text:
Folytatódik a vitatott adatgyűjtés a gyorshajtókról | hírek | Jogi Fórum
Folytatódik a vitatott adatgyűjtés a gyorshajtókról
2001.10.26. origo
Hiába reménykedtek a gyorshajtáson kapott autósok abban, hogy megússzák a büntetést. Bár egy korábbi bírósági döntés szerint jogosan tagadta meg egy autótulajdonos szabálytalankodó családtagja adatainak kiszolgálttatását, az országos rendőrfőkapitány szerint az eset egyedi és nem jelenti azt, hogy a többi, hasonló okok miatt megbüntetett autós is megúszhatja a bírságot. A bíróság ítélete szerint viszont a rendőrségi módszer alkotmányellenes.
Egyedi esetként kezeli a rendőség azt az ügyet, amelyben pert nyert a rendőrök ellen egy gyorshajtásért megbüntetett autótulajdonos. A férfi azért pereskedett, mert autójával egyik családtagja a megengedettnél gyorsabban hajtott, a rendőrség erről trafipax felvételt készített. Ezután ajánlott levélben szólították fel az autó tulajdonosát, szolgáltassa ki szabálytalanságot elkövető családtagja adatait. A férfi erre azonban nem volt hajlandó, csak annyit közölt, egyik családtagja vezette a gépkocsit. A pereskedés során a Legfelsőbb Bíróság jogerős ítéletében az autótulajdonosnak adott igazat. Így sokan arra számítottak, megúszhatják a hasonló okok miatt kivetett bírságot. Felmerült, hogy a rendőrségnek az ítélet miatt meg kell változtatnia bírságolási gyakorlatát.
Minderre azonban egyelőre nem kerül sor, Orbán Péter országos rendőrfőkapitány ugyanis az [origo] kérdésére közölte, hogy csak az említett esetben küldtek ki hibás adatlapot, így egyedi ügyről van szó, a bírságolási gyakorlaton nem akarnak változtatni. Azóta viszont jobban ügyelnek arra, hogy szerepeljen a rendőrség által küldött felszólításban, hogy milyen célból kérik az adatokat. A bíróságon ugyanis az bizonyult perdöntőnek, hogy a rendőrség nem tájékoztatta arról az autóst, hogy pontosan miért kérik a szabálytalankodó nevét, címét. Orbán Péter annak ellenére mondta azt, hogy egyedi esetnek tekinti az ügyet, hogy a Legfelsőbb Bíróság alkotmányellenesnek ítélte a rendőrség módszerét, amivel a trafipax által lefényképezett autók sofőrjeit azonosítják. A bíróság ítéletének indoklásában közölte, hogy a rendőrség megsérti az állampolgárok alkotmányos jogait, amikor az adatkérés során nem közli, hogy milyen célból kéri az információt, és nem tájékoztatja a nyilatkozatra felhívott személyt jogairól. Mostantól a tájékoztatás már szerepel a levelekben, azonban a rendőrség az ítélet előtt több tízezer esetben járt el már hasonlóan.
Korábban jogászok úgy vélték, hogy ezek után az autósok tömegesen is megtagadhatják meg az adatszolgáltatást. Ebben az esetben új bizonyítási módszert kellett volna kidolgozni a gyorshajtók ellen. Az Egyesült Államokban a bizonyítás érdekében szemből fényképezik le a gyorshajtó kocsikat, azért, hogy felismerhető legyen a szabálysértés elkövetője. A felperes azután támadta meg a rendőrség szabálysértési határozatát, hogy a tulajdonában lévő személygépkocsi forgalmi engedélyét és rendszámát hat hónapra bevonták, azzal az indokkal hogy a tulajdonos jogos ok nélkül tagadta meg az adatszolgáltatást. Az ügyben elsőfokon eljáró bíróság elutasította a felperes keresetét, a Legfelsőbb Bíróság azonban a többi között az Alkotmányra is hivatkozva megváltoztatta az elsőfokú ítéletet és hatályon kívül helyezte a rendőrségi határozatokat. A LB megállapította, hogy a rendőrhatóság a felperest az adatszolgáltatás céljáról egyáltalán nem, a jogokról és a kötelezettségekről pedig nem kellően tájékoztatta. Az Alkotmány azonban alapvető jogként rögzíti a személyes adatok védelméhez való jogot, illetve az ártatlanság vélelmének elvét - mondta korábban az [origo]-nak Lomniczi Zoltán, aki a Legfelsőbb Bíróság főtitkára, és szóvivője is egyben. A bíróság azt is elimerte: a felperes nem kötelezhető rá, hogy közvetlen hozzátartozója ellen terhelő nyilatkozatot tegyen. Orbán Péter szerint azonban elég annyit tenni, hogy írásban közlik az autóssal, hogy miért kérik az adatait.

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Felmentettek egy hajléktalanság miatt előállított nőt « Mérce
2018. november 21., 14:32
Az Utcajogász számolt be róla, hogy miután ügyfelüket (az első Budapesten őrizetbe vett hajléktalan embert) első fokon a bíróság figyelmeztetésben részesítette (ami a legenyhébb szabálysértési szankció, de mégis azt jelenti, hogy a bíróság szerint szabálysértést követett el), az Utcajogász munkatársai fellebbeztek a döntés ellen, mivel álláspontjuk szerint az eljárás alá vont hajléktalan nő nem követett el szabálysértést.
A fellebbezésben kifejtették, hogy miért alaptörvény-ellenes az október 15-étől hatályba lépett új szabályozás, illetve kérték a másodfokon eljáró Fővárosi Törvényszéktől, hogy függessze fel az eljárást, és forduljon az Alkotmánybírósághoz (ahogy azt egyébként több város bírósága is megtette).
Az Utcajogász indítványának végül nem adott helyt a Fővárosi Törvényszék, viszont megállapította, hogy mégsem történt szabálysértés.
A másodfokú bíróság szerint ugyanis az elsőfokú bíróság nem értékelte megfelelően azt, hogy a hajléktalan nő saját bevallása szerint nem akar az utcán élni, és tervezi, hogy albérletbe vagy egy ismerőséhez költözik.
A másodfokú bíróság ezt úgy ítélte meg, hogy a hajléktalan nőnek „szándékában áll valamilyen lakó- vagy tartózkodási helyre visszatérni, ilyen szándék mellett pedig nem lehet megvalósítani az életvitelszerű közterületi tartózkodást”, mivel annak feltétele, hogy az illető nem szándékozik lakó- vagy tartózkodási helyre, szállásra visszatérni.
A másodfokú bíróság hivatkozik a korábbi hasonló szabálysértési tényállást megsemmisítő 2012-es alkotmánybírósági határozatra (amely egyébként a többek közt Kocsis Máté által indított hajléktalanellenes háború egyik fontos eleme, amit annak ellenére foglaltak Alaptörvénybe, hogy az Alkotmánybíróság kimondta, hogy alkotmányellenes), és kimondja, hogy objektív tényként az elkövetői akarattól függetlenül fennálló élethelyzetet büntetni nem lehet.
Ennek fényében az életvitelszerű közterületi tartózkodás önmagában nem tevékenység és nem is mulasztás, hanem állapot,
így a felelősség alanyi oldalát is meg kell állapítani – ebben segít például az eljárás alá vont nyilatkozata arról, hogy akar-e közterületen élni.
A Szabálysértési Munkacsoport szerint a hajláktalanság büntetése és az eljárási szabályok (pl. telekommunikációs eszköz indoklás nélküli használata, automatikus őrizetbe vétel, kényszermosdatás) alaptörvény-ellenesek és nemzetközi-jogi szabályokat sértenek, ezért további jogi lépéseket keresnek az ügyben.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2 - A szakértő és a törvényszékek közötti elektronikus kapcsolattartás választhatósága | BÍRÓSÁG
2 - A szakértő és a törvényszékek közötti elektronikus kapcsolattartás választhatósága
2012. szep. 10. - 14:06, OBH-1
A szakértő a törvényszékek első fokú hatáskörébe tartozó, 2013. január 1. napját követően indult polgári perekben választhatja az elektronikus kapcsolattartást a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 394/D. §-ában meghatározott szabályok alapján.
Ha a szakértő az igazságügyi szakértői névjegyzékbe bejelentette, hogy az elektronikus kapcsolattartást vállalja, erre szolgáló elérhetőségét - az e-igszakerto@obh.birosag.hu e-mail címen - az Országos Bírósági Hivatal részére meg kell küldenie, és arról is értesítenie kell -az e-igszakerto@obh.birosag.hu e-mail címen - az Országos Bírósági Hivatalt, hogy a továbbiakban nem vállalja az elektronikus kapcsolattartást.
„Pp. 394/D. § (1) E § rendelkezéseit 2014. június 30-ig csak a törvényszékek első fokú hatáskörébe tartozó, 2013. január 1. napját követően indult polgári perekben kell alkalmazni. ...
(2) Ha a szakértő az igazságügyi szakértői névjegyzékbe bejelentette, hogy az elektronikus kapcsolattartást vállalja, erre szolgáló elérhetőségét az Országos Bírósági Hivatal részére meg kell küldenie, és arról is értesítenie kell az Országos Bírósági Hivatalt, hogy a továbbiakban nem vállalja az elektronikus kapcsolattartást.
(3) Ha a szakértő az elektronikus kapcsolattartást vállalta, a polgári perben a beadványokat, ide értve a szakvéleményt, az előzetes munkatervet és a díjjegyzéket is, – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – elektronikusan küldi meg a bíróság részére. A szakértőnek, ha az elektronikus kapcsolattartást vállalta és ennek technikai lehetőségei adottak, a szakvélemény részévé tett mellékleteket digitalizálnia kell. A szakértő ebben az esetben nem kötelezhető arra, hogy a bírósághoz benyújtott beadványt a felek és más perbeli személyek számára papír alapon megküldje.
(4) A bíróság – kivételes jelleggel – indokolt kérelemre elektronikus kapcsolattartás esetén is engedélyt adhat a szakértőnek a szakvélemény (vagy annak egy részének) papír alapú benyújtására.
(5) A bíróság, ha a perben mindkét fél elektronikus kapcsolattartással jár el – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel –, valamennyi bírósági iratot elektronikusan kézbesít a (2) bekezdés szerint eljáró szakértőnek. Ha a perben mindkét fél vagy az egyik fél papír alapú kapcsolattartással jár el, a bíróság papír alapon és elektronikus úton is kézbesíthet a szakértő részére.
(6) A bíróság papír alapon vagy egyéb adathordozón bocsátja rendelkezésre a szakértő részére a bírósági irat mellékletét, ha annak nagy mennyisége miatt vagy az adathordozó jellegéből adódóan a digitalizálás aránytalan nehézséggel járna vagy lehetetlen, valamint ha a papír alapú okirat valódisága vitás. Ha a bíróság által elektronikus úton megküldött bírósági irathoz e bekezdés szerinti melléklet kapcsolódik, a határidő számításának alapja a melléklet kézhezvételének időpontja.
(7) A bíróság felhívhatja a papír alapú kapcsolattartással eljáró szakértőt arra, hogy a szakvéleményt elektronikus adathordozón is benyújtsa, ha azt elektronikus kapcsolattartással eljáró fél részére kell kézbesítenie. A szakértő felel azért, hogy a papír alapú szakvélemény tartalma megegyezik az elektronikus adathordozón benyújtott dokumentum tartalmával.”

matches: BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
III/03689/2012
. III/03689/2012
Jelen ügyhöz egyesítve lett(ek) a következő ügy(ek): III/00914/2013, III/00944/2013, III/01551/2013,
Első irat érkezett: 12/11/2012
Az indítványozó szerint ellentétes az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésével, azaz a jogállamiság elvével, hogy a Ctv. szabálya visszamenőlegesen hátrányos jogkövetkezményt állapít meg a folyamatban lévő ügyekben. .
III_3689_2012_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 37/2013. (XII. 5.) AB határozat
ABH oldalszáma: 2013/1097
Az ABH 2013 tárgymutatója: határozott kérelem (mint az indítvánnyal szembeni követelmény); jogbiztonság mint visszaható hatályú jogalkotás tilalma; kényszer-törlési eljárás; kényszer-végelszámolási eljárás
2013.04.22 10:30:00 3. öttagú tanács
1. Az Alkotmánybíróság a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 131/A. § (6) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, valamint alkalmazási tilalom kimondására irányuló bírói kezdeményezést elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 131/A. § (1) bekezdés c) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
[1]	A Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának bírája (a továbbiakban: indítványozó) az előtte folyamatban lévő Cgt.01-12-018001. számú ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. §-a alapján az eljárást Cgt.01-12-018001/2. számú végzésével felfüggesztette, és kezdeményezte a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) 131/A. § alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, továbbá kérte annak megállapítását, hogy ezen rendelkezések általánosan (valamint a felfüggesztett egyedi ügyben) nem alkalmazhatók.
[2]	Az indítványból és a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának ahhoz csatolt Cgt.01-11-021970/5. számú – az eljárás közvetlen előzményéül szolgáló – végzéséből az alábbi tényállás állapítható meg.
[3]	A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Észak-budapesti Adóigazgatósága törvényességi felügyeleti eljárás megindítását kérte a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságától egy gazdasági társasággal szemben, mert az a bejegyzett székhelyén nem volt megtalálható. A törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatása után a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága 2012. február 9-én meghozott – és 2012. április 19. napján jogerőre emelkedett – Cgt.01-11-021970/5. számú végzésében a gazdasági társaságot – a törvényességi felügyeleti eljárás megindításakor hatályban volt – Ctv. 81. § (6) bekezdése alapján eltiltotta a további működéstől, egyben megszűntnek nyilvánította és a Ctv. 116. § (1) bekezdése alapján elrendelte a kényszer-végelszámolását. A végzés rendelkezett a kényszer-végelszámoló kirendeléséről, továbbá felhívta a kirendelt végelszámolót arra, hogy a kényszer-végelszámolást a Ctv. VIII. fejezetében előírtak szerint folytassa le. Rendelkezett a végzés továbbá arról is, hogy a végelszámoló díját a végelszámoló kérelmére a legfőbb szerv állapítja meg, amennyiben a legfőbb szerv határozatát nem hozza meg, úgy a végelszámoló díjáról a Cégbíróság dönt. A kényszertörlési eljárás 2012. március elsejétől, mint új jogintézmény lépett hatályba, mely a kényszer-végelszámolási eljárást hivatott felváltani. A jogszabályi változások következtében a kirendelt végelszámoló kérte a Cégbíróságot, hogy a Ctv. 131/A. §-a alapján rendelje el a gazdasági társaság kényszertörlési eljárását, és kötelezze a gazdaság társaság volt vezető tisztségviselőjét 100 000 Forint végelszámolói díj megfizetésére, mivel a társaság vagyona sem a hitelezői igények kielégítésére, sem a költségek fedezésére nem elegendő. A kényszertörlési eljárás megindítása során, 2012. december 11-én fordult az indítványozó bíró az Alkotmánybírósághoz.
[4]	Az indítványozó szerint a jelen ügyhöz hasonló eljárások – mely kapcsán indítványában kiemelte, hogy több ezer ügyről van szó – megindulásakor hatályban volt jogszabály alapján elrendelt kényszer-végelszámolások megszüntetése, és helyettük a kényszertörlési eljárások megindítása során számos aggály merült fel a Ctv. 131/A. §-át illetően.
[5]	Az indítványozó bíró kifejtette, hogy az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésben deklarált jogállamhoz hozzátartozik a jogbiztonság, a jogbiztonság pedig tiltja a visszamenőleges jogalkotást, vagyis azt, hogy a jogszabály a hatálybalépését megelőző időre állapítson meg hátrányos jogkövetkezményt vagy kötelezettséget tegyen terhesebbé, illetve jogot vonjon el, vagy korlátozzon. Az indítványozó szerint az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe ütközik és ezért alaptörvény-ellenes a Ctv. 131/A. §-a a következők miatt.
[6]	A kényszer-végelszámolási eljárás megindulásakor hatályban volt Ctv. 118. § (3) bekezdése a végelszámolók részére minimum 100 000 Forint végelszámolói díjat állapított meg, mely díjhoz biztosan hozzájutottak, mivel az a központi költségvetésből került számukra kiutalásra. Ehhez képest az új, hatályban lévő szabály, a Ctv. 131/A. § (6) bekezdése alapján a végelszámoló megállapított díjának, valamint az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadásainak megfizetésére a cégbíróság a vezető tisztségviselőt illetve a – legalább többségi befolyással rendelkező – tagot kötelezi. Amennyiben a vezető tisztségviselő illetve a – legalább többségi befolyással rendelkező – tag elhalálozott, jogutód nélkül megszűnt, vagy lakóhelye, székhelye és tartózkodási helye ismeretlen, úgy a végelszámoló meg nem térült és igazolt készkiadásait legfeljebb 20 000 Forint összeghatárig a cégbíróság a központi költségvetésből fizeti meg. Az indítvány érvelése szerint a jogszabályváltozásoknak köszönhetően a 2012. március elsején folyamatban lévő kényszer-végelszámolásokban és a 2006. július elsején folyamatban lévő, de be nem fejezett végelszámolásokban a kirendelt végelszámoló szervezetek joga korlátozásra került, mert az új szabály alapján csak arányos díjra jogosultak, melynek behajtása nehézségekbe ütközik, továbbá sok esetben eredménytelen, mert a díj megfizetésére kötelezett vezető tisztségviselő, vagy a tag gyakran fizetésképtelenek, illetve fellelhetetlenek. A központi költségvetésből a végelszámoló díja már nem téríthető meg, csak meghatározott körben és 20 000 Forint összeghatárig van erre lehetőség a készkiadások esetén. Az indítványozó álláspontja szerint a Ctv. 131/A. § (6) bekezdése nem csak a végelszámolók jogait korlátozza visszamenőleges hatállyal, hanem a vezető tisztségviselőre illetve a – legalább többségi befolyással rendelkező – tagra is visszamenőleges hatállyal kötelezettséget állapít meg, hiszen őket kell kötelezni a végelszámoló díjának megfizetésére.
[7]	Az indítványozó előadta továbbá, hogy az eljárás megindulásakor hatályban volt jogszabály alapján elrendelt kényszer-végelszámolás megszüntetésének és helyette a kényszertörlési eljárás megindításának legsúlyosabb, és visszamenőleges következménye, hogy a kényszertörlési eljárásban a Ctv. 118. § (7) bekezdése alapján a vezető tisztségviselőket, egyedüli vagy többségi befolyással rendelkező tagokat a bíróság eltiltja. Ennek következtében a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (a továbbiakban: Gt.) 5. § (10) és 23. § (3) bekezdései szerint a társaság törlését követő öt évig nem lehetnek más gazdasági társaság kizárólagos vagy többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkező tagjai, valamint közkereseti társaság és betéti társaság beltagjai, illetve gazdasági társaság vezető tisztségviselői. Az indítványozó ebben a körben utalt arra is, hogy ellentmondás van a Gt. és Ctv. ezen hivatkozott rendelkezései között.
[8]	Az indítványozó egy előtte folyamatban lévő másik – Cgt.01-12-019952. számú – ügyben, valamint a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának két másik bírája is indítványozta az előttük folyamatban lévő – Cgt.01-13-007695. és Cgt.01-11-026228. számú – ügyekben az Alkotmánybíróság eljárását. A tartalmilag (és szinte teljes egészében szövegszerűen is) egymással megegyező bírói kezdeményezéseket – azok tárgyi összefüggése folytán – az Alkotmánybíróság az Abtv. 58. § (2) bekezdése, valamint az Alkotmánybíróság Ügyrendjének 34. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
[9]	Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt megállapította, hogy az indítványok a Ctv. 131/A. § egészének megsemmisítésére irányulnak, azonban indokolást kizárólag a Ctv. 131/A. § (6) bekezdésével összefüggésben tartalmaznak, ezért az Alkotmánybíróság ennek megfelelően az indítványokat azok tartalma alapján vizsgálta és bírálta el.
[11]	2. Az Ctv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„118. § (7) Amennyiben a (2)–(3) bekezdésben említett szervezetek értesítése vagy a 117. § szerint tett bejelentés alapján a cégbíróság megállapítja, hogy a cég vagyona előreláthatóan nem fedezi a várható felszámolási költségeket, vagy a cég vagyona nem fellelhető, a cégbíróság – a 62. § (4) bekezdés figyelembevételével – a céget törli a cégjegyzékből, a Gt. 5. § (10) bekezdése és a 23. § (3) bekezdése alapján az egyedüli vagy legalább többségi befolyással rendelkező tagot, valamint a vezető tisztségviselőt eltiltja, egyidejűleg határidő tűzésével felhívja a vezető tisztségviselőt, hogy gondoskodjon az iratok elhelyezéséről, az adózás rendjéről szóló törvény szerinti kötelezettségek teljesítéséről, és ezek megtörténtét a cégbíróságnál igazolja.”
„131/A. § (1) A Módtv. 136. §-ának hatálybalépésekor folyamatban lévő kényszer-végelszámolásokban és a 2006. július 1-jén folyamatban lévő, be nem fejezett végelszámolásokban, – amennyiben a cégbíróság még nem kezdeményezett felszámolási eljárást – a végelszámoló 2013. január 1-jéig
c) kényszertörlési eljárás megindítását kezdeményezi, ha sem az a), sem a b) pontban foglalt feltételek nem állnak fenn.”
(6) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben cégbíróság a végelszámoló megállapított díjának, valamint az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadásainak megfizetésére a vezető tisztségviselőt – illetve amennyiben a cégnek legalább többségi befolyással rendelkező tagja van, akkor a legalább többségi befolyással rendelkező tagot a vezető tisztségviselővel egyetemlegesen – kötelezi. Ebben az esetben a cégbíróság – az (5) bekezdés szerinti kivétellel – a végelszámolónak az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadásait (ideértve a számlában áthárított általános forgalmi adót is) indokolt esetben, és legfeljebb 20 000 Forint összeghatárig a központi költségvetésből megfizeti, ha a végelszámoló igazolja, hogy a vezető tisztségviselő – továbbá amennyiben a cégnek legalább többségi befolyással rendelkező tagja van, úgy a legalább többségi befolyással rendelkező tag – elhalálozott, jogutód nélkül megszűnt, vagy lakóhelye (székhelye) és tartózkodási helye ismeretlen.”
[13]	1. Az Alkotmánybíróság az indítvány érdemi vizsgálata előtt áttekintette a kényszer-végelszámolás hatályban volt szabályait, és az azt felváltó, jelenleg is hatályos kényszertörlési eljárással kapcsolatos rendelkezéseket, melyek kapcsán az alábbiakat tartja fontosnak kiemelni.
[14]	A kényszer-végelszámolással kapcsolatos rendelkezéseket a Ctv. a kihirdetése óta közel változatlan módon tartalmazta egészen 2012. március elsejéig. A végelszámolás egy különleges gazdasági állapot. A végelszámolás lényege – törvényi definíció hiányában – a következők szerint foglalható össze: a nem fizetésképtelen gazdálkodó szervezet legfőbb szerve a cég jogutód nélküli megszűnését elhatározva, meghatározott időintervallumon belül hitelezőit kielégíti annak érdekében, hogy a végelszámolás végén a cégjegyzékből törlésre kerülhessen.
[15]	Az önkéntesen folytatott végelszámoláshoz képest a kényszer-végelszámolás legfőbb eltérése az volt, hogy nem a cég legfőbb szerve, hanem a bíróság határozata döntött a jogutód nélküli megszűnésre kötelezésről és a kényszer-végelszámolás elrendeléséről, továbbá a végelszámolót is a bíróság jelölte ki.
[16]	További fontos eltérés volt az is, hogy sem a cég legfőbb szerve, sem a cégbíróság nem dönthetett a kényszer-végelszámolás megszüntetéséről. A kényszer-végelszámolásokra a speciális szabályokon túlmenően mögöttes joganyagként a végelszámolásra vonatkozó rendelkezéseket kellett alkalmazni.
[17]	A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény, továbbá az ezekkel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCVII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 136. §-a rendelkezett arról, hogy a Ctv. végelszámolásról szóló VIII. fejezetében található kényszer-végelszámolásról szóló 7. címének helyére – 2012. március első napjától – a kényszertörlési eljárásról szóló VIII/A. fejezet lépett. Az új, kényszertörlési eljárás célja megegyezik az általa felváltott korábbi kényszer-végelszámolással: a törvényi feltételeknek nem megfelelő működésű cégek kivezetése a gazdasági életből, mely a cégjegyzékből való törléssel zárul, azonban ezt más szabályokkal kívánja elérni. A két eljárás közötti – jelen ügy szempontjából – leghangsúlyosabb különbség, hogy immáron nem kerül sor végelszámoló kirendelésére, hanem a végelszámoló korábbi feladatait a cégbíróság hivatalból végzi el, továbbá szankció jellegű jogkövetkezmények és felelősséget megállapító szabályok is részét képezik az új szabályozási környezetnek.
[18]	Az indítványozó által támadott Ctv. 131/A. §-a a kényszer-végelszámolások megszüntetésével – cégjegyzékből való törléssel, felszámolási vagy kényszertörlési eljárás megindításával – kapcsolatos részletszabályokat tartalmazza.
[19]	2. Az Alaptörvény nem tartalmaz kifejezetten a gazdasági társaságok létrehozására, megszűnésére, megszüntetésére vonatkozó speciális szabályokat. Ennek következtében az Alaptörvény keretei között a törvényhozó nagy szabadságot élvez a gazdasági társaságokkal kapcsolatos szabályok kialakításában, vagy éppen az ezzel kapcsolatos gazdaságpolitikai célok jogi szabályozásában. Ez a szabályozási szabadság azonban nem terjedhet odáig, hogy az Alaptörvényben deklarált más elveket – jelen esetben az Alaptörvény B) cikkét – a jogalkotó figyelmen kívül hagyhatná.
[20]	Az indítványozó a Ctv. 131/A. § (6) bekezdésének alaptörvény-ellenességét állította, mert véleménye szerint az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe ütközik.
[21]	2.1. Az Alkotmánybíróság az alábbiak szerint nem osztja az indítványban foglalt azon érvet, hogy az új szabályozás alkalmazása a végelszámoló szervezetek jogát korlátozná azzal, hogy az eljárás megindulásakor hatályban volt Ctv. 118. § (3) bekezdése alapján a minimum 100 000 Forint végelszámolói díjhoz nem fognak tudni hozzájutni.
[22]	A hatályban volt szabályozás szerint amennyiben a kényszer-végelszámolást lefolytatónak a cégbíróság egy végelszámoló szervezetet rendelt ki, úgy a kirendelt végelszámoló szervezet csak igen szűk körben, a csődeljárásról és felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Csődtv.) 27/A. §-ban részletezett kizárási és összeférhetetlenségi okokra való hivatkozással utasíthatta vissza a megbízatást. A kirendelt végelszámoló szervezet tehát nem csak az indítvány által is hivatkozott „garantált” végelszámolói díj reményében kezdte el az adott kényszer-végelszámolást, hanem a felszámolók névjegyzékében való szerepléséhez kötődő egyik kötelezettségének tett eleget. Továbbá – ahogyan jelen eljárásban is, a korábban részletezett, a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának Cgt.01-11-021970/5. számú végzése is határozott – az eljárás megindításakor hatályban volt Ctv. 118. § (1) bekezdése főszabályként úgy rendelkezett, hogy a végelszámoló díját kérelemre a cég legfőbb szerve állapítja meg. Csak ennek hiányában kerülhetett sor a végelszámolói díj cégbíróság általi megállapítására a Ctv. 118. § (1) bekezdésének második mondata és (3) bekezdése szerint. Ilyen esetben a végelszámoló díja a tevékenységet lezáró beszámoló mérlege szerinti eszközök könyvszerinti értékének 1,5 százaléka, de legalább 100 000 Forint és az azt terhelő általános forgalmi adó összege volt. Hangsúlyozza az Alkotmánybíróság azonban azt, hogy a hatályban volt Ctv. 118. § (3) bekezdésének második mondata lehetővé tette, hogy a bíróság ettől a mértéktől indokolt esetben eltérjen. Az eltérést a törvény nem csak felfelé, hanem lefelé is lehetővé tette a bíróság számára. Ennek kapcsán megjegyzi az Alkotmánybíróság, hogy az ezt megelőző szabályozás, a 2006. június 30-áig hatályban volt Csődtv. 78. § (2) bekezdése csupán a felfelé való eltérést tette lehetővé.
[23]	Kiemelést érdemel a támadott Ctv. 131/A. § (6) bekezdése szerinti végelszámoló megállapított díjának, valamint az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadásainak megfizetése kapcsán, hogy a jelen eljárásban nem egy befejezett kényszer-végelszámolás költségeinek megtérítéséről van szó, hanem éppen ellenkezőleg: egy be nem fejezett kényszer-végelszámolással kapcsolatos költségek megtérítéséről, hiszen ha az eljárás befejezésre került volna, úgy a Ctv. 131/A. § (1) bekezdés a) pontja került volna alkalmazásra. Ezzel szemben a hatályban volt Ctv. 118. § (1) és (3) bekezdéseiben részletezett végelszámolói díj a befejezett kényszer-végelszámolásokra vonatkozott.
[24]	Önmagában nem teremt alaptörvény-ellenes helyzetet az, hogy a be nem fejezett eljárásban a cégbíróság által arányos végelszámolói díj kerül megállapításra. Az Alkotmánybíróság szerint a kényszer-végelszámoló szervezet szempontjából az sem teremt alaptörvény-ellenes helyzetet, hogy a bíróság a Ctv. 131/A. § (6) bekezdése alapján a vezető tisztségviselőt – illetve amennyiben a cégnek legalább többségi befolyással rendelkező tagja van, akkor a legalább többségi befolyással rendelkező tagot a vezető tisztségviselővel egyetemlegesen – kötelezi a költségek viselésére, mert a behajtással kapcsolatos esetlegesen felmerülő, az indítvány által hivatkozott terhek és kockázatok az Alaptörvénnyel nem hozhatók közvetlen összefüggésbe.
[25]	2.2. Az indítvány szerint a Ctv. 131/A. § (6) bekezdése nem csak a végelszámoló szervezeteket érinti hátrányosan, mert a végelszámolói díj és az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadások megfizetésére kötelezett vezető tisztségviselő és tag számára is az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe ütköző módon, visszamenőlegesen kötelezettséget állapít meg.
[26]	Egy gazdasági társaság alapításával, működtetésével és megszüntetésével is szükségszerűen együtt járnak bizonyos költségek. Ezen szükségszerű költségeknek egy részét az államnak (pl.: illeték- és közzétételi költségek), míg más részét a magánszektornak (pl.: könyveléssel kapcsolatos kiadások, ügyvédi munkadíj stb.) fizeti meg a gazdasági társaság. A gazdasági élet szereplőire vonatkozó szabályok, mint például a vizsgált Ctv. vagy az említett Csődtv. is, időről-időre átdolgozásra kerülnek annak érdekében, hogy a gazdasági élet és környezet változásait hatékonyan tudják követni, a felmerülő jogalkalmazási problémákat orvosolni tudják. Minden bizonnyal megoldhatatlan feladat elé állítaná a jogalkalmazót az, ha minden cégre a megalapításukkor hatályos szabályokat kellene alkalmazni.
[27]	Az Alkotmánybíróság itt visszautal az Indokolás [21]–[24] bekezdéseiben kifejtettekre: főszabály szerint a kényszer-végelszámolással kapcsolatos költségeket a legfőbb szerv állapította meg, és – 2012. március 1-je után – csak ennek hiányában kerülhetett sor meghatározott feltételekkel az igazolt készkiadások bíróság általi megállapításra, illetve ennek a központi költségvetésből történő megfizetésére. Megjegyzendő az is, hogy a korábbi szabályok sokkal kedvezőbbek voltak, mint az önkéntesen lefolytatott végelszámolási eljárásnál alkalmazandó, a végelszámoló és az eljárás díjával kapcsolatos rendelkezések [Ctv. 98. § (3) bekezdés b) pont].
[28]	A cég megszüntetéséről jogkövető módon intézkedő cégnek nincs lehetősége arra, hogy a végelszámolással kapcsolatos költségek a központi költségvetésből legyenek megfizetve, ezzel szemben a kényszer-végelszámolásoknál a többségében nem feltétlen jogkövető módon eljáró cégek utáni költségeket az állam fizette meg. A vizsgált rendelkezés éppen ezt a visszás helyzetet változtatta meg.
[29]	Az Alkotmánybíróság – szem előtt tartva az Alaptörvény R) cikkének (3) bekezdésében foglaltakat, figyelemmel az Alkotmánybíróság hasonló kérdésekben kidolgozott korábbi érveire is – megállapítja, hogy önmagában az, hogy a jogalanyok másként cselekedtek volna, ha előre láthatták volna, hogy a jogszabály miként módosul, nem nyújt lehetőséget a jogbiztonság követelményére alapozva alaptörvény-ellenesség megállapítására. A visszaható hatályú jogalkotás tilalmának ilyen kiterjesztő értelmezése alkotmányjogilag nem indokolható. Az egyes szabályok módosítása lehetőségének időbeli korlátozását, illetőleg mindezek garanciáit a jogalkotónak kell kimunkálnia, hiszen erre az Alkotmánybíróságnak nincs felhatalmazása.
[30]	A fentiekben kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság elutasította az indítvány azon részét, mely a Ctv. 131/A. § (6) bekezdésének megsemmisítésére irányult.
[31]	A bírói kezdeményezés szerint az előtte folyamatban lévő ügyben, az eljárás megindulásakor hatályban volt jogszabály alapján elrendelt kényszer-végelszámolás megszüntetésének és helyette a kényszertörlési eljárás – Ctv. 131/A. § (1) bekezdés c) pontja alapján történő – „megindításának legsúlyosabb, és visszamenőleges következménye, hogy a kényszertörlési eljárásban a Ctv. 118. § (7) bekezdése alapján a vezető tisztségviselőket, egyedüli vagy többségi befolyással rendelkező tagokat a cégbíróság eltiltja”.
[32]	Megállapítható azonban, hogy a Ctv. 118. § (7) bekezdése „többes rendeltetésű”: ha a cégbíróság megállapítja, hogy a cég vagyona előreláthatóan nem fedezi a várható felszámolási költségeket, vagy a cég vagyona nem fellelhető, a cégbíróság a céget törli a cégjegyzékből, a Gt. 5. § (10) bekezdése és a 23. § (3) bekezdése alapján az egyedüli vagy legalább többségi befolyással rendelkező tagot, valamint a vezető tisztségviselőt eltiltja, egyidejűleg határidő tűzésével felhívja a vezető tisztségviselőt, hogy gondoskodjon az iratok elhelyezéséről, az adózás rendjéről szóló törvény szerinti kötelezettségek teljesítéséről, és ezek megtörténtét a cégbíróságnál igazolja. Ezen cselekmények a kényszertörlési eljárás befejező részéhez tartoznak, habár egy mondaton belül kerültek szabályozásra, egymástól jól elkülöníthetőek.
[33]	Az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményező indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Abtv. nevesíti azokat az indítványi elemeket, melyek nélkül az indítvány elbírálásra alkalmatlannak minősül. Az indítvánnyal szemben támasztott követelmények egyaránt vonatkoznak a bírói kezdeményezésekre, az alkotmányjogi panasz eljárásra és minden más, az Alkotmánybíróság előtt zajló eljárásra is.
[34]	Az Abtv. 52. § (1) és (1b) bekezdései szerint „[a]z indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. […] [A] kérelem akkor határozott, ha egyértelműen megjelöli […]
c) […] az Alkotmánybíróság által vizsgálandó jogszabályi rendelkezést vagy bírói döntést, […],
e) indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett jogszabály, jogszabályi rendelkezés, […] miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével vagy a nemzetközi szerződéssel, továbbá a 34–36. §-ban meghatározott eljárás indítványozása esetén az indítványban foglalt kérelem részletes indoklását, valamint
[35]	Jelen ügyben az indítványozó a Ctv. 131/A. § egészének alaptörvény-ellenességét állítja, indokolást azonban csak bizonyos részei kapcsán terjesztett elő. Az eltiltásról azonban a Ctv. 131/A. §-a nem rendelkezik, arról – egyebek mellett – a Ctv. 118. § (7) bekezdése, illetve a Gt. rendelkezik. A Ctv. 118. § (7) bekezdése kapcsán – azon túlmenően, hogy ennek alaptörvény-ellenességét nem állította az indítványozó –, alkotmányjogi szempontokat nem tartalmaz az indítvány. Önmagában a kényszer-végelszámolás megszüntetésével és helyette más eljárás megindításával kapcsolatosan aggályokat az indítvány sem állított. Az eltiltás intézménye kapcsán nem derül ki az indítványból, hogy milyen jogkövetkezmény megállapítását kéri az indítványozó annak érdekében, hogy az előtte lévő ügyben az Alaptörvénynek megfelelő döntést hozhasson.
[36]	A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt e részében, az Abtv. 64. § d) pontja alapján – figyelemmel az Abtv. 52. § (1b) bekezdés c), e) és f) pontjaira – visszautasította.
[37]	Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgtf. 44770/2012/2. számú döntésében (BDT2013.2895) az indítvánnyal érintett hasonló ügyben eseti döntést hozott. Az ítélőtábla fellebbezés kapcsán meghozott döntése azonban nem érinti jelen határozat III. részében foglaltakat, az eltiltás hatályon kívül helyezésével kapcsolatos érvrendszer pedig a korábbiakban kifejtettek miatt nem képezhette az alkotmánybírósági vizsgálat tárgyát.
[38]	Hangsúlyozza az Alkotmánybíróság, hogy az általa lefolytatott vizsgálat az Abtv. 52. § (2) bekezdése alapján csak az indítványban megjelölt alkotmányossági kérelemre korlátozódik.
[39]	Az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapul.
. 37/2013. (XII. 5.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2009. évi CXLIV. törvény - 1.oldal - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
A jogszabály mai napon ( 2018.10.20. ) hatályos állapota.
a vízitársulatokról *
Az Országgyűlés a területi vízgazdálkodási közfeladatok ellátása érdekében a vízitársulat (a továbbiakban: társulat) alapítására, szervezetére, működésére, tevékenységére, szakmai feladataira, a társulat és tagjai jogaira, kötelezettségeire, felelősségére, a társulat gazdálkodására, szervezeti változásainak formáira, továbbá törvényességi felügyeletének rendjének szabályozására a következő törvényt alkotja:
1. alakuló gyűlés: az érdekeltek fóruma a társulat megalakítása céljából;
2. * állami hozzájárulás: a társulati művek fejlesztését, működtetését, ezeken a műveken a vizek kártételei elleni védekezést szolgáló, a központi költségvetésről szóló törvényben évenként megállapított költségvetési hozzájárulás;
3. beolvadás: egyesülési folyamat, amelyben a beolvadó társulat megszűnik, és annak vagyona az átvevő társulatra, mint jogutódra száll át;
4. * elkülönített vagyon: az üzemeltetésre, fenntartásra és fejlesztésre a települési önkormányzattól vagy a magántulajdonostól átvett művek, valamint a tulajdonos részéről a vízitársulatnak az üzemeltetésre, fenntartásra és fejlesztésre juttatott pénzeszköz;
5. * érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, illetve amely a társulat működési területéhez nem tartozó ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
6. érdekelt képviselete: az érdekeltet az alakuló gyűlésen képviselő személy;
7. érdekeltség jogcíme: ingatlantulajdonlás vagy ingatlan egyéb jogcímen történő használata;
8. érdekeltségi terület: az a terület, amelynek felszíni és felszín alatti vizei mások tulajdonában lévő vízfolyásokba, tavakba, vízilétesítményekbe juthatnak, illetve elvezethetők, és a terület nem tartozik a társulat működési területébe;
9. felügyelőbizottság: a társulat ellenőrző szerve;
9a. * gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvényben meghatározott gazdálkodó szervezet;
10. intézőbizottság: a társulat irányító szerve;
11. kijelölt vízjárta terület: a települési önkormányzat által kijelölt időszakosan elöntésre kerülő vagy vízzel telített talajú területek;
12. kistérség: a települések között létező funkcionális kapcsolatrendszerek összessége alapján lehatárolható területfejlesztési-statisztikai egység;
13. közcélú mezőgazdasági vízgazdálkodási művek: több ingatlantulajdonost vagy használót érintő, vízgazdálkodási célokat szolgáló vizek és vízilétesítmények;
14. közcélú vízimunkák: vízgazdálkodási célokat szolgáló vizek és vízilétesítmények fenntartása, üzemeltetése, vízilétesítmények építése, fejlesztése, valamint a védekezés;
15. küldött: a társulat tagjainak képviseletét ellátó személy, akit az alakuló gyűlés vagy a területi egység tagjai választanak;
16. * küldöttgyűlés: a társulat küldöttjeinek és tisztségviselőinek összessége;
17. küldött jelölt: területi egységenként az érdekeltek által jelölt személy, akit az alakuló gyűlés választ meg küldöttnek;
18. * működési terület: a vízgyűjtő-gazdálkodási tervezési alegységekre és az érintett vízügyi igazgatási szerv működési területére figyelemmel, elsősorban a legalább 100 000 ha nagyságú földrajzi terület, amelyen a társulat működik, vagy amely területen a társulat legalább 500 km-nyi közcélú vonalas létesítményt tart fent és üzemeltet;
19. önkormányzati hozzájárulás: a társulati művek körébe tartozó önkormányzati tulajdonban lévő vizek és vízilétesítmények fejlesztését, működtetését, a vizek kártételei elleni védekezést szolgáló, a települési önkormányzatok évenként megállapított költségvetési hozzájárulása;
20. összeolvadás: egyesülési folyamat, amelynek során az egyesülő társulatok megszűnnek, és vagyonuk az átalakulással létrejövő új társulatra, mint jogutódra száll át;
21. részvízgyűjtő: a társulat működési területének alapszabályban földrajzilag meghatározott része;
23. szervezőbizottság: a társulat megalakulását előkészítő szervezet, legalább hét tagból áll. Több mint a felét a társulat megalakításában érdekelt természetes személyek, illetve szervezetek (képviselői) alkotják. Tagja a közfeladat ellátása szerint illetékes területi vízügyi és mezőgazdasági igazgatás szervének, a vízgazdálkodási társulatok érdekképviseleti szervezetének képviselője is;
24. szétválás: a társulat a társulati vagyon egy részének a részvételével két vagy több társulatra válik szét;
25. társulat érdekképviselete: a társulatok vagy szerveződéseik által érdekképviseleti célból létrehozott, az egyesülési törvény szerint működő országos vagy területi hatáskörű szervezet;
26. * társulat tagja: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, illetve amely a társulat működési területén ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
27-28. *
29. társulati alapszabály: a társulat önkormányzati működésének szabályait meghatározó dokumentum;
30-31. *
32. * társulati közfeladat: a társulat működési területén a társulat tagjainak közös érdekeit, valamint üzemeltetési szerződés esetén a települési önkormányzati tulajdonban lévő vizek és vízilétesítmények fenntartását, üzemeltetését és fejlesztését szolgáló vízgazdálkodási tevékenység;
33. * társulati művek: a vízitársulat saját tulajdonában lévő művek, valamint a települési önkormányzati vagy magántulajdonban lévő azon művek, amelyek fenntartására, üzemeltetésére és fejlesztésére a tulajdonos a vízitársulattal üzemeltetési szerződést köt;
34. területi egység: a társulat működési területének az a földrajzilag meghatározható része, amelyről a terület érdekeltjei, a társulat tagjai küldöttjelölteket, küldötteket választanak;
35. területi vízgazdálkodás: a helyi jelentőségű közcélú vízgazdálkodási feladatok a káros többlet vizek és a vízhiányok okozta károk megelőzése, elhárítása érdekében;
36. törvényességi felügyeletet gyakorló szerv: a területileg illetékes cégbíróság;
38. * közgyűlés: a társulati tagok összessége.
A társulat fogalma
2. § (1) * A vízitársulat jogi személyiséggel rendelkező, közhasznú szervezetté minősíthető gazdálkodó szervezet.
(2) * A vízitársulat a 3. § (2) bekezdés szerinti közfeladatát elsősorban saját munkaszervezetével köteles elvégezni.
(3) Egy működési területen a területi vízgazdálkodási közfeladatok ellátására egyidejűleg csak egy társulat működhet.
3. § (1) A területi vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott társulatok útján is elláthatók.
(2) * A vízitársulat a társulati műveken területi vízrendezési, vízkárelhárítási és mezőgazdasági vízhasznosítási feladatokat lát el, a társulati műveket fenntartja, üzemelteti és fejleszti.
(3) A társulat alapszabályban meghatározott közfeladatait elősegítő vállalkozási tevékenységet is folytathat.
(4) A társulat csak olyan gazdasági társaságban vehet részt, amelyben felelőssége nem haladja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét.
A társulat szakmai feladatai
4. § (1) A társulat szakmai feladatai:
a) vízrendezés: a káros többletvizek rendezett elvezetésének, visszatartásának biztosítása;
b) vízkárelhárítás: belvízkárok és helyi vízkárok elhárítása, mérséklése;
c) árvízmentesítés: a folyók árterületét mentesítése az időszakos elöntésektől;
d) mezőgazdasági vízhasznosítás, öntözővíz biztosítása mezőgazdasági termelők számára, vízpótlás, vízszolgáltatás halastavak számára;
e) vízvisszatartási, víztározási feladatok.
(2) A társulat a vízrendezési feladatok ellátása érdekében közcélú vízgazdálkodási létesítményeket (csatornákat, szivattyútelepeket, tározókat) létesít, fejleszt, újít fel, tart fenn és üzemeltet, továbbá vízfolyásokat tart fenn és üzemeltet.
(3) * A társulat a vizek kártételei ellen a küldöttgyűlés által elfogadott vízkárvédelmi terve alapján a társulati műveken önálló védelmi tevékenységet végez: belvízvédekezik, területi vízkárelhárítást végez, védekezik a kisvízfolyások árhullámaival szemben. A védelmi feladatokat társulati hozzájárulásból, a művek tulajdonosainak hozzájárulásaiból és a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter által vezetett minisztérium Vízkárelhárítási Szabályzatában foglaltak szerint az állami védelmi forrásokból finanszírozza. A társulati műveken a vizek kártételei elleni védelem érdekében szükséges feladatok ellátása - a művek építése, fejlesztése, fenntartása, üzemeltetése, valamint a védekezés - a társulatok kötelezettsége.
(4) A társulat tagjai részére mezőgazdasági vízhasznosítást, a táblán, illetve üzemen belüli meliorációs és mezőgazdasági vízszolgáltatást, természetvédelmi célú vízvisszatartást végezhet, amelyet a szolgáltatást igénybe vevők differenciált érdekeltségi hozzájárulással is finanszírozhatják.
(5) A társulatot a társulati művekkel kapcsolatban üzemeltetési jog és kötelezettség illeti meg. Jogosult a művekkel kapcsolatba kerülő szervezetek és személyek számára a társulati művekre vonatkozó kezelői hozzájárulást kiadni.
5. § * A társulat tagjai a működési területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant a tulajdonos által feljogosított használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek (a továbbiakban: tagok). A települési önkormányzatok a település teljes belterületével tagjai a társulatnak.
6. § (1) A tag joga, hogy
a) a társulat alapszabályában meghatározott módon küldöttet válasszon;
b) * a közgyűlésen személyesen vagy képviselője útján részt vegyen a társulati feladatok meghatározásában, a határozatok meghozatalában;
c) a társulatban személyesen - ha kizáró ok, illetőleg összeférhetetlenség nem áll fenn - tisztséget viseljen;
d) a tisztségviselőktől, küldöttjétől a társulatot vagy a saját érdekeltségét, egyéb jogait vagy kötelezettségeit érintő ügyben felvilágosítást kérjen;
e) a társulat szervei által a tagsági jogviszonyával kapcsolatban hozott - jogszabályba vagy alapszabályba ütköző - határozat felülvizsgálatát bíróságtól kérheti. A jogsértő határozat felülvizsgálatára irányuló keresetet a határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül kell benyújtani. A kereset indításra megállapított határidő elmulasztása jogvesztő. A kereset benyújtásának halasztó hatálya nincs, a határozat végrehajtását azonban a bíróság felfüggesztheti. Nincs lehetőség a határozat bíróság előtti megtámadásának, ha a határozat meghozatalától több mint egy év eltelt.
(2) A tag kötelessége hogy
a) személyesen vegyen részt a társulat minden olyan szervének tevékenységében, amelybe választották és azt elvállalta;
(3) Amennyiben a tagnak a tagsági jogviszony alapjául szolgáló ingatlan tulajdoni vagy használati jogosultsága megszűnik vagy megváltozik, azt köteles a társulat intézőbizottságának írásban bejelenteni. A bejelentéshez csatolni kell a tagsági jogviszony megszűnését vagy megváltozását igazoló okiratot, illetőleg annak másolatát, valamint - ha abból nem állapítható meg - a bejelentésben közölnie kell a helyébe lépő új tag cégnevét és székhelyét, természetes személy esetében nevét, lakhelyét és anyja nevét, valamint területének nagyságát és a terület helyrajzi számát.
Tagi adatok kezelése
8. § (1) * A társulat tagjainak nevét (cégnevét), lakóhelyét (székhelyét), a természetes személy tag születési évét, anyja nevét, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát), jogviszonyának jellegét (tulajdonos vagy használó), tagsági jogviszonyát megalapozó területének nagyságát első alkalommal az alapszabállyal egy időben, a tagok adataiban bekövetkező változásokat évente egy alkalommal, legkésőbb június 30-ig az illetékes cégbírósághoz kell benyújtani. A tagi adatok és ezek változásainak kezelésére a társulat közfeladata ellátása érdekében működésének időtartama alatt köteles és jogosult.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt tagi adatokat alakuláskor és az adatokban bekövetkezett változások nyilvántartásának hitelessége érdekében évente egy alkalommal az arra hivatott állami szervek a társulat megkeresésére számítógépes adathordozón, díjmentesen bocsátják a társulat rendelkezésére. A társulat a közfeladatok ellátásához saját adatfeldolgozó eszközökkel az (1) bekezdés szerinti tagi adatok megállapítása érdekében díjmentesen a számítógépes ingatlan-nyilvántartásra csatlakozhat.
9. § (1) Az alapszabály a társulat szervezetének, működésének és gazdálkodásának alapokmánya, tartalmát a társulati tagság a társulat céljait és adottságait figyelembe véve maga állapítja meg.
(2) A társulat alapszabályában meg kell határozni:
a) a nevét, székhelyét;
b) a feladatát;
c) a főtevékenységét és azon tevékenységeket, amelyeket a társulat a cégjegyzékben fel kíván tüntetni;
d) a tagok jogait és kötelességeit;
e) a társulati működési területét hektárban;
g) a társulat testületi szerveire, vezető tisztségviselőire, vezető beosztású dolgozóira, gazdálkodására vonatkozó általános szervezeti és működési szabályokat, valamint a vállalkozási tevékenységének kereteit;
h) a társulat képviseletét, ideértve a cégjegyzés módját;
i) mindazt, amit jogszabály alapján az alapszabály rendez vagy a küldöttgyűlés szükségesnek tart.
(3) * Az alapszabály térképi mellékleteiben fel kell tüntetni
a) a társulati műveket és a településeket is feltüntető működési területet;
b) a működési területen belül azokat a települési önkormányzatokat (részvízgyűjtőket) és kistérségeket (a továbbiakban: területi egység), amelyekről az érdekeltek a küldötteket jelölik.
(4) * Az alapszabály mellékleteiben rögzíteni kell továbbá
a) a megválasztott küldöttek nevét, lakóhelyét, az általuk képviselt területi egység megnevezését és a képviselt terület nagyságát hektárban;
b) * a társulat tagjainak nevét (cégnevét), lakóhelyét (székhelyét), a természetes személy tag születési helyét, időpontját, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát), a területének nagyságát ha-ban.
(5) Az alapszabály mellékleteiben bekövetkezett változást az éves rendes küldöttgyűlés követő 30 napon belül kell megküldeni az illetékes cégbíróságnak.
10. § * Az alapszabályt közjegyzői okiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba kell foglalni.
11. § Az alapszabály módosítását - a mellékletek változásának kivételével - a változás megtörténtétől számított 30 napon belül kell bejelenteni a cégbíróságnak.
A társulat megalakulása *
12. § * A társulat megalakul, ha a működési területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek (a továbbiakban együtt: érdekelt) az érdekeltségi egység aránya szerint számított legalább kétharmada az alakuló közgyűlésen
a) kimondja megalakulását,
b) elfogadja a társulat alapszabályát,
c) megválasztja a társulat vezető testületi szerveit és tisztségviselőit, valamint
d) megválasztja a küldötteket.
13. § * A társulat cégbejegyzéséig az alapszabály érvénytelenségére a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. A cégbejegyzés után az alapszabály megtámadására nincs mód, és az alapszabály semmisségét a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvényben meghatározott okokon kívül csak akkor lehet megállapítani, ha a társulat alakuló gyűlésén az összes érdekelt érdekeltségi egység szerint számított több mint kétharmadának igen szavazata hiányzott.
18-22. § *
A társulat szervei
23. § * A társulat szervei:
a) közgyűlés;
b) küldöttgyűlés;
c) intézőbizottság;
d) felügyelőbizottság.
Közgyűlés *
23/A. § * (1) A közgyűlés a társulat legfőbb szerve.
(2) A közgyűlést az intézőbizottság elnöke hívja össze. Ha az intézőbizottság elnöke ezt elmulasztja, az összehívásra a felügyelőbizottság elnöke jogosult. Össze kell hívni a közgyűlést, ha a társulat tagjainak több mint 25%-a írásban kéri.
(3) A társulat közgyűlésén a társulat igazgatója, a területileg illetékes mezőgazdasági és vízügyi igazgatási szervezetnek, valamint a társulatok érdekképviseleti szervezetének képviselője tanácskozási joggal vehet részt.
(4) A közgyűlést az intézőbizottság elnöke vagy az általa felkért személy vezeti le.
(5) A közgyűlés hatáskörébe tartozik a tagok fizetési kötelezettsége mértékének és felhasználásának meghatározása a társulati feladatok ellátása érdekében.
(6) A közgyűlés időpontját, helyét és napirendjét tartalmazó értesítést minden tagnak a közgyűlés megtartására kitűzött időpontot legalább 15 nappal megelőzően meg kell küldeni és a helyben szokásos módon közzé kell tenni.
(7) A tagot a közgyűlésen - két tanú által aláírt - írásbeli meghatalmazással ellátott személy is képviselheti. Egy képviselő legfeljebb száz tagot képviselhet.
(8) A közgyűlés határozata akkor érvényes, ha az összes társulati tag érdekeltségi egység aránya szerint számított, legalább kétharmados többsége, nyílt szavazással dönt az elfogadásáról. Egy tag egy szavazattal rendelkezik.
(9) A közgyűlések határozatairól nyilvántartást kell vezetni és a jegyzőkönyveket a nyilvántartás mellékleteként kell megőrizni.
(10) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell különösen
a) a közgyűlés helyét, idejét;
b) a jelen levő, illetve a képviselt társulati tagok számát;
c) a közgyűlésen hozott határozatokat annak megjelölésével, hogy azokat a megjelent (képviselt) társulati tagok milyen arányban szavazták meg;
d) a jegyzőkönyvvezető és a hitelesítők nevét.
(11) A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezetőn kívül a közgyűlés által megválasztott két hitelesítőnek is alá kell írnia. A jegyzőkönyv nem selejtezhető.
24. § (1) * A küldöttgyűlés évente legalább egyszer ülést tart.
(2) A küldöttgyűlés tagjai a területi egységenként választott küldöttek, továbbá a tisztségviselők, akik a küldöttgyűlésen szavazati joggal rendelkeznek.
(3) A társulat küldöttgyűlésén a társulat tagjai, a társulat igazgatója, a területileg illetékes mezőgazdasági és vízügyi igazgatási szervezetnek, valamint a társulatok érdekképviseleti szervezetének képviselője tanácskozási joggal vehetnek részt.
25. § (1) A küldöttgyűlést az intézőbizottság elnöke hívja össze. Ha az intézőbizottság elnöke ezt elmulasztja, az összehívásra a felügyelőbizottság elnöke jogosult. Az illetékes hatóság és a társulatok országos érdekképviseleti szervezete kezdeményezheti, hogy az illetékes cégbíróság intézkedjen a küldöttgyűlés összehívása érdekében. Össze kell hívni a küldöttgyűlést, ha a társulat tagjainak több mint 10%-a, vagy a küldöttek több mint fele a napirend megjelölésével írásban kéri.
(2) * A napirendet tartalmazó írásbeli meghívót a küldöttgyűlés tervezett időpontja előtt legalább 8 nappal meg kell küldeni a küldöttgyűlés tagjainak, a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak, a vízügyi igazgatási szervezetnek, a társulatok érdekképviseleti szervezetének, valamint a társulat azon tagjainak, akik a küldöttgyűlést kezdeményezték, továbbá a meghívót a területileg illetékes települési önkormányzat(ok)nál hirdetmény formájában is közzé kell tenni.
26. § (1) A küldöttgyűlés akkor határozatképes, ha azon a küldöttgyűlés tagjainak több mint fele személyesen megjelenik, és a megjelent küldöttek a társulat működési területének több mint felét képviselik.
(2) Ha a küldöttgyűlés nem határozatképes, a 8 napon belüli időpontra összehívott második küldöttgyűlés az eredeti napirenden szereplő ügyekben a megjelent küldöttek számára és az általuk képviselt terület nagyságára való tekintet nélkül határozatképes.
(3) A küldöttgyűlést az intézőbizottság elnöke vagy az általa felkért személy vezeti le. Az intézőbizottság elnökének akadályoztatása esetén a küldöttgyűlés levezetésére a felügyelőbizottság elnöke tesz személyi javaslatot a küldöttgyűlés felé.
27. § (1) A küldöttgyűlés határozatait - ha e törvény vagy az alapszabály másként nem rendelkezik - nyílt szavazással és a megjelenteket megillető szavazatok egyszerű többségével hozza meg.
(3) Az alapszabály módosításához a jelen lévő küldöttek legalább kétharmadának, a társulat megszüntetéséhez, egyesüléséhez, szétválásához, a csatlakozáshoz, illetve a kiváláshoz a küldöttgyűlés összes tagjának legalább 75%-ának a szavazatára van szükség.
(4) A küldöttgyűlések határozatairól nyilvántartást kell vezetni, és a jegyzőkönyveket a nyilvántartás mellékleteként kell megőrizni.
28. § A küldöttgyűlés jegyzőkönyvére a 18. § (2)-(4) bekezdéseiben foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
29. § Rendkívüli küldöttgyűlést kell tartani, ha
a) az intéző- vagy a felügyelőbizottság tagjainak száma a határozatképességhez szükséges létszám alá csökken;
b) az intézőbizottság elnöke lemond, vagy tisztsége bármely okból megszűnik;
c) az intézőbizottság vagy annak elnöke szükségesnek tartja;
d) a társulat tagjainak több mint 10%-a vagy a küldöttek több mint fele a napirend megjelölésével írásban kéri.
30. § (1) A küldöttgyűlés hatáskörébe tartozik
a) alapszabály módosítása;
b) a társulat megszüntetésének, szétválásának, egyesülésének, illetőleg a kiválás és a belépés engedélyezése;
c) * az önkéntes befizetésekből származó támogatások felhasználása;
d) a szervezeti és működési szabályzat elfogadása, módosítása;
e) a tisztségviselők megválasztása, beszámoltatása, visszahívása, felmentése, költségtérítésének és díjazásának megállapítása;
f) a társulat közfeladatainak éves ütemezése, valamint az ár- és belvízvédekezési tartalék mértékének meghatározása;
g) a közfeladatok ellátásához szükséges - a törvényben meghatározott mértékű - elkülönített vagyon meghatározása, nevesítése;
h) az éves beszámoló, illetőleg egyszerűsített éves beszámoló jóváhagyása;
i) gazdasági társaságba való belépés, vagy gazdasági társaság alapítása.
31. § (1) A társulat irányító szerve az intézőbizottság. Az intézőbizottság elnöke és tagjai vezető tisztségviselők.
(2) Az intézőbizottság elnökét és legalább 2 tagját a küldöttgyűlés a társulat tagjai közül egyszerű többséggel öt évre választja meg. Az intézőbizottság elnöke és tagjai újraválaszthatóak.
(3) Az intézőbizottság gondoskodik a küldöttgyűlés határozatainak végrehajtásáról és dönt a társulatot, illetőleg a társulat közfeladatait érintő olyan ügyekben, amelyek nem tartoznak a küldöttgyűlés hatáskörébe. A jogszabályok, az alapszabály, egyéb szabályzatok, valamint a küldöttgyűlés határozatainak megtartásával vezeti és irányítja a társulat működését.
(4) Az intézőbizottság
a) gondoskodik a társulat éves feladattervének és költségvetésének elkészítéséről, javaslatot tesz a küldöttgyűlésnek azok elfogadására, vagy módosítására;
b) gondoskodik a társulat gazdálkodásának irányításáról, a társulati vagyon megóvásáról és tulajdonának védelméről;
c) gondoskodik az éves mérleg elkészítéséről, biztosítja a felügyelőbizottság ez irányú vizsgálatának feltételeit, valamint azt, hogy az éves mérleget a küldöttgyűlés megvitassa és döntsön annak elfogadásáról;
d) gondoskodik a tagi nyilvántartásról és a változások átvezetéséről;
e) biztosítja a jóváhagyott éves feladatterv gazdaságos, műszakilag megfelelő végrehajtásának feltételeit;
f) biztosítja a tagok jogainak érvényesülését, elősegíti kötelezettségeik teljesítését;
g) figyelemmel kíséri a társulat pénz- és hitelgazdálkodását;
h) előkészíti a küldöttgyűlés által tárgyalandó ügyeket és kidolgozza a határozati javaslatokat;
i) beszámol a küldöttgyűlésnek a társulati terv teljesítéséről, a társulat vagyoni helyzetéről, továbbá a két küldöttgyűlés közötti időben a tett intézkedésekről;
(5) Az intézőbizottság
a) ügyrendjét maga állapítja meg;
b) üléseire a felügyelőbizottság elnökét és az igazgatót meg kell hívni, akik az ülésen tanácskozási joggal vesznek részt;
c) elnöke az ügyrendben, illetőleg az alapszabályban meghatározott módon, de legalább negyedévenként a bizottságot összehívja, és az ülést levezeti. Az intézőbizottság elnökének akadályoztatása esetén az intézőbizottság ülését a korelnök hívja össze és vezeti le. Az intézőbizottság ülése akkor határozatképes, ha azon tagjai több mint fele jelen van. Határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén a levezető elnök szavazata dönt;
d) üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet az intézőbizottság elnöke (az ülést levezető elnök) és a jegyzőkönyvvezető ír alá;
e) üléséről készült jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az ülés megtartásának helyét, idejét, a megjelentek nevét, a határozatképességre vonatkozó megállapítást, a tárgyalt napirendet, az ülésen elhangzott beszámolók, illetve hozzászólások lényegi tartalmát, az intézőbizottság bármely tagjának a meghozott határozattól eltérő álláspontját, a meghozott határozatokat folyamatos sorszámozással megjelölve, és ha azok jellege megkívánja, a határozatok végrehajtási határidejét a felelősök nevének feltüntetésével;
f) üléséről készült jegyzőkönyv egy-egy másolati példányát az összes melléklettel együtt a felügyelőbizottság elnökének meg kell küldeni;
g) üléséről készült jegyzőkönyv eredeti példányát és mellékleteit a társulat köteles külön gyűjtőben megőrizni. A jegyzőkönyv nem selejtezhető;
h) határozatairól olyan nyilvántartást kell vezetni, amelyből kitűnik, hogy a végrehajtást igénylő ügyekkel kapcsolatban mikor és milyen intézkedések történtek.
32. § (1) A társulat ellenőrző szerve a felügyelőbizottság.
(2) A felügyelőbizottság elnökét és legalább 2 tagját a társulat tagjai közül a küldöttgyűlés választja meg egyszerű többséggel öt évre. A felügyelőbizottság elnöke és tagjai újraválaszthatóak.
(3) A felügyelőbizottság feladata a társulat tevékenységére kiterjedő folyamatos ellenőrzés. A felügyelőbizottság rendszeresen ellenőrzi a társulat működését, a jogszabályok, az alapszabály, a szervezeti és működési szabályzat és más belső szabályzatok megtartását, továbbá a küldöttgyűlési és intézőbizottsági határozatok végrehajtását.
(4) A felügyelőbizottság feladatai:
a) rendszeresen ellenőrzi a társulat ügyvitelét, pénz-, hitel- és anyaggazdálkodását, továbbá a dolgozók létszámára, bérére, munkavédelmére vonatkozó rendelkezések, illetve előírások megtartását, és ezekkel kapcsolatos megállapításait írásban - a vizsgálati jegyzőkönyv megküldése útján - haladéktalanul közli a társulat elnökével;
b) testületileg vagy kiküldött tagja útján bármikor megvizsgálhatja, évenként pedig köteles megvizsgálni a társulat könyveit, számadásait, nyilvántartásait, pénztárát, valamint anyagkezelését. Megállapításairól jegyzőkönyvet készít;
c) szükség esetén javaslatot tesz a rendkívüli küldöttgyűlés összehívására;
d) indokolt esetben a küldöttgyűlés felé javaslatot tesz az intézőbizottság elnökének vagy tagjainak visszahívására, alkalmazottak tekintetében felelősségre vonást kezdeményezhet;
e) véleményezi a küldöttgyűlés elé terjesztett beszámolókat és jelentéseket;
f) jogosult a társulat működésével kapcsolatos bármely ügyben vizsgálatot tartani, ellenőrzése alól a társulat ügyei nem vonhatóak ki.
(5) A felügyelőbizottság
b) a társulat tevékenységére vonatkozó megállapításairól a küldöttgyűlésnek évente beszámol; a küldöttgyűlés a társulat éves beszámolójáról, illetőleg egyszerűsített éves beszámolójáról csak a felügyelőbizottság megállapításainak ismeretében határozhat;
c) az intézőbizottsághoz fordul, ha annak hatáskörét az ellenőrzése kapcsán tett megállapítása érinti;
d) akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van, határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza meg, és szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(6) A felügyelőbizottság üléseit a felügyelőbizottság elnöke hívja össze és vezeti le az ülést. A felügyelőbizottság elnökének akadályoztatása esetén a felügyelőbizottság ülését a korelnök hívja össze és vezeti le. A felügyelőbizottsági ülésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek tartalmaznia kell az ülés megtartásának helyét, idejét, a megjelentek nevét, a határozatképességre vonatkozó megállapítást, a tárgyalt napirendeket, a hozzászólások lényeges tartalmát, a hozott határozatokat folyamatos sorszámozással megjelölve, és - ha azok jellege megkívánja - a határozatok végrehajtási határidejét a felelős nevének feltüntetésével. A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyv vezetője és a felügyelőbizottság elnöke írja alá.
(7) A felügyelőbizottság vizsgálatairól, az ezek során megtett megállapításairól jegyzőkönyvet kell készíteni. A felügyelőbizottság vizsgálati jegyzőkönyvét ismertetni kell a vizsgálatban érdekelt személyekkel, akik a jegyzőkönyv tartalmára észrevételeket tehetnek.
(8) A felügyelőbizottsági ülések és vizsgálatok jegyzőkönyveit, továbbá azok mellékleteit a társulat külön gyűjtőben köteles megőrizni. A jegyzőkönyvek nem selejtezhetők.
A társulat tisztségviselői
33. § (1) A társulat tisztségviselői:
a) intézőbizottság elnöke, tagjai (vezető tisztségviselők);
b) felügyelőbizottság elnöke (vezető tisztségviselő), tagjai.
(2) * Tisztségviselő csak a társulat nagykorú, cselekvőképes tagja - jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén annak képviselője - lehet, aki nem áll jogerős bírósági ítélet alapján a közügyektől eltiltás hatálya alatt. Egy tag két tisztségre nem választható. A tisztségviselők és az igazgató nem lehetnek egymásnak a Ptk. szerinti közeli hozzátartozói, valamint a tisztségviselő nem lehet a társulat ügyvezetője. A tisztségviselők tisztségüket a jogszabályokban, az alapszabályban, a társulat belső szabályzataiban, a küldöttgyűlés, az intézőbizottság és a felügyelőbizottság határozataiban foglaltak szerint kötelesek ellátni. A tisztségviselők jogszabályba, alapszabályba, a társulat belső szabályzataiba, küldöttgyűlési és intézőbizottsági határozatokba ütköző cselekedeteikkel a társulatnak szándékosan okozott kárért egyetemlegesen, a gondatlan károkozásért közrehatásuk arányában felelnek. A tisztségviselők a társulat küldöttgyűlése által az éves költségvetésben jóváhagyott összeg mértékéig tiszteletdíjban, költségtérítésben részesülhetnek.
34. § (1) A tisztségviselőt fel kell menteni, ha
a) tisztségéről lemondott;
b) a tisztség betöltését kizáró ok következett be;
c) a jogszabályban, illetőleg az alapszabályban meghatározott összeférhetetlenség áll fenn, és azt az érintett felhívásra nem szüntette meg;
d) a tisztség betöltésére alkalmatlanná vált.
(2) Ha az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott alkalmatlanság a tisztségviselő tisztségének ellátásával vagy magatartásával függ össze, az alapszabályban szabályozott módon a felmentés előtt lehetőséget kell adni számára a vele szemben felhozott kifogások elleni védekezésre, kivéve, ha az eset összes körülményeiből következően ez a küldöttgyűléstől nem várható el.
35. § A tisztségviselőt a küldöttgyűlés visszahívja, ha a közügyektől jogerősen eltiltották.
36. § (1) A társulat tisztségviselője írásbeli bejelentéssel tisztségéről bármikor lemondhat. Ez esetben a küldöttgyűlés a bejelentés időpontjára visszamenő hatállyal menti fel a tisztségviselőt.
(2) Az intézőbizottság elnöke lemondását a felügyelőbizottság elnökének köteles bejelenteni, a többi tisztségviselő az intézőbizottság elnökének jelenti be a lemondását.
(3) Ha a tisztségviselői helyek bármilyen okból megüresednek a soron következő küldöttgyűlésen gondoskodni kell a tisztségviselők alapszabály szerinti számának választással történő helyreállításáról.
(4) Az intézőbizottság elnökének lemondása esetén 90 napon belül összehívott küldöttgyűlésen kell az új elnököt megválasztani.
(5) Amennyiben a felügyelőbizottság elnökének tisztsége szűnik meg, feladatai ellátásáról az alapszabályban kell rendelkezni.
Az intézőbizottság elnöke
37. § (1) Az intézőbizottság elnöke egyben a társulat elnöke.
(2) Az intézőbizottság elnöke a jogszabályoknak, az alapszabálynak és más belső szabályzatnak, valamint a küldöttgyűlés és az intézőbizottság határozatainak megfelelően irányítja a társulatot. Az intézőbizottság ülései közötti időszakban dönt azokban az ügyekben, amelyek jogszabály vagy az alapszabály rendelkezései szerint nem tartoznak a küldöttgyűlés, illetőleg az intézőbizottság hatáskörébe. Akadályoztatása esetén feladatai ellátásáról az alapszabályban kell rendelkezni.
(3) Az intézőbizottság elnöke
a) irányítja a közfeladat végrehajtását, és folyamatosan ellenőrzi annak teljesítését;
b) gondoskodik a társulati feladatok költségfedezetének biztosításáról, és folyamatosan ellenőrzi a költségvetés betartását;
c) gyakorolja az igazgató feletti munkáltatói jogokat;
d) gondoskodik a tagok kiértesítéséről a 49. § (1) bekezdése szerint;
f) gondoskodik a pénz- és hitelgazdálkodással kapcsolatos tennivalók időben történő elvégzéséről, a társulati vagyon kezeléséről és nyilvántartásáról;
g) gondoskodik a küldöttgyűlés és az intézőbizottság elé terjesztendő javaslatok, jelentések és beszámolók elkészítéséről, továbbá a küldöttgyűlési és intézőbizottsági határozatok végrehajtásáról;
h) gondoskodik arról, hogy a társulat tagjairól nyilvántartást vezessenek és a változást, az éves küldöttgyűlést követő 30 napon belül az illetékes cégbírósághoz benyújtsák;
i) * összehívja a közgyűlést, küldöttgyűlést, a rendkívüli küldöttgyűlést és az intézőbizottsági ülést;
j) beszámol a küldöttgyűlésnek és az intézőbizottságnak a közfeladat teljesítéséről, a társulat vagyoni helyzetéről, az ügyviteléről, valamint a küldöttgyűlések és az intézőbizottsági ülések között általa hozott legfontosabb intézkedésekről;
k) rendszeresen és részletesen tájékoztatja a felügyelőbizottságot a társulat működéséről;
l) a felügyelőbizottság elnökével együttműködik a társulati feladatokkal kapcsolatos panaszok és bejelentések kivizsgálásában és a vizsgálatok eredménye alapján szükség szerint intézkedik;
m) ha az intéző-, illetve felügyelőbizottság a jogszabályban vagy az alapszabályban megállapított feladatait nem kielégítően látja el, az intézőbizottság elnöke köteles a bizottságnak vagy egyes tagjainak visszahívására a küldöttgyűlés felé javaslatot tenni;
n) tevékenységéről a küldöttgyűlésnek évente beszámol;
o) levezeti a küldöttgyűlést és az intézőbizottsági üléseket.
38. § (1) A felügyelőbizottság elnöke vezető tisztségviselő. Összehangolja és irányítja a társulat egész tevékenységére kiterjedő folyamatos ellenőrzést. Ezen belül a felügyelőbizottság elnöke
a) rendszeresen ellenőrzi a társulat ügyvitelét, pénz- és anyaggazdálkodását, testületileg vagy kiküldött tagja útján bármikor megvizsgálhatja, évenként pedig köteles megvizsgálni a társulat könyveit, számadásait, nyilvántartásait, pénztárát, anyagkezelését, műhelyeit, raktárait, és a vizsgálatról jegyzőkönyvet készít;
b) a küldöttgyűlés megbízása alapján, az intézőbizottság, illetőleg az elnök felkérésére célvizsgálatot végez;
c) megvizsgálja a társulat zárszámadását, erről és az éves ellenőrző tevékenységéről beszámol a küldöttgyűlésnek;
d) összehívja a küldöttgyűlést, ha az intézőbizottság elnöke ezen kötelezettségének nem tesz eleget, illetőleg javaslatot tesz a rendkívüli küldöttgyűlés összehívására.
(2) A felügyelőbizottság elnöke az intézőbizottság ülésein tanácskozási joggal vesz részt.
(3) Feladatai ellátásának akadályoztatása esetére helyettesítéséről az alapszabályban kell rendelkezni.
A társulat igazgatója
39. § (1) A társulat szakmai és gazdasági tevékenységének irányítását igazgató is elláthatja.
(2) Tevékenységét az alapszabályban és a társulat belső szabályzataiban meghatározottak szerint, határozatlan időre szóló munkaszerződés vagy egyéb jogviszony alapján végzi.
(3) A társulat munkavállalói felett gyakorolja a munkáltatói jogokat.
(4) A munkaszerződéssel alkalmazott igazgatóra a Munka Törvénykönyve vezető állású munkavállalóra vonatkozó rendelkezései vonatkoznak.
(5) Az igazgatóval kapcsolatos munkáltatói jogokat az intézőbizottság elnöke gyakorolja.
A társulat felügyelete, érdekképviselete
40. § (1) A társulat felett a törvényességi felügyeletet a cégbíróság látja el.
(2) * A társulat közfeladatainak ellátása feletti szakmai felügyeletet a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter, az irányítása alatt álló, a társulat működési területe szerinti vízügyi igazgatási szerv útján látja el.
(3) A társulatok közös érdekeinek érvényesítését és védelmét az egyesülési jogról szóló törvény szerint működő országos, illetve régiós hatáskörű társulati érdekképviseleti szervezet látja el. A társulatok az érdekképviseleti szervezetnek fizetett hozzájárulást az egyéb költségeik között számolhatják el.
40/A. § * (1) A vízügyi igazgatási szerv a szakmai felügyelet keretében
a) tagja a szervezőbizottságnak és nyomon követi annak munkáját, továbbá - felszólalási joggal - részt vesz a közgyűlésen és a küldöttgyűlésen,
b) figyelemmel kíséri a vízitársulat szakmai feladatai teljesítésének végrehajtását,
c) a vízitársulattól - annak szakmai feladatai ellátása körében - személyes adatot nem tartalmazó adatszolgáltatást kérhet.
(2) Ha a vízügyi igazgatási szerv a szakmai felügyelet során azt észleli, hogy a vízitársulat szakmai feladatai ellátásának módja, vagy a szakmai feladatok ellátásával kapcsolatos mulasztása közfeladat ellátását veszélyezteti, felhívja a vízitársulatot a jogsértés vagy hibás gyakorlat megszüntetésére. A vízitársulat a felhívásban foglaltak alapján tett intézkedéséről köteles a vízügyi igazgatási szervet 30 napon belül tájékoztatni.
(3) Ha a vízitársulat a vízügyi igazgatási szerv felhívása alapján intézkedést nem tesz, a vízügyi hatóság a vízügyi igazgatóság kérelmére a vízitársulatot intézkedés megtételére kötelezi.
A társulat gazdálkodása, vagyona
41. § * A társulat az érintett települési önkormányzat költségvetési hozzájárulásából, önkéntes támogatásokból és a vállalkozásból származó eredményéből végzi tevékenységét. A társulat közfeladataihoz történő önkormányzati hozzájárulás mértékéről, folyósításának feltételeiről az üzemeltetési szerződésben kell rendelkezni.
42. § (1) A társulat közfeladata ellátásához szükséges elkülönített vagyona és a vállalkozásaiból származó nyeresége a tagok között nem osztható fel.
(2) A társulat a közfeladatok ellátásához szükséges elkülönített vagyonával gazdasági társaságot, közhasznú társaságot, alapítványt nem hozhat létre, gazdasági társaságban, közhasznú társaságban érdekeltséget nem szerezhet, alapítvány részére pénzbeli vagy egyéb hozzájárulást nem teljesíthet. A közfeladat ellátásához szükséges elkülönített vagyon nem terhelhető meg, nem vonható végrehajtás alá, azt a társulat mértékének és értékének csökkenése nélkül használhatja. A tárgyévben a közfeladat ellátásához juttatott pénzeszközt közfeladatai ellátására fordítja.
(3) A társulat a tartozásaiért a közfeladat ellátásához szükséges elkülönített vagyonával nem felel, de küldöttgyűlési vagy intézőbizottsági határozattal az állami (önkormányzati) visszatérítendő támogatások, továbbá a közfeladat ellátását biztosító hitelek visszafizetésére az éves társulati hozzájárulás legfeljebb felét fedezetként felajánlhatja. A tagok a társulat tartozásaiért nem felelnek.
(4) A társulat elkülönített vagyonáról a küldöttgyűlés által jóváhagyott, tételes és évente aktualizált nyilvántartást köteles vezetni.
43. § * A társulat gazdasági tevékenységének elvégzésére munkaszervezetet működtet a küldöttgyűlés határozatának megfelelően. A munkaszervezet irányítását önálló hatáskörben a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott vezető látja el. A társulatnál foglalkoztatott munkavállalók jogaira és kötelezettségeire, valamint a munkaügyi kapcsolatokra a Munka Törvénykönyve rendelkezéseit kell alkalmazni.
44. § A társulat a vállalkozási tevékenységből származó adózás előtti eredményét közfeladatai ellátására fordíthatja.
45. § * A települési önkormányzati és a magántulajdonba tartozó társulati művekre a tulajdonos köthet a vízitársulattal - versenyeztetés nélkül - üzemeltetési szerződést.
46. § A társulat a tagjainál vagy harmadik személynél bekövetkezett vízkárokért csak akkor felel, ha a társulati és a közfeladatok elvégzéséhez bármely jogcímen kapott hozzájárulást nem a küldöttgyűlés döntései szerint használja fel.
A társulat egyesülése és szétválása *
47. § * A társulat más típusú jogi személlyé nem alakulhat át.
48. § * A társulat más társulattal összeolvadás útján egyesülhet.
49. § * A társulat különválással több társulatra szétválhat.
53-55. § *
56-58. § *
59-60. § *
61/A. § * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a vízitársulatok megalakulásával, működésével, megszűnésével kapcsolatos, a társulat belső szabályozási feladatkörébe nem utalt részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.
62/A. § * (1) Az állami tulajdonnak minősülő, az 1992. január 1-jei rendező mérleg és rendező eredménykimutatás készítéséről szóló miniszteri rendelet alapján a vízitársulat jegyzett tőkéjébe átsorolt közcélú vizek és vízilétesítmények könyv szerinti értékét 2014. december 31-ig a vízitársulati jegyzett tőkéből ellentételezés nélkül, adó-, járulék- és illetékmentesen ki kell vonni, és a közcélú vizek és vízilétesítmények könyv szerinti értékével a jegyzett tőkét le kell szállítani.
(2) Ha az európai uniós támogatással megvalósuló vízgazdálkodási beruházás kedvezményezettje a vízitársulat, az eddigi kedvezményezett helyébe a forgalomképes állami tulajdonban lévő vizeket és vízilétesítményeket érintő beruházásoknál a vízügyi igazgatási szerv lép.
63. § Ez a törvény a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Kihirdetve: 2009. XII. 18.
Megállapította: 2011. évi XXII. törvény 11. § (1). Módosította: 2011. évi CCI. törvény 347. §.
Megállapította: 2013. évi CCXLIX. törvény 15. § (1). Hatályos: 2014. X. 1-től.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 57. § (2) a).
Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 57. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Módosította: 2012. évi CCXIII. törvény 71. § (2).
Megállapította: 2011. évi XXII. törvény 11. § (2). Módosította: 2011. évi CLXXIV. törvény 69. §.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi XXII. törvény 20. §. Hatálytalan: 2011. III. 30-tól.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 57. § (2) b).
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi XC. törvény 39. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CCXLIX. törvény 15. § (2). Hatályos: 2014. X. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCXLIX. törvény 20. § a). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXIII. törvény 62. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Megállapította: 2011. évi XXII. törvény 12. §. Hatályos: 2011. III. 30-tól.
Megállapította: 2013. évi CCXLIX. törvény 16. §. Hatályos: 2014. X. 1-től.
Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 254. § (1), 2011. évi CLXXIV. törvény 69. §.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 57. § (2) c).
Megállapította: 2012. évi CCXIII. törvény 63. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 57. § (2) d).
Megállapította: 2011. évi XXII. törvény 13. §. Hatályos: 2011. III. 30-tól.
Módosította: 2017. évi CXXXVI. törvény 64. §.
Megállapította: 2017. évi XXXIII. törvény 47. §. Hatályos: 2017. V. 5-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 1. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
A korábbi alcímmel együt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 2. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
A korábbi alcímmel együt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 3. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXIII. törvény 64. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Beiktatta: 2012. évi CCXIII. törvény 65. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Megállapította: 2012. évi CCXIII. törvény 66. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Megállapította: 2011. évi XXII. törvény 14. §. Módosította: 2015. évi VI. törvény 26. §.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CCXIII. törvény 71. § (1). Hatálytalan: 2012. XII. 28-tól.
Megállapította: 2012. évi CCXIII. törvény 67. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 57. § (2) g).
Megállapította: 2012. évi CCXIII. törvény 68. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Megállapította: 2011. évi CLXXIV. törvény 68. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi CXVI. törvény 41. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CCXLIX. törvény 17. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi XXII. törvény 18. §. Hatályos: 2011. III. 30-tól.
Megállapította: 2013. évi CCXLIX. törvény 18. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2017. évi XXXIII. törvény 48. §. Hatályos: 2017. V. 5-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 4. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
A korábbi alcímmel együt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 5. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 6. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 7. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 8. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 201. § 9. Hatálytalan: 2016. X. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXIII. törvény 70. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCXLIX. törvény 20. § b). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CCXLIX. törvény 19. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beépítve: 1995. évi LVII. törvény 3. § (3).
Beépítve: 1995. évi LVII. törvény 6. § (3).
Beépítve: 1995. évi LVII. törvény 7. § (1).
Beépítve: 1995. évi LVII. törvény 7. § (3).
Beépítve: 1995. évi LVII. törvény 8. § (2).
Beépítve: 1995. évi LVII. törvény 34-44/A. §.
Beépítve: 1995. évi LVII. törvény 1. melléklet 7.
Beépítve: 1997. évi CLVI. törvény 2. § (1) l).
Beépítve: 1991. évi XLIX. törvény 4. § (3) b).
Beépítve: 1997. évi CXLI. törvény 73/A. § (4).
Beépítve: 2007. évi XVII. törvény 23. § (5).

matches:
bíróság
bíróság
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9