text:
Önkéntes utazók segítségével kelt új életre egy romos kúria a Balaton-felvidéken | Sokszínű vidék
balaton-felvidékdiszeli kúriasokszínű vidéktapolca-diszel
2019. 02. 02. 15:32
A work and holiday programokról eddig olyan összefüggésben hallottunk, hogy a rendszer segítségével biztonságos módon messzi egzotikus tájakra lehet utazni néhány óra napi munkáért cserébe – gyakorlatilag ingyen.
A kosztért és kvártélyért a munkánkkal fizetünk – így olyan távoli országokban tölthetünk el fél, vagy akár egy évet, mint Ausztrália, Új-Zéland, vagy Dél-Korea. Itt a rendes turistáskodáson túl a munka révén bekapcsolódhatunk a helyiek mindennapjaiba, életre szóló tapasztalatot, kalandot, és nem utolsó sorban stabilan erős nyelvtudást szerezhetünk.
A workaway oldalát böngészve fedeztem fel, hogy ez a nagyszerű kezdeményezés fordítva is működik, a világ legtávolabbi pontjairól szívesen érkeznek hozzánk turisták, hogy szállásért és ellátásért cserébe 4-5 órában segítsenek a ház körül, ilyen módon kerüljenek közelebb az itt élőkhöz, legyenek részesei a mindennapjainknak, vegyenek részt az életünkben.
Az oldalon a magyar házigazdák között nézelődve egy teljesen ismeretlen világ tárul elém: jelenleg 162 host várja a kalandozni vágyó utazókat az otthonukba, segítségért cserébe.
A házigazdák általában vidéken élő fiatal családok, gazdálkodók, biofarmerek, vagy művészek. De önkéntesként lakhatnék akár Budapesten is, ingyen, ha besegítek egy lakásfelújításba, vagy beletanulhatnék a gyógyfüvekkel történő gyógyításba Vindornyafokon,
de csatlakozhatnék két holland virággyerek művészeti projektjéhez is, Bács-Kiskun megyében, hogy megtapasztaljam a totális flow élményt.
Ebben a színes forgatagban akadt meg a szemem a Diszeli Kúriáról készült képeken. Főúri báj, romantikusan megejtő eklektika, jó ízléssel összeválogatott holmik egy tágas udvarházban, és a gondosan dokumentált folyamatosan megújuló környezet. Ez valami csodavilág az én szememnek.
Hányan álmodoztunk arról romos kúriák, kastélyok előtt állva, hogy úr isten, de jó volna megvenni és felújítani. Szinte láttuk magunkat a nappaliban a kandalló előtt ülve: a kandallóban ropog a tűz, mi pedig büszke elégedettséggel nézünk végig kúriánk termein – ez az, amiről álmodtunk, ez az, amiért megdolgoztunk. – Aztán felébredünk, és némán nyugtázzuk, hogy bilibe lóg a kezünk.
Mert ha valamilyen szerencsés véletlen folytán jutányos áron megcsípnénk egy ilyen ingatlant, az ingatlan vételárának kifizetésével véget is érne az örömittas diadalmenet, hiszen egy ilyen romos épület felújítása horror összegekbe kerülhet.
De lám, létezik olyan vagabond vállalkozó szellemű kúriatulajdonos a Balaton-felvidéken, aki fittyet hány a gondra, és udvarházát önkéntesekkel újítja fel. Vendégei helyes világutazók, akikkel úgy élnek együtt, mintha egy fesztiválon lennének, miközben azért dolgoznak is. Azért, ez elég menő.
A workaway oldalon keresztül nem tudom a házigazdával felvenni a kapcsolatot, mert ahhoz, hogy beszélni tudjak a vendéglátókkal regisztrálnom kell, ami díjköteles, évi 36 euróért cserébe kereshetem fel a szállásadókat. De kis nyomozás után megtalálom a kúriát a legnagyobb közösségi oldalon.
A Diszeli Kúria történetéről a tulajdonos, Németh Szabolcs mesél a Sokszínű Vidéknek
Fotó: Diszeli Kúria
Mikor kezdtek bele az építkezésbe?
Hetedik éve. Ez lesz a 7. év.
Mi volt eredetileg az épület?
Ez egy 18. században épült nemesi udvarház volt és magtár, az egyetlen ilyen a településen.
Nem féltek belevágni?
Az ingatlanválság kellős közepén jutottunk hozzá az épülethez. Egy svájci alapítványtól vettük meg, ők gyerekeket szerettek volna itt üdültetni. Először én voltam a legelszántabb, majd szépen lassan az egész család és a baráti kör is beleszeretett.
Milyen állapotban volt az épület?
Az építkezésről vannak fent a Facebook oldalunkon képek, ott lehet látni, hogy volt olyan, hogy beomlott a tető, csak a falak álltak. Nagyon leromlott állapotban volt a kúria.
Hol tartanak a felújítással most?
A kúria egy része már lakható, illetve a magtár is közelít a végleges állapothoz. Fogadóként idén nyáron szeretnénk megnyitni a kapukat a nyaralni vágyók előtt.
Miért pont a workaway program?
Nem csak a workaway-el állunk kapcsolatban, jönnek hozzánk önkéntesek a helpx-től is. Már korábban ismertük ezt a lehetőséget.
Milyen tapasztalataik vannak az önkéntesekkel kapcsolatban? Mekkora részét végezték az önkéntesek a felújításnak, és mekkora részt csináltak szakemberek?
A felújítás tetemes részét az önkéntesek végezték el. Ez 7 év munkája. Környékbeli szakemberek is kivették a részüket a munkálatokból, de a munka dandárját az önkéntesek végezték el, az, hogy itt tartunk ma, inkább a vendégek érdeme.
Szempont volt-e, mikor elfogadták az önkéntesek jelentkezését, hogy értsenek a házfelújításhoz, hogy teszem azt ács legyen a szakmájuk, vagy kőműves?
Nem volt szempont. Az volt a lényeges, hogy lássuk, hogy képesek lesznek majd együttműködni a csoporttal. Egyébként mindenki jelentkezését elfogadtuk.
De azért kellett valaki, aki a sok amatőr házépítőt összefogja, aki koordinálja a munkálatokat, átlátja a rendszert. Valakinek van építő, vagy építész végzettsége a családban?
Nincs. Én voltam az, aki összefogtam az önkénteseket, a nevelőapám építész, mellette tanultam bele, lestem el azt, minek hogyan kell következnie.
Nyáron megnyitjuk a fogadót, jövő évtől éttermet is szeretnénk. Tervben van még egy medence kialakítása, és szeretnénk, ha kulturális rendezvények helyszínévé válna a kúria, kiállításokat szeretnénk rendezni, koncerteket… És úgy tervezzük, hogy mi is ideköltözünk, állandóra.
Mit tanácsolna azoknak, akik esetleg most elgondolkodnak azon, hogy ők is felcsapnak vendéglátónak a workaway rendszerében?
Ez egy nagyon hasznos, és jó dolog. Kinyílik, kitárul a világ. Új embereket, és kultúrákat lehet megismerni a Föld minden részéről. Nálunk 200 önkéntes járt a 6 szezon alatt, érkeztek hozzánk Ausztráliából, Új-Zélandról, Ázsiából, Dél-Amerikából, Észak-Amerkából sokan, és persze Európa országaiból. Nagyszerű embereket és színes egyéniségeket ismertem meg.
A Diszeli Kúria Facebook oldalát itt találod.
Ha még több képet szeretnél látni a kúria megújulásáról, lapozd végig a galériát!
Kiemelt fotó: Diszeli Kúria
Címkék: balaton-felvidékdiszeli kúriasokszínű vidéktapolca-diszelworkawayönkéntes munka

matches: kúria Kúria Kúria kúria Kúria kúria Kúria


text:
Engedélyköteles a sampling az Európai Bíróság friss határozata szerint - Fidelio.hu
Idegen hanghordozóról származó nagyon rövid részletek sokszorosítása is engedélyköteles - mondta ki a luxemburgi bíróság a Metall auf Metall jogvita eredményeként, amely húsz éve tart a Kraftwerk düsseldorfi zenekar és Moses Pelham zenei producer között. A testület a Kraftwerk számára hozott kedvező döntést.
A bírák azonban egy kivételnek teret engedtek: egyetlen hangszelet használata megváltoztatott és fel nem ismerhető formában nem számít "idézésnek", így nem sérti az eredeti mű szerzői jogait.
A jogvita abból eredt, hogy a Moses Pelham által írt, Sabrina Setlur előadásában hallható, 1997-ben megjelent Nur mir című dalban engedély nélkül vették át a Kraftwerk zenekar Metall auf Metall című 1977-es hangfelvételéből egy két másodperces, fémes koppanásokat imitáló zenei részletet. A rapperrel közös dalában, a két másodpercnyi rész ismétlése adta a dal alapját.
Emiatt Ralf Hütter, a Kraftwerk egyik alapítója szerzői jogsértés miatt beperelte Pelhamot. A jogi vita végigment a német igazságügyi rendszeren. Hosszas eljárás eredményeként korábban a BGH két külön ítéletében is a felpereseknek kedvező és a samplingelők számára kedvezőtlen álláspontot képviselt, a gyakorlatban kötelezővé téve az engedélykérést a csekély terjedelmű tartalom felhasználása esetén is.
A jogvita korábbi szakaszában a Szerzői jog a XXI. században blog foglalta össze az ügy kapcsán felmerülő kérdéseket:
"A Német Szövetségi Bíróság (BVerfG) szerint az alapul szolgáló jogvita a hangfelvétel-előállítókat az UrhG 85.§ (1) bekezdés 1. mondata szerint megillető kapcsolódó jogi rendelkezések és a felhasználóknak az UrhG 24.§-ában foglalt szabad műhasználati jog ütközéséről szól. Mindazonáltal e jogok egyaránt a német Alaptörvény 14. cikk (1) bekezdésén és az 5. cikk (3) bekezdés 1. mondatán nyugszanak.
Előbbiek vonatkozásában a tulajdon szentsége, utóbbi esetben pedig a művészeti szabadság alapjoga szolgál háttérnormaként.
A német jogrend elismeri a hangfelvétel-előállítók vagyoni jogait, de ez semmi esetre sem eredményezhetik korlátlan monopóliumok létrejöttét, vagyis e jogokat a jogalkotó bármikor korlátozhatja. Az eljáró bíróságok mérlegelés útján döntenek arról, hogy konkrét felhasználás esetén mely jogok és érdekek élveznek elsőbbséget.
A szövetségi bíróság 2016-ban beilleszthetőnek találta a művészeti szabadság alapjogába a hangmintázást. Másrészt valamennyi, már nyilvánosságra hozott mű a társadalmi-kulturális diskurzus részévé válhat, végső soron más személyek művészeti tevékenységének alapját képezheti. Ezt a hangfelvétel-előállítók vagyoni jogai sem akadályozhatják. A bíróság úgy vélte, hogy az az elképzelés is akadályozza a művészeti szabadság érvényesülését, mely szerint a hangmintázás elfogadhatatlan, amennyiben rendelkezésre állnak engedélyezési csatornák, illetve a felhasználó képes lenne maga is rögzíteni a kérdéses hanganyagot.
A német jogalkotó azért biztosította a hangfelvétel-előállítók számára a vagyoni jogokat, hogy a kereskedelmi mértékű „kalózkodással” szemben felléphessenek. A BVerfG szerint a csekély terjedelmű hangminták felhasználása nem tekinthető ilyen tevékenységnek. Vagyis végső soron egy gazdaságilag elhanyagolható hatású tevékenység és a felhasználó személy művészeti szabadsága áll szemben egymással. A szövetségi bíróság határozata értelmében ez utóbbinak kell elsőbbséget élveznie mindaddig, amíg az nem jár világosan gazdasági hátrányokkal a hangfelvétel-előállítók oldalán.
Végül a Német Szövetségi Bíróság (BVerfG) kérte a luxemburgi testületet, hogy foglaljon állást az EU szerzői jogi szabályozásában.
Ez pedig kimondta, hogy idegen hanghordozóról származó nagyon rövid részletek sokszorosítása is engedélyköteles.
(via Szerzői jog a XXI. században)

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Európai Bíróság - Nem korlátozható az adományok utáni adólevonás a belföldi székhelyű közhasznú szervezetekre | hírek | Jogi Fórum
Európai Bíróság - Nem korlátozható az adományok utáni adólevonás a belföldi székhelyű közhasznú szervezetekre
2009.01.27. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
A közhasznú szervezeteknek nyújtott adományok utáni adólevonási lehetőség nem korlátozható a belföldi székhelyű szervezetekre. Az adományozó tagállamának ellenőriznie kell a belföldi közhasznú szervezetekre vonatkozóan előírt feltételek teljesülését.
A Bíróság C‑318/07. sz. ügyben hozott ítélete - Hein Persche kontra Finanzamt Lüdenscheid
A német jog az azon németországi székhelyű közhasznú szervezeteknek nyújtott adományok után, amelyek bizonyos feltételeknek megfelelnek, lehetővé teszi az adólevonást, míg az adókedvezményből kizárja a más tagállamban székhellyel rendelkező és ott közhasznúként elismert szervezetek részére nyújtott adományokat.
Hein Persche német állampolgár a 2003‑as évre vonatkozó jövedelemadó-bevallásában azonban a portugáliai Centro Popular de Lagoa (idősek otthona, amelyhez gyermekotthon is tartozik) számára adományozott, mintegy 18 180 euró értékű adomány után kért adólevonást. A Finanzamt (adóhivatal) a kérelmezett levonást megtagadta azzal az indokkal, hogy az adomány kedvezményezettje nem Németországban rendelkezik székhellyel, és H. Persche nem nyújtott be megfelelő formájú adományozási igazolást.
A Bundesfinanzhof (németországi adóügyi legfelsőbb bíróság), amelynek a jogvitáról legfelsőbb fokon kell határoznia, a Bíróság elé azt a kérdést terjeszti, hogy a tagállam az adólevonási lehetőséget kötheti‑e olyan feltételhez, hogy a kedvezményezettnek belföldi székhellyel kell rendelkeznie.
Az e napon kelt ítéletében a Bíróság azt a kérdést vizsgálja, hogy a határokon átnyúló adományok utáni adólevonás lehetősége a tőke közösségi jog által biztosított szabad mozgása elvének hatálya alá tartozik‑e. E tekintetben a Bíróság megállapítja, hogy amennyiben az adóalany valamely tagállamban adólevonást kérelmez a más tagállamban székhellyel rendelkező, és e más tagállamban közhasznúként elismert szervezet részére nyújtott adomány után, az ilyen adományra akkor is kiterjed a Szerződés tőke szabad mozgására vonatkozó rendelkezéseinek hatálya, ha tárgyi adományról van szó, amelyet hétköznapi használati tárgyak formájában nyújtanak.
Mivel az adólevonásban való részesülés lehetősége jelentős mértékben befolyásolhatja az adományozó magatartását, az a tény, hogy Németországban a közhasznúként elismert szervezeteknek nyújtott adományok után nem alkalmazható az adólevonás, ha a székhelyük más tagállamban található, befolyásolhatja a német adóalanyoknak az ilyen szervezetek részére való adományozás iránti hajlandóságát. Az ilyen szabályozás tehát a tőke szabad mozgása korlátozásának minősül, amely főszabály szerint nem megengedett.
A Bíróság álláspontja szerint ez a korlátozás nem igazolt. A Bíróság megállapítja, hogy a tagállam számára megengedett, hogy az adományok utáni adólevonásra vonatkozó adójogi szabályozása keretében a belföldi és a más tagállamban székhellyel rendelkező közhasznúként elismert szervezetekkel szemben eltérő bánásmódot alkalmazzon abban az esetben, ha az utóbbiak a saját szabályozása által előnyben részesítettektől eltérő célokat követnek. A közösségi jog ugyanis nem írja elő a tagállamok számára, hogy a külföldi, a származási tagállamuk által közhasznúként elismert szervezetek részére automatikusan biztosítsák a területükön ugyanazt az elismerést.
Fennáll azonban továbbra is, hogy amennyiben a valamely tagállamban közhasznúként elismert alapítvány teljesíti az ezen elismeréshez más tagállam joga által előírt feltételeket is, és a célja ugyanazon társadalmi érdekek előmozdítása, oly módon, hogy így az utóbbi tagállamban is elismerhető közhasznúként, az utóbbi tagállam hatóságai nem tagadhatják meg az egyenlő bánásmódhoz való jogot e szervezettől kizárólag azzal az indokkal, hogy az nem belföldi székhelyű.
A vitatott szabályozást ezenfelül nem igazolja az adóellenőrzések hatékonysága megőrzésének a szükségessége sem. Semmi nem akadályozza ugyanis az érintett adóhatóságokat abban, hogy az adóalanytól megköveteljék az általuk annak értékeléséhez szükségesnek tartott igazolások benyújtását, hogy a kérdéses szabályozás által a költségek levonására vonatkozóan előírt feltételek teljesülnek‑e, és következésképpen helye van‑e a kérelmezett levonás engedélyezésének. A Bíróság álláspontja szerint az arányosság elvével nem ellentétes az adományozó tagállamának arra való kötelezése, hogy ellenőrizze vagy ellenőriztesse a belföldi közhasznú szervezetekre előírt feltételek betartását, ha az adóalany adólevonást kérelmez az olyan adomány után, amelyet más tagállamban székhellyel rendelkező szervezeteknek nyújtott.
Következésképpen a Bíróság megállapítja, hogy a tőke szabad mozgásának elvével ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely szerint a közhasznúként elismert szervezeteknek nyújtott adományok tekintetében az adólevonás kedvezménye csak a belföldi székhelyű szervezeteknek nyújtott adományok után jár, anélkül, hogy az adóalanynak bármely lehetősége lenne annak igazolására, hogy a más tagállamban székhellyel rendelkező szervezetnek nyújtott adomány megfelel az említett szabályozás által az adókedvezményre vonatkozóan előírt feltételeknek.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
100094/2004. Dr. Drávecz Margit bíró Fővárosi Bíróság Budapest Markó u Ügyszám: 10.K /1999. Tisztelt Bíróság! - PDF
100094/2004. Dr. Drávecz Margit bíró Fővárosi Bíróság Budapest Markó u Ügyszám: 10.K /1999. Tisztelt Bíróság!
Download "100094/2004. Dr. Drávecz Margit bíró Fővárosi Bíróság Budapest Markó u. 25. 1055. Ügyszám: 10.K.41.621/1999. Tisztelt Bíróság!"
1 Dr. Drávecz Margit bíró Fővárosi Bíróság Budapest Markó u /2004 Ügyszám: 10.K /1999 Tisztelt Bíróság! A április 15-i tárgyaláson hozott végzésnek megfelelően megküldjük az előkészítő iratunkat az M0-s út 2-es főút és 11-es főút közötti szakasza (Duna-híd és csatlakozó létesítmények) környezetvédelmi engedélye tárgyában folyó 10.K /1999 számú perhez kapcsolódóan. Az előkészítő iratot az alperesnek és az alperesi beavatkozónak közvetlenül küldjük meg. 1.) A környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII törvény (Kvtv.) 69. -ának (2) bekezdése a következőket tartalmazza: Az előzetes környezeti tanulmánynak tartalmaznia kell: a) a tervezett tevékenység célját, telepítési és technológiai lehetőségei leírását, a létesítmény szükségességének indokolását, továbbá a tervezett tevékenység elmaradásából származó környezeti következmények leírását; b) az a) pontban foglaltak megvalósításából származó, várható környezetterhelés és környezet-igénybevétel mennyiségi és minőségi leírását; c) a környezetre várhatóan gyakorolt hatások előzetes becslését, továbbá új telepítés esetén a telepítés helyén a tájban és ökológiai viszonyokban várható változások részletes leírását; d) azokat a kérdéseket, amelyek csak további, részletes hatásvizsgálat alapján válaszolhatók meg; e) azoknak az adatoknak a megjelölését, amelyek törvény értelmében államtitkot, szolgálati vagy üzleti titkot képeznek. A környezeti hatásvizsgálat elvégzéséhez kötött tevékenységek köréről és az ezzel kapcsolatos hatósági eljárás részletes szabályairól szóló 152/1995. (XII. 12.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R. ez a rendelet volt hatályban a szóban forgó környezetvédelmi engedély kiadásakor) 6. -ának (1) (5) bekezdései a következőket tartalmazzák:2 6. (1) Az előzetes tanulmányban a létesítmény szükségességének indokolásakor [Kt. 69. (2) bekezdés a) pontja], különösen, ha a létesítményben infrastrukturális jellegű vagy környezetvédelmi célú tevékenység megvalósítását tervezik, ki kell térni arra is, hogy a) a tevékenység céljának eléréséhez a kérelmező miért a tervezett változatot (változatokat) ítéli megfelelőnek; b) a döntésben szerepet játszottak-e környezetvédelmi szempontok, s ha igen, melyek voltak azok. (2) A tevékenység telepítési és technológiai lehetőségeinek leírásakor az előzetes tanulmánynak különösen a következőket kell tartalmaznia: a) az előzmények körében aa) a korábban vizsgált, de később számításba nem vett lehetőségek rövid ismertetése, ab) az előzetes tanulmányban ismertetett lehetőségek összefüggése olyan korábbi, különösen területfejlesztési vagy -rendezési tervekkel, infrastruktúra-fejlesztési döntésekkel és természeti erőforrás felhasználási koncepciókkal, amelyek befolyásolták a telepítés helyének és technológiájának kiválasztását; b) az alapadatok körében ba) a tevékenység kapacitása, a kihasználás tervezett időbeli megoszlása, bb) a telepítés és a működés (használat) megkezdésének várható időpontja és időtartama, bc) a tevékenység helye és területigénye, az igénybe veendő terület használatának jelenlegi módja, bd) a tevékenység megvalósításához szükséges létesítmény(ek) felsorolása és helye, be) a tervezett technológia, illetve, ahol ez nem értelmezhető, a tevékenység megvalósításának leírása, megadva az összefoglaló folyamatábrát, valamint az anyagfelhasználás főbb mutatóit is, bf) Magyarországon új külföldi technológia bevezetése esetében a külföldi referenciák, bg) a telepítés helyén kívül igénybe veendő infrastruktúra adatai, bh) a már tervbe vett környezetvédelmi létesítmények és intézkedések, bi) egyéb kapcsolódó műveletek, valamint bj) az előbbi adatok bizonytalansága (rendelkezésre állása), megjelölve azt, hogy a tervezés mely későbbi szakaszában és milyen információk ismeretében lehet azokat pontosítani; c) ha az előzetes tanulmány kötelező tartalmát képező valamely adat az állam- vagy szolgálati titkok körébe tartozik, annak a felügyelőség részéről történő megismerésére az államtitokról és a szolgálati titokról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. Az ilyennek minősülő, valamint a kérelmező által üzleti titoknak minősített adatot a kérelmezőnek azt így megjelölve, elkülönítve kell csatolnia, és a nyilvánosságra kerülő tanulmányban olyan információkkal helyettesítenie, amelyek a tevékenység várható környezeti hatásainak megítélését lehetővé teszik. (3) A tevékenység elmaradásából származó környezeti következményeket [Kt. 69. (2) bekezdés a) pontja] a) termelő célú tevékenységnél csak akkor kell ismertetni, ha ilyen következmények értelmezhetők; b) infrastrukturális, valamint környezetvédelmi célú tevékenységnél ba) a tevékenység megvalósítása nélkül várható környezeti állapotváltozások becslésével, illetve a fennmaradó kedvezőtlen környezeti állapot leírásával, vagy bb) ha a kérelmező az elmaradó tevékenységet más tevékenységgel fogja helyettesíteni, akkor a várható helyettesítés környezeti következményeinek becslésével kell megadni. (4) A környezetterhelés és a környezet igénybevétele (a továbbiakban: hatótényezők) várható mértékének [Kt. 69. (2) bekezdés b) pontja] becslését a (2) bekezdés b) pontja 23 szerinti adatok bizonytalanságának (rendelkezésre állásának) figyelembevételével kell elvégezni. (5) A hatások előzetes becslése [Kt. 69. (2) bekezdés c) pontja] a tevékenység szakaszaiként elkülönítve magába foglalja, hogy a) a hatótényezők milyen jellegű hatásfolyamatokat indíthatnak el; b) a hatásfolyamatok a 3. számú melléklet III. 1. pontjának figyelembevételével mekkora területre terjedhetnek ki; c) a vizsgálandó területről rendelkezésre álló környezeti állapot és területhasználati adatok, valamint a hatásfolyamatok jellegének ismeretében milyen hatások léphetnek fel, mekkora ezek nagyságrendje és jelentősége. A szóban forgó környezetvédelmi engedély úgy került kiadásra, hogy a hatásvizsgálat csak részben felelt meg a fenti jogszabályi követelményeknek. Egyebek mellett nem vizsgálta, hogy a tervezett létesítmény megvalósítása milyen hatással jár az általa érintett teljes területre (Kvtv ának (2) bekezdése, R. 6. -ának (5) bekezdése). Az M0-s út 2-es főút és 11-es főút közötti szakaszának (a Duna-híd és a csatlakozó létesítmények, a továbbiakban: a Híd) megépítése ugyanis az egész térség környezeti állapotát megváltoztathatja. Különösen vonatkozik ez arra az esetre, ha Híd azelőtt épülne meg, mielőtt a keleti szakasz megépül. Ebben az esetben ugyanis nyilvánvaló, hogy az M3-as forgalmának jelentős része (beleértve a hatalmas kamionforgalmat is) Észak-Buda térségére zúdul. Ezzel kapcsolatban idézünk dr. Fleischer Tamás (Világgazdasági Kutatóintézet) A zöldövezetek és a közlekedés kérdése a Budapesti Agglomerációban című tanulmányából (Budapest, 2002): Teljesen elhibázott koncepciónak kell tekintenünk az M3-as forgalmának Budára történő átnyomását az M0-s gyűrű kiépülő északi hídján, majd Budán a forgalom belső Buda irányában, az M0-s folytatása irányában és a 10-es út irányában történő szétterítését. Ehhez képest szinte közömbös, hogy a 11-es és a 10-es út között alagútban van-e a forgalom vezetve, ha utána erre a terhelésre hivatkozva 2 2 sávon kell gyorsforgalmi utat építeni a Pilisen keresztül, és dél felé is kényszerűen folytatni kell az M0-st. Az M0-s nyugati szektorát illetően a Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervének (BATT. 2000) az a megfogalmazása, miszerint a korábban tervezett területek felhasználása az alsóbbrendű úthálózatra kapcsolódik, azok megvalósítására a tervezett M0-s nyomvonal nincs gerjesztő hatással, egy olyan kérdésben kívánja az érdekelteket megnyugtatni, amire valójában a terv a továbbiakban nincs hatással. Ha egyszer az autópálya kapcsolat kiépül, semmiféle mai tervnek nincs valódi kompetenciája az út jövőbeli használatát akadályozni, a mellételepülést tiltani, a forgalmat csillapítani. A megfogalmazás egyetlen dolgot viszont elárul: ma, illetve a tervezett fejlesztések idején az adott területeknek nincs szükségük az autópálya kapacitására, a térségek megközelítése autópályát nem igényel, vagyis az autópálya kizárólag a tranzitforgalom átvezetésére épül ki a Budai Tájvédelmi Körzeten át. Azt azonban, hogy mi várható, jól mutatja a már megépült déli M0-s híd esete, ahol is mind az M0-s forgalma, mind pedig a mellételepült aktivitás mértéke jelentősen meghaladja az előre jelzett értéket és az egész déli térséget összefüggő logisztikai zónává változtatta. ( a hagyományos területi szerkezet megváltozott. a nagy kiterjedésű (döntően ipari-, kereskedelmi-, logisztikai funkciók befogadására tervezett hagyományostól eltérő szerkezetű települési) területek a közlekedési hálózatot követő összefüggő sávokban kerültek kialakításra. E területek túlzott koncentrációja mára már adottság ) Ezen tehát ma már nem lehet érdemben segíteni, de itt volna az alkalom, hogy a tanulságokat legalább a főváros északi oldalán levonjuk: nevezetesen az északi térség védelmének az lenne a megfelelő módja, ha az M3-as autópályát nem ebben a térségben vezetnénk át Budára, hanem Gödöllőtől a megfelelően kiépített M0-s keleti és déli oldalon. Ettől eltérő stratégia a megnyugtató ígéretek ellenére (csak a Dunán visszük át, lejáró se lesz, a 11-es út után alagútba tesszük stb.) Újpesten, Óbudán, Békásmegyeren, a 10-es úton, Esztergomban, a Budai Tájvédelmi Körzetben egyaránt kész helyzet kialakulását eredményezi, kezelhetetlen forgalommal és a térséget gyorsan pusztító kapcsolódó fejlesztésekkel, amelyek helyben lecsapódó haszna nem fogja 34 elérni azt az értéket sem, amit a zöldterületek megrongálásának következtében pénzben el fognak szenvedni az érintettek, nem beszélve az externális és távlati hatásokról. A majdani váratlan hatásokat az is jól érzékelteti, hogy maga a BATT tervei az M0-son kívül és azon belül egyaránt egyegy újabb É-D kapcsolat kiépülésével is számolnak; az előbbi egyébként részben a 2 2 sávos 10-es gyorsforgalmi utat és Esztergomot terheli tovább (nem tisztázva, hogy ott hány hídról van szó). A korrektség kedvéért hozzá kell tenni, hogy a fővárostól keletre fekvő oldalon is felmerül annak a veszélye, hogy az M0-s út M5-ös és M3-as közötti szakaszán a BATT tervezetben szereplő reményekhez képest kevésbé sikerül feltartóztatni az autópálya mentén történő beruházások elszaporodását. Ennek ellenére ennek a szakasznak a kiépítését tekintjük sürgetőnek, mégpedig olyan módon, hogy előbb készüljön el Gödöllőtől az M3-as dél felé történő kapcsolata, mielőtt a főváros északi részén a Dunán átvezető bármely híd megépülne. Ez tehát az aquincumi hídra is vonatkozik, mert más kapcsolat hiányában az is az M3 autópálya forgalmát segítené át Budára. Azt, hogy Híd üzembehelyezése után lényegesen megváltoznak a forgalmi viszonyok Észak-Budapesten és környékén, beleértve a pilisi településeket, igazolja a létesítési engedélyhez készített M0 autóút északi szektorának kiépítése utáni állapot forgalmi vizsgálata 10. sz. főút M3 autópálya között című tanulmány (készítette az Unitef 83 Mérnöki Tervező és Fejlesztő Rt ben). Miközben a forgalmi viszonyokról az egész érintett térségre elkészült ez az előrebecslés, addig ugyanerre a térségre a környezetvédelmi hatásvizsgálat már nem terjed ki. Fontos felhívnunk a figyelmet, hogy korábban a KÖZLEKEDÉS Fővárosi Tervező Iroda Kft. Kft. (a fővárosi közlekedéstervezés egyik legismertebb és legmegbízhatóbb tervezőirodája) által korábban készített forgalmi előrejelzés alapján a Híd megépítése esetén az egész térségben számottevően megnövekszik a gépjármű-forgalom. Az eddigi külföldi és hazai tapasztalatok alapján az is nyilvánvaló, hogy az új létesítmény jelentős forgalomvonzó hatással lesz az egész térségre, ami súlyos környezeti következményekhez vezet. Ezt a körülményt a hatástanulmány egyáltalán nem vizsgálta, hiszen érdemben csak a létesítmény közvetlen környezetére terjedt ki. A forgalomgerjesztő hatást az alábbi példákkal szemléltetjük. Számtalan konkrét példával lehet igazolni azt, hogy az új utak építésével csak növelték a közlekedési problémákat. Ezt jelenséget már az 1930-as évek óta jól ismerik a közlekedéssel foglalkozó szakemberek. Egy angliai város, Brentford belterületének tehermentesítése céljából épített autópálya hatásáról, így számol be az 1939-ben (!) készített jelentés: Mihelyt átadták a forgalomnak az új utat, 4,5-szer több gépjármű haladt át rajta, mint a régi úton. Ugyanakkor a régi úton egyáltalán nem csökkent a forgalom. A brit kormány megbízásából készült tanulmány (Traffic in Towns, HMSO) 1963-ban a következőket állapította meg: Az új autópályák előnyei ellenére sok amerikai kétségeit fejezi ki, hogy az autópálya-építési politika végleges megoldást jelentene. Minden új autópálya, amelyet azért építettek, hogy a már meglévő forgalmi gondokat megoldja, új forgalmat hozott létre, ami újabb torlódásokat eredményezett. A 60-as évek közepén New York város Greenwich lakónegyedének polgárai azzal a tervvel szembesültek, hogy a városatyák egy új, a kerületükön áthaladó főútvonalat kívánnak építtetni, elpusztítva közben egy parkot is. A közlekedési szakértők ugyanis meg voltak győződve arról, hogy a szomszédos városrész fejlesztése miatt Greenwich közlekedése rémálommá fog válni, ha nem építik meg az új utat. Hosszú és keserves küzdelem során a polgárok elérték azt, hogy a tervezett út nem épült meg, sőt egy már meglévő utat is lezártak. Mindennek ellenére a megjósolt pokoli helyzet elmaradt. A brit kormány külön bizottságot (SACTRA: Standing Advisory Committee on Trunk Road Assessment) hozott létre annak megvizsgálására, hogy az új utak megépítése valóban 45 gerjeszti-e a gépjármű-forgalmat. A neves szakemberekből álló bizottság 1994-ben elkészült jelentésében egyértelműen leszögezte: az új utak újabb, korábban nem létező forgalmat eredményeznek. A jelentés valamint a növekvő társadalmi ellenállás hatására a brit kormány törölte programjából az új autópálya-építési tervek túlnyomó többségét. Néhány évvel ezelőtt adták át a forgalomnak a Londont elkerülő újabb autópálya-gyűrűt, az M25-öst. Az átadás előtt a brit közlekedési minisztérium azt állította, hogy az M25-ös jelentősen csökkenti majd London közútjainak terheltségét. Azóta az M25-ösön is állandósultak a közlekedési dugók, ugyanakkor Londonban semmivel nem csökkent a forgalom. Amikor az M0-s körgyűrű déli szakaszát építették, a fő indok az volt, hogy tehermentesíteni kell a Budaörsi és a Bocskai utat. Az eredményről így nyilatkozott a Főpolgármesteri Hivatal Közlekedési Ügyosztályának vezetője: Tény, hogy az autópálya átadása után csak néhány hétig volt kisebb a Bocskai út forgalma, utána újra kialakultak a torlódások. (Népszabadság, január 31.) Azóta megépült az ún. Dél-Budai Tehermentesítő út is, amely hatalmas forgalmat vezetett újabb lakott területekre (és amely ellen állandóan napirenden vannak a lakossági tiltakozások), azonban a tehermentesíteni kívánt útvonalakon cseppet sem javult a helyzet. (Tény, hogy a kamionforgalom nagy része eltűnt a Budaörsi útról, helyüket a személyautók vették át. Azonban az M0-s északi szakaszánál minimális a tranzit kamionforgalom, így ennek a szakasznak még ez az előnye sem lenne meg.) A Texasi Közlekedési Intézet (TTI) az Egyesült Államok nagyrészét átfogó adatbázisára támaszkodva kimutatta, hogy az újonnan épült utak egyáltalán nem csökkentették a közlekedési dugókat. A kutatás vezetője, Roy Kienitz így nyilatkozott: Az utak bővítésével védekezni a zsúfolt közlekedés ellen költséges és hatástalan módszer. Olyan ez, mintha az elhízást az öv meglazításával próbálnánk gyógyítani. Külföldön sokan kutatták a fenti jelenség okát, és meg is találták rá a választ. Az amerikai Robert Morris A közlekedés, mint a kereslet és kínálat függvénye című tanulmányában elmagyarázta, amit tulajdonképpen mindannyian tudunk hogy a keresletet az ár szabályozza. Ha az ár alacsony és a körülmények kedvezőek azaz kevés költséggel és viszonylag rövid idő alatt (az idő pénz!) tudunk végighaladni egy úton, akkor azt használni is fogjuk. Ha viszont például a forgalmi torlódások következményeként növekszik az eljutás költsége (ideje), akkor csökken a kereslet, s az úton kevesebben fognak haladni. Ily módon kialakul egy egyensúly a kereslet és a kínálat között. A fentiekből egyértelműen következik, hogy lehetőleg nem a kínálatot kell növelni az újabb utak megépítésével, hanem a keresletet (az autózás iránti igényt) kell csökkenteni a helyi ellátás, a tömegközlekedés, a vasúti szállítás színvonalának emelésével, kompaktabb települések létrehozásának támogatásával, a kevesebb szállítást igénylő technológiák és fogyasztási szokások preferálásával, forgalomcsillapítási eljárásokkal és egyéb módokon. Ismételten hangsúlyozzuk, hogy semmiféle vizsgálat nem történt arra vonatkozólag, hogy miként lehetne a az érintett térség közlekedési és környezeti problémáit más módon enyhíteni, mint az M0-s északi hídjának a megépítésével. A beruházásra fordított hatalmas kiadás ugyanakkor még inkább csökkentené annak a lehetőségét, hogy a tömegközlekedés javuljon, hiszen a közlekedésre fordítható összegek igen korlátozottak. A helyzetet súlyosbítja, a jelenlegi gyakorlat szerint a városokat elkerülő utak mellé bevásárlóközpontokat, raktárbázisokat és egyéb olyan létesítményeket építenek, amely hatalmas, korábban nem létező forgalmat gerjeszt nem csak az elkerülő utakon, hanem az egész városban. Ezt történt Dél-Budapest térségében az M0-s mentén, valamint az M0-s északi szakaszának már megépült szakasza mellett. A területrendezési tervek ugyanakkor szinte semmiféle korlátot nem szabtak ezeknek a zöldmezős beruházásoknak. 56 2.) A környezeti hatásvizsgálat nem tartalmazza a tervezett létesítmény szükségességének elfogadható indoklását (Kvtv a (2) bekezdésének a) pontja, R. 6. -a (1) bekezdésének a) pontja). Az indoklást ugyanis csak akkor lehet elfogadni, ha az adott cél (a közlekedési viszonyok és a környezet állapotának javítása) elérésére nem létezik gazdaságosabb, társadalmilag igazságosabb és környezetvédelmileg kedvezőbb megoldás. Ezeket az alternatív lehetőségeket azonban a hatásvizsgálat meg sem említi, nemhogy alaposan elemezné. Nyilvánvaló ugyanakkor, hogy az ismert közlekedésszervezési módszerekkel (forgalomcsillapítás, tömegközlekedés javítása) a kívánt eredmény valóban elérhető, míg a szóban forgó szakasz megépítésével mindezek a viszonyok tovább romlanának. Ezt az állításunkat egy példával szemléltetnénk. A 10-es út zsúfoltsága közlekedési és környezetvédelmi szempontból egyaránt elviselhetetlen. Ennek a helyzetnek a javítása érdekében egyes körök azt szorgalmazzák, hogy épüljenek elkerülő, tehermentesítő utak. Nyilvánvaló azonban, hogy az új utak a Pilisben hatalmas mértékben rombolják a természetet. Az eddigi tapasztalatok alapján az sem kétséges, hogy az újabb utak további forgalmat gerjesztenek. Ezen utak mentén elkerülhetetlenül újabb beépítésekre kerül sor, ami még tovább növeli majd a gépkocsik használatát. Ráadásul a forgalom túlnyomó része Budapest sűrűn lakott területei felé tart, ahol már ma is rendkívül súlyos a környezet szennyezése és itt gyakorlatilag az utak sem bővíthetőek. Az útépítés egyébként is rendkívül költséges, a Pilisben pedig a domborzati viszonyok miatt megtöbbszöröződnek ezek a költségek: a 10-es tervezett tehermentesítő útjának teljes kiépítése megközelíti a 100 milliárd forintot. Mindezeken felül az építkezés sok évet venne igénybe. Mi lehet tehát a megoldás? A Közlekedés Kft évi forgalomfelvétele alapján jelenleg a 10-es út forgalmának közel 40 százalékát teszi ki a közösségi közlekedés. Egy átlagos munkanapon ezen az útvonalon mintegy an utaznak ilyen módon Budapestre, míg személygépkocsival kb an. A maradék hozzávetőleg 2600 ember tehergépkocsival (ide számítjuk a kisbuszokat is) érkezik a városba. Budapest határán naponta 240 busz (185 Volán és 54 BKV), 8900 személygépkocsi és 1860 tehergépkocsi lép be. Ezen felül 27 vonattal összesen 1600 utas érkezik naponta. Csak a buszokat és a személyautókat számításba véve megállapítható, hogy az utasok 40 százalékát a járművek 2,6 százaléka szállítja, a többi 60 százalékát pedig a járművek 97,4 százaléka! Ha pedig azt is figyelembe vesszük, hogy az autóbuszok naponta több fordulót tesznek meg, míg a személyautók általában csak egyet, akkor a valódi arány egy a kilencvenkilenchez. Játszunk el egy kicsit a gondolattal: milyen tömegközlekedési fejlesztéseket kellene végrehajtani ahhoz, hogy a vasút, illetve az autóbuszok minden olyan utast be tudjanak hozni Budapestre, aki jelenleg személyautóval jár be. Annak érdekében, hogy a csúcsidei személyforgalmat az autókról teljes egészében vasútra tereljük, óránként 1600 fő részére kellene helyet biztosítani a vonatokon. Az esztergomi vonalon ez műszakilag megoldható: 400 ülőhellyel negyedóránként közlekedő szerelvényekkel. Ehhez szükséges a pálya és a Duna-híd felújítása, a teljes vonal villamosítása és egy szakaszának kétvágányúsítása, az állomások korszerűsítése és új szerelvények beszerzése. A MÁV Rt.-től kapott tájékoztatás szerint a megvalósítás költsége mintegy 30 milliárd forint, időtartama a döntéstől számítva három négy év. Figyelembe kell venni azt is, hogy ki kell alakítani a helyi állomásokra megfelelő gyakorisággal ráhordó autóbusz-járatokat, az állomások mellett pedig a kerékpár-tárolókat és autóparkolókat is. (Megjegyezzük még, hogy az 1600 fő a főváros határán átlépőket jelenti. A távolabbi útszakaszon ennél jóval kevesebben közlekednek, tehát ott nagyobb vonatkövetési idő is elegendő.) Ennek a 67 megoldásnak óriási előnye, hogy a közúti forgalomhoz képest nagyságrendekkel kisebb környezetszennyezéssel jár. Újabb területeket alig foglal el (a második vágány helye az érintett szakaszokon jórészt már biztosítva van, illetve könnyen kialakítható), továbbá nem terheli a közutakat, nem rongálja az épületeket, továbbá a légszennyezése is kisebb és a lakott területektől távol történik. A Volánbusz szakértőinek segítségével egy másik számítást is elvégeztünk. Ez kimutatta, hogy elméletileg mennyivel több autóbuszra lenne szükség ahhoz, hogy a 10-es úton ugyanannyi személyt szállítsanak el, mint amennyi jelenleg személyautóval közlekedik. A számítás során feltétel volt, hogy egy busz átlagos kihasználtsága nem növekszik. (A kihasználtság jelenleg átlagosan 42 százalékos, ami azt jelenti, hogy az utasok többsége talál ülőhelyet a járatokon.) A különböző számítások szerint a jelenleg autóval közlekedőket a buszjáratok számának 2 2,5-szeresére növelésével el lehetne szállítani, ami azt jelenti, hogy a 8900 személygépkocsi helyett mintegy buszjárat ( Volán, 54 BKV) közlekedne az utakon. Ehhez összesen mintegy 36 új buszra lenne szükség, ami 1,5 milliárd forint egyszeri állami befektetést igényelne. (Ez egy kilométer autópálya megépítésének a költsége.) Az üzemeltetéshez további állami támogatásra nem lenne szükség, hiszen erre a viteldíj-bevételek már ma is kellő fedezetet nyújtanak. A megvalósításhoz szükséges idő a döntéstől számítva néhány hónap. Óriási hátránya azonban ennek a megoldásnak, hogy a buszok is a közutakat terhelik, jelentős levegőszennyezést és zajt okoznak a sűrűn lakott településrészeken, továbbá nagymértékben rongálják az útburkolatot és az utak melletti épületeket. Ezért elsődlegesen a vasúti közlekedés fejlesztésére kell összpontosítani. Fenti számításaink egy idealista feltételezésre épülnek, hiszen a gyakorlatban elképzelhetetlen, hogy az autókból mindenki átszálljon vonatra vagy buszokra. Az azonban talán megvalósítható, hogy az emberek fele tegye ezt meg. Ha az autók fele eltűnne a 10-es útról, akkor azonnal megszűnnének a közlekedési dugók, és jelentősen csökkenne a levegőszennyezés és a zaj. (A dugókban araszoló járművek a többszörösét bocsátják ki annak, mint amennyit a folyamatosan haladó kocsik.) Ebben az esetben a vasútvonal fejlesztése is jóval olcsóbban és rövidebb idő alatt megvalósítható (például elhalasztható a villamosítás). A Volánbusz és BKV járatok menetideje, pontossága ugrásszerűen javulna. A buszok üzemanyag-fogyasztása csökkenne, és egyéb költségek is mérséklődnének, ami komoly megtakarítást eredményezne az érintett vállalatok és így közvetve mindannyiunk részére. Ez a megoldás összességében elenyésző mértékben növelné az utasforgalmat a BKV budapesti járatain: a 7200 ember, aki személygépkocsi helyett tömegközlekedéssel jönne a fővárosba, nem okozna gondot a BKV-nak, hiszen azt naponta összesen egy millió ember veszi igénybe. A 10-es útról bejövőkhöz közvetlenül csatlakozó BKV-járatokat helyenként esetleg meg kell erősíteni, de a fent említett összegek erre bőven fedezetet nyújtanának. (Emlékeztetünk arra, hogy azokat a utasra számoltuk ki, most pedig csak 7200-ról lenne szó.) A tömegközlekedés javítása mellett azonban arra is szükség van, hogy bizonyos mértékben korlátozzák az autóforgalmat. Ennek a leghatékonyabb és legrugalmasabb módja az útdíj bevezetése lenne, amit a főváros határán belépéskor lehetne az autósoktól beszedni. Ezt a módszert egyre több városban alkalmazzák szerte a világon, mivel felismerték, hogy ezáltal javul az élet minősége, a város jelentős gazdasági előnyökre tehet szert, és a közlekedés is hatékonyabbá válik. Az ily módon kivetett teher az utat továbbra is használó autósok számára is bőven megtérül: rengeteg időt takarítanak meg, kevesebb pénzt kell benzinre és karbantartásra költeni, és az egészségük is kevésbé károsodik. Ezek az egyszerű számítások azt mutatják, hogy pusztán közlekedési szempontból is értelmetlen új utakat építeni, ha a 10-es úton kialakult áldatlan állapotokat valóban meg akarjuk szüntetni. A tömegközlekedés javításával és a személygépkocsi-forgalom ésszerű 78 korlátozásával viszonylag rövid idő alatt és elviselhető költséggel jelentős javulás érhető el a közlekedésben és a környezet állapotában. Néhány egyszerű számadatból is nyilvánvaló, hogy hibás a létesítmény megvalósításának indoklása (ti. hogy az enyhítené a főváros közlekedési gondjait). Amennyiben ugyanis átadják a forgalomnak az M0-s északi hídját, azon naponta egy irányban mintegy 30 ezer jármű haladhat át. Ha ezek a járművek mind elkerülnék a fővárost, akkor sem történne érezhető változás, hiszen Budapesten minden nap félmillió gépjármű közlekedik. Azonban az említett 30 ezerből legfeljebb 2-3 ezer gépkocsi kerüli majd el Budapestet, a túlnyomó többségük legfeljebb néhány kilométerrel arrébb megy be a városközpont felé (vagy jön ki onnan). Ugyanekkora számmal növekszik Budapest és környéke gépjármű-állománya két-három hét alatt... 3.) A levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról szóló 21/2001. (II.14.) Korm. rend. 5. (6) bekezdése kimondja: Tilos új légszennyező forrást telepíteni, ha a légszennyező forrás közvetlen hatásterületén az alap légszennyezettség értéke már meghaladja, illetve az új légszennyező forrás üzembe helyezésének következtében várhatóan meghaladja a légszennyezettségi határértéket, kivéve, ha a légszennyező saját költségén a hatásterületen olyan kibocsátás csökkenést ér el, amely biztosítja a légszennyezettségi határérték betartását. Az előzetes környezeti hatástanulmány szerint az említett autópályaszakasz megépülésével annak minden pontján időszakos határérték-túllépés várható a légszennyezettség területén, ezért az idézett jogszabályba ütközne az autópálya-szakasz építése. 4.) A Környezetvédelmi Minisztérium Természetvédelmi Hivatala másodfokon hozzájárult a környezetvédelmi engedély megadásához, azonban ennek tartalma álláspontunk szerint törvénysértő, mivel teljes mértékben figyelmen kívül hagyta az első fokú hatóság véleményét, a madártani szakvéleményben foglaltakat, valamint az alábbi nemzetközi szerződéseket. Ezen túlmenően nem tartalmaz kimerítő indoklást az elsőfokú határozathoz képest, csupán az abban foglalt aggályokat kikötésként fogalmazza meg. Az indoklásban olvashatjuk, hogy az érintett terület botanikai és zoológiai értékei nem indokolják a beruházás megtagadását, holott a tanulmány részletesen taglalja az érintett terület fészkelő és vonuló madárfaunájának mennyiségi és minőségi viszonyait, illetve lehatárolja a híd által érintet hatásterületet. Ennek megfelelően a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság KF /98 számú határozatában (a madártani szakvélemény alapján) kifejti: A vizes élőhelyeket kedvelő, zavarásra különösen érzékeny, sokszor hosszútávú vonuló madárfajok repülését a híd megzavarná, kitérésre kényszerítené. A tervezet híd közelsége a Merzsáni-tó eddig viszonylag zavartalannak mondható élőhelyeit szűntetné meg. A tervezett híd a Szentendrei-sziget déli részén lévő madártelelő- és pihenőhely megszűnéséhez vezethet, amelyet több veszélyeztetett, ártéri faj vesz igénybe. A vonuló madarak élőhelyének védelmére Magyarország a hazai jogszabályokon túlmenően nemzetközi kötelezettséget is vállalt, amelyről az VII. 5-én kihirdetett, az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló 1990/7. számú nemzetközi egyezmény, valamint a Bonnban, az évi június hó 23. napján kelt, a vándorló vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 89 1986. évi 6. törvényerejű rendelet rendelkezik. Ez utóbbi egyebek mellett az alábbiakat tartalmazza: 1. Jelen Egyezmény célkitűzése, hogy megvédjék a vadon élő növényeket és állatokat és azok természetes élőhelyeit, különösképpen azon fajokat és élőhelyeket, amelyek védelme különböző államok együttműködését igényli, továbbá, hogy elősegítsék az ilyen típusú együttműködést. 2. Különös hangsúlyt kapnak a veszélyeztetett és sebezhető fajok, beleértve a veszélyeztetett és sebezhető vonuló-vándorló fajokat. A hatástanulmányban foglaltakon túlmenően a terület madárvédelmi jelentőségét a madártani szakvéleményen kívül az is alátámasztja, hogy a híd által érintett terület teljes mértékben a folyót és a szigetet is beleértve része a Birdlife International által kidolgozott IBA (Important Bird Area Fontos madárélőhelyek) kategóriának. (Azonosítója HU 17) (Magyarországon összesen 43 ilyen területet jelöltek ki.) A tanulmány tartalmaz az esetleges megépülésre vonatkozó műszaki megoldásokat pl. a vonuló madarak védelme érdekében. Ilyen a zaj és fényszennyezés káros hatásait kiküszöbölésére javasolt 3-4 méteres zajvédő fal. Ez azonban álláspontunk szerint táj- és természetvédelmi szempontból elfogadhatatlan a Nemzeti Park területén, ezen felül csupán a balesetek megelőzésére alkalmas, a vonulási útvonal befolyásolását nem akadályozza meg. A terület, azon túlmenően, hogy a Duna-Ipoly Nemzeti Park része, a Szentendrei-sziget ÉTT-nek (érzékeny természeti terület) is része. A szakhatósági hozzájárulás tartalmazza, hogy a Természetvédelmi Hivatal figyelembe vette a Merzsáni-tó elhelyezkedését is, azonban ennek indoklása sehol sem szerepel, ellentétben az elsőfokú határozatban és a tanulmányban szereplő kimerítő indoklással. A szibériai nőszirom (Iris sibirica) áttelepíthetősége szintén nem bizonyított, ennek alátámasztását még hivatkozásként sem találjuk a határozatban. A határozat hivatkozik arra, hogy takaró fásítással tájesztétikai szempontból nem lesz szembetűnő a hídszerkezet, azonban a Nemzeti Park tájképi értékeihez a folyó is hozzá tartozik, továbbá a véderdő telepíthetőségének kérdésében ellentmondásokat olvashatunk. A határozat tartalmazza, hogy a Szentendrei-sziget területén kívül más országos jelentőségű védett terület nem érint a híd, azonban az előbb felsorolt nemzetközi egyezmények és az IBA kategória nagymértékben érinti a Duna, valamint a partszakaszok területeit is. Itt ismételten arra hivatkozunk, hogy a Kvtv. szerint a hatástanulmánynak tartalmaznia kell, a korábban vizsgált, de számításba nem vett lehetőségek ismertetését is. Álláspontunk szerint a híd megépítése jelentős természetkárosítással járna, melyet a Természetvédelmi Hivatal nem vett figyelembe a szakhatósági hozzájárulás megadásakor. Mindezeknek megfelelően összegezve megállapítható, hogy a másodfokú természetvédelmi szakhatóság figyelmen kívül hagyta az elsőfokú hatóság véleményét, a madártani szakvéleményben foglaltakat, valamint természet védelméről szóló évi LIII. törvényt, valamint a fentebb felsorolt, törvénnyel kihirdetett nemzetközi egyezményeket, valamint a korábban már létező nemzetközi szintű szakvéleményeket (IBA). Ezzel a szakhatóság megsértette az Áe. 26. (1) bekezdésében foglaltakat, mivel a tényállást nem tárta fel megfelelően, és ennek ellenére adta meg szakhatósági hozzájárulását. Az VII. 5-én kihirdetett egyezmény az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló 1990/7. Nemzetközi Szerződés 4. cikkének 2. és 3. pontjában a Magyar Köztársaság a következőket vállalta: 910 2. A Szerződő Felek saját tervezési és fejlesztési politikájukban tekintettel lesznek a megelőző bekezdés szerint védett területek természetvédelmi követelményeire, annak érdekében, hogy elkerüljék vagy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék ezen területek bárminemű károsodását. 3. A Szerződő Felek vállalják, hogy kiemelt figyelmet szentelnek azon területek védelmének, amelyek a II. és a III. függelékben részletezett vándorló fajok tekintetében jelentősséggel bírnak és amelyek a vonulási útvonalak, azaz telelő, állomásozó, etető, szaporodó és vedlőhelyek összefüggésében megfelelőképpen helyezkednek el. A nyomvonallal érintett területeken az említett nemzetközi szerződés és a hazai jogszabályok által is védett és fokozottan védett faj található, az építkezés valamint az autópálya üzemeltetése jelentősen zavarná ezen fajok élelemszerzését, szaporodását és vándorlási útvonalát. Az autópálya-szakasz megépítése ellentétben áll az említett Nemzetközi Szerződésben vállaltakkal. Az évi 6. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a vándorló vadon élő állatfajok védelméről szóló június 23-án, Bonnban aláírt nemzetközi egyezmény I. függelékében szereplő veszélyeztetett vándorló fajok (vörös vércse, kabasólyom, kerecsensólyom, vándorsólyom és gímszarvas) élőhelye is az érintett területen található. Az egyezmény III. cikkének 4. pontja a következőket írja elő: 4. Az I. Függelékben felsorolt vándorló fajok Elterjedési területét érintő államaihoz tartozó Feleknek erőfeszítéseket kell tenniük, hogy: a) megőrizzék és ahol ez megoldható és helyénvaló, helyreállítsák a fajoknak azon élőhelyeit, amelyek fontosak a fajok kipusztulási veszélyének elhárítása szempontjából; b) megfelelő módon megelőzzék, kiküszöböljék, ellensúlyozzák, vagy a minimumra csökkentsék minden olyan tevékenység vagy akadály káros hatását, amely jelentősen gátolja vagy megakadályozza a fajok vándorlását; és c) a lehetőség és a célszerűség mértékéig megakadályozzák, csökkentsék vagy szabályozzák az olyan tényezőket, amelyek veszélyeztetik, vagy valószínűleg további veszélynek teszik ki e fajokat, beleértve a nem őshonos fajok betelepülésének vagy betelepítésének szigorú ellenőrzését; vagy a már betelepített vagy betelepült fajok ellenőrzését vagy az esetleges felszámolását. A Híd megépülése és üzemeltetése hátrányosan befolyásolná az említett fajok vándorlását, tehát az a Bonni Egyezményt is sértené. Az Európai Unió a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelv és a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK tanácsi irányelv is védi az autópálya nyomvonalával érintett szakaszokon élő fajokat és azok élőhelyeit. A szóban forgó szakasz építése és üzemeltetése tehát ezekkel az irányelvekkel is ellentétes. Még idéznénk a természet védelméről szóló évi LIII. törvény két vonatkozó bekezdését, amelyek a fentebb leírtakból következően nyilvánvalóan sérülnek a beruházás megvalósítása esetén: 8. (1) A vadon élő szervezetek, továbbá ezek állományai, életközösségei megőrzését élőhelyük védelmével együtt kell biztosítani. 43. (1) Tilos a védett állatfajok egyedének zavarása, károsítása, kínzása, elpusztítása, szaporodásának és más élettevékenységének veszélyeztetése, lakó-, élő-, táplálkozó-, költő-, pihenő- vagy búvóhelyeinek lerombolása, károsítása. 1011 5.) A környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény (Kvtv.) rögzíti az alábbiakat: 40. (1) A környezetvédelmi tervezés alapja a hatévente megújítandó, az Országgyűlés által jóváhagyott Nemzeti Környezetvédelmi Program (a továbbiakban: Program). (2) A Programnak a Program időtartamára vonatkozóan tartalmaznia kell: a) a környezet állapotának bemutatását; b) az elérni kívánt környezetvédelmi célokat és célállapotokat; c) a célok és célállapotok elérése érdekében végrehajtandó feladatokat, azok megvalósításának sorrendjét és határidejét; d) a kitűzött célok megvalósításának eszközeit, ideértve a pénzügyi igények forrásának tervezett megjelölését is; e) azoknak a területeknek a kijelölését, amelyeken különleges környezetvédelmi intézkedések szükségesek, valamint az intézkedések tartalmát. ( ) (4) A Programban foglaltakat az ország társadalmi-gazdasági tervének [Alkotmány 19. (3) bek. c) pont] meghatározása, a gazdaságpolitikai döntések kialakítása, a terület- és településfejlesztés, a regionális tervezés, továbbá a nemzetgazdaság bármely ágában megvalósuló állami tervezési és végrehajtási tevékenység során érvényre kell juttatni. A Híd környezetvédelmi engedélyének kiadásakor a környezeti hatásvizsgálat elvégzéséhez kötött tevékenységek köréről és az ezzel kapcsolatos hatósági eljárás részletes szabályairól 152/1995. (XII. 12.) szóló kormányrendeletet volt érvényben. Ez a rendelet kimondta a következőket: 18. A környezetvédelmi engedély megadására irányuló kérelmet egyéb ok hiányában is el kell utasítani, ha a tervezett tevékenység gyakorlása ellentétes a) a Nemzeti Környezetvédelmi Programban (Kt. 40. ) meghatározott környezeti célállapotokkal; ( ) A korábbi rendeletet felváltó, a környezeti hatásvizsgálatról szóló 20/2001. (II. 14.) kormányrendelet hasonlóan fogalmaz: 21. A környezetvédelmi engedély megadására irányuló kérelmet el kell utasítani, ha a tervezett tevékenység gyakorlása akadályozhatja a) a Nemzeti Környezetvédelmi Programban (Kt. 40. ) meghatározott környezeti célállapotok elérését; ( ) Nyilvánvaló, hogy a szóban forgó beruházás ellentétes a Kvtv ának (4) bekezdésével, valamint hogy a vonatkozó környezetvédelmi engedély kiadásával sérült a 152/1995. számú kormányrendelet 18. -ának a) alpontja, valamint jelenleg sérül a 20/2001. (II. 14.) kormányrendelet 21. -ának a) alpontja. Mindennek a bizonyítására az alábbiakban idézünk a közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programról szóló 132/2003. (XII. 11.) OGY határozatból (dőlt betűvel), megjelölve, hogy a Híd megépítése és üzemeltetése (figyelembe véve a teljes érintett térségre gyakorolt hatásait is) miért ellentétes az abban megfogalmazottakkal. 1112 Célkitűzés 1. A légszennyezés csökkentése Mutató a szennyezett levegőjű területek aránya az ország területéhez viszonyítva a légszennyezés által érintett lakosság aránya az ország népességéhez viszonyítva Alapállapot (1999/2000) Célállapot (2008, az eltérő évszám külön jelölve) 11% 5-8% 40% 20-25% A környezeti hatásvizsgálat és a forgalmi elemzések alapján is nyilvánvaló, hogy kiterjednek a szennyezett levegőjű területek és növekszik a légszennyezés által érintett lakosság aránya. 2. A globális légszennyező hatások csökkentése nettó üvegházgáz-potenciál ,57 kt 6% csökkenés az közötti bázisidőszak értékéhez képest ( ) Az előzőekben leírtak alapján nyilvánvaló, hogy növekszik az üvegház-hatású gázok kibocsátása is. 8. Egyéb természeti és természetközeli területek és értékek védelme összefüggő természetes/természetközeli élőhelyegyüttesek aránya az ország területéhez viszonyítva 13,98% szinten tartás A környezeti hatástanulmány alapján nyilvánvaló, hogy csökkenni fog a természeti és természközeli élőhely-együttesek aránya. 15. Egészségmegőrzés a szénanáthás és asztmás megbetegedések incidenciájának csökkentése (új betegek évi száma/összes megbetegedett) 10% 5% Bizonyított az összefüggés a gépjárművek által kibocsátott szennyezőanyagok mennyisége és az asztmás betegek számának növekedése között. A beruházás hozzájárul az új betegek számának növekedéséhez. 18. Települési környezetminős ég javítása az egy városi lakosra jutó közhasználatú zöldterület nagysága 38,7 m2/fő 45 m2/fő A beruházás hatására csökken Budapesten a közhasználatú zöldterület nagysága. 1213 Az Éghajlat-változási akcióprogram specifikus és operatív célkitűzései ( ) Közlekedési eredetű szennyezőanyag-kibocsátások mérséklése ( ) b) Az áruszállítás környezeti hatásainak mérséklése: környezetbarát közlekedési módok elterjedésének támogatása, az áruszállítás átcsoportosítása a nehéz tehergépjárművekről a vasútra c) Környezeti szempontból fenntartható közlekedési módok támogatása A Híd megépítése és üzemeltetése nyilvánvalóan a környezeti szempontból fenntarthatatlan közlekedési módokat támogatja, és még inkább megnehezíti a környezetbarát közlekedés módok elterjedését. A Biológiai sokféleség védelme akcióprogram specifikus és operatív célkitűzései A biológiai sokféleség és az élettelen természeti értékek megőrzése a) Védett természeti terület-hálózat kialakításának folytatása b) Védett természeti területek állapotának megőrzése, javítása, kezelési tervek kidolgozása, természetvédelmi kezelés és fejlesztés, élőhely- és tájrehabilitáció, szolgalmi, vagyoni és vagyonkezelői jogi feladatok c) A biodiverzitás megőrzése, átfogó programok működtetése d) Nemzeti Biodiverzitás Stratégia és Akcióprogram, nemzeti ökológiai hálózat védelme és fejlesztése, természeti területek jegyzékének összeállítása, genetikailag módosított szervezetekkel kapcsolatos feladatok, NAKP kapcsolódó feladatai e) Veszélyeztetett fajok állományának megőrzése f) Veszélyeztetett fajok védelmi tervének kidolgozása és megvalósítása, területi védettségtől független programok g) Barlangok és földtani felszínalaktani értékek megőrzése h) Állatvédelem A beruházás nyilvánvalóan mindezen célkitűzések ellenében hat. A Vizeink védelme és fenntartható használata akcióprogram specifikus és operatív célkitűzései A Víz Keretirányelv ütemezett hazai feladatainak időarányos végrehajtása a) Jogharmonizációs feladatok, a víztestek kijelölése, állapotjellemzése, a vízhasználatok gazdasági elemzése, vízgyűjtő-gazdálkodási tervek készítése b) A terhelhetőség egyedi meghatározása és ellenőrzése befogadó szakaszokra, illetve vízgyűjtőterületekre c) A jogérvényesítés erősítése, az EU előírások betartásához szükséges intézményrendszer fejlesztése Felszíni vizek vízgyűjtő szemléletű vízminőség-védelmének fejlesztése a) Települések szennyvízelvezetésének és -tisztításának fejlesztése, amely kiterjed a meglévő csatornahálózatra kapcsolt lakások számának növelésére, a Nemzeti Szennyvízelvezetési és - tisztítási Megvalósítási Program ütemezett feladatainak végrehajtására, az iszapkezelési technikák és ártalommentes elhelyezés szabályozására és fejlesztésére, a szennyvizek 1314 természetközeli tisztításának és helyben tartásának fejlesztésére, valamint a környezetkímélő egyedi szennyvíztisztítási/elhelyezési kislétesítmények támogatására b) Diffúz (nem pontszerű) szennyezéscsökkentési feladatok megoldása tárcaközi (és a környezeti elemeket átfogó) programokkal c) Komplex vízvédelmi beruházások a kiemelten kezelt vízvédelmi területeken (Kis-Balaton, Balaton, nagy tavaink, Ráckevei (Soroksári) Duna-ág, Felső-Duna szakasz) Felszín alatti vizek vízgyűjtő szemléletű mennyiségi védelmének fejlesztése a) A felszín alatti vizek túlzott igénybevételének megakadályozását célzó jogi, műszaki, gazdasági szabályozások kidolgozása b) Vízföldtani modellrendszer kiépítése és alkalmazása terhelhetőségi vizsgálatokhoz, a fenntartható termálvíz-gazdálkodás stratégiájának megalapozásához Felszín alatti vizek vízgyűjtő szemléletű minőségi védelmének fejlesztése a) A bekövetkezett, tartós környezetkárosodások felszámolása, az Országos Környezeti Kármentesítési Program (OKKP) ütemezett végrehajtása b) Felszín alatti vizeket veszélyeztető szennyezőforrások (pl. üzemen kívüli, ellenőrizetlen kutak, kockázatos anyagok kibocsátásával járó ipari, mezőgazdasági, szolgáltatói tevékenységek, mezőgazdasági eredetű nitrátterhelések) szennyező hatásának csökkentése c) Sérülékeny környezetű üzemelő és távlati ivóvízbázisok biztonságba helyezése (az Ivóvízbázis-védelmi Célprogram ütemezett végrehajtása) Az ésszerű vízhasználat és szennyezéscsökkentő technológiák hazai gyakorlatának bővítése b) A vízszennyező anyagok felszíni vízbe bocsátásának csökkentése (az elérhető legjobb technikák meghatározása, a technológiai határértékek megállapítása, szennyezéscsökkentő programok kidolgozása és végrehajtása) A Híd Budapest legnagyobb ivóvíz-bázisa felett halad el. Az építkezés, majd a gépjárműforgalom, valamint az esetleges haváriák a fenti célkitűzések ellenében hatnak. Egyébként is megengedhetetlen 2 és fél millió ember legfontosabb ivóvízkészletének bármifajta veszélyeztetése. 6.) Az alábbiakban még röviden kitérnénk a Környezetvédelmi engedélyezési terv főbb hiányosságaira, amiből szintén nyilvánvaló, hogy a környezetvédelmi hatásvizsgálat és engedély nem a kellő alapossággal és a jogszabályoknak megfelelően készült el. 7-8.; 11. oldal: A Környezetvédelmi engedély nem követeli meg a határértékeknek megfelelő levegő minőséget. 23.; 34.; 37. oldal (Talaj): A homoktalajhoz feltűnően alacsony szivárgási tényezőt rendeltek (akár két-három nagyságrenddel is nagyobb a jellemző). Ez alapján számítják, hogy havária esetén is hatékonyan tudnak védekezni a szennyeződés ellen, ill. az autópálya feltételezett hatását az ivóvíztermelő kutakra. Ez azért fontos, mert éppen a haváriák jelenthetik a legnagyobb veszélyt a környezetre, különös tekintettel a területen fekvő pótolhatatlan vízbázisra. (Az érintett részen terül el Budapest legjelentősebb ivóvíz-bázisa.) 40. oldal (Sózás): Megállapítják, hogy érzékeny területeken a só kérdés nem elhanyagolható tényező. Bár többször szerepel, hogy az építés után őshonos eredeti fajtákkal kell a területet beépíteni, a tervben mégis jobb sótűrésű növényzet ültetését javasolják, ill. a budai oldalon kedvezőtlen esetben a talajok szikesedését feltételezik. 1415 41.; (48.; 52.) oldal: Bár a nyomvonal nagy részének besorolása Fokozottan érzékeny terület, mégsincs vizsgálat az építés környezeti hatásairól. Egy környezetvédelmi engedély ilyen vizsgálatok nélkül nagyrészt hatástalan, hisz egy új útnak az egyik legproblematikusabb része az építés során felmerülő szennyezés. Az előírások, amelyeket a terv említ, elvi jellegűek, hatástanulmány nincs, emiatt előre nem látható szennyezések merülhetnek fel oldal (Levegő): A hatástanulmány is megállapítja, hogy több helyen határérték feletti levegőszennyezés várható. A számításoknál csak NO 2 -vel és csak egyféle (alacsony) szélsebességgel számoltak, ami nem kielégítő. Transzmissziós modell szükséges több szennyezőre, különféle időjárási körülmények esetén. Nem nevezhető megoldásnak védőerdő telepítése. Nincs bizonyítva, hogy ez megoldaná a problémát. Ráadásul megfelelő védőhatás kialakulásához több év szükséges, továbbá télen ez a hatás alig érvényesül. Egyébként ugyanitt azt is olvashatjuk, hogy véderdő ezen a helyen nem is telepíthető! Budapest, április 30. Lukács András elnök Másolatban kapják: 1. Országos Környezet- és Vízügyi Főfelügyelőség, 1539 Budapest, Pf Dr. Stanka Gergely, 1126 Budapest, Ugocsa utca 4/b. 15 Több megjelenítése
Tájékoztató az M0 autóút északi szektor 11. és 10. sz. fıutak közötti szakaszáról Miért van szükség az M0-ra? Budapestnek az országon belül elfoglalt helye és szerepe, továbbá a fıváros és agglomerációs Részletesebben 3. KÖZLEKEDÉSI JAVASLATOK. 3.0.1 Előzmények
I.4.2. KÖZLEKEDÉS 3. KÖZLEKEDÉSI JAVASLATOK 3.0.1 Előzmények Közlekedési szempontból az alábbi tervelőzményeket vettük figyelembe: Országos területrendezési terv (2008. VÁTI) Bács-Kiskun M. területrendezési Részletesebben Az MO útgyűrű jelentősége és fejlesztési programja
Az MO útgyűrű jelentősége és fejlesztési programja 2006. Május 16. Az MO jelentősége, szerepe - 1976 OMFB koncepció a magyarországi autópálya hálózatról - 1976-77 UVATERV részletes tanulmányterv a teljes Részletesebben TÁRGY: Településrendezési terv 2016/2. sz. részleges módosításához kapcsolódó környezeti vizsgálat szükségletének megállapítása
AZ ELŐTERJESZTÉS SORSZÁMA: 176. MELLÉKLET: - db TÁRGY: Településrendezési terv 2016/2. sz. részleges módosításához kapcsolódó környezeti vizsgálat szükségletének megállapítása E L Ő T E R J E S Z T É S Részletesebben Budapest, 2007. január 8. Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség Budapest
Budapest, 2007. január 8. Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség Budapest Tárgy: Észrevételek az UNITEF 83 Kft. által készített M0 északi szektor 11. sz főút 10. sz. főút Részletesebben Útmutató a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet szerinti szennyezés csökkentési ütemterv készítésére vonatkozó kötelezés végrehajtásához
/ 4 oldal Tartalomjegyzék:./ Célmeghatározás 2./ Területi érvényesség 3./ Fogalom meghatározások 4./ Eljárás 5./ Kapcsolódó dokumentációk jegyzéke 6./ Dokumentálás Készítette: Kővári Tímea Jóváhagyta: Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben SIÓAGÁRD KÖZLEKEDÉS. 1. Előzmények
SIÓAGÁRD KÖZLEKEDÉS 1. Előzmények Közlekedési szempontból az alábbi tervelőzményeket vettük figyelembe: Országos területrendezési terv (2003. évi XXVI. Tv.) Tolna M. területrendezési terve (VÁTI) Tolna Részletesebben 0. Nem technikai összefoglaló. Bevezetés
0. Nem technikai összefoglaló Bevezetés A KÖZÉP-EURÓPA 2020 (OP CE 2020) egy európai területi együttműködési program. Az EU/2001/42 SEA irányelv értelmében az OP CE 2020 programozási folyamat részeként Részletesebben KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/827/2008. Tervezet a Megyer-hegyi Tengerszem Természetvédelmi Terület 24/1997. (VIII. 1.) KTM rendelet módosításáról (közigazgatási egyeztetés) Budapest, Részletesebben mindennapi közlekedési mód népszerűsítése
Szuppinger Péter REC 2013.05.08. Szentendre Integrált közlekedéstervezés és a kerékpározás Miért integrált? Cél: Miért kerékpározás, integrált? mint mindennapi közlekedési mód népszerűsítése Tapasztalat: Részletesebben Területrendezési (területi) tervezés
A TERÜLETRENDEZÉSI TERVEZÉS KÖZÚTI VONATKOZÁSAI, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL AZ ORSZÁGOS TERÜLETRENDEZÉSI TERV FELÜLVIZSGÁLATÁRA Vezető területrendező tervező: Faragó Péter Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Részletesebben Miért fejlesszük a vasutat?
Miért fejlesszük a vasutat? Csíksomlyó, 2011. június 2 4 Csárádi János okleveles közlekedés mérnök okleveles gazdasági mérnök MÁV nyugalmazott vezérigazgató (1990-1994) HungaRail Kft. ügyvezető Környezetünk Részletesebben Másodfokon is elvérzett a szentkirályszabadjai reptér
Másodfokon is elvérzett a szentkirályszabadjai reptér A szentkirályszabadjai repülőtér előzetes vizsgálati eljárásában másodfokon is elutasította a környezetvédelmi hatóság a Buda West Airport Zrt. engedélykérelmét Részletesebben Agrár-környezetvédelmi Modul Agrár-környezetvédelem, agrotechnológia. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Agrár-környezetvédelmi Modul Agrár-környezetvédelem, agrotechnológia KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Magyarországi Natura 2000 területek bemutatása. 111.lecke A Tanács 79/409/EGK Részletesebben 7. számú melléklet a 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez A tényfeltárási záródokumentáció tartalma
7. számú melléklet a 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez A tényfeltárási záródokumentáció tartalma 1. Alapadatok a) Az érintett terület (a szennyezőforrás, a szennyezett terület) pontos lehatárolása, Részletesebben 8-1. melléklet: A felszíni vízvédelmi szabályozás felülvizsgálatának tervezete
8-1. melléklet: A felszíni vízvédelmi szabályozás felülvizsgálatának tervezete A felszíni vízvédelmi szabályozási struktúra hazánkban (a vízgyűjtő-gazdálkodásról szóló átfogó 221/2004. (VII.21.) kormány Részletesebben f e l l e b b e z é s t
Országos Környezet- és Vízügyi Főfelügyelőség részére A Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség címén Tárgy: Auchan bevásárlóközpont (Solymár) környezetvédelmi engedélye Részletesebben TÖRÖKBÁLINT VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK.Önkormányzati rendelete a Környezetvédelmi Alap létrehozásáról. Preambulum
1. melléklet TÖRÖKBÁLINT VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK.Önkormányzati rendelete a Környezetvédelmi Alap létrehozásáról Preambulum Törökbálint Város Önkormányzata Képviselő-testülete a környezet Részletesebben Tiszalök város Településrendezési Tervének módosításához
Tiszalök város Településrendezési Tervének módosításához Ipari területek övezeti előírásainak módosítása Környezeti vizsgálat lefolytatásához egyeztetési dokumentáció Tervező: ART VITAL Tervező, Építő Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 25.3.2010 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Jan Bubela, német állampolgár által benyújtott 0284/2008. számú petíció a tervezett prágai körgyűrűről Hana Részletesebben Fejér megye területfejlesztési program környezeti értékelés tematika
Fejér megye területfejlesztési program környezeti értékelés tematika Készült: A Fejér Megyei Önkormányzat megbízásából a Lechner Lajos Tudásközpont Nonprofit Kft. Területi és építésügyi szakértői osztályán Részletesebben Az egyedi tájérték jogi szabályozásának jelenlegi helyzete
Az egyedi tájérték jogi szabályozásának jelenlegi helyzete Dósa Henrietta Táj- és természetvédelmi referens VM, Nemzeti Parki és Tájvédelmi Főosztály Természet védelméről szóló 1996. évi LIII. Törvény Részletesebben 174/2003. (X. 28.) Korm. rendelet
174/2003. (X. 28.) Korm. rendelet a közműves szennyvízelvezető és -tisztító művel gazdaságosan el nem látható területekre vonatkozó Egyedi Szennyvízkezelés Nemzeti Megvalósítási Programjáról A Kormány Részletesebben Környezeti elemek védelme II. Talajvédelem
Globális környezeti problémák és fenntartható fejlődés modul Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Közgazdasá Környezeti elemek védelme II. Talajvédelem KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI Részletesebben A közúti forgalom hatása Pécs város levegőminőségére
A közúti forgalom hatása Pécs város levegőminőségére Készítette: Emesz Tibor Dél-dunántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség 2014. május 29. Jogszabályi háttér 306/2010 (XII.23.) Korm. Részletesebben Budapest, március /2007. Molnár Gyula Polgármester úr részére Budapest Főváros XI. kerület Újbuda Önkormányzata
Budapest, 2007. március 2. 041/2007 Molnár Gyula Polgármester úr részére Budapest Főváros XI. kerület Újbuda Önkormányzata 1113 Budapest, Bocskai út 39-41. Tárgy: Közérdekű bejelentés a 4-es metró építésével Részletesebben Budaörs TSZT/HÉSZ partnerségi észrevételek és válaszok ALSÓSZÁLLÁS területén. A fejlesztéssel egyetért, támogatja.
A fejlesztéssel egyetért, támogatja. A fejlesztéssel egyetért, támogatja. A fejlesztéssel egyetért, támogatja. A BHÉSZ az Alsószállásért Egyesülettel kötött TRSZ szerint tartalmazza az egyesület által Részletesebben Kormányzati elvárásoknak való megfelelés a közúthálózat üzemeltetésben és fenntartásában Magyar Közút Nonprofit Zrt.
Kormányzati elvárásoknak való megfelelés a közúthálózat üzemeltetésben és fenntartásában Magyar Közút Nonprofit Zrt. 2016. április 22. 1 Társadalmi cél Hazánk gazdasági fejlődésének és állampolgárai jólétének Részletesebben Az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség. Szervezeti és Működési Szabályzatának a
Az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség Szervezeti és Működési Szabályzatának 1.-4. -a KÖLTSÉGVETÉSI ALAPOKMÁNY 2005. ÉVRE 1. Fejezeti szám, megnevezése: 16 Környezetvédelmi Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. A Terület- és Településfejlesztési Operatív Program TOP kódszámú pályázaton való pályázati részvételről
Püspökladány Város Polgármesterétől 4150 Püspökladány, Bocskai u. 2. Készítette: Gorzsás Anita ELŐTERJESZTÉS A Terület- és Településfejlesztési Operatív Program TOP-3.1.1-15 kódszámú pályázaton való pályázati Részletesebben Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció?
Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció? A jövő nemzedékek országgyűlési biztosának irodája Baranyai Gáborbaranyai@ baranyai@obh.hu I. A nagybányai balesetre adott uniós válaszok Részletesebben ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére. A közútkezelői hatáskörök átruházásáról
ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére A közútkezelői hatáskörök átruházásáról A 2012. évi XCIII. Törvény megszüntette a jegyző közútkezelői hatáskörét Részletesebben TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ. együttgondolkodást indító munkaközi anyag
TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ együttgondolkodást indító munkaközi anyag 1. JÖVŐKÉP Mogyoród az agglomeráció egyik kiemelt turisztikai célpontja legyen. Ön milyen települést szeretne?:. Mogyoród egy olyan Részletesebben AGRÁR-KÖRNYEZETI JOG JOGSZABÁLYJEGYZÉK
AGRÁR-KÖRNYEZETI JOG JOGSZABÁLYJEGYZÉK 2013/14. tanév I. félév A következőkben felsorolt jogszabályok a felkészülést kívánják elősegíteni azzal a megjegyzéssel, hogy a fontos jogszabályokként megjelölt Részletesebben Meddig terhelhető Budapest?
Meddig terhelhető Budapest? Levegőminőség-vizsgálatot és zajvizsgálatot kért a Levegő Munkacsoport a Budapest XI. kerület Budafoki út három helyszínén a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc ÚMVP II. tengely A földhasználat racionalizálása a környezeti és természeti értékek Részletesebben Fővárosi Bíróság Budapest
Fővárosi Bíróság Budapest Budapest, 2005. április 15. Tisztelt Fővárosi Bíróság! Alulírott Richvalski Tibor elnök az SOS Békásmegyerért Egyesület (1038 Budapest, Ádám u. 9-10/c.) I. r. felperes, Túri Gábor Részletesebben Agrár-környezetvédelmi Modul Agrár-környezetvédelem, agrotechnológia. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Agrár-környezetvédelmi Modul Agrár-környezetvédelem, agrotechnológia KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Az IPPC irányelv, Integrált szennyezés-megelőzés és csökkentés. 113.lecke Részletesebben A közfeladatot ellátó szerv feladatát, hatáskörét és alaptevékenységét meghatározó, a szervre vonatkozó alapvető jogszabályok
A közfeladatot ellátó szerv feladatát, hatáskörét és alaptevékenységét meghatározó, a szervre vonatkozó alapvető jogszabályok Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Kormányhivatal Környezetvédelmi és Természetvédelmi Részletesebben MÓDOSÍTOTT TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERV KÖZLEKEDÉSI ALÁTÁMASZTÓ MUNKARÉSZ VIZSGÁLAT ÉS TERV
2. DOMASZÉK KÖZSÉG MÓDOSÍTOTT TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERV KÖZLEKEDÉSI ALÁTÁMASZTÓ MUNKARÉSZ VIZSGÁLAT ÉS TERV - 2 - TARTALOMJEGYZÉK KÖZLEKEDÉSI ALÁTÁMASZTÓ MUNKARÉSZ Közlekedési Felügyelet levele 2002. 03. Részletesebben Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (IKOP) 2014-2020
Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (IKOP) 2014-2020 Gecse Gergely Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, Közlekedési Infrastruktúra Főosztály 2013. november 14. Integrált Közlekedésfejlesztés Részletesebben T/7395. számú törvényjavaslat. a környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/7395. számú törvényjavaslat a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény módosításáról Előadó: Dr. Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter Budapest, Részletesebben A MÁV ZRT. CSOPORT HELYZETE,
PÁL LÁSZLÓ PÁLYAMŰKÖDTETÉSI ÉS ÜZLETFEJLESZTÉSI ÁLTALÁNOS VEZÉRIGAZGATÓ-HELYETTES MÁV MAGYAR ÁLLAMVASUTAK ZRT. A MÁV ZRT. CSOPORT HELYZETE, ÁTALAKULÁS 1 A VASÚTI SZEKTOR MAGYARORSZÁGON ÁLLAMI SZERVEZETEK Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.7.1. COM(2016) 437 final 2016/0200 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) Részletesebben A BUDAPEST XVI. KERÜLET KÖRNYEZETVÉDELMI PROGRAMJA
Elfogadta: 198/2008. (III. 26.) Kt. hat. A BUDAPEST XVI. KERÜLET KÖRNYEZETVÉDELMI PROGRAMJA A Nemzeti Környezetvédelmi Program a települési környezet védelmén belül egy kisebb környezet-, és stresszhatást Részletesebben Tájékoztató. az egyedi szennyvíztisztító kisberendezések műszaki kialakításáról
Magyar Köztársaság Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Tájékoztató az egyedi szennyvíztisztító kisberendezések műszaki kialakításáról Budapest, 2009. augusztus Bevezető A közműves szennyvízelvezető Részletesebben K ö r n y e z e t v é d e l m i n y i l a t k o z a t a 106/1995. (IX.8.) sz. Korm. rendelet alapján
K ö r n y e z e t v é d e l m i n y i l a t k o z a t a 106/1995. (IX.8.) sz. Korm. rendelet alapján 1/a. A felszámolás, végelszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet azonosító adatai Név: Székhely: KSH-szám: Részletesebben Az Intézkedési Programban megfogalmazott főbb szabályozási javaslatok Mozsgai Katalin Nagy István ÖKO Zrt szeptember 11.
Az Intézkedési Programban megfogalmazott főbb szabályozási javaslatok Mozsgai Katalin Nagy István ÖKO Zrt. 2009. szeptember 11. A vízgyűjtő-gazdálkodás tervezésének főbb jellemzői a VGT három ciklusa: Részletesebben Közúti pályák (BMEKOEAA213)
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Közlekedésüzemi és Közlekedésgazdasági Tanszék Közúti pályák (BMEKOEAA213) Közlekedéspolitika Dr. Juhász János egyetemi docens Közlekedéspolitika az Európai Részletesebben A 4-es metró kelenföldi végállomása Civil javaslat a környezet- és költségkímélő megoldásra
A 4-es metró kelenföldi végállomása Civil javaslat a környezet- és költségkímélő megoldásra A 4-es metró beruházásával kapcsolatos egyes kérdésekről a sajtóban és a szakemberek között is éles viták zajlanak. Részletesebben A.D.U. Építész Iroda Kft
A.D.U. Építész Iroda Kft TELEPÍTÉSI TANULMÁNYTERV M30 MISKOLC MJV 2016. szeptember M30 GYORSFORGALMI ÚT MISKOLC TORNYOSNÉMETI KÖZÖTTI SZAKASZÁNAK MISKOLC VÁROS ÉRINTETT TERÜLETEIRE PARTNERSÉGI EGYEZTETÉSRE Részletesebben A környezet védelmérõl szóló 1995. évi LIII. Törvény 20/2001(II.14.) kormányrendelet
KHV jogi szabályozása A környezet védelmérõl szóló 1995. évi LIII. Törvény 20/2001(II.14.) kormányrendelet KHV jogi szabályozása 1995. évi LIII. törvény 66. (1) A környezethasználat környezeti hatásvizsgálat Részletesebben A Vidékfejlesztési Minisztérium Parlamenti Államtitkárságán az ÁROP 1.1.19 projekt keretében készült stratégiák
A Vidékfejlesztési Minisztérium Parlamenti Államtitkárságán az ÁROP 1.1.19 projekt keretében készült stratégiák Dr. Viski József főosztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium Stratégiai Főosztály Hatásvizsgálatok Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben A Balaton részvízgyűjtő terv tervezetének kiemelt kérdései
A Balaton részvízgyűjtő terv tervezetének kiemelt kérdései Tóth Sándor (KÖDU KÖVIZIG) "Vízgyűjtő-gazdálkodási tervek készítése (KEOP-2.5.0/A) Siófok 2009. július 21. 4-2 Balaton közvetlen alegység 53 Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.5.8. COM(2014) 267 final 2014/0139 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik Részletesebben TURISZTIKAI KONFERENCIA Radács Edit Radiant Zrt. Veszprém, 2006. április 7. TURISZTIKAI KONFERENCIA TARTALOM REGIONÁLIS REPÜLŐTEREK JELENTŐSÉGE HAZAI SAJÁTOSSÁGOK REGIONÁLIS FEJLESZTÉSI KONCEPCIÓK REPÜLŐTÉRHEZ Részletesebben Katona Ottó Viziterv Alba Kft. "Vízgyűjtő-gazdálkodási tervek készítése (KEOP-2.5.0/A)
A természetvédelmi szempontok kezelése a Vidékfejlesztési Programban Kihívások és lehetséges megoldások Tóth Péter Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület Virágzó Vidékünk Európa Nap- Hogyan tovább Részletesebben A környezetjog szabályozása
Környezetjogi szabályozás elemei, EU környezetjoga A környezetjog szabályozása másodlagos: nem önálló jogszabályban nincs egységes szabályozási szemlélet; a szabályozás tárgya nem a védelem. elsődleges: Részletesebben Miért szeretjük a barnamezős beruházásokat?
Miért szeretjük a barnamezős beruházásokat? Dr. Tompai Géza főosztályvezető Belügyminisztérium, Területrendezési és Településügyi Főosztály 2011. 1 Helyi és térségi érdekek A településrendezés helyi közügy Részletesebben A rendelet célja és hatálya 1.
Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlése 22/2003. (IV.23.) önkormányzati rendelete a levegő minőségének védelmével kapcsolatos helyi szabályokról Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyűlése Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/8/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. június 25-i ülésére Tárgy: A közterületek használatáról Részletesebben A DUNA PROJEKT VÁRHATÓ EREDMÉNYEI FONTOS FEJLESZTÉSEK
Duna Projekt A DUNA PROJEKTRŐL ÁLTALÁBAN A Duna projekt egy, az Európai Unió támogatásával, közel 30 milliárd forintból megvalósuló, kiemelt állami beruházás. Magyarország eddigi legnagyobb, az árvízvédelem Részletesebben TERMÉSZTVÉDELMI ELVÁRÁSOK AZ ERDŐGAZDÁLKODÁSBAN - TERMÉSZETVÉDELMI SZAKMAPOLITIKAI KERETEK
TERMÉSZTVÉDELMI ELVÁRÁSOK AZ ERDŐGAZDÁLKODÁSBAN - TERMÉSZETVÉDELMI SZAKMAPOLITIKAI KERETEK A természet mindennél és mindenkinél jobb vezető, ha tudjuk, hogyan kövessük. C. G. Jung Az előadás vázlata Természetvédelmi Részletesebben Kistelepülések szennyvízelvezetési és -tisztítási lehetőségei. Lajosmizse május 24. Dévai Henriett Főosztályvezető-helyettes Belügyminisztérium
Kistelepülések szennyvízelvezetési és -tisztítási lehetőségei Lajosmizse 2016. május 24. Dévai Henriett Főosztályvezető-helyettes Belügyminisztérium A települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK Részletesebben Magyarország-Szlovákia Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014-2020 2013. OKTÓBER 17.
Magyarország-Szlovákia Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014-2020 2013. OKTÓBER 17. A tervezés folyamata -közös programozási folyamat a két partnerország részvételével -2012 őszén programozó munkacsoport Részletesebben 6600 Szentes, Kossuth tér 6. e-mail: wittek@szentes.hu tel.: 63/510-390, 20/9769-391 fax.:63/510-388
SZENTES VÁROS ÖNKORMÁNYZAT FŐ ÉPÍTÉSZ 6600 Szentes, Kossuth tér 6. e-mail: wittek@szentes.hu tel.: 63/510-390, 20/9769-391 fax.:63/510-388 Témafelelős: Wittek Krisztina főépítész Iktatószám: E 20543 11 Részletesebben Tájékoztató. BM Országos Katasztrófavédelmi. Főigazgatóság Budapest, szeptember 19.
Tájékoztató a 2016. június 4. napját megelőzően engedély nélkül létesített vízkivételt biztosító vízilétesítmények vízjogi fennmaradási engedélyezési eljárásáról BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Részletesebben EGYES TERVEK, ILLETVE PROGRAMOK KÖRNYEZETI VIZSGÁLATA. (2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet)
EGYES TERVEK, ILLETVE PROGRAMOK KÖRNYEZETI VIZSGÁLATA (2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet) A környezeti vizsgálat lefolytatására minden esetben kötelezett tervek és programok köre A (a Korm. rendelet 1. számú Részletesebben A Víz Keretirányelv végrehajtása
WAREMA Nyári Egyetem Nyugat-Magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kar A Víz Keretirányelv végrehajtása Dr.Ijjas István egyetemi tanár a Magyar Hidrológiai Társaság elnöke BME Vízépítési és Vízgazdálkodási Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. január 29-i ülésére Tárgy: A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz összegyűjtésére, elszállítására és elhelyezésére Részletesebben E G Y Ü T T M Ű K Ö D É S I M E G Á L L A P O D Á S
E G Y Ü T T M Ű K Ö D É S I M E G Á L L A P O D Á S a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium és a Magyar Tudományos Akadémia között környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi komplex kutatások elvégzésére Részletesebben RÉTKÖZBERENCS TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVÉNEK MÓDOSÍTÁSA
2015. U D Urban Dimensio Tervező és Szolgáltató Betéti Társaság RÉTKÖZBERENCS TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVÉNEK MÓDOSÍTÁSA Teljes eljárás - Előzetes tájékoztatási dokumentáció KÜLZETLAP Rétközberencs Község Részletesebben BADACSONYTÖRDEMIC HATÁLYOS TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERV
Az 58/2015. (IV. 28.) Kt. határozat 2. sz. e BADACSONYTÖRDEMIC HATÁLYOS TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERV LEÍRÁSÁT MÓDOSÍTÓ DOKUMENTUM 1. A hatályos településszerkezeti leírás 5. fejezet (5) bekezdés e) pontja Részletesebben Tárgy: Jászfelsőszentgyörgy I.- homok védnevű bányatelek bányabezárása, tájrendezése HATÁROZAT
MAGYAR BÁNYÁSZATI ÉS FÖLDTANI HIVATAL SZOLNOKI BÁNYAKAPITÁNYSÁG Ikt. szám: SZBK/1225-6/2014. Ügyintéző: Szeifert Konrád : 06-56-512-314 : 06-56-512-337 E-mail: konrad.szeifert@mbfh.hu Jogerős: 2014. 06. Részletesebben Infrastruktúra tárgy Közlekedéspolitika Vasúti közlekedés
Infrastruktúra tárgy Közlekedéspolitika Vasúti közlekedés Kálnoki Kis Sándor okl. mérnök, okl. városrendezı szakmérnök 2007. március 28. Az EU közlekedéspolitikájának prioritásai Cél: gazdasági, társadalmi Részletesebben Natura 2000 erdőterületek finanszírozása ( )
Natura 2000 erdőterületek finanszírozása (2014 2020). Általános cél az uniós természetvédelmi irányelvek maradéktalan végrehajtása (EU Biológiai Sokféleség Stratégia 2020, 1. Cél) érdekében a fajok és Részletesebben ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK. Az engedély iránti kérelmek tartalmi követelményei
ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK Az engedély iránti kérelmek tartalmi követelményei Ügyintézési határidő: engedélyezési eljárási típusoktól függően változó, de nem számítanak bele a közigazgatási hatósági eljárás Részletesebben Ikt.sz.: F-5825/2008. Tárgy: Tájékoztató az M44-es út nyomvonalának kijelöléséről Mell.: térképszelvények, státusjelentés
SZENTES VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL 6601 SZENTES, KOSSUTH TÉR 6. PF. 58. Ikt.sz.: F-5825/2008. Tárgy: Tájékoztató az M44-es út nyomvonalának kijelöléséről Mell.: térképszelvények, státusjelentés SZENTES VÁROS Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI. Tervezet
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/68/2009. Tervezet az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló 45/2006. (XII. 8.) KvVM Részletesebben Horváth Angéla Közép-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság. "Vízgyűjtő-gazdálkodási tervek készítése (KEOP-2.5.0/A)
Horváth Angéla Közép-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság "Vízgyűjtő-gazdálkodási tervek készítése (KEOP-2.5.0/A) 6 db kijelölt vízfolyás víztest 2 db kijelölt állóvíz víztest 5 db kijelölt Részletesebben dr. Schuchmann Gábor TERÜLETHASZNÁLAT
TERÜLETHASZNÁLAT TÖRTÉNET - GIS LONDON, SOHO, 1854 Dr. SNOW MA MA FEJLŐDÉS KULCSSZAVAK 1. Közlekedés = származtatott igény GENERÁLÁS ELOSZTÁS MÓDVÁLASZTÁS RÁTERHELÉS IDŐPONTVÁLASZTÁS! MODELL 1. MODELL Részletesebben KHV jogi szabályozása. KHV jogi szabályozása 1995. évi LIII. törvény. KHV jogi szabályozása 1995. évi LIII. törvény
A környezet védelmérõl szóló 1995. évi LIII. Törvény 20/2001(II.14.) kormányrendelet 66. (1) A környezethasználat környezeti hatásvizsgálat hatálya alá tartozó esetén - a b) pontban foglaltak kivételével Részletesebben T/ számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/10397. számú törvényjavaslat a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló Keretmegállapodás Részletesebben 91/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet
91/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet az M4 autópálya/autóút és a 4. számú főút fejlesztéseihez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról Részletesebben Összefoglaló a Havanna és Gloriett lakótelepek kötöttpályás kapcsolatának kialakítása a 42-es villamos vonal meghosszabbításával tárgyú projektről
Összefoglaló a Havanna és Gloriett lakótelepek kötöttpályás kapcsolatának kialakítása a 42-es villamos vonal meghosszabbításával tárgyú projektről A fővárosi közlekedéspolitika célja a fővárosi közösségi Részletesebben III. Vízbázisvédelem fázisai
III. Vízbázisvédelem fázisai Horváth Szabolcs okleveles hidrogeológus mérnök Igazgató Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Üzletág Aquaprofit Zrt. Az előadás tartalma 1. Diagnosztikai fázis 2. Biztonságba Részletesebben Településrendezési Tervének módosításához
Nagyecsed Város Településrendezési Tervének módosításához Teljes eljárás Előz et es t ájékoztat ási d okumen táció G a z d a s á g i t e r ü l e t e k - 2016 T ervező: Art Vital T ervező, Építő és Kereskedelmi Részletesebben Jogszabályváltozások 2014. szeptember
Jogszabályváltozások 2014. szeptember MUNKAVÉDELEM Módosított jogszabályok: 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelet az építésügyi és az építésüggyel összefüggő szakmagyakorlási tevékenységekről Módosítva:2014.09.05 Részletesebben Szalóki Flórián, főigazgató a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Programok Irányító Hatóság vezetője
8. sz. napirendi pont Tájékoztató a 2007-2013. időszakban a KÖZOP támogatásból megvalósuló dél-dunántúli és nyugat-dunántúli úthálózat fejlesztésekről, a következő tervezési időszak ének helyzetéről. Szalóki Részletesebben BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ÖNKORMÁNYZAT ALPOLGÁRMESTERE
BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ÖNKORMÁNYZAT ALPOLGÁRMESTERE Készült a Képviselő-testület 2015. május 13-i ülésére Készítette: dr. Kozma Enikő alpolgármesteri jogi referens Tisztelt Képviselő-testület! Részletesebben Város Polgármestere. Tájékoztató az Ország úti zajvédő fal létesítésével összefüggő kérdésekről
Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a. Telefon: 06 23 310-174/112, 113, 142 mellék Fax: 06 23 310-135 E-mail: polgarmester@biatorbagy.hu www.biatorbagy.hu Tájékoztató az Ország úti Részletesebben KÖKÉNY KÖZSÉG TELEPÜLÉSRENDEZÉSI ESZKÖZEINEK MÓDOSÍTÁSA EGYSZERŰSÍTETT ELJÁRÁSBAN
KÖKÉNY KÖZSÉG TELEPÜLÉSRENDEZÉSI ESZKÖZEINEK MÓDOSÍTÁSA EGYSZERŰSÍTETT ELJÁRÁSBAN V É L E M É N Y E Z É S I D O K U M E N T Á C I Ó KÖKÉNY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA MEGBÍZÁSÁBÓL KÉSZÍTETTE: KÖKÉNY KÖZSÉG TELEPÜLÉSRENDEZÉSI Részletesebben ÚTDÍJ ÉS TÖRVÉNY KONFERENCIA. A települési behajtási korlátozás és az útdíjtörvény
ÚTDÍJ ÉS TÖRVÉNY KONFERENCIA A települési behajtási korlátozás és az útdíjtörvény Parking Kft. Előadó: Devecz Miklós 2011. Július 6. BEVEZETÉS Európai teherszállítási logisztika: a fenntartható mobilitás Részletesebben Andó János Hálózatfejlesztés vezető MÁV Zrt. Fejlesztési és Beruházási Főigazgatóság. VAMAV Kft. Évnyitó rendezvény Budapest 2014.01.23.

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
PF. 58