetőeljárás. Csak egy eset volt a közelmúltban, amelyben állítólag vizsgálat indult egy megyei bíró ellen. Nincsenek olyan jogszabályi rendelkezések érvényben, amelyek a közérdekű bejelentők számára védelmet biztosítanának. A bírák az országgyűlési képviselők mentelmi jogához hasonló védelem alatt állnak. Ezt a védettséget az OBH elnökének a kezdeményezésére a köztársasági elnök, illetve a Legfelsőbb Bíróság (Kúria) elnökét érintő konkrét esetben az Országgyűlés függesztheti fel.A büntetőeljárások során hatékony mechanizmusok biztosítják a tanúk védelmét, ezekről a büntetőeljárásról szóló törvény, külön törvény és más jogszabályok rendelkeznek. Ezek között van a tanúk személyes adatainak a védelme, zárt meghallgatások, hang- vagy videóhálózatos meghallgatások stb. A 2001. évi LXXXV. törvény létrehozta a büntetőeljárásban résztvevők és az igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programját. A védelemre jogosult személyek között vannak a tanúk, valamint a bírák is. Bár a bírósági szervezet tagjai különleges védelemben részesülhetnek, ezt a fajta védelmet nem gyakran kérik. Az állampolgárok igazságszolgáltatáshoz való joga könnyen érvényesülhet. A bírósági meghallgatások eljárási díjai általában nem olyan magasak, hogy jelentősebb terhet jelentenének. A büntetőeljárás költségeit teljes mértékben az állam viseli, vagy az eljárás eredményétől függően a vádlott. Korrupciós eseteket vagy bármely más bűncselekményt bárki bejelenthet a rendőrségen ingyenesen akkor is, ha az adott eset a saját érdekeit nem érinti. A rendőrség ezt követően köteles vizsgálatot indítani annak megállapítása végett, hogy a bejelentés megalapozott-e. Így a korrupcióval kapcsolatos ügyekben az állampolgárokat nem valószínű, hogy olyan pénzügyi teher érné, amely az igazság kiderülése elé akadályt görgetne.Végrehajtó hatalom felügyelete Mennyiben lát el az igazságszolgáltatás hatékony ellenőrző szerepet a végrehajtó hatalommal szemben?Pontszám: 75A bíróságok biztosítják a közigazgatási határozatok felülvizsgálhatóságát, ideértve a legfelső kormányzati szinteken keletkezőeket is. Ez a közigazgatási ügyek esetében az ellenőrzés megbízható és hatékony formáját biztosítja, ezek a döntések kötelezőek mindenkire. Az Alaptörvény szerint a bíróságok – büntetőjogi, polgári peres, egyéb törvényben meghatározottak – döntenek a közigazgatási határozatok törvényességéről, az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről és a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról.Korrupció elleni vádemelés Mennyiben elkötelezett az igazságszolgáltatás a korrupcióval szembeni fellépésre vádemelésen és egyéb tevékenységeken keresztül?Pontszám: 50Az Állami Számvevőszék által a közelmúltban végzett felmérés szerint 18 intézmény közül a 6. helyen szerepel az igazságszolgáltatás az Eredendő Veszélyeztetettségi Tényezőkre számolt indexérték szerint. Az elmúlt 20 évben, éves átlagban a korrupciós bűncselekmények száma 684 volt, 2010-ben ezen bűncselekmények száma jelentősen csökkent (az előző évi 963 estről 481 esetre). Egy friss felmérés szerint arra lehet következtetni, hogy a jogalkotó szándéka ellenére a legtöbb esetben a rendvédelmi szervek elsősorban tényleg csak a kis halakat képesek elkapni. További kutatási programokra van szükség ahhoz, hogy ennek a jelenségnek a pontos oka feltárható legyen. (El kell ismernünk azt is, hogy az elmúlt két évben került néhány „nagy” ügy a bíróságok elé, és épp a közelmúltban egy alpolgármestert hat év szabadságvesztésre ítéltek korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények miatt, továbbá néhány egykori polgármester és közgyűlési tag még várakozik vagy tárgyalásra, vagy döntésre.)Az igazságszolgáltatás a korrupciót nem kizárólag belső problémaként kezeli. Időről időre az igazságszolgáltatáson belüli egyes korrupciós esetek felbukkannak a sajtóban. Az egyik megkérdezett magas rangú bíró szerint a legnagyobb kockázat olyan esetekben volt kimutatható, ahol az átláthatóság hiánya jellemzi a bírói tevékenységet, mint például a letartóztatás eseteiben büntetőügyekben és a felszámolási eljárások eseteiben polgári ügyekben. Az utóbbi esetben, az ellenérdekelt felek hiánya nyitja meg az utat a korrupció előtt, ennek megakadályozására a jogalkotó már tett lépéseket. A bírósági szervezet közvetlenül együttműködik az ügyészi szervezettel a büntetőeljárási törvény alapján. A legtöbb büntetőügyben az ügyészség áltat feltárt bizonyítékokra kell támaszkodnia a bíróságoknak a büntetőeljárások során. Külső problémaként jelentkezik, hogy a bíráknak az eléjük tárt bizonyítékokra kell támaszkodniuk. Mivel a súlyos korrupciós esetek megyei szinten indulnak (első fokon), joggal feltételezhető, hogy ezek az esetek kellő figyelmet kapnak.

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Rendszerváltás 1
Rendszerváltás 2
Rendszerváltás 3
Rendszerváltás 4
Rendszerváltás 1 menüpont alatti tartalom:
A RENDSZERVÁLTÁS TITKOS FORGATÓKÖNYVE
Rendszerváltás 2 menüpont alatti tartalom:
A JÖVŐKÉP HIÁNYA
Rendszerváltás 3 menüpont alatti tartalom:
Rendszerváltás 4 menüpont alatti tartalom:
A RENDSZERVÁLTÓ KORMÁNY TERHEI
Forrás: baranyai józsef a rendszerváltás titkos forgatókönyve című műve
Idézet az Európai Emberi Jogi Bíróság határozatából: "Az Egyezmény egyáltalán nem engedi meg a vélemény nyilvánítás szabadságának korlátozását a politikai beszédek, vagy az általános érdeklődésre számot tartó kérdések körében.”
A magyar emberek olyan rendszerváltást akartak, ami valóban leváltja azt amiben részük volt és olyan országot hoz létre, ahol majd több lesz a jó és kevesebb a rossz. Olyan országot akartak, ahol szabadságot, demokráciát, jólétet hozó törvények születnek. Ők nem csak változtatást, hanem váltást akartak. Új rendszert a régi helyett, mert nem csupán a régi reparálása, átszabása volt a cél.
A diktatúra megfélemlítésen, megtorláson alapuló, elnyomó, parancsuralmi rendszer.
A MAGYAR RENDSZERVÁLTÁS
A rendszerváltás alapvető dilemmája a változtatás módja: kiegyezés vagy forradalom, forradalom vagy kiegyezés? Amikor forradalmat említünk, akkor persze nem fegyverropogásos, barikádos forradalomra gondolunk, hanem olyan bársonyos, kulcscsörgetős forradalomra, mint amilyen a cseheké volt. Nálunk kiegyezésen alapuló békés átmenet révén jött létre a számtalanszor megkérdőjelezett, eredményeit illetően jogosan vitatott rendszerváltás, mert a kiegyezés leelőzte a forradalmat, vagy inkább megkerülte azt.
A magyar állampolgárok meghatározó számban kudarcként élték meg a békés átmenet révén megvalósuló rendszerváltást, ezért fölöttébb kíváncsiak arra, milyen okok, milyen rendezőelvek, milyen alkuk és kompromisszumok játszottak közre a rendszerváltás ilyeténképpen történő alakulásában. Azt tudjuk, hogy Antall József a rendszerváltás levezénylésére megválasztott miniszterelnök nem forradalmár hanem tipikus kiegyező volt. Deák utódjának tekintette magát, de az ő alkuja, kiegyezése jóval rosszabb, sikertelenebb lett mint Deák kiegyezése.
A békés átmenet az igazi változások bekövetkezte helyett az átmentés lehetőségét jelentette. Ennek tragikus következménye lett, hogy a békés átmenet átmentette a diktatúrában megismert, gyakorta megélt félelmet is. Nem lett megtisztulás! Senki nem mondta ki, hogy vége, vége annak ami volt, vége a félelemnek! Ehelyett átmenetről, folytonosságról szónokoltak. Nem épültek ki azok az intézmények, azok az ellenőrző mechanizmusok, amelyek az állampolgárok számára biztonságérzetet jelenthetnének, a biztonság megélését biztosíthatnák a diktatúrából címercserével átmentett hatalomérvényesítési technikákkal szemben.
Az, hogy az ügyészek, bírák nem lehetnek párt tagjai nem eredményezte azt is, hogy a régi emberek helyébe újak léptek. Hogyan lehet az, hogy akik tegnap még a diktatúra szabályai szerint jártak el ügyeinkben, a diktatúra felfogása szerint emeltek vádat és ítélkeztek, azok egyik napról a másikra egy teljesen más értékrend, teljesen más erkölcsi felfogás, a demokrácia szabályai szerint képesek ugyanezt tenni, azért mert kiléptek az állampártból, és már nem tagjai sem annak sem egy másik pártnak?
Lényeges kérdés, hogy Antall József mennyire volt felkészült politikus e speciális történelmi helyzet megoldására, arra, hogy a diktatúrából átvezesse a demokráciába az országot, hogy a huszadik század végén, egy hihetetlenül gyors változásokkal teli időszakban legyen az ország miniszterelnöke? Senki nem vitatja Antall műveltségét, intelligenciáját. Antall mint történész jól ismerte a múltat, az igazi kérdés azonban az, hogy ugyanilyen tájékozott volt-e az ország jövőjét meghatározó kérdésekben is? Rendelkezett-e elég széleskörű tájékozottsággal, ismerte-e a világ fejlődését meghatározó politikai, gazdasági folyamatokat, azok jellemzőit, sajátosságait, amely tudás birtokában képes lehetett volna felmérni az ország geopolitikai helyzetéből, természeti és emberi erőforrásaiból adódó lehetőségeit és helyesen megválasztani a szükségszerűen követendő illetve járható utat?
Mint kiderült, Antallnak nem volt használható, gyakorlatba átültethető jövőképe, nem látta a világ fejlődését meghatározó irányzatok figyelembevételével meghatározható fejlődési pályát. Antall megnyilatkozásaiból az volt leszűrhető, hogy keveset tudott a globalizációról, a világ jelenlegi fejlődését meghatározó folyamatról, nem ismerte a globalizáció hatásmechanizmusát, így nem is láthatta a globalizációban rejlő lehetőségeket.
Antall mint történész igen keveset értett a gazdasághoz, nem tudta mit kellene tenni ahhoz, hogy magasabb fejlődési pályára álljon a gazdaság, hogy dinamikusabban növekedjen a GDP. Többször hangoztatta, ne higgyenek a csodát, gyorsabb fejlődést ígérőknek, csak az a botladozós, nehézségekkel teli út és araszolva haladás létezik, amely kormányzása idején jellemezte a magyar gazdaság fejlődését.
Antall tipikus kiegyező személyiség volt, mi több a kiegyezés virtuóza. Magyarországnak viszont ebben az időben egy bátor, kezdeményező, az előrevivő konfrontációt is vállaló, a legmerészebb lépések megtételére kész és képes miniszterelnökre lett volna szüksége. A szükségszerűen radikális változások helyett így csak szolid változtatás lett, a meglévő kozmetikázása, átszabása, reparálása. Új címer, új szólamok, új ígérgetések!
Valójában itt semmi nem lett igazán elrendezve. Történtek lépések, változtatások, de a rendszerváltás nem lett befejezve, megrekedt valahol félúton. A demokrácia hiányosságait a mindennapi életünkben tapasztaljuk, a gazdaság rossz fejődési pályára lett állítva, a gazdaság torz szerkezete alkalmatlan a létező lehetőségek, emberi és természeti erőforrások figyelembevételével elérhető gazdasági növekedés megvalósítására. Több gazdasági szakértő is felvetette, hogy a békés átmenet átemelte a kádári időkben kialakult kapcsolati hálót és vele együtt a korrupciós modellt is, amely a rendszerváltást követően teljesedett ki igazán.
Elmondható, hogy akarva, akaratlanul a rendszerváltás titkos forgatókönyve valósult meg. A rendszerváltás miatti elégedetlenség következményeként az MDF elveszítette szavazóbázisának jelentős részét, de ez csekély vigasz azok számára, akik egy szebb jövőt, emberibb életet reméltek a rendszerváltástól, mert az elveszett idő, az elveszett
lehetőségek nem hozhatóak vissza, nem pótolhatók.
Másképpen élte meg a diktatúrát az annak szabályait elfogadó, az alkalmazkodás képességével, a kiegyezés szándékával bíró ember, és megint másképpen az önfeladásra képtelen, az elnyomással, az erőszakkal való szembeszegülést a génjeiben hordozó egyén.
A RENDSZERVÁLTÁS SZÜRKE EMINENCIÁSA
A rendszerváltás után több olyan kulcspozíció volt, amelynek betöltését illetően nehezen született egyezség. Ez azért azt is mutatta, hogy itt egy vezérelt, jobbik esetben kiegyezésen alapuló rendszerváltás megy végbe. Az egyik legfontosabb pozíció, mondhatni kulcspozíció, az országos rendőrfőkapitány személye volt. Az állampárt befolyásos körei jól tudták, hogy a rendőrség első számú vezetőjétől függhet, hogy a hatalomátadás után lesz-e bármilyen felelősségre vonás vagy vizsgálat a múltbéli ügyek miatt – mert az szinte biztos, hogy a rendszerváltás után a rendőrséghez nagyszámú, bűncselekményeket feltáró, személyi felelősséget megjelölő feljelentés beérkezése várható –, továbbá az ő szava lenne a döntő abban is, hogy a rendőrség miként kezelje a rendszerváltással elégedetlenek esetlegesen felparázsló mozgalmát.
A rendszerváltó ellenzék mindenképpen egy olyan személy kinevezését várta, akinek demokrácia iránti elkötelezettsége nem vitatható, aki ezt a diktatúra idején is bizonyította, akinek személye, de leginkább ellenzéki múltja erre vitathatatlan garanciát jelent. Nem tudni, hogy előre kikötött feltételként vagy a háttéralkuk során született megoldásként lett az Antall-kormány első országos rendőrfőkapitánya dr. Szabó Győző, aki ezt megelőzően, a diktatúra időszakában egy megyei bíróság elnöke volt.
A megyei bíróság elnöke – a diktatúra idején ez kulcspozíció volt – rangsorban az állampárt megyei első titkára után következett. Ez a párthierarchiában igen fontos beosztás volt, amelyet csak az állampárt, a diktatúra kétségbevonhatatlanul elkötelezett híve, embere nyerhetett el. Dr. Szabó Győzőt ilyen embernek találták amikor kinevezték a megyei bíróság élére.
Nem lehet tudni, hogy dr. Szabó Győzőnek az országos rendőrfőkapitány posztjára történő kinevezése Antall választása volt, vagy ez is kikötés, megjelölt feltétel lehetett a titkos forgatókönyvben. Dr. Szabó Győző viszonylag rövid ideig, ám a legfontosabb, mondhatni a legkritikusabb időszakban – amikor még bármi megtörténhetett volna – töltötte be a rendőrség országos főkapitányi tisztségét.
Úgy tudni, hogy dr. Szabó Győző főkapitánysága alatt egyetlen vizsgálat, egyetlen nyomozás sem indult a rendőrségnél a rendszerváltás előtti hivatali visszaélés vagy bármely más, a diktatórikus hatalomgyakorláshoz köthető cselekmény miatt, arról pedig nincs elérhető információ, hogy mi lett a „nagytakarítás” ígéretével feltüzelt emberek által a rendőrséghez eljuttatott igen nagy számú feljelentéssel, amelyekben a diktatúra alatt elkövetett bűncselekményekre és ebben felelősséget viselő személyekre akarták felhívni a figyelmet, hogy így segítsék a „nagytakarítás” hatékonyságát.
Sem Dr. Szabó Győző országos főkapitány, sem Antall József, sem az Antall-kormány igazságügyi minisztere nem adott tájékoztatást arról, hogy mi lett annak a - rendszerváltás előtti diktatúrában elkövetett bűncselekményeket, visszaéléseket, nagy értékű lopásokat bejelentő - több tízezer feljelentésnek a sorsa, ami az állampolgároktól a rendőrkapitányságokra érkezett a rendszerváltást követően.
Ezt követően dr. Szabó Győző a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettese lett, az elnök utáni második ember, akinek szava személyi kérdésekben vagy az ügyek elosztásában, a bírák ügyekhez rendelésében is meghatározó volt. Talán a véletlen hozta így, ám Dr. Szabó Győző – mondhatni a legfontosabb időszakban – a Legfelsőbb Bíróság szervezeti és személyi kérdéseinek lerendezése időszakában lett – a gyakorlati ügyekben a végső szót kimondó, döntésre jogosult vezető – a Legfelsőbb Bíróság általános elnökhelyettese. Ellenzékiek szerint ez olyan lépés volt mintha még az MSZMP politikai bizottságának személyi döntése érvényesült volna. Ezek után már a helyzetet ismerő ellenzékiek közül szinte mindenki biztos volt a titkos alku és a titkos forgatókönyv létezésében.
Dr. Szabó Győző elnökhelyettesként – és később már e pozíciójától megválva – mint aktív bíró is tevékenykedett. Neve főként olyan perek vonatkozásában vált ismertté, amelyek meghatározó jelentőségűek voltak a demokrácia érvényesülése vagy a társadalom igazságérzetének megnyilvánulása szempontjából. Dr. Szabó Győző gyakorta volt a diktatúra idején politikai okokból indított koncepciós perek vonatkozásában benyújtott felülvizsgálati indítványok felülbírálására kijelölt bírói tanács elnöke. Nevét két jogorvoslati kérelem felülvizsgálatával kapcsolatban érdemes megemlíteni.
Dr. Szabó Győző volt a nyolcvanas évek talán legjelentősebb politikai koncepciós perének, az ENERGETIKA-pernek a felülvizsgálatát lefolytató bírói tanács elnöke, amely eljárási szabálysértéssel elutasító végzést hozott, annak tudatában, hogy az ENERGETIKA-perben nem létező jogszabályok megsértésére hivatkozva hoztak ítéletet. Az ENERGETIKA-perben alkalmazott jogszabály a mai napig titkosított, mint ahogyan titkosított a szakértői vélemény is. Ennek megismerésére és az ezzel szembeni védekezésre a vádlottaknak 1984 óta a mai napig nem nyílt módjuk. Az igazságügyi minisztérium jogszabály-nyilvántartó főosztálya szerint pedig Magyarországon nem létezik ilyen jogszabály. Az is a mai napig titkosított, hogy ki képviselte a vádat az ENERGETIKA-per másodfokú tárgyalásán. És nyilván az sem utolsó szempont, hogy aki a másodfokú tárgyaláson előadó bíró volt Dr. Sólyom László jelöltje lett a legfőbb ügyészi posztra.
Az ENERGETIKA-per 1984 óta húzódó és a mai napig lezáratlan történet, mely vonatkozásában például Dr. Dávid Ibolya igazságügy-miniszter is tájékoztatást kért a Legefelsőbb Bíróság elnökétől. Dr. Solt Pál elismerte a Dr. Szabó Győző vezette bírói tanács eljárási szabálysértését, nem cáfolta, hogy a nem megismerhető, titkosított jogszabály és szakértői vélemények alapján született ítélet, ugyanakkor rámutatott arra, hogy a szabálysértéssel, jogsértéssel született végzés is hatályos végzés, mely ellen nincs jogorvoslat és amelynek jogkövetkezményeit viselni kell, akkor is ha az nem létező jogszabályokra és iratokra hivatkozva született.
Egy másik említésre érdemes bírósági ügy, amelyben dr. Szabó Győzőnek szintén meghatározó szerepe volt, az a Tocsik-per, amely vonatkozásában felülvizsgálati indítványt nyújtottak be a Legfelsőbb Bírósághoz. A Legfelsőbb Bíróság dr. Szabó Győző vezette bírói tanácsa jogszerűnek találta a több mint 800 millió forintos kifizetést Tocsik Márta részére az ismert indokok és körülmények alapján. Dr. Szabó Győző egyike volt azon személyeknek, akik kevésbé voltak ismertek, például keveset szerepeltek a képernyőn, ugyanakkor tevékenységük meghatározó jelentőségű volt a békés átmenet ilyeténképpen való alakulásában.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Bírálati ülés időpontja: 2013. december 17.
MŰEMLÉK ÉPÜLETEK, TEMPLOMOK, ALKOTÁSOK FELÚJÍTÁSÁRA
A GYÖNKI MAGYARY-KOSSA KASTÉLYÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET KESZTHELY A GYÖNKI MAGYARY-KOSSA KASTÉLY BELSŐ FELÚJÍTÁSÁRA 5.000.000 Ft 3235/1210
ABONY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ABONY A VOLT MÁRTON KÚRIA FELÚJÍTÁSÁNAK I. ÜTEMÉRE: RÉSZLEGES TETŐFELÚJÍTÁSRA, TETŐSZERKEZET FELÚJÍTÁSRA 3.000.000 Ft 3235/1205
ABONY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ABONY A KOSTYÁN ISTVÁN KÚRIA TETŐFELÚJÍTÁSAÁRA 3.500.000 Ft 3235/1216
ABONY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ABONY AZ ABONY, VASÚT ÚT 16. SZÁM ALATTI FALUMÚZEUM TETŐSZERKEZETÉNEK FELÚJÍTÁSÁRA 3.500.000 Ft 3235/1217
AKLI MAJORÉRT MŰEMLÉK ALAPÍTVÁNY ZIRC AKLI MAJOR FŐÉPÜLET, KÁPOLNA ÉPÜLETSZÁRNY TETŐHÉJAZATÁNAK CSERÉJÉRE ÉS TETŐSZERKEZETÉNEK HELYREÁLLÍTÁSÁRA 2.000.000 Ft 3235/1247
ÁGFALVI RÓMAI KATOLIKUS EGYHÁZKÖZSÉG ÁGFALVA AZ ÁGFALVI RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM ÁLLAGVÉDELMÉRE: DRÉNEZÉSI ÉS CSAPADÉKVÍZ ELVEZETÉSI MUNKÁK KIVITELEZÉSÉRE 2.500.000 Ft 3235/1253
ÁLMOSDI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG ÁLMOSD AZ ÁLMOSDI REFORMÁTUS TEMPLOM TORNYÁNAK ÁLLAGMEGÓVÁSÁRA 1.500.000 Ft 3235/1233
BAKONYERDŐ ERDÉSZETI ÉS FAIPARI ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG PÁPA A SÁSKA 083/22 HRSZ-ON TALÁLHATÓ BAKONYSZENTJAKABI PÁLOS KOLOSTORROM ÁSATÁSI ÉS ÁLLAGMEGŐRZÉSI MUNKÁINAK ELSŐ ÜTEMÉRE 4.000.000 Ft 3235/1236
BAKTÜTTÖS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA BAKTÜTTÖS A BAKTÜTTÖSI SZOKNYÁS HARANGLÁB FELÚJÍTÁSÁRA 1.000.000 Ft 3235/1208
BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT PÉCS AZ ORMÁNSÁGI KÓRÓS, ZALÁTA, DRÁVAIVÁNYI, VEJTI, NAGYCSÁNY, KÉMES, SZAPORCA ÉS VAJSZLÓ FAKAZETTÁS TEMPLOMAINAK FELÚJÍTÁSÁRA 300.000.000 Ft 3235/1275
BELED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA BELED A BELEDI MŰEMLÉK BARTHODESZKY KASTÉLY TETŐSZERKEZETÉNEK ÉS HÉJAZATÁNAK FELÚJÍTÁSÁRA 6.000.000 Ft 3235/1213
BERKENYEI SZENT KERESZT ALAPÍTVÁNY BERKENYE A BERKENYEI RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM MAGAS ESZTÉTIKAI SZÍNVONALAT KÉPVISELŐ EREDETI KŐBURKOLATÁNAK MEGŐRZÉSÉRE, HIBAJAVÍTÁSÁRA, PÓTLÁSÁRA 2.000.000 Ft 3235/1219
BIATORBÁGY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA BIATORBÁGY A BIATORBÁGYI SZILY-KASTÉLY KELETI SZÁRNYÁN A HÉJAZAT CSERÉJÉRE 7.000.000 Ft 3235/1215
BÓDVASZILASI RÓMAI KATOLIKUS EGYHÁZKÖZSÉG BÓDVASZILAS A BÓDVASZILASI RÓMAI KATOLIKUS PLÉBÁNIAÉPÜLET FELÚJÍTÁSÁRA, RESTAURÁLÁSÁRA: AZ ÉPÜLET MŰEMLÉKI ÉRTÉKEINEK, RÉSZLETEINEK MEGŐRZÉSÉRE 1.500.000 Ft 3235/1262
BUDAPEST-BELVÁROSI SZENT MIHÁLY TEMPLOMIGAZGATÓSÁG BUDAPEST A TEMPLOMHAJÓ BOLTOZAT FESTŐ-RESTAURÁLÁSÁNAK III. ÜTEMÉRE 3.000.000 Ft 3235/1211
BUDAPEST-ÓBUDA-HEGYVIDÉKI SZENTHÁROMSÁG PLÉBÁNIA BUDAPEST A GOLGOTA SZOBORCSOPORTBÓL A KÉT LATOR SZOBRÁNAK RESTAURÁLÁSÁRA 3.500.000 Ft 3235/1230
CISZTERCI REND ZIRC-PILIS-PÁSZTÓ-SZENTGOTTHÁRD EGYESÍTETT APÁTSÁGA ZIRC A SZÉKESFEHÉRVÁRI NEPOMUKI SZENT JÁNOS TEMPLOM SZÓSZÉKÉNEK ÉS A TEMPLOM FŐHOMLOKZATÁNAK FÖLDSZINTI, EREDETI ABLAKAI RESTAURÁLÁSÁRA 13.000.000 Ft 3235/1153
DABAS VÁROS ÖNKORMÁNYZATA DABAS A DABASI GOMBAY-DINNYÉS KÚRIA TETŐFELÚJÍTÁSÁRA 1.000.000 Ft 3235/1220
DR. IRSY GÁBOR LÁSZLÓ BUDAPEST A SUKORÓ, KERESZT UTCA 33. SZÁM ALATTI MŰEMLÉKHÁZ FELÚJÍTÁSÁRA 700.000 Ft 3235/1239
DUNAPATAJ NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA DUNAPATAJ A DUNAPATAJ JÓKAI U. 8. ALATTI KOVÁCSMŰHELY ÉS LAKÓHÁZ, VALAMINT A JÓKAI U. 10. ALATTI PARASZTHÁZ ÉS ISTÁLLÓ NÉPI MŰEMLÉK ÉPÜLETEK NÁDTETŐZETÉNEK FELÚJÍTÁSÁRA 1.300.000 Ft 3235/1228
EUROPA NOVA NONPROFIT INFORMÁCIÓS SZOLGÁLTATÓ ÉS MÉDIAFEJLESZTŐ KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG VÁLLUS A KŐSZEG, TÁBLAHÁZ U. 9. SZÁM ALATTI MŰEMLÉK ÉPÜLET HOMLOKZATÁNAK FELÚJÍTÁSÁRA 2.000.000 Ft 3235/1238
FABINYI JÓZSEFNÉ BUDAPEST A SUKORÓ, FŐ UTCA 18. SZÁM ALATTI PARASZTHÁZ NÁDTETEJÉNEK FELÚJÍTÁSÁRA 700.000 Ft 3235/1241
FASORI ORGONA ALAPÍTVÁNY BUDAPEST A FASORI REFORMÁTUS TEMPLOM ORGONÁJÁNAK RESTAURÁLÁSÁRA, ÁTFOGÓ REKONSTRUKCIÓJÁRA ÉS BŐVÍTÉST JELENTŐ ORGONAÉPÍTÉSÉRE 30.000.000 Ft 3235/1273
FŐVÁROSI ÁLLAT- ÉS NÖVÉNYKERT BUDAPEST A NAGY SZIKLA KÉREGREKONSTRUKCIÓJÁNAK I. ÜTEMÉRE 10.000.000 Ft 3235/1269
GES COACHING KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG BÖGÖTE A BÖGÖTEI VOLT HORVÁTH KASTÉLY KÜLSŐ HOMLOKZATÁNAK HELYREÁLLÍTÁSÁRA 5.000.000 Ft 3235/1250
ISASZEG VÁROS ÖNKORMÁNYZAT ISASZEG A 9393 MŰEMLÉKI TÖRZSSZÁMÚ ISASZEGI HONVÉD EMLÉKMŰ RESTAURÁLÁSÁRA 2.500.000 Ft 3235/1246
KAPOSVÁR MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KAPOSVÁR A KAPOSSZENTJAKABI APÁTSÁG ROMJAINAK ÁLLAGMEGÓVÁSÁRA: I-II. ÜTEM 7.000.000 Ft 3235/1271
KERCASZOMORI REFORMÁTUS TÁRSEGYHÁZKÖZSÉG KERCASZOMOR A KERCASZOMORI REFORMÁTUS TEMPLOM ORGONÁJÁNAK FELÚJÍTÁSÁRA 6.500.000 Ft 3235/1268
KONCZ BOGLÁRKA KLÁRA MISKOLC A MÁD TÁNCSICS MIHÁLY UTCA 43. SZÁM ALATTI EGYKORI EXTRANEUS SZŐLŐBIRTOKOS KÚRIA TETŐSZERKEZETÉNEK, HÉJAZATÁNAK, FÖDÉMÉNEK HELYREÁLLÍTÁSÁRA 2.727.200 Ft 3235/1206
KŐHALMI ILONA BUDAPEST A KESZEGI HUSZÁR-PURGLY KASTÉLY UDVARI HOMLOKZATÁNAK FELÚJÍTÁSÁRA 12.000.000 Ft 3235/1272
MAGYAR ALKOTÓMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ NONPROFIT KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG SZENTENDRE A MŰEMLÉKI VÉDELEM ALATT ÁLLÓ ZSENNYEI BEZERÉDJ-KASTÉLY FELÚJÍTÁSÁRA 119.500.000 Ft 3235/1274
MAGYAR BENCÉS KONGREGÁCIÓ PANNONHALMI FŐAPÁTSÁG PANNONHALMA A FŐAPÁTSÁG KELETI HOMLOKZAT FELÚJÍTÁSÁNAK BEFEJEZŐ MUNKÁIRA - II. ÜTEM 6.000.000 Ft 3235/1212
MAGYAR PÁLOS REND ELSŐ REMETE SZENT PÁL RENDJE PÉCS A PÉCSI PÁLOS MŰEMLÉK TEMPLOM HELYREÁLLÍTÁSÁRA 4.000.000 Ft 3235/1232
MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA ÖKOLÓGIAI KUTATÓKÖZPONT TIHANY AZ MTA ÖK BALATONI LIMNOLÓGIAI INTÉZET NEORENESZÁNSZ STÍLUSÚ ÉPÜLETEGYÜTTESE C ÉPÜLETÉNEK FELÚJÍTÁSÁRA 4.200.000 Ft 3235/1254
NAGY IMRE BALATONAKALI A BALATONAKALI FENYEHEGY 19. SZÁM ALATTI NÉPI PRÉSHÁZ ÁLLAGMEGÓVÁSI MUNKÁIRA: FEDÉLSZERKEZET RÉSZLEGES ÉS HÉJAZAT TELJES CSERÉJE, BOLTOZATMEGERŐSÍTÉS 1.500.000 Ft 3235/1260
NAGYTÉTÉNYI NAGYBOLDOGASSZONY PLÉBÁNIA BUDAPEST A NAGYTÉTÉNYI NAGYBOLDOGASSZONY TEMPLOM ELŐTÉRI ÉS KARZATALJI SZAKASZ FALKÉPEINEK TISZTÍTÁSRA ÉS KONZERVÁLÁSRA 2.600.000 Ft 3235/1259
NAGYVÁZSONYI KINIZSI KULTURÁLIS ÉS SZOLGÁLTATÓ KÖZHASZNÚ NONPROFIT KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG NAGYVÁZSONY A KINIZSI VÁR LAKÓTORNYÁNAK BALESETVESZÉLY ELHÁRÍTÁSI, ÁLLAGMEGÓVÁSI MUNKÁIRA 3.500.000 Ft 3235/1245
NÓGRÁDI NAGYBOLDOGASSZONY ALAPÍTVÁNY NÓGRÁD A NÓGRÁDI RÓMAI KATOLIKUS MŰEMLÉK TEMPLOM ANGSTER GYÁRTMÁNYÚ ORGONÁJÁNAK RESTAURÁLÁSÁRA 1.000.000 Ft 3235/1214
P92 IT SOLUTIONS INFORMATIKAI TANÁCSADÓ ÉS SZOLGÁLTATÓ KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG BUDAPEST AZ ALSÓPETÉNYI WERBŐCZY-KRIPTA KÖZÉPKORI MARADVÁNYAINAK HITELES MŰEMLÉKI HELYREÁLLÍTÁSÁRA ÉS KÖRNYEZETÉNEK RENDEZÉSÉRE 4.000.000 Ft 3235/1242
PELLÉRDI RÓMAI KATOLIKUS PLÉBÁNIA PELLÉRD A PELLÉRDI RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM FELÚJÍTÁSÁNAK I. ÜTEMÉRE: A TETŐSZERKEZET FELÚJÍTÁSÁRA, A HÉJAZAT ÉS A BÁDOGOZÁSOK CSERÉJÉRE 7.000.000 Ft 3235/1167
PÉCSVÁRADI RÓMAI KATOLIKUS PLÉBÁNIA PÉCSVÁRAD A PÉCSVÁRADI NAGYBOLDOGASSZONY TEMPLOM BELSŐ FELÚJÍTÁSÁRA 4.000.000 Ft 3235/1235
RÓMAI KATOLIKUS EGYHÁZKÖZSÉG GESZTELY A GESZTELYI RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM RÉSZLEGES FELÚJÍTÁSÁRA ÉS KÖRNYEZETRENDEZÉSÉRE 2.000.000 Ft 3235/1218
RÓMAI KATOLIKUS EGYHÁZKÖZSÉG FÓT A FÓTI RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM DIADALÍVÉNEK RESTAURÁLÁSÁRA A JOBB OLDALON 1.500.000 Ft 3235/1231
RÓMAI KATOLIKUS EGYHÁZKÖZSÉG HATVAN A HATVANI BELVÁROSI PLÉBÁNIAHÁZ HOMLOKZATFELÚJÍTÁSÁRA 5.000.000 Ft 3235/1251
RÓMAI KATOLIKUS PLÉBÁNIA BUJÁK A PALOTÁSI RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM MŰEMLÉKI VÉDELEM ALATT ÁLLÓ SZENTÉLYAPSZISÁT DÍSZÍTŐ FALKÉPEK RESTAURÁLÁSÁRA 1.500.000 Ft 3235/1186
RÓMAI KATOLIKUS PLÉBÁNIA ALBERTIRSA A NEPOMUKI SZENT JÁNOS SZOBOR RESTAURÁLÁSÁRA ÉS ÁTHELYEZÉSÉRE 900.000 Ft 3235/1255
RÓMAI KATOLIKUS PLÉBÁNIA SOPRONHORPÁCS SOPRONHORPÁCS A XIII. SZÁZADI ROMÁN KORI SOPRONHORPÁCSI MŰEMLÉK TEMPLOM KÖRÜL A VÍZELVEZETÉS MEGOLDÁSÁRA, A JÁRDA ÉS A KÜLTÉRI LÉPCSŐ FELÚJÍTÁSÁRA 3.000.000 Ft 3235/1224
RUDABÁNYÁCSKAI GÖRÖG KATOLIKUS EGYHÁZKÖZSÉG SÁTORALJAÚJHELY A RUDABÁNYÁCSKAI SZENT MIHÁLY GÖRÖGKATOLIKUS TEMPLOM TORONYSÜVEGÉNEK ÁTFEDÉSÉRE ÉS SZERKEZETI MEGERŐSÍTÉSÉRE 3.400.000 Ft 3235/1266
SAVARIA MEGYEI HATÓKÖRŰ VÁROSI MÚZEUM SZOMBATHELY A SZOMBATHELYI SMIDT MÚZEUM TETŐ- ÉS HOMLOKZATFELÚJÍTÁSÁRA 11.500.000 Ft 3235/1257
SEBESTYÉN ANDRÁS ZÁVOD A ZÁVOD, RÁKÓCZI UTCA 136. SZÁM ALATTI LAKÓÉPÜLET NYÍLÁSZÁRÓI KÜLSŐ SZÁRNYAINAK CSERÉJÉRE 700.000 Ft 3235/1249
SOPRON MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA SOPRON A SZEPLŐTELENÜL FOGANTATOTT SZŰZ MÁRIA SZOBRÁNAK RESTAURÁLÁSÁRA 6.000.000 Ft 3235/1222
SOPRON MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA SOPRON A SOPRON, VÁRKERÜLET 7. SZÁM ALATTI REIPÁL HÁZ HOMLOKZATÁNAK FELÚJÍTÁSÁRA 6.000.000 Ft 3235/1223
SOPRON MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA SOPRON A SOPRON KOLOSTOR U. 11. ALATTI EGYKORI ZICHY-MESKÓ PALOTA HOMLOKZATFELÚJÍTÁSÁRA, ÉPÍTŐMESTERI MUNKÁIRA, SZIGETELÉSÉRE, A FÖLDSZINTI LAKÁSOK ÜZLETTÉ ALAKÍTÁSÁRA 10.000.000 Ft 3235/1261
SZENT GYÖRGY U. 24. TÁRSASHÁZ SOPRON A SOPRON, SZENT GYÖRGY UTCA 24. SZÁM ALATTI MŰEMLÉK ÉPÜLET RÉSZLEGES HOMLOKZATFELÚJÍTÁSI MUNKÁIRA 440.000 Ft 3235/1243
SZENT KERESZT PLÉBÁNIA ÓZD ÓZD ÓZD-URAJ RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM FAMENNYEZETÉNEK RESTAURÁLÁSÁRA 5.000.000 Ft 3235/1265
SZENT MÁRTON PLÉBÁNIA KUNSZENTMÁRTON A KUNSZENTMÁRTONI SZENT-MÁRTON TEMPLOM KERESZTELŐKÚTJÁNAK RESTAURÁLÁSÁRA 800.000 Ft 3235/1227
SZENT MIHÁLY PLÉBÁNIA APÁTFALVA AZ APÁTFALVI NEPOMUKI SZENT-JÁNOS SZOBOR ÉS BALDACHIN HÁZ FELÚJÍTÁSÁRA 2.000.000 Ft 3235/1234
SZENTENDRE VÁROS ÖNKORMÁNYZAT SZENTENDRE A SZENTENDRE, DUMTSA JENŐ UTCA 12. SZÁM ALATTI MŰEMLÉK LAKÓINGATLAN HOMLOKZATÁNAK FELÚJÍTÁSÁRA 12.000.000 Ft 3235/1270
SZENTENDREI KERESZTELŐ SZENT JÁNOS PLÉBÁNIA SZENTENDRE A SZENTENDREI KERESZTELŐ SZENT JÁNOS PLÉBÁNIA TEMPLOM KÜLSŐ HOMLOKZATÁNAK FELÚJÍTÁSI RESTAURÁLÁSI MUNKÁIRA 2.300.000 Ft 3235/1263
SZENTLÉLEKRŐL ÉS SZENT MIHÁLY FŐANGYALRÓL ELNEVEZETT VÁROSPLÉBÁNIA - SOPRONI KATOLIKUS KONVENT SOPRON A SOPRONI SZENT MIHÁLY TEMETŐBEN A TEMETŐKERESZT, TESTVÉRÜLET KERESZTJE HELYREÁLLÍTÁSÁRA 1.000.000 Ft 3235/1163
SZIGETVÁR VÁROS ÖNKORMÁNYZAT SZIGETVÁR A ZRÍNYI MIKLÓS GIMNÁZIUM MŰEMLÉKI ÉPÜLETÉN TALÁLHATÓ CSÚCSDÍSZEK HELYREÁLLÍTÁSÁRA 5.000.000 Ft 3235/1225
TERRÉNUM GEODÉZIAI SZOLGÁLTATÓ IRODA KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG TATA A BALOGH-ESZTERHÁZY-KASTÉLY MAGTÁRA FASZERKEZETÉNEK MEGERŐSÍTÉSÉRE, BELSŐ VAKOLÁSÁRA 2.600.000 Ft 3235/1237
TÉGLÁSI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG TÉGLÁS A TÉGLÁSI REFORMÁTUS TEMPLOM TORNYÁNAK VAKOLATJAVÍTÁSI MUNKÁIRA, FESTÉSSEL ÉS NYÍLÁSZÁRÓK CSERÉJÉVEL 5.000.000 Ft 3235/1252
TIHANY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA TIHANY A TIHANYI HALÁSZCÉH HÁZ ÉS PARASZTGAZDA HÁZ FELÚJÍTÁSÁRA 5.000.000 Ft 3235/1226
TÚRKEVEI REFOMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG TÚRKEVE A TÚRKEVEI 105 ÉVES ANGSTER ORGONA TELJES FELÚJÍTÁSÁNAK II. ÜTEMÉRE: AZ I. VILÁGHÁBORÚ IDEJÉN REKVIRÁLT SÍPOK REKONSTRUÁLÁSÁRA 1.800.000 Ft 3235/1258
VÉSZTŐI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG VÉSZTŐ A VÉSZTŐI REFORMÁTUS TEMPLOM SZÓSZÉKÉNEK RESTAURÁLÁSÁRA 2.500.000 Ft 3235/1244
ÁLLAGMEGÓVÁSRA, HELYREÁLLÍTÁSRA
ABAÚJSZÁNTÓ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ABAÚJSZÁNTÓ AZ ABAÚJSZÁNTÓ, CEKEHÁZI ÚT 44. SZÁM ALATTI VOLT PATAY-KASTÉLY VESZÉLYELHÁRÍTÁSÁRA ELSŐSORBAN A TETŐ MEGÚJÍTÁSÁVAL 7.000.000 Ft 3236/178
ABONY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ABONY A KOSTYÁN ANDOR KÚRIA FÖDÉMÉNEK MEGERŐSÍTÉSÉRE 3.500.000 Ft 3236/161
ABONY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ABONY AZ ABONYI UNGÁR KÚRIA FELÚJÍTÁSÁNAK III. ÜTEMÉRE: HOMLOKZATJAVÍTÁS, UTÓLAGOS FALSZIGETELÉS, HOMLOKZATI NYÍLÁSZÁRÓK CSERÉJE 6.500.000 Ft 3236/162
APOSTAG KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA APOSTAG AZ APOSTAGI FALUHÁZ (KORÁBBAN ZSINAGÓGA) TETŐJAVÍTÁSI MUNKÁIRA 1.500.000 Ft 3236/173
BUDAI SZERB ORTODOX EGYHÁZMEGYE SZENTENDRE A SZENTENDREI EGYHÁZKÖZSÉG BOGDÁNYI UTCA 42. SZÁM ALATTI MŰEMLÉK TEMPLOMÁNÁL A FENNÁLLÓ VESZÉLYHELYZET ELHÁRÍTÁSÁRA 1.000.000 Ft 3236/184
CSESZTREG KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA CSESZTREG A CSESZTREG, ADY ENDRE UTCA 31. SZÁM ALATTI NÉPI MŰEMLÉKHÁZ FELÚJÍTÁSÁRA 4.200.000 Ft 3236/163
ERCSI RÓMAI KATOLIKUS EGYHÁZKÖZSÉG ERCSI RÓMAI KATOLIKUS KÁPOLNA ÉS EÖTVÖS OBELISZK FELÚJÍTÁSÁRA 7.000.000 Ft 3236/181
GABIR BEFEKTETÉSI ÉS VAGYONKEZELÉSI KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG SOPRON A KÁRPÁTI MALOM ÉLETVESZÉLYES ÁLLAPOTBAN LÉVŐ FEDÉLSZERKEZETI SZAKASZÁNAK, FÖDÉMEINEK ÉS FALSZERKEZETEINEK FELÚJÍTÁSI, ÁLLAGMEGÓVÁSI MUNKÁINAK III. ÜTEMÉRE 7.000.000 Ft 3236/172
KISKÖRE VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT KISKÖRE A KISKÖRE, BÉKE UTCA 5. SZÁM ALATTI MŰEMLÉKI VÉDELEM ALATT ÁLLÓ TÁJHÁZ HELYREÁLLÍTÁSÁRA 3.000.000 Ft 3236/168
KŐSZEG VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KŐSZEG A KŐSZEGI NEPOMUKI SZENT JÁNOS KÁPOLNA ÉS SZOBOR FELÚJÍTÁSÁRA 5.300.000 Ft 3236/180
KŐSZEGI VÁROSÜZEMELTETŐ ÉS KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÓ NONPROFIT KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG KŐSZEG A KŐSZEG, ÁRPÁD TÉR 25. SZÁM ALATTI BAROKK MŰEMLÉK ÉPÜLET VESZÉLYELHÁRÍTÁSÁRA: AZ IGAZSÁGÜGYI SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNYBEN FOGLALTAK SZERINT 1.500.000 Ft 3236/176
LÉBÉNY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA LÉBÉNY A LÉBÉNY, FŐ UTCA 60. SZÁM ALATTI PÁLOS RENDHÁZ HÉJAZATÁNAK JAVÍTÁSÁRA ÉS AZ ÉPÜLET ZÁRHATÓVÁ TÉTELÉRE 2.000.000 Ft 3236/169
ŐRSI ATTILA SOLYMÁR A SOPRON, ÚJ UTCA 19. SZÁM ALATTI ÉPÜLET TETŐSZERKEZETÉNEK FELÚJÍTÁSÁRA - II. ÜTEM 7.000.000 Ft 3236/171
PÉCSI EGYHÁZMEGYE PÉCS A GERESDLAKI RÓMAI KATOLIKUS TEMPLOM VESZÉLYELHÁRÍTÁSÁRA 4.500.000 Ft 3236/179
SUKORÓ KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA SUKORÓ A SUKORÓ, SZILVÁS SOR 7. SZÁM ALATTI NÉPRAJZI HÁZ FÖDÉM- ÉS FEDÉLSZERKEZETÉNEK FELÚJÍTÁSÁRA 4.000.000 Ft 3236/183
SZÁDVÁRÉRT BARÁTI KÖR SZÖGLIGET A SZÖGLIGET-SZÁDVÁR BELSŐ VÁR CSONKA BÁSTYA ÁLLAGVÉDELMÉRE, KONZERVÁLÁSÁRA - 2. ÜTEM 5.000.000 Ft 3236/166
SZÉKELYI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG SZÉKELY A SZÉKELYI REFORMÁTUS TEMPLOM VESZÉLYELHÁRÍTÁSÁRA 5.000.000 Ft 3236/164
RÉGÉSZETI LELŐHELYEKRE
BUDAPESTI TÖRTÉNETI MÚZEUM BUDAPEST AQUINCUM POLGÁRVÁROS NYUGATI VÁROSRÉSZÉNEK GEOFIZIKAI FELMÉRÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ MŰSZAKI ADATFELVÉTELRE, TEREPBEJÁRÁSRA, LELŐHELY ÁLLAGMEGÓVÁSRA * 1.350.000 Ft 3234/262
EÖTVÖS LORÁND TUDOMÁNYEGYETEM BUDAPEST RÉGÉSZETI FELTÁRÁSRA POLGÁR-CSŐSZHALOM-DŰLŐBEN 1.800.000 Ft 3234/264
HAJDÚSÁGI MÚZEUM HAJDÚBÖSZÖRMÉNY A HAJDÚBÖSZÖRMÉNYI KINCS LELŐHELYÉNEK ÉS KÖRNYEZETÉNEK RÉGÉSZETI KUTATÁSÁRA 600.000 Ft 3234/263
HERMAN OTTÓ MÚZEUM MISKOLC A MISKOLC-SZENTLÉLEKI PÁLOS KOLOSTOR RÉGÉSZETI FELTÁRÁSÁRA ÉS ÁLLAGMEGÓVÁSÁRA 3.500.000 Ft 3234/257
KECSKEMÉTI KATONA JÓZSEF MÚZEUM KECSKEMÉT A KISKUNFÉLEGYHÁZA-TEMPLOMHALMI 2008-2010. ÉVI FELTÁRÁSOK FOLYTATÁSÁRA, A HÍDNYOM KERESÉSÉRE, A TEMPLOMHALOM EMLÉKPARK KIALAKÍTÁSÁRA 4.400.000 Ft 3234/266
MAGYAR NEMZETI MÚZEUM BUDAPEST SÁROSPATAKI HABÁN TELEP RÉGÉSZETI KUTATÁSÁRA 1.000.000 Ft 3234/256
MAGYAR NEMZETI MÚZEUM BUDAPEST KORA KÖZÉPKORI TELEPÜLÉSRENDSZER, FALUSIASODÁS KUTATÁSÁRA, TEREPBEJÁRÁSRA A DÉL-MEZŐFÖLDÖN 140.000 Ft 3234/259
MAGYAR NEMZETI MÚZEUM BUDAPEST KÖZÉPKORI TELEPÜLÉSMARADVÁNYOK FELTÁRÁSÁNAK FOLYTATÁSÁRA ZALAVÁR-VÁRSZIGETEN 510.000 Ft 3234/260
MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA BÖLCSÉSZETTUDOMÁNYI KUTATÓKÖZPONT BUDAPEST BRONZKORI TELEPÜLÉSEK KUTATÁSÁRA A DUNA VÖLGYÉBEN: KAKUCS-TURJÁN, TÁRNOK-SZŐLŐHEGY 2.000.000 Ft 3234/261
MÓRA FERENC MÚZEUM SZEGED SZERMONOSTOR FELTÁRÁSÁNAK FOLYTATÁSÁRA 1.800.000 Ft 3234/249
MUNKÁCSY MIHÁLY MÚZEUM BÉKÉSCSABA TEREPBEJÁRÁSRA ÉS ARCHEOMÁGNESES KUTATÁSOKRA CSÁRDASZÁLLÁS 26. ÉS 8. KÉSŐ NEOLITIKUS LELŐHELYEKEN 1.500.000 Ft 3234/250
RIPPL-RÓNAI MEGYEI HATÓKÖRŰ VÁROSI MÚZEUM KAPOSVÁR BÁRDUDVARNOK-BARÁT-DOMBON KÖZÉPKORI KOLOSTOR FELTÁRÁSÁRA 1.350.000 Ft 3234/251
RIPPL-RÓNAI MEGYEI HATÓKÖRŰ VÁROSI MÚZEUM KAPOSVÁR ZRÍNYI ÚJVÁR RÉGÉSZETI KUTATÁSÁNAK FOLYTATÁSÁRA 350.000 Ft 3234/252
RIPPL-RÓNAI MEGYEI HATÓKÖRŰ VÁROSI MÚZEUM KAPOSVÁR IHAROS-TEMETŐ FELTÁRÁSÁRA ÉS RÉGÉSZETI BEMUTATÓHELY KIALAKÍTÁSÁRA 2.500.000 Ft 3234/254
SÁTORALJAÚJHELY VÁROS ÖNKORMÁNYZATA SÁTORALJAÚJHELY A SÁTORALJAÚJHELYI VÁR RÉGÉSZETI FELTÁRÁSÁNAK FOLYTATÁSÁRA 1.500.000 Ft 3234/248
SZENT ISTVÁN KIRÁLY MÚZEUM SZÉKESFEHÉRVÁR A SÁREGRES - NEMES-DŰLŐ TEMPLOM ÉS A TEMPLOM KÖRÜLI TEMETŐ TERVÁSATÁSÁRA 1.400.000 Ft 3234/258
TESSEDIK SÁMUEL MÚZEUM ÉS SZÁRAZMALOM, VÁROSI KÖNYVTÁR SZARVAS A SZARVASI ARBORÉTUM RÓZSAKERT RÉGÉSZETI LELŐHELYEINEK KUTATÁSÁRA I. 1.300.000 Ft 3234/255
TRAGOR IGNÁC MÚZEUM VÁC A VÁCI VÁR TERÜLETÉN MÁR FELTÁRT ELEMEK REKONSTRUKCIÓJÁRA ÉS BEMUTATÓHELY KIALAKÍTÁSÁRA, ÉS A SZÉKESEGYHÁZ DÉLI ÉS NYUGATI RÉSZÉNEK FELTÁRÁSÁRA 5.000.000 Ft 3234/253
NEMZETKÖZI TAGDÍJAKRA
ICOMOS MAGYAR NEMZETI BIZOTTSÁG EGYESÜLET BUDAPEST AZ ICOMOS MAGYAR NEMZETI BIZOTTSÁG EGYESÜLET NEMZETKÖZI SZERVEZETÉBEN VALÓ JELENLÉT TÁMOGATÁSÁRA 3.950.000 Ft 3214/43
MAGYAR ÉPÍTÉSZ KAMARA BUDAPEST 2014. ÉVI TAGDÍJRA AZ ACE - ARCHITECTS COUNCIL OF EUROPE (EURÓPAI ÉPÍTÉSZEK TANÁCSA) SZERVEZETBEN 2.200.000 Ft 3214/44
MAGYAR ÉPÍTŐMŰVÉSZEK SZÖVETSÉGE BUDAPEST A MAGYAR ÉPÍTŐMŰVÉSZEK SZÖVETSÉGÉNEK 2014. ÉVI TAGDÍJÁRA A NEMZETKÖZI ÉPÍTÉSZ SZÖVETSÉGBEN (INTERNATIONAL UNION OF ARCHITECTS) 1.170.000 Ft 3214/45
MAGYAR KÖRNYEZETTUDATOS ÉPÍTÉS EGYESÜLETE BUDAPEST TAGDÍJRA A WORLD GREEN BUILDING COUNCIL NEMZETKÖZI SZAKMAI SZERVEZETBEN 1.100.000 Ft 3214/46
MAGYAR TÁJÉPÍTÉSZEK SZÖVETSÉGE BUDAPEST TAGDÍJFIZETÉSRE AZ IFLA EUROPE NEMZETKÖZI SZAKMAI SZERVEZETBEN 340.000 Ft 3214/48
MAGYAR URBANISZTIKAI TÁRSASÁG BUDAPEST TAGDÍJRA A EUROPEAN COUNCIL OF SPATIAL PLANNERS (EURÓPAI TÉRBELI TERVEZŐK TANÁCSA) NEMZETKÖZI SZAKMAI SZERVEZETBEN 390.000 Ft 3214/47
MAGYAR URBANISZTIKAI TUDÁSKÖZPONT NONPROFIT KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG BUDAPEST AZ EUROPAN NEMZETKÖZI ÉPÍTÉSZETI ÉS VÁROSRENDEZÉSI PÁLYÁZATOK MAGYAR SZERVEZETÉNEK TAGDÍJÁRA 1.450.000 Ft 3214/42
ICOMOS MAGYAR NEMZETI BIZOTTSÁG EGYESÜLET BUDAPEST A 42. ÉS 43. ROMÁN ANDRÁS MŰEMLÉKVÉDELMI NYÁRI EGYETEM HANGOSKÖNYVÉNEK ELKÉSZÍTÉSÉRE 1.690.000 Ft 3213/207
KÁLMÁN ERNŐ BÉLA BUDAPEST MAGYAR ÉPÍTÉSZIRODÁK EGYÜTTMŰKÖDÉSÉRE KÍNAI PARTNEREKKEL VÁROSKUTATÁSI ÉS FEJLESZTÉSI FELADATOKBAN 800.000 Ft 3213/209
YBL EGYESÜLET KÖZHASZNÚ SZERVEZET BUDAPEST A WWW.YBL2014.HU HONLAP AKTUALIZÁLÁSÁRA 250.000 Ft 3213/208
Megjelentetés dátuma: 2014. január 7.
Jan. 23. 00:00 Pályázat-benyújtási határidő: Könyvkiadás Kollégiuma
Jan. 23. 00:00 Pályázat-benyújtási határidő: Kulturális Fesztiválok Kollégiuma

matches: KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA