text:
Download "KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2003."
1 Adószám: Bejegyző szerv: PEST MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: 1100 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET Dobogókő, Fény utca 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Fordulónap: december 31. Beszámolási időszak: január december 31. BUDAPEST, A gazdálkodó képviselője P.h. A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.2 1.Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása A Szentjánosbogár Közhasznú Egyesület évben a számviteli törvénynek és a kapcsolódó előírásoknak megfelelően egyszerűsített éves beszámolót állított össze. A mérleg fő összege Ft, saját tőke Ft, tárgyévi eredmény Ft. A részletes kimutatást, a tárgyévi eredmény-levezetést és mérleget az 1. számú melléklet tartalmazza Kiegészítések a számviteli beszámolóhoz A számviteli beszámoló a szervezet gazdálkodásáról, vagyoni-, pénzügyi- és jövedelmezősége helyzetéről megbízható és valós képet mutat, ahhoz további kiegészítő információk közlése nem szükséges. 2. A szervezet bemutatása 2.1. Elérhetőség: Az Egyesület neve: Szentjánosbogár Közhasznú Egyesület Székhelye: H Dobogókő, Fény utca Azonosító adatok Név: Szentjánosbogár Közhasznú Egyesület Besorolás: közhasznú szervezet Adószám: Bejegyző szerv: PEST MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: 1100 Az Egyesület tagja a Katolikus Ifjúsági és Felnőttképzési Szövetségnek Tevékenység általában A Szentjánosbogár Egyesület 2000-ben jött létre, közhasznú státusszal óta rendelkezik. Fő tevékenysége gyermek és fiatal korosztály számára ismeretterjesztő és készségfejlesztő táborok szervezése, önkéntesek bevonásával. Az önkéntesek, valamint az érdeklődők számára közösségi programok, képzések biztosítása, közösségépítés. Az Egyesület tevékenysége által lehetőséget kínál a (főként) fiatal korosztálynak a szabadidő hasznos eltöltésére, segíti személyiségük egészséges kifejlődését, valamint a programokban való részvételen keresztül erősíti a résztvevőkben a társadalmi felelősségvállalást Közhasznú tevékenységek: év során az alapító okiratban meghatározott közhasznú tevékenységeknek megfelelően a következő tevékenységeket végezte: A) Nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés: Az év során, 2 hétvégén zajlott ifjúsági önkéntes vezetőképző 22 fő részvevő és 10 fő vezető részvételével. Lelkigyakorlat 5 alkalommal iskolai osztályok és önkéntesek számára, összesen 202 főrésztvevővel. B) Kulturális és szabadidős tevékenység; sport; nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés; Gyermek- és ifjúságvédelem, gyermek és ifjúsági érdekképviselet: Bál 2 alkalommal (célcsoport és/egyben önkéntesek részvételével)~400 fő3 Országos Métabajnokság 24 vezető, 260 résztvevő Táborelőkészítő nap az önkéntesek számára Szentjánosbogár Fesztivál, július án,Dunakeszin. 13 éves történetünk bemutatása, találkozási alkalom, sport, vetélkedők, Írzen, meditáció, ökumenikus imaóra, szentmise, fotó-, novella-, rajz- és festménypályázat, tábortűz, koncertek. Szervezők szám kb fő, részvevők száma, kb. 500 fő volt. Táborok: o Gyerek korosztály 5 helyszínen (Domaszék, Egyházaskozár, Gencsapáti, Kálló, Újkígyós). Táboronként fő vezető és részvevő. o Ifjúsági tábor, Kisbajcs-Nagybajcson. 38 vezető, 196 részvevő. o Ősbogártábor (20 év felett) Szegeden, 96 fő részvételével. Országos rajzás, Budapest, Hajógyári sziget. 21 vezető, 128 fő résztvevő. Szegedi rajzás (regionális találkozó), 26 vezető és132 fő résztvevő. Kórus: kéthetente, illetve szeptembertől hetente egyszer, 24 fő résztvevővel. D) Szervezeti élettel összefüggő tevékenységek: Az Egyesület éves rendes közgyűlést tartott Vállalkozási tevékenység: Alaptevékenységén kívül az Egyesület 2003-ban vállalkozási tevékenységet nem végzett A szervezet vezetése: Az Egyesület legfontosabb döntéshozó szerve a Közgyűlés, melyet évente minimum egyszer össze kell hívni, s melyen a tagok személyesen vehetnek részt. Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Operatív ügyekben a közgyűlések közti időszakban az elnökség jár el. 3. Költségvetési támogatás felhasználása 3.1. Költségvetési támogatások bemutatása Szervezetünk pályázati úton nyert támogatást az Ifjúsági és Sport Minisztériumtól, összesen Ft-ot, melyet a megállapodásnak megfelelően használt fel. Önkormányzattól kapott támogatás összege Ft, melyet közhasznú tevékenységre használtunk fel. 4. A vagyon felhasználása 4.1. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás Megnevezés Előző év Tárgyév Változás forintban Változás %-ban Saját tőke % Induló tőke % Jegyzett tőke - - Tőkeváltozás - - Tárgyévi eredmény közhasznú % Tárgyév eredmény, vállalkozási 0 0% Adatok forrása: mellékelt pénzügyi beszámoló.4 5. A tárgyévi gazdálkodás bemutatása 5.1. Bevételek Előző év (Ft) Tárgyév Változás Ft-ban Változás %-ban Közhasznú célú működésre kapott támogatás % Központi költségvetési támogatás Önkormányzati támogatás % Pályázati úton elnyert támogatás Tagdíjból származó bevétel 0 Egyéb támogatás % ÖSSZES KÖZHASZNÚ TEVÉKENYÉSG BEVÉTELE % VÁLLALKOZÁSI TEVÉKENYSÉG BEVÉTELE ÖSSZESEN % A táblázatban szereplő bevételeken kívül előző évben és tárgyévben más típusú bevétel nem volt. Forrás: Mellékelt pénzügyi beszámoló Kiadások Előző évi Tárgyévi Változás Ft-ban Változás %-ban KÖZHASZNÚ TEVÉKENYSÉG ÖSSZES RÁFORDÍTÁSA % VÁLLALKOZÁSI TEVÉKENYSÉG ÖSSZES RÁFORDÍTÁSAI ÖSSZES RÁFORDÍTÁS % A táblázatban szereplő kiadásokon kívül előző évben és tárgyévben más típusú kiadás nem volt. Forrás:. Mellékelt pénzügyi beszámoló A szervezet vezető tisztségviselői tárgyévben, semmiféle juttatásban nem részesültek. 5.4.A tárgyévi gazdálkodás értékelése A szervezet a létesítő okiratában meghatározott közhasznú tevékenységét a tárgyévben közhasznú céljának megfelelően látta el. 6. Köszönetnyilvánítás A SZENTJÁNSOBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET ezúton fejezi ki köszönetét mindenkinek, aki tevékenységének ellátásához a tárgyévben anyagi vagy nem anyagi segítséget nyújtott. Külön köszönet illeti tagságunkat és önkénteseinket a 2003-ban végzett eredményes munkáért! Budapest, Záradék: E közhasznúsági jelentést a Szentjánosbogár Közhasznú Egyesület közgyűlése évi ülése elfogadta. Elnök5 Hasonló dokumentumok
Adószám: 18689156-1-13 Bejegyző szerv: PEST MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: 60086/2000/3 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 1085 Budapest, Horánszky utca 20. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági melléklet 2012
Adószám: 18689156-1-42 Törvényszék: 01 Fővárosi Törvényszék Bejegyző határozat száma: PK / / Nyilvántartási szám: 01/01/2898 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 1085 Budapest, Horánszky utca 20. 2012 -1-1. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011.
Adószám: 18693599-1-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: TE 3210 Újhartyáni Ifjúsági Sportegyesület 2367 Újhartyán, Fõ utca 21. 2011. Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: 18174432-1-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 8273 Mozdonyvezetők A Biztonságos És Egészséges Életért Alapítvány 1145 Budapest, Bácskai utca 11. 2011 Fordulónap: 2011. december Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2011 Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2005.
Adószám: 18367193-1-03 Bejegyző szerv: Bács-Kiskun Megyei Bíróság Kecskemét Regisztrációs szám: Pk.60.060/2005/3. Motoros Könnyű Sportrepülő Szövetség 6035 Ballószög, II. körzet 35. 2005. Fordulónap: 2005. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19010148-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 108/1990.04.09 1087 Budapest, Delej utca 24-26. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18669897-1-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 2.PK.60.380/1995 2212 Csévharaszt, Kossuth Lajos utca 120 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18160525-1-42 FŐVÁROSI BÍRÓSÁG PK.60.991/1997 BOKOR, HAZAI RÁSZORULÓK ALAPÍTVÁNY 1163 Budapest, GORDONKA utca 7. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület. 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához 1. Számviteli beszámoló 1.1 A számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
MOZGÁSSÉRÜLTEK VESZPRÉM MEGYEI EGYESÜLETE (8200 Veszprém, Budapest út 16.) KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2011. december 31. Kelt: Pápa, 2012. május 4. Glück Ferenc György gazdálkodó képviselője A közhasznú szervezetről Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18125861-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 14.Pk.61.013/2006 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2008.
-1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4 1012 Budapest, Kosciuszkó T. u. 10. 2008. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008. december 31. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18930191-1-19 Bejegyző szerv: VESZPRÉM MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK. 60 010/2000 EGYÜTT A KÖNYVTÁRÉRT ALAPÍTVÁNY 8420 Zirc, JÓZSEF A. utca 1 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006.
Adószám: 18951987-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Apk.60.007/1994. 8900 Zalaegerszeg, Apáczai. Cs. J. tér 5/A. 2006. Fordulónap: 2006. december 31. Beszámolási időszak: 2006. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 19382106-1-19 Bejegyző szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60 134/2007/3.Nyt.1484. 8200 Veszprém, Haszkovó utca 12/A I 6. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2004.
Adószám: 18539518-1-43 Bejegyző szerv: Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1160/2000.05.16. Élet Kenyere Alapítvány 1111 Budapest Lágymányosi út. 23/A. fszt.4. 2004. Fordulónap: 2004. Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2010 Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18128204-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12.Pk.60.535/2007 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. JÚNIUS Adószám: 19011211-2-13 Bejegyzõ szerv: Fõvárosi Bíróság Regisztrációs szám: 378 Magyar Pulmonológiai Alapítvány 2045 Törökbálint, Munkácsy Mihály út 70. Közhasznúsági Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Szt. Márton Ifjúsági és Vízisport Egyesület évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szt. Márton Ifjúsági és Vízisport Egyesület 2015. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához 1. Számviteli beszámoló 1.1 A számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló mérlegből, Részletesebben Csévharaszti Polgárőség Egyesülete
1 8 6 6 9 8 9 7-4 6 1 0-2 0 0-1 3 Statisztikai számjel Csévharaszti Polgárőség Egyesülete 2212 Csévharaszt, József A. u 10 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2010. január Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 19123958-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 001/1990/12 4032 Debrecen, Nagyerdei körút 98. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010. január Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18128730-1-13 Bejegyző szerv: FŐVÁROSI BÍRÓSÁG Pk.61191 Regisztrációs szám: NYILVÁNTARTÁSI SZÁM: 190 2100 Gödöllő, SZABADSÁG út 45. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. Részletesebben Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005. Adószám: 18559334-2-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18986594-1-08 Bejegyző szerv: Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság Regisztrációs szám: PK.A.60.146/4.szám Győr-Moson-Sopron Megye Vadászati Kultúrájáért és Vadgazdálkodásáért Közhasznú Alapítvány Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18117558-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 11451 Országos Egyesület a Mosolyért 1077 Budapest,Jósika u.10. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010. Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18965083-1-20 Zala megyei Bíróság 874/2002 Kőbányai Söripari Dolgozók Szociális és Üdülési Alapítványa 8749 Zalakaros, Szőlő utca 12. 2011 Fordulónap: Beszámolási Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 13953757-2-15 Bejegyző szerv: Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei bíróság Regisztrációs szám: 15-09-071493 Tömöttvár 2007 Közhasznú Nonprofit Kft 4900 Fehérgyarmat, Tömöttvár út 5-7. 2011 Fordulónap: Részletesebben "ÉLETÖRÖM" Idős Otthon Szociális Ellátó Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Kft. 8200 Veszprém, Sólyi utca 20. Közhasznúsági jelentés 2011.
Adószám: 22140922-2-19 Cégbíróság: Veszprém Megyei Bíróság, mint Cégbíróság Cégjegyzék szám: 19-09-511656 "ÉLETÖRÖM" Idős Otthon Szociális Ellátó Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Kft. 8200 Veszprém, Sólyi Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18470233-1-06 Bejegyző szerv: Csongrád megyei Bíróság Regisztrációs szám: PK.60.155/2002/3 Jó Úton Lóháton Alapítvány 6600 Szentes, Nádas sétány 3 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási Részletesebben Pénzügyi beszámoló 2012
Adószám: 18336999-1-43 Cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Bejegyzési szám: 14.Pk.60.384/2012/3. Nyilvántartási szám: 11.662. 1119 Budapest, Fehérvári út 109. III/11. 2012 Fordulónap: 2012. december 31. Beszámolási Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2008.
Adószám: 18687350-2-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 4.Pk.60044 2600 Vác, Katona L. utca 17. 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18642304-1-12 Bejegyző szerv: Nógrád Megyei Bíróság, Regisztrációs szám: 615 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011. december Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18023271-1-42 Bejegyzı szerv: Fıvárosi Bíróság Regisztrációs szám: 16.Pk.60.880./2009/3. 1103 Budapest, Gergely utca 114 1 21 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási idıszak: 2010. január Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2006. Adószám: 18559334-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19265836-1-19 Bejegyzı szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60074/1992/2 Családok a Családért Házas-és Családpedagógiai Egyesület 8272 Óbudavár, Kistelek utca 2. 2011 Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18248072-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 8805 Egyszer Volt a Magyar Gyermekkulturáért Közhasznú Alapítvány 1124 Budapest, Apor Vilmos tér 25-26 2011 Fordulónap: 2011. Részletesebben GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. Közhasznúsági jelentés 2013
Adószám: 21904428-1-04 Cégbíróság: Gyula Törvényszék Cégbírósága Cégjegyzék szám: 04-14-000053 GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. 2013 Fordulónap: 2013. december Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2008.
Közhasznúsági jelentés 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008. december 31. Tartalomjegyzék: 1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása 1.2. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány 1116 Budapest, Fehérvári út 144. Adószám: 19650218-1-43 Budapest, 2011. március 05. A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése. Szabadszentkirály, 2012. 04. 06. Gyulai Krisztián elnök
Szabadszentkirályi Önkéntes Tűzoltó Egyesület 7951 Szabadszentkirály Petőfi S. u. 90. Bírósági bejegyzés száma: 12.Pk.60.064/2011/6. Nyilvántartási száma: 3203 2011. évi Közhasznúsági jelentése Szabadszentkirály, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18642304-1-12 Bejegyző szerv: Nógrád Megyei Bíróság, Regisztrációs szám: 615 Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási Részletesebben Pénzügyi beszámoló 2013
Adószám: 18336999-1-43 Cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Bejegyzési szám: 14.Pk.60.384/2012/3. Nyilvántartási szám: 11.662. 1119 Budapest, Fehérvári út 109. III/11. 2013 Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 19282604-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1025 Suli Harmónia-2007 Gyermekeket Segítő Alapítvány 8767 Felsőrajk, Szabadság utca 46 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Részletesebben -1- A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg.
-1-1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg. 1.2. Könyvvizsgálat A tárgyévi számviteli beszámoló Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 18997659-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs Pk. 60173/2007/4/I., 2007.12.14. szám: 4028, Debrecen, Damjanich u. 23. 2/9. 2009. Fordulónap: 2009. december 31. Beszámolási Részletesebben Bodor Karate és Rekreációs Közhasznú Sportegyesület
BODOR KARATE ÉS REKREÁCIÓS KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 6724 Szeged, Körtöltés u. 52. i Közhasznúsági jelentése 1 A Bodor Karate és Rekreációs Közhasznú Sportegyesület Közhasznúsági jelentése a 2010-es esztendőről Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2003. évről
Közhasznúsági jelentés 2003. évről LENA Leányvári Nagycsaládosok Egyesülete 2518. Leányvár, Kálvária utca 69. Adószám: 18613425-1-11 Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági bejegyzés száma: Részletesebben KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJA
1 8 0 1 9 6 4 9-1 - 4 3 adószáma cégjegyzék száma KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJA 2 0 1 4 ÉV A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ. Országúti Keselyűk Motorkerékpáros Klub Sportegyesület 5144 Jászboldogháza, Rózsa u. 10.
KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ A hatályos 222/200...(XII.19.) Korm. Rendelet- a számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámoló készítési kötelezettségeinek sajátosságairól Országúti Keselyűk Motorkerékpáros Részletesebben 7200 Dombóvár Kölcsey F. u. l-3. Tisztelt Cím!
Gárdonyi Géza Alapítvány 7200 Dombóvár Kölcsey F. u. l-3. Nevelők Háza Egyesület P é c s Adószám: 19231622-1-17 Tisztelt Cím! Kérem, szíveskedjenek megjelentetni a Gárdonyi Géza Alapítvány alábbi hirdetését: Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyzı szerv: Regisztrációs szám: 18263587-1-43 Fıvárosi Bíróság 16.Pk. 60.136/2008/2. AKT Színház Közhasznú Egyesület 1118 Budapest, Schweidel utca 33 A 2011 Fordulónap: Beszámolási idıszak: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18024681-2-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 10.962 Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány 1093 Budapest, Közraktár utca 4-6. 2010. Fordulónap: Részletesebben Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület 8960 Lenti, Bottyán J. utca 3. II/4.
Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület 8960 Lenti, Bottyán J. utca 3. II/4. 2010. évi Közhasznúsági jelentése 1 Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2010-es esztendőről Részletesebben Kardos Gábor Számítástechnikai Alapítvány 9900 Körmend, Kölcsey u évi Közhasznúsági jelentése
Kardos Gábor Számítástechnikai Alapítvány 9900 Körmend, Kölcsey u. 12. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Körmend, 2012. április 10. Kutasi Tibor elnök 1 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Kardos Gábor Számítástechnikai Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: 18592333-1-10 Bejegyzı szerv: HEVES MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK.60.107/2003 SORSZ: 2193 Bodonyi Hagyományırzı és 3243 Bodony, Kossuth út 22. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: Részletesebben PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ EGYESÜLET
1821323-9499-529-1 PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 164 Budapest, Vörösmarty utca 59. 3/24. KÖZHASZNÚ EGYÉB SZERVEZET EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJA 211. JANUÁR 1. - 211. DECEMBER Részletesebben ÉSZAKBALATONI EBMENTŐ EGYESÜLET 8248 Veszprémfajsz, Fő utca 27. 2014. évi Közhasznúsági jelentése
ÉSZAKBALATONI EBMENTŐ EGYESÜLET 8248 Veszprémfajsz, Fő utca 27. Alakulás időpontja: 2007.10.31. Célja szerinti besorolás: Állatvédelem Adószám: 19382278-1-19 Statisztikai számjel: 193832278-9499-529-19 Részletesebben HUMAN-NET Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Humán Erőforrás Fejlesztési Alapítvány. Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18796362-1-15 Bejegyző szerv: Megyei bíróság Regisztrációs szám: Pka.60.092/1996/4. HUMAN-NET Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Humán Erőforrás Fejlesztési Alapítvány 4400 Nyíregyháza, Váci M. út Részletesebben 2009. évi közhasznúsági jelentése
21. SZÁZADÉRT ALAPÍTVÁNY ( közhasznú szervezet ) http://www.ejk-heves.hu 2009. évi közhasznúsági jelentése Székhelye: Eötvös József Középiskola, 3360 Heves, Dobó út 29. Adószáma: 1-8579521-1-10 21. Századért Részletesebben Bevételek alakulása: Kiadások alakulása:
Alapítvány a Dányi Iskolásokért 2118 Dány, Szent Imre tér 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. év I. ALAPÍTVÁNY BEMUTATÁSA: Az alapítvány neve: ALAPÍTVÁNY A DÁNYI ISKOLÁSOKÉRT Székhelye: 2118 Dány, Szent Imre Részletesebben PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ EGYESÜLET
1821323-9499-529-1 PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ 164 Budapest, Vörösmarty utca 59. 3/24. KÖZHASZNÚ EGYÉB SZERVEZET EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJA 21. JANUÁR 1. - 21. DECEMBER 31. 21 Kelt: Részletesebben Veszprém Megyei Magyar Japán Baráti Társaság 8200 Veszprém, Megyeház tér 1..
Veszprém Megyei Magyar Japán Baráti Társaság 8200 Veszprém, Megyeház tér 1.. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Veszprém, 2011. május 24. elnök A Veszprém Megyei Magyar Japán Baráti Társaság Közhasznúsági Részletesebben 2014. évi Közhasznúsági jelentés
1072 Budapest, Akácfa u. 32. 2014. évi Közhasznúsági jelentés Az Örökség Gyermek Népművészeti Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2013-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Örökség Gyermek Népművészeti Részletesebben -1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4
-1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4 1012 Budapest, Kosciuszkó T. u. 10. 2010. Beszámolási időszak: 2010. január 01. - 2010. december 31. Részletesebben Ebtenyésztők és Hobbi Kutyások Dél-alföldi Egyesülete 2014. május 22.
214. május 22. Ebtenyésztők és Hobbi Kutyások Dél-alföldi Egyesülete 6771. Szeged, Palackozó u. 9. 213. évi Közhasznúsági jelentése Záradék: Az Éves Beszámolót és Közhasznúsági jelentést az Ebtenyésztők Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2 0 0 8 év. Vízililiom Egyesület egyéb szervezet megnevezése
1 8 1 1 9 3 2 3 9 4 9 9 5 2 9 1 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2 8 év egyéb szervezet megnevezése 139.Budapest, Budakalász utca 1. X. 91. címe Keltezés:_Budapest, Részletesebben 2011. évi. Közhasznúsági jelentése
Varázshangok az Egészségért Egyesület 8315 Gyenesdiás, Madách u. 24. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Amely készült a Varázshangok az Egészségért Egyesület 2011. évi működéséről A közhasznú szervezetekről Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2014..május 14. Szabó János elnök Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 8 4 5 0 5 9 6 9 4 9 9 5 6 9 0 6 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 2 egyéb szervezet megnevezése Részletesebben ARGENTIN TANGÓ TÁNCSZÍNHÁZ KÖZHASZNÚ EGYESÜLET. 2011.évi Közhasznúsági jelentés
Adószám: 18706361-1-13 Cégbíróság: Pest Megyei Bíróság Bírósági határozat szám: Pk.60375/2004 Társadalmi szerv.nyilv.sz: 4045 Statisztikai szám: 18706361949952913 ARGENTIN TANGÓ TÁNCSZÍNHÁZ KÖZHASZNÚ EGYESÜLET Részletesebben Fonyódi Óvodáért Közhasznú Alapítvány 8640 Fonyód, Fő u. 25. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
Fonyódi Óvodáért Közhasznú Alapítvány 8640 Fonyód, Fő u. 25. 2013. évi Közhasznúsági jelentése Fonyód, 2014. május 21. elnök A Fonyódi Óvodáért Közhasznú Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2013-es esztendőről Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés Készítette: Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány 2012. május 14. Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány Kiskunmajsa Csontos Károly utca 2. 2011. évi Közhasznúsági Részletesebben 2012. évi Közhasznúsági jelentés
Törökbálinti Városőrség Polgárőr Egyesület, Törökbálint Adószám: 18028049-1-13 Bírósági végzés száma: 13.Pk.60.467/2009/6.sz. Képviselő neve: Géczy Krisztián i Közhasznúsági jelentés Kelt: Törökbálint, Részletesebben Magyar Frizbi Szövetség
Magyar Frizbi Szövetség székhely: 1118 Budapest, Somlói utca 72. fsz. 3. adószám: 18445011-1-43 nyilvántartási szám: 37248 2012. évi Egyszerűsített éves beszámoló Magyar Frizbi Szövetség Egyszerűsített Részletesebben Közhasznú társadalmi szervezet egyszerűsített beszámolója
Zala Megyei Bíróság nyilvántartási száma Petrikeresztúri Közösségfejlesztő Közhasznú Egyesület 8984 Petrikeresztúr, Kossuth út 60. Közhasznú társadalmi szervezet egyszerűsített beszámolója A beszámolási Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány 5054 Jászalsószentgyörgy, Rákóczi út 15. Adószám: 18829723-1-16 Jászalsószentgyörgy, 2011. május 31. a) Számviteli beszámoló 18829723949956916 Részletesebben Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7.. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7.. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. április 09. Kállay Kristóf elnök A Napsárkányok Közhasznúsági jelentése Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-09-920431 Nemzeti Filmszínház Nonprofit Kft. 1088 Budapest, Rákóczi út 21. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY. Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről
A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az alapítvány 2011. évben gazdálkodásáról a számviteli törvénynek és a kapcsolódó előírásoknak megfelelve Részletesebben Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány. 2011. évi Közhasznúsági jelentés
Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány 2011. évi Közhasznúsági jelentés Címe: 1065 Budapest, Bajcsy Zsilinszky u. 9. Bírósági végzés száma: 61194 Statisztikai száma: 18023099-9499-569-01 Közhasznúság fokozata: Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés Készítette: KÖRNYÉSZ Oktató, Környezeti Nevelő és Hagyományőrző közhasznú Egyesület 2011.03.15. 1 I. Általános kiegészítések 1.Az Egyesület bemutatása elnevezése: KÖRNYÉSZ Oktató, Részletesebben FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15.
FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. május 30. Steven Johnson képviselő FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentés Részletesebben Tápiószecső Football Club és Szabadidő Egyesület 2251 Tápiószecső, Sági út sportpálya évi Közhasznúsági jelentése
Tápiószecső Football Club és Szabadidő Egyesület 2251 Tápiószecső, Sági út sportpálya. 2009. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2010. február 4. Husza György elnök A Tápiószecső Football Club és Szabadidő Részletesebben A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület
A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület Közhasznúsági jelentése 2010 Közhasznúsági jelentés 1/9. oldal Közhasznúsági Jelentés az A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület 2010. évi működéséről A szervezet Részletesebben Tartalomjegyzék. 2. Alapítvány bemutatása 2.1. Számviteli beszámoló bemutatása 2.2. Könyvvizsgálat
Tartalomjegyzék 1. Számviteli beszámoló 1.1. Elérhetőség 1.2. Azonosító adatok 1.3. Tevékenységről általában 1.4. Közhasznú tevékenység 1.5. Alapítvány vezetése 1.6. Szervezeti felépítés 1.7. Foglalkoztatottak Részletesebben A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet. 2012. évi közhasznúsági jelentése
A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet székhely: 1026 Budapest, Pasaréti út 66/b a.sz.: 18132283-1-41 2012. évi közhasznúsági jelentése Hudecz András a Kuratórium elnöke 2013. május 18. A közhasznú szervezetekről Részletesebben Frekvencia Egyesület 4028, Debrecen, Damjanich u. 23. 2/9.
Adószám: 18997659-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs Pk. 60173/2007/4/I., 2007.12.14. szám: 4028, Debrecen, Damjanich u. 23. 2/9. 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Mit üzennek a bankok? | PITEE
Mit üzennek a bankok?
Az elmúlt hetekben a média középpontjába került tevékenységünk. A múlt heti tárgyaláson az összes jelentősebb média képviseltette magát.
A fogyasztók körében közismert, hogy a Kúria döntése mérföldkő lesz a magyarországi fogyasztóvédelem történelmében. Emiatt jelentősebb számú fogyasztó várta az ítélethirdetést a Kúria épülete előtt. A bennfentes újságírók tudni vélik, hogy a bankok is feszülten várják a Kúria ítéletét. Ehhez képest a hírekben szinte kizárólag csak a fogyasztóvédelmi szervezetek nyilatkoznak. Az OTP Bank és a Bankszövetség képviselői hallgatásba burkolóznak.
Banki Hitel Károsultjainak Egyesület?
Ebben a bejegyzésben megtudhatja mit ér a tényfeltáró újságírás, ha az újságíró nem ismeri a tényeket; hogyan változott a bankok álláspontja az elmúlt két évben a bírósági eljárásokról; vajon rosszabb helyzetbe kerülnek-e a fogyasztók, ha kiderül, hogy semmis a szerződésük; és előállhat-e patthelyzetet a szerződések újratárgyalása során.
Azt feltételezzük, hogy a bankok, titokban, minden lehetséges követ megmozgatnak annak érdekében, hogy befolyásolják a Kúria döntését. A bankok nyilvános hallgatása pedig azt igazolja, hogy a bankok is tudják, hogy szakmailag vállalhatatlan az árfolyamréssel kapcsolatos álláspontjuk. Az OTP Bank álláspontját ezért nem a bank képviselői mondják el a nyilvánosságnak, hanem a bankszektorral szimpatizáló fogyasztóvédelmi egyesületek és újságírók. Erre jó példa volt az ATV-n sugárzott interjú a Banki Hitel Károsultjainak Egyesületének szakértőjével valamint a tegnap megjelent cikk a privátbankár.hu weboldalon:
Elhalasztotta a döntést a Kúria a devizahiteles perben. (ATV, 2013.06.26.)
Mi ez, összeesküvés a devizahitelesek ellen? (privátbankár.hu 2013.07.02.)
1. Mit ér a tényfeltáró újságírás, ha az újságíró nem ismeri a tényeket?
A privátbankár.hu weboldalon közzétett cikk szerzője lelkiismeretesen összegyűjtötte és leírja a Legfőbb Ügyész, a Pénzügyi Békéltető Testület és a Bankszövetség aktuális(!) álláspontját az árfolyamréssel kapcsolatban:
“Polt Péter legfőbb ügyész szerint az árfolyamrés esetében az átváltás olyan költség, ami nem a bankkölcsönhöz kapcsolódó teher, és mint ilyet a szerződésben nem kell feltüntetni, így a szerződést erre hivatkozva nem lehet semmissé nyilvánítani. A Pénzügyi Békéltető Testület ehhez hasonlóan kimondta, hogy az árfolyamrés nem költség, a szerződés tehát nem lehet emiatt semmis.
A Bankszövetség álláspontja szerint az árfolyamrés – mint ahogyan azt jogerős bírósági ítéletek és a Legfőbb Ügyész szakmai véleménye is alátámasztják – nem költség, hanem a kölcsönnyújtás konstrukciójából következő számítási mód, amit a teljes hiteldíj-mutató tükröz.”
(Mi ez, összeesküvés a devizahitelesek ellen?, privátbankár.hu 2013.07.02.)
Ami az újságíró figyelmét azonban elkerüli az az, hogy ezek a szervezetek az elmúlt években olyan gyakran váltogatták álláspontjukat az árfolyamréssel kapcsolatban, mint kultúrember az alsóneműjét szokta.
A Legfőbb Ügyész 2013. májusában valóban azt képviseli, hogy az átváltás költsége “nem a bankkölcsönhöz kapcsolódó teher”, de ugyanez a Legfőbb Ügyész 2012. októberében még ennek az ellenkezőjét képviselte:
“Hangsúlyozni kell tehát, hogy minden esetben az átváltási különbözet az ügylet része, a deviza alapú kölcsönhöz rendeltetésszerűen és elválaszthatatlanul hozzátartozik.”
(Legfőbb Ügyész szakmai véleménye (P.KvFG. 7830/2012/2) 2012.10.11, 12. oldal)
A Pénzügyi Békéltető Testület (PBT) döntései is elég széles skálán mozognak, amikor az árfolyamrés szerepét vizsgálják. Az árfolyamrés időnként költség, időnként nem költség, időnként fel kellett tüntetni a teljes hiteldíj mutatóban (THM), időnként pedig tilos(!) volt feltüntetni a THM-ben. A PBT egymásnak ellentmondó döntéseiről ezen a weboldalon részletesen beszámoltunk.
A Bankszövetség álláspontja is sokat változott az elmúlt években és csak mostanra jutottak el odáig, hogy az árfolyamrés nem költség, hanem “számítási mód“. A mostani állásponttal szemben, a bankok tájékoztató dokumentumokban hívták fel korábban a fogyasztók figyelmét az az árfolyamrésre, mint költségfaktorra. A bankok álláspontja, tehát az évek során ugyancsak megváltozott. Az elmúlt évek árfolyamréssel kapcsolatos banki dokumentumai is megtalálhatóak ezen a weboldalon (Árfolyamrés)
A devizahitelesek azért érzik becsapva magukat – vagy ahogy a privátbankár.hu újságírója fogalmaz azért gyanítanak “összeesküvést” – mert a Legfőbb Ügyész, a Pénzügyi Békéltető Testület és a Bankszövetség össze-vissza beszélnek, amikor az árfolyamrés kérdése szóba kerül. Aki össze-vissza beszél az hiteltelenné válik.
Vajon mikor szánja rá magát egy tényfeltáró újságíró arra, hogy szembesítse a Legfőbb Ügyészt, a Pénzügyi Békéltető Testület tagjait és a bankok képviselőit az elmúlt évek egymásnak ellentmondó nyilatkozataival?
2. Hogyan változott a bankok álláspontja az elmúlt két évben a bírósági eljárásokról?
Amikor 2011 nyarán az első devizahiteles perek elindultak, akkor Gresa István, az OTP vezérigazgató-helyettese még magabiztosan üzente a devizahiteleseknek, hogy “állunk a perek elébe“.
“Állunk a perek elébe,”
Gresa István, az OTP vezérigazgató-helyettese
(Üzent az OTP a perre készülő devizahiteleseknek, Menedzsment Fórum, 2011.08.11. )
Ezzel szemben, majdnem két évvel később, amikor az árfolyamrés kérdése elért a Kúriához, Kovács Levente a Bankszövetség főtitkára már azt írja, hogy a deviza alapú hitelek problémájának megoldása peres eljárások keretében “nem képzelhető el“.
A válság következményeként a deviza alapú hitelek (és általában a nem teljesítő hitelek) kezelése az
egyik legsúlyosabb társadalmi problémává vált, amelynek bírósági peres eljárások keretében történő
megnyugtató megoldása nem képzelhető el.
A devizahitelek háttere” Hitelintézeti Szemle 2013/3.
Érdekes módon ugyanezt az álláspontot képviseli a Banki Hitel Károsultjainak Egyesületének szakértője is, aki az ATV-n sugárzott interjúban azt mondja:
“Nagyon rossz úton járunk mindenféle bírósági per kapcsán, tehát ezt nem így kellene szabályozni [megoldani], mert ez semmire nem jó.”
(felvétel 7′ 57”, ATV Híróra – Galcsikné Erdősi Éva szakértő, Banki Hitel Károsultjainak Egyesülete
Vajon egy jogállamban miért nem lenne jó megoldás a bírósági út? Mi lenne a feladata a bíróságoknak, ha nem az, hogy vitás ügyeket eldöntsenek? Ha a bankszövetség biztos abban, hogy a bankok betartották a törvényeket, akkor miért gondolja a Bankszövetség főtitkára, hogy a peres eljárások nem fogják megoldani a helyzetet?
3. Vajon rosszabb helyzetbe kerülnek-e a fogyasztók, ha kiderül, hogy semmis a szerződésük?
A Banki Hitel Károsultjainak Egyesületének szakértője és a privátbankár.hu weboldalon megjelent cikk szerzője egyaránt azzal riogatják a fogyasztókat, hogy a szerződések semmissége esetén a fogyasztók akár rosszabb helyzetbe is kerülhetnek, mint amiben most vannak. Azt ugyan a szakértő is elismeri, hogy semmisség esetén a fogyasztók tartozása jelentősen(!) csökkenhet, de azt állítja, hogy a bankok minden gond nélkül kirakhatják a fogyasztókat az utcára.
A fogyasztóvédelmi rendelkezések célja a fogyasztók érdekeinek a védelme. [Ki hitte volna!? A szerk.] Emiatt a fogyasztóvédelmi rendelkezések megakadályozzák azt, hogy a fogyasztók egy fogyasztóvédelmi szabály alkalmazása miatt rosszabb helyzetbe kerüljenek. Ahhoz, hogy ezt belássuk érdemes belenézni mit írnak a magyar törvények. A magyar törvények pedig már lassan húsz éve azt írják, hogy a “szerződés semmisségére csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni.”
Törvény a fogyasztónak nyújtott hitelről (2009/CLXII)
Törvény a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról (1996/CXII)
(1996. évi CXII. törvény a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról)
Ha a Kúria kimondja, hogy semmis az a szerződés, amelyikben a pénzváltási szolgáltatás költsége nincs feltüntetve, akkor minden fogyasztó szabadon(!) eldöntheti, hogy hivatkozik-e a szerződése semmisségére, és hogy mikor akar erre hivatkozni. A bankok tehát egyáltalán nem követelhetik azonnal minden fogyasztótól a teljes hitelösszeget és még semmisség esetén sem rakhatnak ki senkit a lakásából.
Vajon mikor kezdik el az érintettek olvasni a törvényeket?
4. Előállhat-e patthelyzetet a szerződések újratárgyalása során?
A Banki Hitel Károsultjainak Egyesületének szakértője még azt is állítja, hogy a bankok nem fognak hiteleket nyújtani a fogyasztóknak, ha a szerződések semmissége miatt újra kellene tárgyalni a szerződéseket. Ez pedig patthelyzet okozna a fogyasztók és a bankok között. A patthelyzetben pedig a fogyasztók járnának rosszul, mert a késedelmi kamat a patthelyzet alatt növekedne.
Abban a szakértőnek igaza lehet, hogy néhány(!) szerződés semmissége esetén a bankok elzárkózhatnának a hitelek újratárgyalása elől. A szakértő azonban azt figyelmen kívül hagyja, hogy Magyarországon nem csak néhány szerződés válhat semmissé, hanem sok. [Ha csak néhány szerződésről lenne szó, akkor a PSZÁF és a bankok nem riogatnának államcsőddel. A szerk.]
Sok szerződés semmissége esetén először is működésbe fognak lépni a normál piaci mechanizmusok. Ha megnő a kereslet hitelek után, akkor ott előbb utóbb meg fog nőni a kínálat is. Ezen kívül a bankok rendkívül komoly motivációt fognak érezni a hitelek újratárgyalására a saját tőkekövetelményeik teljesítése miatt. Aki ismeri az ún. “Bázel II.” szabályokat, az tudja, hogy a bankok nem fogják kibírni azt, hogy a könyveikben jelentős számú potenciálisan semmis szerződés legyen.
5. Támogassa munkánkat, ha azt szeretné, hogy a bankja taxit küldjön Önért a szerződése újratárgyalásakor!
Egyesületünk több mint két éve küzd jogállami eszközökkel azért, hogy a bankok betartsák a fogyasztóvédelmi szabályokat. A fogyasztóvédelmi szabályok betartásának kikényszerítése komoly változást hozhat minden fogyasztó számára. Támogassa munkánkat, ha azt szeretné, hogy a bankja taxit küldjön Önért a szerződése újratárgyalásakor!
Az OTP Bank és a Bankszövetség képviselői hallgatásba burkolóznak a Kúria eljárásával kapcsolatban. Helyettük a bankszektorral szimpatizáló fogyasztóvédelmi egyesületek és újságírók mondják el a bankok álláspontját.
A bankok nyilvánvalóan tartanak a bírósági eljárások eredményétől, mert tudják, hogy szakmailag vállalhatatlan az árfolyamréssel kapcsolatos álláspontjuk.
Nem igaz az az állítás, hogy a fogyasztók helyzete romlani fog, ha a Kúria kimondja, hogy semmis az a szerződés, amelyikben a pénzváltási szolgáltatás költsége nincs feltüntetve. A fogyasztóvédelmi szabályok semmisség esetén is megvédik a fogyasztókat.
Nem igaz az az állítás sem, hogy a bankok nem fogják a hiteleket újra tárgyalni, mert ahol van kereslet ott lesz kínálat is, és mert a bankok nem fogják kibírni azt, hogy a könyveikben jelentős számú potenciálisan semmis szerződés legyen.
This entry was posted on 2013. július 3. szerda at 9:52 de. and is filed under Bank.	You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Responses are currently closed, but you can trackback from your own site.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Felelősség a társasház bejegyzés előtti kötelezettségeiért - Szakma - Jogászvilág
Felelősség a társasház bejegyzés előtti kötelezettségeiért
2016. 10. 05. 9:00
Cimkék: társasház, jogeset, kötelezettség, közös tulajdon
Az alapító okirat aláírásával a társasház ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséig függő jogi helyzet jön létre, a társasházzá alakuló tulajdonközösség azonban harmadik személyekkel szemben ez idő alatt is önállóan vállalhat kötelezettségeket.
Ami a tényállást illeti, az alperes társasházat a 2001. május 23-án kelt alapító okirat alapján 2009-ben jegyezte be a földhivatal. Egy 2003-as határozatában a közgyűlés úgy rendelkezett az intézőbizottság tagjai, közöttük a felperes elszámolhatják tevékenységükkel és a képviselettel kapcsolatban felmerült költségeiket, ezen túlmenően a felperes javára nettó 100 000 forint/hó összegű tiszteletdíjat állapított meg. Megbízatása még a bejegyzés előtt megszűnt. A felperes 4 700 000 forint megbízási díj, valamint 3 051 953 forint összegű költségtérítés és járulékai megfizetésére kérte az alperest kötelezni.
Az alperes szerint a követelés elévült. Úgy ítélte meg, hogy a felperes az igényét a társasházzal szemben nem, kizárólag a tulajdonostársak ellen érvényesíthette volna, a társasháznak címzett fizetési felszólítások ezért nem szakították meg az elévülést. A Legfelsőbb Bíróság gyakorlatára hivatkozva kifejtette, hogy a társasház ingatlan-nyilvántartási bejegyzését megelőzően a dologi és kötelmi várományosok jogközösséget alkotnak, egymás közötti viszonyaikra a Ptk. közös tulajdonra vonatkozó szabályai az irányadók.
Az elsőfokú bíróság az alperes fizetési kötelezettségét állapította meg. Indokolása szerint bár a tulajdonközösségi határozat meghozatalának idején ugyan a korábbi társasházi törvény volt hatályban és csak a 2004. január 1-jével hatályba lépő társasházi törvény tette kifejezetten lehetővé, hogy az alakuló közgyűlést követően, de a társasház ingatlan-nyilvántartási bejegyzése előtt a tulajdonostársak gyakorolják a közösséget megillető jogokat és viseljék annak terheit, de a bírói gyakorlat ezt megelőzően is elfogadta a bejegyzésnek az alapító okirat elfogadására visszaható hatályát, így a felperes ezért megalapozottan érvényesítette igényét a társasházzal szemben. Mivel a bíróság szerint a közösség jognyilatkozatai a bejegyzés időpontjára visszamenőlegesen hatályosak, azokat a társasház jognyilatkozataként kell figyelembe venni, ezért nem tartotta alaposnak az alperes elévülési kifogását.
A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú döntést.
Az alperes érvelése szerint a felperes a tulajdonostársak közösségével és nem a társasházzal állt jogviszonyban, megbízása megszűnésekor a társasház még nem volt bejegyezve, tehát jogképessége a jogviszony teljes tartama alatt hiányzott, a társasház pedig a tulajdonosi közösségnek nem jogutódja. Hangsúlyozta, hogy az új szabályozás nem alkalmazható, és ha az egyébként jogforrásnak nem minősülő bírói gyakorlat által követett jogértelmezés azt jelentené, hogy a kötelmi jogviszonyokban visszamenőlegesen megváltoztatható a szerződő felek személye, ez pedig a jogbiztonság elvét sértené. Sérelmezte, hogy a bíróság a társasház jogutódi minőségét nem fogadta el, ugyanakkor ezzel össze nem egyeztethető módon kimondta, hogy az elévülést a társasháznak küldött fizetési felszólítások megszakították, pusztán azon az alapon, hogy a társasház a bejegyzéssel az alapítására visszaható hatállyal jött létre.
A Kúria nem találta alaposnak a felülvizsgálati kérelmet. Kimondta, hogy az alapító okirattal rendelkező, bejegyzés előtt álló tulajdonközösség a társasháztulajdon bejegyzésének várományosaként a társasház kapcsolatban önállóan vállalhat kötelezettségeket, köthet szerződéseket; a közös tulajdon szabályai a tulajdonostársak egymás közötti viszonyaiban érvényesülnek.
Az alapító okirat elfogadásával a társasház ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséig függő jogi helyzet keletkezik. A tulajdonosi jogközösség a bejegyzést követően sem változik, csupán tulajdonjogi szerkezete módosul, emiatt a kötelmi jogutódlás szabályai nem alkalmazhatók: szerződő, kötelezettséget vállaló félnek a szerkezetében átalakult tulajdonosi jogközösséget, a társasházközösséget kell tekinteni. A Kúria álláspontja szerint az, hogy a társasház a tulajdonközösségnek az adott jogviszonyban nem kötelmi jogutódja, a felperes által küldött fizetési felszólítások azonban megszakították a felperes követelésének elévülését, úgy kell érteni, hogy a társasház alapítását (ingatlan-nyilvántartási bejegyzését) követően az adott jogviszonyban megváltozott tulajdonjogi szerkezettel vesz részt, azonban azonos a felperessel szerződő tulajdonosi közösséggel
Mindezek alapján a Kúria a felülvizsgálati kérelmet elutasította.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. I. 21.745/2015.) a Kúriai Döntések 2016/9. számában 243. szám alatt jelent meg.
A kép forrása: http://mertek.hu/wp-content/uploads/2012/06/0111.jpg
Hatalmasságok az ingatlan-nyilvántartási törvény börtönében »

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
83. A 24. nap – Október 6. - A Hunvald-per
A költő megállapítja: Ez az ellentmondások napja volt - Kedden a sajtó képviselői lemaradtak arról a pillanatról, amikor Hunvald Györgyről a tárgyalóteremben lekerült a bilincs, így nem lepődtem meg azon, hogy csütörtök reggel viszont villogtak a vakuk, amikor fél órával a tárgyalás kezdete előtt megjelent a bíróság épületében.
A bíróság szeptember 16-án kezdte meg V. Ágnes tanúmeghallgatását, amelyet azonban az ügyvédnő kéthetes utazása miatt meg kellett szakítani. Mialatt a tanú nyaralt, érdekes információk kerületek napvilágra az ő tevékenységét és szerepét illetően, ahogyan ezekről korábbi beszámolóimban olvashattak. Nem csoda hát, ha a meghallgatás mai folytatását sokan már nagyon vártuk, és az sem meglepő, hogy néhány olyan esemény is nagyobb figyelmet kapott, amelyek ugyan nem képezik szorosan ennek az ügynek a tárgyát, ugyanakkor sokat elárulnak a tanú személyéről.
Igyekszem összefoglalóan és emészthető formában beszámolni a nap eseményeiről, ugyanakkor azt el kell mondanom, hogy a tanú szájából legalább hússzor hangzott el az a mondat, hogy „Ennyi idő távlatából erre már nem emlékszem”.
Az egyik legérdekesebb ellentmondás, amelybe a tanú keveredett, éppen a vesztegetési pénzekkel volt kapcsolatos. A bíró mindjárt az elsők között tette fel azt a kérdést, hogy a tanú mikor és milyen körülmények között hallott először a vesztegetési pénzekről. Erre V. Ágnes azt válaszolta, hogy 2005-ben történt, amikor sokadszorra jelezte N. Györgynek, hogy fizesse ki végre részére az elmaradt munkadíjakat, amire N. György azt válaszolta neki, hogy azért nem tudja odaadni neki a járandóságát, mert vesztegetési pénzeket kell adnia Gálnak a további ingatlanok „kihozása” érdekében. Ugyanakkor a V. Ágnes beszámolt egy 2004 őszi találkozóról is, amelyen N. György, M. Jenő, N. Zoltán, K. G. Sándor és ő vettek részt, ahol elmondása szerint a befektetőtársak összekülönböztek N. Györggyel a vesztegetési pénzek kapcsán. A tárgyalás során egyébiránt valamennyi úr tagadta, hogy sor került volna valaha ilyen találkozóra ilyen tartalommal.
A bíróság is úgy érezte, hogy a tanú nyomozás során, valamint a bíróság előtt tett vallomásai, illetőleg az időközben felmerült újabb adatok között – finoman szólva is - sok ellentmondás feszül, ezért számos részt felolvastak a nyomozati vallomásokból, és az eltérésekről faggatták a tanút. Ezekből szemezgetek most.
Már szeptember 16-i meghallgatásán nagy vita keveredett abból, hogy vajon ki vagy kik voltak V. Ágnes megbízói. Míg az ügyvédnő szerint neki csak és kizárólag N. György volt a megbízója, addig a vádlottak közül sokan szintén megbízónak érezték magukat. Ehhez képest a bíróság a tanú elé tárt egy részt a nyomozás során tett vallomásából, amelyben a következő mondat szerepelt: „Tehát N. György nem volt a megbízóm, ő csak az előzetes egyeztetéseket folytatta le velem.” Az ellentmondást a tanú úgy oldotta fel, hogy a bíróság előtt tett vallomását tartotta fenn, vagyis, hogy neki csak és kizárólag N. György volt a megbízója.
Nyomozati vallomásában V. Ágnes azt vallotta, hogy ő N. Györgytől hallotta, hogy a vállalkozó befektetőtársaival közösen 100 millió Ft nagyságrendű pénzt fizetett Hunvald Györgynek is, amelyet a befektetőtársak finanszíroztak. Ugyanakkor N. György egyik vallomásában sem állított olyat soha, hogy Hunvald Györgynek vesztegetési pénzt adott volna, és ezt ezen a napon is tagadta. A bíró elrendelte a szembesítést, amely során N. György azt állította, ő soha nem mondott ilyet V. Ágnesnek.
A már sokat emlegetett letéti pénzek körül is ismét nagy lett a zűrzavar. A bíróság hosszan feszegette azt a kérdést, hogy milyen alapon nyúlt hozzá a rábízott letéti pénzekhez, és milyen alapon fizette ki azokat N. György részére. Az egyik ilyen kérdésre a tanú azt válaszolta, hogy „Soha senki nem kifogásolta ezt”. Ekkor a bíró feltette azt a kérdést, hogy vajon nem nevezhető-e az egyértelmű kifogásolásnak, hogy emiatt T. Dóra ügyvéd bejelentést tett az Ügyvédi Kamaránál? V. Ágnes erre azt válaszolta, hogy a Kamara határozata szerint nem történt károkozás.
Ugyanakkor azt is meg kell jegyeznem, hogy a tárgyalás végén a bíróság felolvasást tartott néhány N. György és V. Ágnes között zajló beszélgetésből, amelyekből egyértelműen kitűnt, hogy a letéti pénzek körül bizony korántsem volt minden rendben. Ráadásul N. Zoltán ötödrendű vádlott a tanú meghallgatása után többek között a következő észrevételt tette ezzel, illetve a híressé vált „piros dossziéval” kapcsolatban: Az csak kitaláció, hogy letéti kivétekkel kapcsolatos dokumentumok lettek volna. Ezzel csak menteni próbálja magát. Számunkra őszintén elismerte, hogy ő ezeket a pénzeket felhatalmazás nélkül vette fel. (Természetesen az ezzel kapcsolatos szembesítés is eredménytelennek bizonyult.)
A bíróság az ügyvédnő kéthetes távolléte alatt beszerezte annak a másik ügynek az iratanyagát is, amelyben V. Ágnes szintén érintett. (Részletek a 21. nap beszámolójában) Ebben szerepel egy levél, amely szerint V. Ágnes iratokat küldött a Központi Nyomozó Főügyészségnek ebben az ügyben is. Az adatok ráadásul K. Viktor pendrive-járól származtak. A bíróság feltette azt az igen helyénvaló kérdést, hogy miként kerültek hozzá ezek az iratok, ám a tanú azt válaszolta, hogy nem emlékszik semmilyen pendrive-ra.
A bíróság után a vádlottak is lehetőséget kaptak, hogy kérdéseket tegyenek fel a tanúnak, illetve észrevételeket fűzzenek vallomásához. Ezzel a lehetőséggel eddig igen ritkán éltek a vádlottak, ám ezúttal sokan érezték úgy, hogy az elhangzottakkal kapcsolatban meg kell szólalniuk. N. Zoltán a már említett észrevételén túl számos ponton cáfolta a V. Ágnes által elmondottakat, ám valamennyi szembesítés eredménytelenül zárult. V. Ágnes vallomásában úgy nyilatkozott, hogy ő, ki nem fizetett munkadíja fejében, kényszerből kapott üzletrészt a Király Palace Kft-ben. Ugyanakkor N. Zoltán azt állította, hogy V. Ágnes egyszerűen aláíratta B. Rózsa vádlottal az üzletrész-átruházási szerződést. Ezt a történetet M. Jenő, majd maga B. Rózsa is megerősítette, ám valamennyi szembesítés eredménytelenül zárult. V. Ágnes tartotta magát a saját verziójához.
Az egyik legérdekesebb észrevételt, illetve kérdést mégis N. György koronatanú intézte egykori ügyvédjéhez. Megkérdezte a tanút, emlékszik-e arra, hogy 2007 júniusában megbízott egy behajtó céget, hogy keressék fel őt? Tudott-e arról, hogy a két „behajtó” korábban emberölést követett el? A tanú erre azt válaszolta, hogy nem emlékszik. N. György még hozzátette, hogy ugyanezek a behajtók „segítettek” K. Viktornak emlékezni arra, hogy ellopta azt a bizonyos piros dossziét. Ráadásul azt is elmondta, hogy ő bizony soha nem adott letéti pénz kivételére vonatkozó felhatalmazást V. Ágnesnek. Mondanom sem kell, hogy a szembesítés ezúttal is eredménytelennek bizonyult.
K. Viktor bírói kérdésre beszámolt a pendrive-ok történetéről. Elmondta, hogy mikor erőszakkal aláíratták vele a munkaviszonyának felmondásáról – és egyben a piros dosszié ellopásának beismeréséről – szóló iratot, elvették két pendrive-ját is, és mindent átmásoltak róla egy gépre, sok adatot pedig letöröltek róla. Így lehettek meg V. Ágnesnek azok az adatok, amelyeket az Ügyészség rendelkezésére bocsátott. Azt is elmondta, hogy miután feljelentést tett, 3 nappal később 4 embert letartóztattak. (Ugyanakkor érdekes módon ebben az ügyben sem vádlott V. Ágnes.)
A bíró szembesítést akart elrendelni a kétféle állítás megütköztetésére, ám K. Viktor „a korábbi eseményekre való tekintettel” nem kívánt szembesítésben részt venni. Ugyanakkor arról is beszámolt, hogy N. Györgytől ő is értesült a behajtókról, és arról is, hogy „nem a jogi viták rendezése volt a cél.”
A tárgyalás végén a Tanácselnök asszony és bírótársa párbeszédes formában hosszas felolvasásba kezdett V. Ágnes és N. György közötti rögzített beszélgetésekből. Igen érdekes élmény volt! Kiderült belőle, hogy N. György V. Ágnes segítségét kérte például, hogy az adóhatósággal lévő problémáját valamilyen módon elintézze. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy V. Ágnes mennyire tartott az Ügyvédi Kamara eljárásától, és hogy mindenképpen szerette volna, ha valaki ezt az ügyet elintézi. Egyértelművé vált az is, hogy meglehetősen sok konfliktus volt N. György és befektetőtársai, illetve V. Ágnes és a befektetők között. A felolvasás pénteken is folytatódott, amikor újabb tanúk meghallgatására is sor került.
https://hunvaldper.blog.hu/api/trackback/id/tr533289730

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
10. évfolyam (2010) 4. szám
„Előadni kívánom, hogy folyó hó 10-e táján a gépállomás konyhájában a délelőtti órákban bejött a konyhára Veszeless Ottó gépállomási alkalmazott (raktáros), akinél egy légpuska volt, és azt mondta, olyan célzó ked-vem van, és a puskát a konyha falán elhelyezett Rákosi képre fogta, és azt mondta, hogy kilövöm ennek a vén zsidónak a szemét, és erre a puskáját elsütötte, ami a képen Rákosi elvtárs szemét ki is szakította.”
Részletek a Győr-Sopron Megyei Bíróság tárgyalási jegyzőkönyveiből
Részlet a Győr-Sopron Megyei bíróság 1951. december 4-ei ülésének tárgyalási jegyzőkönyvéből
Kirendelt védő perorvoslatát fenntartja.
Vádlott a tanácsvezető kérdésére előadja:
Apám uradalmi cseléd volt az Eszterházy uradalomban Kistölgyfa majorban, hol most is él, s 5 hold juttatott földön gazdálkodik. 5 testvérem van, ebből ketten vagyunk otthon. Egyik testvérem a Kaposvári Hitelintézet h[elyettes] igazgatója. Ő is, én is párttagok vagyunk. Bár én csak tagjelölt vagyok. E bátyám azelőtt munkás volt.
Én mint traktorista kerültem az Állami Gépállomásra Kapuvárott, honnan jó munkám miatt kerültem az Iváni Állami Gazdasághoz, mint raktárvezető. E minőségben többször figyelmeztettem Varga Anna és Horgany Teréz traktoristákat hanyag munkájuk miatt, s mert az anyaggal lelkiismeretlenül bántak, ezért mindketten megharagudtak reám, s mikor a Gazdaságvezető feketevágása miatt a vádlottra, Szederkényire terhelőleg vallottam az igazságnak megfelelően, ellenszenvük csak nőtt e két tanúnak ellenem. S mikor a szerencsétlen véletlen folytán a légpuska kezemben a vádbeli alkalommal elsült, Varga Bella ki is jelentette Kárpáti Iván főgépész előtt, hogy most bosszút fognak állni rajtam!
A puskával a vádbeli alkalommal az udvaron verébre lőttem, de nem sült el, s a lövedék bent maradt a csőben. Ezután beléptem a konyhába, s amint a két tanúval beszélgettem, az ujjam még az elsütő billentyűn feküdt, s úgy húzogattam meg a billentyűt egymás után többször. Egyszer csak a lövedék kiszabadult, s a falba fúródott, az ott függő Rákosi képen keresztül. Véletlen volt mindez, kijelentést, izgatót, pedig egyáltalán nem tettem! Az eset után a Gazdaságtól elbocsátottak, s a nyáron katona voltam, most pedig a Vízgazdálkodásnál dolgozom, mint kubikos!
A raktárosi teendőim közé tartozott az üzemi konyha ellenőrzése is!! A puska az Állami Gazdaság sportkörének tulajdona volt!!
Részletek a Győr-Sopron Megyei bíróság 1951. december 18-ai ülésének tárgyalási jegyzőkönyvéből
Horgany Teréz:
Előre kell bocsátanom, hogy én nem voltam s nem is vagyok haragban a vádlottal:
A vádlott a kérdéses alkalomkor légpuskával a kezében lépett be a konyhába, miután kint az udvaron e puskával verebekre lőtt. Belépve az ajtón, a kezében lévő puska ravaszát csettegtette, mely elsült anélkül, hogy célzott volna. A kis lövedék Rákosi falon függő arcképébe vágódott, mire a vádlott ijedten megjegyezte: „Ezt nem jól tettem!" Majd eltávozott a konyhából.
Ezen alkalomkor a konyhában levő Bábi Mária a konyha szakácsa volt, ki 48 éves, én 19 éves vagyok s 6 elemit végeztem, majd traktorista lettem, ma is az vagyok. Jelenleg Máriakálnokon dolgozom a traktorállomáson!
Tanácsvezető a tanú elé tárja nyomozati vallomását, mire a tanú: Tény, hogy a rendőrségen így vallottam, de nagyon meg voltam ijedve, s azt sem tudtam, mit is mondok! Egyik leány, a rendőrségre történt indulásom előtt azt mondotta, ha nem úgy vallok, mint azt tettem, be fognak zárni! S ez ijedtségemet még fokozta. Hogy ki volt e személy, azt már megjelölni nem tudom. A rendőrségen a feltett kérdésekre feleltem s válaszomat írták, majd aláírás előtt az egész jegyzőkönyvet elém tárták.
Első bíróság előtt tett vallomásainak elébe tárása után: A bíróságon az eljáró bíró több esetben reám kiáltott, s én, aki soha ilyen helyen nem jártam, bizony megijedtem s azt sem tudtam, mit beszélek. A mostani vallomásomat tartom fenn. Én határozottan állítom, hogy a vádlott a konyhába történt belépésekor nem mondotta „De célzó kedvem van ma!" Én nem akartam, ismétlem, a vádlottat kifúrni helyéről. Varga Anna már nincs a gépállomáson, alighanem Cirákon lakik.
Veszeless Ottó vádlottal e tárgyalás előtt, sem máskor nem beszéltem!
Sem ő, sem más nekem nem mondotta, hogy akár itt, akár a rendőrségen, vagy első bíróságon hogyan valljak!
[X] Dolgozó Ifjúság Szövetsége, a Magyar Dolgozók Pártja ifjúsági szervezete.
tag vagyok, öntudatos dolgozó, s így ha igaz lenne a vádlottnak tulajdonított kijelentés, azt most nyíltan megmondanám!
Kárpáti Iván [...] éves, [...] szül. [...] lakos, nős, gépállomás főgépésze, érdektelen.
Én a vádbeli időben az iváni gépállomáson együtt dolgoztam a vádlottal. Ő raktáros volt, én főgépész s egyúttal párttitkár, s jelenleg is tisztséget töltök be a pártnál, az új választás után. Pénztárosnak lettem megválasztva.
A vádlott hibátlanul dolgozott s politikailag is fejlődőképesnek mutatkozott!
A vádbeli esetnél nem voltam jelen, erről csak a történtek után szereztem tudomást, mert élénk vita s tárgyalás alapját képezték a történtek. Beszélték, hogy kik, bizony már nem tudom, miszerint a vádlott kijelentéseket is tett volna. Viszont a vádlott ezt előttem tagadta, s azt mondotta, hogy a kérdéses délelőttön verebekre lövöldözött a gépállomás légpuskájával, s a lövedék mindig beszorult a závárzatba. Majd egy beszorult lövedékes célzás után puskával a kezében betért a konyhába. Belépve ide, a kezében lévő puskán, a billentyűt állandóan csattogtatta, s egy óvatlan pillanatban az elsült, a lövedék kiszabadult s a falon lévő Rákosi képbe fúródott. Ismételte előttem, hogy mindez véletlenül történt, nem is célzott, s lehetett látni, hogy meggondolatlan tettét nagyon bánja. Meg kell jegyeznem, hogy a vádlott ezen állítását támogatni látszik azon kétségtelen tény, hogy a puska célzóműje rossz volt, ezt a vádlott is mutatta nekem, ugyanis az irányzékcsavar erről elveszett! Satuba beszorítva sem lehetett a 4 m-re elhelyezett céltárgyat eltalálni! Mind ezt ezért tudom, mert ehhez értek, ugyanis katonakoromban fegyvermester mellett dolgoztam!
Varga Anna, ki Horgany Terézzel együtt dolgozott a gépállomáson, az eset után nekem azt a kijelentést tette, hogy Veszeless a vádbeli esetnél semmi kijelentést sem tett, ezt csak reá akarják fogni, hogy kinyírják. Még azt is mondotta, hogy ezt hajlandó bárhol tanúsítani. Neveket ugyan nem említett s én nem is kérdeztem. Arról nem tudok, hogy valami ellenszenv nyilvánult volna meg a vádlott ellen. Tény hogy a Szederkényi eset kapcsán a vádlott nyíltan helytelenítette az előbbi által eszközölt feketevágást, de sokan melléje is álltak, bár Szederkényi oldalán is megnyilatkoztak a dolgozók, de elenyésző kisebbségben a vádlottal szemben, illetve ennek táborával!
Horgany Teréz jó munkásnak bizonyult, hallgatag, s így nem tudtam megismerni. Bábi Mária is jól dolgozik, de nagy szája van, s össze-vissza beszél. Az eset után vele is beszéltem a történtek felöl érdeklődve. Azt mondotta, hogy konyhai elfoglaltsága következtében, nem látott s nem hallott semmit! Hogy az eljárás során ő mégis terhelőleg vallott, csak abban látom magyarázatát, hogy a vádlott szókimondó egyénisége folytán reá megharagudhatott, s e harag vezethette vallomásában is!
Varga Anna már nincs Ivánban, nem tudom a tartózkodási helyét.
Tanácsvezető kérdésére a vádlott még előadja: Mint már az előző tárgyalás során előadtam, katona nem voltam sohasem egész az idei nyárig. 1951. július 3-án vonultam be, s szeptember 30-án szereltem le az idén. Levente 1943. évben voltam, de puskával sohasem bántam itt, ilyen kiképzést nem kaptunk.
Részlet a Győr-Sopron Megyei bíróság 1952. január 8-ai ülésének tárgyalási jegyzőkönyvéből
Bábi Mária:
A vádbeli alkalomkor a vádlott puskával a kezében bejött a konyhába, hol én és Horgany Teréz főztünk. A puskát kezében lóbálva ezt mondotta: „Márinéni! Célzó kedvem van, rálövök a fazékra!" E fazék nem messze tőlem a tűzhelyen volt, én meg a gyúródeszkán tésztát gyúrtam. A következő pillanatokban pedig egy csettenést halottam, s a kis lövedék a Rákosi képről lehullott az előttem levő gyúródeszkára! Erre így szóltam a vádlotthoz: „Ottó nem jól csináltad, de már késő!" A vádlott pedig szótlanul kiment a konyhából.
Tanácsvezető a tanú elé tárja a 2. sorsz.jkv-be foglalt vallomását, mire a tanú: Horgany Teréz vett reá a tárgyalás előtt akkor, hogy is valljak, mint felolvasva lett most előttem, meg akkor magam is haragudtam a Szederkényi eset miatt a vádlottra!
A második tárgyaláson azonban a járásbíróságnál már úgy vallottam, mint a rendőrségen, s mint amint a valójában is történt. Magam is megbántam már helytelen tettemet! A vádlott demokráciaellenes kijelentését sem az eset alkalmával, sem máskor nem tett! Vádlottal júliusi eltávozása óta sohasem beszéltem.
Közvádló kérdésére: Most második tárgyaláson, és a rendőrségen vallottam igazat. Ezt tartom fenn. Az eset előtt a konyhán Horgany Teréz és Varga Anna beszélte, hogy addig nem nyugszik egyik sem, míg a vádlottat ki nem fúrják. Haragudtak a vádlottra azért, mert őket hanyag munkájuk miatt több ízben a vádlott megpirongatta!
Tanácsvezető kérdésére a vádlott: A fazékra célzó kijelentést én nem tettem, eddig sem mondottam. Tanúval történt szembesítés erre eredménytelen. Tanú részére a bíróság 40,40 Ft vasúti költséget állapít meg és utalványoz.
Közvádló kérdésére a vádlott: Azelőtt másfél évig traktoros voltam, jó munkámat még a brigád többi tagjaival egyetemben a helyi újság is hozta.
Ha ügyem kedvezően végződik reám, a Gépállomás visszavesz!
Rákosi szeme
üzemi párttitkár
Rendőrségi tanúkihallgatási jegyzőkönyvek [2. oldal]
Kapuvári Járásbíróság tárgyalási jegyzőkönyvei [3. oldal]
Részletek a kapuvári járásbíróság 1951. október 9-én hozott ítéletéből [4. oldal]
Veszeless Ottó fellebbezése az első fokú ítélet ellen [5. oldal]
Részletek a Győr-Sopron Megyei Bíróság tárgyalási jegyzőkönyveiből [6. oldal]
Részlet a Győr-Sopron Megyei bíróság 1952. január 8-án hozott ítéletéből [7. oldal]

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság