text:
1.qxd :45 Page 1 - PDF
1.qxd :45 Page 1
Download "1.qxd 2007.07.04. 10:45 Page 1"
1 1.qxd :45 Page 1 12 1.qxd :45 Page 2 Fõszerkesztõi beköszöntõ Beköszöntõ: igaz tükörre szükség van Van, aki szeret tükörbe nézni, van, aki nem, mert a tükör mindig a valóságot mutatja. A Kedves Olvasó most egy tükröt tart a kezében. A Versenytükörbe érdemes lesz belepillantani mindenkinek, akár szereti a versenyt, akár tart tõle. A Gazdasági Versenyhivatal évszakonként megjelenõ magazinja, hasonlatosan a GVH tevékenységéhez, lendületesen, fiatalosan, de egyben megbízhatóan szeretne tájékoztatni minden versenypolitika, versenyjog iránt érdeklõdõt. Függetlenül attól, hogy a Kedves Olvasó vevõként, eladóként, fogyasztóként, vagy éppen az állami hatalom valamely ágában dolgozóként érintett a piaci versenyben. Függetlenül attól, hogy szereti vagy tart a versenytõl. A sokszor hangsúlyozott függetlenség a 15. születésnapjához közeledõ GVH, s egyben a magyar gazdasági élet egyik legfõbb, megõrzendõ kincse. E szemlélet óhatatlanul kisugárzik e lapra, annak hangvételére is. A szerzõk többsége ugyan versenyhivatali munkatárs, de tudatában vagyunk annak, hogy a Versenytükör csak akkor érdemli majd ki a Kedves Olvasó figyelmét, ha a versenypolitikai eseményekrõl objektíven, torzulásmentesen tudósítunk. Célunk e lappal elsõsorban az, hogy az erõsítésre mindig rászoruló versenykultúrát támogassuk. A versenyszabályok érvényesüléséhez nem csak jól alkalmazható törvény, elkötelezett, független versenyhatóság, hivatása magaslatán álló bírói kar szükséges, hanem a verseny ügyében érzékeny közvélemény, a versenyszabályok szükségességét megértõ gazdasági szereplõk is. A Versenytükör a magyar versenypolitika legszélesebb területét kívánja lefedni. A GVH jogalkalmazási munkáját kitevõ területek, mint a fogyasztók versenyben történõ megtévesztése, a versenykorlátozó megállapodások, gazdasági erõfölénnyel szembeni fellépés és a fúziók, felvásárlások ellenõrzése meghatározó témák lesznek. Emellett fontosnak tartom bemutatni a versenyhivatal kevesebb nyilvánosságot kapó, a verseny érvényesülése érdekében folytatott szakmai-politikai lobbi tevékenységét. A tükörben láthatóvá válnak a versenypolitika egyéb területei is, mint az állami támogatások versenyjogi ellenõrzése és a bírói jogalkalmazás tárgyát képezõ tisztességtelen versenycselekmények. Tekintettel leszünk arra is, hogy a modern versenypolitika nem mûvelhetõ zárt ajtók mögött: nyitottsággal kell kezelnünk a nemzetközi fejleményeket, különös tekintettel az EU versenypolitikájára, amely most már közvetlenül érint szinte minden magyar üzletembert is. Talán nem véletlen az sem, hogy a Versenytükör elsõ számának megjelenése egybeesik az OECD-vel közösen létrehozott Verseny Központ ünnepélyes megnyitójával. A Versenytükör elsõ száma az elmúlt néhány hónap legfontosabb versenytanácsi és bírósági döntéseirõl, a GVH-t érintõ hazai és külföldi eseményekrõl számol be. A lap jelentõs részét aktuális, mélyebb elemzések közlésének szenteljük, amelyek szerzõi között nem csak a versenyhivatal munkatársait üdvözölhetjük. A versenypolitika szélesebb megközelítését tükrözi, hogy megismerkedhetnek az ipari tulajdonjog és az állami támogatások ellenõrzésének szakavatott képviselõinek gondolataival is. Az elsõ szám fontos témáját adja az utóbbi idõben fókuszba került közbeszerzési kartellek kérdésköre. A feltárt kartellezõk szigorú, elrettentõ erejû megbüntetése, a kartellbõl kiszállni kívánók feltárásra ösztönzése a hivatal kiemelt célkitûzései közé tartozik. Nem véletlen, hogy a portré rovat elsõként a GVH Kartell Csoportjának munkáját tárja elénk. A Versenytükör második, téli száma, mely terveink szerint decemberben kerülhet a Kedves Olvasó kezébe, a GVH 15 éves jubileumához kötõdõ interjúk, tanulmányok lesznek olvashatók. Reményeink szerint beszámolhatunk a nagy várakozással kísért, lakáshitelezést és a villamos energia piacot érintõ ágazati vizsgálatok eredményeirõl is. Elsõ fõszerkesztõi elõszómban örömteli kötelességem megköszönni mindazoknak, akik az elsõ szám létrehozásában részt vettek, akár szerzõi, szerkesztõi, kiadói munkájukkal, akár tanácsaikkal segítettek. Remélem, hogy a jövõben a Kedves Olvasó is hozzájárul észrevételeivel, témajavaslataival ahhoz, hogy a Versenytükröt mind többen érezzük magunkénak. Bízom abban, hogy az újságot szerkesztõk, írók lelkes munkája nyomán olyan tükröt tudtunk csiszolni, amelyet mindenki szívesen vesz kézbe, függetlenül attól, hogy szereti, vagy éppen tart a versenytõl. TÓTH TIHAMÉR FÕSZERKESZTÕ 23 1.qxd :45 Page 3 Tartalom 2 Fõszerkesztõi beköszöntõ 14 Közvilágítás korszerûsítése Riport A Versenytanács határozatai 23 A GVH 15 éve bírói szemmel 4 5 Az elmúlt három hónap döntései Felvásárlások: szalámi-politika A Legfelsõbb Bíróság ítéletének ismertetése Mikor függeszthetõ fel a bírság befizetése? Elemzések Hihetünk-e a reklámoknak? Ki lehet bejelentõ? Fókuszban: Vadász kartellek Uniós hírek A Tetra Laval ítélet EU-hírek dióhéjban Antitrösztreform az EU-ban: egy év a tapasztalatok tükrében Új irányelv a tisztességtelen kereskedelemrõl Közbeszerzés vagy közbe szerzés? Milyen fogyasztót kell védenie a versenyjognak? A szellemi szabadfoglalkozásúak és a versenyjog Az EU versenypolitika újdonságai: állami támogatások ellenõrzése Magyarországon 7 8 Kartellt feldobó vállalkozások Grafikus kartell 19 Nemzetközi színtér ICN kartell konferencia Bonnban 41 Portré A Kartell Csoport 8 Tévés társaság erõfölénnyel való visszaélés vádja alatt Vendégváró Versenypártolás 20 OECD központ Budapesten 42 A szellemi tulajdonjog aktuális kérdései Patikai árverseny a nem támogatott gyógyszerek piacain? Taxi árszabályozás Budapesten A tárgyalóteremben történt Mozikartell a Csillagok háborúja folytatódik? GVH hírek Debreceni konferencia a szabadfoglalkozásúak versenyjogi megítélésérõl GVH konferencia a beszerzés alatti ár kérdéseirõl Megújult a versenytörvény Megalakult a Jogi Iroda, bemutatkozik az új irodavezetõ Államfõi kitüntetés a távozó irodavezetõnek Vissza a múltba Grófi egyezség a XVII. század végérõl Statisztikák A GVH mûködése számokban 34 1.qxd :45 Page 4 A Versenytanács határozatai Az elmúlt három hónap döntései A Versenytanács 2005 júniusában, júliusában és augusztusában 35 határozatot hozott, két eljárás esetében gazdasági erõfölénnyel való visszaélés és kartell tárgyában is döntést hozva. Gazdasági erõfölénnyel való visszaélés Vj-49/2004. Magyar RTL Televízió Rt. megszüntetés (részben szünetelés után, részben jogsértés hiányában) Vj-91/2004. Comix System Termelõ, Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. megszüntetés Vj-120/2004. Nógrádi Béke Mezõgazdasági Ipari és Szolgáltató Szövetkezet Berkenye Faluszövetkezet jogsértés megállapítása Vj-141/2004. Dow AgroSciences Hungary Növényvédõszer Kereskedelmi Kft. megszüntetés Vj-24/2005. Nyírségi-Szárnyas Mezõgazdasági és Kereskedelmi Kft., Hungerit Baromfifeldolgozó és Élelmiszeripari Rt., Merian megszüntetés Orosháza Finom Szárnyas Különlegességek Rt. Versenyt korlátozó megállapodás Vj-98/2004. Magyar Alkotómûvészek Országos Egyesülete, Magyar Tervezõgrafikusok Egyesülete, Magyar Képzõ- és Iparmûvészek jogsértés megállapítása, magatartás folytatásának megtil- Szövetség tása, bírság kiszabása Vj-101/2004. Kemira GrowHow Oy és a Kemira GrowHow Kereskedelmi és Szolgáltató Kft., Tessenderlo Chemie NV és jogsértés megállapítása, bírság kiszabása Tessenderlo Chemie Hungária Kft. Vj-120/2004. Nógrádi Béke Mezõgazdasági Ipari és Szolgáltató Szövetkezet Berkenye Faluszövetkezet jogsértés megállapítása Vj-23/2005. Rába-csoport, Integris-Rendszerház Informatikai Szolgáltató Kft. megszüntetés Vj-24/2005. Nyírségi-Szárnyas Mezõgazdasági és Kereskedelmi Kft., Hungerit Baromfifeldolgozó és Élelmiszeripari Rt., Merian megszüntetés Orosháza Finom Szárnyas Különlegességek Rt. Mentesítés Vj-207/2004. Rába-csoport, Integris-Rendszerház Informatikai Szolgáltató Kft. mentesítés Összefonódás Vj-53/2005. Dél-magyarországi Húsipari Rt., Pick Szeged Rt. engedélyezés Vj-56/2005. Villas Austria GmbH, Heraklith Consulting & Engineering GmbH engedélyezési kötelezettség hiányának megállapítása Vj-67/2005. Colas-Hungária Építõipari Kft., Hoffmann Építõipari Rt., Hoffmann-Gép Javító és Szolgáltató Kft. engedélyezés Vj-81/2005. Hungaropharma Gyógyszerkereskedelmi Rt., HAJDÚ Gyógyszerkereskedelmi Rt. engedélyezés Vj-86/2005. Erdészeti és Faipari Termékeket Értékesítõ és Feldolgozó Rt., Ligniwood Kft. engedélyezés Vj-88/2005. AVE Magyarország Kft., Zöldfok Településgazdálkodási és Kommunális Rt. engedélyezési kötelezettség hiányának megállapítása Vj-91/2005. Schneider Electric SA., Invensys Messner GmbH, Satchwell SAS, Satchwell Control Systems Ltd., Atmostech OY, engedélyezés Invensys Bygnings Systemer A/S, Eliwell & Controlli Srl, Invensys Middle East FZE Vj-96/2005. Ségécé Societé En Commandite Simple, Plaza Centers Magyarország Menedzselési és Ellenõrzési Kft. engedélyezés Vj-103/2005. Österreichische Post AG, Feibra Magyarországi Kereskedelmi És Szolgáltató Kft. engedélyezési kötelezettség hiányának megállapítása Vj-112/2005. DB Real Estate Investment GMBH, AIAS Ingatlanbefektetési Kft. engedélyezés Vj-113/2005. General Electric Company, Everest VIT, Incorporated engedélyezés Fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Vj-177/2004. Üstöki Kereskedelmi, Szolgáltató és Ügynöki Kft. Vj-199/2004. Szole-Meat Húsipari Kft. 4 jogsértés megállapítása, magatartás folytatásának megtiltása, bírság kiszabása megszüntetés (szünetelés után) Vj-8/2005. Avalon Team Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. jogsértés megállapítása, magatartás folytatásának megtiltása, bírság kiszabása Vj-10/2005. Walmark Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. jogsértés megállapítása, bírság kiszabása Vj-11/2005. Linka és Társa Kft. jogsértés megállapítása, bírság kiszabása Vj-15/2005. Magyar RTL Televízió Rt. megszüntetés Vj-18/2005. Ford Motor Hungary Kft. megszüntetés Vj-32/2005. Magyar Telekom Rt. jogsértés megállapítása, bírság kiszabása Vj-33/2005. Kereskedelmi és Hitelbank Rt. jogsértés megállapítása, magatartás folytatásának megtiltása, bírság kiszabása Vj-41/2005. Auchan Magyarország Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. jogsértés megállapítása, bírság kiszabása Vj-49/2005. Electro World Magyarország Kft. jogsértés megállapítása, magatartás folytatásának megtiltása, bírság kiszabása Vj-50/2005. VIP-REX Kft. jogsértés megállapítása, bírság kiszabása Vj-58/2005. CBA Kereskedelmi Kft. megszüntetés5 1.qxd :45 Page 5 A Versenytanács határozatai Szalámipolitika A GVH engedélyezte, hogy a Dél- Magyarországi Húsipari Rt. irányítást szerezzen a Pick Szeged Rt. felett. A Dél-Magyarországi Húsipari Rt. (Délhús Rt.) 32,16 százalék szavazati jogot biztosító részesedést szerzett a Pick Szeged Rt. részvényeibõl. A Délhús Rt. a Bonitas Kft. által közvetlenül vagy közvetve irányított vállalkozások alkotta vállalkozáscsoport tagja (pl. az Új-Mizo Tejtermékeket Gyártó, Forgalmazó és Szolgáltató Rt.-vel együtt). A Pick Szeged Rt. közgyûlésén a társaság igazgatóságának tagjait visszahívták és új igazgatóságot választottak, ennek tagjai közé választva a Délhús Rt. vezérigazgatóját is. A közgyûlést követõen a Pick Szeged Rt. igazgatósági ülésén az igazgatóság tagjai az igazgatóság elnökének a Délhús Rt. vezérigazgatóját választották meg. A Versenytanács szerint ez önmagában nem jelenti azt, hogy a Délhús Rt. a Pick Szeged Rt. versenytörvény szerinti (tényleges) irányítója lenne. Szintén nem hozott létre összefonódást eredményezõ (szerzõdésen alapuló) irányítási viszonyt a két vállalkozás között létrejött Együttmûködési Keretmegállapodás, amely szerint a bel- és külkereskedelem, a marketing, az alap- segéd- és csomagolóanyagok beszerzése együttes fellépéssel történik. A Versenytanács szerint ugyanakkor összefonódás engedélyezési eljárás keretében értékelendõ, hogy a Délhús Rt. a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének benyújtotta nyilvános vételi ajánlatát a Pick Szeged Rt. valamennyi, névre szóló szavazati jogot biztosító törzsrészvényére, amelytõl elállhat, ha az ajánlatát elfogadó nyilatkozatok alapján szavazati jogai a Pick Szeged Rt.-ben nem emelkednének 50% fölé. Megállapítást nyert, hogy a két vállalkozáscsoport tevékenységi körébõl adódóan vertikális versenyhatásokkal nem kell számolni. Versenyaggályokra alapot adó portfólio- és konglomerátum hatások sem voltak azonosíthatók, figyelembe véve a Bonitas-csoport húsfeldolgozásán kívüli tevékenységeinek piaci részesedéseit, továbbá azt, hogy a magas piaci részesedésû szalámit gyártó Pick-csoport is az irányítást felette megszerzõ Bonitas-csoporttal azonos nagyságrendû vállalkozáscsoport. Gyógyító élelmiszer A Versenytanács évente több alkalommal hoz határozatot élelmiszerként forgalomba hozható terméknek gyógyhatást tulajdonító reklámokkal, tájékoztatásokkal kapcsolatban. A Vj-8/2005. számú ügyben a Versenytanács megállapította, hogy az Avalon Team Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást tanúsított azzal, hogy a Vivax, Metabol, Oxitarm és Életkristály termékek forgalmazása, valamint az azokkal kapcsolatos tájékoztatás során a termékeknek gyógyhatást tulajdonított. A vállalkozást a jogsértõ magatartás további folytatásától eltiltotta és helyreigazító nyilatkozat közzétételére, valamint 30 millió forint bírság megfizetésére kötelezte. A határozat aláhúzta, a gyógyhatású, az emberi szervezetre ható készítményeket keresõ vásárlók a fogyasztók speciális csoportját jelentik, akik a gyógyulás vagy gyógyító hatás, illetve a fogyás, a várt hatás reményében lényegesen érzékenyebben reagálnak az ezt ígérõ tájékoztatásra és anyagi erejüket meghaladó kiadásokra is hajlandóak. E piac fogyasztóit egészségügyi problémáik, testi és egyéb adottságokból adódó fogyatékosságaik fokozottan kiszolgáltatottakká teszik. A Versenytanács szerint gyógyhatásra utaló tájékoztatást csak az arra hivatott hatóság igazolásának (engedélyének) megszerzése után lehet adni. A Magyarországon forgalomba kerülõ, emberi fogyasztásra szánt termékek esetében kizárólag a jogszabályi felhatalmazással rendelkezõ intézmény jogosult annak elbírálására, hogy egy adott termék milyen típusú, milyen hatásmechanizmusú árukategóriába (gyógyszer, gyógyszernek nem minõsülõ gyógyhatású termék, vagy különleges táplálkozási igényeket kielégítõ élelmiszer stb.) sorolható be. Gyógyhatást akkor lehet egy készítménynek tulajdonítani, ha azt gyógyszerként, vagy gyógyszernek nem minõsülõ gyógyhatású termékként engedélyezték, s ehhez a hatásokat vizsgálatokkal igazolták, melyek eredményeit a szakhatóság (az Országos Gyógyszerészeti Intézet) elfogadta. Az engedélyezési szabályrendszer által kialakított besorolási rendszer egyben kijelöli az egyes kategóriákba tartozó készítmények, termékek elõállítási, forgalmazási, reklámozási feltételeit, illetve népszerûsítésük korlátjait, s így a vállalkozások nem tulajdoníthatnak gyógyhatást élelmiszereknek. 56 1.qxd :45 Page 6 A Versenytanács határozatai A reklámok versenyjogi értékelése A fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása tárgyában indított versenyfelügyeleti eljárások többsége a vállalkozások által közzétett reklámokkal kapcsolatosak: a kereskedõnek nem szabad lódítania A Versenytanács Vj-32/2005. számú ügyben hozott határozata összefoglalja az e téren alkalmazott alapelveket. Általános követelményként fogalmazódik meg, hogy a nyereség és vagyonszerzés céljából gazdasági tevékenységet folytató vállalkozásnak a magáról vagy termékeinek lényeges tulajdonságáról adott, fogyasztóknak szóló tájékoztatása igaz és pontos legyen. A fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolását tiltó rendelkezéseknek nem tényállási eleme sem a fogyasztóknak okozott sérelem megvalósítása, sem a fogyasztói panaszok rendelkezésre állása. A jogsértõ magatartás megvalósításához tehát nincs szükség a megtévesztés bekövetkezését megállapító konkrét fogyasztói panaszra. A jogsértés megállapíthatósága kapcsán a fogyasztói panaszok léte vagy hiánya nem bír jelentõséggel, mivel fogyasztói panaszok hiányában is tanúsítható a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartás. 6 A jogsértõ tájékoztatás akkor is megvalósul, ha utóbb mód van a teljes körû valós információ megismerésére, a versenytörvény ugyanis a fogyasztók tisztességtelen befolyásolására alkalmas tájékoztatást tilalmazza, e sérelem pedig a jogsértõ információk közreadásával befejezõdik. A Versenytanács szerint a reklámok megfogalmazása nem alapulhat azon az elven, hogy az ésszerûen eljáró fogyasztónak eleve ellenõriznie kell, az adott reklám állítása megfelel-e a valóságnak, illetve az más módon esetleg megtévesztõ-e. Egy reklám nem alapozhat arra, hogy tartalma szabadon meghatározható, bármit állíthat, mivel a fogyasztónak ésszerûen kell eljárnia, s õ ellenõrizze, hogy a reklám állítása megfelel-e a valóságnak. Ennek megfelelõen nem szolgálhat a vállalkozások versenyjogi mentesülésére az arra történõ hivatkozás, hogy a fogyasztó kellõ távolságtartással kezelje a reklámokat, a fogyasztó járjon el ésszerûen, a fogyasztó tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a reklámok állításait - további tájékozódással - ellenõrizze. Ez a szemlélet magában hordozza a tisztességes verseny egyik alapelemének, a bizalomnak, a piaci szereplõk állításaiba vetett hitnek az intézményesített megkérdõjelezését. A reklám fogyasztóknak szóló üzenetének megállapítása kapcsán a Versenytanács figyelemmel van arra, hogy a különbözõ marketingkommunikációs eszközök, illetve csatornák eltérõ módon képesek az információk fogyasztók részére történõ átadására. A reklámok általában igen kevés információ közlésére alkalmasak, s a velük való találkozás során a fogyasztó nem végzi el a reklámok részletes elemzését. A Versenytanács a Vj-170/2004. és Vj- 191/2004. számú ügyben az eljárás alá vont, mobiltelefon szolgáltatást nyújtó vállalkozás által elõadottakat elfogadva állapította meg, a marketingkommunikációs eszközök, illetve csatornák között különbség mutatkozik abban, hogy azok csak néhány vagy részletesebb információk közlésére alkalmasak-e. Általánosságban elmondható, hogy a legszûkebb információátbocsátó kapacitással a tömegkommunikációs médiumok (sajtó, tévé, rádió, óriásposzter) rendelkeznek. A Versenytanács szerint a nyomtatásban megjelent reklámok esetén jelentõséggel bír az abban foglalt egyes információk elhelyezése, egyes képek, információk kiemelése, illetve,,elrejtése", az alkalmazott betûnagyság, s minden más olyan reklámmegoldás, amely kihatással van a reklámban közvetített információk összhatására. A nyomtatott sajtóban megjelent reklámok és a szórólap által a fogyasztóknak közvetített üzenet kapcsán a címsoroknak, kiemeléseknek sokkal nagyobb a szerepük, mint az apró betûs közléseknek. A címsorokkal, kiemelt szövegrészekkel találkozó fogyasztó esetében nem szükségszerû, hogy a reklám más (adott esetben jóval kisebb betûvel szereplõ) közléseit is megismerje. A nyomtatott sajtóban megjelenõ reklám általában csak a fõsor, az illusztráció, egy limitált terjedelmû szövegtest és a reklámozó emblémája/logotípiája közlésére alkalmas. A televíziós reklámban az idõkorlátok miatt a sajtóhirdetésnél jóval kevesebb információ fér el. A vetítés rövid idõtartama, illetve a gyorsan pergõ képek miatt a reklám üzenete nem azonosítható a reklám forgatókönyvében egymás után megfogalmazott állítások összességével, s külön kiemelendõ, hogy a reklámban nem hangsúlyosan megjelenõ, kis betûmérettel elhelyezett írásbeli információ ténylegesen nem nyújt tájékoztatást a fogyasztók számára. Az óriásplakát befogadására egy autósnak maximum 1 másodperce, egy nem sietõ járókelõnek maximum 2-3 másodperce van. Ebbõl következõen az óriásposzter maximum 3 motívummal dolgozhat, amennyiben hatásos kíván maradni (fõsor, kép és embléma). A kiemelkedõen hatásos óriásposzterek két (kép, embléma) vagy csak egy motívummal mûködnek. A reklám fõüzenetének tehát kiemelkedõ szerepe van, s az apró betûs információk tájékoztatásban betöltött szerepe gyakorlatilag elhanyagolható.7 1.qxd :45 Page 7 A Versenytanács határozatai Ki lehet bejelentõ? A Gazdasági Versenyhivatalhoz benyújtott bejelentések esetén vizsgálatra kerül a bejelentõi minõség is A Gazdasági Versenyhivatalhoz gyakorta érkeznek olyan bejelentések, amelyeket egy érdekképviseleti szervezet nyújt be, sérelmezve, hogy valamely vállalkozás (jellemzõen: tagjainak a versenytársa) versenytörvénybe ütközõ magatartást tanúsít. A jogszabály értelmében versenytörvénybe ütközõ magatartás észlelése esetén a Gazdasági Versenyhivatalhoz intézett bejelentéssel élhet az, akinek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Ha a vizsgáló úgy dönt, hogy az adott bejelentés alapján nem indít versenyfelügyeleti eljárást, a bejelentõ e határozattal szemben a Versenytanácshoz fordulhat jogorvoslattal. A jogorvoslati kérelmek elbírálása során a Versenytanács vizsgálja, hogy fennáll-e az érintettség, azaz a bejelentõ jogát vagy jogos érdekét az ügy sérti-e, az ügygyel a bejelentõ közvetlenül érintett-e. A Versenytanács az elmúlt idõszakban több határozatában leszögezte, érdekvédelmi szervezeteknek nincs önálló bejelentési jogosultságuk, mivel nem a szervezetet, hanem annak tagjait érinti közvetlenül a piaci magatartás. Ez az álláspont összhangban van egyrészt a versenyfelügyeleti eljárásokat követõ bírósági eljárásokban kialakult gyakorlattal, mely szerint a bíróság csak abban az esetben fogadja be a bejelentõ jogorvoslati keresetét, ha a felperes perindításhoz fûzõdõ érdeke nyilvánvaló és közvetlen, másrészt a bejelentések kapcsán hozott versenytanácsi határozatok felülvizsgálata során követett bírói gyakorlattal. Ez utóbbi körben megemlítendõ a Fõvárosi Bíróság B-504/2004. számú ügyben hozott végzése, amely szerint a bejelentõi státusz és az azt megilletõ jogok akkor illethetnek meg érdekvédelmi szervezetet, ha kifejezett törvényi felhatalmazása van az adott ügyben való fellépésre. Mivel a versenytörvény ilyen felhatalmazást nem ad, ezért általános érvénnyel mondható, hogy bejelentõi státusz versenytársat megillethet, de érdekvédelmi szervezetet nem. Ennek megfelelõen a Versenytanács érintettség hiánya miatt elutasítja a valamely érdekképviseleti szervezet által benyújtott jogorvoslati kérelmet. A versenytörvény november 1- jén hatályba lépõ módosítása jelentõs változást hoz a bejelentések, panaszok szabályozásában, egyebek között kimondva, hogy a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozó, a törvény és az EK- Szerzõdés adott rendelkezéseibe ütközõ magatartás észlelése esetén bárki bejelentéssel vagy panasszal élhet a hatósághoz. Vadászidény A Versenytanács az elmúlt idõszakban két esetben is fellépett vadgazdálkodással kapcsolatos versenyt korlátozó megállapodásokkal szemben. Az eljárás alá vontak bíróság elõtt keresik igazukat A 34 eljárás alá vonttal, köztük a Vadgazdasági Termékek és Szolgáltatások Terméktanácsával (Terméktanács) és a Budapesti Agrárkamarával (Agrárkamara) szemben lefolytatott Vj-89/2003. számú ügyben feltárásra került, hogy a Terméktanács ra szóló vadászati árjegyzékjavaslata vadászatszervezõ vállalkozásokhoz került, amelyet azok annak megvitatása után november 5-i keltezéssel véglegesítettek november 28-i keltezéssel a Terméktanács is,,minimálárak évre" címmel árjegyzéket állapított meg. A és a évre szólóan a Terméktanács és az Agrárkamara által egyeztetett, bérvadászati ajánlott minimálárakat tartalmazó árjegyzék került elfogadásra 2002 végén. A Versenytanács megállapította, hogy az eljárás alá vontak magatartása alkalmas volt a gazdasági verseny korlátozására. A Versenytanács a Terméktanácsot 150 millió, az Agrárkamarát 15 millió, további 15 bérvadásztató és vadászatszervezõ vállalkozást összesen 17 millió forint bírság megfizetésére kötelezte. A bírság kiszabásánál a Versenytanács figyelembe vette, hogy a Terméktanács kezdeményezte az egész piac befolyásolására alkalmas, a és a évre vonatkozó minimálárak meghatározását, azzal, hogy a évi minimálárak a Terméktanács és az Agrárkamara közös elhatározásaként jelentek meg a piacon, nem kívánatos kölcsönhatásban orientálva a bérvadásztató jogosultakat és a vadászatszervezõket az általuk alkalmazott árak meghatározásakor. A Versenytanács következetes gyakorlata szerint az ajánlott vagy kötelezõ minimálárakban való megállapodás, az ezekre vonatkozó szervezeti döntés tiltott. Az ilyen egyezség megakadályozza, hogy az árak a kereslet-kínálat szerint alakuljanak. Az áregyeztetésben részt vevõ vállalkozások nem érdekeltek az innovációban és a költséghatékony termelésben. Az egyeztetett ár megvédi a kevéssé hatékony versenytársat, s nem ösztönzi a szolgáltatás minõségének javítására és árának kedvezõbbé tételére. A Terméktanáccsal és 12 vállalkozással szemben indított, Vj-132/2003. számú eljárásban megállapítást nyert, hogy a Terméktanács augusztus 28. és április 8. között a tagságára nézve kötelezõ, de az egész vadhús felvásárlási piacra is továbbgyûrûzõ nagyvadfelvásárlási árakat határozott meg 11 alkalommal. Az egész vadhúsfelvásárlási piacot érintõ magatartás alkalmas volt arra, hogy a vadhúsfelvásárlók egymás közötti, a termelõk egymás közötti versenyét korlátozza, 78 1.qxd :45 Page 8 A Versenytanács határozatai valamint a vadhúsfelvásárlók és termelõk közötti alku szerepét gyengítse és a piac egységesedését eredményezze. A Versenytanács a verseny korlátozására alkalmas döntéseket hozó Terméktanáccsal szemben 80 millió forint bírságot szabott ki. Mivel a versenyjogi felelõsséget a Terméktanács viseli ármeghatározó döntéséért, az eljárás alá vont tagok vonatkozásában az eljárás megszüntetésre került. A bírságoló határozatokat, így ezeket is általában megtámadják az érintettek a Fõvárosi Bíróság elõtt, így az ügy végleges lezárására még több évet kell várni. Gra-fifika A mûvészi tartalmat hordozó szolgáltatás sem mentesül a versenyszabályok alól A hazai tervezõgrafikusi tevékenységet végzõk egy része három egyesületi formában mûködõ társadalmi szervezetben rendelkezik tagsággal. A Vj-98/2004. számú ügyben bizonyítást nyert, hogy a Magyar Tervezõgrafikusok Egyesülete évek óta ad ki részletes tervezõ grafikusi árjegyzéket, amely nemcsak tagsága, de a megrendelõk és a piac többi szereplõje számára is hozzáférhetõ. Az árjegyzékek kiadásához 2000 áprilisától a Magyar Alkotómûvészek Országos Egyesülete és a Magyar Képzõ- és Iparmûvészek Szövetsége is csatlakozott, legalábbis oly módon, hogy nem kifogásolta az árjegyzék kiadójaként történõ feltüntetését. Az árjegyzékek meghatározták az egyes tervezõgrafikai szolgáltatások minimumárait, valamint egyéb ártényezõket is (pl. vázlatdíj, sürgõsségi felár). A Versenytanács megítélése szerint az eljárás alá vontak magatartása alkalmas a verseny korlátozására. Kiemelésre került, a jogsértés megállapíthatósága szempontjából közömbös, hogy az egyesületek csak tájékoztatónak szánták az árakat, mert önmagában a díjtételek közzétételét is tiltja a versenytörvény. Mindhárom eljárás alá vont egyesületi formában mûködõ társadalmi szervezet, egyiküket sem illeti meg jogszabályi felhatalmazáson alapulóan piaci árak meghatározása, még ajánlati formában sem. Megjegyezte a Versenytanács, önmagában még egy kamarai minõsítés (amellyel a Magyar Tervezõgrafikusok Egyesülete egyébként sem rendelkezett) sem lenne elegendõ 8 ajánlott árak versenyjogilag nem kifogásolható meghatározására erre vonatkozó kifejezett törvényi felhatalmazás hiányában. A Versenytanács a Magyar Alkotómûvészek Országos Egyesületével szemben , a Magyar Tervezõgrafikusok Egyesületével szemben , míg a Magyar Képzõ- és Iparmûvészek Szövetségével szemben Ft bírságot szabott ki. A bírságok összegének megállapításakor a Versenytanács egyebek között figyelemmel volt az egyesületek tagsága közötti átfedésekre. A határozatot bíróság elõtt megtámadták. Az idõ pénz A GVH az ÁSZF módosítását követõen megszüntette az RTL Klubbal szemben indított eljárást A médiatörvény korlátozza a televíziós csatornák által reklámra fordítható idõt. Az nem haladhatja meg óránként a 12 percet és a mûsorok megszakíthatóságára nézve is vannak korlátozó szabályok. Így a gyakorlatban általában 8-9 perc reklámidõ értékesíthetõ jogszerûen óránként, aminél lényegesen nagyobb reklámigény jelentkezik a magas nézettségû televíziócsatornáknál. Az RTL Klub ezért évre változtatott a reklámidõ ellenértékének megállapítási módján évig elõre meghatározta a reklámidõ (pontosabban: adott konkrét reklámidõ nézettségének) ellenértékét és addig fogadott el megrendeléseket, amíg azok az elõzõek szerinti idõkereten nem terjedtek túl. Az új rendszerben az RTL-Klub adott idõszakra (egy hónap) nézve az összes megrendelést elfogadja. A megrendelésben azonban a reklámozónak azt kell vállalnia, hogy adott összeget (költségvetést) az RTL- Klub részére az igényelt reklámok ellenértékeként megfizet. Ezen összegért az egyes reklámozók olyan mennyiségû reklámidõt (nézettséget) kapnak, amennyit az idõkeret - a többi megrendelõi igényt is figyelembe véve - lehetõvé tesz. Ily módon egységnyi nézettség ellenértékét (az ún. csatornaátlagárat) csak az adott hónapot követõen ismerhetik meg a reklámozók. Az új rendszer következtében elsõ félévben a csatorna-átlagárak jelentõsen (közel 25 százalékkal) emelkedtek. A GVH versenyfelügyeleti eljárást indított annak vizsgálatára, hogy a csatornaátlagárak utólagos és egyoldalú megállapításával az RTL-Klub megsértette-e a Tpvt. gazdasági erõfölénnyel való visszaélést tiltó rendelkezéseit. Az eljárás során a GVH megállapította, hogy a csatornaátlagár,,utólagos" megállapítása önmagában nem jogszerûtlen, mert következetesen érvényesített gyakorlata (pl. Vj-126/2000.) szerint az árat meghatározottnak kell tekinteni akkor is, ha a szerzõdés nem tartalmazza a szolgáltatásért fizetendõ pénzbeli ellenszolgáltatás összegét, de az árat a teljesítéskor a szerzõdés alapján ki lehet számítani. Az ár,,utólagos" megállapításának egyértelmûsége azonban csak szükséges, de nem elégséges feltétele a jogszerûségnek. Maga a számítási módszer is tartalmazhat olyan elemeket, amelyek tisztességtelenül megállapított (túlzottan magas) árhoz vezet(het)nek. Az ármegállapítási módszer vizsgálatakor a GVH abból indult ki, hogy a túlzottan magas ár fogalmilag kizárt olyan esetben, ha az adott áru (szolgáltatás) objektíve korlátozottan állítható9 1.qxd :45 Page 9 A Versenytanács határozatai elõ, és az alkalmazott áron a teljes menynyiség gazdára talál. Ilyen feltételek mellett ugyanis nincs jóléti veszteség, mert nem juthattak volna a fogyasztók több áruhoz, ha az eladó alacsonyabb árat érvényesít. Ilyen árat nem is lenne célszerû versenyjogi eszközökkel kikényszeríteni, mert az szinte szükségszerûen az elosztás nem piackonform módszereihez (ismertségen alapuló árhoz jutás, sorbanállás, üzérkedés) vezet. A vizsgált idõszakban (2004. I. félévben) az RTL Klub által felhasznált reklámidõ megegyezett a régi rendszer érvényesülésének idõszakában felhasznált reklámidõvel. Ezért nem volt kétségbe vonható, hogy az RTL Klub I. félévében kihasználta a reklámidõ kapacitását, ami az elõzõek alapján azt jelentette, hogy díjai ezen idõszakban nem voltak tisztességtelenül megállapítottak. Az RTL Klub által alkalmazott új rendszert életbe léptetõ ÁSZF ugyanakkor nem tartalmazott rendelkezést arra nézve, hogy közölnie kell üzletfeleivel a következõ évre vonatkozó reklámidõt; illetve vannak-e és milyen következményei annak, ha az RTL Klub az,,ígért" reklámidõnél kevesebbet használ fel. A GVH Versenytanács RTL-Klubbal közölt elõzetes álláspontja szerint az, hogy ezen kérdéseket az új rendszer nem szabályozta, indokolatlan elõny kikötésének minõsül. Ezek hiányában ugyanis, ha az RTL Klub saját döntése alapján nem használja ki (vagy nem tudja kihasználni) reklámidejét, akkor annak számára nincs semmiféle hátrányos következménye, az teljes egészében a reklámozót terheli. A reklámozó tehát nem csak akkor fizetne magasabb csatorna-átlagárat (nem csak akkor kapna kevesebb nézettséget adott összegért), ha a kereslet megnõtt, hanem akkor is, ha az RTL Klub (bármilyen okból) nem használja ki a lehetséges (ígért) reklámidõt. Az RTL-Klub az elõzetes álláspont ismeretében kérte az eljárás szünetelését. A szünetelés esetére vállalta, hogy az ÁSZFet kiegészíti oly módon, hogy adott évre vállalt reklámidõt havi bontásban a megelõzõ év október 15. napjáig közzéteszi, azt nem csökkentve önkényesen az elõzõ évi reklámidõhöz képest. Ha pedig a saját érdekkörében felmerülõ okból kevesebb reklámidõt sugároz, akkor azt egyezõ többlet-reklámidõ automatikus biztosításával kompenzálja legkésõbb a sugárzást követõ második hónap végéig. Az RTL- Klub az eljárás szünetelésének idõtartama alatt az ÁSZF-et az elõzõeknek megfelelõen módosította, ezért a GVH vele szemben az eljárást megszüntette. Nemzetközi kartell a takarmányfoszfát piacon,,súgás után lebukott az eddig ismert leghosszabb ideig tartó kartell A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa június 29-én kelt, azóta jogerõre emelkedett határozatában megállapította, hogy a finn Kemira csoport és a belga Tessanderlo csoport vállalkozásai Magyarországot érintõen piacfelosztó és áregyeztetõ megállapodásban vettek részt. A nemzetközi kartell részeként megvalósult, 2003-ig tartó jogsértés óta ellentétes a magyar versenyszabályokkal. A kartell, melyre a párhuzamos ármozgás miatt több forgalmazó is gyanakodott, a takarmányfoszfát gyártását, forgalmazását érintette. A takarmányfoszfát legfontosabb vevõi állati takarmánygyártók és nagy hústermelõk, akik maguk keverik a takarmányt. A kilencvenes éveket megelõzõen indult együttmûködésben, melynek a magyar piac csak csekély részét jelentette, az iparág legjelentõsebb résztvevõi piaci részesedésük megõrzését kívánták biztosítani. Az évek során a megállapodás számos feltétele, a résztvevõk köre és földrajzi lefedettsége is módosult, 1991 után terjesztették ki többek között Magyarország területére is. Az együttmûködés idõtartama alatt a résztvevõk információt cseréltek - többek között - az eladott mennyiségekrõl és az árakról, mennyiségileg értékelték a piaci keresletet, elosztották a kvótákat, amikor pedig túlhaladták az "engedélyezett" kvótát, kompenzációs mechanizmusban állapodtak meg. A magyar leányvállalatok nem a kartell szervezésében, hanem annak végrehajtásában vettek részt. Az eljárás megindítására a GVH engedékenységi politikája alapján került sor: a Kemira elsõként jelentkezett a GVH Kartell Csoportjánál, bizonyítékokat szolgáltatva az európai kartell magyar hatásairól. Ezt követõen a Tessanderlo is elismerte a jogsértést, további fontos írásos bizonyítékokkal szolgálva. A GVH engedékenységi politikája a titkos kartellek feltárása, a még mûködõ összejátszások destabilizálása érdekében a versenyfelügyeleti bírság teljes vagy részleges elengedését helyezi kilátásba az együttmûködõ vállalkozások részére. Ennek köszönhetõen az eljárás megindulását segítõ Kemira a bírság teljes összege alól mentesült, míg a másodikként jelentkezõ Tessanderlo 131 millió Ft bírságot köteles befizetni. A címzett vállalkozások a rendelkezésre álló határidõn belül nem támadták meg a határozatot bíróság elõtt. A GVH elnökének és a Versenytanács elnökének 3/2003. sz. közleménye szerint az egyébként kiszabható bírság teljes mértékben annak az egy vállalkozásnak engedhetõ el, amely (i) a GVH számára még nem ismert kartellrõl elsõként szolgáltat olyan információkat és bizonyítékokat, amelyek alapján a vizsgálat megindítható, vagy (ii) a GVH által már megindított eljárásban elsõként szolgáltat olyan új bizonyítékokat és információkat, amelyek alapján a jogsértés megállapítható, feltéve, hogy a benyújtás idõpontjában a GVH még nem rendelkezett elegendõ bizonyítékkal ahhoz, hogy a jogsértést megállapítsa; az eljárás során teljes mértékben együttmûködik, mindenre kiterjedõ feltáró magatartást folytat; a kartellben való részvételét megszünteti a kartell létrehozásakor egyetlen vállalkozást sem kényszerített a jogsértõ együttmûködésre 910 1.qxd :45 Page 10 Versenypártolás A Gazdasági Versenyhivataltól a versenytörvény alapján véleményt kell kérni minden olyan elõterjesztés esetén, amikor a készülõ szabályozás vagy beavatkozás a verseny viszonyait - így a vállalatok piacralépését, piacon maradását, a verseny intenzitását stb. - érinti. Azt, hogy a készülõ döntésnek van-e a verseny viszonyaira kiható jellege, az elõterjesztõnek kellene meghatároznia. Ez a szelekció azonban nem mindig sikeres. A GVH több olyan szabályozási tervezetet kap, amelyben ilyen elem nincsen, ellenben számos olyan esetre is van példa, amikor az elõterjesztõ nem veszi észre a versenykorlátozó elemeket a készülõ szabályozásban. A véleményeztetés kötelezettsége nem terjed ki az önkormányzati kompetenciába tartozó szabályozásokra, de a helyi önkormányzatoknak joga van kérdést intézni a GVH-hoz. Ugyancsak ritkán van példa arra, hogy a törvényalkotási parlamenti fázisában kerüljön sor véleménykérésre. Nincsen annak sem akadálya, hogy amennyiben sajtóból, vagy más úton jut a GVH tudomására a versenykorlátozó szabályozás tervezete, akkor megkíséreljen befolyást gyakorolni a döntéshozatalra tavaszán két olyan eset is történt, ahol a nyomásgyakorlás, a verseny érdekében való közbenjárás más-más útját kíséreltük meg alkalmazni több-kevesebb sikerrel. A két eset közös vonása, hogy a fix árak felszabadítása, vagy bevezetése volt a vita tárgya. Patikai árverseny a nem támogatott gyógyszerek piacain? A GVH csak részsikert ért el az új gyógyszertörvény megalkotása során: kevés tér nyílt a fogyasztók érdekeit szolgáló verseny elõtt 10 Az Európai Unió gyógyszerpiaci szabályozásaiban egyszerre lehet kitapintani a tagállamok közötti kereskedelmet akadályozó szabályozási korlátok leépítésének (lásd központi forgalomba hozatal engedélyezés intézményeinek megteremtése), az innováció ösztönzésének (szabadalmi védelem további kiterjesztése), a verseny fokozásának (generikus gyógyszerpiacokon), a fogyasztóvédelem erõsítésének (pl. fogyasztói információadás minimumainak standardizálása), s a gyógyszerbiztonság fokozásának, a támogatások piactorzító hatásai csökkentésének (átláthatósági direktíva) szándékait. Ezeknek a folyamatoknak a jegyében a 2001-ben egységesített gyógyszerpiaci szabályok 2004-ben módosításra kerültek, aminek következtében a magyar gyógyszertörvény is korrekciókra szorult. Az új gyógyszertörvény tervezetében - mely lényegében a korábbi termékbiztonsági, forgalomba hozatal-engedélyezési eljárásokat, fogyasztóvédelmi elõírásokat igazította az új európai elõírásokhoz - megjelent azonban néhány érdekes kiegészítõ elem is. Ezek a hazai gyógyszer kiskereskedelem tíz éve élõ, erõsen versenykorlátozó konstrukciójában kisebb deregulációt, némileg intenzívebb versenyt nyitottak volna meg: az eredeti elõterjesztés szerint a nem támogatott gyógyszerek piacán megszûnt volna az árrésszabályozás, és a - sajátos szabályozási technikával: negyedévenkénti kamarai árkihirdetéssel, és árengedmény-tilalommal kialakított - fix árak. Nem érintette volna azonban a dereguláció a leglényegesebb piacralépési korlátokat, s a nem vényköteles gyógyszereknek a 2003-as Európai Bírósági,,DocMorris" döntés nyomán felszabadításra,,ítélt" - határokon átlépõ internetes kereskedelmének - európai jogba ütközõ korlátait sem. A nem támogatott gyógyszerek piacain a szabad árverseny lehetõségének megteremtése élénk patikusi ellenállást váltott ki, mely nem nélkülözte,,az árverseny áremelést hoz" mondással való riogatást, vagy a,,társadalom közös érdeke az egyforma gyógyszerár, mert ez biztosítja a hozzáférési esélyegyenlõséget" jellegû szólamok hangoztatását. A Gazdasági Versenyhivatal ban részletes elemzést készített a gyógyszerpiacról, melyben a gyógyszer-kiskereskedelem területén erõteljes deregulációt (pl. patikaalapítási korlátok feloldása, nem vényköteles piacokon az árverseny lehetõvé tétele), emellett pedig néhány kiegészítõ - a hozzáférési garanciákat javító - állami beavatkozások megteremtését (területi és készenléti pótlék), illetve a fogyasztói információs aszimmetria csökkentését sürgette. A törvény parlamenti tárgyalása során megkereste tehát a GVH a tervezetet tárgyaló Egészségügyi Bizottságot, hogy meggyõzze: szükség van a verseny strukturális korlátainak legalább részleges lebontására (a patikaalapítási korlátoknak a szolgáltatási versenyt erõsítõ feloldására) ahhoz, hogy az árverseny lehetõségének megteremtésétõl várt pozitív hatások bekövetkezzenek. Ezzel párhuzamosan a gyógyszertári lobbisták is erõteljes nyomást gyakoroltak (aláírásgyûjtés a lakossági tiltakozás igazolására, magyar kisvállalkozói érdekekre történõ hivatkozások stb.), hogy ne lehessen a patikák között árverseny, fennmaradjanak a gyógyszer-kiskereskedõk versenytõl védett pozíciói. A küzdelem végeredménye fontos, de csupán részleges elõrelépés a versenypiac irányába: A támogatott gyógyszerek körében megmarad az árrésszabályozás, s a gyógyszertárak kizárólag térítési díjon szolgálhatnak ki gyógyszert a betegeknek (ez garanciát jelent a biztosítottak és a társadalombiztosítás számára is, mert egyértelmûen törvénysértõvé tesz minden olyan patikusi fenyegetést, amely a teljes áras gyógyszer expediálásra például legutóbb nyarán felbukkanhat). Fennmarad a miniszteri árrésszabályozás a nem támogatott gyógyszerek körében is, s ezzel együtt termékszinten lesz kötelezõ érvényesíteni maximumként a szabályozott árrést. Más-más árak lehetnek a patikákban attól függõen, hogy az adott vállalkozás mennyiért szerzett be egy adott készítményt, illetve ennél is alacsonyabb ár formájában ad-e saját maga további kedvezményt a vásárlóinak. Ez valójában érdeke a vásárlóknak, de nem anynyira érdeke a patikusoknak, s a gyártók, illetve nagy- és kiskereskedõk versenyének függvényében eredményezhet árkü-11 1.qxd :45 Page 11 Versenypártolás lönbségeket, esetleg árcsökkenést egyes gyógyszertárakban. Megmarad a fogyasztói árak tájékoztató jellegû közzétételének lehetõsége a kamara számára, de az állami szabályozás e tekintetben megszûnik, így a kamarán múlik, hogy él-e és hogyan a felhatalmazással. A versenyjog alkalmazása szempontjából a jövõben a közzététel részleteiben, módjában való megegyezés már vállalatok közötti megegyezésnek minõsül. A gyógyszertár-alapítás és a gyógyszer kiskereskedelmi forgalmazás korlátai fennmaradtak, nem lett nagyobb piaci ösztönzés sem a folyamatos nyitva tartásra, sem az egyéb, egészségügyi vagy kényelmi többletszolgáltatások (gondozás, elkülönült tanácsadás, házhoz szállítás, internetes árusítás stb.) nyújtására, bár kétségtelen, hogy a miniszter felhatalmazást kapott az utóbbiak szabályozására. A változás a GVH prognózisa szerint nem fog intenzív árversenyt elindítani. Ennek egyrészt az az oka, hogy a jelenlegi maximált árrések szintje eléggé megközelíti a kiskereskedelem (jellemzõen mikro- és kisvállalkozások) indokolt költségeinek szintjét, s kevés tartaléka van a patikáknak az árversenyre. Emellett, mivel a belépés továbbra is szinte lehetetlen a patikapiacra, a verseny kényszerébõl fakadó ösztönzöttség foka is alacsony. A másik ok, hogy európai összehasonlításban a nagykereskedelmi árrés is lecsökkent, emellett az utóbbi években a nagykereskedelem erõsen koncentrálódott, ami a nagykereskedelmi vállalatok közötti ár- és rabatt verseny intenzitását csökkentette. Ezzel a beszerzésnél megszerezhetõ,,árkedvezmények között is relatíve kicsik a különbségek. Ezzel együtt is fontos változást jelent, hogy a gyógyszertárak között a nem támogatott gyógyszerek körében árkülönbségek alakulhatnak ki, amelynek megjelenése a vásárlói viselkedés megváltozását eredményezheti. A saját árak listáinak patikában való kifüggesztése, más típusú közlése is új elem lesz a gyógyszertári gyakorlatban. A hazai fogyasztói árérzékenység minden piacon elég magas. Várható tehát, hogy az árkülönbségek megjelenése hatni fog a vásárlók patikák közötti választására, ami visszahathat a patikák közötti ár- és szolgáltatási versenyre is. Megváltozik a hatóságok jogalkalmazási terhe is. Az árhatóságnak (minisztérium) ellenõrzést kell folytatnia legalább a nagyobb forgalmú, vagy láncként mûködõ, s közösen beszerzõ gyógyszertárakban azért, hogy a termékszintû árazási szabály (hatósági árrés) betartását ellenõrizze. Mivel megszûnt a patikák közötti árversenyt korlátozó törvényi elõírás, megnyílik a lehetõség a versenyjog alkalmazására, nagyobb odafigyelést igényel a versenyhatóság részérõl is a gyógyszertárak árazási gyakorlata. Szemben az árral: fix ár a taxipiaci verseny érdekében? Vannak, akik úgy gondolják, hogy a romboló árversenynek gátat kell szabni avagy hogyan küzd a taxis lobbi a fogyasztók érdekeiért 2004 nyarán a Parlament ellenszavazat nélkül hagyta jóvá a Gazdasági Versenyhivatal elnökének szokásos évi beszámolóját. Nemsokra rá elsöprõ többség és csupán két ellenszavazat fogadta azt a kormánypárti képviselõk által jegyzett egyéni képviselõi indítványt, amely megágyazott a taxisok egy része által követelt fix tarifát lehetõvé tevõ árszabályozásnak. Az elsõ esetben a fogyasztók versenyhez fûzõdõ érdekeit védõ versenyhivatal munkáját ismerték el, a második alkalommal viszont egyes érdekcsoportok üzleti érdekeit szolgáló versenyellenes döntést hoztak. A két egyéni képviselõ indítványa az árak meghatározásáról szóló törvény módosítását célozta. A javaslat részletes szakmai vitára nem került, a kormányzat kétsoros álláspontja Budapest idegenforgalmi jelentõségére utalt az ügyben. Vajon tényleg igaz, hogy a városba érkezõ idegent a fix tarifa védi meg a hiénák ellen, ha a maximált tarifa sem képes erre? Az ártörvény mellékletében hosszú évek óta csak maximált hatósági áras termékek és szolgáltatások szerepeltek. Az érintett piacok jellemzõen klasszikus közszolgáltatások. A döntés óta ismét lehet példa az árversenyt teljesen kizáró rögzített árra, ráadásul egy közérdekûnek nem feltétlenül mondható területen. A törvénymódosítást kezdeményezõ képviselõi indítvány szerint a taxisok indokolatlanul alacsony árakkal próbálnak versenyelõnyhöz jutni, ami rontja a szolgáltatási verseny esélyét. Ezt hívják a versenyjogban árversenynek, amit ezidáig a fogyasztói érdekeket szolgáló, bár a piaci szereplõk számára kétségtelenül kényelmetlen jelenségként ítélt meg a Gazdasági Versenyhivatal. A képviselõi indítvánnyal egybecsengõ vállalati védekezéseket árkartell ügyekben ezidáig következetesen elutasította a Versenytanács. Ennek legékesebb példája a budapesti taxikartell ügy, amikor a versenyhatóság nyolc taxis társaságra rótt ki áraik egyeztetése miatt több milliós bírságot (az ügy bírósági felülvizsgálata folyamatban van). Az ügyben a Versenytanács elutasította azt a védekezést, mely a tarifaszabályozás irányába tett lépésként próbálta jobb fényben feltüntetni a kartellt. Látni kell, hogy érdemben nem sok különbség van egy privát árkartell és az állami árrögzítés között, különösen, ha az államilag, vagy önkormányzat által rögzített ár a piaci szereplõk által reálisnak tartott áron alapul. Mindkét formáció kiiktatja a piacok hatékony mûködéséhez szükséges és a fogyasztók versenyhez fûzõdõ érdekével egybeesõ árversenyt. Nem kellett sokáig várni és 2005 tavaszán a fõvárosi önkormányzat számára elõterjesztés készült, amely már konkrét formába öntötte az ártörvényi felhatalmazáson alapuló fix tarifát. Nem mellékes az sem, hogy hogyan, hiszen nem csupán azokra a fogyasztói döntési szituációkra korlátozta a fix árat, ahol egyértelmûek a potenciális utas választási lehetõségének korlátai (utcai leintés, vagy droszton történõ indulás, ahol a szakmai szokások szerint az érkezési sorrend határozza meg az indulási sorrendet is), hanem azokra a további szolgáltatásfajtákra is (szerzõdéses fuvar megállapodások, elõrendelés), ahol az elõzetes tájékozódás és választás lehetõsége létezõ valóság. Az elõterjesztésben szereplõ tarifa mértékére is érdemes néhány szót áldozni, hiszen a jelenlegi maximált tarifa szintjén javasolta rögzíteni az árakat, megfejelve még egy kiállási díjjal is, amit akkor kellett volna fizetni, ha rendelésre megy a taxi. Megjegyzendõ, hogy éppen az utóbb említett szolgáltatási területeken a tavasz folyamán mélyen, akár 30-40%-kal is a hatósági ármaximum alatt voltak a piaci verseny hatására kialakult árak, miközben a fuvarszervezõ cégek még így is alacsony, 30% körüli kapacitáskihasználásról panaszkodnak. Bebizonyosodni látszott az a félelem, hogy a törvényi felhatalmazás alapján az árszabályozás mellett döntõ önkormányzat 1112 1.qxd :45 Page 12 Versenypártolás olyan díjakat rögzít, amelyek nem az utasok, hanem a taxisok vélt érdekeit szolgálják. A javaslat szerint azért lett volna jobb ez az ár a fogyasztónak, mert a rögzített ár kiszámítható, ellenõrizhetõ. A taxisokról kialakult rossz vélemény is javulhat. Ugyancsak érdekes az az indok, amely szerint az árverseny elõnyei csupán látszólagosak. Ezek szerint az az utas jár majd jól, aki jóval többet fizet, mint amennyibe a fuvar jelenleg kerülne. Figyelemre méltóak voltak azok az érvek is, amelyek a taxisok megélhetési problémáiról, vagy adót nem fizetõ mulasztásairól szóltak. Ezek szerint a taxisok érdekei, vagy az állam adóbevétel növeléséhez fûzõdõ szempontjai elõbbre valók az utasok érdekeinél? Vagy tényleg hihetõen hangzik, hogy a taxisok egy része által szorgalmazott fix tarifa egybeesik a fogyasztói érdekekkel? Tényleg igaz, hogy ha magas lenne a tarifa, ettõl egy csapásra befizetnék a helyi iparûzési adót a taxisok, vagy javulna a megélhetésük? Vajon tényleg nem mûködnek a kereslet-kínálat törvényei ezen a piacon? Egy nagymértékû áremelés nem váltana ki kínálatnövekedést és egyúttal keresletcsökkenést? Tényleg javulna a taxisok megélhetése, adófizetési hajlandósága, ha még több lenne az eszkimó és még kevesebb a fóka? Mindezzel nem azt szeretnénk mondani, hogy az árkérdés közömbös, vagy hogy az állam ne is vegye magának a bátorságot megálljt parancsolni a gyanútlan utasokat kihasználó "taxisoknak", ne végezze el adóbeszedési feladatait. Ennek azonban nem az árak rögzítése a módja. Nagy hiba egy komplex szabályozási kérdéskörbõl egyetlen elemet kiragadni és a többi, ezzel szervesen összefüggõ egyéb szempontot mint például a taxisengedély-feltételei, a drosztrendszer, fogyasztói tájékoztatás mikéntje, ellenõrzések gyakorisága teljesen érintetlenül hagyni. Tetszik vagy sem, ha az állam szabályoz, akkor a szabályok betartását ellenõrizni kell, akár taxaméterekrõl, akár adófizetésrõl, akár hatósági ármaximálásról van szó. Költeni kell emellett a fogyasztói tájékoztatásra is. Nem elég drosztokat kijelölni, ott nem haszontalan az adott városban érvényes sajátos szabályokról is tájékoztatni, ideértve az ármaximumokat is, különösen a repülõtereken, és a pályaudvarokon. És ha már vannak drosztok, nem árt olyan táblákat is kitenni, amik irányt mutatnak a tájékozatlan utazni vágyóknak arról, hogy merre kell menni, ha taxiba akar szállni. 12 A jelenlegi körülmények mellett a taxis társadalom rendkívül összetett: a taxis,,hiénák" keverednek a több éve becsülettel dolgozó taxisokkal, az autópark összetételét nem is említve. Eltérõ költségekkel, eltérõ színvonalon dolgozó taxisoknak egységes árat szabni nem lehet. Több iparágban szerzett tapasztalatok alapján látjuk, hogy nagyon nehéz, ha nem lehetetlen a hatósági árakat,,jól meghatározni. Még ha feltételezzük is az ármegállapítók jószándékúságát és pártatlanságát, hozzáértését, nehéz ledolgozni az árakhoz költségadatokat szolgáltatók információs elõnyét is. Az indoklás természetesen nem nélkülözte az utalásokat az európaiságra sem. Hiszen május 1. óta EU-tagok vagyunk. Az európai kitekintés azonban kimerül egy tényekkel alá nem támasztott röpke mondattal, mely szerint a fix árképzés megfelel az Európai Unió tagországai gyakorlatának. Az európaiság kapcsán eszébe jut viszont a versenyért aggódó embernek, hogy a csatlakozás óta nem csak a vállalkozások, hanem az állam számára is kötelezõek az uniós versenyszabályok. Egy példát említve, a tagállam nem hozhat olyan jogszabályt, amely hatástalanná tenné a vállalatokra vonatkozó versenyszabályokat. Ha a vállalkozásoknak tilos az árkartell - márpedig tilos -, akkor az állam nem biztathatja, vagy nem kötelezheti a piaci szereplõket kartellezésre. Mind a parlamenti képviselõi indítványban, mind az önkormányzati rendelet elõkészítési fázisában hangsúlyozásra került, hogy az árrögzítés még nem jelenti a történet végét. A következõ megoldandó,,probléma abban rejlik, hogy túl sok a taxis. Egyetlen példaként Bécs városát szokás emlegetni. Nem tudjuk, hogy ilyen érzés felmerül-e azokban, aki nem a sógoroktól, hanem például New Yorkból tér haza Budapestre, vagy esetleg turistaként érkezik hazánkba - ha már az idegenforgalomra olyan gyakran hivatkoztunk a törvény- és rendeletmódosítás érdekében. De ne legyenek kétségeink! Ha képviselõink egyhangúan fogyasztóvédõ rendelkezésként ünnepelték az árverseny kizárását, úgy a taxis kvóta bevezetésére is lenne meggyõzõ magyarázat. És abban is bizonyosak lehetünk, hogy ha lesz majd kvóta, ahhoz nem árveréssel lehet majd hozzájutni, hanem érdemekért cserébe, ahogyan az az orvosi praxisjog esetén is megtörtént. Érdemes azért megjegyezni, hogy a GVH más példákat (brit, svéd, holland, ausztrál) talált a taxipiaci szabályozások átalakítására. Nagy-Britanniában az ottani versenyhatóság (OFT) 2003-ban végzett részletes elemzést a taxipiaci szabályozásokról és javaslatot tett a deregulációra (különösen az engedélyek számának korlátozását kívánják megszüntetni). Az OFT tanulmánya részletes áttekintést ad más országok akkori szabályozási beavatkozásairól és a szabályozások tervezett átalakítási irányairól is, amelyekbõl világosan kirajzolódik egy deregulációs irány mind a létszám, mind pedig az árszabályozást tekintve, ellenben a fogyasztóvédelmi jellegû elemek fenntartása, vagy szigorítása több helyen is napirenden volt. Érdemes azt is tudni, hogy mindazokban az országokban, ahol a létszámszabályozás effektív korlátot jelent a belépésre, azzal küzdenek, hogy a licenc megvásárlásakor felmerült többletráfordításokat (holtteher veszteség) hogyan lehetne úgy megszüntetni, hogy azok a taxiengedélytulajdonosok, akik emiatt hiteleket felvéve eladósodtak, ne menjenek tönkre a piac felszabadításakor. (Ilyen probléma merülne fel nálunk is, ha például az orvosi praxisjog megszûnne.) Az idei év tavaszán a Gazdasági Versenyhivatal is sziszifuszi munkát (polgármester és jegyzõ megkeresése, sajtóközlemény, tárgyalások az elõterjesztés készítõivel) végzett azért, hogy megakadályozza a budapesti tarifák fixálását. Eddig sikerült elérni, hogy ne kerüljön az önkormányzat elé az elõterjesztés. Sajnos nincsenek kétségeink abban, hogy egyes lobbistáknak több erõforrásuk van, hogy ismételt erõfeszítéseket tegyenek a fix árak bevezetésére, miközben a fogyasztói érdeknek nincsenek hasonlóan erõs lobbiszervezetei. A küzdelmet azonban nem adjuk fel.13 1.qxd :45 Page 13 A tárgyalóteremben történt Mozikartell a Csillagok háborúja folytatódik? A Fõvárosi Bíróság február 28-én kelt ítéletében elutasította a felperesek kereseteit. A Versenytanács 2003 novemberében hozott határozatában megállapította, hogy a Mammut, az Eurocenter, a Lurdy-Ház, a Duna Plaza, a Campona, a Westend, a MOM-Park bevásárlóközpontokban mozikat üzemeltetõk április 25-i áremelésüket versenykorlátozó módon, összehangoltan valósították meg. A GVH ezért az alábbi bírságot szabta ki: Intercom Nemzetközi Kulturális Szolgáltató Rt. 83 millió Ft. Palace Cinemas Magyarország Szórakoztató Kft. és a UCICE Magyarország Szórakoztató Kft. IV. r. egyetemlegesen 83 millió Ft. Budapest Film Kulturális Szolgáltató Kft. 37 millió Ft. A Versenytanács a közvetett és a közvetlen bizonyítékok együttes értékelésével, valamint a bizonyítási teher jogkövetkezményeinek levonásával maga is meggyõzõdött az eljárás során, hogy az eljárás alá vont vállalkozások április 25-i áremelésüket tiltott összehangolt magatartással valósították meg, mert az áremelés lényeges elemeinek (tárgy, mérték, idõpont) azonosságát, illetve nagyfokú harmóniáját mutató árjelenség nem az érintett piac törvényszerûségeibõl kizárólag adódó következmény, azaz kifogásolhatatlan magatartás volt. A Versenytanács emlékeztetett arra, hogy összehangolt magatartásnak minõsül, ha két vagy több vállalkozás egymással tudatosan együttmûködik anélkül, hogy egymással megállapodást kötnének annak érdekében vagy azzal a hatással, hogy a verseny kényszerítõ nyomásától szabaduljanak, illetve azt enyhítsék. Az összehangolt magatartásnak nem feltétele közös cselekvési terv részletes kidolgozása, mert elégséges a versenytársak közötti olyan kapcsolatfelvétel, amelynek célja vagy hatása a versenytársak jövõbeli magatartását képes befolyásolni. Ezzel a magatartással a megállapodáshoz hasonlóan kizárják vagy legalábbis jelentõsen csökkentik a versenyfolyamatban rejlõ bizonytalansági tényezõt, mint a hatásos verseny mozgatórugóját. Minden olyan kapcsolatfelvétel mint amilyen tetten érhetõ volt a jelen eljárásban, amely célja vagy hatása a versenytárs tudomására hozni a tervezett saját magatartást, miáltal befolyásolható a másik magatartása, kizárja az egymástól függetlenül kialakult nem tudatos, de a tudatos párhuzamos magatartás megállapíthatóságát is. Az ítélet szerint annak bizonyításához, hogy az egy idõben megjelenõ közel egységes áremelés versenytörvénybe ütközik-e vagy éppen ésszerû párhuzamos piaci magatartásról van csupán szó, a konkrét egyeztetésekre utaló bizonyítékok mérlegelése mellett az érintett piac szerkezetének, mûködésének vizsgálata is szükséges. A bíróság egyetértett a versenyhivatallal abban, hogy a piaci folyamatok nem voltak annyira átláthatók, hogy a versenytársak legális módon biztosan tudhatták volna a másik tervezett áremelésének mértékét. Még ha az áremelés idõpontja a két sikerfilm, a Skorpiókirály és a Star Wars megjelenése miatt várható is volt, arra nem talált ésszerû magyarázatot, hogy miért pont 1090 forintos csúcs jegyár került alkalmazásra a multiplex mozikban. A Fõvárosi Bíróság a GVH által kiszabott bírságok összegén sem változtatott. Mint emlékezetes, e határozatban a versenyhivatal a GVH elnöke és a Versenytanács elnöke által jegyzett közlemény szerint állapította meg a bírság öszszegét. Az ítéletet a felperes vállalkozások a Fõvárosi Ítélõtábla elõtt megfellebbezték. Fontosabb felperesi érvek: túl szûk a piacmeghatározás az árak az emelést követõen sem voltak teljesen egyezõek az áremelés idõpontja a sikerfilmek megjelenése miatt adott volt a 100 Ft-os emelés ésszerû, szokásos a piacon elsõsorban a filmforgalmazók határozzák meg a jegyár alakulását a GVH félreértelmezte a vállalkozások közötti telefonbeszélgetést és levél váltást a bírság mértéke a jogsértés rövid idõtartama miatt túlzott. 1314 1.qxd :45 Page 14 A tárgyalóteremben történt Még mindig nem került pont a közvilágítás-korszerûsítési ügyek végére A Versenytanács a Vj-176/2001. sz. ügyben hozott határozata kimondta, hogy a Dél-Magyarországi Áramszolgáltató Rt. (DÉMÁSZ) gazdasági erõfölényes helyzetével több esetben is visszaélt és emiatt a jogsértések súlyát tükrözõ, több tízmilliós bírságot szabott ki. A Versenytanács megállapította, hogy a DÉMÁSZ gazdasági erõfölényes helyzetben van az áramszolgáltatás piacán - ideértve a közvilágítási célzatú villamos energia szolgáltatását is. Szintén erõsek a pozíciói a kapcsolódó közvilágítás korszerûsítési, valamint üzemeltetési és karbantartási piacokon. A Versenytanács bizonyítottnak látta, hogy a DÉMÁSZ arra használta fel az áramszolgáltatás terén fennálló kizárólagos jogát, hogy a liberalizált közvilágításkorszerûsítési piacon megnehezítse versenytársai, a piacra újonnan belépõk helyzetét. Hasonló ügyben a TITÁSZ-t is elmarasztalta a Versenytanács. A Fõvárosi Bíróság március 30-án meghozott ítéletében az eljárás során beszerzett szakértõi véleményre alapozva alperes határozatát részben megváltoztatta, a kiszabott bírságot jelentõsen csökkentette. A Fõvárosi Bíróság alperes gazdasági erõfölényre vonatkozó megállapítását helyénvalónak találta. Hiányos indoklás miatt a bíróság az elsõ, a harmadik és a negyedik tényállás szerinti jogsértések tekintetében,,nem volt abban a helyzetben, hogy az elmarasztalások jogszerûségét megnyugtatóan megállapítsa. A szakértõi vélemény megállapításaira támaszkodva kimondta a bíróság, hogy a második és részben az ötödik tényállásban említett jogellenes magatartás,,nem volt a felperes terhére róható. Szintén a szakértõi jelentésre hivatkozva a kötbér mértékének túlzott mértéke kapcsán a GVH-nak adott igazat, így az ötödik tényállásban említett elmarasztalással egyetértett, a bírság összegét ehhez igazítottan leszállította. Az elsõfokú ítélet ellen mind a GVH, mind az áramszolgáltatók fellebbeztek. A Versenytanács nem jogerõs DÉMÁSZ határozatában visszaélésnek minõsített magatartások: 1. a közvilágítás korszerûsítéséhez kapcsolódó kivitelezési terv jóváhagyását mûszaki-biztonsági szempontokon túl tulajdonosi, üzemeltetési kérdésekben való megegyezéshez is kötötte; 2. a közvilágítás korszerûsítés kivitelezéséhez csak akkor járult hozzá, ha a Közvil Rt. megvásárolja tõle a leszerelésre kerülõ lámpatesteket; 3. a korszerûsített közvilágítás szolgáltatás nyújtásához szükséges szerzõdések megkötését, indokolatlanul hátráltatta; 4. azokkal az önkormányzatokkal, ahol a DÉMÁSZ végzi a közvilágítás korszerûsítését, az általánostól eltérõ, olyan kedvezõ feltételekkel vállalta villamos energia szolgáltatását és hibaelhárítást, amelyeket nem kínált azoknak a településeknek, amelyek más vállalkozást bíztak meg a korszerûsítéssel; 5. egyes önkormányzatokkal olyan hosszú távú teljes körû közvilágítás szolgáltatási szerzõdéseket kötött, amelyekben kötbér kikötésével megakadályozza, de legalábbis korlátozza az önkormányzatokat abban, hogy feljogosított fogyasztóként mástól is vásárolhassanak közvilágítási célra villamos energiát. A TITÁSZ-szal szemben az 1., 2. és 5. pontok szerinti jogsértések kerültek megállapításra. 1415 1.qxd :45 Page 15 A tárgyalóteremben történt A Legfelsõbb Bíróság elõzetes döntéshozatal ügyében hozott ítéletének ismertetése A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) hivatalból indított versenyfelügyeleti eljárást három vállalkozás ellen annak megállapítására, hogy azok irányítást szerezteke a Hejõcsabai Cement és Mészipari Rt. (HCM) felett. A GVH az eljárást megszüntette, mivel álláspontja szerint az irányítás megszerzésének ténye nem volt bizonyítható. A határozat felülvizsgálata iránt a HCM korábbi tulajdonosai nyújtottak be keresetet. A perindítási jogosultságukat arra alapították, hogy a jogellenes összefonódás fosztotta meg õket az eredetileg birtokolt HCM részvénymennyiségtõl, illetve hivatkoztak arra is, hogy tevékenységi körükbe tartozik a cementgyári hulladékégetés, ezért versenyjogi szempontból a cementgyárak piacán is megjelennének, azonban a sérelmezett irányításszerzés a piacra lépésüket akadályozza, és így nemcsak tulajdonosi, hanem versenytársi minõségben is sérelmet szenvedtek. Az elsõfokú bíróság a keresetet arra való hivatkozással utasította el, hogy a felperesek sem a Tpvt., sem az Áe. szerinti ügyfélnek nem minõsülnek, így ügyféli jogállásuk hiánya miatt a keresetindítási joguk hiányzik. A Pp (1) bekezdése alapján szintén nem állapítható meg perindítási joguk, mivel más piacon tevékenykednek, mint a vizsgált vállalkozások, és az összefonódásból eredõ polgári jogi jégsérelmük nem tekinthetõ olyan jognak, vagy törvényes érdeknek, mely perindítási jogosultságukat megteremtené. Az ítélet ellen e felperesek fellebbezést nyújtottak be, és kezdeményezték egyben az Európai Bíróság elõzetes döntéshozatali eljárását abban a kérdésben, hogy a keresetindítási jogukat az Európai Bíróság Pp.-hez képest tágabb értelmezést adó gyakorlata szerit kell-e megítélni. A másodfokú bíróság keresetet elutasító ítélete szerint a GVH-nak nem kellett alkalmaznia a közösségi jogot a határozata meghozatala során, így a közösségi jog és a közösségi bíróságok gyakorlatának vizsgálatára nem is kerülhetett sor. Közösségi jog alkalmazására csak a május 1-e után hozott határozatok esetében kerülhet sor, mivel az elõzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére vonatkozó eljárási szabályokat május 1-i hatálylyal iktatták be a Pp.-be. A felperes felülvizsgálati kérelmében arra hivatkozott, hogy a folyamatban lévõ ügyekben is alkalmazni kell az elõzetes döntéshozatali eljárásra vonatkozó szabályokat. Álláspontja szerint a kérelem keresetindítási jogra (eljárási kérdésre) vonatkozott - arra, hogy milyen esetben tekinthetõ a felperes közvetlenül és személyében érintettnek, ha a határozat a vállalkozások összefonódásának engedélyezése iránti olyan eljárásban született, amely eljárásban a felperes sem kérelmezõként, sem eljárás alá vont vállalkozásként nem szerepelt. Ezért a közösségi jognak a keresetindítási jogosultságra vonatkozó szabályait alkalmazni kell a perben, függetlenül attól, hogy mikor hozta meg a határozatát az alperes. A Legfelsõbb Bíróság (LB) ítélete szerint alaptalan volt a felperes felülvizsgálati kérelme a keresetindítási jog megállapítására, és a közösségi jog alkalmazására irányuló részében. Az ítélet szerint a kérdés eldöntésének lényege, hogy egy adott idõintervallumban, azaz a Tpvt. 83. (1) bekezdése szerinti keresetindítási határidõben a keresetindítási jogra vonatkozó szabályok szerint a felpereseket a keresetindítási jog megillette-e. Az LB szerint a határozat február 19-i kézbesítését figyelembe véve, arról kellett dönteni, hogy február 20. és március 31.-e között volt-e olyan szabályozás, amely a felperesek keresetindítását megengedte, illetve ezen idõtartam alatti európai bírósági gyakorlat irányadó-e, tekintettel arra, hogy a keresetindítási jog adott intervallumban fennálló jogosultság, az utóbb visszaható hatállyal nem teremthetõ meg, nem hozható létre. Az LB szerint a közösségi jog nem alkalmazható olyan kérdésre, amely a csatlakozás idõpontja elõtt merült fel és adott idõtartamra, konkrétan a közigazgatási perekben a harmincnapos határidõre vonatkozott. A keresetindítási jog így nem prolongálódik, a keresetindítás feltételeinek a per indításakor kell fennállniuk, nem utóbb kell azok feltételeit megteremteni. Mindezek alapján arra jutott az LB, hogy az elõzetes döntéshozatali eljárás iránti kezdeményezésnek nem volt helye, hiszen II II. hónapokra az Európai Bíróság jogértelmezése, gyakorlata irreleváns figyelemmel a május 1. napjától történõ csatlakozására. A fentieken túlmenõen megvizsgálta LB azt is, hogy felperesnek jogát, vagy törvényes érdekét érinti-e az eljárás tárgyát képezõ határozat, vagyis van-e a felperesnek a nemzeti jog alapján perindítási jogosultsága. Az ítélet szerint a felperes által vélt azon lehetõség mely szerint a per remélt kimenetelétõl függõen valamely reparációval kedvezõbb helyzetbe kerülhet, mint részvényes, nem eredményezheti annak megállapítását, hogy a versenyfelügyeleti ügy érinti a felperes jogát. 1516 1.qxd :45 Page 16 A tárgyalóteremben történt A végrehajtás felfüggesztésével kapcsolatos bírói gyakorlat Az elmúlt évben - feltehetõleg a kiszabott bírságok robbanásszerû összegének növekedése folytán - megszaporodott a Gazdasági Versenyhivatal bírságot kiszabó határozatai végrehajtásának felfüggesztésére irányuló keresetek száma. Néhány fontosabb ügyben kiszabott bírság végrehajtásának alakulása Ügyszám Vj-70/2002 Mozikartell Budapest Film Ft. Intercom Rt Ft. Palace Cinemas Kft. és UCICE Kft Ft. egyetemlegesen Vj-138/2002. Bartók Béla út Strabag: Ft. Ring: Ft. EGUT: Ft. Vj-154/2002 NYUFI Székház Baucont Kft Ft. Közép.építõ Rt Ft. Vj-27/2003 Autópálya kartell Strabag Rt Ft. Betonút Rt Ft. Hídépítõ Rt Ft. Debmut Rt Ft. Egút Rt Ft. Vj-28/2003 NYUFI Székház Épker Kft Ft. Baucont Kft Ft. KÉSZ Kft Ft. Fõvárosi Bíróság végzése a végrehajtás felfüggesztésérõl Fõvárosi Ítélõtábla végzése a végrehajtás felfüggesztésérõl Felfüggeszti a végrehajtást. Elutasítja a felperesek keresetét. Elutasítja a felperes (BAUCONT) keresetét. Elutasítja a felperes keresetét az új el- Helybenhagyja az FB végzéséét. Hatályon kívül helyezi az FB végzését és új eljárásra utasítja. járásban is. Elutasítja a felperesek keresetét. Hatályon kívül helyezi az FB végzését A megismételt eljárás még folyamatban és új eljárásra utasítja. van. Elutasítja a felperesek keresetét. 1 Ld. pl. Fõvárosi Bíróság 7.K /2004/2-II. sz., és Fõvárosi Ítélõtábla 2. Kpkf /2005/3. számú végzései. 2 Ld. pl. Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf /2004/3. számú végzése. 3 Ld. pl. Fõvárosi Bíróság 7.K /2004/6. számú végzése. 4 Ld. pl. Fõvárosi Bíróság 7.K /2004/16. számú végzése. 5 Ld. pl. Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf /2004/3. számú végzése. Hatályon kívül helyezi az FB végzését eljárásjogi hiba okán 10. A Tpvt február 1-jétõl hatályos 83. -ának (1) bekezdése szerint az ügy érdemében hozott határozat ellen elõterjesztett keresetnek nincs halasztó hatálya a határozat végrehajtására (azonnali végrehajthatóság). A Polgári Perrendtartásról szóló évi III. törvény 332. (3) bekezdése szerint a bíróság a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztését, az eljárás során bármikor már a tárgyalás kitûzése elõtt is, akár hivatalból, akár kérelemre elrendelheti. A 330. (3) bekezdése szerint a bíróság a keresetlevél beérkezésétõl számított nyolc napon belül határoz a végrehajtás felfüggesztésének kérdésében, amennyiben végrehajtás felfüggesztését a fél kéri. A fentieken túlmenõen további irányadó rendelkezéseket tartalmaz a KK. 14. sz. állásfoglalás II. pontja, mely szerint a bíróság a közigazgatási határozat végrehajtásának felfüggesztését különösen akkor rendelheti el, ha a) a határozat azonnal végrehajthatóvá nyilvánítása jogszabályt sért, illetõleg b) ha a felfüggesztést különös méltánylást érdemlõ vagy egyéb jelentõs körülmények indokolják vagy c) ha a végrehajtás a fél számára súlyos hátrányt elõidézõ következményekkel járhat. Az alábbiakban be kívánunk mutatni néhány alapelvet, melyek az elmúlt év ítéleteiben jelentek meg: Általános szabályként elmondható, hogy a végrehajtás felfüggesztése esetében is alkalmazandó a Pp ának (1) bekezdése, mely szerint a per eldöntéséhez szükséges tényeket általában annak a félnek kell bizonyítania, akinek érdekében áll, hogy azokat a bíróság valónak fogadja el. Önmagában az eljárási jogszabálysértésre, illetve eltérõ jogi álláspontra hivatkozás, vagy a bírság összegszerûsége, annak nagysága nem alapozhatja meg a végrehajtás felfüggesztését. 1 Nem foglalhat állást a bíróság a határozat felfüggesztése körében az ügy érdemére kiható, a határozat jogszerûségét érintõ kérdésekben, azokról az elsõfokú eljárást befejezõ határozatban kell dönteni. 2 A felfüggesztésrõl szóló döntés feltétele, hogy az azt kérelmezõ meghatározott - a vagyoni helyzete igazoló- iratok rendelkezésére bocsátásán túlmenõen indokolja is meg kérelmét, illetve ennek bizonyítékait tárja a bíróság elé. 3 Az iratok hiányos csatolása önmagában a felfüggesztésre irányuló kérelem elutasításának indoka lehet. 4 A KK. 14. számú állásfoglalás II./a pontjára való hivatkozás alaptalan, hiszen maga a Tpvt. rendeli el az azonnali végrehajthatóságot és nem a GVH. 5 Nem alapozható a végrehajtás felfüggesztése arra a tényre, hogy az adott jogkérdésben még nincsen kialakult bírói gyakorlat. 6 Nem vehetõ figyelembe különös méltánylást érdemlõ, vagy jelentõs körülményként, illetve súlyos hátrányt elõidézõ következményként az, hogy az eltiltott tevékenységgel azonos tevékenységet folytatnak a felperes versenytársai. 7 Nem alapozhatja meg a végrehajtás felfüggesztését a fél által befizetett bírság esetleges visszafizetése miatt a közigazgatási szervnél utóbb felmerülõ járulékok, költségek. 8 Felfüggeszthetõ a végrehajtás, amennyiben a határozatok azonnali végrehajthatóságához fûzõdõ közérdek, vagyis a piaci versenyre gyakorolt hatás kiküszöbölése az átlagosnál kisebb súlyú, mint a felperes gazdálkodásában a döntés következtében bekövetkezõ hátrány. 9 6 Ld. pl. Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf /2004/3. számú végzése. 7 Ld. pl. Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kpkf /2005/3. számú végzése. 8 Ld. pl. Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf /2004/3. számú végzése. 9 Ld. pl. Fõvárosi Bíróság 7.K /2005/3. számú végzése 10 Az FB nem volt megfelelõen megalakítva: egyesbíró járt el három bíró helyett. 1617 1.qxd :45 Page 17 Az Unióban történt Az Európai Bíróság ítélete a Tetra Laval ügyben [C-12/03 és C-13/03 ügyek, Európai Bizottság kontra Tetra Laval BV] Az Európai Bíróság (EKB) 2005 februárjában meghozta ítéletét a Tetra Laval ügyben, melyben elutasította az Európai Bizottság fellebbezését. Az ügy elõzménye, hogy a Bizottság 2001-ben több tiltóhatározatot hozott, amelyek ellen az érintett cégek jogorvoslattal éltek ben az Elsõfokú Bíróság három bizottsági fúziós határozatot is megsemmisített fél éven belül, ezek egyike volt a Tetra Laval/Sidel ügyben hozott határozat, amely ellen a Bizottság az EKBhoz fordult jogorvoslatért. Az alapeljárás résztvevõi a Tetra Laval BV és a Sidel SA voltak. Elõbbi erõfölényes pozícióval rendelkezik a különbözõ italok kartoncsomagolásának piacán, míg utóbbi az italok polietilén-tereftalát csomagolását gyártó berendezések gyártásában vezetõ vállalkozás. A Bizottság szerint a fúzió révén a Tetra Laval erõfölényével visszaélve a Sidel vezetõ piaci pozícióját is erõfölényessé változtatná, ráadásul az Tetra Laval csoport erõfölényes pozíciója is tovább erõsödne októberi ítéletében az Elsõfokú Bíróság megállapította, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibákat követett el határozatában, s erre tekintettel megsemmisítette a határozatot. Jelen ügyben az EKB elutasította a Bizottság keresetét. Az EKB szerint az Elsõfokú Bíróság megfelelõen gyakorolta felülvizsgálati jogköreit, amikor megállapította, hogy a Bizottság tiltást alátámasztó érvei, illetve azok bizonyítékai elégtelenek, hiányosak, semmitmondóak, következetlenek, éppen ezért pontatlanok. Bár a Bizottság közgazdasági kérdésekben nagy mozgásteret élvez, ez nem jelenti azt, hogy a közösségi bíróságok a felülvizsgálat során nem értékelhetik a Bizottság közgazdasági kérdésekben adott értelmezését. Az EKB megállapítása szerint bár az Elsõfokú Bíróság jogi tévedést követett el, amikor elutasította a Bizottság érveit a Tetra Laval Sidel jövõbeni esetleges jogsértõ magatartása kapcsán, ez mégsem eredményezheti ítélete hatályon kívül helyezését, hiszen a bizottsági határozat megsemmisítését nem ez, hanem a Tetra Laval vállalásainak elmulasztott értékelése eredményezte. A jogorvoslatban elõadott egyéb érvek alaptalannak bizonyultak, vagy azokkal az EKB nem foglalkozott, mert nem bizonyultak jogkérdésnek. Az EKB ítélete tehát megerõsítette az Elsõfokú Bíróság korábbi ítéletét. Ez azért nagy jelentõségû, mivel a Bizottság korábbi sorozatos bírósági kudarcai után jelentõs változások történtek a Bizottságon belül a fúziós eljárások kapcsán. Az ítéletek nyomán a jövõben lényegesen alaposabb és jobban alátámasztott közgazdaságtani érvelés szükséges egy fúzió megtiltásához. EU-hírek dióhéjban Erõfölényes reform A közösségi versenyjog reformjának elsõ, túlnyomóan a 81. cikk alkalmazását átalakító szakaszát követõen sor kerül a 82. cikkre is. Az Európai Bizottság tervei szerint 2006 folyamán közlemény formájában kerül sor az erõfölénnyel való visszaélések vizsgálatainak újrastrukturálására. A közlemény tervezetérõl a Bizottság szeptembertõl folytat megbeszéléseket a nemzeti versenyhatóságokkal, majd az év végétõl az üzleti szféra számára is lehetõség nyílik észrevételek megtételére. A tervezet bizottsági honlapon való elérhetõségének pontos idõpontja egyelõre nem ismert. Több versenyjogi pert A versenyjogi jogsértések feltárásában a Bizottság szándékai szerint a jövõben fokozott szerepet játszana a magánjogi jogérvényesítés. A jogsértések miatt kárt szenvedett felek bíróság elõtti jogérvényesítése növeli a felfedezett jogsértések számát, fokozza az elrettentõ hatást és lehetõvé teszi a hatósági eljárásban el nem érhetõ kártérítést. Az Európában megdöbbentõen alacsony szinten lévõ magánjogi jogérvényesítési aktivitás növelése lehetõségeinek vizsgálatára a Bizottság egy Zöld Könyv kibocsátásának lehetõségét tárgyalja a tagállami versenyhatóságokkal. Energia ágazati vizsgálat az EU-ban is Az Európai Bizottság vizsgálatot indított a gázés árampiaci verseny feltérképezésére. A jól mûködõ energiapiacok döntõ fontosságúak az európai ipar versenyképessége szempontjából és hogy a fogyasztók megkapják a liberalizációtól elvárt elõnyöket, mint például a szállítók választéka és az alacsonyabb árak. A vizsgálat választ ad a fogyasztóknak és az új piaci belépõknek a nagykereskedelmi piacok alakulásáról és a fogyasztók korlátozott választási lehetõségeivel kapcsolatos aggályaira. Vizsgálni fogják többek között a jelenlegi energiaárak emelkedésének okát is. A vizsgálat kiegészíti az EU energiaügyi jogszabályok végrehajtásának most folyó bizottsági ellenõrzését, és a részletes energiapiaci jelentés 2005 végére várható. Ágazati vizsgálat a pénzügyi szektorban Európai Bizottság elhatározta, hogy vizsgálatot indít a pénzügyi szolgáltatások közül a lakossági bankszolgáltatás és az üzleti biztosítás területén az Európai Unióban. Azt vizsgálják, hogy mûködik-e verseny ezeken a piacokon, és eléggé versenyképesek-e a piacok ahhoz, hogy a fogyasztók is élvezzék minden elõnyét. A vizsgálat kiegészíti a Bizottság párhuzamosan zajló kezdeményezését a pénzügyi szolgáltatások egységes piacán a szabályozási korlátok eltávolítására. Az ágazati vizsgálat lefolytatásához a Bizottság szorosan együttmûködik a piaci szereplõkkel és a tagállamok hatóságaival. A Bizottság a vizsgálatot a lakossági bankszolgáltatás, különösen a bankkártyák áttekintésével kezdi. A lakossági bankszolgáltatások és az üzleti biztosítás egyéb szempontú vizsgálatára az év során késõbb kerül sor. 1718 1.qxd :45 Page 18 Az Unióban történt Antitrösztreform az Európai Unióban egy év a tapasztalatok tükrében Az Európai Bizottság és az International Bar Association közös rendezésében 2005 márciusában került sor egy nagyszabású konferenciára Brüsszelben, mely a csaknem egy éve hatályba lépett új közösségi antitrösztszabályok alkalmazásában eddig felhalmozódott tapasztalatok feltérképezését tûzte ki célul. A konferenciát az Európai Bizottság Verseny Fõigazgatóságának két vezetõjének beszéde foglalta keretbe. Neelie Kroes, az Európai Bizottság versenyügyekért felelõs tagja a konferenciát megnyitó elõadásában bejelentette, hogy a közeljövõtõl kezdõdõen a Verseny Fõigazgatóságon belül új, önálló igazgatóságot alakítanak ki, amelynek kizárólagos feladata a kartellek elleni küzdelem lesz. Ezenkívül a versenyhatóságok nemzetközi együttmûködésének szükséges erõsítése és a Nemzetközi Verseny Hálózat (International Competition Network - ICN) idén júniusi, Budapesten megrendezendõ konferenciája kapcsán a Gazdasági Versenyhivatalt külön megemlítette májusában született meg a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló közösségi irányelv (Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról), melynek értelmében immár uniós szinten szabályozzák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalmát. Az ún.,,b2c (business to consumers) kapcsolatok szabályozásával a jogalkotó célja egyrészt a fogyasztók jogainak tisztázása, másrészt pedig a határokon átnyúló kereskedelem fellendítése volt. Az irányelv új megközelítést tükröz, hiszen teljes harmonizációt vezet be, s általánosan tilalmaz minden tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot. Ily módon az irányelv alkalmazása nem termékspecifikus és nem korlátozódik egy adott piacra vagy cselekménytípusra sem. A megtévesztõ piaci magatartás tilalma egyébként a közösségi jogban már korábban is ismert volt, hiszen azt a megtévesztõ és összehasonlító reklámról szóló közösségi irányelv (84/450/EGK számú tanácsi irányelv) is tartalmazta. Ez utóbbi irányelv alapján az Európai Bíróság a Pall corp. v Dahlausen; a Verband Sozialer Wettbewerb e.v. v. Clinique Laboratories SNC and Estée Lauder Cosmetics GmbH; a Mars; a Bizottság v. Németország,,Sauce Hollandaise ; a Gut Springenheide; az A csatlakozásunktól hatályos versenyszabályok alkalmazásának versenyhatósági tapasztalataival foglalkozó elsõ kerekasztal vendége volt Tóth Tihamér, a Versenytanács elnöke is. A további kerekasztal-beszélgetések olyan kérdéseket tárgyaltak, mint például az együttmûködés és a közösségi jog egységes alkalmazása az Európai Verseny Hálózaton (European Competition Network - ECN) belül, a közgazdaságtan szerepe az antitrösztszabályok érvényre juttatása során, a közösségi versenyszabályok és a közgazdaságtan nemzeti bíróságok általi alkalmazása, a tisztességes eljárás az eltérõ nemzeti eljárások és szankciók mezejében, valamint a közösségi versenyszabályok magánjogi érvényesítésének erõsítése. A konferenciát Philip Lowe, a Verseny Fõigazgatóság vezetõjének elõadása zárta. A Bizottság idõszerûnek tartja az erõfölénnyel visszaélés tilalmába ütközõ gyakorlat felülvizsgálatát, továbbá bejelentette, hogy az év végéig nyilvános vitára kívánják bocsátani az ezzel kapcsolatos iránymutatások tervezetét. A konferencián elhangzott elõadások és további anyagok az IBA honlapján érhetõk el: Új közösségi irányelv az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól Estée Lauder v Lancaster ügyekben dolgozta ki az,,európai fogyasztó modelljét, mely olyan átlagos fogyasztót jelöl, aki kellõképpen tájékozott és kellõen figyelmes tekintetbe véve egyes kulturális, szociális és nyelvi jellegzetességeket is, és akit ezentúl az új irányelv hatálya alá tartozó ügyek eldöntésénél viszonyítási alapként kell majd kezelni. Fontos még megemlíteni, hogy külön szakasz védi az ún. különösen kiszolgáltatott fogyasztókat, illetve hogy az átlagfogyasztóra vonatkozó vizsgálat során az irányelv szerint a jogalkalmazónak saját mérlegelési jogkörén belül kell döntést hoznia az Európai Bíróság gyakorlata ugyanis csak kivételes esetekben engedi meg, hogy statisztikai adatokra támaszkodjon. Az irányelv a megtévesztést amelybe egyébként beleértendõ a megtévesztõ mulasztás is, valamint az agresszív gyakorlatot külön is nevesíti, mellékletében pedig felsorolásra kerültek azok a magatartásformák, melyek minden körülmények között tisztességtelennek minõsülnek. Összességében elmondható, hogy a jogalkotói szándék szerint a jövõben a fogyasztók azonos szintû védelemben részesülnek majd az agresszív illetve félrevezetõ marketingfogásokkal szemben, függetlenül attól, hogy lakóhelyük közelében vagy egy másik tagállamban vásárolnak. A vállalkozások életét pedig minden valószínûség szerint megkönnyíti az új, átlátható szabályozás, így nem fognak a számtalan nemzeti jogszabály és bírói döntés útvesztõjében elveszni.19 1.qxd :45 Page 19 Nemzetközi színtéren ICN éves konferencia Bonnban A világ versenyhatóságait és nemzetközi szakértõket tömörítõ szervezet konferenciája a kartellek elleni erõteljes fellépést szorgalmazta. A 2001 októberében létrehozott, a világ valamennyi versenyhatóságának együttmûködését célzó hálózat június 6 8-án tartotta idei éves konferenciáját. A rendezvényre ezúttal a német versenyhatóság szervezésében került sor, Bonnban. A konferencia, amely immáron a negyedik volt az ICN történetében, több mint 400 résztvevõjével a legnagyobb nemzetközi versenyjogi rendezvénynek bizonyult. Több mint 80 versenyhatóság képviseltette magát az üléseken és az üzleti világ szakemberei, valamint a versenyjoggal foglalkozó ügyvédi irodák munkatársai is nagy számban vettek részt a tanácskozásokon. A két és félnapos rendezvényen az ICN valamennyi munkacsoportja bemutatta az elmúlt egy év során folytatott munkáját és vázolták a következõ feladatokat is. Különösen két munkacsoport teljesítménye érdemel említést. Nagy érdeklõdés kísérte a 2004 májusában alakult Kartell Munkacsoport beszámolóját. Az EU Bizottság és a magyar versenyhatóság társelnökségével létrejött munkacsoport tevékenységének elsõ évében a kartellek elleni harc legalapvetõbb kérdéseivel foglalkozott. Ennek kapcsán a kartellek elleni hatékony fellépés érdekében három koncepcionális témakör áttekintésére került sor, melynek keretében a munkacsoport a hard-core kartellek definíciós, valamint a kartellüldözés szervezeti és a hatékony szankcionálás kérdéseirõl készített háttéranyagokat. Másrészrõl a gyakorlati, jogalkalmazási vonalat illetõen a vizsgálati eszközök és az engedékenységi politikák elemzését végezték el a munkacsoportban részt vevõ versenyhatóságok, illetve sor került egy olyan kérdõív kidolgozására is, amely a 2005/06-os majdani kitöltést követõen azon túl, hogy elõsegíti majd az egyes versenyhatóságok együttmûködését a több jogrendszert érintõ kartellek elleni fellépésben, tájékoztatást nyújt majd az üzleti világ szereplõi számára is az egyes versenyjogok részletes kartell-, illetve engedékenységi szabályairól. A fúziókkal foglalkozó munkacsoport a fúziós vizsgálat hatékonyságával, átláthatóságával és kiszámíthatóságával kapcsolatos eljárásról, az eljárás tisztességességével, az információ bizalmas jellegével és a versenyhatóságok közötti együttmûködés kérdéseivel stb. foglalkozó korábbi ajánlások mellé további két ajánlást készített el, ezúttal a fúziókkal kapcsolatos versenyhatósági aggályok orvoslása, illetve a versenyhatóságok vizsgálati jogosultságai kapcsán. Ezzel az ajánlások száma 13-ra emelkedett és egy erre vonatkozó áttekintés alapján kiderült, hogy az elmúlt évek során ezek az ajánlások a különbözõ versenyjogi rendszerek közelítését eredményezték. Ez nemcsak a különbözõ versenyhatóságok együttmûködését segíti hatékonyan, de elõnyös a vállalkozások számára is: az ajánlásoknak betudhatóan egyre inkább hasonló fúziós szabályokkal szembesülnek világszerte. A Fúziós Munkacsoport másik említésre érdemes felmérése áttekinti a fúziós engedélyezéshez kötött versenyhatósági feltételek alkalmazásának alapelveit, és elemzi az egyes alkalmazható feltételek elõnyeit és hátrányait. A Bonni Konferencia anyagai megtalálhatóak az ICN honlapján a következõ címen: az alábbi útvonalon: Annual Conferences - Materials from the Fourth Annual Conference, Bonn, Germany (5 8 June, 2005) Az OECD versenyügyi tevékenysége Az OECD Versenyügyi Bizottsága (OECD Competition Committee) a világ legnagyobb és legtöbbet hivatkozott elméleti versenypolitikai elemzéseket készítõ szervezete, mely számos esetben segíti mind a versenyhatóságok és más független hatóságok, mind a kormányok és a jogalkotók munkáját. A Versenyügyi Bizottság tagjai az OECD 30 tagországát képviselõ versenyhatóságok vezetõi. A Versenyügyi Bizottság munkájából a tagállamok közvetlenül profitálnak, hiszen a tagállamok hatóságinak ritkán van lehetõségük egy-egy jogalkalmazási terület vagy iparág olyan alapos és mélyreható vizsgálatára, mint azt az OECD teszi. Mivel a kutatások eredményei a Versenyügyi Bizottság munkáján keresztül közvetlenül a tagországok rendelkezésére állnak, azok ily módon jelentõs erõforrásokat takaríthatnak meg. A Versenyügyi Bizottság munkája bizonyos speciális kérdések tekintetében két fõ munkacsoportban zajlik. A 2. számú munkacsoport a szabályozás és a verseny összefüggéseit vizsgálja (Working Party 2 on competition and economic regulation). Egy közelmúltban készült felmérés alapján ennek a munkacsoportnak a munkája felbecsülhetetlen mértékben segítette a tagállamok törvényhozási, versenyfelügyeleti és versenypártolási tevékenységét. A telekommunikációról, és a villamos energiáról szóló anyagok számos konkrét esetben szolgáltak a tagállami jogalkotás és jogalkalmazás alapjául. Emellett nagy hatása volt a strukturális szétválasztásról szóló, valamint a szabályozóhatóságok és versenyhatóságok kapcsolatáról szóló jelentéseknek is. A 3. számú munkacsoport a versenyfelügyelet és a nemzetközi együttmûködés kérdéseire fókuszál (Working Party 3 on law enforcement and cooperation). Ennek a munkacsoportnak az anyagaiból legnagyobb mértékben a versenyhatóságok profitálnak. A kartellekrõl szóló, évek óta zajló következetes és kitartó munka eredményeként számos versenyhatóság alakította úgy jogszabályait, eljárási rendjét melynek következtében nõtt a verseny legsúlyosabb korlátozásait leleplezõ eljárások száma és hatékonysága. A Bizottság munkájának egy részét egyik munkacsoport alá sem rendeli (ez a szûkebb értelemben vett Competition Committee munka). A közelmúltban feldolgozott témák, mint például a szellemi tulajdonnal kapcsolatos versenykérdések, a felfaló magatartások, vagy a fúziókkal kapcsolatban alkalmazott feltételszabások elemzése már több konkrét esetben segítette a tagállami jogalkalmazók munkáját. (Jó példa erre a GVH jelenleg is zajló projektje a fúziós feltételszabások kutatásával kapcsolatban, melynek célja, egy a jogalkalmazás egységességét és kiszámíthatóságát elõsegítõ közlemény kibocsátása.) A Bizottság mûködésének egyik speciális területét adja az úgynevezett közös munkacsoport a kereskedelem és verseny összefüggéseinek vizsgálatára (Joint Group on Trade and Competition). A Bizottság tevékenységei formájukat tekintve lehetnek: Kerekasztalok (Roundtables): melyek során az OECD Titkársága által egy adott 1920 1.qxd :45 Page 20 Nemzetközi színtéren témában elvégzett kutatás eredményét a tagállamok azonos témában elkészített beszámolójával együtt vitatnak meg a Bizottság elõtt a tagállamok. Jelentések (Reports): melyek évente két-három alkalommal, egy speciális témakört részletesen megvizsgáló, az OECD Titkársága által - gyakran külsõ szakértõk bevonásával készített - elemzések. Ajánlások (Recommendations): melyeket az OECD Tanácsa egyes kiemelt témákban, a tagországok kormányainak illetve versenyhatóságainak címez. Országjelentések (Country reviews): melyek országonként elemzik a versenyre és az állami szabályozásra jellemzõ intézményi felépítést, eljárási jellegzetességeket, és a versenypolitika kialakításának jellemzõit. Az országjelentések emellett ajánlásokat tesznek egy-egy konkrét ország kormányának és versenyhatóságának a versenyre esetlegesen kedvezõbb helyzetet létrehozó megoldásokra. A Magyarországgal kapcsolatos jelentés 1999-ben készült el és került megvitatásra a Bizottság elõtt. Az országjelentéseknek és a bennük foglalt ajánlásoknak nagyon erõs alakító ereje van egy-egy ország versenypolitikájának kialakítására nézve. A Bizottság munkájának hátterét az OECD Titkárságának részét képezõ Versenyügyi Divízió (Competition Division) adja. A Divízió központi tevékenysége a Bizottság munkájának szakmai segítése. Ennek során a Divízió felelõs a Bizottsági kerekasztal háttéranyagok, jelentések, országjelentések elkészítéséért. Ezeket az igen nagy jelentõségû és sokak által használt elemzéseket a Divízió alkalmazásában álló, magasan képzett és nagy tapasztalattal rendelkezõ közgazdászok és jogászok a tagállamok versenyhatóságaival konzultálva készítik el. Jelentõs források irányulnak továbbá a nem OECD tagországok versenyhatóságainak nyújtott úgynevezett technikai segítségnyújtására (OECD Competition Outreach). A technikai segítségnyújtás koordinálására és az ilyen jellegû tevékenységek számának növelésére az OECD Dél-Koreával és Magyarországgal együttmûködve létrehozott egy-egy versenyügyi regionális központot Szöulban és Budapesten. Ez utóbbi tevékenysége a közép- és kelet-európai versenyhatóságok munkáját hivatott segíteni. Az OECD Versenyügyi Bizottságának mûködésérõl, a korábbi anyagokról és a tervezett programokról a oldalon lehet bõvebben olvasni. 20 Nemzetközi versenyjogi központ Budapesten Az OECD és a GVH által közösen alapított OECD Budapesti Versenyügyi Regionális Oktatási Központ ez év februárjában a magyar Kormány anyagi támogatásával jött létre. A Regionális Oktatási Központ az OECD Versenyügyi Részlege és a GVH szakmai hátterére építve oktatási és szakmai programok szervezésén keresztül nyújt segítséget elsõsorban a közép-, kelet- és délkelet-európai országok versenyhatóságai számára. A Regionális Oktatási Központ létrehozásának elsõdleges célja a versenypolitika, versenyjog és a versenykultúra fejlesztése, valamint a versenyhatóságok munkájának elõsegítése hozzájárulva a verseny javításához és ezzel a gazdasági növekedéshez, melyet különbözõ szakmai programokon keresztül valósítanak meg a Központ munkatársai. A GVH fontosnak tartja a saját gyakorlati tapasztalatainak továbbadását a hasonló fejlõdési stádiumokat bejáró kelet- és délkelet-európai államok számára, hiszen a hivatal munkatársainak saját tapasztalata is van arról, hogy milyen is ezeken a képzéseken való részvétel. A 90-es évek elsõ felében hasonló szemináriumokon és konferenciákon ismerkedhettek meg a hivatal munkatársai a fejlettebb jogrendszerek versenyjogi, versenypolitikai tapasztalataival és ezzel szerezhettek elsõ kézbõl nélkülözhetetlen ismereteket. Ugyan a Regionális Oktatási Központ már 2005 februárjában megkezdte mûködését és az azóta eltelt fél év alatt több színvonalas és a részt vevõ országok képviselõi számára hasznos programot szervezett, a Központ szülõatyjai méltó nyitóprogramról kívántak gondoskodni. A konferenciát a miniszterelnök nyitja meg, ezután pedig Richard Hecklinger (OECD fõtitkár helyettese) tart bevezetõ elõadást. A színvonalas szakmai program keretében ezeken túl elõadásokat tartanak az OECD (Frederic Jenny, aki a francia Cour de Cassation tagja, valamint az OECD Versenyügyi Bizottság elnöke), az EU (Lars- Hendrik Röller, az EU Bizottság Verseny Fõigazgatóság vezetõ közgazdásza) és jeles hazai szakemberek (Chikán Attila professzor). A téma (versenypolitika, versenyképesség, növekedés kapcsolata) kiválasztása mindenképpen aktuális és hasznosítható hazai környezetben is és a célországokból érkezõk számára is. Természetesen azonban ez az egyetlen nap csak az alapvetésre elégséges, a részletekkel további szemináriumok, konferenciák kell hogy foglalkozzanak. A mostani konferencia nem elõzmény nélküli. A tavalyi évben is szervezett a GVH egy hasonló nemzetközi konferenciát, melyet egyrészt Magyarország EU-csatlakozása, másrészt a tagállamokban a csatlakozás idõpontjában hatályba lépett merõben új eljárási és együttmûködési rend tett aktuálissá. Az érdekes és eszmecserére alkalmas téma mellett a konferencia fényét az is emelte, hogy a GVH elnökének sikerült megnyernie a konferencián való részvételre és egy elõadás megtartására Mario Monti urat, aki az EU Bizottság versenyügyekért felelõs biztosa volt akkoriban. Ennek a ténynek azért van nagy Több megjelenítése
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj 67/2005/9. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Colas-Hungária Építőipari Kft. kérelmező összefonódás engedélyezése iránti Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj 86/2007/017. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a T-Online Magyarország Internet Szolgáltató Zrt. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása Részletesebben 15.Vj-215-2000 ÉMÁSZ és területi gazdasági kamarák tilalom alóli mentesítés villanyszerelı minısítés 16.Vj-045-2001 Magyar Orvosi Kamara
1. MELLÉKLET A tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény hatályba lépése óta szakmai kamarákat és szövetségeket érintı legfontosabb versenyfelügyeleti Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5 472-8864 472-8860
1054 Budapest, Alkotmány u. 5 472-8864 472-8860 Vj-100/2005/10. Ikt. sz. : /2005 A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Bookline Magyarország Kft. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata. 2010. május 18. dr. Balogh Virág
Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata 2010. május 18. dr. Balogh Virág Miről lesz szó? 1. Szervezeti háttér 2. Jogszabályi háttér 3. Közgazdasági háttér 4. A gyógyhatás -ra vonatkozó Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS Vj 45/2007/45. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a KBC Private Equity NV összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt vett Farkas Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok és elvárt eredmények meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS Vj 185/2006/24. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Axiál Javító, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: INFORM MÉDIA Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. POP Print Online és Piac Kft.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: Vj/068-46/2012. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS * 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. ( 472-8864 7Fax: 472-8860 Vj 187/2006/4. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Magyarországi Volksbank Rt. és Volksbank Ingatlankezelő Kft. kérelmezők Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás Részletesebben sorszám VERSENY-JOGÁSZ KÉRDŐÍV 2003. október
sorszám VERSENY-JOGÁSZ KÉRDŐÍV 2003. október Kérdező aláírása:... igazolványszáma Jó napot kívánok. A TÁRKI munkatársa,. vagyok. A Gazdasági Versenyhivatal megbízásából szeretnék néhány kérdést feltenni Részletesebben 6,8 milliárd forint bírságot szabott ki a Gazdasági Versenyhivatal
6,8 milliárd forint bírságot szabott ki a Gazdasági Versenyhivatal A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa 2006. december 21-én meghozott határozatában megállapította, hogy az Allianz Hungária Biztosító Részletesebben VERSENYTANÁCS Budapest, Alkotmány u Fax:
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj 87/2005/12. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Hochtief Construction AG eljárás alá vont vállalkozás ellen összefonódás engedélyezése Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
VERSENYTANÁCS Vj-122/2006/23. Ikt.sz: Vj-122/2006/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a GfK Hungária Piackutató Kft. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása Részletesebben Tájékoztató a kartellek feltárását segítő engedékenységi politika alkalmazásához kapcsolódó büntetőjogi kérdésekről
Tájékoztató a kartellek feltárását segítő engedékenységi politika alkalmazásához kapcsolódó büntetőjogi kérdésekről A jelen tájékoztatóban foglaltak nem minősülnek a büntetőügyekben eljáró hatóságok hivatalos Részletesebben VERSENY-MÉDIA KÉRDŐÍV 2007. február
sorszám VERSENY-MÉDIA KÉRDŐÍV 2007. február Kérdező aláírása:... igazolványszáma Jó napot kívánok. A TÁRKI munkatársa,. vagyok. A Gazdasági Versenyhivatal megbízásából szeretnék néhány kérdést feltenni Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-179/2007/7. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Bólyi Mezıgazdasági Termelı és Kereskedelmi Zrt. kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, Részletesebben Újabb versenyjogi követelmények magyar és európai fejlemények, valamint azok gyakorlati jelentősége a vállalatok számára
Újabb versenyjogi követelmények magyar és európai fejlemények, valamint azok gyakorlati jelentősége a vállalatok számára New antitrust challenges for companies recent Hungarian and European developments Részletesebben Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer
Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer A Szövetség tagja lehet bárki, aki a Green Business Szövetség filozófiáját elfogadja és e gondolat a tevékenységében tükröződik. Tagjaink között szívesen látjuk Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról figyelemmel a évi XLVII. Törvény rendelkezéseire
A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról figyelemmel a 2008. évi XLVII. Törvény rendelkezéseire Előadó: dr. Papdi Andrea főtanácsos a jogszabály célja a fogyasztók érdekeinek Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben Versenyjogi megfelelés
Versenyjogi megfelelés Versenykorlátozó megállapodások Martinovic Boris Vizsgáló Főtanácsos, GVH Székesfehérvár, 2013.05.23. Disclaimer Az elhangzottak az előadó személyes véleményét tükrözik, és nem tekintendők Részletesebben Bugyi Nagyközség Önkormányzatának 27/2004. (XII. 13. ) számú r e n d e l e t e a helyi adókról I. FEJEZET. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Bugyi Nagyközség Önkormányzatának 27/2004. (XII. 13. ) számú r e n d e l e t e a helyi adókról egységes szerkezetben a 31/2004. (XII.14.) sz. a 29/2005. (XII.12.) és a 19/2007. (XII.17.) 16/2010. (XII.17.) Részletesebben h a t á r o z a t o t A Versenytanács megállapítja, hogy az engedélykérési kötelezettség nem áll fenn.
GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL VERSENYTANÁCS Vj-140/2000/10. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Takarék Bróker Értékpapír Forgalmazó és Tanácsadó Rt kérelmezőnek vállalkozások összefonódásának engedélyezése Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
1 VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj 58/2005/13. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a CBA Kereskedelmi Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen Részletesebben VERSENYTANÁCS Budapest, Alkotmány u Fax:
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-200/2005/7. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Immorent International Holding GmbH kérelmező összefonódás engedélyezése Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-210/2007/22. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Best Reisen Utazási Iroda Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása miatt indított Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS Vj 211/2005/9. Ikt.sz: AM/285/2006/8. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Szabolcs Gabona Holding Vagyonkezelő Rt. kérelmező összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-77/2008/5. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Strabag AG kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt Részletesebben A TECHNOLÓGIAIPARTNER-KERESŐ SZOLGÁLTATÁS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI. Bevezető
A TECHNOLÓGIAIPARTNER-KERESŐ SZOLGÁLTATÁS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI Bevezető A Hipavilon Magyar Szellemi Tulajdon Ügynökség Nonprofit Kft. (a továbbiakban: Szolgáltató) értékesítő tevékenységként Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben VERSENYTANÁCS. h a t á r o z a t o t
VERSENYTANÁCS Vj-92/2007. Ikt.sz: Vj-92/2007/007. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a TDF S.A. kérelmező összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, amelyben további ügyfélként Részletesebben GYÓGYSZER-PROMÓCIÓ SZABÁLYAINAK VÁLTOZÁSA
GYÓGYSZER-PROMÓCIÓ SZABÁLYAINAK VÁLTOZÁSA Dr. Maklári-Papp Judit ügyvéd együttműködésben a Réti, Antall és Madl Ügyvédi Irodával 2007. február 22. Reklámozási szabályok rendszere ágazati szabályozás Korábbi Részletesebben Beszámoló az Országgyűlés részére
2014 Beszámoló az Országgyűlés részére A Gazdasági Versenyhivatal 2014. évi tevékenységéről és a Versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos Részletesebben h a t á r o z a t o t
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/55/2015. Iktatószám: Vj/55-18/2015. Betekinthető! A Gazdasági Versenyhivatal Részletesebben Alkalmazandó 2014. július 1-jétől
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj 133/2004/12 Ikt.sz.: /2004 A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Részvénytársaság Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/27/2014. Iktatószám: Vj/27-20/2014. NYILVÁNOS VÁLTOZAT A Gazdasági Versenyhivatal Részletesebben Étrend-kiegészítők reklámozása - különösen szakemberek számára
Étrend-kiegészítők reklámozása - különösen szakemberek számára 206. november 6. Ifj. Faludi Gábor www.szecskay.com Szecskay Ügyvédi Iroda Attorneys at Law Étrend-kiegészítőkkel kapcsolatos kereskedelmi Részletesebben h a t á r o z a t o t I n d o k o l á s I. A kérelmezett összefonódás
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/82/2014. Iktatószám: Vj/82-15/2014. NYILVÁNOS VÁLTOZAT! A Gazdasági Versenyhivatal Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Közbeszerzési referens
Közbeszerzési referens OKJ 52 343 01 TEMATIKA 2017. FEBRUÁR I. A közbeszerzés alapjai 100 óra 1. Közbeszerzési szabályozás A közbeszerzési kötelezettség meghatározása, a közbeszerzési jogszabályok A közbeszerzési Részletesebben HUNGÁRIA KOMODOR KLUB
HUNGÁRIA KOMODOR KLUB Fegyelmi és Etikai Szabályzata TERVEZET Elfogadva: A Hungária Komondor Klub /továbbiakban HKK/ Taggyűlése a HKK Alapszabályában megfogalmazott hatásköre alapján az alábbi Fegyelmi Részletesebben A törvény hatálya. 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni:
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-46/2004/46. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Északhír Hírlap Kereskedelmi Rt. ellen gazdasági erőfölénnyel való visszaélés miatt indult Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-54/2005/16. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Doss-Technologie Ipari, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (Pellérd) ellen ellen Részletesebben ROSSZHISZEMŰ VÉDJEGYBEJELENTÉSEK AZ ÚJABB TÜKRÉBEN
ROSSZHISZEMŰ VÉDJEGYBEJELENTÉSEK AZ ÚJABB HIVATALI ÉS BÍRÓSÁGI GYAKORLAT TÜKRÉBEN A felhők fölött mindig kék az ég?! (copyright: Generál) avagy a szellemi tulajdon jelene és jövője MIE konferencia, 2012. Részletesebben A h a h tóság i iára r lk l a k lm l a m zás s pél é dái Villamos o e nergia Távhős ő zo z l o gá g l á ta t t a ás Szemé lys y zá z llí á tás
A hatósági ármeghatározás kérdései előadó: Sugár Dániel (TIG-RES Rt.) CMC minősítés 2004. február 10. Piaci árak vs. hatósági árak A piaci ár kialakulása: P S Egyensúlyi ár A láthatatlan kéz D Hatósági Részletesebben Kötelezettségvállalások és utóvizsgálatok a GVH antitröszt eljárásaiban
Kötelezettségvállalások és utóvizsgálatok a GVH antitröszt eljárásaiban dr. Hegymegi-Barakonyi Zoltán Budapest, 2014. június 17. Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker & McKenzie Ügyvédi Iroda is a member Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
VERSENYTANÁCS Vj 92/2006/92. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Tesco-Global Áruházak Zrt. eljárás alá vont vállalkozás ellen jelentős piaci erővel való visszaélés miatt indult eljárásban meghozta Részletesebben A GENERÁLI PROVIDENCIA ÜGY- A KIZÁRÓ OKOK ÉRTELMEZÉSE AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÉS A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG GYAKORLATÁBAN május 7.
A GENERÁLI PROVIDENCIA ÜGY- A KIZÁRÓ OKOK ÉRTELMEZÉSE AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÉS A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG GYAKORLATÁBAN 2015.május 7. Tartalom A kizáró okok funkciója,jogpolitikai célja A hamis adatszolgáltatás,mint Részletesebben BESZÁMOLÓ AZ ORSZÁGGYŰLÉS RÉSZÉRE
Gazdasági Versenyhivatal BESZÁMOLÓ AZ ORSZÁGGYŰLÉS RÉSZÉRE a Gazdasági Versenyhivatal 2000. évi tevékenységéről és a versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-25/2008/7. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Autó Triplex Kft. (Budapest) kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-131/2005/23. Ikt.sz: AM/0010/2006. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a PhN Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (Budapest) ellen Részletesebben KKV-k versenyjogi megfelelése
KKV-k versenyjogi megfelelése Tóth András a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettese, a Versenytanács elnöke Megfelelés konferencia 2014. november 20., Budapest Áttekintés Versenyjogi megfelelés jelentősége Részletesebben ŰRLAP GAZDASÁGI ERŐFÖLÉNNYEL VALÓ VISSZAÉLÉS BEJELENTÉSÉHEZ
ŰRLAP GAZDASÁGI ERŐFÖLÉNNYEL VALÓ VISSZAÉLÉS BEJELENTÉSÉHEZ Alkalmazandó 2014. július 1-jétől A bejelentési űrlap kitöltése előtt kérjük, figyelmesen olvassa el a Gazdasági Versenyhivatal honlapján közzétett, Részletesebben HATÁROZAT. Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Attila Melléklet: -
Ügyiratszám: KS/2794-5/2015. Tárgy: az országos bitfolyam hozzáférés nagykereskedelmi szolgáltatás ának megállapítása retail minus módszer alkalmazásával (UPC RM20) Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Részletesebben A Gazdasági Versenyhivatal Elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Elnökének 3/2015. számú közleménye az egyezségi kísérletről
A Gazdasági Versenyhivatal Elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Elnökének 3/2015. számú közleménye az egyezségi kísérletről I. Bevezetés 1. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás Részletesebben Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez
ÖRT Szakmai Fórum 2008. szeptember 9., Budapest Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez Új fogyasztóvédelmi szabályok Az Országgyűlés 2008. június 9-én elfogadta: A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen Részletesebben VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-65/2005/18. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Pick Szeged Rt. (Szeged) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása Részletesebben A BALOGH Kft.-t (székhely: 5624 Doboz, Árpád utca 21., adószám: , a továbbiakban: vállalkozás)
Iktatószám: Tárgy: BEO/001/00725-0002/2015 Elsőfokú kötelezést kiszabó határozat Békés Megyei Kormányhivatal Műszaki Engedélyezési és Fogyasztóvédelmi Főosztály Fogyasztóvédelmi Osztály 5600 Békéscsaba, Részletesebben 1. Intézményrendszer az új törvényben A Tanács jövője
A közbeszerzési intézményrendszer változása, régi és új Dr. Kovács László főosztályvezető Közbeszerzések Tanácsa 2011. november 24. A közbeszerzési intézményrendszer változása, régi és új 1 1. Intézményrendszer Részletesebben Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének. a helyi iparűzési adóról szóló
Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének a helyi iparűzési adóról szóló 7/2002.(IX.02.) 12/2003.(X.06.) 11/2005.(X.24.) 15/2006.(XII.15.) rendeletekkel módosított 11/1999.XII.01.) rendelete Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben sorszám VERSENY VÁLLALKOZÓI KÉRDŐÍV
sorszám VERSENY VÁLLALKOZÓI KÉRDŐÍV Kérdező aláírása:... igazolványszáma Jó napot kívánok. A TÁRKI munkatársa,. vagyok. A Gazdasági Versenyhivatal megbízásából szeretnék néhány kérdést feltenni Önnek. Részletesebben Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E. A helyi iparűzési adóról
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT
Általános csoportmentességi rendelet (651/2014/EU rendelet) munkadokumentum Távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás Először az általános csoportmentességi rendelet alkalmazásának Részletesebben sorszám VERSENY VÁLLALKOZÓI KÉRDŐÍV 2003. október
sorszám VERSENY VÁLLALKOZÓI KÉRDŐÍV 2003. október Kérdező aláírása:... igazolványszáma Jó napot kívánok. A TÁRKI munkatársa,. vagyok. A Gazdasági Versenyhivatal megbízásából szeretnék néhány kérdést feltenni Részletesebben 09. Május 25 Budapest Készítette: Fazekasné Czakó Ilona
Mintacím szerkesztése Villamos energiapiaci liberalizációs tapasztalatok önkormányzati szemmel avagy az önkormányzatok nagy kihívása: szabadpiac vagy egyetemes szolgáltatás 09. Május 25 Budapest Készítette: Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben a helyi iparűzési adóról
Emőd Város**** Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1998. (III. 26.), 15/1998. (XII. 18.), 15/2000. (XII. 21.), 17/2002. (XII. 12.), 20/2004. (VIII. 13.), 15/2007. (XII. 14.) rendeletével módosított 12/1997. Részletesebben Természetes személy(ek) befolyásoló részesedésszerzésére vonatkozó bejelentés esetén
Kérdőív pénzforgalmi intézményben/elektronikuspénz-kibocsátó intézményben befolyásoló részesedés szerzésének bejelentéséhez a Bejelentőnek az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-33/2009/6. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Samsung Electronics Co., Ltd. és Samsung Elektro-Mechanical Co., Ltd. kérelmezık összefonódás engedélyezése iránti kérelmére Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.090/2004/4.szám A Fővárosi Ítélőtábla a Megatherm Fűtés-, Gáz és Szanitertechnikai Kereskedelmi Kft. (Érd) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen verseny Részletesebben az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel
Megjelent az energiával kapcsolatos termékek kötelező címkézésére vonatkozó kormányrendelet, mely alapján energiával kapcsolatos termék akkor hozható forgalomba vagy helyezhető üzembe, ha megfelel az adott Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK HÍRLEVELE. Bíróság
Európai Unió Bírósága Sajtó- és tájékoztatási osztály Magyar, cseh és szlovák ügyek csoportja Dr. Lehóczki Balázs Tel: 00 352 4303 5499 Fax: 00 352 4303 2028 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK HÍRLEVELE Tájékoztató Részletesebben Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról
1 Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestülete a helyi adókról szóló többször módosított Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
VERSENYTANÁCS Vj-66/2007/14. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Sanoma Budapest Kiadói Zrt. Budapest eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók megtévesztése miatt indított eljárás során, tárgyaláson Részletesebben VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ALELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-020, Fax: (88)545-025 E-mail: mokalelnok@vpmegye.
Szám: 14/349-3/2011. VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ALELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-020, Fax: (88)545-025 E-mail: mokalelnok@vpmegye.hu ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-12/2006/84. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. (Budapest) (a továbbiakban: OTP Bank) ellen fogyasztói döntések Részletesebben EU Közbeszerzési politika
EU Közbeszerzési politika 2012. szeptember 25. Jeney Petra A közbeszerzési politika célkitűzései Piaci integráció - vámjellegű kereskedelmi korlátok eltörlése közbeszerzési politika lehetséges versenykorlátozó Részletesebben A kkv-k az új uniós közbeszerzési irányelvekben. Dr. Boros Anita - főosztályvezető Közbeszerzési Hatóság
A kkv-k az új uniós közbeszerzési irányelvekben Dr. Boros Anita - főosztályvezető Közbeszerzési Hatóság I. A kkv-k megítélése az EU-ban 2000 Kisvállalkozások Európai Chartája világszínvonalú kkv-környezet Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben A Kormány 391/2015. (XII. 11.) Korm. rendelete egyes energetikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról
A Kormány 391/2015. (XII. 11.) Korm. rendelete egyes energetikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról A Kormány a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. (1) bekezdés 29. pontjában, Részletesebben A gyógyszerpiac szabályozásának versenypolitikai kérdései
A gyógyszerpiac szabályozásának versenypolitikai kérdései A gyógyszerpiac liberalizálása hasonlóan az egészségügy privatizációjához mind a mai napig aktuális, a közvéleményt is foglalkoztató kérdés. Az Részletesebben Gádoros Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének 23/2002. (XII. 27.) KT. számú rendelete. a helyi iparűzési adóról
Gádoros Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének 23/2002. (XII. 27.) KT. számú rendelete a helyi iparűzési adóról (egységes szerkezetben az időközi módosításokat tartalmazó 9/2003. (III. 28.), a Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.9.17. COM(2013) 633 final 2013/0312 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv Részletesebben Valami régi, valami új, valami nagyon új
Valami régi, valami új, valami nagyon új A Versenyjogi Kártérítési Irányelv átültetése Magyarországon dr. Horváth M. András LL.M., Ph.D. Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker&McKenzie Ügyvédi Iroda Budapest, Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 1036
Pf. 211
Pf. 211
Pf. 211
Pf. 211
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
bíróság
Bíróság