text:
Pert vesztett az Auróra üzemeltetője lapunkkal szemben - jozsefvaros.hu
Két hete a Kúria utasította el felülvizsgálati kérelmüket
„A törvények mindenkire vonatkoznak, még az Aurórára is” címmel közölte a Józsefváros újság – a VIII. kerületi önkormányzat hivatalos lapja – Sára Botond polgármester közleményét, amelynek egyes mondatai miatt a hely üzemeltetője beperelte lapunkat. A Fővárosi Törvényszék azonban a keresetet elutasította: a pert az aurórások elvesztették.
Józsefváros polgármesterének közleménye több mondatát is sérelmezte az Auróra klub üzemeltetője (felperes), ami miatt sajtóhelyreigazítási pert indított lapunk (alperes) ellen. A bíróság döntése szerint azonban a kereset alaptalan.
Az elsőfokú bíróság ítéletében megállapította, hogy egyik sérelmezett tartalom miatt sincs szükség sajtó-helyreigazításra. A második, peresített rész („Józsefvárosban nincs szükség olyan helyre, amely zavarja a lakosság nyugalmát, főként, ha ott drogoznak, és még a rendőrség is javasolja a bezáratását”) valótlanságot nem tartalmaz.
A bíróság döntésében azt is megfogalmazta, hogy a szólás és véleménynyilvánítás szabadsága alapján a sajtónak joga és lehetősége van még a kritikus hangvételű cikkek megírására, ilyen tartalmú közlemények közzétételére is.
A bíróság a perköltség (133350 Ft) és az eljárási illeték (36000 Ft) megfizetésére is kötelezte az aurórásokat.
Újabb pert vesztettek
A közelmúltban ez már a második olyan döntés, amelyet elveszítettek az aurórások egy VIII. kerületi ügy kapcsán. Mint korábban megírtuk: „Elutasította a Kúria a józsefvárosi Auróra Klub üzemeltetőjének a Magyar Helsinki Bizottság közreműködésével benyújtott felülvizsgálati kérelmét. Ez azt jelenti, hogy a legmagasabb fellebbviteli fórumon is az önkormányzat által képviselt lakossági akarat győzött: 22 óra után továbbra sem lehetnek bulik, amelyek zavarnák a környéken élők nyugalmát.”
Forrás: https://jozsefvaros.hu/hir7193Pert_vesztett_az_Aurora_uzemeltetoje_lapunkkal_szemben

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
1 TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, VALAMINT AZ ADATOK ÁTADÁSÁRÓL A Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt., mint referenciaadat-szolgáltató (továbbiakban: Referenciaadatszolgáltató) a központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. (a továbbiakban: KHR tv.) alapján természetes személynek minősülő ügyfeleiről az alábbi tájékoztatóban ismertetett esetekben a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók - többek között a pénzügyi intézmények - biztonságának érdekében, a jelen tájékoztatóban felsorolt, KHR tv. szerinti referenciaadatokat (továbbiakban: referenciaadat) adja át a Központi Hitelinformációs Rendszert (továbbiakban: KHR) kezelő pénzügyi vállalkozás (BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság) részére. I. Adatszolgáltatás szerződéskötésről A Referenciaadat-szolgáltató a pénzügyi szolgáltatásra - a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (Hpt.) 3. (1) bekezdés b)-c) és f)-g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, így - hitel- és pénzkölcsön-, - pénzügyi lízing-, - olyan papír alapú készpénz-helyettesítő fizetési eszköz (például papír alapú utazási csekk, váltó) kibocsátása, illetve az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, amely nem minősül pénzforgalmi szolgáltatásnak-, - kezesség és bankgarancia- és egyéb bankári kötelezettség vállalás nyújtására vonatkozó szerződés (továbbiakban együtt: a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés) megkötését követően - 2 munkanapon belül - átadja a KHR részére a központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. törvény (KHR tv.) 5. (2) bekezdés a) pontja alapján az alábbi referenciaadatokat: - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma); a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja; ügyféli minőség (adós, adóstárs); a szerződés összege, a szerződéses összeg törlesztés módja és gyakorisága. Tájékoztatjuk, hogy az átadást megelőzően az Ön hozzájárulása szükséges adatainak KHR-ből történő más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez. II. Adatszolgáltatás a tárgyhót követő hónap 5. munkanapjáig, valamint előtörlesztés esetén A Referenciaadat-szolgáltató a tárgyhót követő ötödik munkanapig átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződéssel kapcsolatosan az alábbi referenciaadatot: - Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: fennálló tőketartozás összege és pénzneme Tájékoztatjuk, hogy amennyiben adatszolgáltatás tárgyát képező pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés hatálya alatt előtörlesztést teljesít, a Referenciaadatszolgáltató az előtörlesztést követő két munkanapon belül átadja a KHR-t kezelõ pénzügyi vállalkozás részére az alábbi referenciaadatot: - Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme, III. Adatszolgáltatás valótlan adatközlésről Amennyiben Ön a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötésének kezdeményezése során valótlan adatot közöl és ez okirattal bizonyítható, illetve hamis vagy hamisított okirat használata miatt a bíróság jogerõs határozatában a Büntetõ Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg, úgy a KHR tv. 12. alapján a Referenciaadat-szolgáltató az alábbi adatait továbbítja a KHR részére: azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: az igénylés elutasításának időpontja, indoka, okirati bizonyítékok, jogerős bírósági határozat száma, az eljáró bíróság megnevezése, a határozat rendelkező részének tartalma. IV. Adatszolgáltatás lejárt és meg nem fizetett tartozásról Amennyiben Ön a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem folyamatosan, több, mint kilencven napon keresztül fennállt, úgy az alábbi referenciaadatokat a KHR tv. 11. (1) bekezdése alapján a Referenciaadat-szolgáltató továbbítja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére: - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma), a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, ügyféli minőség (adós, adóstárs), a szerződés összege, a szerződéses összeg
2 törlesztés módja és gyakorisága, a Khrtv. 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésének időpontja, a Khrtv. 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja, a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés, előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme, fennálló tőketartozás összege és pénzneme Tájékoztatjuk, hogy a Referenciaadat-szolgáltatóval szemben fennálló több jogviszony egyidejű fennállása esetén előzőekben meghatározott szerződésszegést jogviszonyonként külön-külön vesszük figyelembe. Felhívjuk szíves figyelmét, hogy a szerződésből eredő fizetési kötelezettség a jelen tájékoztató IV. fejezetében rögzített mértékű és időtartamú elmulasztása következtében a KHR részére továbbított, lejárt és meg nem fizetett tartozásra vonatkozó referenciaadatok - az Ön külön erre vonatkozó hozzájárulása nélkül, a KHR tv. felhatalmazása alapján - minden referenciaadatszolgáltató számára megismerhetővé válik. V. Adatszolgáltatás készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel kapcsolatosan bekövetkezett eseményekről A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a Referenciaadat-szolgáltató átadja annak a természetes személynek az alábbi adatait, akivel szemben a készpénzhelyettesítő fizetési eszköz használata miatt a bíróság jogerős határozatában a Btk. 313/C. -ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg: - készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával kapcsolatos adatok: készpénz-helyettesítő fizetési eszköz típusa és azonosítója (száma); a letiltás időpontja; a letiltott készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel végrehajtott műveltek időpontja, száma, összege; a jogosulatlan felhasználások száma; az okozott kár összege; a bírósági határozat jogerőre emelkedésének időpontja; perre utaló megjegyzés. VI. Az adatátadás célja Tájékoztatjuk, hogy a Referenciaadat-szolgáltató által a KHR tv. alapján történő adatátadás a zárt rendszerű KHR adatbázisa részére történik, amelynek célja a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók - többek között a pénzügyi intézmények biztonságának érdekében. Az átadott adatok a KHR tv-ben meghatározott célra, a pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződés megkötését megalapozó döntés meghozatalához vagy az Ön által bármely referencia adatszolgáltatónál kezdeményezhető tájékoztatás megadásának céljára használhatóak fel. A KHR-be történt adatátadást követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadat-szolgáltató által a KHR részére szolgáltatott, a jelen tájékoztató I. fejezetében meghatározott referenciaadatokat az Ön hozzájárulása esetén, a III-V. fejezetek szerinti referenciaadatokat külön hozzájárulása nélkül, a KHR tvnek megfelelően, a KHR tv-ben meghatározott célokból átadhatja más referenciaadat-szolgáltatók részére. VII. Adatkezelés határideje A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a jelen tájékoztató VII. fejezet 2-4. pontjaiban írt esetek kivételével - a referenciaadatokat az 1. pontban meghatározott időponttól számított 5 évig kezeli. Az 5 év letelte után, illetve a lenti 4) pont szerinti további adatkezeléshez való hozzájárulás visszavonása esetén a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadatokat véglegesen és vissza nem állítható módon törli. 1) Az adatkezelésre meghatározott határidő számításának kezdete: a) a jelen tájékoztató IV fejezetében meghatározott esetben, ha a tartozás nem szűnt meg, az e fejezet szerinti adatátadás időpontjától számított ötödik év vége; b) az adat átadásának időpontja a jelen tájékoztató III. és V. fejezeteiben meghatározott esetben. 2) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás haladéktalanul és véglegesen törli a referenciaadatot, ha a referenciaadatszolgáltató nem állapítható meg, vagy ha tudomására jut, hogy a referenciaadat jogellenesen került a KHR-be. 3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő késedelmes tartozás teljesítése esetén a késedelmes tarozás teljesítésétől számított egy év elteltével haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli a III. fejezet szerinti referenciaadatokat. 4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a jelen tájékoztató I. fejezete szerint kapott adatokat a szerződéses jogviszony megszűnését követően haladéktalanul véglegesen és vissza nem állítható módon törli, kivéve, ha a nyilvántartott személy a KHR tv. 9. (2) bekezdése szerint a szerződés megkötésekor vagy a szerződés fennállása során a referenciaadat-szolgáltató útján írásban kérte a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól, hogy adatait a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követő legfeljebb 5 évig kezelje. A jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez való hozzájárulás a szerződéses jogviszony megszűnéséig a referenciaadat-szolgáltató útján, azt követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál közvetlenül, írásban bármikor visszavonható. VIII. Jogorvoslat Az Ön rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket a Khrtv. alábbi rendelkezései tartalmazzák 16. (1) A nyilvántartott személy kifogást emelhet referenciaadatainak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történt átadása, azoknak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelése ellen, és kérheti a referenciaadat-helyesbítését, illetve törlését. (2) A nyilvántartott személy az (1) bekezdésben foglalt kifogást a) a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadó referenciaadatszolgáltatóhoz, vagy b) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz írásban nyújthatja be. (3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a kifogást a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett annak kézhezvételét követő két munkanapon belül köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi
3 vállalkozásnak átadta, kivéve, ha a referenciaadatszolgáltató jogutód nélkül megszűnt, és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (4) A referenciaadat-szolgáltató, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követő öt munkanapon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartott személyt írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb a vizsgálat lezárását követő két munkanapon belül tájékoztatni. (5) Ha a referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül köteles a helyesbített vagy törlendő referenciaadatot a nyilvántartott személy egyidejû értesítése mellett a KHRt kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadni, amely a változást két munkanapon belül köteles átvezetni. (6) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás vizsgálja ki a kifogást, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (7) A KHR-t kezelõ pénzügyi vállalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amelynek a nyilvántartott személyről a helyesbítést vagy törlést megelőzően referenciaadatot továbbított. 17. (1) A nyilvántartott személy referenciaadatainak jogellenes átadása és kezelése miatt, illetőleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a referenciaadatszolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat. A keresetlevelet a 16. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztató kézhezvételét követő harminc napon belül a nyilvántartott személy lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye. (2) A nyilvántartott személyt az (1) bekezdés szerinti keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadatszolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az e törvényben meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított határidő leteltétől kell számítani. (3) Az (1) (2) bekezdés szerinti perre a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. (4) A bíróság a keresetlevelet a Pp (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de legkésőbb a bírósághoz érkezéstől számított három munkanapon belül megvizsgálja és amennyiben a keresetlevél a tárgyalás kitűzésére alkalmas intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről. A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a keresetlevélnek az alperes részére történő kézbesítése a tárgyalás napját legalább három nappal megelőzze. Az első tárgyalást legkésőbb a keresetlevélnek a bírósághoz érkezésétől számított nyolcadik munkanapra kell kitűzni. Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedése alapján válik alkalmassá a tárgyalás kitűzésére [Pp ], a tárgyalás kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját ettől az időponttól kell számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén a folytatólagos tárgyalást nyolc munkanapon belül kell megtartani. 18. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a per megindítására vonatkozó adatot az eljárás jogerős befejezéséig a vitatott referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani. (2) A bíróság végzésével már a tárgyalás előkészítése során ideiglenes intézkedésként két munkanapon belül elrendeli a referenciaadatok zárolását, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága valószínűnek mutatkozik. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható. (3) Ha a bíróság a referenciaadatok zárolását rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül a referenciaadatokat zárolni kell. A referenciaadatok zárolása esetén azok referenciaadat-szolgáltató részére nem továbbíthatók, azokat csak a bírósági eljárás lefolytatása céljából kezelheti a KHR-t kezelõ pénzügyi vállalkozás. (4) A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben viszontkeresetnek nincs helye. (5) A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye. 19. (1) A referenciaadat-szolgáltatót, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történő kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak. E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadat-szolgáltatót, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli. (2) Az ítélet jogerőre emelkedéséig a referenciaadatot a 18. (3) bekezdése szerint kell kezelni, ha az elsőfokú ítélet a referenciaadat törlését rendelte el. (3) A referenciaadat zárolását, a zárolás megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre vonatkozó jogerős határozatának kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre kell hajtani. (4) A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerős határozatát a Felügyeletnek is megküldi. 20. A ban foglalt rendelkezések a másodfokú eljárásban is megfelelően irányadók Jelen tájékoztató elválaszthatatlan részét képezi a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által készített és honlapján megjelentetett mintatájékoztató.
4 1 A PÉNZÜGYI SZERVEZETEK ÁLLAMI FELÜGYELETÉNEK TÁJÉKOZTATÓJA magánszemélyek részére a Központi Hitelinformációs Rendszerről Tisztelt Hölgyem/Uram! Jelen tájékoztatást azért kapja, mivel Ön szerződés megkötése előtt áll, és a szerződéskötést követően a törvényben meghatározott adatai a Központi Hitelinformációs Rendszerbe (továbbiakban: KHR) kerülnek. A tájékoztató célja a KHR-rel kapcsolatos fontos tudnivalók, illetve az Önt megillető jogok ismertetése. A pénzügyi szervezetek által a KHR-re vonatkozó tájékoztatás megtörténtéről a szerződés megkötése során nyilatkozatot is alá kell írnia. 1. Mi is az a KHR 1? A KHR a hazai pénzügyi intézmények kezelésében álló hitelinformációs adatbázis, amely hozzájárul ahhoz, hogy a hitelt nyújtók felmérjék a hitelt igénylők hitelképességét. Ezáltal a hitelezési kockázatok összességében csökkenhetnek, a felelős hitelezési tevékenység könnyebbé válhat, és mindez gyorsíthatja és kedvezőbbé teheti a hitelfelvételt. A KHR működtetésének célja ezen túlmenően, hogy védje az ország pénzügyi rendszerét az olyan személyekkel szemben, akik korábban visszaéléseket követtek el a pénzügyi piacon. A fenti célok megvalósítása érdekében a pénzügyi szervezetek adatokat adnak és kapnak a KHR-ből. Az Önnel szerződő intézmény az adatainak egy részét a szerződés megkötése után, más részét bizonyos események bekövetkeztekor adja át a KHR-nek (lásd részletesen 3. pontban). Amennyiben Önről az előzőekben említettek következtében már van információ a KHR-ben, az intézmények az Önnel való szerződés előtt információkat kérhetnek a KHR-ből hitelképességének megállapításához (lásd részletesen a 2. pontban). A KHR-ben kizárólag a törvényben meghatározott adatok tárolhatók, és az adatok kizárólag a törvényben meghatározott célokra használhatók fel, valamint csak az arra jogosult pénzügyi szervezeteknek adhatók ki, szigorú törvényi feltételek alapján. A KHR-t működtető vállalkozás 2 felelős az adatok teljes körű és naprakész nyilvántartásáért. A KHR-ben rögzített adatok banktitoknak minősülnek, és ennek megfelelő jogi védelem alatt állnak. 2. Hogyan döntik el a hitelezők, hogy kaphatok-e kölcsönt? Mielőtt a hitelezők így például bankok, szövetkezeti hitelintézetek Önnek kölcsönt nyújtanak vagy egyéb szolgáltatásra szóló szerződést kötnek (lásd 3.1. pont), meg kívánják állapítani, hogy képes lesz-e kötelezettségvállalását teljesíteni, hitelét visszafizetni. A hitelképesség vizsgálatához a hitelt nyújtók adósminősítő rendszert használnak. E rendszer lehetővé teszi, hogy a hitelnyújtók minden hitelkérelmet azonos szabályok szerint bíráljanak el. Ahhoz, hogy a hitelnyújtó megállapíthassa az Ön adósminősítését, különböző adatokat használ fel. Ilyen adatok lehetnek részben a hitelkérelmének kitöltése során megadott információk (például van-e állása, mennyi a havi jövedelme, van-e saját ingatlana, hány éves), valamint a 1 A köznyelvben gyakran a korábbi elnevezése alapján BAR-listának nevezik a KHR nyilvántartását. 2 KHR-t a PSZÁF által engedélyezett és folyamatosan felügyelt vállalkozás működtethet. Jelenleg Magyarországon a BISZ Zrt. rendelkezik a KHR működtetésére engedéllyel. KHR-be került adatok (lásd részletesen 3. pont). Ezen információk összesített értékelése alapján dönt a hitelnyújtó a kölcsön folyósításáról, vagy éppen elutasításáról. Minden egyes hitelnyújtó saját egyedi adósminősítő rendszert használ. Fontos tudnia, hogy a KHR-be került adatok a 3.2. pontban felsorolt esetek kivételével csak az Ön hozzájárulásával adhatók át más pénzügyi szervezetnek. Amennyiben nem adja meg hozzájárulását, ennek tényét is rögzíti a KHR, és ezt megismerhetik a pénzügyi szervezetek. A hozzájárulása, vagy annak megtagadása az Ön összes szerződésére kiterjed és bármikor szabadon módosítható. A megfelelő hitelbírálat kialakítása szempontjából rendkívül fontos, hogy a KHR-ben lévő, Önről szóló adatok helytállóak és érvényesek legyenek (probléma esetén lásd 4. és 5. pont). Fontos tudnia azt is, hogy szerződéskötést megelőzően az intézmény köteles ismertetni Önnel a KHR-ből a hitelképességének megállapítása érdekében beszerzett adatokat, valamint az adatokból a hitelképességére vonatkozóan levonható következtetéseket. Szükség esetén az intézménynek figyelmeztetnie kell Önt a pénzügyi szolgáltatási szerződés (hitelfelvétel, lízingügylet, stb.) kockázataira. A pénzügyi szervezet csak abban az esetben fog Önnel szerződést kötni, ha Önt a KHR-ben lévő információra is tekintettel megfelelő adósnak ítélte. 3. Milyen adatokat tartalmazhat rólam a KHR? Fontos tudnia, amikor a pénzügyi szervezet Önről adatot ad át a KHR részére, erről az átadást követő 5 munkanapon belül írásban tájékoztatja. Kérésére a tájékoztatás ben is teljesíthető. E kötelezettség nem vonatkozik a szerződése fennállása alatti rendszeres havi adatátadásra a fennálló tőketartozásokról, valamint az esetleges előtörlesztéseire vonatkozó adatátadásra. 3.1 Szerződéshez kapcsolódó adatátadás Szerződéskötéshez kapcsolódó adatátadás Ha Ön hitelt vesz fel, illetve egyéb szolgáltatást vesz igénybe (például pénzügyi lízingszerződést, hallgatói hitelszerződést, értékpapír kölcsönzésre vonatkozó szerződést köt), az alábbi adattípusok kerülnek a szerződéskötést követően a KHR-be: az Ön azonosító adatai (név, születési név, születési idő és hely, anyja születési neve, személyi igazolvány szám, vagy egyéb azonosításra alkalmas igazolvány száma, lak, levelezési, elektronikus levelezési ) a szerződésére vonatkozó adatok (a szerződés típusa és száma, a szerződés megkötésének, lejártának, megszűnésének időpontja, ügyféli minősége (adós, adóstárs), a szerződés összege, a szerződéses összeg törlesztés módja) Szerződéshez kapcsolódó rendszeres adatátadás havonta fennálló tőketartozásainak összege és pénzneme, esetleges előtörlesztéseinek ténye, dátuma, összege Az ebben a pontban felsorolt adatokat a szerződés megszűnését követően törlik a KHR-ből. Amennyiben Ön írásban kéri, az adatai a szerződés megszűnését követő 5 évig még a KHR-ben maradhatnak Amennyiben meggondolná magát, e kérését bármikor visszavonhatja, melynek eredményeként a nyilvántartott adatokat törlik. 3.2 Egyes eseményekhez kapcsolódó adatátadás Hitelmulasztás nyilvántartása Amennyiben szerződéses kötelezettségének olyan módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes minimálbér összegét és
5 az folyamatosan, 90 napon túl fennáll, az alábbi adatok kerülnek a KHR-hez: a pontban ismertetett azonosító adatok és a szerződésre vonatkozó adatok a mulasztás adatai és annak sorsa (a 90 napon túli késedelembe esés időpontja, ebben az időpontban fennálló és meg nem fizetett tartozás összege, a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja, a követelés átruházása, perre utaló megjegyzés) A minimálbér aktuális összegéről a pénzügyi szolgáltatóknál érdeklődhet, vagy felkeresheti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal weboldalát 3. Fontos tudnia, hogy ebben az esetben az adat-átadás megtörténte előtt 30 nappal az Önnel szerződéses viszonyban lévő pénzügyi szervezetnek figyelmeztetést kell küldenie arról, hogy a fenti adatai fognak bekerülni a KHRbe, ha nem rendezi mulasztását. A tartozásának rendezésére a figyelmeztetést követően is van lehetősége. Ezen adatok- amennyiben a tartozás nem szűnt meg- az átadástól számított 5 évig maradnak a KHR-ben és ezen idő alatt felhasználhatók a hitelképesség vizsgálatához, az Ön hozzájárulása nélkül is. A tartozás teljesítése esetén a teljesítéstől számított 1 évig maradnak az adatok a KHRben Csalás miatt elutasított hitelkérelmek nyilvántartása Aki a szerződéskötés során valótlan adatot ad meg és ez okirattal bizonyítható, vagy hamis okirat használata miatt bíróság jogerős ítéletében bűncselekmény elkövetését állapítja meg, arról az alábbi adatok kerülnek a KHR-be: a pontban ismertetett azonosító adatok, ilyen magatartás adatai (igénylés elutasításának időpontja és indoka, okirati bizonyítékok, jogerős bírói ítéletre utaló megjegyzések). Ezen adatok az adatátadástól számított 5 évig maradnak a KHR-ben, és ezen időszak alatt hozzájárulás nélkül is felhasználhatók a hitelképesség vizsgálatához Kártyavisszaélések nyilvántartása Akit bíróság jogerősen elítél bankkártyával való visszaélés miatt, annak az alábbi adatai kerülnek a KHRbe: a pontban ismertetett azonosító adatok, a jogellenes bankkártya használattal kapcsolatos adatok. Ezen adatok az adatátadástól számított 5 évig maradnak a KHR-ben, és ezen időszak alatt hozzájárulás nélkül is felhasználhatók a hitelképesség vizsgálatához. pénzügyi vállalkozásnak nyújthatja be. A kifogás vizsgálatának eredményéről szoros törvényi határidők mellett írásban kap tájékoztatást. A kifogás beadása előtt érdeklődjön az intézménynél a vonatkozó eljárási szabályokról és a beadvány szükséges tartalmáról. 5 Amennyiben a KHR-be adatot szolgáltató pénzügyi szervezet az Ön kifogásának helyt ad, a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul köteles a KHR-t kezelő vállalkozást értesíteni, amely a helyesbítést, illetve a törlést elvégzi. Amennyiben a kifogásáról kapott tájékoztatással nem elégedett, annak kézhezvételétől számított 30 napon belül a lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz fordulhat. Személyes adataival kapcsolatban az adatvédelmi biztost is megkeresheti, illetve fogyasztói beadványt nyújthat be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez, ha megítélése szerint az adatot átadó intézmény, vagy a KHR-t kezelő vállalkozás nem a fentiekben ismertetett tájékoztatási, eljárási, illetve adatátadási szabályok szerint járt el. 6. Hol kaphatok további információt a KHR-rel kapcsolatban? A KHR-rel kapcsolatos kérdésével forduljon bizalommal bármelyik pénzügyi szervezethez, vagy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz. A KHR-re vonatkozó részletes szabályokat a évi CXXII. törvényben találja meg. A témával kapcsolatban további információkat olvashat a Felügyelet honlapján is: Hasznos ek A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás adatai: Bankközi Informatikai Szolgáltató (BISZ) Zrt. Cím: 1205 Budapest, Mártonffy utca , honlap: telefon: (+36 1) Felügyelet: Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Cím: 1013 Budapest, Krisztina krt. 39., honlap: telefon: (+36 40) Adatvédelmi Biztos: Adatvédelmi Biztos Hivatala Cím: 1051 Budapest, Nádor u. 22., honlap: telefon: (+36 1) Hogyan ismerhetem meg a KHR-ben rólam nyilvántartott adatokat? Joga van az Önről nyilvántartott adatokat megismerni. Bármely KHR-hez csatlakozott pénzügyi szervezetnél tájékoztatást kérhet arról, hogy milyen adatok szerepelnek Önről a KHR-ben, illetve melyik intézmény adta át ezeket, ki, mikor és milyen jogen fért hozzá ezekhez az adatokhoz. A tájékoztatásért költségtérítés és egyéb díj nem számolható fel. A kérelmének eredményéről szoros törvényi határidők alapján levélben, vagy kérése esetén e- mailen kap hivatalos tájékoztatást. 5. Mit tehetek, ha a rólam nyilvántartott adattal problémám van? Amennyiben úgy gondolja, hogy az Önről nyilvántartott adat jogellenesen került a KHR-be, vagy a nyilvántartott adat nem felel meg a valóságnak, úgy Ön kérheti annak helyesbítését vagy törlését. A kifogását az adatot átadó pénzügyi szervezetnek, vagy a KHR-t kezelő 3

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Közzétette a Központi Statisztikai Hivatal a 2018. évi - bíróságokra is vonatkozó - Országos Statisztikai Adatfelvételi Programját
A KSH feladata a Hivatalos Statisztikai Szolgálat Országos Statisztikai Adatfelvételi Programjának összeállítása és végrehajtásának ellenőrzése.
A hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény rendelkezései átalakították az Országos Statisztikai Adatfelvételi Program (OSAP) tartalmát, ezért 2018-as évtől újra struktúrált és kibővült tartalommal jelenik meg az OSAP.
A jogos védelmi helyzet megítélése tárgyában hozott határozatot tett közzé a Kúria
A jogtalan támadás bekövetkezésének távoli veszélye a jogos védelem alkalmazására nem nyújt alapot. A garázdasághoz megkívánt erőszakos magatartás megállapításához nem szükséges személy testét ténylegesen érintő erőszak.
Új tájékoztatók érhetők el a bíróságok központi honlapján
Változó jogszabályok 2018. januári hatályba lépéssel
A versenyképesség javítását várják az új Állandó Választottbíróságtól
Befejezi a munkáját a Nemzetközi Törvényszék Hágában
Alkotmányossági kifogást emel a román Legfelső Bíróság a bírák és ügyészek jogállásáról szóló törvény módosítása ellen
Megtámadja az alkotmánybíróságon a Legfelső Bíróság a bírák és ügyészek jogállásáról szóló törvény módosítását. A Legfelső Bíróság közleménye értelmében csütörtöki ülésükön döntöttek a bírák arról, hogy a testület alkotmányossági kifogást emel a 2004/303-as törvényt módosító jogszabály bizonyos előírásai ellen.
A román Legfelső Bíróság épülete
Közzétette az IM a nemzetközi jogsegélyre és a külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó viszonosság megállapításáról szóló előterjesztést
Tájékoztatót adott ki a Kúria egy perújítási ügyben hozott határozatáról
Megjelent a Bírósági Közlöny 2017. évi 10-11. száma
Jótékonysági karácsonyi koncertet adtak a Zalaegerszegi Törvényszék munkatársai
108. oldal / 163

matches: Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria


text:
Átadták a Mádi Kúria Hotel konferencia- és rendezvényközpontját
2012-04-26 | NORDA | Fotó: Darin Sándor
2012. április 19-én került megrendezésre „A Mádi Kúria Szálló minőségi szolgáltatás fejlesztése infrastruktúra és eszköz fejlesztéssel egybe kötve” című projekt ünnepélyes zárórendezvénye. A több mint 89 millió Ft uniós támogatásból és csaknem 109 millió Ft önerőből megvalósult projekt keretében a Mádi Kúria Hotelhez kapcsolódóan új rendezvény- és konferenciaterem és az ehhez kapcsolódó infrastruktúra került kiépítésre.
A rendezvényt a projektgazda, Kálmán Zsolt nyitotta meg a beruházás részleteinek ismertetésével. Ezt követően Mád polgármestere, Tatárka József beszélt a fejlesztésről.
Tatárka József polgármester, Demeter Ervin kormánymegbízott és a tulajdonosok ünnepélyes szalagátvágással, közösen adták át az új konferencia- és rendezvényközpontot.
"A fejlesztés hiánypótló és egyben piacvezető méretű. Ilyen komplexum jelenleg nincs a térségben.."
Megjegyezte, hogy a településnek is fontos volt a beruházás, hiszen a megépített rendezvényterem alkalmas lesz közösségi bálok, borászati rendezvények megtartására is. Demeter Ervin, Borsod-Abaúj-Zemplén megye Kormányhivatalát vezető kormánymegbízott is elismeréssel beszélt a projektről és azt kívánta, hogy a rendezvényeken keresztül a településen élőknek is sok öröme teljen a megvalósult fejlesztésben.
Ezt követően Tatárka József polgármester, Demeter Ervin kormánymegbízott és a tulajdonosok ünnepélyes szalagátvágással, közösen adták át az új konferencia- és rendezvényközpontot.
A 89 357 143 Ft Európai Uniós támogatásból és 109 214 286 Ft önerőből megvalósult fejlesztés keretében a Mádi Kúria Hotelhez kapcsolódóan egy rendezvény- és konferencia terem került felépítésre, valamint a fejlesztés részeként szabadtéri medence és pezsgőfürdő került kialakításra.
Az épület a modern kor technológiai lehetőségeit szem előtt tartva készült. A fűtési és hűtési rendszer kihasználja a napenergia és a földhő kínálta lehetőségeket. Főszabály szerint a térségben fellelhető természetes anyagok kerültek beépítésre.
A területen több szolgáltatási elemet is létrehoztak, úgymint fedett kemencét grillező felülettel, kerékpártárolót és -kölcsönzőt, továbbá parkolókat a telken belül és kívül.
A fejlesztés hiánypótló és egyben piacvezető méretű. Ilyen komplexum jelenleg nincs a térségben. A fejlesztést indokolta, hogy ezzel az új kínálati elemmel a Mádi Kúria Hotel megcélozza az üzleti vendégkört és fontos részévé válik a térségi bor- és konferenciaturizmusnak.
Cimkék: Mád, Mádi Kúria Hotel
Ismét Magyarország a címlapon! SVÉT 9.0 Szigorú szabályzatot szabtak az aszúra a mádiak

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


f)7 száznyolcvan napon belül kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum: a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Vízumkódex) 2. cikk 2. pontjában meghatározott engedély.
A beutazás, valamint a száznyolcvan napon belül kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodás joga8
3. § (1)9 Az EGT-állampolgár érvényes úti okmánnyal vagy személyazonosító igazolvánnyal, továbbá nemzetközi szerződés által meghatározott körben lejárt érvényességű úti okmánnyal, lejárt érvényességű személyazonosító igazolvánnyal vagy beutazás céljából elismert egyéb okmánnyal jogosult beutazni Magyarország területére.
(2)10 Az EGT-állampolgárt, illetve a magyar állampolgárt kísérő vagy Magyarország területén tartózkodó EGT-állampolgárhoz, illetve magyar állampolgárhoz csatlakozó harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag olyan érvényes úti okmánnyal, amelynek érvényessége legalább három hónappal meghaladja a tervezett távozása időpontját és a megelőző tíz éven belül bocsátották ki, valamint – amennyiben közvetlenül alkalmazandó európai közösségi jogi aktus vagy nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – érvényes száznyolcvan napon belül kilencven napot meg nem haladó, tervezett (a továbbiakban: kilencven napot meg nem haladó, tervezett) tartózkodásra jogosító vízummal jogosult beutazni Magyarország területére.
(3)11 Olyan érvényes úti okmánnyal, amelynek érvényessége legalább három hónappal meghaladja a tervezett távozása időpontját és a megelőző tíz éven belül bocsátották ki, valamint – amennyiben közvetlenül alkalmazandó európai közösségi jogi aktus vagy nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – érvényes kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízummal családtagként jogosult beutazni Magyarország területére az a harmadik ország állampolgárságával rendelkező személy is, aki
b)12 – abban az országban, ahonnan érkeznek – az EGT-állampolgár eltartottja volt, vagy vele egy háztartásban élt, illetve akiről súlyos egészségügyi okból az EGT-állampolgár személyesen gondoskodik.
(4)13 A (2) és (3) bekezdésben meghatározott személy vízum nélkül utazhat be Magyarország területére, ha rendelkezik az e törvényben meghatározott tartózkodási jogot igazoló okmánnyal, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam által az EGT-állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagja részére kiadott tartózkodási kártyával.
(6)14 Az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, a külpolitikáért felelős miniszter, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter által – a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében – meghatározott esetekben a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum csak a központi vízumhatóság hozzájárulásával adható ki.
(7)15 A központi vízumhatóság a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum kiadásához való hozzájárulás megadása előtt köteles egyeztetni azon schengeni államok központi hatóságaival, amelyek az egyeztetést kérik.
4. §16 (1)17 A kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumot a Vízumkódexben foglalt eljárások és feltételek szerint kell kiadni.
(1a)18 Amennyiben a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező a családi kapcsolatot a beutazás engedélyezése érdekében létesítette, az e törvényben, illetve e törvény végrehajtási rendeletében meghatározott kedvezmények a kérelmezőre nem alkalmazhatóak.
(2)19 A kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagot többszöri beutazásra és az első beutazás napjától számított bármely hat hónapos időszakban három hónapos tartózkodásra jogosítja.
5. §20 A beutazástól számított kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodás joga az EGT-állampolgárt érvényes úti okmány vagy személyazonosító igazolvány, továbbá nemzetközi szerződés által meghatározott körben lejárt érvényességű úti okmány, lejárt érvényességű személyazonosító igazolvány vagy beutazás céljából elismert egyéb okmány; a harmadik ország állampolgárságával rendelkező, jogszerűen beutazó családtagot érvényes úti okmány birtokában megilleti mindaddig, amíg tartózkodása nem jelent indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére.
A száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodás joga21
6. § (1)22 A száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodásra az az EGT-állampolgár jogosult,
b)23 aki a tartózkodás teljes időtartamára elegendő forrással rendelkezik önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, és külön jogszabályban meghatározottak szerint biztosítási jogviszony keretében jogosult az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére, vagy azok fedezetéről a jogszabályok rendelkezései szerint maga gondoskodik, vagy
c)24 aki tanulmányok – ideértve a szakképzést, továbbá a felnőttképzést, ha annak képzési programja akkreditált – folytatása céljából felvételt nyert a nemzeti köznevelésről szóló törvény, illetve a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó oktatási intézménybe, és tartózkodása teljes időtartama során elegendő forrással rendelkezik önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, valamint külön jogszabályban meghatározottak szerint biztosítási jogviszony keretében jogosult az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére, vagy azok fedezetéről a jogszabályok rendelkezései szerint maga gondoskodik.
7. § (1)25 A keresőtevékenységet folytató magyar állampolgárnak a családtagja jogosult a száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodásra.
(2)26 A magyar állampolgárnak az a családtagja is jogosult a száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodásra, aki vagy akire nézve a magyar állampolgár
a)27 elegendő forrással rendelkezik ahhoz, hogy tartózkodása ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, és
(3)28 A kiskorú magyar állampolgár felett szülői felügyeleti joggal rendelkező személy részére a száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodás a (2) bekezdésben megállapított feltételek hiányában is engedélyezhető.
b)29 – abban az országban, ahonnan érkeznek – a 6. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő EGT-állampolgár eltartottja volt, vagy vele egy háztartásban élt, illetve akiről súlyos egészségügyi okból az EGT-állampolgár személyesen gondoskodik.
8/A. §30 Az eljáró hatóság a gyámhatóság kezdeményezésére hivatalból engedélyezi annak a magyar állampolgár által eltartott, vele egy háztartásban élő kiskorú gyermeknek a családtagként való tartózkodását, aki Magyarországon született, állampolgársága ismeretlen és nincs olyan szülője, aki a gyermek felett szülői felügyeleti joggal rendelkezett.
9. §31 (1) Az EGT-állampolgár a 2. § c) pontjában meghatározott keresőtevékenysége megszűnése esetén a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tartózkodási jogát megtartja, ha
b)32 elegendő forrással rendelkezik önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, és külön jogszabályban meghatározottak szerint biztosítási jogviszony keretében jogosult az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére, vagy azok fedezetéről a jogszabályok rendelkezései szerint maga gondoskodik, vagy
a)33 a házasság jogerős felbontását vagy érvénytelenítését megelőzően a házasság legalább két évig fennállt, és a volt házastárs a házasság fennállása alatt legalább egy évig Magyarország területén tartózkodott az EGT-állampolgár vagy a magyar állampolgár családtagjaként,
b)34 bírósági döntés szerint a volt házastárs is gyakorolja a szülői felügyeleti jogot az EGT-állampolgár – Magyarország területén tartózkodó – gyermeke felett, vagy megegyezés alapján felelős a kiskorú felügyeletéért,
d)35 megegyezés vagy bírósági döntés alapján a volt házastárs rendelkezik a kiskorú gyermek láthatásának jogával, feltéve, hogy a megegyezés vagy a bíróság rendelkezése szerint a láthatásra Magyarország területén kerül sor.
13. § (1)36 Az eljáró hatóság határozatban megállapítja, hogy az EGT-állampolgár vagy a családtag Magyarország területén tartózkodási jogának gyakorlásával felhagyott, ha az állandó tartózkodási jog megszerzéséig egy éven belül több mint hat hónapra elhagyta Magyarország területét.
14. § (1)37 Az EGT-állampolgár vagy a családtag tartózkodási joga megszűnik, ha
(2)38 A harmadik országbeli állampolgár családtag tartózkodási joga megszűnik akkor is, ha a családi kapcsolat létesítése a tartózkodási jog megszerzése érdekében történt.
15. § (1)39 Az eljáró hatóság a 14. §-ban meghatározott esetekben a tartózkodási jog megszűnését megállapító határozatot hoz.
(2)40 A tartózkodási jog megszűnése esetén az EGT-állampolgár köteles Magyarország területét elhagyni.
(3)41 A tartózkodási jog megszűnése esetén a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag köteles Magyarország területét elhagyni, kivéve, ha külön törvény alapján tartózkodásra jogosító engedélyt kap.
(4)42 Az ország elhagyására irányuló kötelezettséget a határozat jogerőre emelkedését követő harmadik hónap utolsó napjáig kell teljesíteni.
a)43 az az EGT-állampolgár, aki öt éven át megszakítás nélkül, jogszerűen Magyarország területén tartózkodott,
b)44 az a családtag, aki öt éven át megszakítás nélkül, jogszerűen Magyarország területén tartózkodott,
c)45 az a személy, aki az EGT-állampolgárra vagy a magyar állampolgárra tekintettel fennmaradó tartózkodási joggal rendelkezik, és öt éven át megszakítás nélkül, jogszerűen Magyarország területén tartózkodott, valamint
d)46 az állandó tartózkodásra jogosult szülőnek Magyarország területén született gyermeke.
(3)47 Ha az EGT-állampolgár vagy a családtag Magyarország területén tartózkodási jogának gyakorlásával felhagyott, és Magyarország területére száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó időre visszatér, az állandó tartózkodási jog megszerzéséhez szükséges időtartam újrakezdődik.
17. § (1)48 Az ellenkező bizonyításáig Magyarország területén való megszakítás nélküli tartózkodás első napja a tartózkodás 21. § szerinti bejelentésének vagy a 22. § szerinti tartózkodási kártya kiadása iránti kérelem benyújtásának napja.
a)49 az évente legfeljebb hat hónapig tartó, Magyarország területén kívüli tartózkodás,
(3)50 A tartózkodás megszakításának minősül, ha az EGT-állampolgár vagy a családtag felhagy tartózkodási jogának gyakorlásával Magyarország területén.
18. § (1)51 A Magyarország területén keresőtevékenység folytatása céljából tartózkodó EGT-állampolgár a 16. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott ötéves tartózkodási idő letelte előtt állandó tartózkodásra jogosult, ha
a)52 beutazásától számított több mint három évig megszakítás nélkül Magyarország területén tartózkodott, és keresőtevékenysége befejezésekor elérte az öregségi nyugdíjjogosultságra megállapított életkort, vagy keresőtevékenységét azért szüntette meg, hogy korengedményes nyugdíjba vonuljon, feltéve, hogy legalább az öregségi vagy korengedményes nyugdíjba vonulást megelőző tizenkét hónapban Magyarországon végzett keresőtevékenységet;
b)53 beutazásától számított több mint két éven át megszakítás nélkül keresőtevékenység folytatása céljából tartózkodott Magyarország területén, és keresőtevékenységével balesettel vagy egészségkárosodással összefüggő és gyógykezelést igénylő állapota következtében hagyott fel;
d)54 legalább három évig megszakítás nélkül folytatta keresőtevékenységét Magyarország területén, ezt követően keresőtevékenységet folytat egy másik, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam területén, de megtartja Magyarország területén lévő lakóhelyét.
c)55 rajta kívül álló ok miatt nem folytat keresőtevékenységet.
(2a)56 Az (1) bekezdés a) és b) pontja alkalmazásában a keresőtevékenység folytatásának időtartamába beleszámít az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes tagállam területén folytatott keresőtevékenység időtartama is.
(5)57 Ha a Magyarországon keresőtevékenységet folytató EGT-állampolgár azt megelőzően meghal, hogy az állandó tartózkodás jogát az (1) bekezdés alapján megszerezte volna, a családtagjaként tartózkodási joggal rendelkező személy állandó tartózkodásra jogosult, ha
a)58 az EGT-állampolgár a halálát megelőzően két évig megszakítás nélkül Magyarország területén tartózkodott, vagy
19. § (1)59 Az EGT-állampolgárnak vagy harmadik országbeli állampolgár családtagjának az állandó tartózkodási joga megszűnik két év folyamatos távolléttel.
(1a)60 A magyar állampolgár harmadik országbeli családtagjának az állandó tartózkodási joga megszűnik
(2)61 Az (1) és az (1a) bekezdésben foglalt esetekben az állandó tartózkodási jog megszűnését az eljáró hatóság határozattal állapítja meg.
20. §62 (1)63 A kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemnek helyt adó döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(1a)64 A kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem elutasítása, a vízum megsemmisítése, valamint a vízum visszavonása tárgyában hozott döntés ellen fellebbezésnek van helye.
(1b)65 A fellebbezés tárgyában hozott elutasító döntéssel szemben bírósági felülvizsgálatnak van helye.
(1c)66 Az (1a) bekezdés szerinti döntés bírósági felülvizsgálata iránti kérelmet a fellebbezés tárgyában hozott elutasító döntés közlésétől számított három napon belül az elsőfokú hatóságnál kell benyújtani. A hatóság a kérelmet az ügy irataival és ellenkérelmével együtt haladéktalanul megküldi a bíróságnak.
(1d)67 A bíróság az (1c) bekezdés szerinti kérelemről – annak beérkezésétől számított – nyolc napon belül, nemperes eljárásban határoz, az eljárásra a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagosan illetékes. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság döntése ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
(1e)68 A bíróság eljárására – ha az eljárás nemperes jellegéből más nem következik – a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3)69 A kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló eljárás tárgyi költségmentes.
és a bejelentést igazoló okmány70
21. § (1)71 Az EGT-állampolgár száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodás esetén – legkésőbb a beutazástól számított kilencvenharmadik napon – köteles a tartózkodását személyes adatainak közlésével bejelenteni. A tartózkodás bejelentésekor be kell mutatni, illetve csatolni kell a tartózkodási feltételek fennállását igazoló – külön jogszabályban meghatározott – okiratokat.
rendelkező családtag száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodási jogát igazoló okmány72
22. § (1)73 A harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodási jogát az eljáró hatóság által kiállított okmány (a továbbiakban: tartózkodási kártya) tanúsítja, amelynek kiadását legkésőbb a beutazástól vagy a tartózkodási jogot megalapozó tény keletkezésétől számított kilencvenharmadik napon kell kérelmezni. A kérelem benyújtásakor be kell mutatni, illetve csatolni kell a tartózkodási feltételek fennállását igazoló – külön jogszabályban meghatározott – okiratokat.
(2)74 Az eljáró hatóság a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolást ad ki, amely tanúsítja a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag tartózkodási jogát. A 8. § (1) bekezdés alkalmazása esetén az eljáró hatóság a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolást ad ki, amely tanúsítja, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező személy tartózkodási jogot igazoló okmány kiállítása iránti kérelmet nyújtott be. Az igazolást három hónapos érvényességgel kell kiállítani, amely a kérelem jogerős elbírálásáig alkalmanként legfeljebb három hónappal meghosszabbítható.
(2a)75 Az eljáró hatóság a magyar állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagja tartózkodási kártya kiadása iránti kérelme benyújtásakor a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló, 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelete, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet alapján jár el.
(3)76 A tartózkodási kártya érvénytelen, ha birtokosa Magyarország területén a tartózkodási joga gyakorlásával felhagyott, vagy a tartózkodási joga megszűnt.
27. § (1)77 Az EGT-állampolgár, valamint a családtag Magyarország területén lévő első lakóhelyét, korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti országát a regisztrációs igazolás, illetve a tartózkodási kártya kiállításával kapcsolatos eljárásban jelenti be a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően.
(2)78 Az eljáró hatóság a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvány kiadása céljából az EGT-állampolgár, valamint a családtag nyilvántartott személyazonosító adatairól és lakcím adatairól, valamint regisztrációs igazolásának vagy tartózkodási kártyájának adatairól értesíti a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet.
(3)79 A regisztrációs igazolás, illetve a tartózkodási kártya érvénytelenségéről az eljáró hatóság értesíti a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet.
29. §81 A száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó tartózkodási jogát gyakorló EGT-állampolgár vagy családtag a személyes adatok közlésével köteles bejelenteni
30. §82 Ha az EGT-állampolgár vagy a családtag felhagy tartózkodási jogának gyakorlásával, vagy Magyarország területét végleg elhagyja, ennek tényét, valamint a következő szokásos tartózkodási hely szerinti országát az eljáró hatóságnak bejelentheti, és a tartózkodási jogot igazoló okmányát leadhatja.
33. §83 Az e törvény hatálya alá tartozó személyek beutazáshoz és tartózkodáshoz való joga az arányosság elvének betartásával és az érintettnek kizárólag olyan személyes magatartása alapján korlátozható, amely valódi, közvetlen és súlyos veszélyt jelent a közrendre, a közbiztonságra, a nemzetbiztonságra vagy a közegészségügyre.
34. § (1)84 A visszairányítás, illetve a kiutasítás nem rendelhető el és nem hajtható végre olyan ország területére, amely az érintett tekintetében nem minősül biztonságos származási vagy biztonságos harmadik országnak, így különösen, ahol faji, vallási, nemzeti hovatartozása, egy meghatározott társadalmi csoporthoz tartozása vagy politikai véleménye miatt üldöztetés veszélyének lenne kitéve, továbbá olyan állam területére vagy olyan terület határára sem, ahol nyomós oknál fogva tartani lehet attól, hogy a visszairányított, illetve a kiutasított személy az Alaptörvény XIV. cikk (2) bekezdésében meghatározott magatartásnak lenne kitéve (non-refoulement).
35. §85 (1) Az e törvényben foglalt tartózkodási feltételek fennállását, valamint a bejelentési kötelezettségek teljesítését az eljáró hatóság ellenőrizheti, amennyiben adat merül fel arra nézve, hogy e feltételek nem állnak fenn, vagy az érintett a bejelentési kötelezettségének nem tett eleget.
A harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag ellenőrzése a Vízuminformációs Rendszerben86
35/A. §87 (1) Az eljáró hatóság a 2004/512/EK tanácsi határozattal létrehozott vízuminformációs rendszerben (a továbbiakban: Vízuminformációs Rendszer) tárolt adatokkal történő összevetés céljából a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) szóló 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: VIS rendelet) 19., illetve 20. cikke alapján történő ellenőrzés céljából a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag ujjnyomatát rögzítheti.
(2)88 A visszairányított személy a visszairányítás végrehajtásáig, de legfeljebb hetvenkét óráig köteles a határforgalmat ellenőrző hatóság rendelkezése szerint Magyarország határterületén kijelölt helyen tartózkodni, ha
a)89 akinek a beutazására és tartózkodására vonatkozó tilalom érvényesítésére Magyarország nemzetközi jogi kötelezettséget vállalt, vagy
(2)90 A beutazási és tartózkodási tilalmat az ismeretlen helyen, illetve nem Magyarország területén tartózkodó személlyel szemben az eljáró hatóság határozattal rendeli el.
(3)91 A 38. § (1) bekezdése alapján elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom ellen jogorvoslatnak nincs helye.
a)92 aki Magyarország területének elhagyására vonatkozó kötelezettségének az előírt határidőn belül nem tett eleget,
c)93 akinek beutazása vagy tartózkodása valódi, közvetlen és súlyos veszélyt jelent Magyarország nemzetbiztonságára.
(3)94 Az idegenrendészeti kiutasítást a (2) bekezdés c) pontjában foglalt okból törvényben meghatározott érdek védelmével kapcsolatos feladatuk ellátása céljából a kormányrendeletben meghatározott rendvédelmi szervek is kezdeményezhetik. Ha az idegenrendészeti kiutasítást a (2) bekezdés c) pontjában foglalt okból rendelik el, a beutazási és tartózkodási tilalom időtartamára – a feladat- és hatáskörüket érintő esetben – a kormányrendeletben meghatározott rendvédelmi szervek javaslatot tesznek.
(4)95 Büntetőeljárás során hozott jogerős ítélet önmagában nem képezheti a (2) bekezdés c) pontja alapján elrendelt kiutasító döntés meghozatalának alapját.
(5)96 Az állandó tartózkodási joggal rendelkező EGT-állampolgár vagy családtag – a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott eset kivételével – nem utasítható ki Magyarország területéről.
41. § (1)97 Az idegenrendészeti kiutasítás elrendelésével együtt – a 40. § (2) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a 40. § (5) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – egytől öt évig terjedő időtartamú beutazási és tartózkodási tilalmat kell elrendelni. A 40. § (2) bekezdés a) és b) pontja alapján elrendelt idegenrendészeti kiutasítással együtt az EGT-állampolgár vagy családtag részére meg kell állapítani az ország elhagyására vonatkozó kötelezettséget.
(2a)98 Ha a kiutasítást a 40. § (2) bekezdés c) pontja alapján rendeli el az eljáró hatóság, a beutazási és tartózkodási tilalom időtartamára az elrendelést kezdeményező rendvédelmi szerv javaslatot tesz.
a)99 több mint tíz éve jogszerűen tartózkodik Magyarország területén, vagy
45. § (1)100 Az önállóan elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt álló EGT-állampolgár vagy családtag kizárólag az elrendelő hatóságnak a bíróság kezdeményezésére kiadott hozzájárulásával utazhat be Magyarország területére.
47. § (1)102 Az idegenrendészeti kiutasítással együtt elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt álló EGT-állampolgár vagy családtag a kiutasítás végrehajtásától számított egy év elteltével kérheti a beutazási és tartózkodási tilalom törlését az egészségi állapotában vagy családi körülményeiben bekövetkezett olyan változásra hivatkozva, amely Magyarország területén való tartózkodását indokolja.
47/A. §103 Az idegenrendészeti kiutasítás végrehajtásának biztosítása érdekében az eljáró hatóság az EGT-állampolgár, illetve a családtag úti okmányát elveheti, amely intézkedéssel szemben külön jogorvoslatnak nincs helye.
47/B. §104 A külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2001. évi XXXIX. törvény, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény alapján harmadik országbeli állampolgárokkal szemben elrendelt idegenrendészeti kiutasításokat és a kiutasító határozatok alapján a Schengeni Információs Rendszerben elhelyezett, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéseket (a továbbiakban: figyelmeztető jelzés) a harmadik országbeli családtag kiutasítása végrehajtása előtt vagy a tartózkodási jogot igazoló okmány kiállítása iránti eljárásban – a 33. §-ban foglaltakra is figyelemmel – felül kell vizsgálni. Ha a kiutasítás és a beutazási és tartózkodási tilalom, valamint a figyelmeztető jelzés fenntartása aránytalan érdeksérelemmel jár, az idegenrendészeti kiutasítás elrendeléséről hozott határozatot az eljáró hatóság törli. Az eljáró hatóság az eljárást húsz nap alatt folytatja le és határozattal dönt.
48. § (1)105 A bíróság által elrendelt kiutasítást az eljáró hatóság végzéssel hajtja végre, amellyel szemben végrehajtási kifogás terjeszthető elő.
48/A. §106 A bíróság által elrendelt kiutasítás végrehajtásának biztosítása érdekében az eljáró hatóság az EGT-állampolgár, illetve a családtag úti okmányát elveheti, amely intézkedéssel szemben külön jogorvoslatnak nincs helye.
50. § (1)107 A bírósági kiutasítást – a 34. §-ban meghatározott tilalom figyelembevételével – a kiutasított személy hatósági kíséretével (a továbbiakban: kitoloncolás) kell végrehajtani, ha vele szemben a bíróság a szabad mozgás és tartózkodás jogának hiányában végleges hatályú kiutasítást alkalmazhatna.
(1a)108 A bírósági és az idegenrendészeti kiutasítás – a 34. §-ban meghatározott tilalom figyelembevételével – kitoloncolással hajtható végre, ha a kiutasított személy:
(2)109 A kitoloncolásról az idegenrendészeti kiutasítást elrendelő határozatban vagy önálló határozatban kell rendelkezni. Bírósági kiutasítás esetén a kitoloncolást a bírósági kiutasítás végrehajtásáról hozott végzésben vagy önálló végzésben kell elrendelni, amellyel szemben – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – jogorvoslatnak nincs helye.
(3)110 A kitoloncolást elrendelő határozat vagy végzés végrehajtásának felfüggesztése nem kérelmezhető.
51. §111 (1) Az eljáró hatóság a kitoloncolás végrehajtásának biztosítása érdekében őrizetbe (a továbbiakban: kitoloncolási őrizet) veszi azt az EGT-állampolgárt, illetve a családtagot, akinek kitoloncolását az 50. § (1) bekezdése alapján rendelte el. Kiskorút nem lehet kitoloncolási őrizetbe venni.
(3)112 A kitoloncolási őrizetet az eljáró hatóság legfeljebb hetvenkét órára rendelheti el, amelyet a kitoloncolási őrizet helye szerint illetékes járásbíróság a kitoloncolás végrehajtásáig, de alkalmanként legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat.
(4)113 A kifogást a kitoloncolási őrizet helye szerint illetékes járásbíróság bírálja el.
54. § (1)114 A kitoloncolási őrizetbe vételt elrendelő hatóság az őrizet hetvenkét órán túli meghosszabbítását az elrendeléstől számított huszonnégy órán belül indítványozza a járásbíróságnál.
(3)115 A bíróság a kitoloncolási őrizetet alkalmanként legfeljebb harminc nappal hosszabbíthatja meg. A kitoloncolási őrizet további harminc nappal történő meghosszabbítását az eljáró hatóság indítványozhatja a bíróságnál úgy, hogy az indítvány a meghosszabbítás esedékességének napját megelőző nyolc munkanapon belül a bírósághoz megérkezzen. A bíróság a kitoloncolási őrizet meghosszabbítására irányuló indítványról haladéktalanul határoz.
61/A. §116 Az ország elhagyására irányuló kötelezettséget a kiutasítást elrendelő határozat jogerőre emelkedését követő első hónap utolsó napjáig kell teljesíteni.
(2)117 A körözést határozattal kell elrendelni.
(3)118 A körözést vissza kell vonni, ha elrendelésének oka megszűnt.
Külföldre utazási korlátozás119
64. §120 (1) Az eljáró hatóság külföldre utazási korlátozást rendel el azzal az EGT-állampolgárral vagy családtaggal szemben, akinek úti okmánya visszatartása érdekében a bíróság, illetve az ügyész az eljáró hatóságot a külföldre utazásról szóló törvény alapján értesítette.
65. § (1)121 A harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagot légi vagy vízi úton, illetve menetrend szerint közlekedő járattal közúton Magyarország területére, illetve területén át más célállamba szállító természetes vagy jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet, aki vagy amely gazdasági célú személyszállítási tevékenység végzésére jogosult (a továbbiakban: fuvarozó), köteles a szállítást megelőzően megbizonyosodni arról, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag rendelkezik-e a beutazáshoz vagy átutazáshoz érvényes úti okmánnyal, illetve kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízummal.
a)122 az általa szállított utasnak Magyarország területére történő beléptetését a törvényben meghatározott valamely feltétel hiánya miatt tagadták meg,
b)123 az általa szállított átutazó utast más célállamba történő beléptetésének megtagadása miatt Magyarország területére visszairányították, vagy
66. § (1)124 A légi fuvarozót a határforgalmat ellenőrző hatóság kezdeményezésére az eljáró hatóság közrendvédelmi bírsággal sújtja, amennyiben a légi fuvarozó – a külön jogszabályban meghatározottak szerinti kötelezettségét megszegve – nem szolgáltat adatot azokról az utasokról, akiket nem az Európai Unió valamely tagállamának vagy valamely schengeni államnak a területéről szállít Magyarország területére.
(3)125 Azokban az eljárási cselekményekben, ahol az ügyfél személyes megjelenése kötelező, az ügyfél nem jogosult elektronikus kapcsolatot tartani a hatósággal.
(5)126 Ha a beutazási és tartózkodási tilalmat a 38. § (1) bekezdése alapján rendelték el, a határozat rendelkező részét jogszabályban meghatározott honlapon kell közzétenni. A közzététel napján a határozatot közöltnek kell tekinteni.
72. § (1)127 Ha e törvény a határozattal szembeni fellebbezést kizárja, újrafelvételi eljárásnak sincs helye.
73. § (1)128 A kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló eljárásban a fordítási és tolmácsolási költséget, továbbá a jeltolmácsolás költségét (a továbbiakban: az anyanyelv használatával kapcsolatos költség) a kérelmező viseli.
f)129 az úti okmány, a személyazonosító igazolvány vagy a tartózkodásra jogosító okmány elvesztését, eltulajdonítását bejelentő EGT-állampolgárok és családtagok nyilvántartása;
g)130 a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgár családtagok nyilvántartása.
(3)131 Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartások – a természetes személyazonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősülnek.
a)132 a születési és házassági nevet, a személyi azonosítót és a regisztrációs igazoláson szereplő lakcímet, korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti országát,
f)133 a regisztrációt, illetve a tartózkodási jogot igazoló okmány leadásának tényét, időpontját, a következő szokásos tartózkodási hely szerinti országát
76/A. §134 (1) A 75. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti résznyilvántartás a magyar állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagjának arcképmását és ujjnyomatát is tartalmazza.
76/B. §135 (1)136 Az eljáró hatóság a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem és a kiadott vízum, illetve vízumot helyettesítő engedély (a továbbiakban e §-ban együtt: vízum) alapján a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag következő adatait kezeli:
76/D. §137 A kishatárforgalmi engedély kiadásához rögzített, a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló, 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelet, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet szerinti arcképmás és ujjnyomat adatot az eljáró hatóság a kishatárforgalmi engedély iránti kérelem tárgyában hozott jogerős és végrehajtható döntésig kezelheti, azt követően haladéktalanul törölni kell.
77/A. §138 (1)139 A Vízumkódex VI. fejezete alapján Magyarország közúti, légi vagy vízi határátkelőhelyén előterjesztett vízumkérelem esetén a kérelmező ujjnyomatát rögzítő idegenrendészeti hatóság az ujjnyomat-adatot a vízumkérelem elbírálásáért felelős idegenrendészeti hatóságnak továbbítja abból a célból, hogy a vízumkérelem elbírálásáért felelős idegenrendészeti hatóság azt – a VIS rendelet 9. cikke alapján – a Vízuminformációs Rendszerbe bevigye.
80. § (1)140 Az úti okmányuk, személyazonosító és tartózkodásra jogosító okmányuk elvesztését, eltulajdonítását bejelentő EGT-állampolgárok és családtagok nyilvántartása a következő adatokat tartalmazza:
b)141 az elveszettként, eltulajdonítottként bejelentett úti okmány, személyazonosító és tartózkodásra jogosító okmány típusát, azonosító adatait, valamint a Schengeni Információs Rendszerben elhelyezett figyelmeztető jelzés tényét;
(2)142 Az idegenrendészeti hatóság az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az okmány megtalálásáig, ennek hiányában az adatrögzítéstől számított legfeljebb 10 évig kezeli.
81. § (1)143 Az eljáró hatóság a törvényben meghatározott feladata ellátása céljából és adatkörben a 75. § (1) bekezdésében meghatározott résznyilvántartásokból – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az igazságszolgáltatási és a bűnüldöző szervek, a nemzetbiztonsági szolgálatok, az adóhatóság, az állampolgársági ügyekben eljáró szerv, az állampolgársági ügyekért felelős miniszter, a menekültügyi hatóság, a munkaügyi hatóság, a 75. § (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt résznyilvántartásokból a szabálysértési hatóság, a szabálysértési előkészítő eljárást folytató hatóság a szabálysértési eljárás alá vont személy személyazonosságának ellenőrzéséhez, valamint a 75. § (1) bekezdés a)–c) és g) pontjában foglalt résznyilvántartásokból a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv, a helyi önkormányzat hatósági feladatot ellátó szerve, a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére az adatszolgáltatás céljának és jogalapjának megjelölése mellett szolgáltathat adatot.
(2)144 A munkaügyi hatóság csak arra a személyre vonatkozó adatot igényelhet a 75. § (1) bekezdés a)–c) és g) pontjában foglalt résznyilvántartásokból, akit Magyarország más elbánásban részesít, mint amit a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK rendelet 1–6. cikke előír.
(2a)145 Az eljáró hatóság a 75. § (1) bekezdésében meghatározott résznyilvántartásokból a szervezett bűnözés elleni koordinációs központnak az utasadatok kockázatelemzéséhez szolgáltathat adatot.
(2b)146 Az eljáró hatóság a kegyelmi eljárás során a legfőbb ügyész, illetve az igazságügyért felelős miniszter részére a 75. § (1) bekezdés d) és e) pontjában foglalt résznyilvántartásokból szolgáltathat adatot.
(4)147 Az e törvény alapján kezelt adatok statisztikai célra felhasználhatók, és azokról személyazonosításra alkalmatlan módon a központi idegenrendészeti nyilvántartást kezelő szerv statisztikai célra adatokat szolgáltathat. A 75. § (1) bekezdés a)–c) és g) pontjában foglalt adatokból a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célú adatkezelés érdekében az adatok személyazonosításra alkalmas módon is átadhatók.
(5)148 A Vízuminformációs Rendszerhez a VIS rendelet 15–20. cikke szerinti célokból a külön jogszabályban meghatározott idegenrendészeti hatóságok rendelkeznek hozzáféréssel.
f)149 az egyéni vállalkozók nyilvántartásából,
(2)150 Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott nyilvántartásból az eljáró hatóság csak akkor igényelhet adatot, ha az EGT-állampolgárt vagy a családtagot Magyarország más elbánásban részesíti, mint amit a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK rendelet 1–6. cikke előír.
83. § (1)151 A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv értesíti a központi adatkezelő szervet az EGT-állampolgár és a családtag
(2)152 Az eljáró hatóság tájékoztatja a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet
(3)153 Az adattovábbítási nyilvántartásba az eljáró hatóság, valamint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság tekinthet be.
86. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben154 szabályozza:
a) az EGT-állampolgár és a családtag tartózkodásával összefüggő ügyekben eljáró hatóságokat, ezek illetékességét, valamint az eljárás rendjét;155
b) a tartózkodás bejelentésével, valamint a tartózkodási kártya kiadásával kapcsolatos eljárás, valamint az EGT-állampolgár és a családtag e törvény alapján kezelt adataival kapcsolatos eljárás részletes rendjét;156
c) a vízumkiadó hatóságok feladatát, hatáskörét és illetékességét, a vízumkiadás részletes szabályait, valamint a vízum formáját;157
d) a fuvarozóval, valamint a munkáltatóval szemben e törvény alapján kiszabható bírság mértékét és kiszabásának rendjét;158
e) a kötelező tartózkodási hely kijelölésével kapcsolatos szabályokat;159
f) a kitoloncolási őrizetbe vett, valamint a kijelölt helyen tartózkodásra kötelezett személy ellátásának és támogatásának szabályait;160
g) a kijelölt helyen tartózkodásra kötelezett személyre vonatkozó kötelező magatartási szabályokat;161
h)162 az EGT-állampolgár és a családtag egészségügyi ellátását, az egészségügyi ellátás anyagi fedezetének mértékét és igazolását;163
i)164 az idegenrendészeti kiutasítás kezdeményezésére, valamint a beutazási és tartózkodási tilalom időtartama tekintetében javaslattételre jogosult rendvédelmi szerveket.
(1a)165 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy kijelölje a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelet, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet alapján kiállított tartózkodásra jogosító okmány biometrikus adatait tartalmazó tároló elemek hitelesítését végző hatóságokat.
a) az e törvény szerinti okmányok adattartalmát, érvényességi idejét, formáját,166
b) a kitoloncolási őrizet végrehajtásának szabályait,167
c) a kitoloncolás végrehajtásának szabályait,168 és
(3) Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg az e törvény hatálya alá tartozó eljárások díját.170
(4) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy – az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszterrel egyetértésben – a közegészségügyet veszélyeztető betegségeket rendeletben állapítsa meg.171
(6)172 Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy a külpolitikáért felelős miniszterrel, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszterrel, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg azokat az eseteket, amikor – a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében –
a)173 a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum csak a központi vízumhatóság hozzájárulásával adható ki, és174
b)175 más schengeni állam vízumkiadó hatósága a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum kiadását megelőzően a központi vízumhatósággal egyeztet.176
(7)177 Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy a külpolitikáért felelős miniszterrel, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszterrel, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg azokat a harmadik országokat, amelyek állampolgárai részére kiadott vízumokról a Vízumkódex 31. cikk (1) bekezdése szerint a központi vízumhatóság tájékoztatást kér.
(6)–(8)178
89. §179 (1) Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény (a továbbiakban: Egytv.) 8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
93. §180
94–126. §181
128. § (1)183
(2)185 Ez a törvény
d)186 a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelet, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet (22. §, 35. §, 76/A. §, 86. §)
e)187 a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
f)188 a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i, 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 20–30. cikkének, valamint
g)189 a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat 38–39. cikkének
h)190 a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (továbbiakban: Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, az 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
7 A 2. § f) pontját a 2010: XL. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 3. §-t megelőző alcím a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 3. § (1) bekezdése a 2013: LXIII. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 3. § (2) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 3. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 3. § (3) bekezdés b) pontja a 2010: CXXXV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
13 A 4. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 3. § új (6) bekezdését a 2010: XL. törvény 18. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6) bekezdés számozását (7) bekezdésre változtatta. A 3. § (6) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése, a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
15 A 3. § (6) bekezdése e törvény 87. § (2) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban meghatározott napon lép hatályba. A hatálybalépés időpontja a 2007. december 6. napján kelt 2007/801/EK tanácsi határozat 1. cikke alapján 2007. december 21. A 3. § eredeti (6) bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta a 2010: XL. törvény 18. §-a. A 3. § (7) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
16 A 4. § a 2010: XL. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
17 A 4. § (1) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
18 A 4. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 3. §-a iktatta be, szövege a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
19 A 4. § (2) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
20 Az 5. § a 2013: LXIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
21 A 6. §-t megelőző alcím szövege a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
22 A 6. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
23 A 6. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 6. § (1) bekezdés c) pontja a 2010: CXXXV. törvény 4. §-ával megállapított, a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja, a 2013: XCIII. törvény 56. § a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 7. § (1) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
26 A 7. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
27 A 7. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontjka szerint módosított szöveg.
28 A 7. § (3) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
29 A 8. § (1) bekezdés b) pontja a 2010: CXXXV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 8/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 6. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 9. § a 2010: CXXXV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 A 11. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 11. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 11. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § d) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 11. § (2) bekezdés d) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 13. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § c) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 14. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
38 A 14. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
39 A 15. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A 15. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 15. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 15. § (4) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 16. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 16. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 16. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 16. § (1) bekezdés d) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 16. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § c) pontja, a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
48 A 17. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § d) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 17. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 17. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 18. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § e) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 18. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) és f) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 18. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 18. § (1) bekezdés d) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § c) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 18. § (2) bekezdés c) pontját a 2010: CXXXV. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
56 A 18. § (2a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
57 A 18. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 298. § g) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 18. § (5) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 19. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
60 A 19. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
61 A 19. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 11. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
62 A 20. § a 2010: XL. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
63 A 20. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított, a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
64 A 20. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XCIII. törvény 53. § (1) bekezdésével megállapított, a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
65 A 20. § (1b) bekezdését a 2013: XCIII. törvény 53. § (2) bekezdése iktatta be.
66 A 20. § (1c) bekezdését a 2013: XCIII. törvény 53. § (2) bekezdése iktatta be.
67 A 20. § (1d) bekezdését a 2013: XCIII. törvény 53. § (2) bekezdése iktatta be.
68 A 20. § (1e) bekezdését a 2013: XCIII. törvény 53. § (2) bekezdése iktatta be.
69 A 20. § (3) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
70 A 21. §-t megelőző alcím szövege a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
71 A 21. § (1) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
72 A 22. §-t megelőző alcím szövege a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
73 A 22. § (1) bekezdése a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdée szerint módosított szöveg.
74 A 22. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
75 A 22. § (2a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be.
76 A 23. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 27. § (1) bekezdése a 2011: CV. törvény 82. §-ával megállapított, a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 27. § (2) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
79 A 27. § (3) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
80 A 28. § (2) bekezdését a 2010: XL. törvény 54. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
81 A 29. § záró szövegrésze a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja, nyitó szövegrésze a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
82 A 30. § a 2011: CV. törvény 83. §-ával megállapított, a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 33. § a 2010: CXXXV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
84 A 34. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § h) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 35. § a 2010: CXXXV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
86 A 35/A. §-t megelőző alcímet a 2010 XL. törvény 21. §-a iktatta be.
87 A 35/A. §-t a 2010: XL. törvény 21. §-a iktatta be.
88 A 37. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 38. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 38. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 39. § (3) bekezdését a 2011: CV. törvény 84. §-a iktatta be.
92 A 40. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 40. § (2) bekezdés c) pontját a 2010: CXXXV. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A 40. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 40. § (3) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
95 A 40. § (4) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
96 A 40. § (5) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A 40. § (5) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
97 A 41. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
98 A 41. § (2a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
99 A 42. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 45. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 46. § (3) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 130. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
102 A 47. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 47/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 20. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
104 A 47/B. §-t a 2010: CXXXV. törvény 20. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
105 A 48. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 21. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
106 A 48/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 22. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
107 Az 50. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
108 Az 50. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
109 Az 50. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 23. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
110 Az 50. § (3) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 23. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
111 Az 51. § a 2010: CXXXV. törvény 24. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
112 Az 51. § (3) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 53. § a) pontja szerint módosított szöveg.
113 Az 52. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 53. § b) pontja szerint módosított szöveg.
114 Az 54. § (1) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 53. § c) pontja szerint módosított szöveg.
115 Az 54. § (3) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
116 A 61/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 26. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
117 A 63. § (2) bekezdése a 2013: LXXXVIII. törvény 47. § (6) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
118 A 63. § (3) bekezdése a 2013: LXXXVIII. törvény 47. § (6) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
119 A 64. §-t megelőző alcím a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 64. § a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
121 A 65. § (1) bekezdése a 2013: XCIII. törvény 54. §-ával megállapított, a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése, a 2013: CCLII. törvény 80. §-a szerint módosított szöveg.
122 A 65. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
123 A 65. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 66. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja, a 2013: XCIII. törvény 56. § b) pontja szerint módosított szöveg.
125 A 70. § (3) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
126 A 71. § (5) bekezdése a 2011: CV. törvény 85. §-ával megállapított szöveg.
127 A 72. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 130. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
128 A 73. § (1) bekezdése a 2010: XL. törvény 53. § (2) bekezdése, a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
129 A 75. § (1) bekezdés f) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
130 A 75. § (1) bekezdés g) pontját a 2010: CXXXV. törvény 27. §-a iktatta be, szövege a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
131 A 75. § (3) bekezdését a 2010: XL. törvény 22. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CCVII. törvény 50. § a) pontja, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 62. §-a iktatta be.
132 A 76. § a) pontja a 2011: CV. törvény 86. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
133 A 76. § f) pontja a 2011: CV. törvény 86. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 76/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 28. § (1) bekezdése iktatta be.
135 A 76/B. §-t a 2010: CXXXV. törvény 28. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
136 A 76/B. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
137 A 76/D. §-t a 2010: CXXXV. törvény 28. § (4) bekezdése iktatta be.
138 A 77/A. §-t a 2010: XL. törvény 23. §-a iktatta be.
139 A 77/A. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
140 A 80. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
141 A 80. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
142 A 80. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
143 A 81. § (1) bekezdése a 2013: XCIII. törvény 55. §-ával megállapított szöveg.
144 A 81. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A 81. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
145 A 81. § (2a) bekezdését a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (5) bekezdése iktatta be.
146 A 81. § (2b) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 43. §-a iktatta be.
147 A 81. § (4) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 29. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
148 A 81. § (5) bekezdését a 2010: XL. törvény 24. §-a iktatta be.
149 A 82. § (1) bekezdés f) pontja a 2009: CXV. törvény 88. §-a szerint módosított szöveg.
150 A 82. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
151 A 83. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
152 A 83. § (2) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
153 A 85. § (3) bekezdése a 2011: CXII. törvény 81. § (12) bekezdése szerint módosított szöveg.
154 Lásd a 308/2009. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
155 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
156 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
157 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
158 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
159 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
160 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
161 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
162 A 86. § (1) bekezdés h) pontja a 2014: CXI. törvény 125. §-ával megállapított szöveg.
163 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
164 A 86. § (1) bekezdés i) pontját a 2010: CXXXV. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
165 A 86. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
166 Lásd a 25/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
167 Lásd a 27/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
168 Lásd a 26/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
169 A 86. § (2) bekezdés d) pontját a 2010: CLVII. törvény 21. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30. § (1)–(2) bekezdését.
170 Lásd a 28/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
171 Lásd a 32/2007. (VI. 27.) EüM rendeletet.
172 A 86. § (6) bekezdése a 2010: XL. törvény 25. § (1) bekezdésével megállapított, a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
173 A 86. § (6) bekezdés a) pontja a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
174 Lásd a 29/2010. (V. 12.) IRM–KüM–PTNM együttes rendeletet.
175 A 86. § (6) bekezdés b) pontja a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
176 Lásd a 29/2010. (V. 12.) IRM–KüM–PTNM együttes rendeletet.
177 A 86. § (7) bekezdését a 2010: XL. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
178 A 88. § (6)–(8) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 130. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
179 A 89. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
180 A 93. §-t a 2007: LXXX. törvény 90. § (3) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte 2008. január 1. napjával.
181 A 94–126. §-t a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
182 A 127. § (2) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
183 A 128. § (1) bekezdését a 2011: CXII. törvény 86. § (18) bekezdése hatályon kívül helyezte.
184 A 128. § (2)–(3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
185 A 129. § (2) bekezdése a 2010: XL. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
186 A 129. § (2) bekezdés d) pontját a 2010: CXXXV. törvény 31. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
187 A 129. § (2) bekezdés e) pontját a 2011: CV. törvény 87. §-a iktatta be.
188 A 129. § (2) bekezdés f) pontját a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (6) bekezdése iktatta be.
189 A 129. § (2) bekezdés g) pontját a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (6) bekezdése iktatta be.
190 A 129. § (2) bekezdés h) pontját a 2013: CXCVIII. törvény 12. § (6) bekezdése iktatta be.