text:
Vj-59/2004
2. Kf. 27. 114/2005/6. szám
A Fővárosi Ítélőtábla az SVS City-Média Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indult perében a Fővárosi Bíróság 2005. évi február hó 11. napján kelt 2.K.33.649/2004/3. számú ítélete ellen a felperes által 6. sorszám alatt előterjesztett fellebbezés folytán az alulírott helyen 2006. évi január hó 18. napján megtartott nyilvános tárgyalás alapján meghozta a következő
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 10.000 (azaz tízezer) forint másodfokú perköltséget, valamint az államnak - az illetékhivatal külön felhívására - 24.000 (azaz huszonnégyezer) forint fellebbezési illetéket.
Az elsőfokú bíróság az alperes határozatát megváltoztatta, a felperes terhére megállapított bírságot csökkentette, egyebekben a felperes keresetét elutasította. Az irányadó tényállás szerint a 2001. december hónapban alakult felperes időszaki kiadványok kiadása tevékenységi körébe tartozóan "Üzleti ajánlatok Magyarországról" sorozat kiadványt (a továbbiakban: kiadvány) . adott ki: először 2003. év elején egy úgynevezett mutatványszámot, majd ugyanebben az évben négy, 2004. május hónapban pedig további egy teljes számot (a vizsgálattal érintett időszakban). A teljes kiadványok a felperesi felhívásra jelentkező cégek tevékenységének és termékeik bemutatásának, reklámjainak együttes, azonos arculatú megjelenítését tartalmazták, német nyelven.
A magyar nyelvű mutatványszám 1. oldalán a felperes önmagát bemutatva kifejtette, hogy a negyedévente megjelenő kiadványokkal az a célja, hogy, a Magyarországon és az Európai Unióban működő vállalkozások közötti gazdasági kapcsolatokat élénkítse. Ennek érdekében magyar cégek tőkebefektetési és kereskedelmi együttműködési ajánlatait eljuttatja európai partnereihez. A 2. oldalon az első bekezdésben a kiadvány terjesztését ismertette akként, hogy a kiadványokat díjmentesen, kizárólag német nyelvterületen terjeszti: azokat hosszú távú kapcsolatai alapján partnereihez, közöttük szakminisztériumokhoz, a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamarához, és direkt módon 3.000 céghez juttatja el. E partnerek saját ügyfeleiknek ingyenesen adják tovább a kiadványt, amely közölt adatai szerint A/4-es formátumban, német nyelven, 5.000 példányban, 4 színcolor nyomással készül, a borítója 250 gr-os, (fényes, lakkozott), a belívek 150 gr-os (félfényes) papírból készülnek. Egy vállalkozás 1 teljes oldalon mutatkozhat be, diagramokkal, képekkel is. A felperes vállalta az egységes arculat biztosítását.
A felperes szórólapokat is készített a mutatványszám rendeltetésével azonos céllal. Ezekből kimaradt a szakminisztériumok és a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara (Németország) olyan partnerkémi megnevezése, amelyekhez hosszú távú kapcsolatai alapján a kiadványt díjmentesen eljuttatná.
A felperes a megrendelő vállalkozásokkal formanyomtatványon a kiadvány elkészítésére kötött szerződést, a szerződésben terjesztésre vonatkozóan kikötés nem volt (a terjesztést külön nem vállalta).
Az alperes versenyfelügyeleti eljárást kezdeményezett a felperessel szemben, ugyanis a kiadvány terjesztésével kapcsolatosan a Tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvénynek (a továbbiakban: Tpvt.) a fogyasztók megtévesztésének tilalmáról rendelkező 8.§-ának /1/ bekezdésében és /2/ bekezdés a) pontjában foglalták megsértését vélelmezte.
Az ellenőrzés eredményeként az alperes a 2004. augusztus 5. napján kelt Vj-59/2004/20. számú határozatában egyrészt megállapította, hogy a felperes azon piaci ígérete, amely szerint "Üzleti ajánlatok Magyarországról" című kiadványát meghatározott külföldi címzettekhez eljuttatja, a fogyasztók megtévesztésére alkalmas volt, másrészt a felperes hosszú távú kapcsolataira való hivatkozását megtiltotta, és jogkövetkezményként 1.000.000 Ft bírsággal sújtotta a felperest. Indokolása szerint a felperes a 2003. évben nyomtatott 20.000 példányból 2003. május 21-től 2004. március 29-ig dokumentálhatóan 3.390 db példányt juttatott el szerződéses kötelezettség vállalás nélkül különféle célhelyekre. Valós terjesztési hely a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara nem lehetett, mert a székhelye nem Németországban, hanem Magyarországon van.
Az alperes kifejtette, hogy a Tpvt. tiltja a fogyasztók piaci döntését befolyásoló magatartás tanúsítását az áru, a szolgáltatás lényeges tulajdonsága tekintetében, amennyiben a befolyásoló magatartás a fogyasztók megtévesztésére alkalmas. A felperes kiadói tevékenységet végez a kiadványok elkészítésével, amelynek azonban piaci létjogosultságát, vonzerejét az adja meg, hogy a kiadvány elkészítésén kívül ígéretet tett azoknak olyan külföldi helyszínekre való eljuttatására, amelyek a magyar vállalkozások számára gazdasági kapcsolat felvételére esélyt teremtenek. A felperes áruját ezért külföldi célhelyekre eljuttatott reklámkiadványként határozta meg, amely áru lényeges tulajdonsága tehát a terjesztés.
Az alperes vizsgálta a piaci tájékoztatásban (mutatványszám és szórólap) tett felperesi terjesztési ígéret mint általános állítás, és azon belül az állítás egyes elemeinek versenyjogszerűségét. Álláspontja szerint a piac szereplőjének versenyjogsértése abban az esetben állapítható meg, ha valótlan, vagy megtévesztésre alkalmas tájékoztatással befolyásolja a fogyasztókat a megrendelés adásában. Az alperes a rendelkezésére álló bizonyítékokból, közöttük a felperes nyilatkozataiból azt állapította meg, hogy a terjesztési ígéretet eleve akként tette, hogy annak csak formálisan, és nem számon kérhetően kívánt eleget tenni. Ezt igazolja, hogy a megkötött szerződésekben a terjesztésre vonatkozó szerződéses akarata - ígéretével ellentétben - hiányzott; az ígért terjesztés teljesített, igazolható mértéke csekély; a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamarára és a szakminisztériumokra, mint a célnak megfelelő terjesztési helyekre való hivatkozása valótlan volt (ezt alátámasztja az, hogy a felperes ismeretlen időpontban változtatást hajtott végre, és a mutatványszám tartalmától eltérően a szórólapokban a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara és a szakminisztériumok megjelölése nélkül közölte a biztos terjesztési helyeket).
Megállapította továbbá az alperes, hogy a hosszú távú kapcsolatokra való hivatkozás megtévesztő volt, mert az csak a cégre és nem annak munkatársaira vonatkozhatott, és a felperes mint (2001-ben alakult) Kft. kapcsolataival nem azonos a munkatársak személyes kapcsolata.
Az alperes a szankció kiszabása során a felperesnek a kiadvány kiadásából származó (üzleti titkot képező) 2003. évi bevételét vette alapul, súlyosbító körülményként értékelte azt a jelenlegi piaci helyzetet, hogy a magyarországi kis- és középvállalkozások fokozottan fogékonyak a külföldi kapcsolatok megteremtése iránt, továbbá a kifogásolt magatartás szándékos voltát. Enyhítő körülményként a felperes viszonylag csekély piaci súlyára, és a fogyasztók szerződéskötéskor tanúsított kellő körültekintésének hiányára volt figyelemmel.
A felperes keresetében elsődlegesen annak megállapításával, hogy jogsértést nem követett el, a határozat megváltoztatását és a bírság eltörlését, másodlagosan a bírság mérsékelését kérte. Kifejtette, hogy a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara feltüntetésében jóhiszemű tévedésben volt, amely tévedése jelentéktelen, mivel a mutatványszám összesen 200 példányban készült el. A megtévesztő tájékoztatásnak az áru lényeges tulajdonságára kell vonatkoznia, a Kamara feltüntetése ennek a kritériumnak nem felelt meg, a fogyasztók döntését ugyanis elsősorban az befolyásolta, hogy hirdetésük német nyelvterületen olyan körben került terjesztésre, ahol érdeklődő partnereket reméltek.
Sérelmezte, hogy a terjesztett példányszám vonatkozásában az alperes őt kötelezte annak bizonyítására, hogy a kiadvány valóban eljutott a címzettekhez, holott bizonyítási kötelezettsége a Gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi LVIII. törvény 17.§-ának /3/ bekezdése alapján álláspontja szerint nem volt. Vitatva a valóban terjesztett kiadványok alperes által megállapított 3.390-es darabszámát állította, hogy benyújtott elszámolásával és bizonylataival igazoltan 11.315 db kiadványt továbbított a címzettekhez.
A hosszú távú kapcsolatokra vonatkozó hatósági hivatkozást megalapozatlannak tartotta, mivel álláspontja szerint a bizalmat a személyek, munkatársak ismertsége alapozza meg.
Kifejtette, hogy nem csekély mértékű a terhére kiszabott 1.000.000 Ft-os bírság, ugyanis ha az alperes a mérleg szerinti adatokat vette alapul és nem volt arra figyelemmel, hogy más tevékenységet (oktatás) is folytat, akkor nagyobb bírságalapból számolt. Előadta, hogy a súlyosbító tényezőként meghatározottakat nem tudta értelmezni. Az enyhítő körülményként értékelt csekély számú partneri hirdetés szerinte nem csupán csekélynek, hanem jelentéktelennek minősíthető, mivel összesen 210 hirdető céggel tartotta a kapcsolatot. Az alperes nem vette figyelembe, hogy a saját költségén az Internetre is feltette a kiadványokat, így a terjesztést az ígértnél lényegesen nagyobb körben valósította meg. Kifogásolta, hogy nem derül ki a határozatból, az alperes a kiszabott bírsággal melyik felrótt magatartást szankcionálta, hogy értékelte-e az eljárás során tanúsított együttműködő, segítő magatartását, illetve, hogy már az eljárást megelőzően törölte a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamarát kiadványaiból. Mindezek alapján álláspontja szerint fogyasztói jogokat nem sértett, semmilyen érzékelhető mértékben nem veszélyeztette a gazdasági versenyt.
Az elsőfokú bíróság a határozatot megváltoztatva a bírság összegét 500.000 Ft-ra mérsékelte, egyebekben a felperes keresetét elutasította. Indokolása szerint a hazai kis- és középvállalkozások számára a perbeli kiadványban lévő megjelenés lehetősége azért vált vonzóvá, mert a felperes a kiadványnak a termékeik, szolgáltatásaik iránt érdeklődő külföldi partnerekhez történő eljuttatását helyezte kilátásba. A felperest tehát egyértelműen versenyjogi felelősség terheli mind a kiadvány lehetséges címzettjeinek megnevezése, mind pedig az e címzettekhez való tényleges eljuttatás megvalósulása tekintetében. A Tpvt. 8.§-ának /1/ és /2/ bekezdését idézve az elsőfokú bíróság megállapította, hogy egyrészről a felperes a kiadványnak a Németországban működő kamarához és szakminisztériumokhoz való továbbítását valótlanul tüntette fel, másrészről nincs megnyugtató adat arra sem, hogy a kiadvány 3.000-3.000 példányszámban direkt módon valóban potenciális megrendelőkhöz jutott el. Így függetlenül attól, hogy a felperes a határozatban szereplő 3.390 db kiadványnál több példány eljuttatását igazolta-e avagy sem, a jogsértés megvalósítása alól nem menthető fel.
Az elsőfokú bíróság álláspontja szerint nem azonosítható a felperes munkatársainak, illetve magának a cégnek a hosszú távú kapcsolata, mivel a társaság hosszú távú kapcsolata a külföldi partnerekre kiterjedő eredményes működésének az információja, a 2001. évben megalakult felperes pedig nem állíthatja azt a kapcsolatairól 2003-ban alappal, hogy hosszú távúak. Mindezekre figyelemmel az elsőfokú bíróság azt állapította meg, hogy az alperes a Tpvt. 8.§-ának /2/ bekezdés a) pontja megsértését helytállóan rótta a felperes terhére.
Álláspontja szerint az alperes a bírság kiszabásánál irányadó szempontokat helytállóan értékelte, azonban döntésénél nem vette figyelembe, hogy a felperes a megrendelő vállalkozások számára Internetes megjelenítést is biztosított, ezért akként ítélte meg, hogy indokolt az alkalmazott bírság mértékének felére csökkentése.
A felperes fellebbezésében az ítélet megváltoztatásával keresete teljes körű teljesítését kérte. Lényegében megismételte és fenntartotta a keresetében foglaltakat. Hangsúlyozta, hogy az általa benyújtott okiratok egyértelműen bizonyították, miszerint 11.315 db kiadványt postai úton továbbított német nyelvterületre, további 8.000 darabot pedig alvállalkozója juttatott el szakkiállításokra. Álláspontja szerint iratellenes az az elsőfokú ítéleti megállapítás, amely szerint valótlanul tüntette volna fel a szakmisztériumokhoz való továbbítást, mivel postai feladóvevényekkel igazolta a megküldést. A terjesztéssel kapcsolatban összességben tehát az állapítható meg, hogy ígéretei közül kizárólag a Német-Magyar Kamarára való - kétségtelenül szerencsétlen - hivatkozása nem fedi a valóságot, a többi azonban igen. Változatlanul az volt az álláspontja, hogy a hosszú távú kapcsolat megléte nem kizárólag a társaságra értendő. Véleménye szerint a csökkentett mértékű bírság kiszabása sem indokolt, mert az elsőfokú bíróság által mérsékelt összeg is a reá kiszabható maximum 25%-a, amely így eltúlzott.
Az alperes érdemi ellenkérelmében az ítélet helybenhagyását kérte, fellebbezéssel, csatlakozó fellebbezéssel nem élt.
Az elsőfokú bíróság a rendelkezésre álló peradatokból okszerű következtetésre jutott, jogi okfejtéseivel a másodfokú bíróság mindenben egyetértett. Az elsőfokú bíróság a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 206.§-ában foglaltaknak megfelelően valamennyi körülményt mérlegelve hozta meg döntését, amelyet megfelelő módon indokolt is. A felperes fellebbezésében olyan új tényt, vagy körülményt nem jelölt meg, amely fellebbezése kedvező elbírálását eredményezhetné.
A fellebbezésben foglaltakra utalással mutat rá a Fővárosi Ítélőtábla, hogy a felek között nem volt vitatott, miszerint a felperes áruja külföldi célhelyekre eljuttatandó kiadvány, amelynek ezért lényeges tulajdonsága a terjesztés. Miután a perbéli áru lényeges tulajdonsága annak terjesztett volta, helytállóan állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy a felperest versenyjogi felelősség terhelte a kiadvány címzettjeinek megnevezése és a terjesztés valós teljesítettsége (a közölt partnerekhez a kiadványoknak a meghatározott darabszámban való eljuttatása) vonatkozásában.
A Tpvt. 8.§-ának /1/ bekezdése szerint tilos a gazdasági versenyben a fogyasztókat megtéveszteni. A /2/ bekezdés értelmében a fogyasztók megtévesztésének minősül különösen, ha az áru lényeges tulajdonsága tekintetében valótlan tényt vagy valós tényt megtévesztésre alkalmas módon állítanak, vagy az áru lényeges tulajdonságairól bármilyen más, megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak. Az alperesnek azt kellett vizsgálnia a címzett lista illetve terjesztés körében, hogy a fogyasztó a mutatványszámban és a szórólapon közöltekkel megtévesztett volt-e, avagy a felperes a kiadványban foglaltak szerint teljesített, és megjelölt partnereihez az összes kiadványt eljuttatta.
A felperes elismerte, hogy a mutatványszámban megjelölt partnerek közül a Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara nem volt valós németországi terjesztési célhely. A Pp. 164.§-ában foglalt bizonyítási kötelezettsége ellenére semmivel nem bizonyította, hogy a német szakminisztériumok partnerei lennének és miben; illetve, hogy névvel, székhellyel, tevékenységi körrel megjelölten melyek azok a cégek, amelyekhez "direkt módon" juttatta el a kiadványokat: a negyedévente megjelenő kiadványokból esetenként 3.000-3.000 céghez. A felperes olyan összegző és magyarázattal, értékeléssel ellátott kimutatást nem terjesztett elő, amely alapján darabszámra, grammsúlyra kétséget kizáróan megállapítható lett volna (az általa benyújtott, a terjesztéssel kapcsolatos okiratokkal összevethető módon), hogy melyik negyedéves kiadványát, mennyi darabszámban, milyen módú terjesztéssel ki, mikor és kihez juttatta el. A felperes nem igazolta, hogy a megjelölt célhelyekre az összes kiadványát terjesztette, az azonban bizonyítást nyert, hogy nem minden közölt partneréhez és nem a teljes darabszámú kiadványa jutott el. Az alperes és az elsőfokú bíróság ezért helytállóan állapította meg, hogy a felperes a fogyasztókat megtévesztette azzal, hogy a kiadványban közöltekkel szemben, azoktól ténylegesen és lényegesen szűkebb körben teljesítette a vállalt terjesztést.
Az Államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 26.§-ának /1/ bekezdése szerint a közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. A tényállás tisztázása a konkrét egyedi ügy jogilag releváns tényeinek, körülményeinek a pontos megállapítását, feltárását jelenti. A bizonyítási eljárás célja a döntés szempontjából jelentős tényeknek a megállapítása, vagyis a tényállás tisztázása. A bizonyítási eljárás során a tények megállapítása a közigazgatási szerv kötelessége, de azok feltárása és bizonyítása a hatóság és az ügyfél együttes tevékenységét igényli. Ez a követelmény megfogalmazást nyert a törvény alapelvei körében, nevezetesen az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban résztvevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül. Nem sértett tehát az alperes jogszabályt akkor, amikor a vizsgálat során a terjesztéssel kapcsolatban a felperest adatközlésre szólította fel.
A gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV. törvény 11.§-ának c) pontja alapján a társasági szerződésben (alapító okiratban, alapszabályban) meg kell határozni a gazdasági társaság tevékenységi körét. A cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény 12.§-ának /1/ bekezdés f) pontja értelmében a cégjegyzék valamennyi cég esetében tartalmazza a cég főtevékenységét és a létesítő okiratban feltüntetett további tevékenységi köreit, a Központi Statisztikai Hivatal által kiadott nómenklatúra szerint; hatósági engedélyhez kötött tevékenységi kör esetében - az engedély megadása után - az engedély számát és érvényességi időtartamát. A közigazgatási iratok között 4. sorszám alatt fűzött a felperes cégkivonata, amelyben foglaltak értelmében főtevékenysége: 7440`03 hirdetés, további tevékenysége (többek között): 2213`03 időszaki kiadvány kiadása. A kiadói, nyomdai, egyéb sokszorosítási tevékenység ágazatba (Complex-TEÁOR: 22) a napilap, folyóirat vagy más időszaki kiadvány kiadása, illetve a könyvkiadás, továbbá a kiadói termékek nyomdai előállítása, valamint hanghordozó, képhordozó és számítógépes adathordozó sokszorosítása tartozik, tehát az időszaki kiadvány terjesztése, azzal való kereskedelem nem; a hirdetés (Complex-TEÁOR: 74.40) szakágazathoz a hirdetési és a mintaanyagok szétosztása, házhoz szállítása is hozzátartozik.
A Tpvt. 8. §-ának l2/ bekezdés a) pontjában foglaltak helyes értelmezése szerint a fogyasztói döntések jogsértő befolyásolása megvalósul a valótlan tényállítással, a valós tény megtévesztésre alkalmas módon való állításával, illetőleg bármilyen megtévesztésre objektíve alkalmas tájékoztatással. Általában minden olyan magatartás, amely alkalmas a fogyasztók döntési szabadságának korlátozására jogellenes, tekintet nélkül arra, hogy a hátrány valóban vagy ténylegesen bekövetkezett volna.
A felperes által vállalt terjesztés körében azt kellett vizsgálni, hogy a fogyasztó az adott tájékoztatást, közlést hogyan és miként értékelhette. A mutatványszámban, illetve a szórólapokon a felperes állította, hogy terjeszti a kiadványt, ugyanakkor főtevékenysége nem az időszaki kiadvány terjesztése, nem az azzal való kereskedelem, és a fogyasztókkal a hirdetési tevékenységéhez tartozóan megkötött szerződésben a terjesztésre nem vállalt kötelezettséget. Helytállóan állapította meg ezért az alperes, hogy a felperes a fogyasztókat megtévesztette azzal, hogy a mutatványszámban és szórólapokon közöltekkel ellentétben, amelyekkel a felperes saját ügyfeleit, a kiadványokban megjelenni kívánó vállalkozásokat toborozta, csábította, a terjesztést ténylegesen nem számon kérhetően, nem ellenőrizhető módon, és saját kedve-akarata-elhatározása szerint végezhette. A felperes nem egyértelműen közölte a terjesztés feltételeit, így azt pl., hogy a terjesztésre szerződést nem köt, a kiadvány nem is tartalmazza.
A felperes által a keresetlevélben, illetve a fellebbezésben hivatkozott többlet terjesztésre vonatkozóan előadottakra utalással jegyzi meg a másodfokú bíróság, hogy az alperesi marasztaló határozat meghozatalát követően faxon nyugtázott, és nem részletezett kiadvány továbbítás az alperesi, illetve elsőfokú bírói megállapítások megdöntésére nem volt alkalmas, a külföldi postai feladások, a céges autóval külföldre szállítás nem nyert olyan bizonyítást, ami a felperesre kedvező döntést megalapozhatna. A negyedévente 5.000-5.000 példányban megjelenő kiadványból "direkt módon" részesülő 3.000-3.000 célhely (címzett) pedig nem vitásan nem volt meg, azt felperes nem igazolta, a részükre való "direkt eljuttatást" (célba juttatást) nem bizonyította.
A Fővárosi Ítélőtábla egyetértett az alperessel és az elsőfokú bírósággal abban is; hogy a felperes nem a munkatársai által megszerzett, hanem a saját és hosszú távú kapcsolataira hivatkozott a kiadvány terjesztésével kapcsolatosan, mert jogszerűen csak arra hivatkozhatott, és mivel a céget 2001. év decemberében alapították, 2003-ban a közel másfél évi működés nem jelentett "hosszú távot" a Kft. tekintetében, ezért nem eredményezhetett hosszú távú kapcsolatokat sem. A felperes tehát megtévesztette a fogyasztókat azzal is, hogy olyan (hosszú távú) kapcsolataira hivatkozva tüntette fel " magát előnyösebb színben a kiadványok terjesztése körében, amely kapcsolatokkal nem rendelkezett, holott az áruja egyik lényeges tulajdonsága volt.
A felperes által elkövetett fogyasztói megtévesztésnek nem része, nem eleme az, hogy a felperes mikor és mit helyezett el az Interneten. Az elsőfokú bíróság értékelve az internetes megjelenítést a bírságot csökkentette; miután a felperes fellebbezésében ekörben új és további tényeket nem adott elő, a másodfokú bíróság sem a jogsértés, sem a jogkövetkezmény vonatkozásában az Internetre alapítottan megváltoztatásra lehetőséget nem talált.
A Tpvt. 78.§-ának /1/ bekezdése értelmében az eljáró versenytanács bírságot szabhat ki azzal szemben, aki e törvény rendelkezéseit megsérti. A bírság összege legfeljebb a vállalkozás előző üzleti évben - elért nettó árbevételének tíz százaléka lehet. A /2/ bekezdés szerint a bírság összegét az eset összes körülményeire - így különösen a jogsérelem súlyára, a jogsértő állapot időtartamára, a jogsértéssel elért előnyre, a jogsértő felek piaci helyzetére, a magatartás felróhatóságára, az eljárást segítő együttműködő magatartására, a törvénybe ütköző magatartás ismételt tanúsítására tekintettel kell meghatározni. A jogsérelem súlyát különösen a gazdasági verseny veszélyeztetettségének foka, a fogyasztói érdekek sérelmének köre, kiterjedtsége alapozhatja meg.
A másodfokú bíróság megállapította, hogy a hatóság közölte a bírság alapját (a kiadvány 2003. évi kiadásából származó felperesi bevétel összege), részletezte a bírság mértékének meghatározása során értékelt, mérlegelt körülményeket, szempontokat. Az elsőfokú bíróság által csökkentett bírság összege a Fővárosi Ítélőtábla álláspontja szerint az elkövetett jogsértéssel arányban álló, annak további mérsékelésére jogi lehetőség nincsen.
Mindezek folytán a másodfokú bíróság a Pp. 253.§-ának /2/ bekezdése alapján az elsőfokú bíróság ítéletet helybenhagyta.
A Fővárosi Ítélőtábla a Pp. 78.§-ának /1/ bekezdése alapján kötelezte a sikertelenül fellebbező felperest az alperes másodfokú költsége megfizetésére, továbbá a 6/1986.(VL26.)IM rendelet 13.§-ának /2/ bekezdésében foglaltak alapján a tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt fellebbezési illeték viselésére.
Budapest, 2006. évi január hó 18. napján
Vj-59/2004/20

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az életre - Szelíd Olajfa
te kb. fél hónapos vagy most, amikor létrejön ez a bejegyzés. Ha esetleg tizenvalahány év elteltével kíváncsi leszel rá, hogy miket írtak 2008-ban születésed körülményeiről, és szétnézel az interneten, talán erre a néhány mondatra is rábukkansz. Megismerve a tényeket, szeretnénk, ha tudnád azt is, hogy nagyon örülünk létednek, annak, hogy köztünk vagy, és kívánjuk, hogy tudj örülni ennek te is, a tieiddel együtt! Szeretettel.
Sz. A. gödöllői bírónak köszönhetően megszületett egy kisfiú. Hatalmi szó és ítélet döntött életéről. Lehetett volna másképp is megnyilvánulni: megszólítani az anyát, beszélgetni, bátorítani. A történet többek közt újra felveti a kérdést, hogy a kényszer játszhat-e bármiféle szerepet akkor, amikor a gyermekvállalás és a magzatok élete a kérdés.
A kisfiú világra jött, és nekünk már az a dolgunk, hogy örüljünk ennek az életnek. És hogy minél több szocmunkást és mozgósítható segítőt küldjünk azokra a helyekre, ahol társadalmi peremhelyztbe került asszonyok mérlegelik a gyerekszülést, és döntésük iszonyatos terhét talán szívesen megosztják valakivel.
https://szelidolajfa.blog.hu/api/trackback/id/tr73448460
Miklósi H. Koppány	2008.05.07. 15:30:18
Cikk a velvet.hu-ról
Ejnye-bejnye a prosti abortuszát elutasító bírónak
Írásbeli figyelmeztetést kapott az a gödöllői bíró, aki elutasította [1] egy hajléktalan nő abortuszkérelmét, vagyis nem engedte, hogy az asszony 30 napos elzárását megszakítsák - erről Kovács András, a Pest Megyei Bíróság elnöke nyilatkozott az MTI-nek.
Kovács András elmondta, hogy a múlt héten adott figyelmeztetésnek a bíró munkájára nézve nincs következménye, továbbra is ellátja feladatait, de amennyiben újabb kötelezettségszegést követ el, akkor a figyelmeztetés súlyosító körülmény lehet.
Mint mondta, a bírák jogállásáról szóló törvény szerint akkor lehet fegyelmi eljárás elrendelése nélkül írásbeli figyelmeztetést alkalmazni, ha a kötelezettségszegés csekélyebb súlyú vagy kisebb következményekkel jár.
Hozzátette: a bíró, ha nem fogadja el a figyelmeztetést, akkor 15 napon belül fegyelmi eljárás lefolytatását kezdeményezheti. Kovács András ugyanakkor jelezte: a fegyelmi eljárás iratai a titokköri jegyzékben szerepelnek, így arról nem tud felvilágosítást adni, hogy a bíró élt-e ezzel a jogával. Csak annyit mondhat, hogy az az írásbeli figyelmeztetés megtörtént, a részletekről nem nyilatkozhat.
A bíróság elnöke kitért arra is, hogy Pest Megyei Bíróság vezetése a Magyar Bírói Etikai Tanácshoz is fordult, tekintettel arra, hogy az ügy általánosabb problémát is felvet.
Április közepén, Szabó Máté ombudsman vizsgálódása nyomán kapott nyilvánosságot, hogy a gödöllői bíróság nem engedélyezte egy nőnek, hogy a tiltott kéjelgés miatt kiszabott elzárását abortusz miatt megszakítsák, mert a bíró álláspontja szerint deviáns és erkölcstelen a terhességmegszakítás végrehajtása.
Az ombudsman kérésére az eset kapcsán az igazságügy-miniszter megállapította, hogy a szabálysértési törvény legközelebbi módosításakor szükséges a bírói döntések elleni jogorvoslat biztosítása.
Az ügyben ítélkező bíró döntésének indoklása többek között azt tartalmazta, hogy "a bíróság nem nyújt segítséget olyan - egyébként törvényben, bizonyos körben meghatározott és engedélyezett - deviáns magatartás végrehajtásához, mely a magzati élet kioltásához vezet, s az általános erkölcsi felfogás szerint elítélendő. A gyermek megszületését követően, abban az esetben ha az eljárás alá vont személy a neveléséről gondoskodni nem tud, lehetőség van örökbe adásra".
A történtek miatt a megyei bíróság büntetőkollégiumának vezetője, Miszori László feljegyzést készített Kovács Andrásnak, aki a bíró meghallgatása után döntött az ügyben.
Az ombudsmanhoz forduló panaszos terhessége tizedik hetében járt, amikor a Gödöllői Városi Bíróság tiltott kéjelgés szabálysértése miatt harminc nap elzárással sújtotta. A nő a terhesség megszakítását azért kezdeményezte, mert nem volt fedél a feje fölött, és egy kiskorú gyermek eltartásáról már addig is gondoskodnia kellett.

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


(4)2 A SIRENE Iroda az (1) bekezdés szerinti elfogatóparancsot a figyelmeztető jelzés elhelyezésének kezdeményezése céljából rögzíti a körözési nyilvántartási rendszerről, valamint a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény szerinti körözési nyilvántartási rendszerben.
(6)4 A SIRENE Iroda az adatok ellenőrzését követően továbbítja a kiegészítő információkat a többi SIRENE Iroda felé.
7. § (1)5 A rendőrség, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal nyomozó hatósági feladatot ellátó szervezeti egysége a körözési nyilvántartási rendszer útján figyelmeztető jelzést és kiegészítő adatokat helyez el a CS.SIS-ben arról a személyről, illetve figyelmeztető jelzést arról a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti járműről – ideértve a 10. § (1) bekezdés c) pontja szerinti pótkocsit és lakókocsit is –, úszólétesítményről, légijárműről vagy konténerről, akivel vagy amellyel kapcsolatban rejtett ellenőrzést rendelt el.
(5)6 A Nemzeti Adó- és Vámhivatal nyomozó hatósági feladatot ellátó szervezeti egysége az (1) bekezdés szerinti adatokat elektronikus úton továbbítja a körözési információs rendszerbe.
8. § (1)7 Ha a körözés tényét a nyilvántartásba bejegyezték, a körözési nyilvántartási rendszert működtető szerv haladéktalanul elhelyezi a figyelmeztető jelzést, valamint a kiegészítő adatot a CS.SIS-ben arról a személyről,
b)8 akit a büntetőeljárásban elérhetőségének megállapítása érdekében tanúként vagy bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személyként köröznek, vagy
c)9 aki szabadságvesztés vagy elzárás büntetésének, illetve javítóintézeti nevelésének letöltését vagy a vele szemben elrendelt kényszergyógykezelés végrehajtását nem kezdte meg és emiatt körözését rendelték el, de az európai elfogatóparancs vagy a nemzetközi elfogatóparancs kibocsátásának törvényi feltételei nem állnak fenn.
(3)10 A bíróság – ideértve a büntetés-végrehajtási bírót is – és az ügyészség az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti, általa hozott körözést elrendelő határozatot elektronikus úton rögzíti a körözési nyilvántartási rendszerben.
10. § (1)11 Ha a körözés tényét a nyilvántartásba bejegyezték, a körözési nyilvántartási rendszert működtető szerv haladéktalanul elhelyezi a figyelmeztető jelzést a CS.SIS-ben a lefoglalás vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználás céljából körözött alábbi tárgyakról:
(2)12 Ha az érintett személy a külföldi kiállítású okmányai elvesztéséről, eltulajdonításáról nem a rendőrségen tesz bejelentést, a bejelentést fogadó hatóság haladéktalanul értesíti a rendőrséget.
(2)13 A személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szerv a nyilvántartásba való bejegyzést követően haladéktalanul továbbítja a CS.SIS-be az alábbi tárgyak adatait a lefoglalásra vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználásra irányuló figyelmeztető jelzés elhelyezése céljából:
(3)14 Az útiokmány-nyilvántartó szerv a nyilvántartásba való bejegyzést követően haladéktalanul továbbítja a CS.SIS-be az alábbi tárgyak adatait a lefoglalásra vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználásra irányuló figyelmeztető jelzés elhelyezése céljából:
(4)15 A közúti közlekedési nyilvántartó szerv a nyilvántartásba való bejegyzést követően haladéktalanul továbbítja a CS.SIS-be az alábbi tárgyak adatait a lefoglalásra vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználásra irányuló figyelmeztető jelzés elhelyezése céljából:
(5)16 A (2) bekezdés b) pontja, a (3) bekezdés b) pontja, valamint a (4) bekezdés b) pontja szerinti tárgyakra vonatkozó adatokat a figyelmeztető jelzés és kiegészítő adat CS.SIS-be történő elhelyezése céljából a személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szerv, a közúti közlekedési nyilvántartó szerv és az útiokmány-nyilvántartó szerv az NS.CP Portál felületén keresztül helyezi el a CS.SIS-ben.
(7)17 Ha a körözést elrendelő szerv a 10. § (1) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti járműről olyan bejegyzést helyez el a körözési nyilvántartási rendszerbe, amelynek adattartalma kiterjed az állandó rendszámtáblára is, az állandó rendszámtáblára külön nem kell elhelyezni (4) bekezdés a) pontja szerinti figyelmeztető jelzést.
(8)18 Az (1)–(4) bekezdés szerinti tárgy lefoglalás vagy büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználása céljából elrendelt körözéséről vagy a körözési adatok nyilvántartásból való törléséről, a körözési nyilvántartási rendszert működtető szerv elektronikus úton értesíti a figyelmeztető jelzés elhelyezésére hatáskörrel rendelkező központi idegenrendészeti nyilvántartás adatkezelő szervét, a személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szervet, az útiokmány-nyilvántartó szervet vagy a közúti közlekedési nyilvántartó szervet az okmány vagy hatósági jelzés érvénytelenítésének a központi nyilvántartásba történő bejegyzése és a figyelmeztető jelzés elhelyezése vagy a figyelmeztető jelzés törlése céljából.
e)19 a körözési nyilvántartási rendszerből a nyilvántartásban szereplő valamennyi adat,
g)20 a bűnügyi nyilvántartási rendszerről szóló törvény szerinti bűntettesek nyilvántartásában, a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásában, a külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló személyek nyilvántartásában, továbbá a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában szereplő valamennyi adat,
(3a)21 Ha a rendelkezésre álló adatok alapján a 6. § szerinti figyelmeztető jelzéssel összefüggésben megtagadási ok állapítható meg, erről a SIRENE Iroda tájékoztatja a Fővárosi Törvényszéket. Késedelmet nem tűrő esetben, vagy ha kötelező megtagadási ok állapítható meg, a SIRENE Iroda a külföldi állam által elhelyezett figyelmeztető jelzéshez megjelölés csatolását kezdeményezi, és erről a Fővárosi Törvényszéket tájékoztatja.
e)22 a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ az utasadatok kockázatelemzése céljából a személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket érintően,
f)23 a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 5. §-ában meghatározott feladatkörök végrehajtására kijelölt nemzetbiztonsági szolgálat, alaptevékenységi feladatai ellátásához a figyelmeztető jelzések teljes körét érintően.
27. § (1)24 A SIS II-t alkalmazó külföldi állam által elhelyezett figyelmeztető jelzés alapján elért találat esetén a kért intézkedést – ideértve a 17. § (4) bekezdése szerinti alternatív intézkedést is – a magyar jogszabályoknak megfelelően oly módon kell végrehajtani, mintha a figyelmeztető jelzést magyar hatóság helyezte volna el. A foganatosított intézkedésről vagy a végrehajtás akadályáról, illetve a végrehajtáshoz szükséges kiegészítő információk igényléséről a SIRENE Irodát értesíteni kell.
(3)25 A tárgy további sorsának rendezése tekintetében szükségessé váló – nem igazságügyi útra tartozó információcserét – az adott figyelmeztető jelzést kibocsátó külföldi hatósággal a tagállami SIRENE Irodákon keresztül kell lefolytatni.
28. §26 (1) A büntetőeljárásban történő lefoglalás vagy büntetőeljárásban történő bizonyítékként való felhasználás céljából körözött tárgyra elhelyezett figyelmeztető jelzés alapján elért találat esetén a megtalált tárgyat az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, vagy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal nyomozó hatósági feladatot ellátó szervezeti egysége és vámszerve (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: hatóság) a büntetőeljárásról szóló törvény alapján lefoglalja. Ebben az esetben a figyelmeztető jelzést a tárgy lefoglalására irányuló eljárási jogsegély iránti megkeresésnek kell tekinteni, és a lefoglalásról értesíteni kell a jogsegély teljesítésére jogosult ügyészséget.
(2)27 Az (1) bekezdés alapján a 10. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott tárgy lefoglalása esetén a lefoglalást elrendelő hatóság az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény 71/E. §-ában foglaltak alapján a lefoglalást megszünteti, ha a rendelkezésre álló vagy a 27. § (3) bekezdése alapján beszerzett adatok alapján megállapítható, hogy a lefoglalás a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 320. § (1) bekezdése alapján megszüntethető és a lefoglalt dolog
a)28 a Be. 321. § (1) bekezdése alapján a dolog tulajdonosának, vagy
b)29 tagállami hatóság rendelkezése szerint, a Be. 321. § (2) bekezdése alapján a dolog kiadása iránt alapos igényt bejelentő részére
(3) A (2) bekezdés alapján a lefoglalás megszüntetésére nem kerülhet sor, ha az jóhiszemű harmadik – így különösen a kereskedelmi forgalomban ellenérték fejében történő szerzés tényét igazoló – személy jogát sértené.
33. §30 A körözési eljárást lefolytató szerv, valamint a körözési nyilvántartási rendszert működtető szerv kizárólag az általa elhelyezendő figyelmeztető jelzés, illetve kiegészítő adat adattartalmának beszerzése, illetve technikai minőségellenőrzése céljából, az ahhoz szükséges mértékben – az adatigénylés céljának meghatározása mellett – jogosult a 16. § a)–d), illetve f)–g) pontja szerinti nyilvántartásokból az ujjnyomatokra vonatkozó, valamint a 16. § i)–l) pontja szerinti adatok átvételére.
(3)31 A (2) bekezdés szerinti jogorvoslati jog nem érinti az érintettnek az Info.tv. szerinti bírósági jogorvoslati jogát.
b)32 a 10–11. § szerinti tárgy azonosító adatait, valamint a schengeni azonosító számát,
(3)33 A (2) bekezdés szerinti nyilvántartásba csak a figyelmeztető jelzést elhelyező jelzéskezelő az általa továbbított adat tekintetében, továbbá az N.SIS II Hivatal, a SIRENE Iroda és a NAIH tekinthet be.
(5)34 Az NS.CP napló nyilvántartásban tárolt adatok igénylésére jogosult a bíróság, az ügyészség és a nemzetbiztonsági szolgálatok a feladataik ellátása érdekében – a rájuk vonatkozó törvényekben meghatározott célok és feltételek teljesülése esetén –, a nyomozó hatóságok, valamint a rendőrség a bűnüldözési tevékenységük ellátásához. Az adatszolgáltatás jogszabályi feltételeinek fennállása és az adatszolgáltatás teljesíthetősége esetén az igényelt naplóadatok átadásáról az NS.CP napló nyilvántartást vezető N.SIS II Hivatal gondoskodik.
41. § Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben35 meghatározza
(4) A SIS II Rendelet 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás keretében, a …/2012/EU tanácsi határozatban foglalt napon lép hatályba36
(5) A (4) bekezdésben meghatározott naptári napot a rendészetért felelős miniszter határozatával közzéteszi a Magyar Közlönyben.37
44. § (1)38
46. §39
47. § (1)–(2)40
(4)–(8)42
(9)–(11)43
(13)45
48. § (1)48
(6)–(7)52
(9)54
(10)55
(11)56
49. § (1)59
52. § (1)–(14)66
(15)67
(16)–(17)68
(19)–(25)70
(26)71
(27)–(28)72
53. §73
54. § (1)–(2)74
(3)–(10)75
(11)76
(12)–(16)77
(17)78
55. §79
56. § (1)80
(3)–(4)82
(6)–(8)84
(9)–(11)85
57–58. §86
59. § (1)87
(2)–(5)88
(6)89
60. § (1)–(13)91
(14)92
(15)93
61–62. §94
63. §95
64. §96
65. § (1)–(4)97
66. § (1)–(4)99
67–68. §101”
69. § (1)102
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott naptári napot a rendészetért felelős miniszter határozatával közzéteszi a Magyar Közlönyben.103
2 A 6. § (4) bekezdése a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (1) bekezdésével megállapított, a 2017: XXXIII. törvény 70. §-a szerint módosított szöveg.
3 A 6. § (5) bekezdését a 2017: XXXIII. törvény 71. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
4 A 6. § (6) bekezdése a 2017: XXXIII. törvény 71. § b) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 7. § (1) bekezdése a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
6 [A 7. § (5) bekezdésének a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „körözési információs rendszerben” szövegrész helyébe a „körözési nyilvántartási rendszerbe” szöveg lép, nem vezethető át.]
7 A 8. § (1) bekezdése a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 8. § (1) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 368. §-ával megállapított szöveg.
9 A 8. § (1) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 368. §-ával megállapított szöveg.
10 A 8. § (3) bekezdése a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 10. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 10. § (2) bekezdése a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 11. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 108. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
14 A 11. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 108. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 11. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 108. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
16 A 11. § (5) bekezdése a 2016: CIV. törvény 108. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 11. § (7) bekezdése a 2016: LXIX. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
18 A 11. § (8) bekezdése a 2016: CIV. törvény 108. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 16. § e) pontja a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 16. § g) pontja a 2014: LXXII. törvény 90. §-a szerint módosított szöveg.
21 A 17. § (3a) bekezdését a 2018: CXXII. törvény 19. §-a iktatta be.
22 A 19. § (1) bekezdés e) pontját a 2015: XXXV. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2016: LXIX. törvény 67. §-a szerint módosított szöveg.
23 A 19. § (1) bekezdés f) pontját a 2016: LXIX. törvény 66. §-a iktatta be.
24 A 27. § (1) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 85. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 27. § (3) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 85. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 28. § a 2017: CXLIV. törvény 85. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 28. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 369. § a) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 28. § (2) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 369. § b) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 28. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 369. § c) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 33. § a 2013: LXXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 34. § (3) bekezdése a 2019: XXXIV. törvény 116. §-a szerint módosított szöveg.
32 A 36. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: CLXXIX. törvény 38. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 36. § (3) bekezdése a 2015: CLXXIX. törvény 38. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 36. § (5) bekezdését a 2015: CLXXIX. törvény 38. § (3) bekezdése iktatta be.
35 Lásd a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendeletet.
36 Az 1/2013. (IV. 8.) BM határozat 2. pontja alapján a hatálybalépés időpontja 2013. április 9.
37 Lásd az 1/2013. (IV. 8.) BM határozatot.
38 A 44. § (1) bekezdését a 69. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
39 A 46. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
40 A 47. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
41 A 47. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
42 A 47. § (4)–(8) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
43 A 47. § (9)–(11) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
44 A 47. § (12) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
45 A 47. § (13) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
46 A 47. § (13) bekezdés a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
47 A 47. § (13) bekezdés b) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
48 A 48. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
49 A 48. § (2)–(3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
50 A 48. § (4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
51 A 48. § (5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
52 A 48. § (6)–(7) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 A 48. § (8) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
54 A 48. § (9) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 A 48. § (10) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 A 48. § (11) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
57 A 48. § (11) bekezdés a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
58 A 48. § (11) bekezdés b) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
59 A 49. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
60 A 49. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
61 A 49. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 49. § (4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
63 A 49. § (5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
64 Az 50. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
65 Az 51. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
66 Az 52. § (1)–(14) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
67 Az 52. § (15) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
68 Az 52. § (16)–(17) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
69 Az 52. § (18) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
70 Az 52. § (19)–(25) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
71 Az 52. § (26) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
72 Az 52. § (27)–(28) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
73 Az 53. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
74 Az 54. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
75 Az 54. § (3)–(10) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
76 Az 54. § (11) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
77 Az 54. § (12)–(16) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
78 Az 54. § (17) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
79 Az 55. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
80 Az 56. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
81 Az 56. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
82 Az 56. § (3)–(4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
83 Az 56. § (5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
84 Az 56. § (6)–(8) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
85 Az 56. § (9)–(11) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
86 Az 57–58. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
87 Az 59. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
88 Az 59. § (2)–(5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
89 Az 59. § (6) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
90 Az 59. § (7) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
91 A 60. § (1)–(13) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
92 A 60. § (14) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
93 A 60. § (15) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
94 A 61–62. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
95 A 63. §-t a 2013: LXXVI. törvény 116. §-a hatályon kívül helyezte.
96 A 64. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
97 A 65. § (1)–(4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
98 A 65. § (5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
99 A 66. § (1)–(4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
100 A 66. § (5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
101 A 67–68. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
102 A 69. § (1) bekezdése a 2012: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
103 Lásd a 2/2013. (V. 9.) BM határozatot.


text:
1/2011. számú PJE határozat
Címlap > 1/2011. számú PJE határozat
1/2011. (VII. 5.) Polgári jogegységi határozat*
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának Polgári Jogegységi Tanácsa a Legfelsőbb Bíróság Pfv.VIII. ítélkező tanácsa által indítványozott jogegységi eljárásban meghozta a következő
Kártérítés iránti perben a kötelezettnek a kár bekövetkezése utáni elő- vagy részteljesítéseit a bíróság - feltéve, hogy a feleknek nincs az elszámolás módjára vonatkozóan eltérő megállapodása - a jogosultnak a tárgyalás berekesztésekor érvényes és hatályos rendelkezése, ennek hiányában a törvényben meghatározott sorrend szerint köteles elszámolni akként, hogy a kötelezettség elő- vagy részteljesítéssel már megszűnt összegét az ítéleti marasztalás nem tartalmazhatja.
I. A Legfelsőbb Bíróság Pfv.VIII. ítélkező tanácsa a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 29. § (1) bekezdés b) pontja és 29. § (2) bekezdése alapján jogegységi eljárást kezdeményezett, mivel jogkérdésben el kívánt térni a Legfelsőbb Bíróság másik ítélkező tanácsának határozatától. A jogegységi határozat meghozataláig a Pfv.VIII.21.630/2010. számon folyamatban levő felülvizsgálati eljárást felfüggesztette. Az indítvány megtételét az indokolta, hogy baleseti kártérítési perekben a Legfelsőbb Bíróság egyes ítélkező tanácsai eltérő gyakorlatot folytattak abban a kérdésben, hogy az ítélet meghozatalát megelőzően eszközölt elő- vagy részteljesítést a bíróság köteles-e elszámolni vagy a bíróság a kötelezettet az ítélet rendelkező részében a teljes kár megfizetésére kötelezi, feljogosítva (egyben kötelezve) a károsultat a károkozó elő- vagy részteljesítéseinek elszámolására.
Az egyik álláspont szerint a bíróság nem köteles, de nem is képes az előteljesítések elszámolására. A kártérítési kötelezettség - függetlenül attól, hogy a teljes kár esetleg több kárelemből áll össze - egyetlen tartozásnak minősül, amelynek megfizetésére a Ptk. 293. §-a alkalmazható. A kártérítési kötelezettség egységességéből fakad, hogy a részszolgáltatás teljesítése nem szünteti meg magát a kártérítési jogviszonyt, a teljes kárkötelmet. A bíróság az ítéletében azáltal, hogy a teljes kártérítési összeg megfizetésében marasztalja a károkozót, e teljes fennálló kötelezettségről dönt azzal, hogy az ítéletet követően rögzül a károkozó teljes és végleges fizetési kötelezettsége, amit a feleknek el kell számolniuk. Amennyiben a kötelezett a jogosult teljesítés elszámolását vitatja, az ezzel kapcsolatos igényét a végrehajtás korlátozása, illetve megszüntetése iránti perben érvényesítheti. E jogi álláspont szerint a bíróság azon túlmenően, hogy az elszámolásra nem köteles, nincs is abban a helyzetben, hogy az elszámolást az ítéletben megejtse, mert az ítélet jogerőre emelkedésének időpontját a bíróság előre nem láthatja, részteljesítésre az ítélet meghozatalát követően is sor kerülhet, azaz a bíróság nem ismerheti azt az időszakot, amely alatt az előteljesítés a kamatfizetés alapját csökkentené. (Legfelsőbb Bíróság Pfv.III.21.872/2008/4.; Pfv.III.22.013/2009/11.)
Ezzel szemben a másik jogi álláspont szerint a bíróság az ítélet hozatalakor nem csak képes, de köteles is a részteljesítéseket a marasztalási összeg terhére elszámolni. Ez a jogi álláspont is elfogadja, hogy a tipikusan pénzszolgáltatásként érvényesített kártérítési igény érvényesítése során a jogosult a részteljesítést is köteles elfogadni, és azt sem vitatja, hogy a kárkötelem - még ha a teljes kár több kárelemből tevődik is össze - egyetlen tartozásnak minősül, amelynek elszámolására a Ptk. 293. §-a alkalmazandó. E jogi álláspont szerint azonban a szolgáltatás részbeni teljesítése - a teljesített rész erejéig - megszünteti a kötelmet. A bíróság tehát akkor, ha ítéletének rendelkező részében a teljes kártérítés összegét tüntetné fel marasztalási összegként, a részben már megszűnt kötelezettség teljesítésére is kötelezné az alperest. Erre nincs lehetőség, ezért a bíróságnak az ítélet indokolásában rögzített módon el kell végeznie az elszámolást, és a károkozót csak a fennmaradó rész tekintetében marasztalhatja, míg a teljesített rész erejéig a keresetet - amennyiben a károsult azt fenntartotta - el kell utasítania. Emellett a bíróság számára az ítélet meghozatalakor az elszámolás lehetősége is adott, ugyanis a Ptk. 360. § (1) bekezdése alapján a kártérítés a kár bekövetkeztekor nyomban esedékes és az elő- vagy részteljesítés az ítélethozatal időpontjára tekintettel elszámolható. (Legfelsőbb Bíróság Pfv.VIII.21.504/2009/3.)
II. A Legfőbb Ügyész írásban kifejtett állásfoglása szerint a Pp. 3. § (1) és (2) bekezdése, továbbá a Pp. 213. § és 215. §-ai alapján a bíróságnak erre irányuló kérelem esetén - ha kizáró anyagi jogi rendelkezés nincs és ha a szükséges adatok is rendelkezésre állnak - eljárásjogi kötelezettsége a károkozó által eszközölt elő- vagy részteljesítésnek a perben történő elszámolása.
III. Az indítványban megjelölt jogkérdés elbírálásakor a jogegységi tanács az alábbiakat tartotta szem előtt:
A Ptk. 360. § (1) bekezdés szerint a kártérítés a károsodás bekövetkeztekor nyomban esedékes és a (2) bekezdés alapján a kárért felelős személy helyzetére a szerződés teljesítésében késedelmes kötelezettre irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. Erre tekintettel a Ptk. 355-359. §-ai alapján a károsult által pénzben követelt kártérítés megítélésekor a Ptk.-nak a szerződés teljesítésével kapcsolatos szabályai, ezen belül a Ptk. 285. és 293. §-ai megfelelően alkalmazandóak. A Ptk. 285. §-a alapján, ha a szolgáltatás osztható, a jogosult részteljesítést is köteles elfogadni, kivéve, ha a részteljesítést a szerződésben kizárta, vagy az lényeges érdekét sérti. A Ptk. 293. §-a szerint pedig, ha a kötelezett kamattal és költséggel is tartozik, és a fizetett összeg az egész tartozás kiegyenlítésére nem elég, azt elsősorban a költségre, azután a kamatra és végül a főtartozásra kell elszámolni. A kötelezett eltérő rendelkezése hatálytalan.
Jogalkalmazási problémát nyilvánvalóan nem vet fel az az eset, ha az egész tartozást nem fedező elő- vagy részteljesítés elszámolására vonatkozóan a felek megállapodtak, mert akkor a marasztalást, illetve az elszámolást e szerződésnek megfelelően kell a bíróságnak elvégeznie.
A Ptk. 293. §-a alapján a jogosult az elszámolási sorrendtől a kötelezett javára eltérhet. Ha az ítélet hozatalát megelőzően a jogosult a Ptk. 293. §-ában meghatározott sorrendtől eltérő érvényes és hatályos igényt jelentett be, úgy az elszámolást annak megfelelően kell elvégezni.
A fentiek hiányában a bíróság az ítélet hozatalakor a Ptk. 293. §-a alapján köteles a károkozó által a károkozást követően (akár a per indítását megelőzően, akár a per során) eszközölt elő- vagy részteljesítéseket elszámolni és az elszámolás eredményeként köteles a károkozót terhelő marasztalási összeget (valamint a kamatfizetési kötelezettség kezdő időpontját és mértékét) a rendelkező részben meghatározni. Csak az ilyen ítélet felel meg az egyértelműség és végrehajthatóság követelményeinek.
A jogegységi eljárást kezdeményező tanács jogi álláspontjával ellentétes ítéletek szerint az egységes kárkötelemre tekintettel a részteljesítés a kárfelelősséget nem szünteti meg, azaz miután a teljes kárfelelősség fennáll, a bíróságnak a károsult teljes kárában kell marasztalnia a károkozót. Ez a jogi álláspont azonban annyiban téves, hogy pénztartozás esetén a Ptk. 285. §-a alapján eszközölt elő- vagy részteljesítés - amit a jogosult köteles elfogadni, mert annak visszautasítása a jogosultat a Ptk. 302. §-a alapján késedelembe ejtené - a teljesített rész erejéig a kötelezettséget megszünteti. Az ítélet meghozatalakor tehát, amennyiben a kötelezett elő- vagy részteljesítést eszközölt, a kötelezett anyagi jogi felelőssége összegszerűségében már szükségképpen csökkent. Ennek figyelmen kívül hagyása esetén a bíróság a kötelezettet olyan anyagi jogi tartozás megfizetésében marasztalná, amely már nem áll fenn.
Aggályos az a bírói gyakorlat, amely szerint a bíróság az elő- vagy részteljesítés összegét figyelmen kívül hagyva az ítéletben a teljes kár (tőke, költség, kamat stb.) megfizetésére kötelezi a károkozót, feljogosítva és kötelezve a károsultat az ítélet jogerőre emelkedése és a teljesítési határidő eltelte utáni elszámolásra azzal, hogy ennek vitatása esetén a károkozó a végrehajtás korlátozása vagy megszüntetése iránt indított perben érvényesítheti a Ptk. 293. §-ának megfelelő elszámolást. A Pp. 368. §-a szerint ugyanis a végrehajtási lappal és a vele egy tekintet alá eső, végrehajtható okirattal elrendelt végrehajtás megszüntetése és korlátozása iránt pert - ítélet esetén - akkor lehet indítani, ha a perben közölni kívánt tény akkor történt, amikor az már nem volt közölhető a végrehajtható okirat kiállításának alapjául szolgáló határozat meghozatalát megelőző eljárásban. A végrehajtás megszüntetése vagy korlátozása iránti perben a károkozó által közlendő tény nyilvánvalóan csak az lehet, hogy már elő-, illetve részteljesítést eszközölt, amely csökkentette vagy megszüntette a fizetési kötelezettségét. A végrehajtás megszüntetése vagy korlátozása iránt indítandó perben érvényesíthető releváns ténynek nem tekinthető, hogy a károsult nem a Ptk. 293. §-ának megfelelően számolt el, különösen akkor, ha az ítélet az elszámolás módjára vonatkozóan kötelező rendelkezést nem tartalmazott. Miután a releváns tény, nevezetesen az, hogy az elő- vagy részteljesítés a tartozást részben vagy egészben megszüntette, a végrehajtható okirat alapjául szolgáló határozat meghozatalát megelőző eljárásban már közölhető volt - és általában a felek közölték is - úgy e tényre alapítottan eredményes végrehajtás megszüntetése iránti perindítása kétséges. Ez is arra utal, hogy a bíróság nem marasztalhatja a kötelezettet olyan tartozás megfizetésére, amely eredetileg ugyan terhelte, de idő közben megszűnt vagy csökkent. Ezen túlmenően az az álláspont sem osztható, amely szerint a bíróság az ítélet hozatalakor nincs abban a helyzetben, hogy elszámolja a kötelezett elő- vagy részteljesítéseit és ehhez képest csökkentett összegben marasztalja a károkozót.
A bíróság az ítélet hozatalakor a Ptk. 293. §-a szerint elvégzett elszámolás eredményeként az ítélethozatal időpontjára vonatkozóan a tőketartozás összege tekintetében ugyanúgy meg tudja határozni a még fennálló tartozást, mint az ítélet jogerőre emelkedése és a teljesítési határidő eltelte után a jogosult. Nincs tehát elvi és gyakorlati akadálya annak, hogy a bíróság az ítélet hozatalakor fennálló fizetési kötelezettség összegét az elszámolás eredményeként meghatározza és annak megfelelően a károkozót csak a még ténylegesen fennálló kártérítés megfizetésére kötelezze.
IV. A kifejtett indokok alapján a jogegységi tanács a bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása érdekében (Bszi. 27. §) a rendelkező részben foglaltak szerint határozott és a határozatát a Bszi. 32. §-ának (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Budapest, 2011. június 27.
Dr. Wellmann György s. k.
Dr. Mészáros Mátyás s. k.,
Dr. Havasi Péter s. k.,
Dr. Puskás Péter s. k.,
* Nem csak a régi, hanem az új Ptk., valamint mind a régi, mind az új Pp. alkalmazása körében megfelelően irányadó: vö. 1/2017. PJE határozat rendelkező rész és 1/2014. PJE határozat 1. pont.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
⭐Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások
Download "Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások"
1 Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Élet- és személybiztosítás Különös Szerzõdési Feltételek 1/122 A kiegészítõ életbiztosítási fedezet (711111) Különös Szerzõdési Feltételei 1. Az Allianz Hungária Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerzõdõ között létrejött kiegészítõ életbiztosítási fedezetre a jelen szerzõdési feltételek érvényesek, feltéve, hogy a szerzõdést e feltételekre hivatkozva kötötték. A jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezetre az itt nem szabályozott kérdésekben az Allianz Életprogramokhoz mint alapbiztosításhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételei, valamint a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. A biztosítási esemény 2. Biztosítási esemény a biztosítottnak a kockázatviselési idõszakban bekövetkezett halála. A biztosító szolgáltatása és a szolgáltatás iránti igény esedékességének idõpontja 3. A biztosító arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosítási esemény bekövetkezte esetén, a biztosítási szerzõdésben meghatározott és a biztosított halála bekövetkezésének idõpontjában érvényes biztosítási összeget kifizeti a kedvezményezettnek. Kizárások, mentesülés 4. Azt, hogy a biztosító mely esetekben nem teljesít szolgáltatást, az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek pontjai tartalmazzák. Budapest, október 1. Allianz Hungária Zrt Budapest, Könyves Kálmán krt Cégjegyzékszám: Fõvárosi Bíróság mint cégbíróság, Cg /123 A baleseti halál esetére szóló kiegészítõ baleset-biztosítási fedezet (741111) Különös Szerzõdési Feltételei 1. Az Allianz Hungária Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerzõdõ között létrejött baleseti halál esetére szóló kiegészítõ baleset-biztosítási fedezetre a jelen szerzõdési feltételek érvényesek, feltéve, hogy a szerzõdést e feltételekre hivatkozva kötötték. A jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezetre az itt nem szabályozott kérdésekben az Allianz Életprogramokhoz mint alapbiztosításhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételei, valamint a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. A biztosítási esemény 2. Biztosítási esemény a biztosított olyan balesete, melynek következtében a biztosított a baleset idõpontjától számított egy éven belül meghal. A biztosító szolgáltatása és a szolgáltatás iránti igény esedékességének idõpontja 3. A biztosító arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosítási eseménynek a kockázatviselési idõszakban történõ bekövetkezte esetén a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkezésének idõpontjában érvényes biztosítási összeget kifizeti a kedvezményezettnek. 4. A 3. pontban foglalt biztosítási összegen felül a biztosító a kedvezményezettnek a biztosítási összeg a) további 50%-át fizeti ki, ha a biztosított halála közlekedési baleset következménye, b) további 100%-át fizeti ki, ha a biztosított halála orvosilag igazoltan, égési sérülés közvetlen következménye. Ha a biztosított halála közlekedési baleset és égési sérülés együttes következménye, akkor a biztosító az a) és b) pontban szereplõ szolgáltatás nyújtására egyaránt kötelezettséget vállal. 5. Jelen szerzõdési feltételek szerint közlekedési balesetnek minõsül az a baleset, amelyet a jármûvel vagy gyalogosként közlekedõ biztosított valamely közlekedésben részt vevõ jármû balesetével összefüggésben szenved el. A szolgáltatás iránti igény esedékességének idõpontja a biztosítási esemény bekövetkezésének napja. Kizárások, mentesülés 6. Azt, hogy a biztosító mely esetekben nem teljesít szolgáltatást, az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek pontjai tartalmazzák. Budapest, október 1. Allianz Hungária Zrt Budapest, Könyves Kálmán krt Cégjegyzékszám: Fõvárosi Bíróság mint cégbíróság, Cg /124 A baleseti eredetû maradandó egészségkárosodásra szóló kiegészítõ baleset-biztosítási fedezet (742111) Különös Szerzõdési Feltételei 1. Az Allianz Hungária Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerzõdõ között létrejött baleseti eredetû maradandó egészségkárosodásra szóló kiegészítõ baleset-biztosítási fedezetre a jelen szerzõdési feltételek érvényesek, feltéve, hogy a szerzõdést e feltételekre hivatkozva kötötték. A jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezetre az itt nem szabályozott kérdésekben az Allianz Életprogramokhoz mint alapbiztosításhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételei, valamint a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. A biztosítási esemény 2. Biztosítási esemény a biztosított olyan balesete, melynek következtében a biztosított 10%-ot meghaladó mértékû maradandó egészségkárosodása a baleset idõpontjától számított két éven belül megállapításra kerül. A biztosító szolgáltatása és a szolgáltatás iránti igény esedékességének idõpontja 3. A biztosító arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosított baleseti eredetû, maradandó a) teljes, 100%-os egészségkárosodása esetén, a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkezésének idõpontjában érvényes biztosítási összeg 200%-át, b) 67%-99% közötti egészségkárosodása esetén, a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkezésének idõpontjában érvényes biztosítási összeg kétszeresének a károsodás mértékével arányos részét, c) 11%-66% közötti egészségkárosodása esetén, a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkezésének idõpontjában érvényes biztosítási összegnek a károsodás mértékével arányos részét fizeti ki a biztosítottnak, azzal a kikötéssel, hogy a biztosítási eseménynek a kockázatviselési idõszakban kell bekövetkeznie. 4. A 3. pontban meghatározott biztosítási szolgáltatáson felül a biztosító a kedvezményezettnek a biztosítási szolgáltatás a) további 50%-át fizeti ki, ha a biztosított maradandó egészségkárosodása közlekedési baleset következménye, b) további 100%-át fizeti ki, ha a biztosított maradandó egészségkárosodása orvosilag igazoltan, égési sérülés közvetlen következménye. Ha a biztosított maradandó egészségkárosodása közlekedési baleset és égési sérülés együttes következménye, akkor a biztosító az a) és b) pontban szereplõ szolgáltatás nyújtására egyaránt kötelezettséget vállal. 5. A szolgáltatás iránti igény esedékességének idõpontja: a) végtagok, szervek azonnali elvesztése esetén, a szükséges iratok bemutatásától számított 15. nap, b) más maradandó, teljes vagy részleges egészségkárosodás esetén, az egészségkárosodás százalékos mértékének a biztosító orvosszakértõje általi megállapítása napja. A baleseti eredetû egészségkárosodás mértéke 6. Az egészségkárosodás mértékét a biztosított foglalkozására tekintet nélkül, a jelen szerzõdési feltételekben rögzítettek szerint kell megállapítani. A testrészek egészségkárosodása (térítési százalékkal): mindkét szem látóképességének elvesztése, mindkét felkar alkar vagy kéz elvesztése, egyik kar vagy kéz, valamint comb vagy lábszár együttes elvesztése (felsõ végtag plusz alsó végtag csonkolása), mindkét comb elvesztése: 100%, mindkét lábszár elvesztése: 90%, egyik comb elvesztése, egyik felkar elvesztése: 80%, egyik lábszár elvesztése, egyik alkar elvesztése, beszélõképesség teljes elvesztése, mindkét fül hallóképességének teljes elvesztése: 70%, jobbkezes jobb kezének, balkezes bal kezének elvesztése (csuklón alul): 65%, jobbkezes bal kezének, balkezes jobb kezének elvesztése (csuklón alul): 50%, 4/125 egyik láb teljes elvesztése (boka alatt): 40%, egyik szem látóképességének teljes elvesztése: 35%, egyik fül hallóképességének teljes elvesztése: 25%. Égési sérülés: Fok Kiterjedés Az egészségkárosodás mértéke I. fokú: (bõrt, nyálkahártyát épen hagyó égés) II/1. fokú: (felületes mélységû égés) 1-20% 0% 21-30% 15% 31-50% 30% 51%-tól 50% 1-15% 0% 16-20% 15% 21-30% 30% 31-50% 60% 51%-tól 100% 1-5% 0% a különbözõ fokozatú égésekre külön-külön megállapított egészségkárosodási százalékok összeadásával állapítja meg. 7. A maradandó egészségkárosodás mértékét a 6. pontban felsorolt szervek, illetve végtagok elvesztése esetén a szükséges iratok bemutatásától számított 15 napon belül, egyéb esetekben legkésõbb a balesetet követõ 2 éven belül meg kell állapítani. A 6. pontban fel nem sorolt esetekben a maradandó egészségkárosodás mértékét a biztosító orvosa állapítja meg, ideértve az egyes szervek, illetve végtagok olyan funkciókiesését, amely nem jár azok elvesztésével. Az egészségkárosodás mértékének megállapításánál nem a foglalkozással összefüggõ munkaképességcsökkenést, hanem a bármely munka végzésénél egyaránt figyelembe vehetõ általános funkciókiesést kell értékelni. A biztosító orvosszakértõjének megállapítása a baleseti egészségkárosodás mértékét illetõen más orvosszakértõi testület döntésétõl független. II/2. fokú: (átmeneti mélységû égés) III. fokú: (mélyre terjedõ égés) IV. fokú: (roncsoló égés) 6-10% 15% 11-20% 30% 21-30% 60% 31%-tól 100% 1-2% 0% 3-5% 20% 6-15% 40% 16-25% 60% 26%-tól 100% A térítés a szervekre, végtagokra kiterjedõ károsodás alapján, a jelen szerzõdési feltételekben a szervek, végtagok elvesztésére, bénulására, illetõleg funkciókiesésére megállapított egészségkárosodási mértékeknek megfelelõen történik. 8. Ha a biztosított a maradandó egészségkárosodásnak a biztosító orvosa által megállapított mértékével nem ért egyet, a biztosító felülvizsgáló orvosszakértõjéhez fordulhat. A vizsgálat díját a biztosító viseli. Amennyiben a felülvizsgáló orvosszakértõ nagyobb mértékû egészségkárosodást állapít meg, mint a biztosító orvosa, vagy, ha a vizsgálatot a biztosító kezdeményezte, a biztosítottat, illetõleg kísérõjét ha a kíséret orvosilag indokolt költségátalány és az igénybe vett helyközi tömegközlekedési eszköz viteldíja illeti meg a biztosított lakhelye és a vizsgálat helye között. 9. A baleset-biztosítás alapján kifizetett összeg független a társadalombiztosítási szervek megállapításaitól és szolgáltatásaitól. 10. Egy biztosítási eseménnyel kapcsolatban, egy biztosítottra vonatkozóan a baleseti eredetû maradandó egészségkárosodás térítése a 100%-os egészségkárosodás esetén járó szolgáltatási összeget nem haladhatja meg. Egy szerv részbeni csonkolásánál a térítés mértéke az egyes testrészek elvesztésére vonatkozó, e pontban szereplõ térítési százalékok megfelelõ hányada. A biztosító a biztosított egy biztosítási eseménybõl eredõ, többféle fokozatú és kiterjedésû égési sérülése esetén, a maradandó egészségkárosodás mértékét A kiegészítõ biztosítási fedezet megszûnése 11. A 100%-os egészségkárosodás esetén járó szolgáltatási összeg kifizetése hónapjának utolsó napjával a kiegészítõ biztosítási fedezet megszûnik. 12. A jelen kiegészítõ biztosítási fedezetbõl eredõ igények az igény esedékességétõl számított két év elteltével elévülnek. 5/126 A szolgáltatás teljesítése 13. Az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek 81. pontjától eltérõen a biztosító a biztosítási szolgáltatást az egészségkárosodás mértékének 7. pont szerinti megállapításától számított 10 napon belül fizeti ki az arra jogosultnak. Kizárások, mentesülés 14. Azt, hogy a biztosító mely esetekben nem teljesít szolgáltatást, az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek pontjai tartalmazzák. Budapest, október 1. Allianz Hungária Zrt Budapest, Könyves Kálmán krt Cégjegyzékszám: Fõvárosi Bíróság mint cégbíróság, Cg /127 A kritikus betegségekre szóló kiegészítõ egészségbiztosítási fedezet (721111) Különös Szerzõdési Feltételei 1. Az Allianz Hungária Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerzõdõ között létrejött baleseti és betegségi eredetû kritikus betegségekre szóló kiegészítõ egészségbiztosítási fedezetre a jelen szerzõdési feltételek érvényesek, feltéve, hogy a szerzõdést e feltételekre hivatkozva kötötték. A jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezetre az itt nem szabályozott kérdésekben az Allianz Életprogramokhoz mint alapbiztosításhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételei, valamint a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. A biztosítási esemény 2. A biztosítási esemény akkor következik be, amikor a) a biztosítottnál rosszindulatú daganatot diagnosztizálnak a diagnosztizálás idõpontjában, b) a biztosítottnál szívinfarktust diagnosztizálnak a szívinfarktus bekövetkeztének a kezelõorvos által megállapított idõpontjában, c) a biztosítottnál agyi érkatasztrófát diagnosztizálnak a diagnosztizálás idõpontjában, d) a biztosítotton szervátültetést hajtanak végre a mûtét idõpontjában, e) a biztosítottnál krónikus veseelégtelenség áll fenn, és a beteg a diagnózis megállapításától számított legalább két hónapig tartós dialíziskezelésre szorul az elsõ dialíziskezelés idõpontjában, f) a biztosítotton szívkoszorúér-mûtétet (bypass) hajtanak végre a mûtét idõpontjában, g) a biztosított AIDS- (HIV-)betegségben megbetegszik a HIV-betegség megállapításának idõpontjában, h) a biztosított mindkét szemén olyan mértékben véglegesen elveszti a látását, hogy teljes vakság alakul ki, és ezzel kapcsolatban a vakok személyi járadékának rendszeres kifizetését igazoló, a kifizetés kezdetétõl számított harmadik pénzügyi bizonylat kiadása is megtörténik a bizonylat kiadásának idõpontjában, i) a biztosított betegség vagy baleset miatt legalább az egyik végtagját elveszti a következõk szerint: legalább az egyik felkarnak a teljes könyökízületet is magába foglaló amputációja, illetve legalább az egyik lábnak a teljes térdízületet is magába foglaló amputációja folytán az amputációs mûtét idõpontjában, j) a korábban már diagnosztizált, a központi idegrendszer fehérállományának gócos pusztulásával járó, szakaszosan lezajló sclerosis multiplex esetén a biztosítottnál már a betegség olyan stádiumát állapították meg, hogy kialakult az átmenetileg sem javítható, kizárólag a sclerosis multiplex okozta járás- vagy egyéb idegrendszeri zavar (például látóideg-gyulladás, érzészavarok, psychés zavarok), amely miatt a biztosított a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény szerinti II. rokkantsági csoportba tartozó rokkanttá válik a jogerõs rokkantsági határozat kiadásának idõpontjában, k) a biztosított 26%-os vagy ennél magasabb százalékos kiterjedésû II. fokú, illetve 16%-os vagy ennél magasabb százalékos kiterjedésû III. fokú, illetve 6%-os vagy ennél magasabb százalékos kiterjedésû, illetve végtag vagy szerv funkcióját maradandóan és 51%-os vagy ennél nagyobb százalékban károsító IV. fokú égési sérülést szenved a sérültet ellátó kórházi osztályon történõ kezelés befejezése után, a sérülés fokát és százalékos kiterjedését is feltüntetõ zárójelentés kiadásának idõpontjában, illetve végtagi funkciót is károsító sérülésnél a biztosító baleseti orvosszakértõje által megállapított 51 százalékos vagy ennél nagyobb mértékû maradandó kár megállapításakor, feltéve, hogy a biztosítási esemény és a biztosítási eseményhez vezetõ baleset, vagy betegség is a kockázatviselési idõszakban elõzmény nélkül következett be, és bekövetkezésének idõpontját követõen a biztosított legalább egy hónapig a c) pontban szereplõ biztosítási esemény esetén legalább két hónapig életben van. Elõzménynek az tekintendõ, ha az ajánlattétel elõtt olyan betegséget diagnosztizáltak, amelyre a biztosítási esemény visszavezethetõ, azzal közvetlen okozati összefüggésben áll. A betegségek definíciói 3. a) Rosszindulatú daganat A rosszindulatú sejtek befolyásolhatatlan növekedése és behatolása más szövetekbe. A közismert, ún. 7/128 rákos megbetegedéseken kívül biztosítási eseményként ilyennek minõsülnek a leukémiák (kivéve a krónikus limphoid leukémiát) és a limphómák is. Nem minõsülnek biztosítási eseménynek a nem invazív, helyi rákos megbetegedések (carcinoma in situ), valamint a bõrrák, kivéve a malignus melanoma. b) Szívinfarktus A vérkeringésnek a szívizom körülírt részén történt elakadása következtében kialakult helyi szívizomelhalás. A biztosítási eseménynek minõsülõ szívinfarktus diagnózisának a következõ együttesen fennálló tényeken kell alapulnia: típusos mellkasi fájdalom, friss és szívinfarktust bizonyító EKG-eltérés, a szívizomelhalást jelzõ specifikus enzimek felszaporodása a vérben. c) Agyi érkatasztrófa A diagnózis felállításától számított 60 nap után is észlelhetõ, maradandó idegrendszeri tüneteket okozó agyi értörténés, amelyhez a következõ kórképek sorolhatók: az agyszövet elhalása érelzáródás következtében (trombózis), koponyán belüli vérzés, a baleseti eredetû kivételével, koponyán kívüli forrásból származó agyembólia, a baleseti eredetû kivételével. d) Szervátültetés Szervátültetésnek minõsül a biztosítotton elsõ alkalommal végzett szívátültetés, vagy egyidejû szívés tüdõátültetés, vagy májtranszplantáció, vagy veseátültetés, feltéve, hogy a szervet a biztosított kapja. Az itt felsoroltakon kívül más szerv vagy szövet átültetésére nem terjed ki a kockázatviselés. e) Krónikus veseelégtelenség Krónikus vesebetegségek, illetve urológiai betegségek miatti vesepusztulás következtében kialakult olyan súlyos, IV. stádiumú, terminalis vesemûködési elégtelenség (a vér serumkreatinin-szintje tartósan mikromol/l vagy ezen érték feletti), aminek következtében a beteg folyamatos vesefunkció-pótló kezelés (krónikus dialysis: peritonealis hasüregi dialysis, vagy haemodialysis, azaz mûvesekezelés) nélkül rövid idõn belül meghalna. f) Szívkoszorúér-mûtét A szívizom súlyos vérellátási zavarát okozó szívkoszorúér-szûkület áthidalását (megkerülését: bypass) szolgáló mûtét a beteg testébõl kivett érdarabnak (graft), vagy más érpótló anyagnak a szív érrendszerébe történõ beültetésével, amivel a szív vérellátása tartósan kielégítõvé válik. g) AIDS- (HIV-) betegség Olyan betegség, amely a HIV-fertõzött (HIV-pozitív, BNO10:Z21) személynél a HIV-fertõzöttség talaján fellépõ fertõzõ és parazitás betegséget és/vagy rosszindulatú daganatot és/vagy egyéb, a HIV-fertõzöttséggel összefüggõ betegségi tüneteket eredményez (BNO10:B20-B23). Nem terjed ki a kockázatviselés az elõzõ bekezdésben meghatározott betegségeket még nem eredményezõ szerzett immunhiányos syndromára (AIDS) és az ezzel összefüggõ, az elõzõ bekezdésben meghatározott betegségeket még nem eredményezõ egészségiállapotváltozásokra (AIDS related complex, ARC) (BNO10:B24); (BNO Betegségek Nemzetközi Osztályozása). h) Teljes vakság: Teljes vakságnak minõsül, ha a biztosított látása mindkét szemén olyan mértékben megromlott, hogy a szemész szakorvosi véleményen alapuló hatósági határozattal megállapítottan véglegesen jogosulttá válik a vakok személyi járadékára, és látása semmilyen orvosi beavatkozással például mûtéttel nem javítható. i) Nagy végtag-amputáció: A végtag-amputáció a beteg vagy roncsolt végtag sebészeti eltávolítását jelenti. Az ezt követõen bármilyen gyógyászati segédeszközzel például mûvégtaggal történõ bármilyen rehabilitáció nem módosítja a végtag-amputáció biztosítási eseményként való minõsítését. j) Sclerosis multiplex: Biztosítási eseményként történõ minõsítése csak a betegség véglegesen súlyossá válását kimondó olyan szakvélemény figyelembevételével történhet, amelyben a sclerosis multiplex okozta tünetek megállapítása szakvizsgálati leletekben leírt szervi elváltozások diagnosztizálásán alapul. k) Nagy égési sérülés: Égési sérülés a hõforrás (tûz, forró felület vagy gõz), illetve elektromos áram által kiváltott élõ szöveti sérülés (a napsugárzás okozta vagy bármilyen más sugárzás például röntgen, radioaktivitás, lézer, mikrohullám által okozott sérülés és egyéb hõhatás okozta károsodás is például a hõguta kizárva). A biztosító szolgáltatása 4. A biztosító arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosítási eseménynek a kockázatviselési idõszakban történõ bekövetkezte esetén a biztosítási szerzõdésben meghatározott és a biztosítási esemény bekövetkezésének idõpontjában érvényes biztosítási összeget kifizeti a biztosítottnak. 5. A biztosító a jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezet kapcsán egy biztosított vonatkozásában egyszer és legfeljebb egy a 3. pontban meghatározott betegség esetén nyújt szolgáltatást akkor is, ha több betegség együttesen lép fel. 8/129 A szolgáltatás iránti igény bejelentése 6. A biztosító szolgáltatása iránti igény bizonyításához és elbírálásához az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeiben felsorolt dokumentumokon túl az alábbi iratok bemutatása szükséges: a) Rosszindulatú daganat esetén, a szövetminta-vizsgálat alapján felállított orvosi diagnózis, a szövettani vizsgálat leírásával. b) Szívinfarktus esetén: a típusos mellkasi fájdalom leírása a vele járó kísérõ tünetekkel, friss és a szívinfarktust bizonyító EKG-eltérést mutató lelet, a szívizomelhalást igazoló specifikus enzimeknek a vérben való felszaporodását bizonyító lelet. c) Agyi érkatasztrófa esetén szakorvosi vélemény, amely igazolja az idegrendszeri károsodás 60 napon túli fennállását. d) Szervátültetés esetén az azzal kapcsolatos összes orvosi dokumentáció az indikációt igazoló vizsgálati eredményekkel együtt. e) Krónikus veseelégtelenség esetén a betegség IV. stádiumát és a 60 napon túl is folyamatosan szükséges dialíziskezelést igazoló szakintézeti orvosi szakvélemény. f) Szívkoszorúér-mûtét esetén a bypass mûtét elvégzését igazoló orvosi dokumentáció. g) AIDS- (HIV-) betegség esetén az orvosi diagnózis, melynek felállítása a fekvõbeteg-gyógyintézet fertõzõbetegosztályán történt. h) Teljes vakság esetén: a hatósági eljárás alapját képezõ szemész szakorvosi vélemény, a vakok személyi járadékára való jogosultságot megállapító jogerõs hatósági határozat, a vakok személyi járadékának elsõ, majd ezt követõen még két ízben történõ kifizetését igazoló pénzügyi bizonylat. i) Nagy végtag-amputáció esetén a mûtét elvégzését igazoló teljes orvosi dokumentáció. j) Sclerosis multiplex esetén a betegségnek a biztosítási eseményt jelentõ elõrehaladott stádiumát megállapító fekvõbeteg-gyógyintézet neurológiai osztálya által kiadott zárójelentés, valamint a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal szakvéleménye a II. csoportú rokkantságról. k) Égési sérülésnél a biztosítottat ellátó fekvõbeteggyógyintézet által kiadott olyan zárójelentés, amely az égési sérülés százalékos kiterjedését, valamint a végtagnak vagy szervnek a véglegesen megállapított és százalékban is kifejezett funkciókárosodását is leírja. A kiegészítõ biztosítási fedezet megszûnése 7. Az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeiben foglalt megszûnési okokon kívül a jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezet megszûnik annak a hónapnak az utolsó napjával, amikor a biztosítási esemény bekövetkezik. A szolgáltatás teljesítése 8. Az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek 81. pontjától eltérõen a biztosító a biztosítási szolgáltatást a biztosított 2. pontban meghatározott napon való életben létének vagy a szolgáltatás iránti igény bejelentéséhez szükséges utolsó irat kézhezvételének napja közül a késõbbi idõponttól számított 10 napon belül fizeti ki az arra jogosultnak. Kizárások, mentesülés 9. Azt, hogy a biztosító mely esetekben nem teljesít szolgáltatást, az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek pontjai tartalmazzák. Budapest, október 1. Allianz Hungária Zrt Budapest, Könyves Kálmán krt Cégjegyzékszám: Fõvárosi Bíróság mint cégbíróság, Cg /1210 A társadalombiztosítási I. és II. csoportú rokkantság esetére szóló kiegészítõ egészségbiztosítási fedezet (722111) Különös Szerzõdési Feltételei 1. Az Allianz Hungária Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerzõdõ között létrejött baleseti és betegségi eredetû társadalombiztosítási I. és II. csoportú rokkantság esetére szóló kiegészítõ egészségbiztosítási fedezetre a jelen szerzõdési feltételek érvényesek, feltéve, hogy a szerzõdést e feltételekre hivatkozva kötötték. A jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezetre az itt nem szabályozott kérdésekben az Allianz Életprogramokhoz mint alapbiztosításhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételei, valamint a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. A biztosítási esemény 2. Biztosítási esemény a biztosított balesetbõl vagy betegségbõl eredõ, rokkantsági vagy baleseti rokkantsági alapon a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény szerinti I. vagy II. rokkantsági csoportba tartozó rokkanttá válása, ha azt a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal a baleset, vagy betegség bekövetkeztétõl számított két éven belül megállapítja, azzal a kikötéssel, hogy a biztosítási eseményhez vezetõ balesetnek, vagy betegségnek is a kockázatviselési idõszakban kell bekövetkeznie. A biztosító szolgáltatása 3. A biztosító arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosítási esemény bekövetkezte esetén a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a baleset vagy betegség bekövetkezésének idõpontjában érvényes biztosítási összeget kifizeti a biztosítottnak. A szolgáltatás iránti igény bejelentése 4. A biztosítási esemény igazolásához, valamint a biztosítási szolgáltatás kifizetéséhez az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeiben felsorolt dokumentumokon túl a biztosító rendelkezésére kell bocsátani a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal rokkantsági csoportba sorolást tartalmazó szakvéleményét. A kiegészítõ biztosítási fedezet megszûnése 5. Az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeiben foglalt megszûnési okokon kívül, a jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezet megszûnik annak a hónapnak az utolsó napjával is, amikor a) a biztosítási esemény bekövetkezett, vagy b) a biztosított nyugdíjba vonult. Kizárások, mentesülés 6. Azt, hogy a biztosító mely esetekben nem teljesít szolgáltatást, az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek pontjai tartalmazzák. Budapest, október 1. Allianz Hungária Zrt Budapest, Könyves Kálmán krt Cégjegyzékszám: Fõvárosi Bíróság mint cégbíróság, Cg /1211 A mûtéti térítésre szóló kiegészítõ egészségbiztosítási fedezet (723111) Különös Szerzõdési Feltételei 1. Az Allianz Hungária Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerzõdõ között létrejött baleseti és betegségi eredetû mûtéti térítésre szóló kiegészítõ egészségbiztosítási fedezetre a jelen szerzõdési feltételek érvényesek, feltéve, hogy a szerzõdést e feltételekre hivatkozva kötötték. A jelen szerzõdési feltételek alapján létrejött kiegészítõ biztosítási fedezetre az itt nem szabályozott kérdésekben az Allianz Életprogramokhoz mint alapbiztosításhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételei, valamint a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. A biztosítási esemény 2. Biztosítási esemény a biztosítottnak a kockázatviselési idõszakban bekövetkezett balesetbõl vagy betegségbõl eredõ, orvosilag indokolt és szükséges, a jelen szerzõdési feltételek szerinti mûtéte azzal a kikötéssel, hogy a biztosítási eseményhez vezetõ balesetnek, vagy betegségnek is a kockázatviselési idõszakban kell bekövetkeznie. 3. Jelen szerzõdési feltételek alapján mûtétnek tekintendõ az orvosszakmai szabályok betartásával, orvosi szakképzettséggel rendelkezõ személy által elvégzett sebészeti (sebészeti jellegû) orvosi beavatkozás. A biztosító szolgáltatása 4. A biztosító arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosítási esemény bekövetkezte esetén a biztosított jelen szerzõdési feltételek szerinti a) kiemelt mûtéte esetén, a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkeztének idõpontjában érvényben lévõ biztosítási összeg 200%-át, b) nagymûtéte esetén, a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkeztének idõpontjában érvényben lévõ biztosítási összeget, c) közepes mûtéte esetén, a nagymûtétre járó, a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkeztének idõpontjában érvényben lévõ biztosítási összeg 50%-át, d) kismûtéte esetén, a nagymûtétre járó, a biztosítási szerzõdésben meghatározott, a biztosítási esemény bekövetkeztének idõpontjában érvényben lévõ biztosítási összeg 20%-át fizeti ki a biztosítottnak. 5. A mûtétek kis-, közepes, nagy-, illetve kiemelt mûtétek szerinti besorolását az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek 1. számú mellékletét képezõ mûtéti lista tartalmazza. A besorolás a társadalombiztosítási szervek besorolásától független. A mûtéti listában nem szereplõ beavatkozások besorolását a biztosító orvosa állapítja meg. 6. A biztosító szolgáltatása biztosítási évenként (azaz két egymást követõ biztosítási évforduló közötti idõszakban) legfeljebb a biztosítási összeg háromszorosa, két egymást követõ biztosítási évben a biztosítási összeg ötszöröse lehet. 7. Nem biztosítási esemény, ezért a biztosító az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek pontjaiban felsorolt eseteken túl nem teljesít biztosítási szolgáltatást, a biztosítotton a) nem betegség, vagy nem baleset miatt végzett plasztikai mûtét, b) betegség miatt végzett, bármilyen kis- és közepes mûtétnek minõsülõ fogászati, szájsebészeti beavatkozás, c) diagnosztikus célból végzett bármilyen beavatkozás, beleértve a kimetszéseket, az endoscopos, vagy punkciós mintavételeket, a katheteres vizsgálatokat is, d) nem orvosi javallat alapján végzett terhességmegszakítás, e) a Mûtéti lista V. pontja szerint nem térítendõ mûtétnek minõsülõ beavatkozás végrehajtása esetén. 11/1212 A szolgáltatás iránti igény bejelentése 8. A biztosított köteles a biztosítási eseményt a szolgáltatáshoz szükséges iratokkal együtt a biztosítónak haladéktalanul bejelenteni. Fekvõbeteg-gyógyintézetben elvégzett mûtét esetén, az iratokat legkésõbb a gyógyintézetbõl való elbocsátást követõ 8 napon belül kell benyújtani. 9. A szolgáltatás iránti igény elbírálásához szükséges a mûtétrõl szóló orvosi dokumentáció, fekvõbetegként történõ gyógykezelés esetén a gyógykezelésrõl kiadott fekvõbeteg-gyógyintézeti zárójelentés. Kizárások, mentesülés 10. Azt, hogy a biztosító mely esetekben nem teljesít szolgáltatást, az Allianz Életprogramokhoz köthetõ kiegészítõ biztosítások Általános Szerzõdési Feltételeinek pontjai tartalmazzák. Budapest, október 1. Allianz Hungária Zrt Budapest, Könyves Kálmán krt Cégjegyzékszám: Fõvárosi Bíróság mint cégbíróság, Cg /12 Hasonló dokumentumok
A kritikus betegségekbõl eredõ díjmentesítésre szóló kiegészítõ biztosítási fedezet (421111 és 421211) Szerzõdési Feltételei 1. Az Allianz Hungária Biztosító Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerzõdõ Részletesebben Allianz Életprogramokhoz köthető kiegészítő biztosítások
Élet- és személybiztosítás www.allianz.hu Allianz Életprogramokhoz köthető kiegészítő biztosítások Szerződési Feltételek Tartalom Allianz Életprogramokhoz köthető kiegészítő biztosítások Szerződési Feltételek Részletesebben Allianz Életprogramok - Euró szerződéshez köthető kiegészítő biztosítások
Élet- és személybiztosítás www.allianz.hu Allianz Életprogramok - Euró szerződéshez köthető kiegészítő biztosítások Ügyfél-tájékoztatók és szerződési feltételek Tartalom Allianz Életprogramok - Euró szerződésekhez Részletesebben Allianz Életprogramokhoz köthető kiegészítő biztosítások
Élet- és személybiztosítás www.allianz.hu Allianz Életprogramokhoz köthető kiegészítő biztosítások Ügyfél-tájékoztatók és szerződési feltételek Tartalom Allianz Életprogramokhoz köthető kiegészítő biztosítások Részletesebben Allianz Klasszikusok. Élet- és személybiztosítás Ügyfél-tájékoztató AHE-21501/ÜT1 1/14
Allianz Klasszikusok Élet- és személybiztosítás Ügyfél-tájékoztató 1/14 Ügyfél-tájékoztató az Allianz Klasszikusok élet- és személybiztosításról Tisztelt leendõ Partnerünk! Engedje meg, hogy megismertessük Részletesebben ügyféltájékoztató DIMENZIÓ Kölcsönös Biztosító Egyesület DIMENZIÓ Modul egészségbiztosítási elemekkel kiegészített életbiztosítás ügyféltájékoztatója
DIMENZIÓ Kölcsönös Biztosító Egyesület DIMENZIÓ Modul egészségbiztosítási elemekkel kiegészített életbiztosítás ügyféltájékoztatója ügyféltájékoztató DIMENZIÓ MODUL EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ELEMEKKEL KIEGÉSZÍTETT Részletesebben AD 01 Baleset- és betegségbiztosítás feltételei
AD 01 Baleset- és betegségbiztosítás feltételei AD 01 BEVEZETÔ RENDELKEZÉSEK Jelen Baleset- és betegségbiztosítási feltételek (továbbiakban: Feltételek) szerint kötött biztosítás a szerzôdô választása Részletesebben KRITIKUS BETEGSÉGEKRE (DREAD DISEASE) VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ BIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI 2010/DD1
KRITIKUS BETEGSÉGEKRE (DREAD DISEASE) VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ BIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI 2010/DD1 I. Általános rendelkezések 1. A jelen különös feltételekben nem szabályozott kérdésekben a K&H élet-társ Részletesebben 1. BIZTOSÍTÁSI FEDEZET
LÉGI BALESETBIZTOSÍTÁS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Jelen biztosítási feltételek azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket az Allianz Hungária Biztosító Zrt-nek (Cg.01-10-041356., a Fővárosi Részletesebben A CIB Családfő Biztosítási Szerződés Általános és Különös Feltételei I. Á LTALÁNOS FELTÉTELEK A Biztosító a jelen biztosítási feltételek alapján arra
A CIB Családfő Biztosítási Szerződés Általános és Különös Feltételei I. Á LTALÁNOS FELTÉTELEK A Biztosító a jelen biztosítási feltételek alapján arra vállal kötelezettséget, hogy biztosítási díj ellenében Részletesebben GB160 JELŰ CSOPORTOS ÉLET-, BALESET- ÉS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ
Az OTP Csoport partnere GB160 JELŰ CSOPORTOS ÉLET-, BALESET- ÉS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ Groupama Garancia Biztosító Zrt. 1051 Budapest, Október 6. utca 20. Nyomtatványszám: Részletesebben Kiegészítő biztosítás csomag Privát nyugdíjprogramhoz
Kiegészítő biztosítás csomag Privát nyugdíjprogramhoz Budapest, 2015. július 31. 2 TARTALOMJEGYZÉK Tájékoztató a Privát nyugdíjprogram mellé köthető kiegészítő biztosításokról. 4 Privát nyugdíjprogramhoz Részletesebben Allianz utasbiztosítások
www.allianz.hu Allianz utasbiztosítások 2011 Általános Szerzõdési Feltételek 1/33 Általános szerzõdési feltételek az Útitárs, a Téli Sportok, az Extrém Sportok, az Útitárs Bérlet, az Útitárs XL, az Útitárs Részletesebben Biztosítási feltételek az Exkluzív egészségbiztosítási szerzõdéshez
Feltételek Biztosítási feltételek az Exkluzív egészségbiztosítási szerzõdéshez (EXKL2002) NY. SZ.: 1-02105 Tisztelt Partnerünk! Köszönjük megtisztelõ bizalmát, hogy biztosítási szerzõdés megkötésére irányuló Részletesebben utasbiztosítások felcím Általános szerzõdési feltételek ALCÍM AHE - 21496/2 1/27
Allianz felcím utasbiztosítások Általános szerzõdési feltételek ALCÍM 1/27 Az Útitárs, a Téli Sportok, az Extrém Sportok, az Útitárs Bérlet, az Útitárs XL, az Útitárs bankkártyás utasbiztosítással rendelkezõk Részletesebben Kiegészítő életbiztosítás kötelező gépjármű-felelősség- vagy casco biztosításhoz
www.allianz.hu Élet- és utasbiztosítások Kiegészítő életbiztosítás kötelező gépjármű-felelősség- vagy casco biztosításhoz Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek 1/20 Tartalomjegyzék Ügyfél-tájékoztató Részletesebben AEGON CSOPORTOS BIZTOSÍTÁSOK FÜGGELÉK. Speciális Feltételek
AEGON CSOPORTOS BIZTOSÍTÁSOK FÜGGELÉK Speciális Feltételek Kockázati életbiztosítás 1. Biztosítási esemény A Biztosítottnak a Biztosító által rá vonatkozó kockázatviselésének hatálya alatt bekövetkező Részletesebben Ügyféltájékoztató. Tisztelt Ügyfelünk!
Ügyféltájékoztató Tisztelt Ügyfelünk! Engedje meg, hogy tájékoztassuk az AXA Bank Europe SA Magyarország Fióktelepe (székhely: 1138 Budapest, Váci út 135-139., cégjegyzékszám: 01-17-000554), az AXA Bank Részletesebben Ügyfél-tájékoztató az Allianz Kapcsolatok Bankszámlához igényelt Allianz VISA Classic Bankkártyával, vagy Allianz Extra Hitelkártyával
Ügyfél-tájékoztató az Allianz Kapcsolatok Bankszámlához igényelt Allianz VISA Classic Bankkártyával, vagy Allianz Extra Hitelkártyával rendelkezők külföldi utazásra szóló, csoportosan köthető biztosításáról Részletesebben Raiffeisen Kulcs ember Hitelfedezeti Védelem csoportos biztosítási
Raiffeisen Kulcsember Hitelfedezeti Védelem csoportos biztosítás feltételei 1. számú melléklet A jelen feltételek az UNIQA Biztosító Zrt. (1134 Budapest, Róbert Károly krt. 70 74., továbbiakban: Biztosító) Részletesebben TestŐr élet-, baleset- és egészségbiztosítás különös feltételei. Hatályos: 2012. november 1-jétől
TestŐr élet-, baleset- és egészségbiztosítás különös feltételei Tartalomjegyzék Kockázati életbiztosítás különös feltételei (EEHAT012) 3 Baleseti halálra vonatkozó biztosítás különös feltételei (EBHAT012) Részletesebben UNION-S.O.S. baleset-biztosítás Biztosítási Feltételek
UNION-S.O.S. baleset-biztosítás Biztosítási Feltételek 1. A szerződés alanyai 1.1. A biztosító, amely az UNION-S.O.S. baleset-biztosítás alapján, a szerződésben meghatározott díj ellenében arra vállal Részletesebben A Visa Classic és MasterCard Standard bankkártyával rendelkezők külföldi utazásra szóló, csoportosan köthető biztosítás
felcím A Visa Classic és MasterCard Standard bankkártyával rendelkezők külföldi utazásra szóló, csoportosan köthető biztosítás ALCÍM Ügyfél-tájékoztató és szerződési feltételek 1/16 Ügyfél-tájékoztató Részletesebben ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ BIZTOSÍTÁSI FELTÉTEK
ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ BIZTOSÍTÁSI FELTÉTEK Az AHICO Elsô Amerikai-Magyar Biztosító Zrt. Élj tovább! elnevezésû, 508-as jelû, kombinált kockázati életbiztosításának feltételei Az Élj tovább! elnevezésû, 508-as Részletesebben AZ EGÉSZSÉG ÚTJA Egészségmegôrzô biztosítás. Ügyféltájékoztató. Tisztelt Partnerünk!
AZ EGÉSZSÉG ÚTJA Egészségmegôrzô biztosítás Ügyféltájékoztató Tisztelt Partnerünk! Kérjük, hogy mielôtt aláírja egészségbiztosítási ajánlatát, melyet a biztosítási igényének felmérése alapján ajánlunk Részletesebben Az NN Biztosító Zrt. 935 jelű 32 súlyos betegségre fedezetet nyújtó kiegészítő biztosításának feltételei
Az NN Biztosító Zrt. 935 jelű 32 súlyos betegségre fedezetet nyújtó kiegészítő biztosításának feltételei 1. Általános rendelkezések a) Az NN Biztosító Zrt. (székhelye: 1068 Budapest, Dózsa György út 84/B, Részletesebben 1. Általános rendelkezések. 2. A biztosítási esemény és a Biztosító szolgáltatása. 1. Általános rendelkezések
MKB Életbiztosító Zrt. Csoportos kockázati biztosítás különös szerződési feltételei (MESZK/GVKKF/0002/2015.01.01) Általános Szerződési Feltételekkel együtt az MKB Életbiztosító Zrt. (továbbiakban Biztosító) Részletesebben BIZTONSÁG PROGRAM - EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁS CSOPORTOS BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS ÁLTALÁNOS ÉS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI
BIZTONSÁG PROGRAM - EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁS CSOPORTOS BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS ÁLTALÁNOS ÉS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI A Biztosító a jelen biztosítási feltételek alapján arra vállal kötelezettséget, hogy biztosítási díj Részletesebben Nebuló gyermek (egyéni) balesetbiztosítási feltételek
Nebuló gyermek (egyéni) balesetbiztosítási feltételek A jelen szerződési feltételek ellenkező szerződéses kikötés hiányában a TIR Biztosító Egyesület tagjai által kötött TIR egyéni gyermek balesetbiztosítási Részletesebben Szuper-V multi-rizikó biztosítás
Szuper-V multi-rizikó biztosítás Jelen feltételek az UNIQA Biztosító Rt. (1134 Budapest, Róbert Károly krt. 76 78., továbbiakban biztosító) Szuper-V kockázati biztosítási szerzôdéseire érvényesek, feltéve, Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság