text:
1 2007. évi 5. számú szabályzat a bírósági fogalmazók felvételi versenyvizsgájának részletes szabályairól Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (továbbiakban: OIT) az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény 14. (10) bekezdésében, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 39. q) pontjában, valamint a bírósági fogalmazók joggyakorlatáról és képzéséről szóló, a 43/2007. (VIII. 31.) IRM rendelettel módosított 11/1999. (X. 6.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) 1/B. (8) bekezdésében írt felhatalmazás alapján a következő szabályzatot alkotja. A szabályzat hatálya 1. A szabályzat hatálya a Bszi ában felsorolt bíróságokra, valamint az OIT Hivatalára (a továbbiakban: Hivatal) terjed ki. A pályázat 2. (1) 1 A pályázati kérelmet személyesen vagy postai úton a Hivatal humánpolitikai feladatokat ellátó főosztályához kell benyújtani. A Hivatal humánpolitikai feladatokat ellátó főosztályához benyújtott pályázatokat az írásbeli és szóbeli vizsga megszervezése és lebonyolítása érdekében öt munkanapon belül a Hivatal Magyar Bíróképző Akadémiájára (a továbbiakban: Akadémia) kell megküldeni. (2) 2 A pályázat kiírójának a pályázati kiírásban közölnie kell a pályázathoz csatolandó adatok és iratok felsorolását: a kitöltött jelentkezési adatlapot (1. számú melléklet), a jogi diploma közjegyző által hitelesített másolatát, továbbá a kiállításától számított 90 napnál nem régebbi hatósági bizonyítványt. 3 A tárgyévi első központi fogalmazói versenyvizsgára benyújtandó pályázatok beérkezésének határideje március 31. napja, míg a második központi versenyvizsgára benyújtandó pályázatok beérkezésének határideje szeptember 30. napja. A pályázati kiírásnak utalnia kell arra is, hogy a sikeres fogalmazói vizsgán elért pontszám egymagában nem elegendő és nem egyedüli feltétele a fogalmazói kinevezésnek. (3) A jelentkezési adatlap beszerezhető a Legfelsőbb Bíróságon, az ítélőtáblákon, a megyei (fővárosi) bíróságokon, az Akadémián, valamint letölthető a bíróságok központi internetes honlapjáról. (4) 4 A hiányosan, illetve késedelmesen benyújtott pályázatot a Hivatal humánpolitikai feladatokat ellátó főosztályának vezetője elutasítja. (5) 5 1 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 2 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 3 A bekezdés első mondatát módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: január 29. napjától. 4 A korábbi (4) bekezdést hatálytalanította és szövegét módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától.2 A versenyvizsga 3. (1) Az írásbeli és a szóbeli versenyvizsga megszervezése és lebonyolítása az Akadémia feladata. (2) A versenyvizsga írásbeli és szóbeli részének időpontjáról és helyéről az Akadémia az írásbeli vizsga időpontját legalább hét naptári nappal megelőzően értesíti a pályázót és a Hivatalt. Az értesítés történhet postai úton, faxon és ha a pályázó kéri elektronikus levél formájában. (3) 6 Amennyiben a pályázó az írásbeli vagy a szóbeli vizsgán nem jelent meg, de távolmaradását alapos és igazolt okra hivatkozva az Akadémián kimenti, egy alkalommal új vizsgaidőpont kiírását kérheti. A kérelmet az Akadémia vezetője bírálja el. (4) 7 Az írásbeli és szóbeli vizsga lebonyolítására a pályázók számától függően több időpont is kitűzhető, és a vizsga egyidejűleg több helyszínen is megtartható. (5) 8 A versenyvizsga írásbeli és szóbeli kérdéseinek összeállításáról, a szóbeli vizsga átfogó témaköreinek a bíróságok internetes honlapján való közzétételéről, valamint az elért eredmények összesítéséről az Akadémia gondoskodik. (6) 9 Az írásbeli vizsga húsz eldöntendő (tesztjellegű) és két bővebben kifejtendő (esszé jellegű) feladatból áll. A tesztjellegű feladatok megoldási ideje legfeljebb egy óra, a beadásukat követően kiosztott esszé jellegű feladatok elkészítésére pedig legfeljebb további két óra áll a pályázó rendelkezésére. A konkrét feladatsorokat az Akadémia a vizsga előtti napon a feladatok közül sorsolással állítja össze, és megfelelő őrzéséről gondoskodik. (7) A tesztjellegű feladatok célja, hogy felmérje a pályázónak a jogi problémák felismerésére és eldöntésére vonatkozó képességét. Az esszé jellegű feladatok az elméleti vagy gyakorlati szempontból jelentős jogintézmények ismeretének, a pályázó ezekről alkotott véleményének, jogi érvelő és írásbeli fogalmazó készségének feltárására irányulnak. (8) Az írásbeli vizsgán a pályázó azonosítása, kódszámmal történő ellátása, a rend fenntartása és a jegyzőkönyv vezetése az Akadémia által kijelölt vizsgabiztos feladata. A pályázó mindkét feladatsort a kódszám feltüntetésével adja át a vizsgabiztosnak, aki azokat a pályázó jelenlétében elhelyezi az ugyanazon kódszámmal ellátott borítékban, majd a borítékot szintén a pályázó jelenlétében lezárja. A lezárt borítékot a vizsgabiztos a lezárás helyén bélyegzővel és aláírásával látja el. 5 A korábbi (5) bekezdés számozását (4)-re módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 6 A korábbi (3) bekezdést hatálytalanította, a korábbi (4)-(15) bekezdések számozását (3)-(14)-re módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 7 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 8 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 9 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától.3 (9) Ha a pályázó az írásbeli vizsgán segédanyagot vagy segédeszközt használ, a vizsgabiztos előzetes figyelmeztetés nélkül a vizsgából kizárja. Ha pályázó a vizsga rendjét más módon megzavarja, a vizsgabiztos a rend megtartására hívja fel. Eredménytelen felhívás esetén a vizsgabiztos a rendzavaró pályázót a vizsgából kizárja. A felhívásnak a kizárás jogkövetkezményére is ki kell terjednie. A rendzavarás tényét és a vizsgabiztos ezzel kapcsolatos intézkedését jegyzőkönyvben kell rögzíteni. (10) 10 Az írásbeli feladatokat, a vizsga időpontját követő három naptári napon belül értékelni kell. A tesztfeladatok értékelését az Akadémia, az esszéfeladatok értékelését a Felvételi Versenyvizsga-bizottságnak az Akadémia vezetője által felkért tagjai végzik el. Az értékelés eredményét a tesztfeladatokra és az esszékérdésekre adott pontszámokat elkülönítve a pályázó kódszámával megjelölve, valamint a tesztfeladatok helyes megoldását az Akadémia további két naptári napon belül székhelyén és honlapján közzéteszi. A közzétételnek arra az esetre is ki kell terjednie, ha a pályázó elért pontszámai alapján szóbeli vizsgára nem bocsátható (R. 1/B. (3) bekezdés). (11) A tesztfeladatokra adott pontszámok helyességét a pályázó a közzétételtől számított két naptári napon belül az Akadémiánál kifogásolhatja. A kifogást három naptári napon belül az Akadémia vezetője bírálja el. Az esszéfeladatok értékelésével kapcsolatban a pályázó kifogással nem élhet. (12) A szóbeli vizsga kérdései a pályázó általános jogi műveltségének, döntési-, kommunikációs-, beszéd-, koncentrációs-, konfliktuskezelő- és reagáló képességének feltárására irányulnak. A szóbeli vizsgán a pályázó az Akadémia által összeállított kérdések közül két kérdés önálló, összefüggő, nyelvileg igényes megválaszolására, kifejtésére köteles. A kérdésekre adott válasz egybefüggő előadása után a vizsgabizottság tagjai a pályázónak további kérdéseket tehetnek fel. (13) A szóbeli vizsga a 4. (4) bekezdése szerint kijelölt háromtagú vizsgabizottság előtt történik. (14) A szóbeli vizsgáról a vizsgabiztos jegyzőkönyvet készít, amelyben rögzíti a vizsga időpontját, a pályázó személyi adatait, a (13) bekezdésben megjelölt két kérdést és a vizsga eredményét. A jegyzőkönyvet a vizsgabizottság tagjai aláírják. A Felvételi Versenyvizsga-bizottság és az eseti szóbeli vizsgabizottság 4. (1) A Felvételi Versenyvizsga-bizottság (a továbbiakban: bizottság) tagjait az OIT nevezi ki, a kinevezésről szóló okiratot (2. számú melléklet) az OIT elnöke írja alá. A megbízatás öt évre szól és az érintett beleegyezésével, legfeljebb az eredeti kinevezés időtartamával meghosszabbítható. (2) A bizottságba a Legfelsőbb Bíróság 5, az ítélőtáblák egyenként 2, a Hivatal 2 főt jelöl. A megyei (fővárosi) bíróság a megye bíróságainak engedélyezett bírói létszáma alapján minden 20 bírói létszám után 1-1 vizsgáztatót jelöl. Ha a töredék létszám a 10 főt meghaladja további 1 vizsgáztató jelölésére van lehetőség. A munkáltatói jogkört gyakorló bíróság elnöke a bizottságnak hivatalból tagja. 10 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától.4 (3) A Hivatal a bizottság tagjairól listát készít, a bizottság tagjaiban történő változásokat folyamatosan átvezeti a listán. (4) A szóbeli vizsgabizottság (a továbbiakban: vizsgabizottság) három tagját (ideértve az elnökét is) és egy póttagját a bizottság tagjainak sorából a Hivatal vezetője esetenként jelöli ki. A kijelölt bizottsági tagokat a szóbeli vizsga időpontjáról és helyéről a Hivatal késedelem nélkül értesíti, és erről egyidejűleg az Akadémiát is tájékoztatja. (5) A vizsgabizottság elnöke vagy tagja köteles haladéktalanul bejelenteni, ha a pályázóval a Polgári perrendtartásról szóló évi. III. törvény 13. -ának (2) bekezdése szerinti hozzátartozói kapcsolatban áll, vagy vele szemben egyéb okból elfogultnak érzi magát. Ha a vizsgabizottság elnöke vagy tagja a reá vonatkozó kizárási okot maga jelentette be, a vizsgáztatásban nem vehet részt, helyette a vizsgabizottság póttagja jár el. A vizsgabizottság tagjának kizárására irányuló bejelentést a pályázónak a vizsga megkezdése előtt a vizsgabizottságnál nyomban meg kell tennie. Ha a vizsgabizottság a bejelentést alaposnak találja, a kizárással érintett tag helyett a vizsgabizottság póttagja jár el. Amennyiben a vizsgabizottság elnöke kerül kizárásra, az elnöki tisztet a leghosszabb bírói szolgálati idővel rendelkező tag látja el. (6) A vizsgabizottság összeállításáról és a pályázóknak az Akadémia által a vizsgabizottsághoz történt beosztásáról a vizsgabiztos a vizsga időpontját megelőzően tájékoztatja a vizsgabizottság tagjait, és egyben közli velük a pályázóknak az írásbeli vizsgán megszerzett, és az 5. (4) bekezdése szerint elért egyéb pontjainak számát. A versenyvizsga eredményének értékelése 5. (1) A versenyvizsga írásbeli és szóbeli részének értékelése pontozással történik. (2) Az írásbeli és a szóbeli vizsgán egyaránt pont érhető el. (3) 11 Az írásbeli vizsga tesztfeladataira (kérdésenként 1-1 pont) összesen 20 pont, az esszéfeladatokra (feladatonként pont), összesen 40 pont adható. (4) 12 A felvételi versenyvizsga összesített eredménye az alábbi részpontszámokból áll: - írásbeli vizsgán elért pontszám (max. 60 pont), - szóbeli vizsgán elért pontszám (max. 60 pont), - cum laude fokozatú jogi diploma 25 pont, - summa cum laude fokozatú diploma 30 pont. (5) 13 A felvételi versenyvizsga akkor tekinthető eredményesnek, ha a pályázó a versenyvizsga szóbeli részén is megszerezte az elérhető pontszám több mint 50%-át. 11 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 12 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 13 A korábbi (5) bekezdést hatálytalanította és a korábbi (7)-(10) bekezdések számát (5)-(8)-ra módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától.5 (6) 14 Az Akadémia az eredményes vizsgát tett pályázókról listát vezet. A lista adatairól tájékoztatja a munkáltatói jogkört gyakorló megyei bíróság elnökét. (7) A vizsgabizottság a pályázó vizsgáját zárt tanácskozásban értékeli. A vizsgabizottság elnöke a pályázó által a szóbeli vizsgán elért pontszámot, valamint a versenyvizsga (4) bekezdés szerinti összesített eredményét, a szóbeli vizsgát követően nyilvánosan hirdeti ki a pályázónak. Eredményes versenyvizsga esetén a kihirdetéssel egyidejűleg a R. mellékleteként szereplő tanúsítványt a pályázónak átadja. (8) Az eredményes versenyvizsgát tett, de felvételt nem nyert pályázókról a Hivatal humánpolitikai feladatokat ellátó főosztálya évente országos jegyzéket (várólista) készít. Amennyiben a jegyzékben szereplő pályázó a szóbeli vizsgája időpontjától számított egy naptári éven belül újabb pályázatot nyújt be fogalmazói állásra, kérheti, hogy a szerzett pontszáma alapján újabb versenyvizsga nélkül bírálják el a pályázatát. Az erre vonatkozó kérelmet a fogalmazói állások betöltésére irányuló pályázatok benyújtására nyitva álló határidő alatt, a pályázatot kiíró Hivatalnál vagy bírósági elnöknél kell előterjeszteni. (9) 15 (10) 16 Hatálybaléptető és záró rendelkezés 6. A szabályzat november 15. napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a bírósági fogalmazók központi felvételi eljárásának rendjéről szóló évi 5. számú OIT szabályzat hatályát veszti. 14 A korábbi (6) bekezdést hatálytalanította és a korábbi (7)-(10) bekezdések számát (5)-(8)-ra módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 15 A korábbi (5)-(6) bekezdéseket hatálytalanította és a korábbi (7)-(10) bekezdések számát (5)-(8)-ra módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. 16 A korábbi (5)-(6) bekezdéseket hatálytalanította és a korábbi (7)-(10) bekezdések számát (5)-(8)-ra módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától.6 JELENTKEZÉSI ADATLAP bírósági fogalmazói álláshely betöltése iránt benyújtott pályázathoz 1. számú melléklet 17 (A bírósági fogalmazók központi felvételi eljárásának rendjéről szóló évi 5. számú OIT szabályzat alapján) 1. Pályázó neve Megpályázott bírósági fogalmazói álláshely(ek) bíróságonként, rangsorolva* Pályázó adatai Születési neve Anyja leánykori neve Születési helye, ideje (év, hónap, nap) Személyi igazolvány száma Állandó lakcíme Irányítószám Település neve Utca, út, tér, egyéb Házszám Emelet Ajtó Értesítési címe Irányítószám Település neve Utca, út, tér, egyéb Házszám Emelet Ajtó Értesítési telefonszám Értesítési elekronikus levélcím Jelenlegi munkahelyének neve Jelenlegi munkahelyének címe Jelenlegi munkahelyén betöltött munkaköre *Megjegyzés a 2. ponthoz: Amennyiben a pályázó több álláshelyre nyújt be pályázatot, további kérelmét bíróságonként rangsorolva pótlapon kell előterjesztenie. 17 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: január 29. napjától.7 Jogi diploma fokozata kiállításának dátuma (év, hónap, nap) oktatási intézmény tagozat (nappali, levelező, stb.) Államilag elismert nyelvvizsga nyelv fok típus Tudományos pályázatokon való részvétel (téma, helyezés) Tudományos tevékenység (publikációk, ösztöndíjak, külföldi képzések, stb.) Jelenleg folytatott tanulmányok, párhuzamos képzés További diplomák, egyéb végzettség Alulírott pályázó kijelentem, hogy a fent közölt adatok a valóságnak megfelelnek. Kelt Pályázó aláírása Tájékoztatom, hogy a fogalmazói kinevezéshez szükséges minimum pontszámot elért, de felvételt nem nyert pályázókról az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalának humánpolitikai feladatokat ellátó főosztálya (1055 Budapest, Szalay u. 16., telefonszám: , faxszám: ) évente országos jegyzéket (várólista) készít. Kérem nyilatkozzon arról, hogy sikeres felvételi vizsga estetén hozzájárul-e ahhoz, hogy adatai az országos névjegyzékben szerepeljenek. Hozzájárulok Igen Nem Pályázó aláírása Kérem, szíveskedjék az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala humánpolitikai feladatokat ellátó főosztálya részére írásban bejelenteni, amennyiben kéri a várólistáról való törlését. Amennyiben a jegyzékben szereplő pályázó a szóbeli vizsgája időpontjától számított egy naptári éven belül újabb pályázatot nyújt be fogalmazói állásra, kérheti, hogy a szerzett pontszáma alapján újabb versenyvizsga nélkül bírálják el a pályázatát. Az erre vonatkozó kérelmet a fogalmazói állások betöltésére irányuló pályázatok beérkezésére nyitva álló határidő alatt kell előterjeszteni.8 JELENTKEZÉSI ADATLAP MELLÉKLETE (A pályázó tölti ki) Kódszám* A pályázathoz csatolni kell: a kitöltött jelentkezési adatlapot, a jogi diploma közjegyző által hitelesített másolatát és a kiállításától számított 90 napnál nem régebbi hatósági bizonyítványt. Kérem szíveskedjék megjelölni, hogy a pályázathoz mely dokumentumokat csatolta. Jelentkezési adatlap Jogi diploma közjegyző által hitelesített másolata Hatósági bizonyítvány (eredeti) Pótlap * Nem a pályázó tölti ki9 2. sz. melléklet 18 A LEGFELSŐBB BÍRÓSÁG ELNÖKE AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS ELNÖKE Dr. Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács a bírósági fogalmazók joggyakorlatáról és képzéséről szóló, többször módosított 11/1999. (X. 6.) IM rendelet l/b. -ának (5) bekezdése alapján kinevezi Önt a Felvételi Versenyvizsga-bizottság tagjává...év hó napjától..év hó napjáig terjedő időtartamra. Budapest, OIT elnöke 18 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától.10 3. számú melléklet 19 A Bíróság elnöke pályázatot hirdet bírósági fogalmazói állás betöltésére. Az állásra azok a választójoggal rendelkező magyar állampolgárok pályázhatnak, akik egyetemi állam- és jogtudományi diplomával rendelkeznek, és hatósági bizonyítvánnyal igazolják azt a tényt, hogy az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény 11. -a (4) és (5) bekezdésében meghatározott körülmény velük szemben nem áll fenn. A bírósági fogalmazói kinevezésre pályázók a pályázati eljárásra és a pályázat elbírálásának módjára vonatkozóan a bírósági fogalmazók joggyakorlatáról és képzéséről szóló, többször módosított 11/1999. (X. 6.) IM rendelet rendelkezéseiből és a weboldalon, az OIT döntései között megtalálható a bírósági fogalmazók felvételi versenyvizsgájának részletes szabályairól szóló, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács évi 5. számú szabályzatából tájékozódhatnak. A sikeres fogalmazói vizsgán elért pontszám egymagában nem elegendő és nem egyedüli feltétele a fogalmazói kinevezésnek. A jelentkezők a pályázathoz csatolják - a jogi diploma közjegyző által hitelesített másolatát, - a kiállításától számított 90 napnál nem régebbi hatósági bizonyítványt, - kitöltött jelentkezési lapot (a nyomtatvány a Legfelsőbb Bíróságon, az ítélőtáblákon, a megyei (fővárosi) bíróságokon és az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalának Magyar Bíróképző Akadémiáján beszerezhető, valamint a honlapról letölthető). A bírósági fogalmazó illetményére az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény rendelkezései, az egyéb juttatásokra az Országos Igazságszolgáltatási Tanács egyéb juttatásokról szóló évi 2. számú szabályzatának rendelkezései az irányadók. A pályázat beérkezésének határideje: A pályázat elbírálásának határideje: Az állás betöltésének időpontja: A pályázatot egy példányban az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala Bírósági Igazgatási Főosztályához (1055 Budapest, Szalay u. 16.) kell személyesen, vagy postai úton benyújtani. 19 Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: június 15. napjától. Módosította a évi 5. számú szabályzat. Hatályos: január 29. napjától. Hasonló dokumentumok
Az ELTE Idegennyelvi Továbbképző Központ államilag elismert ORIGÓ nyelvvizsgarendszerének VIZSGASZABÁLYZATA Általános rendelkezések 1. 1. A szabályzat hatálya kiterjed az ELTE Idegennyelvi Továbbképző Részletesebben A biztosításközvetítői hatósági vizsga lebonyolítására vonatkozó szabályokat tartalmazó vizsgaszabályzat
A biztosításközvetítői hatósági vizsga lebonyolítására vonatkozó szabályokat tartalmazó vizsgaszabályzat Készült: 2014. május Tartalom I. A Vizsgaszabályzat tárgyi és személyi hatálya... 3 II. A hatósági Részletesebben 315/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelet a komplex szakmai vizsgáztatás szabályairól
OptiJus Opten Kft. I. 315/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelet 315/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelet a komplex szakmai vizsgáztatás szabályairól A 2013.9.1. és 2014.6.30. között hatályos szöveg Tartalomjegyzék Részletesebben 1. Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet módosítása
MAGYAR KÖZLÖNY 2012. évi 168. szám 27931 19. Az Európai Unió jogának való megfelelés 39. E rendelet az Európai Unió mûködésérõl szóló szerzõdés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekû Részletesebben hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
7568 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 82. szám A belügyminiszter 31/2015. (VI. 16.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományát Részletesebben A függő és független biztosításközvetítői hatósági vizsga lebonyolításáról szóló vizsgaszabályzat
A függő és független biztosításközvetítői hatósági vizsga lebonyolításáról szóló vizsgaszabályzat A függő és független biztosításközvetítői hatósági képzés követelményrendszeréről és a hatósági vizsgáról Részletesebben A MISKOLCI RENDÉSZETI SZAKKÖZÉPISKOLA FELVÉTELI SZABÁLYZATA A 2015. ÉVI FELVÉTELI ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA
MISKOLCI RENDÉSZETI SZAKKÖZÉPISKOLA AKKREDITÁLT FELNŐTTKÉPZÉSI INTÉZMÉNY OM azonosító: 029328 Nyilvántartási szám: 05-0182-05 Akkreditálási szám: AL-0926 3526 Miskolc, Szentpéteri kapu 78. Levélcím: 3501 Részletesebben 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról
100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról A Kormány a közoktatásról szóló többször módosított 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló Részletesebben 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról A Kormány a közoktatásról szóló többször módosított 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló Részletesebben A 2014/2015. tanévi középfokú felvételi eljárást meghatározó jogszabályi helyek
A 2014/2015. tanévi középfokú felvételi eljárást meghatározó jogszabályi helyek A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 31. (2) bekezdése; 47. (1)-(2) bekezdése; 50-51. ; 79. (6) és (7) bekezdése; Részletesebben BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA III. KÖTET A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERE
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA III. KÖTET A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERE TANULMÁNYI ÉS VIZSGASZABÁLYZAT Budapest 2006. (2015. június 27. Részletesebben HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZER
III. RÉSZ HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZER I. fejezet Felvételi Szabályzat egységes szerkezetben a 423/2012 (XII.29.) sz. A felsőoktatási felvételi eljárásól szóló Kormányrendelettel (továbbiakban Fe.). A Részletesebben 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról A Kormány a közoktatásról szóló többször módosított 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló Részletesebben BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA III. KÖTET A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERE
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA III. KÖTET A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERE TANULMÁNYI ÉS VIZSGASZABÁLYZAT Budapest 2006. (2014. szeptember Részletesebben Oktatási Hivatal. 1. A központi írásbeli felvételi vizsgákról
Oktatási Hivatal Iktatószám: KF/2570-3/2014. Mellékletek száma: 2 db Tájékoztató szülők és diákok számára a 6 és a 8 évfolyamos gimnáziumok, valamint a 9. évfolyamra történő beiskolázás 2014/2015. tanévi Részletesebben 20/2007. (V. 21.) SZMM rendelet a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről
20/2007. (V. 21.) SZMM rendelet a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szt.) 4. (2) bekezdés b) pontjában, valamint Részletesebben 2 0 1 3. s z e p t e m b e r 12.
M A G Y A R I G A Z S Á G Ü G Y I A K A D É M I A B í r á k é s i g a z s á g ü g y i a l k a l m a z o t t a k k é p z é s é n e k m e g ú j í t á s a I n t é z m é n y i S t r a t é g i a 2 0 1 3. s Részletesebben 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról
OptiJus Opten Kft. I. 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról A 2015.1.1. óta hatályos szöveg összehasonlítva a 2013.1.1. Részletesebben A SOLA SCRIPTURA TEOLÓGIAI FŐISKOLA INTÉZMÉNYI TÁJÉKOZTATÓJA. 2014/2015-ös tanév
A SOLA SCRIPTURA TEOLÓGIAI FŐISKOLA INTÉZMÉNYI TÁJÉKOZTATÓJA 2014/2015-ös tanév SOLA SCRIPTURA TEOLÓGIAI FŐISKOLA Budapest, 2014 SOLA SCRIPTURA Teológiai Főiskola 1121 Budapest, Remete u. 16/A 1536 Budapest Részletesebben 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet. az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról. Általános rendelkezések
100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról A Kormány a közoktatásról szóló - többször módosított - 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló Részletesebben Vizsgaszabályzat Hatály os 201 5. július 1-től
Vizsgaszabályzat Hatály os 201 5. július 1-től 1. Vizsgalehetőségek, időpontok és vizsgadíjak 1.1. A BME Vizsgaközpont által fejlesztett és a Közös Európai Referenciakeretben (KER) megfogalmazott elvárásokhoz Részletesebben 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet. az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról. Általános rendelkezések
1. oldal, összesen: 212 Naprakész jogszabály a CompLex Kiadó jogi adatbázisából. A jel a legutoljára megváltozott bekezdést jelöli. 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának Részletesebben I. Fejezet. Az önkormányzat szervezete. 1. Az önkormányzat
Budapest Főváros XIV. Kerület Zugló Önkormányzata Képviselő-testületének 27/2014. (XI. 14.) önkormányzati rendelete a Képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatáról /egységes szerkezetben a 34/2014. Részletesebben 1/2014. (IX. 3.) OEP utasítás az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Közszolgálati Szabályzatáról
1/2014. (IX. 3.) OEP utasítás az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Közszolgálati Szabályzatáról hatályos: 2014.09.04-2014.09.04 A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. (4) bekezdés c) pontja Részletesebben 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról
Opten Törvénytár Opten Kft. I. 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról A 2010.01.01. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék Részletesebben Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara 1132 Budapest, Kádár u. 13. Telefon: +36 (1) 220-5690 - Fax: +36 (1) 220-8921.
Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara 1132 Budapest, Kádár u. 13. Telefon: +36 (1) 220-5690 - Fax: +36 (1) 220-8921. A Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara a komplex Részletesebben K I V O N A T. vonatkozó ajánlattételi felhívás módosításáról 8 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül az alábbi határozatot hozta:
K I V O N A T Ercsi Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. április 28-án megtartott nyílt ülésének jegyzőkönyvéből Ercsi Város Önkormányzat Képviselő-testülete az Ercsi Hétszínvirág Óvoda férőhely Részletesebben AEGON Magyarország Hitel Zártkörűen Működő Részvénytársaság. Panaszkezelési. Szabályzat. Hatályos: 2015. augusztus 12.-től
AEGON Magyarország Hitel Zártkörűen Működő Részvénytársaság Panaszkezelési Szabályzat Hatályos: 2015. augusztus 12.-től I. A Panaszkezelési Szabályzat célja 1. Az AEGON Magyarország Hitel Zártkörűen Működő Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG Bíróság


text:
antifa-hungary: A sajtószabadság vége Magyarországon?
A Fővárosi Bíróság másodfokú ítélete:
"A Fővárosi Bíróság mint másodfokú bíróság 2009. november 19. napján ítéletet hozott a B. Tibor ellen indult büntetőügyben. Az ítélet a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság által hozott elsőfokú ítéletet megváltoztatta, a vádlott cselekményét a Btk. 180. § (1) bekezdés b.) pontjába ütköző becsületsértés vétségének minősítette és a vádlottat büntetés kiszabása helyett megrovásban részesítette. Egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletének rendelkezéseit helybenhagyta.
A cselekmény minősítésének megváltoztatására azért került sor, mert a bíróság álláspontja szerint a vádlott kijelentése nem tényállítás volt, hanem a becsület csorbítására alkalmas kifejezés használata."(5)
A tárgyalás egy részvevője:
"Magyarországon, az EU tagállamában, a XXI. században tanúja és dokumentálója lehettem a demokrácia alappilléreinek, a vélemény- és sajtószabadság bírósági megsemmisítésének. Hiszen a semleges bíróság megszűnt semleges lenni: mai döntése politikai állásfoglalás. Egy politikai, ideológiai jelzőt úgy ítélt meg, hogy annak használata alkalmas becsületsértésre."(6)
(1) Egy Budapestrádió majd PontFM nevű kereskedelmi rádió adása volt (Megszűnt rádiók)
(2) Wikipedia: Bakács Tibor
http://www.storyonline.hu/sztarlexikon/bakacs_tibor/
(3) http://www.gojmotorosok.hu
(4) http://www.klubradio.hu/cikk.php?id=16&cid=91438
(5) http://www.fovarosi.birosag.hu/birosagnews/getnewshu.php
(6) A bírósági tárgyalás egy részvevőjének a részletes leírása a tárgyalásról:
A tárgyalásra várva: http://evita.nolblog.hu/archives/2009/11/20/Ma_Csok/
A tárgyalás elkezdődik: http://evita.nolblog.hu/archives/2009/11/20/Izgalomfokozo/
Az ügyvéd beszéde: http://evita.nolblog.hu/archives/2009/11/21/Petting/
Egy jogi talány: http://evita.nolblog.hu/archives/2009/11/22/Hianyerzet/
A magánvádló és a vádlott beszéde: http://evita.nolblog.hu/archives/2009/11/22/Ok_ketten/
Ítélethozatal & tárgyalás után: http://evita.nolblog.hu/archives/2009/11/22/Fustbement_kej/

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1 MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ORSZÁGGY LÉS HIVATALA Érkezett: 2014 OKT 2 7. B/1764. számú JELENTÉ S a közforgalmú gyógyszertárakró l Előadó : Balog Zoltán emberi erőforrások minisztere Budapest, október2 Tartalom BEVEZETÉS 3 ÖSSZEFOGLALÓ 4 I. TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉS - A 2010-BEN BEVEZETETT, A KÖZFORGALMÚ GYÓGYSZERTÁRA K M Ű KÖDÉSI FELTÉTELEIT ÉRINTŐ ÁTALAKÍTÁS ELŐ ZMÉNYEI A gyógyszertári szabályozás jellemz ő i 2006-ig A szabályozás változása 2006-ban A gyógyszertárak helyzete a liberalizációs idő szak végén 9 II. A 2010-BEN BEVEZETETT INTÉZKEDÉSEK ÉS AZOK FINOMHANGOLÁSAI 1 3 II. 1. Jelent ősebb jogszabály módosítások Patikaalapítási moratórium Új gyógyszertár létesítési szabályrendszer Demográfiai és geográfiai kritériumok Országos pályázat rendje Minimális gyógyszerészi tulajdon Személyi jogos gyógyszerész önálló képviseleti és menedzsment joga Összefonódások és új láncok kialakulásának tilalma További módosítások 1 6 II. 2. Megjegyzések a deliberalizációs intézkedésekkel kapcsolatban A gyógyszerészek tulajdonnövelését támogató intézkedések 2 1 II A Patika Hitelprogramról 2 1 II A Patika Tőkeprogramról Az el ővásárlásról 2 3 Ill. A KÖZVETLEN LAKOSSÁGI GYÓGYSZERELLÁTÁS HELYZETE MA A gyógyszertárak gazdasági helyzete Legfontosabb gazdasági adatok A gyógyszertárak m ű ködésével összefüggésben nyújtott támogatások Közforgalmú gyógyszertárak m ű ködési célú támogatása Finanszírozási el őleg Gyógyszerészi generikus ösztönz ő Gyógyszertárak árrésrendezése Gyógyszertári szolgáltatási díj Fontosabb tények és adatok a hatósági gyakorlat köréb ő l 3 9 13 A gyógyszertárak szakmai helyzete Személyi jog rehabilitálása, szakmai kompetenciák fejlesztése Alapszint ű gyógyszerészi gondozás Egyéb fontos szakmai változások Személyi minimumfeltételek bevezetése és képzés 4 6 III Marketing szabályok szigorítása Jelenlegi kihívások, problémák 4 9 24 BEVEZETÉ S A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló évi XCVIII. törvény (a továbbiakban : Gyftv.) 86/B. -a elrendeli, hogy a közforgalmú gyógyszertárak létesítésér e vonatkozó szabályok gyakorlati megvalósulásáról, a szabályozás elvárt és ténylege s hatásainak összevetése alapján a január 1. és július 1. közötti időszakra vonatkozóan a Kormány október 1. napjáig jelentést terjesszen az Országgy űlés elé. A Jelentés a Gyftv. fent említett rendelkezése alapján készült. A Jelentés bemutatja a ben elfogadott, a gyógyszertárak létesítésére vonatkozó szabályozásváltozást kivált ó el őzményeket, a szabályozásváltozás részleteit, a kapcsolódó további intézkedéseket és a közforgalmú gyógyszertárak m űködési feltételeit érint ő, 2010 óta folyó átalakítás hatásait. Jóllehet a Gyftv. fent említett rendelkezése alapján a Jelentés témája a gyógyszertára k létesítésére vonatkozik, a dokumentum összefoglalja a gyógyszertárak m űködéséve l kapcsolatos legfontosabb adatokat és információkat is. A Jelentés történelmi áttekintést nyújtó fejezete nagyobb id őszakot ölel fel, mint a Gyftv-be n meghatározott id őintervallum. Erre azonban elengedhetetlenül szükség van annak bemutatás a érdekében, hogy a 2010-ben bevezetett jogszabály módosítások sokkal inkább illeszkednek a gyógyszertári ágazat organikus fejl ődésébe, mint a 2006 és 2010 között érvényesülő liberalizált modell. A Jelentés röviden kitér a gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazásra is annak érdekében, hogy a lakossági gyógyszerellátás e szegmensének jelenlegi állapotáról i s tájékoztatást kapjon az Országgy űlés. A Jelentés elkészítésében segítséget nyújtott az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban : OTH), az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban : OEP) és a Magyar Gyógyszerészi Kamara (a továbbiakban : MGYK). 35 ÖSSZEFOGLALÓ A gyógyszertárak működése terén 2006-ban bevezetett liberalizációs intézkedések túl azo n hogy törést idéztek el ő a gyógyszertári ágazat 1994-ben kezd ődött organikus fejl ődésében válságba sodorták a közvetlen lakossági gyógyszerellátást. A 2010-ben hivatalba lépő kormány 2010 októberében összefoglaló jelentést készített az Országgyűlés számára a közforgalmú gyógyszertárak létesítésére vonatkozó, a biztonságos é s gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló évi XCVIII. törvényben foglalt szabályok gyakorlati megvalósulásáról, valamint a szabályozás elvárt és tényleges hatásainak összevetéséről (továbbiakban : J/1323. jelentés, vagy jelentés)i. A jelentés összefoglalóan megállapította, hogy a gyógyszertárak létesítésének é s működtetésének engedélyezésére vonatkozó szabályozásban érintett kormányzati szervek é s állami hivatalok tapasztalatai alapján a december 29-én bevezetett szabályozá s következtében a közvetlen lakossági gyógyszerellátás min őségének általános javulás a elmaradt, sőt a lakossági gyógyszerellátás helyzete folyamatosan romlott, megjelent a hozzáférési esélyegyenlőtlenség, a kistelepülések gyógyszerellátását biztosító gyógyszertárak esetében pedig megnövekedtek a működtetést veszélyeztető terhek is. Mindezen folyamatok a közegészség védelmének, mint közérdekű célnak a sérülését okozták. A 2010-ben meghirdetett Nemzeti Együttm űködés Programja Itt az id ő, hogy megmentsük az egészségügyet! fejezete a gyógyszertárak m űködését illetően az alábbiakat rögzítette : A szocialista kormányzat gyógyszer-gazdaságossági törvénye rontott a gyógyszerellátás biztonságán, a patikaalapítás liberalizációjának eredményeként pedig közel 600 kispatika ment csődbe. A törvény újragondolása, valamint a patikaalapítás újraszabályozása elengedhetetlen. A kispatikák megmaradása nemcsak egészségpolitikai cél, hane m nemzetpolitikai cél is. Működő kispatikák nélkül nincs élhető vidék. Meg kell teremteni, hogy a közforgalmú gyógyszerellátásban megőrizhető legyen a gyógyszerészi tudáson alapuló független m űködtetési kompetencia és az ehhez szorosan hozzátartozó többségi gyógyszerészi tulajdonon alapuló gyógyszertár-m űködtetés. Ez a tervezett változás összhangban van az Európai Bíróság határozatával. Amikor az Országgyűlés a patika-alapítási moratóriumot követően bevezette a gyógyszertárak létesítését érintő deliberalizációs intézkedéseket, a törvényhozó célja összhangban a kormányprogrammal a közvetlen lakossági gyógyszerellátásnak, mint az egészségügy i ellátórendszer működtetésében meghatározó szereppel és alapvet ő fontossággal bíró alapelemnek a stabilizálása volt ben a J/1323. jelentés a gyógyszerellátás szakmai színvonala és megbízhatósága, valamint a költségtakarékosság kapcsán többek között megállapította a szakmai színvona l csökkenését, a személyi minimumfeltételek jogszabályi szinten történ ő meghatározásának elmaradása miatt a szakszemélyzet gyógyszerész-asszisztens arány hátrányosan bekövetkezett változását, a merkantil szemlélet er ősödését az egészségügyi szolgáltatói jelleggel szemben, a döntéshozatal szakmaiságának gyengülését, a jogszabálysértésekkel szembeni jogi eszközök 46 és így a hatósági fellépések kifogásolható hatásfokát, a nem kívánatos gazdaság i összefonódások elszaporodását, a jövedelmez őség csökkenését, az adósságállomány növekedését, illetve a gyógyszerellátás veszélybe sodródását a kitelepüléseken. A lakosság megbízható és magas színvonalú gyógyszerellátásának biztosítására irányul ó folyamat kettős, amely több egymáshoz szervesen kapcsolódó cél megvalósulását is jelenti : - erősíteni a gyógyszertárak egészségügyi szolgáltató jellegét a puszta kiskereskedelm i szemlélettel szemben, - javítani a gyógyszertárak gazdasági m űködési feltételeit, - javítani a gyógyszertári szolgáltatások minőségét. A 2010-ben bevezetett Gyftv. módosítás a gyógyszertárak létesítése és m űködtetése tekintetében az alábbi alapvet ő elemeket tartalmazta : - a közforgalmú gyógyszertárak létesítéséhez kapcsolódó demográfiai és geográfia i feltételek alóli kivételek megsz űntek, így azon a településen, ahol már m űködik közforgalmú gyógyszertár, új közforgalmú gyógyszertár létesítésére az egészségügy i államigazgatási szerv akkor írhat ki pályázatot, ha az új gyógyszertárral együt t számított valamennyi közforgalmú gyógyszertárra átlagosan lélekszámo t meghaladó településen legalább 4000, egyéb településen legalább 4500 lakos jut, és a meglév ő közforgalmú gyógyszertárak bejárata és az új közforgalmú gyógyszertár bejárata között ötvenezer lélekszámot meghaladó városokban 250 méter, egyé b településeken legalább 300 méter távolság van ; - új patikát csak többségi gyógyszerészi tulajdonban álló vállalkozás létesíthet ; - a közforgalmú gyógyszertárakat m űködtető gazdasági társaságokban a gyógyszerész i tulajdonnak január 1-jéig meg kell haladnia a 25%-ot és január 1-jéig az 50%-ot; - nem kívánatos összefonódások elkerülése érdekében az egy személy vagy vállalkozá s tulajdonában álló gyógyszertárak száma felmenő rendszerben nem haladhatja meg a négyet és az újonnan létesülő gyógyszertárakban nem szerezhetnek tulajdon t gyógyszer nagykereskedők és gyógyszergyártók ; - az átláthatóság biztosítása érdekében az off-shore cégek tulajdonában a gyógyszertá r nem állhat ; - gyógyszertár létesítésére csak a települési önkormányzat kezdeményezésére vagy a z OTH által hivatalból van lehet őség a jogszabályi feltételek fennállta esetén ; - a személyi jog intézménye ismét érdemi tartalommal, valós jogosítványokkal let t bevezetve. A gyógyszertárak létesítésére vonatkozó demográfiai és geográfiai korlátozások els ősorban a gyógyszertárak működtetési feltételeinek javítását voltak hivatottak szolgálni, hiszen a z európai bírósági joggyakorlat által is elismert szempont az, hogy a tagállamok felel ősség i körébe tartozó egészségügyi ellátás m űködőképessége érdekében elfogadottak olyan intézkedések is, amelyek adott esetben a szabadpiaci m űködés korlátozása révén javítják az 57 intézmények így a gyógyszertárak gazdasági helyzetét, szolgálva ezzel az ellátásbiztonsá g erősítését. A m űködtetés feltételeinek javítása fontos volt azért, mert minden beteg számára megfelelő közelségben kell biztosítani a gyógyszertári ellátást, így meg kell akadályozni a gyógyszertárak ellehetetlenülését és azokat a nem kívánt koncentrációkat, amely révén különösen a ritkábban lakott vidékeken a betegek gyógyszertári ellátás nélkül maradhatnak. Továbbá meg kellett szüntetni egy olyan állapotot, amelyben a gyógyszertárak egymássa l történő versengése és költségoptimalizációs gyakorlata alacsonyabb színvonal ú betegellátáshoz vezet, továbbá a gyógyszerek ésszer űtlen felhasználását idézi elő. Az intézkedések bevezetését követő három és fél év elteltével elmondható, hogy a gyógyszertár létesítés során bevezetett változásoknak, a gyógyszerészek növekv ő szakma i felel ősségvállalásának, a gazdasági felel ősség növekedésének, valamint egyes gyógyszerész i szolgáltatások esetén bevezetett, költségvetési forrásokból történ ő ellentételezésne k köszönhetően a közvetlen lakossági gyógyszerellátás gazdasági helyzete javult. Mindezek alapján megállapítható, hogy a gyógyszertári struktúraátalakítás eredményei alapján eg y takarékosabb, gazdaságosabban m űködő közvetlen lakossági gyógyszerellátó rendszer épü l ki, melyben megjelent a felelősségteljes gazdálkodás elve. További fontos eredmény, hogy mára a gyógyszertárak egészségügyi szolgáltató funkciój a egyre határozottabban érvényesül. Bár a kedvez ő folyamatok mindenképpen reményre adnak okot, ugyanakkor nagyon fonto s figyelembe venni azt is, hogy a végrehajtott intézkedések önmagukban elégtelenek ahhoz, hogy garantálják a közvetlen lakossági gyógyszerellátás minőségének és szakmaiságának egységesen magas színvonalát. A működtetés feltételeinek javulása önmagában nem tudja garantálni a gyógyszerész szakma i szempontok maradéktalan érvényesülését a gyógyszerellátásban, ha a gyógyszertára t m űködtető vállalkozás m űködésének valamennyi területén nem érvényesül a szakma i szempontú döntéshozatal. Fontos, hogy a gyógyszertári vállalkozások természetéb ől fakadjo n a gyógyszerészi szakmaiság érvényesülése, ezért elengedhetetlen, hogy a gyógyszerész i tulajdon többségének 2017 elejére elérendő követelménye is teljesüljön, sőt ahol lehet, a rendelkezésre álló kereteken belül az állam továbbra is támogassa a lehető legmagasab b arányú gyógyszerészi tulajdon biztosítását. A közforgalmú gyógyszertárak magas színvonalú szolgáltatásainak folyamatos szintentartás a érdekében mindenképpen folytatni kell a szakmai szolgáltatások színvonalának tovább i javítását és a szolgáltatásokhoz kapcsolódóan bevezetett közfinanszírozás hosszútávon történő fenntartását. 68 I. TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉS - A 2010-BEN BEVEZETETT, A KÖZFORGALMÚ GYÓGYSZERTÁRAK M ŰKÖDÉSI FELTÉTELEIT ERINT Ő ÁTALAKÍTÁS EL ŐZMÉNYE I A fejezet célja, hogy nagyobb történelmi távlatban mutassuk be a közvetlen lakosság i gyógyszerellátásra vonatkozó szabályok alakulását, annak érdekében, hogy nyilvánval ó legyen az, hogy a 2006 és 2010 között lezajlott liberalizációs folyamat törést jelentett a z ágazati szabályozás fejl ődésében A gyógyszertári szabályozás jellemzői 2006-ig A közforgalmú gyógyszertárak 1950-es államosításától kezd ődően a lakosság i gyógyszerellátás 1994-ig megyénként szervezett vállalati (ún. gyógyszertári központi) keretek között folyt ben országosan kb gyógyszertár m űködött állami (önkormányzati ) tulajdonban. A magángyógyszerészi tevékenységet engedélyez ő 9/1990. (III. 28.) SZEM rendelet alapján 1990 és 1994 között közel 500 új gyógyszertár jött létre, melyeket egyén i vállalkozásként, betéti társaságban vagy korlátolt felel ősség ű társaság formában üzemeltettek. Az Országgyűlés 1994-ben alkotta meg a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól szóló évi LIV. törvényt (a továbbiakban: Gyttv.). A Gyttv. elismerte, hogy az átalakulásnak a hazai hagyományokra (1950-es éveket megel őző) kell épülnie, továbbá a gyógyszertárak csak akkor képesek a betegek javát szolgáló egészségügyi feladataikat ellátni, ha tevékenységükben egységes szakmai elvek érvényesülnek. Ezért a kereskedelem általáno s szabályai nem használhatóak a gyógyszertári munka megfelel ő szabályozásához. A Gyttv. a gyógyszertárak létesítésére és m űködtetésére vonatkozóan speciális demográfiai és geográfia i feltételeket tartalmazó szabályozást léptetett életbe, valamint bevezette a személyi jo g intézményét (személyes gyógyszertár m űködtetési jog: szakmai gyakorlattal rendelkező gyógyszerész részére, egy adott közforgalmú gyógyszertár vezetésére és m űködtetésére szóló engedély). A megyei gyógyszertári központok által m űködtetett gyógyszertárak privatizációját a megyei és települési önkormányzatok dönt ően ben hajtották végre. A Gyttv. el őírásai alapján a gyógyszertár m űködtetője egyéni vállalkozó, vagy a gazdasági társaságok közül kizárólag betéti társaság lehetett, ahol minimálisan 25%-os személyi jogo s gyógyszerészi tulajdont biztosítani kellett, míg az ezt megel őzően jellemz ően jogel őd nélkü l alapított gyógyszertáraknak ezen feltételnek szeptember 1-jéig kellett megfelelni. A Gyttv ben végrehajtott módosítása el őírta, hogy a közforgalmú gyógyszertárat működtető betéti társaságban a beltag gyógyszerészek tulajdonhányadának legkésőbb december 31-ig meg kell haladnia az 50%-ot végén 2010 közforgalmú gyógyszertár, 650 fiókgyógyszertár és 278 kézigyógyszertár m űködött, az intézeti gyógyszertárak szám a 143 volt, melyek közül 73 lakossági vényforgalmat bonyolító (ún. zártforgalmú) egységgel is rendelkezett. A gyógyszertáraknak 2006-ig teljes kör ű gyógyszerellátási kötelezettségük volt, ami a specialitások (gyári gyógyszerek) és magisztrális gyógyszerek kiszolgálását foglalta magában. A rendelkezések egységes fogyasztói gyógyszerárakat és térítési díjakat garantáltak a közfinanszírozott és nem közfinanszírozott gyógyszerek esetén is (2005-ben a nem támogatot t gyógyszereknél lehetővé vált az árverseny). Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (OEP ) 79 valamennyi m űködési engedéllyel rendelkez ő gyógyszertárral köteles volt szerz ődést kötni, a fiók- és kézigyógyszertárak elszámolása a közforgalmú gyógyszertárakon keresztül történt A szabályozás változása 2006-ba n A meghatározott földrajzi és demográfiai szükségletalapon szervezett lakosság i gyógyszerellátás rendszere feladatai ellátására alkalmas volt és egyenletes gyógyszerellátás t biztosított Magyarországon. A gyógyszertári feladatok végzésének hatékonysága a betegek elégedettségében is megnyilvánult, ugyanakkor a változó társadalmi igényeknek megfelel ően szükségesnek mutatkozott a gyógyszertári szolgáltatások minőségének folyamatos emelése is. Azonban a szabályozási modell a szolgáltatások minőségének folyamatos javítását széleskör ű liberalizációval kívánta megvalósítani. Az új szabályozási koncepció bevezetésére a 2001-be n előirányzott, többségi gyógyszerészi tulajdoni követelményére vonatkozó átmeneti id őszak lejártát, azaz december 31-et közvetlenül megel őzően két nappal, december 29-é n került sor. A gyógyszerészi többségi tulajdonra való átállás így nem tudott teljes körűen megvalósulni. A gyógyszertárakat m űködtető társaságokra vonatkozó korlátok is feloldódtak, a gyógyszertár m űködtetésének joga a gazdasági társaságot illette, és gyógyszertárat bármilyen gazdasági társaság működtethetett így a 2007-től alapított gyógyszertárak működtetői jellemzően korlátolt felel ősségű társaságok voltak, és ebben a körben megjelentek a részvénytársasági cégformát választó, többnyire egyszerre több gyógyszertárat is m űködtető vállalkozások is. A 2006-os liberalizáció elméletileg fenntartotta a népességszámhoz és távolsághoz kötött gyógyszertár-alapítási feltételeket, azonban számos többletszolgáltatások vállalásáho z kapcsolódó kivételt tett lehet ővé, amelyek ténylegesen nem járultak hozzá a lakossá g gyógyszerellátásának szolgáltatásb ővüléshez. A többletszolgáltatások közül egy új gyógyszertár sem vállalt 24 órás nyitva tartást, a gyógyszertárak jelentős része honlap működtetést vagy házhoz szállítást vállalt. Ez utóbbi szolgáltatás sem vált gyakorivá. A gyógyszertárak jelentős része vállalta a meghosszabbított 60 órás nyitvatartást, mely töb b esetben az új gyógyszertár közelében már m űköd ő gyógyszertárak által is biztosított volt. A többletszolgáltatások nyújtásának el őírása a Gyftv. értelmében január 1-jétől pedig ki i s került volna a rendszerből tól megsz űnt a gyógyszertárak teljes kör ű többek között a magisztrális készítmények készítésére is kiterjedő gyógyszerellátási kötelezettsége, jóllehet a magisztráli s készítmények alkalmazása kiemelten fontos szerepet tölt be a személyre szabott gyógyításba n és az egyik kiemelkedő kapcsolódási pontja az orvos-gyógyszerész szakmai kooperációban a gyógyítási folyamat során. A gyógyszerpiac egyéb szerepl őinek (gyárak, nagykeresked ők, orvosok), illetve az off-shore cégeknek a gyógyszertár-működtetést a Gyftv. nem tiltotta, tovább erősítve a nagykereskedelmi szektor oligopol helyzetben lév ő szerepl őinek befolyását és a vertikáli s integráció kiterjedését a lakossági gyógyszerellátásban. A személyi jog jogosultjának továbbra is tagként (vagy részvényesként) tulajdonhányaddal kellett rendelkeznie a társaságban, de ennek minimális mértékére vonatkozó el őírás nem létezett. A személyi jog bár a gyógyszertár szakmai vezetésére jogosított, és gyógyszertára t csak személyi joggal rendelkez ő gyógyszerész vezethetett, a személyi jog a gyógyszerész személyéhez és nem gyógyszertárhoz volt kötött. A gyógyszerész személyi joga a gyógyszertára vezetésére jogosultságot jelentett, ezt azonban gyógyszertárvezet ői megbízatás 810 nélkül is birtokolhatták a gyógyszerészek. Ezzel is segítve a m űködtető befektető helyzetét oly módon, hogy a befektető a személyi jogos gyógyszerészt, mint beosztottat alkalmazza a gyógyszertárban. A Gyftv. lehet ővé tette a gyógyszertár-láncok létrejöttét. Az új szabályok következtében rövid id őn kb. két éven belül nagyszámú, az OTH adatai szerint kb. 400 új gyógyszertár létesült az ország területén, ami a gyógyszertárak számának 20%-os növekedését jelentette. Amíg a liberalizáció nyomán a már működő gyógyszertárak jövedelmez ősége nagymértékben romlott, addig az újonnan alapított gyógyszertárak jövedelmez ősége nem igazolta a befektetők várakozását. Ennek következtében egyre több gyógyszertár m űködése vált veszteségessé. A cs ődhelyzetbe került gyógyszertárak miatt az ellátásbiztonság az orszá g legkülönböz őbb területein, de leginkább vidéki településeken került veszélybe. Két évvel a liberalizáció bevezetése után a vidéki kistelepüléseken kb. 300 gyógyszerárat érint ően már csak állami segítséggel, működési célú támogatás biztosításával volt fenntartható a gyógyszerellátás biztonsága. A 2010-ben hivatalba lép ő Kormány 2010 októberében összefoglaló jelentést készített az Országgy űlés számára a közforgalmú gyógyszertárak létesítésére vonatkozó, a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazá s általános szabályairól szóló évi XC VIII. törvényben foglalt szabályok gyakorlati megvalósulásáról, valamint a szabályozás elvárt és tényleges hatásainak összevetésér ől (továbbiakban : J/1323. jelentés, vagy jelentés). A jelentés összefoglalóan megállapította, hogy a gyógyszertárak létesítésének é s működtetésének engedélyezésére vonatkozó szabályozásban érintett kormányzati szervek é s állami hivatalok tapasztalatai alapján a december 29-én bevezetett szabályozá s következtében a közvetlen lakossági gyógyszerellátás min őségének általános javulás a elmaradt, s őt a lakossági gyógyszerellátás helyzete folyamatosan romlott, megjelent a hozzáférési esélyegyenl őtlenség, a kistelepülések gyógyszerellátását biztosító gyógyszertára k esetében pedig megnövekedtek a m űködtetést veszélyeztető terhek is. Mindezen folyamatok a közegészség védelmének, mint közérdekű célnak a sérülését okozták. I.3. A gyógyszertárak helyzete a liberalizációs id őszak végén Összességében elmondható, hogy a szükséglet-alapú szabályozási rendszer lazításána k következtében a számon kérhet ő felel ősségű szerepl őkkel (az állam, a gyógyszerész és a szakmai kamara mint köztestület) szemben között meger ősödött a tulajdonos i pozíció és a profitérdek szerepe. A megváltozott szabályozási környezet a gyógyszerellátá s struktúrájának változását is magával hozta. Ez részben jelentette a szakmai (gyógyszerészi) döntéshozatalt befolyásoló külső, els ősorban gazdasági jellegű tényezők el őtérbe kerülését, csökkentve a gyógyszerészi döntéshozatal szakmai függetlenségét akkor amikor kiüresedtek az etikai szempontokat ellen őrző, és gyógyszerészi magatartást védelmező köztestületi jogkörök is. A kötelező kamarai tagság megszüntetése a gyógyszerellátás min őségének biztosítására szolgáló eszközök gyengülését eredményezte. A január 1-jén hatályba lépett intézkedések jellemz ően a 2006-ot megel őző szabályozás megszakadt fejl ődésének folytonosságát célozzák meg. 911 A J/1323. jelentés a gyógyszerellátás szakmai színvonala és megbízhatósága, valamint a költségtakarékosság kapcsán az alábbi megállapításokat tette : Az OTH jelentése szerint a szabálytalan és jogosulatlan expediálás becsült arány a között kb %-ra volt tehető. Az ANTSZ jelzése szerint a vizsgált időszakban szabálytalan gyógyszertár m űködtetésre és jogsért ő gyógyszerészi szakma i tevékenységre utaló jelek jelentek meg. Ez a gyógyszerellátás szakmai színvonalá t csökkentette és a betegbiztonsági kockázat növekedése alapján valós közegészségügy i kockázatot jelentett. A gyógyszertári marketing gyakorlat jelentős változáson ment keresztül között. Ebben az id őszakban egyre jellemz őbbé vált az általános kereskedelemből átvett, de a gyógyszerellátás kontextusában a jogszer űség kereteit feszeget ő marketing elemek alkalmazása, amely dominánsan a kereslet-ösztönz ő promóciós technikákat használt. Terjedt az ajándékozás, nyereménysorsolások, bónuszok adása mind a közfinanszírozott, mind a nem támogatott gyógyszerek esetén. A kedvezmények adásának és az ajándékozásnak új technikái jelentek meg, így pl. a vényenként i visszatérítés, a meghatározott összeg feletti vásárlás esetén jutalomsorsoláson val ó részvétel, a támogatott gyógyszerért felszámított kedvezmény levásárlása ne m támogatott gyógyszer, gyógytermék esetén, az üzletközpont más kereskedelm i egységeiben levásárolható a vényhez kötött kedvezmény stb. Ez a túlzott és indokolatlan gyógyszerhasználat szintén közegészségügyi kockázatokat rejtet t magában, illetve az anyagi er őforrások pazarlása irányába tolta el a gyakorlatot. A jelentés szerint több, a korrupcióra utaló jelenség is megjelent, így például az orvoso k adott gyógyszertárba irányították a beteget, több település orvosi rendel őjéhe z kapcsolódóan folyt a gyógyszertári vállalkozás által végzett vénygy űjtés, az orvo s eleve a vállalkozáshoz juttatta el a rendel őben megjelenő beteg receptjét. Míg a gyógyszertárak száma átlagosan 20%-kal, a gyógyszerészek száma csak 15% - kal nőtt. A növekv ő patikaszámmal a gyógyszerészi létszám nem tartott lépést. A nyitva tartási idő átlagának növekedése miatt a fajlagos létszámarány alakulása enné l is rosszabb volt. A heti 60 órás nyitva tartási id őre sok helyen egy gyógyszerészt alkalmaztak, a második gyógyszerész ha volt ilyen változó munkahelyre szóló megbízási szerződéssel rendelkezett, és így nem volt garantálható a folyamato s jelenléte. Ez a gyógyszerellátás szakmai színvonalát, biztonságát csökkentette. Közvélemény-kutatási adatok szerint az azonos hatóanyagú, de olcsóbb készítmények kötelező felajánlásának elmaradása (helyettesítés) átlagosan elérte a 30-40%-ot is. A helyettesítés felajánlásának elmaradása jól érzékelhet ő többletköltséget jelent a betegnek és a generikus árverseny fékezésével a biztosítónak, amely a befektet ői szempontok megjelenése miatt nem segítette a társadalombiztosítási rendsze r egyensúlyát sem. A szakmai döntéshozatal feltételeinek változásával kapcsolatban a J/1323. jelentés az alább i gyakorlatról számol be : A gyógyszertár m űködtetését érintő szakmai döntéshozatalban a személyi jogo s gyógyszerész részére biztosított el őjogok önmagukban elégtelenek, mert a valóságba n munkáltatójuk elvárásainak kénytelenek megfelelni. Amennyiben ellentmondanának a befektetői elvárásoknak a munkáltató másik személyi jogos gyógyszerészt választ, mivel a személyi jog nem a gyógyszertár működtetéséhez kötődik. A gyógyszertári tulajdonosok nem voltak hatékonyan szankcionálhatóak a szabálytalanságok miatt, hiszen szankciók nem őket, hanem beosztott gyógyszerészeiket érintették. 1012 Gondot jelentett továbbá, hogy a m űködési engedély súlyos jogszabálysért ő tevékenység miatti megvonása esetén ugyanaz a tulajdonosi kör más gazdaság i társasággal ismét lehetett m űködési engedély jogosultja, illetve más gyógyszertárakat is tovább m űködtethet. A gyógyszertár tulajdonosa a gyógyszertár-létesítési kérelem beadását követ ően az engedélyezési eljárás során több esetben nem jelölt meg személyi jogo s gyógyszerészt, illetve az eljárás során a megjelölt személyi jogos gyógyszerés z személye megváltozott. Elterjedt az ún. egészségház konstrukció, amelynek keretébe n az egészségházban házi- és gyermekorvosok m űködtek, valamint gyógyszertár is helyet kapott. A gyógyszertár és az orvosi rendel ő az egészségházat létrehoz ó vállalkozás érdekkörében m űködött, ami kockázatot jelentett az irányított receptírás é s betegellátás szempontjából. Ezen esetekben fennállt a veszélye annak, hogy a betegérdekeket a közös érdekkörben működ ő vállalkozás gazdasági érdekeine k rendelik alá. A gyógyszertárak nagykeresked ők felé fennálló adósságállománya miatt a nagykeresked ői befolyás a készletpolitikában fokozottan érvényesült, mindezt különösen erősítette a vertikális integrációban megvalósuló közvetlen nagykeresked ő i befolyás is. A befektet ők különösen között er ősebben érvényesítették a profitszempontot, amely a szakmai szolgáltatások minőségének háttérbe szorulását eredményezte. A jelentés által idézett példák a gyógyszerész szakmai döntéshozatal szabadságának, illetv e szakmai függetlenségének korlátozását jelzik. A többségi befektetői tulajdon olyan helyzetet teremtett, amely korlátozta a szakmai döntéshozatal szabadságát. A jelentés térben és időben megfelel ő, folyamatosan biztosított ellátottság terén a következ ő m űködési elégtelenségekre mutatott rá : A nagyvárosokban ugyan mind a gyógyszertárak számát, mind pedig nyitvatartás i idejének hosszát tekintve b ővült a lakosság gyógyszerekhez jutásának lehet ősége, ugyanakkor vidéken az ellátottság helyzete nem javult után az új gyógyszertárak 85%-a 10 ezer fő feletti településen létesült, miközben Magyarországon a települése k 95%-a, kb település 10 ezer lakos alatti. A megnövekedett városi ellátó kapacitás elszívta a vidéki patikák vev őkörét, jelent ősen rontva ezáltal ez utóbbiak jövedelmezőségét, ami rontotta a helyben élő lakosság ellátásbiztonságát. Ezt a folyamatot erősítette az el őzőekben említett promóciós gyakorlat növekedése is, amellyel a kistelepülések kisforgalm ú gyógyszertárai nem tudnak lépést tartani, ezek forgalma átterel ődött a városokba, bevásárlóközpontokba. A nagykeresked ők eltérő toleranciával viseltettek a gazdasági befolyásuk alá tartoz ó gyógyszertárak és a tőlük független gyógyszertárak felé fennálló kintlév őségeikke l szemben, mely szintén ellátási egyenetlenségekhez vezetett. A befektet ői érdekek által vezérelt profitszempontok el őtérbe helyezése miatt egyre kevesebb patika készített kevésbé kifizet ődő magisztrális gyógyszerkészítményeket, ami egyes esetekben az adott beteg esetében nem megfelelő ellátást eredményezett ban, a liberalizációt megel őző utolsó évben a patikák átlagosan 30 napra fizette k a nagykereskedőknek és a számláik 35 Mrd Ft-ot tettek ki végére a kifizetetlen szállítói állomány összege elérte a 70 Mrd Ft-ot, amiből a fizetési határidőn túli követelés kb. 20 Mrd Ft volt. Míg a veszteséges gyógyszertárak száma 2006-ban az 5%-ot sem érte el, 2010 végére minden negyedik gyógyszertár veszteséges lett és a veszteséges gyógyszertárak száma elérte a 600-at. Jelentőssé vált a profitkoncentráció, 1113 az adózott jövedelem 50%-át a gyógyszertárak hatoda bírta. A kialakult trend a gyógyszerellátási és társadalombiztosítási rendszerben a pénzügyi egyensúlyi zavar kialakulását vetítette előre, amely a térben és id őben folyamatos ellátást i s veszélyeztette. Egyes városi helyeken párhuzamos struktúrák alakultak ki, míg másho l ellátatlanul maradtak területek. A Központi Statisztikai Hivatal jelentésben idézett adatai szerint a szakágazat i összegzett készletérték 2006-ot követően nominálisan stagnált, de 20-25%-kal több gyógyszertár között oszlott meg. A szolgáltatás készlet-feltételeinek romlása a os és a 2008-as évek viszonyában átlagosan kb % volt. A forgalmazott készítmények pl. az új generikus gyógyszerek számának jelent ős bővülését ( között kb. +6-8%) is figyelembe véve egy-egy gyógyszertár készlete a cikkelemek szerint és dobozszámban is csökkent. Mindezek következtében egyr e általánosabbá vált, hogy az expediálandó gyógyszer nem volt készleten, hanem me g kellett rendelni, emiatt pedig a beteg később, adott esetben csak másnap juthatott a gyógyszeréhez. A jelentés által hivatkozott független közvélemény kutató felmérés e szerint a betegek emiatt részben sikertelen gyógyszer-vásárlásainak aránya átlagosa n elérte a 20-30%-ot. A 2010-ben hivatalba lép ő beavatkozás mellett döntött. Kormány a fenti folyamatok áttekintése után a haladéktala n 1214 II. A 2010-BEN BEVEZETETT INTÉZKEDÉSEK ÉS AZOK FINOMHANGOLÁSA I II. I. Jelent ő sebb jogszabály módosításo k II.1.1. Patikaalapítási moratórium A közforgalmú gyógyszertár létesítésére és m űködtetésére vonatkozó szabályozás tekintetében koncepcionális változásra január 1-jétől került sor. A 2010-e s országgy űlési jelentéstétel keretében végrehajtott helyzetfelmérés idejére az egye s egészségügyi és szociális tárgyú törvények módosításáról szóló évi LXXXIX. törvénnyel, augusztus 17-i hatállyal módosított Gyftv. főszabályként kimondta, hogy január 1-jéig új közforgalmú gyógyszertár nem létesíthet ő olyan településen, ahol már m űködött közforgalmú gyógyszertár. A létesítési moratóriumhoz fúziós moratórium i s kapcsolódott. Ezzel párhuzamosan a jogalkotó megkezdte az új koncepción alapuló létesítés i és működtetési szabályok megalkotását. II.2. Új gyógyszertár létesítési szabályrendszer Az általános, egyszerű közigazgatási hatósági engedélyezési eljárás helyébe lépő, elsősorban pályázati, pályáztatási rendszeren alapuló létesítési szabályok január 1-jét ől jelente k meg a Gyftv-ben. Ekkor a gyógyszertárat m űködtető társasági forma tulajdonlási szerkezet e tekintetében is koncepcionális váltásra került sor, az Országgy űlés már akkor lefektette a többségi gyógyszerészi tulajdonlás alapjait, amelyet fokozatosan kívánt bevezetni január 1-jei végső határidővel. Ismételten különvált a gyógyszertár létesítés és m űködtetés engedélyezése, ezálta l ellen őrzöttebb módon jöhettek létre és kezdhették meg m űködésüket a gyógyszertárak Demográfiai és geográfiai kritériumok A létesítés tekintetében a január l -jétől hatályos szabályozás a következ őket mondta ki : Új közforgalmú gyógyszertár létesítését országos pályázat alapján demográfiai és geográfia i korlátokat figyelembe véve az egészségügyi államigazgatási szerv (OTH) engedélyezi. Közforgalmú gyógyszertár ott létesíthető, ahol más közforgalmú gyógyszertár nem m űködik, vagy ha működik, akkor feltétele a pályázat kiírásának, hogy az új gyógyszertárral együtt számított valamennyi közforgalmú gyógyszertárra átlagosan lélekszámot meghalad ó településen legalább 4000, egyéb településen legalább 4500 lakos jusson, és a meglév ő közforgalmú gyógyszertárak bejárata és az új közforgalmú gyógyszertár bejárata között lélekszámot meghaladó városokban 250 méter, egyéb településeken legalább 300 méte r távolság legyen (ezek az ún. demográfiai és geográfiai tényez ők). 1315 I,..Országos pályázat rendj e Új közforgalmú gyógyszertár létesítését országos pályázati felhívást követ ően az egészségügyi államigazgatási szerv engedélyezi. A Hivatal közforgalmú gyógyszertár létesítésére irányuló pályázatot ír ki, ha a gyógyszertár létesítési helye szerint illetéke s települési önkormányzat képviselő-testülete azt kéri, valamint hivatalból írja ki, ha az adott településen közforgalmú vagy fiókgyógyszertár nem működik és a lakosság száma meghaladja a 4500 főt. Az egészségügyi államigazgatási szerv az új közforgalm ú gyógyszertár létesítésének szükségességét az érintett települések körében naptári félévente felülvizsgálja. Az országos pályázati felhívást, annak tartalmi követelményeit a kiírás kezdeményezését ő l, vagy a felülvizsgálat lezárásától számított hatvan napon belül a minisztérium hivatalo s lapjában és a hatóság honlapján közzé kell tenni. A pályázatok elbírálására a benyújtás i határnaptól számított hatvan nap áll rendelkezésre és a pályázatot úgy kell kiírni, hogy a közzététel napjától számítva legalább 30 nap álljon rendelkezésre a benyújtására. A pályázati kiírásnak tartalmazni kell az új gyógyszertár létesítésének helyé t (település/településrész/kerület), a gyógyszertár megnyitásának legkés őbbi id őpontját, a szolgálati rendre vonatkozó minimális elvárást, a speciális elvárásokat (így különösen a vagyoni biztosíték összegét, a többletszolgáltatásokra vonatkozó elvárásokat), a pályázatho z csatolandó dokumentumok körét (Pl. : tervdokumentációt ; a gyógyszertárnak helyet ad ó épületre vonatkozó hatályos tulajdoni lapot, illetve amennyiben a gyógyszertárat a kérelmez ő nem saját tulajdonában lév ő ingatlanban kívánja m űködtetni, a tulajdonos nevét, székhelyét, az ingatlan/ingatlanrész használatának jogcímét; a gyógyszertár működtetőjének nyilatkozatát arról, hogy a törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén ő, illetve az ingatlan tulajdonosa hozzájárul a hatósági vezet ő kirendeléséhez ; nyilatkozatot arról, hogy a gyógyszertár létesítési engedélyének kézhezvételét követ ő öt napon belül a személyi jog iránti kérelmet a hatósághoz benyújtja ; gazdasági társaság esetén a cég tárolt cégkivonatát, valamint a bejegyzési/változásbejegyzési kérelem elektronikusan rögzített, még be nem jegyzett adatait; a képvisel ő elérhetőségét, aláírási címpéldányának másolatát ; még létre nem jött gazdasági társaság esetén társasági szerz ődésének/alapszabályának/alapító okiratának tervezetét; a képvisel ő elérhetőségét, valamint kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy a létesítési engedély megszerzése esetén a gazdasági társaság pályázat során benyújtot t tervezetnek megfelel ő bejegyzését a létesítési engedély kiadásától számított 15 napon belü l kezdeményezik, amelyben a személyi jogos gyógyszerész vagy személyi jogra jogosul t gyógyszerész és a gyógyszertárban alkalmazott valamennyi gyógyszerész együtte s tulajdonhányada meghaladja az 50%-ot). Az elbírálás során a hatóság vizsgálja a szolgálati rendre, valamint többletszolgáltatá s előírására vonatkozóan az adott településen vagy településrészen az egészségügyi szolgáltató k ideértve a már m űköd ő gyógyszertárakat is szolgálati rendjét, és egyéb a lakossá g gyógyszerellátása szempontjából releváns többletszolgáltatást jelent ő tényezőket. Megfogalmazásra került az is, hogy mi értékelend ő több érvényes, a pályázati kiírásban el őírt feltételeket teljesítő pályázat esetén: eszerint az a pályázó nyer, aki fiókgyógyszertár működtetését vállalja, amennyiben ezt egy pályázó sem vállalja, vagy valamennyi érvénye s pályázatot benyújtó pályázó vállalja, úgy az a pályázó nyer a sorrend szerint, aki a szolgálati rendre vonatkozóan 24 órás nyitva tartást, folyamatos ügyeletet, folyamato s készenlétet, illetve a pályázatban el őírt szolgálati rendhez képest nyújtott nyitva tartást tehát valódi többletszolgáltatást vállal a gyógyszertár megnyitását követ ő legalább öt éven keresztül. Ha ezek alapján sem lehet döntést hozni, akkor az a pályázó nyer, aki vállalja ne m 1416 csak sorozatgyártású gyógyászati segédeszköz forgalmazását, a forgalmazott termékek házhoz szállítását, illetve betegségspecifikus gyógyszerészi gondozás nyújtását. Ha fentiek egyike sem hozza döntési helyzetbe a bírálót, akkor az a pályázó nyer, akinek pályázata korábban beérkezett. L1,5. Minimális gyógyszerészi tulajdo n A január 1-jei törvénymódosítás változást hozott a tulajdonlási viszonyok tekintetében, melynek keretében megfelelő átmeneti id ő és átmeneti szabályok biztosításával el őírásra került a gyógyszerészi többségi tulajdon. Eszerint közforgalmú gyógyszertárat gazdasági társaság akkor működtethet, ha a m űködtetett gyógyszertár szakmai vezetését ellátó személy i jogos gyógyszerész vagy a személyi jogos gyógyszerész és a gyógyszertárban alkalmazot t gyógyszerészek tulajdoni hányada együttesen a gyógyszertárat működtet ő vállalkozásban meghaladja az 50%-ot. Ezt új gyógyszertáraknak, illetve a már m űködő gyógyszertárak esetén az azt m űködtet ő gazdasági társaság tulajdonosi szerkezetének változásakor január 1 - jéig 25%-ot meghaladó, azt követ ően 50%-ot meghaladó hányaddal kell biztosítania. Azon már m űködő társaságoknak, amelyek tulajdonosi szerkezete nem változik január 1-jéig a 25%-ot meghaladó, január 1-jéig az 50%-ot meghaladó tulajdoni hányadot kel l biztosítani. A január 1-jétől felépül ő új koncepció kapcsán több garanciális szabály is elhelyezésre került : A nemkívánatos összefonódás elkerülése és az átláthatóság biztosítása érdekében el őírásra került, hogy a gyógyszerpiaci szerepl ők, valamint az off-shore cégek január 1-jét követően nem szerezhetnek tulajdont a gyógyszertárakban és az egy személy vagy vállalkozá s tulajdonában álló gyógyszertárak száma felmenő rendszerben nem haladhatja meg a négye t [Gyftv. 74. (3) bekezdés: Közfinanszírozásban részesül ő gyógyszer kiszolgáltatására szerződött gyógyszertárat m űködtető társaságban nem szerezhet sem közvetlenül, se m közvetve tulajdont gyógyszergyártási, gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkez ő gazdálkodó szervezet, illetve olyan vállalkozás vagy vállalkozáscsoport, amely közvetlenül vagy közvetett módon legalább négy gyógyszertárat m űködtető társaságban tulajdonnal rendelkezik, valamint olyan gazdasági társaság, amelynek székhelye olyan államban van, aho l nem végez gazdasági tevékenységet és amelyben jogszabály nem ír el ő társasági adónak megfelel ő adókötelezettséget, vagy az adóévre fizetendő, a társasági adónak megfelel ő adó é s az adózás előtti eredménynek megfelel ő összeg százalékban kifejezett hányadosa nem éri el a társasági adóról és az osztalékadóról szóló évi LXXXI. törvény 19. -ában el őírt mérték kétharmadát.] január 1-jén már m űködő gyógyszertárban, illetve azt követ ően létesült olyan gyógyszertárban, melyben támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosult orvosnak tulajdoni hányada van, az egészségügyi államigazgatási szerv ellen őrzi, hogy a közfinanszírozásban részesül ő gyógyszer támogatással történ ő forgalmazására szerződött gyógyszertár, valamint a gyógyszergyártó, -forgalmazó, illetve a támogatással történ ő gyógyszerrendelésre jogosult orvos között létezik-e olyan megállapodás, amely a betegek hatékony és biztonságos gyógyszerellátását sérti vagy veszélyezteti. Amennyiben ez a betegek hatékony és biztonságos gyógyszerellátását sérti vagy veszélyezteti, az egészségügy i államigazgatási szerv kezdeményezi az egészségbiztosítási szervnél a támogatással történ ő forgalmazási jogot biztosító szerz ődés felmondását. 1517 11.1,6. Személyi jogos gyógyszerész önálló képviseleti és menedzsment joga Fontos szabályként került meghatározásra, hogy a közforgalmú gyógyszertárat m űködtető gazdasági társaság ügyvezetését, képviseletét az adott gyógyszertár vonatkozásában a személyi joggal rendelkez ő gyógyszerész önállóan látja el. A törvény rögzítette a személyi jogos gyógyszerész kizárólagos szakmai menedzsment jogai t is. Ennek megfelel ően a személyi joggal rendelkező gyógyszertárvezető felelős a gyógyszertárban folyó szakmai munka felügyeletéért. A törvényi módosítások garantálják, hogy a gyógyszertárat m űködtető gazdasági társaság legfőbb szerve (tagok gyűlése, taggyűlés, közgyűlés) kizárólag a személyi jogos gyógyszerész igenl ő szavazatával hozhat döntést a gyógyszertár szakmai vezetésével, irányításával és a közfinanszírozással kapcsolato s szakmai kérdésekben, így a gyógyszertári termékkör kialakítására, a gyógyszere k beszerzésére, készletezésére, eltartására, kiadására, a gyógyszerekkel kapcsolato s betegtájékoztatási és kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó tevékenységre, a gyógyszertárba n szakellátási feladatokat ellátó személyek foglalkoztatására, valamint a közfinanszírozási szerz ődések megkötésére és módosítására vonatkozóan Összefonódások és új láncok kialakulásának tilalm a Rögzítésre került az is, hogy nem valósítható meg olyan összefonódás, amelynek eredményeképpen négynél több gyógyszertár kerülne az adott vállalkozás vag y vállalkozáscsoport közvetlen vagy közvetett irányítása alá, továbbá nem valósítható me g olyan összefonódás sem, amelynek következményeként húszezer lélekszám alatti településen három vagy annál több gyógyszertár kerülne az adott vállalkozás vagy vállalkozáscsopor t közvetlen vagy közvetett irányítása alá További módosításo k A január 1-jétől új pillérekre épül ő gyógyszertár létesítési szabályozás az id őközben felmerült jogalkalmazói, eljárási és szakmai problémák kezelése érdekében tovább i pontosításra, finomhangolásra került az elmúlt 3 évben. Gyógyszertár-létesítésre vonatkozó szabályok pontosítása : A törvény július 1-jét ől hatályos módosítása rögzíti, hogy pályázat kiírását a települé s képvisel őtestülete csak abban az esetben kérheti, ha nincs m űködő közforgalmú gyógyszertár az adott településen, vagy ha az adott településen van m űköd ő közforgalmú gyógyszertár, de a törvény 49/A. -ában foglalt demográfiai, geográfiai feltételek fennállnak. Pontosításra került az is, hogy azon a településen, ahol közforgalmú gyógyszertár vag y fiókgyógyszertár nem m űködik, az egészségügyi államigazgatási szerv új közforgalmú gyógyszertár létesítésére akkor ír csak ki hivatalból pályázatot, ha a település lakosainak száma legalább 4500 fő. A demográfiai, geográfiai korlátok a kerületekre nézve is egyértelm ű szabályozást kaptak. A tapasztalatok fényében január 1-jét ől módosultak a több érvényes pályázat eseté n felállított prioritások annak érdekében, hogy az a pályázó részesülhessen el őnyben, aki valód i többletszolgáltatásokat vállal. A módosítások a következ ők voltak : - a pályázó fiókgyógyszertár nyitását a pályázati kiírásban meghatározott településen kell, hogy vállalja ; 1618 - a közforgalmú gyógyszertár létesítésére irányuló pályázatok elbírálása során a folyamatos készenlétre vonatkozó ajánlat csak abban az esetben jelent el őnyt, ha az adott településen / kerületben nincs ügyelet ; - a területileg egyenletesebb gyógyszerellátás megvalósítása érdekében szükséges volt, hogy új közforgalmú gyógyszertár létesítésére kiírt pályázat elbírálásakor el őnyt élvezzen az a pályázó, aki olyan településrészen kíván gyógyszertárat m űködtetni, amelytől az adott településen belül közúton mérve több mint 1,5 km-re van a legközelebbi m űköd ő közforgalmú gyógyszertár. A gyógyszerészi tulajdonhányadra vonatkozó szabályok módosítása : A gyógyszerészi tulajdonhányad biztosítása tekintetében is történtek módosítások, els ősorban a tulajdoni hányadba beszámíthatók körének pontosításával, kiterjesztésével, továbbá a gyógyszerészek gazdasági társasági pozíciójának megvédésével, er ősítésével. Így közforgalmú gyógyszertárat gazdasági társaság akkor m űködtethet, h a a) a működtetett gyógyszertár szakmai vezetését ellátó személyi jogos gyógyszerés z tulajdonhányada, vagy b) a személyi jogos gyógyszerész, a gyógyszertárban munkavégzésre irányuló jogviszonyba n foglalkoztatott gyógyszerészek és a gyógyszertárat működtető gazdasági társaságban tulajdonhányaddal rendelkez ő gyógyszerészek, illetve az igazolt hallgatói jogviszonnya l rendelkez ő gyógyszerész egyetemi hallgató öröklés útján szerzett tulajdonhányada együttese n a gyógyszertárat működtető vállalkozásban meghaladja az 50%-ot. Fontos garanciális szabályként fogalmazza meg a törvény, hogy a közforgalm ú gyógyszertárat működtet ő gazdasági társaság m űködése során a gyógyszerészi tulajdon i hányad tekintetében biztosítani kell a tagsági jogoknak a tulajdoni hányadnak megfelel ő a társasági szerz ődésben rendezett gyakorlását. Az ezzel ellentétes megállapodás semmis. 1719 II. 2. Megjegyzések a eliberalizáci ' s intézkedésekkel kapcsolatban A 2010-ben bevezetett változásokat esetlegesen kritika érheti azok iránya miatt, mivel a z ellentétben áll a 2006 és 2010 között folytatott liberalizált gyakorlattal. Ezért fontos felhívni a figyelmet arra, hogy 2010 óta Magyarországon az eredeti m űködési modell helyreállítás a valósul meg. Kiemelend ő tény, hogy a magyarországi szabályozás keretében a szükséges é s elfogadható mérték ű piacnyitási, liberalizációs lépések már 2006 el őtt megtörténtek azzal, hogy 1990-t ől lehetőség nyílt magángyógyszerészi tevékenység indítására. Megjegyzendő, hogy között 500 új gyógyszertár nyílt. Továbbá 1995 és 1997 között lezajlott a gyógyszertárak privatizációja is. A gyógyszerészi tulajdoni követelmény tekintetében fonto s említeni, hogy Magyarországon 1995 óta folyamatos volt a közvetlen lakosság i gyógyszerellátás gyógyszerészi, szakmai korlátozásokkal (gyógyszerészi tulajdoni arán y el őírás, személyi jog intézménye, demográfiai és geográfiai szabályozó elemek érvényesítése ) történő üzleti alapokra történ ő helyezése azzal, hogy soha nem volt követelmény a kizárólagos gyógyszerészi tulajdonlás követelménye. A magyar jogalkotó felismerve a gyógyszerész szakmai irányítás tulajdonviszonyokban történ ő garantálásának szükségességé t már 1995-ben el őirányozta a 25%-ot meghaladó gyógyszerészi tulajdonhányad követelményét szeptember 1-jei határid ővel, és már 2000-ben előírta a többségi gyógyszerészi tulajdonlás követelményét 2006-ig tartó felkészülési id ővel. Ebben az organikus fejl ődésben jelentett törést és visszalépést a 2006-os határid ő letelte előtt 2 nappal bevezetett liberalizáció, amely semmiképpen nem fogható fel a magyar gyógyszertár i rendszer fejl ődésébe illeszkedő eseményként. Ennek kapcsán kiemelend ő, hogy egy hat éve s felkészülési időt követően a rendelkezés hatályba lépését megel őzően 2 nappal történő módosítás felkészülési id őt nem biztosított, már meglévő és adott határid ővel életbe lépő szerződések érvényre jutását gátolta meg. Megjegyzendő továbbá, hogy az Európai Bizottság 2006-ban és azt megel őzően liberalizációs elvárást fogalmazott meg, és ha a gyógyszertár tulajdonlásra, alapításra vonatkozó piacnyitás i ajánlásokat az adott tagállam nem teljesítette, kötelezettségszegési eljárás indult. Ennek keretében indított kötelezettségszegési eljárást a Bizottság többek között Ausztria, Olaszország, Spanyolország, Franciaország, Németország, és Portugália ellen. A kötelezettségszegési eljárások jó részét az Európai Bizottság visszavonta az Európai Bíróság két precedens ítélete miatt. A C-170/07. és C-172/07. sz. Apothekerkammer des Saarlandes egyesített ügyekben hozott ítélet a gyógyszerészi tulajdonra vonatkozó követelmények, a C - 570/07. és C-571/07. sz. Blanco Perez egyesített ügyekben hozott ítélet a demográfiai é s geográfiai korlátozások tekintetében adott igazat a tagállamoknak az Európai Bizottságga l szemben. Magyarország azonban eleget tett az Európai Bizottság felhívásának és megnyitott a a gyógyszertári piacot, ezáltal jelentős károkat okozva, holott mint utóbb kiderült az Európa i Unió jogából ilyen liberalizációs követelmény nem következett. Az Európai Unió gyógyszerszabályozása nem terjed ki a közvetlen lakosság i gyógyszerellátásra. Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelv a gyógyszergyártás, a forgalomba hozatal, a farmakovigilancia, a reklámozás és a nagykereskedelem stb. tárgykörét szabályozza, a közvetlen lakosság i gyógyszerellátás szabályozása azonban továbbra is tagállami hatáskörben maradt. Az egészségügyi szolgáltatásokra, így az ilyen szolgáltatásnak tekintend ő patikai szolgáltatásra a bels ő piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv hatálya sem terje d ki. 1820 Azonban a tagállami szabályozásnak összhangban kell állnia az áruk szabad mozgásának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának az els ődleges jogban, tehát az uniós alapszerződésekben meghatározott elveivel. A nem harmonizált területeken az uniós alapelvek és a nemzet i szabályozások összhangját illetően az Európai Bíróság esetjoga ad iránymutatást, és a közvetlen lakossági gyógyszerellátásra vonatkozóan számos ítélet született. A magyar kormány a szabályozás megalkotásakor figyelembe vette az Európai Bíróságnak a gyógyszertár-alapításra és -tulajdonlásra vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. A Blanco Perez ügyben az Európai Bíróság deklarálta, hogy nem ellentétes az uniós joggal az olyan nemzeti szabályozás amely korlátozza az új gyógyszertárak létesítési engedélyeine k kiadását annak el őírásával, hog y - főszabály szerint minden egyes gyógyszertári körzetben meghatározott számú lakosr a egy gyógyszertár eshet; - ha a lakosság száma ennél magasabb, akkor az újabb népességkorláthoz kötött a további gyógyszertár létesítése ; é s - minden gyógyszertár esetében be kell tartani a már meglév ő gyógyszertáraktól való minimális távolságot. Ezzel tulajdonképpen elismerte az Európai Bíróság a földrajzi és népességi korlátozásokat a gyógyszertárak létesítése terén. Az Európai Bíróság által a C-171/07. és C-172/07. sz. Apothekerkammer des Saarlandes egyesített ügyekben hozott ítélet alapján a tagállamok nemzeti jogi szabályozásaiban a gyógyszertárak tulajdonjoga és üzemeltetési joga fenntartható kizárólag gyógyszerésze k részére. Az ilyen el őírásokat tartalmazó nemzeti jogszabályokat a lakosság megbízható é s színvonalas gyógyszerellátásának biztosítására irányuló közérdekű cél igazolhatja. Az Európai Bíróság említett ügyekben hozott ítéletei meger ősítik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 52. cikkének 1. bekezdésében foglalt közegészségügyi kivételek alkalmazhatóságát, azaz a közegészségügyi érdek, az élet és az egészség védelme, min t nyomós közérdek igazolhatja a letelepedés szabadsága és a tőke szabad mozgása unió s elvének korlátozását. A Bíróság értelmezésében a gyógyszerellátás megbízható és színvonalas volta a közegészségügyi kivétel részét képezi. Szintén a Bíróság ítéletéből következik, hogy a gyógyszerellátás szervezetének és szabályozásának kialakításában a tagállamoknak joguk van olyan, az uniós joggal összhangban álló nemzeti szabályozás kialakítására és fenntartására, mely kiterjed a gyógyszertárak létesítésének, tulajdonlásának és m űködtetésének szabályozására is. A hivatkozott bírósági ítélkezési gyakorlat alapján a patikalétesítés és -m űködteté s versenypiacitól eltérő tagállami szabályozását a közegészségügyi érdek, mint nyomó s közérdek, a min őségi gyógyszerellátás és a betegbiztonság garantálása indokolhatja. A Bíróság általános ítélkezési gyakorlata értelmében a korlátozó jelleg ű tagállam i intézkedésnek a szabályozással elérni kívánt cél megvalósításához szükségesnek kell lennie é s a korlátozás miatt keletkezett hátrányok az elért egészségpolitikai el őnyökhöz képest nem lehetnek aránytalanok. A Bíróság szerint az ellátásbiztonságnak, a gyógyszertár i szolgáltatások minőségének és a hatékonyság érvényesítésének garanciája a gyógyszerész szakmai és egzisztenciális függetlensége, amely függetlenséget különösen fontos biztosítani a gyógyszerpiac többi szerepl őjével szemben. 19 Több megjelenítése
Változik a gyógyszerellátás szabályozása Az elmúlt években gyakorlattá vált, hogy évente kétszer salátatörvény keretei között módosulnak az egészségügyet szabályozó törvények. A 2013. első félévében előkészített Részletesebben Adóharmonizáció az Európai Unióban
Adóharmonizáció az Európai Unióban Bevezetõ 2 Az uniós adópolitika jogi alapjai 3 Az adóharmonizáció hatása egyes közösségi politikákra 7 Az adóharmonizáció háttere és folyamata 8 Fejlesztési irányok 18 Részletesebben 1994. évi LIV. Törvény a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól
1994. évi LIV. Törvény a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól Az Országgyűlés - felismerve, hogy a korszerű egészségügy nem valósítható meg a gyógyszerészet átalakulása nélkül, Részletesebben Egészséges Magyarország 2014-2020
Egészséges Magyarország 2014-2020 Egészségügyi Ágazati Stratégia NEM VÉGLEGES, TERVEZÉSI VÁLTOZAT! Budapest, 2014. december Készítette az Emberi Erőforrások Minisztériumának Egészségügyért Felelős Államtitkársága Részletesebben I. fejezet A törvény hatálya
A GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL VERSENYTANÁCSÁNAK A Tpvt.-vel 1 KAPCSOLATOS ELVI JELENTŐSÉGŰ DÖNTÉSEI 2 2013 (egységes szerkezetben a korábbi években kiadott elvi jelentőségű döntésekkel) 3 I. fejezet A törvény Részletesebben KONCEPCIONÁLIS JAVASLAT
MINISZTERELNÖKSÉG KONCEPCIONÁLIS JAVASLAT az Európai Unió 2014 tavaszán elfogadott közbeszerzési tárgyú új irányelveinek hazai jogba történő átültetésére és új közbeszerzési törvény elfogadására 2014. Részletesebben Budapest, 2014. október
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ORSZÁGGYÜLÉS HIVATALA Érkezett : 2014 OKT 2 7. T/1768. számú törvényjavaslat a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról Előadó: Lázár Jáno s Miniszterelnökséget vezet Részletesebben SZINTÉZIS. A GVH munkatársai az intézmény által 2009 szeptemberében szervezett programon
A GVH munkatársai az intézmény által 2009 szeptemberében szervezett programon SZINTÉZIS A modern piacgazdaság lényege, és sikerének titka, hogy döntôen piaci mechanizmusok közvetítenek a kereslet és a Részletesebben Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban
E ENG M IS ÉRINT Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban Budapest 2002 Szerzõk: BANKÓ ZOLTÁN és GYULAVÁRI TAMÁS JOGUKBAN ÁLL AVAGY A MUNKAVÁLLALÓK HELYZETE ÉS JOGAI AZ EU-BAN E ENG Részletesebben A DUÁLIS SZAKKÉPZÉSI RENDSZERHEZ KAPCSOLÓDÓ FEJLESZTÉSEK ÉS PROGRAMOK TÁMOGATÁSA
PÁLYÁZATI ÚTMUTATÓ a Társadalmi Megújulás Operatív Program A DUÁLIS SZAKKÉPZÉSI RENDSZERHEZ KAPCSOLÓDÓ FEJLESZTÉSEK ÉS PROGRAMOK TÁMOGATÁSA Duális szak- és felnőttképzés fejlesztését szolgáló együttműködések Részletesebben T/4866. számú. törvényjavasla t. az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezete k működéséről és támogatásáró l
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNY A T/4866. számú törvényjavasla t az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezete k működéséről és támogatásáró l Előadó: dr. Navracsics Tibo r közigazgatási Részletesebben Nemzeti Együttműködési Alap
Nemzeti Együttműködési Alap Képzési segédlet 2012. A megújult civil támogatási rendszer a Nemzeti Együttműködési Alap bemutatása Képzési segédlet Készült az ÁROP 2.2.10-10-2010-0001 program keretében Budapest, Részletesebben Tartalom. Gyógyszertár. a Magángyógyszerészek Országos Szövetségének Kiadványa
Tartalom Helyzet van!.................................................. 2 Aktuális MOSZ a Széll Kálmán Tervrôl I...................................... 3 MOSZ a Széll Kálmán Tervrôl II..................................... Részletesebben PÁLYÁZATI ÚTMUTATÓ a Társadalmi Megújulás Operatív Program
PÁLYÁZATI ÚTMUTATÓ a Társadalmi Megújulás Operatív Program A fiatalok elhelyezkedésének elősegítése a nonprofit szervezetek foglalkoztatási kapacitásának növelése révén c. könnyített elbírálású pályázati Részletesebben Tartalmi felépítés. I. Bevezető: helyzetértékelés az önkormányzati rendszer megújításának célrendszere
1 Tartalmi felépítés I. Bevezető: helyzetértékelés az önkormányzati rendszer megújításának célrendszere II. Az önkormányzati állami feladatok áttekintése, csoportosítása, szétválasztása: oktatással kapcsolatos Részletesebben Bevezetés. a beruházásban
Bevezetés A MOSZ IV. Kongresszusa óta eltelt időszakban az agrárgazdaságban egymással ellentétes változások zajlottak. Az európai uniós csatlakozás számos folyamatot felerősített, illetve néhány újat is Részletesebben Vállalkozás indítása Magyarországon
www.husk-cbc.eu www.hungary-slovakia-cbc.eu Vállalkozás indítása Magyarországon Vállalkozás indítása Magyarországon kézikönyv A kiadvány a Magyarország-Szlovákia Határon Átnyúló Együttműködési Program Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. július 15. 2014. 20. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 20/2014. (VII. 3.) AB határozat A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági Részletesebben JELENTÉS a gyógyszerek támogatási és finanszírozási rendszerének, a fogyasztás helyzetének ellenőrzéséről
JELENTÉS a gyógyszerek támogatási és finanszírozási rendszerének, a fogyasztás helyzetének ellenőrzéséről 0448 2004. október 2. Államháztartás Központi Szintjét Ellenőrző Igazgatóság 2.1 Teljesítmény Ellenőrzési Részletesebben Éves jelentés A MAGYAR NEMZETI BANK 2013. ÉVRŐL SZÓLÓ ÜZLETI JELENTÉSE ÉS BESZÁMOLÓJA
Éves jelentés 2013 Éves jelentés A MAGYAR NEMZETI BANK 2013. ÉVRŐL SZÓLÓ ÜZLETI JELENTÉSE ÉS BESZÁMOLÓJA Kiadja: Magyar Nemzeti Bank Felelős kiadó: Hergár Eszter 1850 Budapest, Szabadság tér 8 9. www.mnb.hu Részletesebben Közigazgatás, ellenőrzés, gazdálkodás
Közigazgatás, ellenőrzés, gazdálkodás Tartalomjegyzék I. Költségvetési gazdálkodás, közpénzügyek ellenőrzése... 6 1. Az Alaptörvény közpénzügyi rendelkezései... 6 a. központi költségvetés... 7 b. nemzeti Részletesebben BÁTONYTERENYE VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 2015-2019. KÖZÖTTI CIKLUSRA SZÓLÓ
BÁTONYTERENYE VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 2015-2019. KÖZÖTTI CIKLUSRA SZÓLÓ GAZDASÁGI PROGRAMJA Jóváhagyta Bátonyterenye Város Önkormányzata Képviselő-testülete a 47/2015.(V.06.)Öh.sz. határozatával. Bevezető Részletesebben 2015. évi LXXVII. törvény egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról 1 hatályos: 2015.07.01 -
2015. évi LXXVII. törvény egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról 1 hatályos: 2015.07.01 - Tartalom: Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi Részletesebben A MUNKAERŐ SZABAD MOZGÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ BŐVÍTÉSÉNEK TÜKRÉBEN. Készítette: Erhardt Andrea. Budapest, 2003.
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Újabb diplomás levelező tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány A MUNKAERŐ SZABAD MOZGÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ BŐVÍTÉSÉNEK Részletesebben BÉKÉS MEGYE SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÁSTERVEZÉSI KONCEPCIÓJÁNAK FELÜLVIZSGÁLATA
BÉKÉS MEGYE SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÁSTERVEZÉSI KONCEPCIÓJÁNAK FELÜLVIZSGÁLATA BÉKÉSCSABA 2011. SZEPTEMBER 17. KÉSZÍTETTÉK: BÉKÉS MEGYEI SZOCIÁLIS, GYERMEKVÉDELMI, REHABILITÁCIÓS ÉS MÓDSZERTANI KÖZPONT MÓDSZERTANI Részletesebben Képzési anyag a civil szerveztek működésének támogatására
Képzési anyag a civil szerveztek működésének támogatására NOSZA Egyesület 2014 Tartalom Bevezetés... 3 I. Részvételi jogok... 4 Közérdekű adatok megismerése... 4 Bírósági jogérvényesítés... 4 Közérdekű Részletesebben Nyíregyháza Megyei Jogú Város GAZDASÁGI PROGRAMJA 2015-2019.
Nyíregyháza Megyei Jogú Város GAZDASÁGI PROGRAMJA 2015-2019. Tartalom ÁLTALÁNOS HELYZETKÉP... 4 AZ ÖNKORMÁNYZAT PÉNZÜGYI HELYZETE... 8 ADÓPOLITIKA... 13 SZOCIÁLIS ELLÁTÁSOK... 17 ÓVODAI NEVELÉS... 22 OKTATÁSI Részletesebben Pályázati útmutató a Társadalmi Megújulás Operatív Program
Pályázati útmutató a Társadalmi Megújulás Operatív Program Gyakornoki program a tanulószerződés keretében tanult pályakezdők támogatására a konvergencia régiókban c. könnyített elbírálású pályázati felhívásához Részletesebben ATALANTA Üzleti Szakközépiskola. Kereskedelmi jogi alapismeretek
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Kereskedelmi jogi alapismeretek Szerző: dr. Bednay Dezső Budapest 2009 1 Tartalomjegyzék Bevezetés I. Témakör: A gazdasági társaságok 5.o. 1. A gazdasági társaságokra vonatkozó Részletesebben KÖZ beszerzés. kérdések és válaszok. Interjú Kérdések és válaszok. Jogszabályváltozások

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Európai fizetési meghagyás - Lettország
Az európai fizetési meghagyás kibocsátására hatáskörrel rendelkező bíróságok a polgári ügyekben első fokon eljáró járásbíróságok vagy városi bíróságok (rajona (pilsētas) tiesas). A kérelmet főszabály szerint az alperes bejelentett lakóhelye (deklarētā dzīvesvieta) alapján illetékes járásbírósághoz vagy városi bírósághoz, vagy – ha az alperes nem rendelkezik bejelentett lakóhellyel – az alperes lakcíme (dzīvesvietas adrese) vagy bejegyzett székhelye (juridiskā adrese) szerinti bírósághoz kell benyújtani. A bíróságok listája itt érhető el.
A polgári perrendtartás 485.1 szakasza (1) bekezdésének 1) pontja értelmében a járásbíróság vagy a városi bíróság által kibocsátott európai fizetési meghagyás felülvizsgálata iránt az illetékes regionális bírósághoz (abgabaltiesa) lehet kérelmet benyújtani. Polgári ügyekkel öt regionális bíróság foglalkozik. Egy-egy regionális bíróság hatáskörébe több járásbíróság vagy városi bíróság illetékességi területe tartozik. A bíróságok listája itt érhető el.
A fizetési meghagyás felülvizsgálata iránti kérelmet attól a naptól számított 45 napon belül kell benyújtani, amikor az érdekelt személy tudomást szerez az e szakasz első bekezdésében hivatkozott európai uniós jogszabályok alapján történő felülvizsgálatot megalapozó körülményekről.
Az a kérelem, amely nem jelöli meg a rendelet szerinti felülvizsgálat alapjául szolgáló indokokat, nem elfogadható, és visszaküldésre kerül a kérelmezőnek. A bíróság elutasítja az ügy felülvizsgálat keretében kért újbóli vizsgálatát, kivéve, ha úgy tűnik, hogy a határozat felülvizsgálatát megváltozott körülmények alapján kérik. A bíróság e tárgyban hozott határozatával szemben kifogást (blakus sūdzība) lehet benyújtani.
A fizetési meghagyás felülvizsgálata írásbeli eljárás keretében történik. Ha a kérelem elbírálása során a regionális bíróság megállapítja, hogy a végzés felülvizsgálatának feltételei teljesültek, a megtámadott határozatot teljes egészében megsemmisíti, és az ügyet ismételt elbírálásra visszautalja az elsőfokú bíróság elé.
Ha a regionális bíróság megállapítja, hogy a kérelemben hivatkozott jogalapok nem indokolják a végzés felülvizsgálatát, elutasítja a kérelmet. A bíróság határozatával szemben kifogást lehet benyújtani. Az ilyen típusú kifogások benyújtására és vizsgálatára vonatkozó eljárást a polgári perrendtartás 55. fejezete szabályozza. A polgári perrendtartás angol nyelvű fordítása elérhető itt:
A papíralapú dokumentumokat postai úton vagy személyesen kell benyújtani a bírósághoz.
A bíróságok elfogadják az elektronikus úton benyújtott dokumentumokat is, ha azokat a megfelelő személy írta alá Lettországban elismert, biztonságos elektronikus aláírással. Emellett az eIDAS-rendelet és az európai digitális egységes piaci stratégia fényében módosításra került az elektronikus dokumentumokról szóló törvény, és megtörténtek a szükséges technikai kiigazítások annak érdekében, hogy lehetővé váljon a más uniós tagállamokból származó elektronikus dokumentumok elfogadása. Ennek feltétele, hogy a dokumentumok aláírása megfeleljen az eIDAS-rendeletben foglalt követelményeknek.
Az európai fizetési meghagyást lett nyelven kell elkészíteni, vagy arra lefordítani.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság