text:
1 Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf /2010/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. E. M. vezetı jogtanácsos által képviselt Telenor Magyarország Zrt. (korábbi neve: Pannon GSM Távközlési Zrt., Törökbálint) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd által képviselt Gazdasági Versenyhivatal (Budapest,, hivatkozási szám:vjl2/2009.) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indult perében a Fıvárosi Bíróság évi március hó 23. napján kelt 7.K /2009/7. számú ítélete ellen a felperes által 9. sorszám alatt elıterjesztett fellebbezés folytán az alulírott helyen évi január hó 19. napján megtartott nyilvános tárgyalás alapján meghozta a következı í t é l e t e t : A Fıvárosi Ítélıtábla az elsıfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek (azaz harmincezer) forint másodfokú perköltséget, valamint az államnak - az illetékügyekben eljáró hatóság külön felhívására (azaz harminchatezer) forint fellebbezési illetéket. Ez ellen az ítélet ellen további fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s Az alperes a szeptember 3. napján kelt Vj-12-33/2009. számú határozatában megállapította, hogy a felperes a Pannon Internet Éjjel-nappal és a Pannon Internet Éjszakahétvége tarifacsomagjaival kapcsolatban november 11. és február 2. között a fogyasztókkal szemben tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatott, ezért ıt 15 millió forint bírsággal sújtotta. A határozat indokolásában részben kitért arra, hogy a Nemzeti Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: NHH) a felperes eljárásával kapcsolatban megállapította, hogy az elıfizetık a szerzıdéskötés idıpontjában ugyan
2 2.Kf /2010/5. szám 2 tisztában lehettek azzal, hogy a felperes mekkora sebességet biztosít számukra, illetve, hogy nem megfelelı felhasználás esetén a szolgáltatás korlátozásra kerül, azonban arról nem rendelkeztek információval, hogy ezt hogyan kerülhetik el. Megállapította másrészt, hogy a felperes nem megfelelıen alkalmazta a korlátozás szabályait a mobil internet sebesség csökkentése kapcsán, mert a korlátozás bevezetése elıtt az elıfizetıt nem értesíti, nem nyújt lehetıséget az elıfizetı számára, hogy igazolja a szerzıdésszegı magatartás megszüntetését, valamint nem is szünteti meg a korlátozást haladéktalanul (24 órán belül) a kifogásolt magatartás abbahagyását követıen. Az Általános Szerzıdési Feltételekbıl (a továbbiakban: ÁSZF) nem ismerhetı meg, hogy miért lenne szerzıdésszegı, azaz a szolgáltató hálózatának mőködését veszélyeztetı magatartás az intenzív internethasználat, és hogyan valósulna meg a rendeltetésszerő mőködés veszélyeztetése. A szerzıdésszegı magatartás nem valósulhat meg pusztán azért, mert a szolgáltatást az elıfizetı ugyan rendeltetésszerően használja, de a szolgáltató ahhoz csak korlátozott forrást tud biztosítani. Az ÁSZF-ben nincs tisztázva az általános felhasználási szokás fogalmának tartalma. Ezért az adott területen szakértelemmel nem rendelkezı személy, fogyasztó számára nem nyújt megfelelı szintő tájékoztatást, így nem is lehetséges a megfelelı, a szolgáltatás igénybevételére vonatkozó magatartás kialakítása. A felperes gyakorlata a korlátozással kapcsolatban eltér az ÁSZF-ben foglaltaktól. A felperes által közölt egyes tájékoztatások ismertetését követıen az alperes leszögezte, hogy a felperes megsértette a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 3. -ának (3) bekezdésére és a 6. -ának (1) bekezdésére tekintettel a 3. -ának (1) bekezdését, mert egyes reklámok esetében nem az általa ténylegesen követett gyakorlatnak megfelelıen adott tájékoztatást arról, hogy milyen esetekben kerülhet sor a sebesség korlátozására, egyes reklámok esetében csak a korlátlan forgalmi keret ígérete vált a reklámüzenet részévé, a felperes a fı üzenethez képest háttérbe szorította azt, hogy a korlátlan forgalmi keret csak normál felhasználás esetén biztosított. Egyes reklámok során pedig a kereskedelmi kommunikációkban a sávszélesség csökkentésérıl adott tájékoztatás nem felelt meg a valóságnak, mert a felperes azt nem csak a peer to peer alkalmazások esetén csökkenthette. Rögzítette, hogy döntésénél az ésszerően tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel eljáró fogyasztó magatartását vette alapul. Hangsúlyozta, hogy a hozzáférés sebessége a szolgáltatás lényeges tulajdonsága, tehát az ezzel kapcsolatos körülmények, állítások, közlések a fogyasztói magatartás befolyásolására alkalmasak. Kifejtette, hogy a tarifacsomagok tárgyában a felperes és a fogyasztók között létrejött megállapodás rögzítette a sávszélesség-csökkentés lehetıségét a peer to peer alkalmazások esetén, azonban a felperes által mőködtetett rendszer nem volt alkalmas az extrém felhasználást mutató elıfizetık azonosítására, és a felperes nem csak a normálnak nem minısülı használat esetén korlátozta a sebességet. A felperes által megvalósított megtévesztı tevékenység a fogyasztót olyan döntés meghozatalára késztethette, amelyet egyébként nem hozott volna meg. A bírságkiszabás tekintetében súlyosító körülményként értékelte azt, hogy a felperes már többször tanúsított a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolására alkalmas magatartást, a jogsértés igen intenzív, jelentıs költséggel járó reklámtevékenység révén valósult meg, a tájékoztatásokkal elért fogyasztói kör jelentıs volt, a megvalósított jogsértés több hónapon keresztül tartott, a felperes magatartása felróható volt, a jogsértı kereskedelmi gyakorlat pedig még a reklámkampány lezárultát követıen is alkalmas volt a fogyasztói magatartás befolyásolására. Enyhítı
3 2.Kf /2010/5. szám 3 körülményként vette figyelembe, hogy a felperes a kommunikációs eszközök esetében a hozzáférés sebessége vonatkozásában törekedett valamiféle tájékoztatás nyújtására a fogyasztók számára. A felperes keresetében a határozat megváltoztatását kérte, elsıdlegesen jogsértés hiányában a bírság mellızését, másodlagosan a bírság csökkentését. Elıadta, hogy a vezetékes szolgáltatás egyenletesen kiszámítható minıséget képes nyújtani, míg a mobilinternetszolgáltatás minıségét és elérhetıségét számtalan körülmény befolyásolja. A peer to peer alkalmazások a hálózat aránytalan leterhelésével a hálózat optimális mőködését veszélyeztetik, a többi felhasználó által tapasztalt szolgáltatás minıséget rontják, így a mobil hálózatokon a sávszélesség rugalmas korlátozására szükség van. Állította, hogy a forgalmi sebesség lassításának lehetıségérıl pontos és egyértelmő tájékoztatást nyújtott a fogyasztóknak, a forgalmi sebesség lassítására akkor és olyan feltételekkel került sor, ahogyan az a tájékoztató anyagokban megjelent, tehát nem folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot. Elıadta, hogy a forgalmi sebesség lassítására automatikus és manuális módszert alkalmazott, mindkét esetben kizárható az, hogy egy nem peer to peer alkalmazást akként azonosított volna. A fogyasztói tájékoztatás jogszerő volt, mert a szolgáltatás csak a forgalmi keret (letöltött adatmennyiség) tekintetében volt korlátlan, a lassítás, mint a szolgáltatás egyik kevésbé jelentıs feltételének korlátozása nem érintette a forgalmi keret, mint a szolgáltatás lényeges feltételének általa vállalt korlátlanságát. A mobilinternet-szolgáltatásoknál ugyanis nem a hozzáférés sebessége a szolgáltatás lényeges jellemzıje. Nem feltételezhetı az, hogy a fogyasztói döntést a legcsekélyebb mértékben is befolyásolja az elérhetı sebesség. A bírságkiszabást teljes egészében megalapozatlannak tartotta, különösen a jogsérelem súlyára és az általa megvalósított magatartásra tekintettel. Az alperes a határozatban foglaltak fenntartása mellett kérte a kereset elutasítását. Hangsúlyozta, hogy a felperes által mőködtetett rendszer nem alkalmas az extrém felhasználást mutató elıfizetık azonosítására, a felperes nem csak a normálnak nem minısülı használat esetén korlátozta a sebességet. Számos fogyasztói bejelentés érkezett a felperes által tanúsított magatartással összefüggésben. Az elsıfokú bíróság ítéletével a felperes keresetét elutasította. Indokolása szerint a hozzáférés sebessége a szolgáltatás lényeges tulajdonsága, mert befolyásolja az internetszolgáltatás egyes tevékenységekre való alkalmasságát. Ezért a jogsértés megállapítása szempontjából jelentısek a hozzáférés sebességével kapcsolatos körülmények, állítások, közlések. Az alperessel egyezıen leszögezte, hogy tisztességtelen, ha a kommunikációs eszközökben a vállalkozás intenzív internetezésre biztatja a fogyasztót, majd a felhívásnak megfelelı fogyasztói magatartást tanúsító fogyasztót az adatforgalomnak a mobilinternet-szolgáltatás egyes célokra való alkalmasságát kedvezıtlenül befolyásoló lassításával szankcionálja. A felperes gyakorlata szerint bármely elıfizetı hozzáférési sebességét korlátozhatja, függetlenül attól, hogy a korlátozás alapjául szolgáló körülmény felróható-e az elıfizetınek vagy sem, illetve, hogy a korlátozás alapjául szolgáló körülmény egyáltalán összefüggésben van-e az elıfizetı magatartásával vagy sem. A rendszer túlterheltsége általában nem csupán egy fogyasztó magatartására vezethetı vissza, hanem a többiekére is, amely magatartások egyfajta sajátos additív hatással a felperes beavatkozását válthatják ki. A
4 2.Kf /2010/5. szám 4 felperes bemutató termeiben és a partneri üzletekben vásárlás-helyi reklámként alkalmazott attrap és a beltéri reklámként alkalmazott, A/5-ös mérető tájékoztató pulton található információ arról tájékoztatta a fogyasztókat, hogy a Pannon Internet Éjjel-nappal tarifacsomag korlátlan forgalmi keretet biztosít normál felhasználás esetén, amely valótlan tartalmú közlés volt, hiszen a sebesség korlátozására nemcsak extrém, normálnak nem minısülı használat esetén kerülhetett sor. A fél perces televíziós reklám és az óriásplakátok esetében a reklámok kivitelezésének, és azok fogyasztók általi észlelésének sajátosságaiból adódóan csak a korlátlan forgalmi keret ígérete vált a reklámüzenet részévé. A reklám végén megjelenı, a képernyın összesen 1-2 másodpercig látható négy-öt soros írásbeli tájékoztató tartalmának megismerése az idı rövidsége miatt nem lehetséges. A nyomtatott sajtóban megjelent reklámokban, illetve az egyes ún. partneri hirdetésekben, a felperes bemutatótermeiben és a partneri üzlet-kirakati és más plakátokon, a kirakatmatricákon, egyéb helyeken elhelyezett normál és city light plakátokon, a szórólapokon, az elküldött levelekben, a pultmatricákon, valamint a beltéri reklámként alkalmazott paraván falon közölt tájékoztatás, amely szerint a forgalmi keret nem korlátozott, és az olyan fájl-cserélı, fájlmegosztó, egyéb nagy mennyiségő adat továbbítására szolgáló alkalmazás használata során, amely révén az adatcsere közvetlenül a felhasználók között, a szervertıl függetlenül zajlik, a felperes jogosult az adott forgalom idején a sávszélességet csökkenteni, nem felelt meg a valóságnak. Kiemelte, hogy a city light plakátok az óriásplakátokhoz hasonló megítélés alá esnek, mert nemcsak a fı- vagy további üzenet észlelésének hossza a lényeges a jogsértés megítélése szempontjából, hanem az is, hogy eleve nem azonos módon kerülnek közlésre az egyes pontos információk. A city light plakátokon a fogyasztó által ténylegesen, szükségszerően észlelt üzenet a korlátlan forgalmi keret volt, és annak nem vált szükségszerő részévé a további kiegészítı magyarázat. Az online banner-ek a Pannon Internet Éjjel-nappal csomag vonatkozásában nem tartalmaztak tájékoztatást a sebesség lassításának lehetıségérıl. Az elsıfokú bíróság a bírságra vonatkozó határozati rendelkezést is jogszerőnek tartotta. Megállapította, hogy az alperes megfelelı módon vette figyelembe az enyhítı és súlyosító körülményeket, a kiszabott bírság nem tekinthetı eltúlzottnak vagy aránytalannak, az megfelel a generális és speciális prevenció céljainak. A felperes fellebbezésében elsıdlegesen az elsı fokú ítélet kereseti kérelmének megfelelı megváltoztatását, másodlagosan a bírság mellızését kérte. A korábban elıadottakat megismételve kiemelte, hogy nem folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot, mert a forgalmi sebesség lassításának feltételeirıl pontos és helytálló tájékoztatást nyújtott a fogyasztók számára, a forgalmi sebesség lassítására kizárólag a tájékoztató anyagokban megfogalmazott esetekben került sor, az elızetesen közölt feltételeknek nem megfelelı felhasználói magatartás következményeként nem csökkentette az elıfizetı hozzáférési sebességét. Az alperes és az elsıfokú bíróság is tévesen állapította meg a tényállást, ezért a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 336/A. -ának (2) bekezdése alapján az alperesnek kellett volna bizonyítania azt, hogy a kereskedelmi gyakorlata nem felelt meg a kommunikációs kampányban megfogalmazott feltételeknek. Állította, hogy a reklámkampány fı üzenetét nem a hozzáférés sebessége határozta meg, ezért a jogszabályi elıírásokból adódó minimális adatközlésen túl további tájékoztatást nem kellett adnia. Utalt arra, hogy a lassítással érintett elıfizetık kiválasztásának általa
5 2.Kf /2010/5. szám 5 alkalmazott szőrési metódusa alapján kizárható az, hogy egy nem peer to peer alkalmazást akként azonosít, így a kereskedelmi ajánlat és a szolgáltatási feltételek ellenére normális felhasználásnak tekinthetı magatartást tanúsító elıfizetıket is lassított volna. Mindezt korábban megfelelıen bizonyította. Ezzel szemben az alperes és az elsıfokú bíróság is helytelenül állapította meg, hogy a forgalmi sebesség lassítására nem kizárólag extrém felhasználás mellett került sor. A peer to peer alkalmazások folyamatos fejlesztése miatt kivételesen elıfordult, hogy az egyébként extrém felhasználást mutató elıfizetık számára nem lassították a forgalmi sebességet, ez azonban a fogyasztó javára esik, így tisztességtelennek nem tekinthetı. Megjegyezte, hogy az egyik versenytársának hasonló kereskedelmi gyakorlatát vizsgáló ügyben az alperes az eljárást megszüntette. Elıadta még, hogy a televíziós reklámfilmben mind a megjelenés módja, mind pedig a megjelenés idıtartama alapján a fogyasztói tudat részévé vált a normál felhasználás követelményével kapcsolatos tájékoztatás. Az intenzív reklámkampány nyomán a reklámfilmet a fogyasztók több alkalommal is megtekinthették, így a reklám részleteit feltétlenül módjuk volt teljes terjedelemben megismerni. Álláspontja szerint a city light plakát nem esik az óriás plakáttal azonos elbírálás alá, mert a tömegközlekedési eszközök megállóiban, illetve a bevásárló központok területén elhelyezett plakátokkal a fogyasztó nem néhány másodperces ideig szembesül, azok mellett csak úgy elrohanni nem lehet. A bírságkiszabással kapcsolatban elıadta, hogy az alperes indokolatlanul túlzott mértékőnek tekintette a jogsérelem súlyát, ugyanis a forgalmi sebesség lassítása szők elıfizetıi kört érintett, a letöltési sebességet érintı beavatkozás az elızetesen közölt kereskedelmi feltételek szerint történt, a szolgáltatás leglényegesebb szolgáltatási feltételei, így pl. a korlátlan forgalmi keret, a lassítás ellenére is teljesültek. A kampány során kellı körültekintéssel, jóhiszemően és jogszerően járt el. A fellebbezéssel szembeni ellenkérelmében az alperes az elsı fokú ítélet helybenhagyását kérte. Állította, hogy helyesen tárta fel az ügyben irányadó tényállást, az Fttv a alapján pedig a felperes volt köteles a kereskedelmi gyakorlat részét képezı tényállításának valóságát igazolni. Hangsúlyozta, hogy az NHH is megállapította, hogy a felperes nemcsak a peer to peer alkalmazás, hanem a nagy adatmennyiség továbbítására szolgáló alkalmazások során is lassította az adatforgalmat. A felperes azt sem bizonyította, hogy a panaszosok peer to peer alkalmazásokat használtak volna, sıt még a lassítással érintett elıfizetık pontos számáról sem tudott kimutatást adni. Ezzel nem cáfolta azt a határozati megállapítást, miszerint nem csak a normálnak nem minısülı használat esetén korlátozta a sebességet, ezért a bizonyítási teher nem fordult meg. Hangsúlyozta, hogy nem a lassítás tényét tartotta tisztességtelennek, hanem azt, hogy a felperes tájékoztatása nem volt összhangban az általa nyújtott szolgáltatással. Megjegyezte, hogy az NHH is megállapította, hogy a felperes nem megfelelıen alkalmazta a korlátozás szabályait, az ÁSZF nem nyújtott megfelelı tájékoztatást. Állította, hogy a hozzáférés sebessége befolyásolja az internet szolgáltatás egyes tevékenységekre való alkalmasságát, ezáltal a szolgáltatás lényeges tulajdonságának tekintendı. A bírságot a jogszabályi elıírásoknak megfelelıen szabta ki, annak mértéke csak töredéke a jogsértı kommunikációs eszközök alkalmazásával kapcsolatban felmerült költségnek. A felperestıl elvárható, hogy a fogyasztók irányában tanúsított kereskedelmi gyakorlata feleljen meg a tisztesség követelményének, amely azon elvárást is magában foglalja, hogy a szolgáltatásainak lényeges tulajdonságáról adott, fogyasztóknak szóló
6 2.Kf /2010/5.szám 6 tájékoztatása igaz és pontos legyen, ne legyen alkalmas arra, hogy téves képzetet keltsen a fogyasztókban a kínált szolgáltatást illetıen. A felperes fellebbezése nem alapos. A Fıvárosi Ítélıtábla az elsıfokú bíróság ítéletét a Pp ának (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelıen a fellebbezési kérelem és az ellenkérelem korlátai között vizsgálta. Ennek során megállapította, hogy az elsıfokú bíróság a bizonyítékokat a Pp ának (1) bekezdése szerint, azokat egyenként és összességükben is megfelelıen értékelve helyesen állapította meg a tényállást és a rendelkezésre álló peradatok alapján okszerő következtetésre jutott a felperes magatartása és az alkalmazott szankció jogi megítélését illetıen. A felperes fellebbezésében nem hivatkozott olyan indokra, amely az elsıfokú bíróság ítéletének jogszerőségét megkérdıjelezné, nem jelölt meg olyan tényt vagy körülményt, amely a fellebbezés kedvezı elbírálását eredményezhette volna. Tekintettel arra, hogy a felperes fellebbezésében lényegében megismételte az elsıfokú eljárásban elıadottakat, és az elsıfokú bíróság ítélete kiterjed valamennyi kereseti kérelemre, a felperes valamennyi érvével szemben adott kellıen részletes, alapos jogi indokolásával a másodfokú bíróság maradéktalanul egyetért, ezért azokat nem ismétli meg. A fellebbezésben foglaltakra utalással a következıket hangsúlyozza. A gazdasági reklám célja a vásárlás ösztönzése, a fogyasztók buzdítása a kínált termék megvételére. Természetes, hogy e cél elérése érdekében a vállalkozások elsısorban a reklámozott áru elınyeit hangsúlyozzák. A piac szereplıi szabadon határozzák meg, hogy a termékeiket miként népszerősítik. Arról is maguk döntenek, hogy a fogyasztók érdeklıdését milyen kampánnyal igyekeznek felkelteni. Szabad elhatározásuknak azonban az Fttv. gátat szab, amikor is a 3. -ának (1) bekezdésében kimondja, hogy tilos a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat. E rendelkezés azt a kötelezettséget rója a gazdasági szereplıkre, hogy a gazdasági reklámjaikban hirdetett áruk, szolgáltatások értékesítésével kapcsolatos tájékoztatás legyen valós, pontos, egyértelmő. Ez azt az elvárást is magában foglalja, hogy minden - bármilyen formában és terjedelemben is megjelenített - reklámnak valamennyi olyan lényeges információt tartalmaznia kell, amely a fogyasztó számára, a megfontolt vásárlói döntés meghozatalához szükséges. Tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytat a vállalkozás akkor, ha az általa adott tájékoztatás az eladni kívánt áru valamely lényeges tulajdonságáról valótlan vagy nem pontos információt ad, de ugyanilyennek minısül az az információ átadás is, amely a népszerősíteni kívánt áru valamely lényeges tulajdonságát elhallgatja vagy ezzel kapcsolatban hiányos, félrevezetı tájékoztatást közöl. A versenyjog a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat minden formáját tiltja. A Fıvárosi Ítélıtábla az alperessel és az elsıfokú bírósággal egyezıen jutott arra a következtetésre, hogy a hozzáférés sebessége a szolgáltatás lényeges tulajdonságának minısül. A forgalomtól függı díjazás mellett a fogyasztók csak a tényleg szükséges esetben interneteztek, hiszen az idıkeret túllépése, a nagy mennyiségő adat letöltése jelentıs költség növekedéssel járt. Az alperes által kifogásolt reklámokban a felperes korlátlan forgalmi keretet ígért. Ez alapján a fogyasztók azt feltételezhették, hogy a csomag megvételével idıés adatmennyiség, stb. megkötés nélkül internetezhetnek, méghozzá a korábban megszokott forgalmi sebességgel. A forgalomnak tehát nemcsak
7 2.Kf /2010/5. szám 7 az idı- és mennyiségi kerete a lényeges tulajdonsága, hanem ugyanilyen jelentıségő az is, hogy ezt a keretet a fogyasztó milyen forgalmi sebesség mellett használhatja fel. Hiába korlátlan tehát egy forgalmi keret, ha az ahhoz való hozzáférés rendkívül lassú. A forgalmi sebesség különösen fontos a mobil internet felhasználásakor, hiszen a vezeték nélküli alkalmazás eleve feltételezi a gyors, azonnali alkalmazás igényét. Nem sokat ér a korlátlan forgalmi keret akkor, ha azt a felhasználó a forgalmi sebesség lassítása folytán egyáltalán nem, vagy csak a korábban megszokottnál jóval hosszabb idı alatt tudja kihasználni. A forgalmi keret és a forgalmi sebesség tehát szorosan összefüggı szempontok, így mindkettı a felperes által kínált szolgáltatás lényeges tulajdonságának minısül. Az alperes által kifogásolt valamennyi reklám fı üzenetében a korlátlan forgalmi keret meghirdetése a forgalmi sebesség lassítása lehetıségének elhallgatásával jelent meg. A vásárlásra ösztönzı reklám értelemszerően a hirdetett áru pozitív tulajdonságait emeli ki. A reklám fı üzenete azonban nem merülhet ki pusztán a kedvezı elemek felsorolásában, hiszen azok még nem elegendık a körültekintı, megalapozott vásárlói döntés meghozatalához. A fıüzenetben tehát az áru minden olyan lényeges tulajdonságát közölni kell, amely a fogyasztó döntését befolyásolhatja. A felperes a hirdetések túlnyomó részében apró betővel tett ugyan utalást a forgalmi sebesség lassítására, ez azonban nemcsak azért nem fogadható el, mert a fı üzenet részét nem képezi, hanem azért sem, mert nem ad egyértelmő, pontos tájékoztatást. A forgalmi keret nem korlátozott, azonban olyan fájlcserélı, fájlmegosztó egyéb nagymennyiségő adat továbbítására szolgáló alkalmazás használata során, amely révén az adatcsere közvetlenül a felhasználók között, a szervertıl függetlenül zajlik, a szolgáltató jogosult az adott forgalom idején a sávszélességet csökkenteni szövegrész nem világos, nem egyértelmő, homályos megfogalmazás. Ez alapján az ésszerően tájékozottan eljáró, tudatos fogyasztó számára nem derül ki, hogy mikor is kerülhet sor a sávszélesség csökkentésére, illetve mi minısül a forgalmi sebesség lassítását kiváltó magatartásnak, vagy, hogy ezt miként lehet megelızni. A normál felhasználás és az extrém felhasználás fogalma a honlap információi között sem található meg, ennek tartalma az ÁSZF-ben sincs meghatározva. Mindez azt jelenti, hogy még azon reklámok esetében is megvalósult a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat, amelyeknél a felperes utalt a sávszélesség csökkentésére, hiszen ez az utalás a fogyasztó számára nem ad valós, pontos információt arról, hogy a meghirdetett korlátlan forgalmi keret mely magatartások esetén használható a korábban megszokottnál sokkal lassabban. A felperes tehát az általa kínált szolgáltatás egyik lényeges tulajdonságát elhallgatta, a reklám fı üzenetében megjelenített, a korlátlan forgalmi keretre vonatkozó információ oly mértékben hiányos, hogy az alkalmas a fogyasztók megtévesztésére, a fogyasztói döntés befolyásolására. A fogyasztókban, ha a felperes tájékoztatását esetleg - a honlapon közzétett információk, az ÁSZF rendelkezései és a felperes által eddig nyújtott szolgáltatás minıségének ismeretében - mégis tudták értelmezni, akkor is az a téves képzet alakulhatott ki, hogy a felperes már olyan mőszaki fejlettségő technikai hálózattal rendelkezik, amely a korlátlan forgalmi keretet minden további feltétel nélkül, a forgalmi sebesség korlátozása nélkül, a korábban megszokott sebességgel biztosítja az internetezéshez. Ilyen mőszaki háttérrel azonban a felperes - általa sem vitatottan - nem rendelkezett. Ezzel a felperes a jogsértést megvalósította.
8 2.Kf /2010/5. szám 8 A felperes az eljárás során végig állította, hogy a sebesség lassítására kizárólag a tájékoztató anyagokban megfogalmazott esetekben került sor. Ez az érvelés egyrészt azért nem fogadható el, mert a másodfokú bíróság a fentiekben rámutatott, hogy a reklámokban apró betővel megjelenített szövegbıl, de még az ÁSZF-bıl sem állapítható meg a forgalmi sebesség lassítását kiváltó magatartás mibenléte, így nincs mihez viszonyítani a felperes által alkalmazott gyakorlatot. Másrészt pedig a felperes érvelése azért sem helytálló, mert állítását semmilyen módon nem támasztotta alá, a bizonyításra még csak kísérletet sem tett. A Pp ának (1) bekezdése alapján a közigazgatási perben is érvényesül a Pp ának (1) bekezdése szerinti általános perrendi szabály. A közigazgatási perben tehát a felperesnek kell igazolnia azt, hogy a felülvizsgálni kért közigazgatási határozat jogszabálysértı. Ezt erısíti a Pp. 336/A. -ának (2) bekezdése, amely kimondja, hogy ha a közigazgatási szerv a tényállás megállapítási kötelezettségének nem tett eleget, a közigazgatási szerv köteles a határozata alapjául szolgáló tényállás valóságának bizonyítására, ha azt a felperes vitatja. A bizonyítási teher tehát csak akkor fordul meg a perben, ha a felperes alappal cáfolja az alperes megállapításait, bizonyítja, hogy az alperes nem, vagy nem megfelelıen tárta fel az ügyben irányadó tényállást. Jelen esetben az alperes - az NHH határozatában foglaltakat is alapul véve -megállapította, hogy a felperes nem az általa ténylegesen követett gyakorlatnak megfelelıen adott tájékoztatást a sebesség korlátozásáról, a sávszélességet nemcsak a peer to peer alkalmazások esetén csökkentette. Ezt az állítást a felperes vitatta ugyan, ám alappal nem cáfolta. Nem igazolta, hogy a forgalmi sebességet kizárólag csak az extrém felhasználás esetén lassította. Még az alperesnél panaszt tevı felhasználók tekintetében sem igazolta, hogy minden esetben peer to peer alkalmazások voltak. A felperes még csak azt sem jelölte meg, hogy konkrétan mely elıfizetıket érintett a lassítás. Bemutatta ugyan a lassítással érintett elıfizetık kiválasztásának automatikus és manuális szőrési módját, erre nézve mőszaki leírást adott, ám mindez csupán a felperes saját nyilatkozatának tekintendı, és mint ilyen önmagában nem dönti meg az alperesi megállapításokat. Állította, hogy a szőrési módszere alapján kizárható az, hogy egy nem peer to peer alkalmazást akként azonosít, ám ez valósnak nem fogadható el. A felperes maga is elismerte, hogy a peer to peer alkalmazások folyamatos fejlesztés alatt állnak, így lényegében a saját állításán kívül semmilyen bizonyíték nincsen annak alátámasztására, hogy nemcsak a normálnak nem minısülı használat esetén korlátozta a sebességet. Állításának ellentmond az alpereshez intézett panaszok sokasága, a fejlesztés alatt álló rendszer, és az, hogy a lassítással érintett felhasználók köre is ismeretlen. Mindezek alapján a Pp. 336/A. -ának (2) bekezdésében írt rendelkezések alkalmazása szóba sem kerülhetett, ugyanakkor tény az, hogy a felperes a Pp ában foglalt kötelezettsége ellenére nem bizonyította állításait. A fentiek alapján nincs különösebb jelentısége a televíziós reklámokkal és a city light plakátokkal kapcsolatos felperesi elıadásnak. E körben azonban a másodfokú bíróság rámutat még arra, hogy a reklámozás a hirdetés közreadásával, a tájékoztatás közlésével befejezıdik. Az egyes reklámhordozók eltérı információ áteresztı kapacitásokkal rendelkeznek. Az egyes reklámhordozók terjedelmi korlátai azonban nem adnak felmentést a vonatkozó jogszabályi rendelkezések megtartása alól. A gazdasági szereplı tudja azt, hogy mit kíván reklámozni, ezáltal ismeri az eladni
9 2.Kf /2010/5. szám 9 kívánt áru fogyasztói döntést befolyásoló lényeges tulajdonságait. Erre tekintettel olyan reklámhordozót kell választania, amely a terjedelmi korlátokra is figyelemmel biztosítja a tisztességes tájékoztatás követelményét. Kétségtelen, hogy a tudatos fogyasztótól is elvárható, hogy a vásárlást megelızıen tájékozódjon. Ez azonban nem jelenti a tájékozódási kötelezettség parttalan áthárítását a fogyasztókra. Éppen ezért elfogadhatatlan az a felperesi érvelés, hogy a televíziós reklámokat a fogyasztók több alkalommal is megtekinthették, ezáltal teljes terjedelemben megismerhették a reklám részleteit. Ezzel a felperes lényegében maga is elismerte, hogy egyszeri megnézésre az 1-2 másodpercig látható négy-öt soros írásbeli tájékoztató tartalmának megismerése nem lehetséges. Minden jogszabályi alapot nélkülöz az a felperesi elvárás, miszerint a fogyasztó köteles lenne egy reklámfilmet többször is megnézni, esetleg arról felvételt készíteni annak érdekében, hogy annak minden elemét el tudja olvasni. A city light plakátokkal kapcsolatos érvelés sem helytálló, hiszen az apró betős szöveg nem képezi a fıüzenet részét, az a fogyasztó számára nem látható, nem érzékelhetı abból a távolságból, amelybıl a fıüzenet még könnyedén elolvasható. A fogyasztóknak olyan jogszabályi kötelezettségük sincs, hogy a city light plakátot egészen közelrıl tekintsék meg annak érdekében, hogy annak minden részletét megismerjék. A felperes a fellebbezésében is kifogásolta a bírság kiszabását, ám azzal kapcsolatban értékelhetı érvet nem hozott fel. A Pp. 339/B. -a alapján a közigazgatási perben a bíróság a mérlegelési jogkörben hozott határozat esetén is csak a döntés jogszerőségét vizsgálhatja, a jogszerő mérlegelést felül nem mérlegelheti, méltányosságot nem gyakorolhat. A kiszabott bírság mellızésére vagy mérséklésére csak akkor kerülhet sor, ha az alperes a tényállást nem tárta fel kellı mértékben, a mérlegelés szempontjai nem vagy nem teljes körően állapíthatók meg, illetve ha a mérlegelés okszerőtlen, logikai ellentmondást tartalmaz. Ilyenre azonban a felperes még a fellebbezésében sem hivatkozott. A felperes alapvetıen a jogsértés hiányára tekintettel sérelmezte a bírságot. A másodfokú bíróság azonban a fentiekben bemutatta, hogy a felperes a kifogásolt reklámokkal a jogsértést elkövette. Az pedig, hogy a felperes túlzott mértékőnek tartja a bírság összegét, nem jogi kategória, így az jogsértést nem alapozhat meg. A felperes állította, hogy a sebesség lassítása szők elıfizetıi kört érintett, ám ezt nem bizonyította, hiszen azt sem jelölte meg, hogy ténylegesen kiknél alkalmazta a lassítást. A felperes ezen kívül nem jelölt meg olyan tényt vagy körülményt, amelyet az alperes jogsértı módon nem vett figyelembe, de olyan szempontra sem hivatkozott, amelyet az alperes anélkül értékelt volna, hogy az az eset összes körülményéhez tartozna. Az alperes által enyhítı- és súlyosító körülményként figyelembe vett tényeket, körülményeket ténylegesen nem vitatta, a mérlegeléssel kapcsolatos jogsértésre még csak nem is utalt. Ennél fogva a bírsággal kapcsolatos felperesi kérelem sem foghatott helyt. A kifejtettekre figyelemmel a Fıvárosi Ítélıtábla az elsıfokú bíróság ítéletét a Pp ának (2) bekezdése alapján helybenhagyta. A felperes másodfokon is pervesztes lett, ezért a Pp ának (1) bekezdése alapján köteles az alperes másodfokú perköltségének a megfizetésére. Az illetékekrıl szóló évi XCIII. törvény a fellebbezés benyújtása idıpontjában hatályos 39. -ának (3) bekezdés c) pontja és 46. -ának (1) bekezdése szerinti mértékő fellebbezési illeték
10 2.Kf /2010/5. szám 10 viselésére a felperes a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességrıl szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. -ának (2) bekezdése alapján köteles. B u d a p e s t, évi január hó 19. napján Borsainé dr. Tóth Erzsébet sk. a tanács elnöke, dr. Vitál-Eigner Beáta sk. elıadó bíró dr. Bacsa Andrea sk. bíró

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Nem ütközik jogszabályba a devizaalapú kölcsönszerződés - Ingatlan blog
2013.12.16. 15:45 | swGuru
A devizaalapú kölcsönszerződés önmagában az adóst terhelő árfolyamkockázat miatt nem ütközik jogszabályba, sem jó erkölcsbe, nem uzsorás és nem színlelt szerződés - döntött a Kúria polgári kollégiuma jogegységi határozatában hétfőn. Wellmann György, a kollégium vezetője a testület jogegységi ülése után ismertette: a devizaalapú kölcsönszerződések olyan szerződések, amelyekben az adós az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték mellett devizában adósodott el, amiből következően ő viseli az árfolyamváltozás hatásait.
A határozat szerint a szerződési terheknek a szerződés megkötését követő - előre nem látható - egyoldalú eltolódása az érvénytelenség körében nem értékelhető.
A döntés kitér arra is, hogy a pénzügyi intézmény tájékoztatási kötelezettségének ki kell terjednie az árfolyamváltozás lehetőségére és arra, hogy annak milyen hatása van a törlesztőrészletekre.
A kollégiumvezető a döntést ismertetve kiemelte, hogy a bírói szerződésmódosítás arra szolgál, hogy egy-egy konkrét szerződésnél orvosolja a szerződés megkötése utáni változások valamely fél jogos érdekét sértő hatását. Arra azonban nem alkalmas, hogy társadalmi méretű gazdasági változások azonos típusú szerződések nagy tömegét hasonlóan érintő következményeit csak az egyik fél számára hátrányosan megoldja.
Ha ezeket a hátrányos következményeket a jogalkotó bizonyos körben jogszabállyal rendezte, a jogalkotói beavatkozás e körben az egyedi bírói mérlegelést kizárja - olvasható a határozatban.
Wellmann György a döntés ismertetése után elmondta: annak célja az volt, hogy a több ezer folyamatban lévő perben elősegítse az egységes szempontok szerinti elbírálást.
Kiemelte, hogy a Kúria bírái a döntés társadalmi súlyának és jelentőségének tudatában hozták meg több mint kétharmados többséggel határozatukat, s teljes mértékben átérzik a több százezer devizahiteles elnehezült helyzetét. A döntés azonban csak a törvények alapján, a jog által biztosított lehetőségek között születhetett meg.
Ez a döntés azért volt "különösen nehéz, mert a rendelkezésre álló jogi eszközök, az alkalmazható jogintézmények nem adnak megfelelő lehetőséget az ellentétes érdekek közötti mérlegelésre, a szerződéses terhek és kockázatok utólagos, igazságos és méltányos megosztására" - fogalmazott Wellmann György.
A Kúria kollégiumvezetője kitért arra is: a devizahiteles perek mögött meghúzódó gazdasági-társadalmi probléma káros következményeit nem lehet kizárólag jogi úton felszámolni, és a megoldást nem lehet kizárólag a bíróságoktól várni. A bíróságokra kötelező jogegységi határozattal a Kúria csak jogértelmezést végezhetett, jogot nem alkothatott.
A jogegységi eljárás során hivatalból kifejtette álláspontját a legfőbb ügyész, továbbá beszerezték a Magyar Nemzeti Bank elnökének, valamint Vékás Lajos jogász professzornak a véleményét.
A Kúria épületével szemben maroknyi tüntető demonstrált, zászlókkal, transzparensekkel, hangosbeszélőn bírálták a döntést, azt skandálták: "gyilkosok, hazaárulók". A Kúria kollégiumi ülése idején az épületet jelentős rendőri erők biztosították.
2013.12.16. 15:45
Címkék: devizahitel Kúria

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Szakács László: A Fidesz a bíróságokkal végezteti el a piszkos munkát! | OLKT.net
A Kúria múlt heti döntése a devizahitelekről ellentmond az eddigieknek. A kormány fél attól, hogy a bankszektorral ujjat húzzon, ezért a bírósággal végezteti el a piszkos munkát – mondta Szakács László, az MSZP elnökhelyettese és Szabó József, a Hiteles Mozgalom vezetője csütörtökön.
Hetente 60 családot lakoltatnak ki, mert a kormány, a Nemzeti Együttműködés Rendszere és a Kúria „értelmezget”: a korábbiaknak teljesen ellentmondó irányelveket állítanak elő.
Egy hete a Kúria „végre-valahára” kimondta: a bankoknak számítaniuk kellett rá, hogy a deviza ára emelkedni fog. Azt is kimondta viszont, hogy ezt az adósoknak is tudniuk kellett. Pedig az adósok a bankoktól nem ezt az információt kapták – mondta Szabó.
A Kúria múlt heti döntése több szempontból is hibás: egyértelműen az adósokat teszi felelőssé, mert ezzel az információval nem rendelkeztek, és még mindig „meg akarja javítani” a szerződéseket, noha ezeket a fogyasztók nem kötötték volna meg, ha ismerték volna az összes feltételt.
A Kúria ezen túl fenntartja a javaslatát, amit a pécsi bírók „kegyelemdöfésnek” neveztek: ha nem tetszik az adósnak a devizahitel, akkor számolják el piaci forintkamatozással forintkölcsönként – pedig az adósoknak nem állt szándékukban forintkölcsön-szerződést kötni.
Negyedszer, a Kúria nem gondoskodott a korábbi jogegységi határozatai felülvizsgálatáról, így még mindig az van érvényben, amely szerint az árfolyammozgás iránya és mértéke előre nem határozható meg, s erről nem kellett az adóst tájékoztatni. Ezzel szemben most múlt héten azt mondta ki a Kúria, hogy az adósnak ezt tudnia kellett volna „csak úgy saját magától”.
„A két állítás egymással tejes mértékben ellentmond”
Kifogásolta a Kúriának azt az állítását is, hogy a szóban forgó döntés csak kevés embert érint.
„Ez nem igaz” – jelentette ki – hiszen a döntés minden egyes adóst érint: nemcsak azok a károsultak, akiket kilakoltattak vagy vonják a fizetésüket, hanem azok is, akik „egy Suzuki áráért kifizetik egy Audi árát”.
Azt mondta: egyetlen megoldás van, mégpedig az hogy újra kell számolni minden szerződést forintalapon, és mivel szándékos megtévesztés történt, kamat- és költségmentesen.
Szakács szerint „a Kúria kimondta, amit a NER nem tud.” A kormány szerint ugyanis nincs devizahitelezési probléma, de a Kúria szerint van. A kormány szerint nincs gond árfolyammal, de a Kúria szerint van.
„Úgy gondoljuk, hogy ez az egész magyarázkodás arra megy ki, hogy a NER továbbra is ki tudja szolgálni a bankvilágot, a pénzvilágot, akár annak árán is, hogy magyar családoknak a százait, ezreit dobják ki az utcára”
Szülessen új törvény arról, ki viselje az árfolyamkockázatot. Legyen új banki elszámoltatás. Azonnal állítsák meg a végrehajtásokat, és addig ne dobják ki magyar családok ezreit az utcára, amíg fel nem mondták azt az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal kötött megállapodást, amelyben Orbán Viktor
„elkötelezte magát a bankvilág felé, kiárusítva a magyar családokat”
– követelte.
S ha ezt a Fidesz ezt nem teszi meg, akkor a választóknak le kell őket váltaniuk: válasszanak ellenzéki jelöltet a választásokon! – szólított föl Szakács.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Megyei Adó- és Vámigazgatóságai közérdekű információi: Igazgatói titkárság. H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30 - PDF Free Download
Download "A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Megyei Adó- és Vámigazgatóságai közérdekű információi: Igazgatói titkárság. H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30"
1 A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Megyei Adó- és i közérdekű információi: NAV Repülőtéri Igazgatósága Igazgatói titkárság H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30 Szabálysértési ügyekben H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30 Jövedéki ügyekben H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30 Utasforgalom vámellenőrzése 0:00-24:00 Egyéb ügyekben: H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30 Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér 2-s többcélú épület Tel: 1/ Fax: 1/ Postacím: 1675 Budapest, Pf. 40. Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér 1. Terminál 2. emelet Tel: 1/ Postacím: 1675 Budapest, Pf. 40. Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér 1. Terminál 2. emelet Tel: 1/ Postacím: 1675 Budapest, Pf. 40. Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér 2. Terminál Tel: 1/ Fax: 1/ Postacím: 1675 Budapest, Pf. 40. Áruforgalom ellenőrzése 0:00-24:00 az alábbi esetekben: államhatáron történő kiléptetése, beléptetése, fuvarozott szállítmányokhoz kapcsolódó vámigazgatási eljárások elvégzése, vámellenőrzési feladatok ellátása, intézése. Egyéb ügyekben: H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30 Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér, Budapest XVIII., Igló u. Tel: 1/ / Fax: 1/ Postacím: 1675 Budapest, Pf. 40. Postaforgalmi ügyekben H - Cs: 08:30-16:00 P: 08:30-13:30 Nemzetközi Posta Kicserélő Központ Vecsés külterület hrsz.: 072/50 Tel: 1/ / Postacím: 1675 Budapest, Pf. 40.
2 Vám ügyekben H-CS.: 08:00-16:00 P.: 08:00-13: Székesfehérvár, Bakony u Székesfehérvár, Pf.: Tel.: 22/ Fax.: 22/ NAV Fejér Megyei Adó- és Jövedéki ügyekben H-CS.: 08:00-16:00 P.: 08:00-13: Székesfehérvár, Bakony u. 4/a Székesfehérvár, Pf.: Tel.: 22/ Fax.: 22/ Vámudvar H-P.: 08:00-15: Székesfehérvár, Vásárhelyi u Székesfehérvár, Pf.: Tel.: 22/ Fax.: 22/ NAV Veszprém Megyei Adó-és H, K, Cs: 08:00-12:00 és 12:30-15:30 Sz: 10:00-12:00 és 12:30-15:30 P: 08:00-13: Veszprém, Gerenda u Veszprém, Pf.: 22. Tel.: 88/ Fax: 88/ NAV Komárom-Esztergom Megyei Adó-és (vám) NAV Komárom-Esztergom Megyei Adó-és (vám) NAV Komárom-Esztergom Megyei Adó-és (adó) NAV Komárom-Esztergom Megyei Adó-és (adó) H, K, Cs: 8:30-16:00 Sz: 9:00-16:00 P: 8:30-13:00 H, K, Sz, CS: 8:00-16:30 P: 8:00-14:00 H: 8:00-18:00 K: 8:00-12:00 SZ: 14:00-18:00 CS: 8:00-12:00 P: 8:00-11:00 H: 8:00-12:00 és 13:00-18:00 K: szünnap SZ: 8:00-12:00 és 13:00-15:00 CS: 8:00-12:00 és 13:00-15:00 P: 8:00-12: Tatabánya, Erdész u. 'F' épület 2801 Tatabánya, Pf.: Tel.: 34/ Fax: 34/ Esztergom, Babits u Esztergom, Pf.: Tel: 33/ Fax: 33/ Tatabánya, Komáromi út Tatabánya, Pf.: Tel: 34/ Fax: 34/ Esztergom, Babits u Tel: 33/ Fax: 33/
3 NAV Pest Megyei Adó- és (Vám) NAV Pest Megyei Adó- és Központi Ügyfélszolgálat (Adó) NAV Pest Megyei Adó- és Kirendeltségek (Adó) H - Cs: 8:30-15:30 P: 8:30-12:00 H: 8:15-18:00 K: 8:15-11:30 SZ: 8:15-18:00 CS: 8:15-11:30 P: 8:15-11:30 H: 8:15 17:30 K: 8:15 12:00 SZ: 8:15 16:00 CS: 8:15 16:00 P: Szünnap 1115 Budapest, Bartók Béla út / Tel: 1/ / Fax: 1/ Vác, Lemez u. 6. Tel.: 27/ , 27/ Fax: 27/ Cegléd, Rákóczi út 68. Tel.: 53/ Fax: 53/ Budapest, Kresz Géza u Tel: 1/ Cegléd, Dugovics u. 4. Tel: 53/ Dabas, Szent István út 79. Tel: 29/ Érd, Budai u. 24. Tel: 23/ Gödöllő, Kossuth L. u. 74. Tel: 28/ Nagykáta, Szabadság tér 16. Tel: 29/ Ráckeve, Kossuth L. u. 96. Tel: 24/ Szigetszentmiklós, Gyári út 9. Tel: 24/ Vác, dr. Csányi L. krt. 52. Tel: 27/ NAV Észak-budapesti Adó- és H - K: 8:00-16:00 SZ - CS: 8:00-15:30 P: 8:00 13: Budapest, Csillaghegyi út Tel: 1/ Fax: 1/ NAV Kelet-budapesti Adó- és H-Cs: 08:00-15:00 P: 08:00-12:00 Nyomtatvány: H: 9:00-14:00 K-P: 9:00-12: Budapest, Rózsa utca Tel: 1/ Fax:1/ NAV Dél-budapesti Adó- és H - Cs: 8:30 16:00 P: 8:30 13: Budapest, Száva u Tel.: 1/ Fax: 1/
4 NAV Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Adó- és H:8:00-18:00 K:8:00-12:00 SZ:14:00-18:00 CS: 8:00-12:00 P: 8:00-11:00 H:8:00-14:00 SZ:14:00-17:00 CS: 8:00-14:00 H:8:00-14:00 SZ:14:00-17:00 CS: 8:00-14:00 H:8:00-14:00 SZ:14:00-17:00 CS: 8:00-14:00 H:8:00-14:00 SZ:14:00-17:00 CS: 8:00-14:00 SZ:8:00-17:00 CS: 8:00-15:00 H:8:00-15:00 CS: 8:00-15:00 SZ:8:00-15:00 H:8:00-15:30 K:8:00-15:30 SZ:8:00-15:30 CS: 8:00-15:30 P: 8:00-11: Miskolc, Kazinczy F. utca / Sátoraljaújhely, Kazinczy F. utca / Ózd, Jászai Oszkár utca 3. 06/ Kazincbarcika, Jószerencsét utca 6. 06/ Mezőkövesd, Mátyás Király utca / Tiszaújváros, Kazinczy utca 3. 06/ Szerencs, Széchenyi utca / Encs, Petőfi utca / Vám Főosztály Jövedéki Főosztály Rendészeti Főosztály 3525 Miskolc, Horváth L. u / Rendészeti Főosztály Ügyeleti és Szabálysértési Osztály 3530 Miskolc, Széchenyi u / Jövedéki Főosztály Jövedéki Osztály Sátoraljaújhely Rendészeti Főosztály Mélységi Rendészeti Ellenőrzési Osztály 3980 Sátoraljaújhely, Kazinczy u /
5 NAV Heves Megyei Adó- és H, K: 8:00-15:30 Sz: 9:00-15:30 Cs:8:00-15:30 P:8:00-13:00 H-Cs: 7:30-16:00 P: 7:30-13:30 székhely: Eger, Eszterházy tér 3-4. központi levelező cím: 3301 Eger, Pf.:140. központi 1./ 3300 Eger, Grónay S. u. 3. Tel.: 36/ , 30/ Fax: 36/ / 3200 Gyöngyös, Kálvin u 1-3. Tel.: 37/ / Fax: 37/ NAV Nógrád Megyei Adó- és Salgótarjáni ügyfélszolgálat adó ügyintézés: H: 8:00-18:00 K, CS: 8:00-12:00 Sz: 13:00-18:00 P: 8:00-11:00 Salgótarjáni ügyfélszolgálat vám, regisztrációs adó, jövedéki, fémkereskedelemi és szabálysértési ügyek: H, Sz, Cs: 8:00-15:30 K: 10:00-15:30 P: 8:00-13:00 Balassagyarmati ügyfélszolgálat adó ügyintézés: H: 8:00-15:00 K: Szünnap Sz, Cs: 8:00-14:00 Pásztói ügyfélszolgálat adó ügyintézés: Sz: 8:00-15: Salgótarján, Kassai sor Salgótarján, Pf: 40 Tel: 32/ Fax: 32/ Salgótarján, Mártírok útja Salgótarján, Pf: 40 Tel: 32/ Fax: 32/ Balassagyarmat, Rákóczi fejedelem út 48. Tel: 35/ Fax: 35/ Pásztó, Nagymező út 2. Tel: 32/ Fax: 32/ NAV Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és Győr, Liszt Ferenc u Győr, Pf Tel.: 96/ Fax: 96/ NAV Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és NAV Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és Győr-Moson-Sopron megyei központi ügyfélszolgálat H Cs: 08:00 15:30 P: 08:00 13:00 H: 8:00 18:00 K: 8:00 12:00 SZ: 14:00 18:00 CS: 8:00 12:00 P: 8:00 11: Győr, Nádor u Győr, Pf Tel.: 96/ Fax: 96/ Győr, Szent István u Tel.: 96/ Fax: 96/
6 NAV Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és Soproni kirendeltség NAV Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és Mosonmagyaróvári kirendeltség NAV Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és Csornai ügyfélszolgálat NAV Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és Kapuvári ügyfélszolgálat H: 8:00 17:00 K CS: 8:00 12:00 P: 8:00 11:00 H: 8:00 17:00 K CS: 8:00 12:00 P: 8:00 11: Sopron, Kis János u. 4. Tel.: 99/ Fax: 99/ Mosonmagyaróvár, Deák tér 1. Tel.: 96/ Fax: 96/ SZ: 8:30 13: Csorna, Laky Döme u. 1. CS: 9:00 15: Kapuvár, Fő tér 22. Tel.: 96/ Vas megyei központi ügyfélszolgálat: H: 8:00 18:00 K: 8:00 12:00 SZ: 14:00-18:00 CS: 8:00 12:00 P: 8:00 11:00 Celldömölki kirendeltség: H: 8:00 12:00 és 13:00 15:30 K: 8:00 12:00 és 13:00 15:30 Sz: Szünnap CS: 8:00 12:00 és 13:00 15:30 P: Szünnap Körmendi kirendeltség: H: 8:00-12:00 és 13:00-15:30 K: 13:00 15:30 SZ: 8:00 12:00 és 13:00 15:30 CS: Szünnap Sárvári ügyfélszolgálat: SZ: 8:00 15:00 Szentgotthárdi ügyfélszolgálat: CS: 8:00 15:00 központi cím: 9700 Szombathely, Hunyadi u. 47. Telefon szám: 94/ , Fax: 94/ , adóág: 1. Központi ügyfél szolgálat: 9700 Szombathely, Petőfi u. 22. Telefon: 94/ Fax: 94/ Celldömölki kirendeltség 9500 Celldömölk, Dr. Szomraky u. 5. Fax: 95/ Körmendi kirendeltség 9900 Körmend, Szabadság tér 7. Fax: 94/ Sárvári ügyfélszolgálat 9600 Sárvár, Várkerület Szentgotthárdi ügyfélszolgálat 9970 Szentgotthárd, Széll K. tér 11. NAV Vas Megyei Adó- és vámág: központi ügyfélszolgálat: Hétfő-Csütörtök: 07:30-15:00 Péntek: 07:30-13:00, Vámco szolgálati hely: Hétfő-Péntek: 09:00-17:00 Zoll-Sped szolgálati hely: Hétfő-Csütörtök: 11:00-14:00, Péntek: 09:00-12:00. adóág esetében ügyfél-tájékoztató telefonszámok: Kék szám (mobilhálózatból is hívható):06-40/ Mobilhálózatokból:20/ / / vámág: Szombathely, Széll K. u. 24. Telefon: 94/ , Fax: 94/ Vámco Vámügynökség Kft Szombathely, Selyemrét u. 5. Telefon/Fax: 94/ Zoll-Sped Kft Szombathely, Tátika u. 5. Telefon: 94/
7 H: 8:00-18:00 K: 8:00-12:00 Sz: 14:00-18:00 Cs: 8:00-12:00 P: 8:00-11:00 Adóügyek Központi ügyfélszolgálat 8900 Zalaegerszeg, Balatoni u. 2 Tel: +36/ Fax: +36/ NAV Zala Megyei Adó- és H-Cs: 7:45-11:30 12:00-15:45 P: 7:45-11:30 12:00-13:15 H-K: 8:00-12:00 13:00-16:00 Sz: Szünnap Cs- H-K: 8:00-12:00 13:00-16:00 Sz: Szünnap Cs- Vámügyek Szolgálati hely 8900 Zalaegerszeg, Mikes Kelemen u. 2. Tel: +36/ Fax: +36/ Adóügyek Keszthelyi kirendeltség 8360 Keszthely, Szalasztó utca 3/B. +36/ Adóügyek Nagykanizsai kirendeltség 8800 Nagykanizsa, Fő út / H-Cs: 7:45-11:30 12:00-15:45 P: 7:45-11:30 12:00-13:15 Vámügyek Szolgálati hely 8800 Nagykanizsa, Garay u. 21. Tel: 93/ Fax: 93/ H-P: 8:00-15:45 Vámudvar 8800 Nagykanizsa, Garay u. 21. Tel: 93/
8 NAV Kiemelt Adó- és Vámigazgatóság H - Cs: 8:00-16:30 P: 8:00-14: Budapest, Dob utca Budapest, Pf Tel.: 1/ Fax: 1/ NAV Bevetési Igazgatósága H - Cs: 9:00-15:30 P: 9:00-13: Budapest, Bihari uca 16/B Budapest, Pf Tel.: 1/ Fax: 1/ NAV Békés Megyei Adó- és Hétfő: 8:00-18:00 Kedd: 8:00-12:00 Szerda: 14:00-18:00 Csütörtök: 8:00-12:00 Péntek: 8:00-11:00 Telephely (vámigazgatási objektum) Hétfő- Csütörtök: 07:30-16:00 Péntek: 07:30-13: Békéscsaba, Kinizsi u. 1. Postacím: 5601 Pf.:13., Telefon: Telephely (vámigazgatási objektum) 5600 Békéscsaba, Dózsa György út 1-3. Telefon: NAV Általános Tájékoztató Rendszer (hétfőtől csütörtökig 8:30-16:00 óráig, pénteken 8:30-13:30 óráig) NAV Ügyféltájékoztató és Ügyintéző Rendszer (hétfőtől csütörtökig 8:30-16:00 óráig, pénteken 8:30-13:30 óráig) Nyitva tartás Hétfő: 8:00-18:00 Kedd: 8:00-12:00 Szerda: 14:00-18:00 Csütörtök: 8:00-12:00 Péntek: 8:00-11:00 Nemzeti Adó- és Vámhivatal Csongrád Megyei Adó- és Címe: 6721 Szeged, Bocskai utca Telefonszám: 62/ Faxszám: 62/ Nemzeti Adó- és Vámhivatal Csongrád Megyei Adó- és Röszkei Határkirendeltség Vámigazgatóság nyitva tartása Hétfő: 7:30-15:30 Kedd: 7:30-15:30 Szerda: 7:30-15:30 Csütörtök: 7:30-15:30 Péntek: 7:30-13:00 Szegedi Ipari és Logisztikai Központ nyitva tartása hétfőtől péntekig 8:00-20:00 óráig szombaton 8:00-12:00 óráig H - Cs: 07:30-15:30 P: 07:30-13:00 Nyitva tartás: 00:00-24:00 Címe: 6720 Szeged, Jókai u Telefonszám: 62/ Faxszám: 62/ Címe: 6728 Szeged, Budapesti út Hrsz.: 1418/4 főépület, földszint Telefonszám: 62/ Faxszám: 62/ Címe: 6758 Röszke közúti határátkelő Postacíme: 6701 Szeged, Pf.: 156. Telefonszám: 62/ ; Faxszám: 62/
9 (Röszke-Horgos) címe: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Csongrád Megyei Adó- és Röszkei Határkirendeltség Ásotthalmi Szolgálati Hely (Ásotthalom - Backi Vinogradi) Nemzeti Adó- és Vámhivatal Csongrád Megyei Adó- és Tiszaszigeti Szolgálati Hely (Tiszasziget-Djala) Nyitva tartás: 07:00-19:00 Nyitva tartás: 07:00-19:00 Címe: 6783 Ásotthalom, Közúti Határátkelőhely Telefonszám: 06-62/ ; 06-62/ Címe: 5756 Tiszasziget, Közúti Határátkelőhely Telefonszám: 06-62/ NAV Bács-Kiskun Megyei Adóés Vámigazgatóság NAV Bács-Kiskun Megyei Adóés Vámigazgatóság Bajai Kirendeltségi Főosztály NAV Bács-Kiskun Megyei Adóés Vámigazgatóság Kiskőrösi Kirendeltségi Főosztály NAV Bács-Kiskun Megyei Adóés Vámigazgatóság Tompa Kirendeltségi Főosztály NAV Bács-Kiskun Megyei Adóés Vámigazgatóság Hercegszántó Kirendeltségi Főosztály H-P: 08:00-16: Kecskemét, Kuruc krt Tel: 76/ Fax: 76/ H-Cs: 08:00-16:00 P: 08:00-13:00 H-Cs: 08:00-16:00 P: 08:00-13: Baja, Csermák tér Tel: 79/ Fax: 79/ Kiskőrös, Kossuth L. u Tel: 78/ Fax: 78/ Tompa, Szabadföld Tel: 77/ Fax: 77/ Hercegszántó, Külterület Tel: 79/ Fax: 79/ NAV Hajdú-Bihar Megyei Adóés H: 8:00-18:00 K: SZ: 14: CS: :00 P: 8:00-11:00 Jövedéki Osztály: H, K, Cs: 08:00 15:30 Sz: 09:00 15:30 P: 08:00 13:00 Vám Osztály és Környezetvédelmi és Környezetgazdálkodási és Engedélyezési Osztály: H, K: 08:00 16:00 SZ: 08:30 16:00 CS: 08:00 16:00 P: 08:00 14: Debrecen, Faraktár u. 29/C Debrecen, Vágóhíd u Debrecen, Pf.:43. Tel: 52/ , 52/ , 52/ Fax: 52/ Szerv Ügyfélfogadási idő Nemzeti Adó-és Vámhivatal H-CS: 8:00-15: Szolnok, Ady E. út 21. Jász-Nagykun-Szolnok Megyei P: 8:00-13: Szolnok, Pf.: 53. Adó- és (Vám blokk) Tel.: 56/ Nemzeti Adó-és Vámhivatal Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Adó- és H: 8:00-18:00 K: 8:00-12:00 Fax: 56/ Szolnok, József A. út Szolnok, Pf.: 53.
10 (Adó blokk, Központi ügyfélszolgálat) Nemzeti Adó-és Vámhivatal Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Adó- és (Adó blokk, Végrehajtási-, Hátralékkezelési és Fizetés Könnyítési szakterület) Nemzeti Adó-és Vámhivatal Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Adó- és (Adó blokk, Felszámolási- és Végelszámolási, valamint Illeték szakterület) Nemzeti Adó-és Vámhivatal Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Adó- és Jászberényi Kirendeltség Nemzeti Adó-és Vámhivatal Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Adó- és Karcagi Kirendeltség Nemzeti Adó-és Vámhivatal Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Adó- és Kunszentmártoni Kirendeltség SZ: 14:00-18:00 CS: 8:00-12:00 P: 8:00-11:00 H: 8:00-16:00 VÁM ügyben is K: 8:00-16:00 SZ: 8:00-12:00 CS: 8:00-16:00 VÁM ügyben is P: nincs H: 8:00-16:00 K: nincs SZ: 8:00-12:00 CS: 8:00-16:00 P: nincs H: 8:00-16:00 K: 8:00-16:00 SZ: 8:00-12:00 CS: 8:00-16:00 P: nincs Tel.: 56/ Fax: 56/ Szolnok, Mikszáth K. út Szolnok, Pf.: 53. Tel.: 56/ Fax: 56/ Szolnok, Kossuth L. út Szolnok, Pf.: 53. Tel.: 56/ Fax: 56/ Jászberény, Déryné út 1. Tel.: 57/ Fax: 57/ Karcag, Szent István sgt. 17. I. emelet Tel.: 59/ Fax: 59/ Kunszentmárton, Köztársaság tér 8. Tel.: 56/ Fax: 56/ Megyei Adó- és Megyei Adó- és Szolgálati hely Megyei Adó- és, Főosztály Kisvárda Megyei Adó- és Főosztály Mátészalka Megyei Adó- és Határkirendeltségi Főosztály Beregsurány Megyei Adó- és Határkirendeltségi Főosztály Beregsurány, Szolgálati hely Barabás H - CS: 8:00-15:30 P: 8:00-13:00 H - CS: 8:00-15:30 P: 8:00-13:00 H - CS: 8:00-15:30 P: 8:00-13:00 H - CS: 8:00-15:30 P: 8:00-13:00 A határátkelőhelyen a ki- és belépő utasok ellenőrzése, az általuk szállított áruk, nem közösségi áruk vámkezelése 0-24 óráig A fentiektől eltérő ügyfelek esetében H - CS: 8:00-15:30 P: 8:00-13: Nyíregyháza, Dózsa György út Nyíregyháza Pf Tel: 42/ Fax: 42/ Nyíregyháza, Bethlen Gábor u Nyíregyháza Pf Tel: 42/ Fax: 42/ Kisvárda, Zrínyi Ilona tér Tel: 45/ Fax:45/ Mátészalka, Kölcsey Ferenc út Mátészalka, Pf Tel: 44/ , 44/ Fax: 44/ Beregsurány Határátkelő 4933 Beregsurány, Pf 3. Tel: 45/ Fax: 45/ H - V: 7:00-19: Barabás, Árpád út Tel: 45/ Fax: 45/
11 Megyei Adó- és Határkirendeltségi Főosztály Beregsurány, Szolgálati hely Lónya Megyei Adó- és, Határkirendeltségi Főosztály Tiszabecs Megyei Adó- és, Határkirendeltségi Főosztály Záhony H - V: 8:00-16: Lónya, Petőfi Sándor út Tel: 45/ Fax: 45/ A határátkelőhelyen a ki- és belépő utasok ellenőrzése, az általuk szállított áruk, nem közösségi áruk vámkezelése 0-24 óráig A fentiektől eltérő ügyfelek esetében H - CS: 8:00-15:30 P: 8:00-13:00 A határátkelőhelyen a ki- és belépő utasok ellenőrzése, az általuk szállított áruk, nem közösségi áruk vámkezelése 0-24 óráig A fentiektől eltérő ügyfelek esetében 4951 Tiszabecs, Malom út Tiszabecs, Pf Tel: 44/ Fax: 44/ , 44/ Záhony, Határátkelő 4625 Záhony, Pf Tel: 45/ Fax: 45/ , 45/ NAV Baranya Megyei Adó- és H: 8:00-15:00 K: 9:00-15:00 SZ: 8:00-12:00 CS: 8:00-15:00 H: 8:00-15:00 K: 9:00-15:00 SZ: 8:00-12:00 CS: 8:00-15:00 Alapvámkezelési vámigazgatási eljárások esetén: H: 8:00-16:00 K: 8:30-16:00 SZ: 8:00-16:00 CS: 8:00-16:00 P: 8:00-13: Pécs, Munkácsy M. u Tel: 72/ Fax: 72/ Pécs, Ágoston tér 6. Tel: 72/ Fax: 72/ A folyami és az udvari közúti határátkelőhelyen a ki- és belépő szállítóeszközökön elhelyezett áruk, nem közösségi áruk vámkezelése, továbbá a vízi átkelőn a ki- és belépő utasok ellenőrzése és az általuk szállított áruk, nem közösségi áruk vámkezelése 0-24 óráig. H: 8:00-15:00 K: 9:00-15:00 SZ: 8:00-12:00 CS: 8:00-15: Mohács, Budapesti u. 14/b Tel: 69/ Fax: 69/
12 NAV Somogy Megyei Adó- és (vám) H-CS: 7:30-15:30 P: 7:30-13: Kaposvár, Széchenyi tér 3. Tel: 82/ ; 82/ Fax: 82/ ; NAV Tolna Megyei Adó- és H-CS.: 7:30-16:00 P.: 7:30-13: Szekszárd, Damjanich utca Telefon: 74/ Fax: 74/ NAV Tolna Megyei Adó- és Igazgató NAV Tolna Megyei Adó- és NAV Tolna Megyei Adó- és H-CS.: 7:30-16:00 P.: 7:30-13:30 H-Cs.: 7:30-16:00 P.: 7:30-13:30 H: 8:00-18:00 K: 8:00-12:00 Sz: 14:00-18:00 Cs: 8:00-12:00 P: 8:00-11: Szekszárd, Bezerédj u Telefon: 74/ Fax: 74/ Szekszárd, Széchenyi u Szekszárd, Széchenyi u Telefon: 74/ Fax: 74/ Szekszárd, Arany J. u Telefon: 74/ Fax: 74/ Nemzeti Adó- és Vámhivatal


text:
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2016/3 számú ítélete - PDF
Download "Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2016/3 számú ítélete"
1 Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2016/3 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/98 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: Iktatószám: 9833/2016 CPV Kód: Ajánlatkérő: Teljesítés helye: Ajánlattételi/részvételi jelentkezési határidő: Nyertes ajánlattevő: Ajánlatkérő típusa: Ajánlatkérő fő tevényeségi köre: Fővárosi Bíróság ítélete Szöveg: FŐVÁROSI TÖRVÉNYSZÉK 3.Kf /2016/3 A Fővárosi Törvényszék a Fábry & Társa Ügyvédi Iroda (1036 Budapest, Kolosy tér 5-6., ügyintéző: dr. Fábry György ügyvéd) által képviselt Global Terv Kft. (1037 Budapest, Bojtár utca 66.) felperesnek, a dr. Jánosi Bálint jogtanácsos által képviselt Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság (1026 Budapest, Riadó utca 5.) alperes ellen közbeszerzési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében, amely perbe a felperes oldalán a Czeglédy Gergő ügyvezető által képviselt Perfektum Projekt Kft. (1036 Budapest, Perc utca 2.), az alperes oldalán a Misefay Ügyvédi Iroda (1055 Budapest, Falk Miksa utca 7., ügyintéző: dr. Misefay Tibor ügyvéd) által képviselt Budapesti Közlekedési Zrt. (1072 Budapest, Akácfa utca 15.) beavatkozók beavatkoztak, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság december 15. napján kelt 31.K /2015/7. számú ítélete ellen az alperesi beavatkozó 8. sorszám alatt bejelentett fellebbezésére meghozta az alábbi ÍTÉLETET A Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletének fellebbezéssel nem támadott részét nem érinti, fellebbezett részét helybenhagyja. Kötelezi az alperesi beavatkozót, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek (harmincezer) forint másodfokú perköltséget. Kötelezi az alperesi beavatkozót, hogy fizessen meg a Magyar Államnak - az adóhatóság külön felhívására (huszonnégyezer) forint fellebbezési illetéket. 1
2 Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye. Indokolás Az alperesi beavatkozó ajánlatkérő a április 3. napján feladott eljárást megindító felhívásával a Budapesti 4-es metróvonal I. szakasz projektre vonatkozó egységes, konzisztens záró költség-haszon elemzés (a továbbiakban: CBA) készítésére kezdeményezett a közbeszerzésekről szóló évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) harmadik része szerinti nyílt közbeszerzési eljárást. A beszerzés Kohéziós Alap finanszírozású KÖZOP megnevezésű támogatással valósult meg. Az eljárást megindító felhívás III.2.3) pontjában az ajánlatkérő meghatározta a beszerzés műszaki, szakmai alkalmasságának minimumkövetelményét, amelynek a) pontjában alkalmatlanná nyilvánította azt az ajánlattevőt, vagy a közös ajánlattevőt együttesen, ha nem rendelkeznek az eljárást megindító felhívás feladásától visszafelé számított három évben befejezett, teljes mértékben szerződésszerűen teljesített, minimum egy darab közlekedési nagyprojekthez kapcsolódó, legalább nettó 25 millió forint ellenértékű CBA készítésére vonatkozó referenciával. Amennyiben a referenciamunka nem kizárólag CBA készítésére vonatkozik, az csak akkor fogadható el, ha egyrészt az alkalmasság igazolásához felhasználó gazdasági szereplő a CBA megnevezésű munkarészt saját maga készítette, másrészt a CBA munkarész ellenértéke elérte a nettó 25 millió forintot. Amennyiben a CBA készítésével kapcsolatos referenciamunkát közös ajánlattevőként (konzorciumban) teljesítette az alkalmasság igazolásához felhasználó gazdasági szereplő és a teljesített vagy szolgáltatás megrendelésére vonatkozó referenciaigazolás, vagy nyilatkozat kiállítható az egyes ajánlattevők által végzett munkák, illetve teljesített szolgáltatások elkülönítésével, úgy az ajánlatkérő a referencia elbírálásánál csak a CBA munkarésszel kapcsolatosan a referenciát felmutató gazdasági szereplő saját maga által teljesített részarányt veszi figyelembe. A 310/2011. (XII.23.) Korm. rendelet 16. (6) bekezdése alapján, ha a nyertes közös ajánlattevőként teljesített, vagy szolgáltatás megrendelésére vonatkozó referenciaigazolás, vagy nyilatkozat nem állítható ki az egyes ajánlattevők által végzett munkák elkülönítésével, úgy az ajánlatkérő a referenciaigazolást, vagy nyilatkozatot bármelyik, a teljesítésben részt vett ajánlattevő részéről az ismertetett szolgáltatás egésze tekintetében köteles elfogadni, feltéve, hogy a CBA készítésével kapcsolatos teljesítés a közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett történt és az igazolást benyújtó ajánlattevő által végzett teljesítés aránya elérte a 15%-ot. 2
3 Az ajánlattételi határidőre öt társaság, köztük a felperes nyújtotta be ajánlatát. Az ajánlatkérő hiánypótlási felhívására az alkalmassági minimumkövetelmény igazolására bejelentette, hogy azt a Forrás Unió Kft. kapacitást rendelkezésre bocsátó szervezet útján kívánja teljesíteni. Referencianyilatkozatában a szerződést kötő másik félként a Hódmezővásárhelyi Megyei Jogú Város Önkormányzatát jelölte meg, a beszerzés tárgyaként részletes megvalósíthatósági tanulmány (melynek része volt a CBA) készítését tüntette fel, a Tram-Train integrált villamos- és nagyvasúti rendszer bevezetése Hódmezővásárhely és Szeged viszonylatában és villamosfejlesztés Hódmezővásárhelyen elnevezéssel. Nyilatkozott arról, hogy a szolgáltatás oszthatatlan volta miatt a részesedés nem meghatározható, a Forrás Unió Kft. teljesítésének aránya meghaladja a 15%-ot, a CBA értéke pedig a nettó forintot. Az ajánlatkérő megkeresésére Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város polgármestere úgy nyilatkozott, hogy a CBA-t a Forrás Unió Kft. vezette konzorcium készítette. A konzorciumi megállapodás a CBA munkarészt a COWI Magyarország Kft-hez sorolja ugyan, de a szolgáltatás oszthatatlan a konzorcium minden tagjára nézve. Arra a kérdésre, hogy amennyiben a megvalósíthatósági tanulmány CBA munkarészét nem a Forrás Unió Kft. saját maga készítette, azt ki készítette el, úgy nyilatkozott, hogy a CBA megnevezésű munkarészt a COWI Magyarország Kft. készítette. A referencia közbeszerzési eljárással kapcsolatban a Forrás Unió Kft., valamint a COWI Magyarország Tanácsadói és Tervező Kft. és a FŐMTERV Mérnöki Tervező Zrt. ajánlattevők között létrejött együttműködési megállapodás 1. pontja meghatározta a konzorcium vezetőjét, 2. pontja a felelősségi köröket, eszerint a COWI Magyarország Kft. a megvalósíthatósági tanulmány és költséghaszon-elemzés kidolgozásáért felelt. Feladata a költség-haszon elemzés készítése volt. A 3. pont szerint a felek a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés szerinti kötelezettségeik teljesítéséért a megrendelő felé egyetemleges felelősséggel (Ptk. 337, 338. ) tartoznak. Az ajánlatkérő felvilágosítás kérésére a felperes úgy nyilatkozott, hogy a közös ajánlattevőként végzett szolgáltatásra nem állítható ki az egyes ajánlattevők által teljesített szolgáltatások elkülönítésével referencianyilatkozat, ezért az ajánlatkérő a Korm. rendelet 16. (6) bekezdése alapján köteles a referenciát elfogadni. Az ajánlatok elbírálásáról készült összegzés szerint a felperes ajánlata egyebek mellett a Kbt. 74. (1) bekezdésének d) pontja alapján érvénytelen. A felperesnek az eredménytelen előzetes vitarendezési kérelmének elutasítását követően 3
4 benyújtott jogorvoslati kérelmére eljárt alperes D.399/21/ számú határozatával elutasította az ajánlat érvénytelenné nyilvánítását kifogásoló jogorvoslati kérelmet. Határozatában egyebek mellett a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 310/2011. (XII.23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 16. (6) bekezdésére és a részvételben részt vett felek együttműködési megállapodás 2. pontjára utalva azt állapította meg, hogy a megvalósíthatósági tanulmány és a kohéziós alap támogatás elnyerése érdekében beadandó dokumentáció elkészítésének a teljesítése nem a közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett történt, ráadásul a kapacitásait a kérelmező rendelkezésére bocsátó Forrás Unió Kft. a CBA kidolgozásáért nem is volt felelős. Mivel nem volt megállapítható, hogy a CBA-t a Forrás Unió Kft. saját maga készítette, ezért az ajánlat nem felelt meg az eljárást megindító felhívás m.2.3) a) pontjában meghatározott műszaki és szakmai alkalmassági minimumkövetelménynek. Az alperes határozatának megváltoztatása, az ajánlatkérő jogsértésének megállapítása és perköltség iránt benyújtott keresetre eljárt elsőfokú bíróság az alperes D.399/21/2015. számú határozatát részben megváltoztatta, megállapította, hogy az ajánlatkérő megsértette a Kbt. 63. (2) bekezdése folytán alkalmazandó Kbt. 74. (1) bekezdés d) pontját, míg ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította. A megváltoztató rendelkezésre nézve kifejtette, hogy az ajánlatkérő a szakmai, műszaki alkalmassági minimumkövetelmény meghatározásánál egy több lépcsős feltételrendszert alakított ki. Az alapeset az volt, ha a referencia kizárólag CBA készítésére vonatkozik. Ha nemcsak arra vonatkozik, akkor a referenciamunka elfogadását ahhoz a feltételhez kötötte, hogy a referenciamunkát az alkalmasság igazolásához felhasználó gazdasági társasági szereplő saját maga készítse. Harmadik lépcsőben pedig azt az esetet szabályozta, amikor a CBA készítésével kapcsolatos referenciamunkát az alkalmasság igazolásához felhasznált gazdasági szereplő konzorciumban, tehát közös ajánlattevőként teljesítette. Ebben az esetben attól tette függővé a referencia elfogadását, hogy a referenciaigazolás kiállítható-e az egyes munkák, illetve szolgáltatások elkülönítésével, mert ez esetben azt a referenciát fogadta el, ahol a CBA-t a referenciát felmutató gazdasági szereplő saját maga készítette el. Ha elkülönített igazolás nem állítható ki, úgy attól tette függővé a referenciaigazolás elfogadását, hogy a CBA készítésével kapcsolatban a teljesítés a közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett történt. Az nem volt vitás, hogy a 4
5 referenciamunkát az alkalmasság igazolásához azt felhasználó gazdasági szereplő nem saját maga készítette, ezért azt kellett vizsgálni, hogy az igazolás a feladatok elkülönítésével kiállítható volt-e. E tekintetben figyelembe vette Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzat polgármesterének tájékoztatását a szolgáltatás oszthatatlanságáról, melyet a hiánypótlásra adott felperesi válasz és a Forrás Unió Kft. nyilatkozata is megerősített. A nem elkülöníthető szolgáltatás esetén a referenciaigazolást akkor lehetett elfogadni, ha a CBA készítésével kapcsolatos teljesítés a közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett történt. Ez a feltétel azért teljesült, mert a Ptk (2) bekezdés értelmében nem osztható szolgáltatás esetében a kötelezettek egyetemleges felelőssége fennáll, és a Kbt. 25. (6) bekezdése is kimondja, hogy a közös ajánlattevők az ajánlatkérő felé egyetemlegesen felelnek a szerződés teljesítéséért, vagyis az egyetemleges felelősség ipso iure fennáll, a kiírás is ezt tartalmazta, mintegy beemelve a Kbt. 25. (6) bekezdését. Az, hogy a felelősségi köröket a közös ajánlattevőkre lebontva határozta meg az együttműködési megállapodás, nem fordítható le úgy, hogy a teljesítésért ne egyetemleges felelősséget vállaltak volna különös tekintettel arra, hogy a megállapodás 3. pontja utalt a régi Ptk és aira, a megrendelő felé való egyetemleges felelősségvállalásra. Ebből azt a következtetést vonta le, hogy az ajánlatkérőnek el kellett volna fogadnia azt a referenciaigazolást, amely a végzett munkák elkülönítése hiányában a közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett készült. Az ezzel ellentétes döntés az ajánlatkérő részéről jogsértő magatartást valósított meg. Az elsőfokú bíróság ítélete, annak megváltoztató része ellen elsődlegesen annak megváltoztatása, a terhére rótt jogsértések mellőzése és a kereset teljes elutasítása, másodlagosan az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezése és az elsőfokú bíróság új eljárásra való kötelezése és perköltség iránt benyújtott fellebbezésében az alperesi beavatkozó elsődlegesen azzal érvelt, hogy az elsőfokú bíróság tévesen értelmezte a minimumkövetelményt. Az eljárás tárgya CB A készítés volt, ezért a Kbt. 55. (3) bekezdése alapján kizárólag a közbeszerzés tárgyára vonatkozó minimumkövetelményt határozhatott meg, vagyis a referencia minimumkövetelményt csak CBA készítéssel lehetett igazolni. Az elsőfokú bíróság a több lépcsősnek jelzett feltételrendszer harmadik lépcsőfokánál téves megállapításra jutott 5
6 akkor, amikor úgy tekintette, hogy a követelmény a CBA készítést magában foglaló, vagy azt is tartalmazó referenciamunkának a közös ajánlattevőként való teljesítésére vonatkozik. A követelmény harmadik lépcsőfokánál előírtak is kizárólag a CBA készítésre vonatkoztathatók, vagyis a CBA készítésében kellett közös ajánlattevőként részt venni, nem pedig a CBA készítést magában foglaló nagyobb volumenű munkák elvégzésében. Ezt támasztja alá a kiírás megfogalmazása is. A minimum követelmény csak a közbeszerzés tárgyának, a CBA készítésnek a közös ajánlattevőként való teljesítésére korlátozódott. Ezt a követelményt a felperes nem teljesítette, hiszen az eljárás folyamán senki nem nyilatkozott akként, hogy a Forrás Unió Kft. a CBA készítésében ténylegesen részt vett volna. Sérelmezte, hogy az elsőfokú bíróság meg sem nyilatkoztatta erről a felperest, így a bizonyítási eljárás nem volt teljes körű. Amiatt sem állapítható meg a közös ajánlattevői teljesítés, mert Hódmezővásárhely polgármestere a CBA munkarész készítését nem a kapacitásként megjelölt szervezethez, hanem a COWI Magyarország Kft.-hez sorolta. Az elsőfokú bíróság csak a szolgáltatás oszthatatlanságát ragadta ki, figyelmen kívül hagyva a megrendelői nyilatkozatot és a konzorciumi megállapodás tartalmát is. A szolgáltatás oszthatatlanságát illetően hangsúlyozta, hogy azt az elsőfokú bíróság kizárólag a megrendelő, a felperes és a kapacitást nyújtó szervezet nyilatkozata alapján állapította meg, és annak ellenére nem vizsgálta a szolgáltatás oszthatóságát, hogy a felperesi hiánypótlás II. kötetének 25. oldalán lévő referencianyilatkozat alapján egyértelmű, hogy a szolgáltatás több, önállóan megvalósítható feladatból áll, amely igazolható a Hódmezővásárhelyi Önkormányzat által lefolytatott felhívás adataival (a szolgáltatás mennyisége; és a műszaki, illetőleg szakmai alkalmasság) is. A szolgáltatás oszthatósága miatt nem helyálló a régi Ptk (2), 337. és ára történt hivatkozás sem. Ugyanakkor nem tekintette releváns kérdésnek a szolgáltatás oszthatóságát, mert álláspontja szerint az volt a fő kérdés, hogy a kapacitást rendelkezésre bocsátó szervezet részt vett-e a CBA készítésében. A részvétel nem valósult meg, így a minimumkövetelmény igazolása sem történt meg, a felperes ajánlatának érvénytelenné nyilvánítása jogszerűen történt. A felperes fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyását kérte, hangsúlyozva, hogy az alperesi megállapítás kizárólag az egyetemlegesség fennállásának hiányára szorítkozott a megrendelő nyilatkozatára és egyéb okirati bizonyítékra figyelemmel. Kiemelte, hogy az oszthatóságot nem általában, hanem adott ügyben konkrét bizonyítékok alapján kell megvizsgálni. A felelősségvállalás, és az, hogy egy adott munka elvégzésében ki vesz részt, két 6
7 külön kategória. A felperesi beavatkozó és alperes fellebbezési ellenkérelmet nem terjesztettek elő. A fellebbezés nem alapos. A gazdasági szereplők szerződés teljesítésért való alkalmasságát illetően a Kbt. 55. (3) bekezdése előírja, hogy az ajánlatkérőnek az alkalmassági követelmények meghatározását a közbeszerzés tárgyára kell korlátoznia és azokat - a közbeszerzés becsült értékére is tekintettel - legfeljebb s szerződés teljesítéséhez ténylegesen szükséges feltételek mértékéig lehet előírnia. E rendelkezésből és a Korm. rendelet műszaki és szakmai alkalmasság igazolására vonatkozó előírásaiból következően a kiírási feltételek fennállását a beszerzés tárgyához igazodóan kellett vizsgálni. Erre az alperesi beavatkozó fellebbezésében helyesen hivatkozott, de abban tévedett, hogy az elsőfokú bíróság a követelmény harmadik lépcsőfokánál nem a beszerzés tárgyára, tehát a CBA készítésére korlátozta volna az alkalmasság vizsgálatát, hanem azt ennél szélesebb körben végezte volna el. Az elsőfokú ítélet (5.oldal hatodik bekezdés és 6. oldal) egyértelműen tartalmazza a műszaki, szakmai alkalmasság minimumkövetelményét, ismertetve a kiírási feltételrendszert, amelynek részét képezte az is, amikor a referenciamunka nem kizárólag költség-haszon elemzés készítésére vonatkozott. Ez azonban nem jelentette azt, hogy az elsőfokú bíróság a minimumkövetelmény teljesítését ne a CBA készítés közös ajánlattevőként történő teljesítésének esetét vizsgálta volna. Az elsőfokú bíróság az alperesi beavatkozó által sem vitatottan helyesen állapította meg, hogy a műszaki, szakmai alkalmasság minimumkövetelményét a kiírás alapesetként CBA készítésére vonatkozó referencianyilatkozatra vonatkoztatta, míg a második lépcsőt az jelentette, amikor a referenciamunka nem kizárólag CBA készítésére vonatkozott, de azt is tartalmazott. Mindkét esetben az ajánlatkérő a referenciamunka elfogadását ahhoz a feltételhez kötötte, hogy a CBA-t az alkalmasság igazolásához felhasználó gazdasági társaság maga készítse. A harmadik lépcsőben azt az esetet szabályozta, amikor az alkalmasság igazolásának teljesítése közös ajánlattevőként történt. Abban az esetben, ha a szolgáltatások elkülöníthetők voltak, az elfogadás feltételéül a referenciát felmutató gazdasági társaság által saját maga által készített CBA-t vette figyelembe, míg nem elkülöníthető szolgáltatások esetében a teljesítést a közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett fogadta el megfelelő igazolásnak. Az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg, hogy nem volt kétséges, a CBA elemzést nem az alkalmasság igazolásához azt felhasználó gazdasági szereplő 7
8 készítette, hanem konzorciális teljesítés történt. Ez okból szükségtelen volt a felperes megnyilatkoztatása arról, hogy a kapacitást rendelkezésre bocsátó szervezetként megjelölt Forrás Unió Kft. ténylegesen részt vett-e a CBA elemzés készítésében, ezért a nyilatkozat hiánya nem kérdőjelezhette meg a bizonyítási eljárás teljeskörűségét. Az elsőfokú bíróság a Forrás Unió Kft. saját teljesítésének hiánya okán azt vizsgálta, hogy a szolgáltatás osztható vagy oszthatatlan volt, mert csak ez utóbbi esetben valósult meg az a feltétel, hogy akkor is el kellett fogadni az alkalmasság igazolására szolgáló referencianyilatkozatot, ha a teljesítés a közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett történt. E tényről a megrendelő, a felperes és a kapacitást nyújtó szervezet egyértelmű nyilatkozatot tett, és az egyetemleges felelősségvállalás ténye okirattal is megerősítést nyert. Az a körülmény, hogy az együttműködési megállapodás milyen munkarész teljesítését mely társasághoz sorolja és az adott gazdasági társaságot miért teszi felelőssé, nem jelenti a szolgáltatás oszthatóságát, és nem befolyásolja a közös ajánlattevőknek a megrendelő felé fennálló egyetemleges felelősségvállalását. A konzorciumi tagok egymás közti belső megállapodása alapján ténylegesen végzett munka és az azért való szakmai felelősség két külön kategória, és nem írja felül az együttműködési megállapodásban hivatkozott a megrendelő felé fennálló egyetemleges felelősséget, amely az együttműködési megállapodás megkötésének időpontjában hatályos régi Ptk (1) bekezdése szerinti egyetemleges kötelezettségvállalást jelent, amely szerint minden kötelezett az egész szolgáltatással tartozik, és a szolgáltatás nem osztható. Az elsőfokú bíróság ezért helytállóan jutott arra a következtetésre, hogy egyetemleges kötelezettségvállalás esetén azt a felperesi referenciát, amelynél az egyetemleges felelősségvállalásra tekintettel a szolgáltatás nem volt osztható, az ajánlatkérőnek el kellett volna fogadnia, ez okból a minimumkövetelmény teljesítésének hiánya okán a felperes ajánlata nem lett volna a Kbt. 74. (1) bekezdésének d) pontja alapján érvénytelenné nyilvánítható. Az ajánlatkérő nem így járt el, ezért a felperes ajánlatának érvénytelenné nyilvánításával jogsértést követett el, melynek tényét az elsőfokú bíróság helytálló indokolással állapította meg. Mindezek alapján a Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét a Polgári perrendtartáról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 253. (2) bekezdése értelmében, annak fellebbezett részében helybenhagyta. A sikertelenül fellebbező alperesi beavatkozót a másodfokú bíróság a Pp. 83. (1) bekezdésének második fordulata alapján kötelezte a felperes másodfokú perköltségének megfizetésére és az 8
9 illetékekről szóló évi XCIII. törvény 39. (3) bekezdésének b) pontja, a 46. (1) bekezdése és a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. (2) bekezdése alapján a feljegyzett fellebbezési illeték viselésére. Budapest, június 8. napján Dr. Sára Katalin s.k. a tanács elnöke, Dr. Páldy Zsuzsanna s.k. előadó bíró,dr.vitál-eigner Beáta s.k. bíró 9
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K /2015/7. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.33.899/2015/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/39 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság