a)6 fogyasztó: az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekében eljáró természetes személy, aki árut vesz, rendel, kap, használ, igénybe vesz vagy az áruval kapcsolatos kereskedelmi kommunikáció, ajánlat címzettje. A békéltető testületre vonatkozó szabályok alkalmazásában – a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának kivételével – fogyasztónak minősül a fentieken túlmenően az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységi körén kívül eső célok érdekében eljáró, külön törvény szerinti civil szervezet, egyházi jogi személy, társasház, lakásszövetkezet, mikro-, kis- és középvállalkozás is, amely árut vesz, rendel, kap, használ, igénybe vesz vagy az áruval kapcsolatos kereskedelmi kommunikáció, ajánlat címzettje. A belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. február 28-i (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendelet [a továbbiakban: (EU) 2018/302 rendelet] alkalmazásában fogyasztónak minősül a fentieken túlmenően az (EU) 2018/302 rendelet szerint vevőnek minősülő vállalkozás is,
(2)84 A békéltető testület a megyei (fővárosi) kereskedelmi és iparkamarák (a továbbiakban: kamara) által működtetett szakmailag független testület.
(3)85 Az állam – a költségvetési törvényben meghatározott mértékben – gondoskodik a békéltető testületek működésének támogatásáról, ide nem értve a Pénzügyi Békéltető Testületet.
(5)86 Online adásvételi vagy online szolgáltatási szerződéssel összefüggő határon átnyúló fogyasztói jogvita esetén a fogyasztóvédelemért felelős miniszter által rendeletben kijelölt kamara által működtetett békéltető testület illetékes.
(6)87 A békéltető testület köteles a tagjai számára rendszeresen képzést szervezni.
(7)88 A békéltető testületek együttműködnek a fogyasztói jogviták alternatív rendezésére irányuló eljárások joggyakorlatának fejlesztése, a döntések egyöntetűsége, a szakmaiság javítása, valamint a legjobb gyakorlatok átvétele érdekében.
(8)89 Ha a békéltető testület az (5) bekezdés sérelme nélkül beleegyezett, hogy az online vitarendezési platformon keresztül továbbított jogvita kapcsán alternatív vitarendezési eljárást folytat, a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben, és a fogyasztói jogviták online rendezéséről szóló 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt online vitarendezési platform feladatai ellátásának módjáról és a panaszok bejelentésére szolgáló elektronikus űrlap kitöltésének módjáról, és az online vitarendezési kapcsolattartó pontok közötti együttműködés módjáról szóló, a Bizottság 2015/1051 számú végrehajtási rendeletében foglaltak figyelembe vételével köteles eljárni.
(9)90 A békéltető testület tagja e tevékenység ellátásáért a fogyasztóvédelemért felelős miniszter által rendeletben meghatározott díjazásra és szükség esetén költségtérítésre jogosult.
19. §91 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter látja el a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti tagállami online vitarendezési kapcsolattartó pont feladatait.
20. §92 (1) Az eljárásra a fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti békéltető testület illetékes.
(3)93 Az eljárásra – a fogyasztó erre irányuló kérelme alapján – az (1) és (2) bekezdés szerint illetékes testület helyett a fogyasztó kérelmében megjelölt békéltető testület illetékes.
21. §96 (1) A békéltető testület elnökből, – szükség szerint – elnökhelyettesből és tagokból (a továbbiakban együtt: békéltető testületi tagok) áll.
22. § (1)97 Békéltető testületi tag az lehet, aki felsőfokú iskolai végzettséggel és legalább kétéves szakmai gyakorlattal rendelkezik.
(2)98 Nem lehet békéltető testületi tag, aki
a)99 a polgári jog szabályai szerint cselekvőképtelen vagy cselekvőképességében bármely ügycsoportban korlátozott,
d)100 az (1) bekezdés szerinti, a békéltető testületi tagságra benyújtott pályázat alapjául szolgáló foglalkoztatástól való eltiltás hatálya alatt áll.
(3)101 Az (1) bekezdés szerinti alkalmassági feltétel teljesülését az érintett igazolja a békéltető testületi tagságra benyújtott pályázat feltételeként.
a)103 a békéltető testületi tagságra benyújtott pályázat részeként,
(5)104 A 21. § (3) bekezdésében foglalt feltétel teljesülésének vizsgálata érdekében a békéltető testületi tagok kiválasztására irányuló pályázat során a tagnak jelölt személy életkorát hatósági igazolvánnyal igazolja.
23. §109 (1) A békéltető testületi tagjelöltek közül az illetékes kamara a békéltető testületi elnöknek javasolt tagokat, azok előzetes értékelését követően megküldi az MKIK részére, aki azt véleményezve továbbítja a fogyasztóvédelemért felelős miniszter részére. A békéltető testületi elnököt a jelöltek közül a fogyasztóvédelemért felelős miniszter választja ki. A kiválasztást követően az elnököt az MKIK bízza meg vagy alkalmazza három évre. Ha a testület megalakulásakor, vagy az elnök testületi tagsági megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül az illetékes kamara nem javasol elnöknek személyt az MKIK részére, akkor az új elnököt a testületi tagjelöltek vagy tagok közül a fogyasztóvédelemért felelős miniszter választja ki. Az elnöki és elnökhelyettesi tisztség egyidejű betöltetlensége esetén az e tisztségek betöltésére vonatkozó általános szabályok alkalmazandók. Az elnök teljes jogkörrel képviseli a testületet.
23/A. §110 A tagokról a testület elnöke nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a tagok nevét, felsőfokú végzettségük oklevél szerinti megnevezését és szakterületük megjelölését. Ezek az adatok közérdekből nyilvános adatok. Az elnök a testületi tagok listáját megküldi a békéltető testületet működtető kamarának, az MKIK-nak és a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek.
f)116 halálával,
g)117 felmondással.
(2)118 Az (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a megbízatás megszűnését az érintett testületi tag meghallgatása után és a kamara véleményének figyelembevételével a békéltető testület elnöke, illetve – az elnök tekintetében – a területileg illetékes kamara, az MKIK és a fogyasztóvédelemért felelős miniszter által jelölt tagokból álló háromfős testület állapítja meg.
(3)119 Ha a békéltető testületi tag megbízatása e törvényben szabályozott bármely okból megszűnik, helyette a békéltető testületi tag kiválasztására irányuló rendelkezéseknek megfelelően kiírt pályázat alapján új testületi tagot kell kiválasztani. Ha a békéltető testületi tag megbízatása az (1) bekezdés b)–g) pontja alapján szűnik meg, a folyamatban lévő ügyekben a békéltető testület elnöke jelöli ki a megszűnt megbízatású tag helyett eljáró tagot.
(4)120 Ha az (1) bekezdés b)–g) pontja szerinti okból a békéltető testület elnökének megbízatása szűnik meg, a békéltető testületi elnök megválasztására vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával új elnököt kell javasolni, illetve kinevezni.
(5)121 A békéltető testületi tagság felmondással való megszüntetésére a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény, amennyiben a békéltető testület elnöke e tevékenységét munkaviszony keretében látja el, akkor a munka törvénykönyvéről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
24/A. §122 A békéltető testületi tagoknak függetlennek és pártatlannak kell lenniük, nem lehetnek képviselői a feleknek, eljárásuk során utasítást nem fogadhatnak el. Teljes titoktartásra kötelezettek a békéltető testület működése során tudomásukra jutott tények és adatok tekintetében, az eljárás megszűnése után is. Minderről kijelölésük elfogadásakor írásbeli nyilatkozatot kötelesek tenni.
25. §123 (1) A békéltető testület tagja – a (2) bekezdésben foglalt vagylagos feltétel megléte esetén, a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – egyedül jár el.
26. § (1)124 A békéltető testületi tag az eljárásból ki van zárva, ha neki vagy a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozójának a vitás ügyhöz személyi vagy vagyoni érdekeltsége fűződik, illetve egyéb ok miatt elfogult, kivéve, ha a feleket erről tájékoztatta, és ennek ismeretében személye ellen egyik fél sem emelt kifogást.
(6)126 A kizárási kérelemről a békéltető testület elnöke dönt, az érintett testületi tag meghallgatása után. E döntés meghozataláig az eljáró tanács – a kizárással érintett testületi tagot is beleértve – folytathatja az eljárást, de kötelezést tartalmazó határozatot, illetve ajánlást nem hozhat.
26/A. §127 (1) A békéltető testület bárki kérésére köteles haladéktalanul, írásban vagy más megfelelő formában tájékoztatást adni a hatásköréről, illetékességéről, eljárásának szabályairól és költségeiről, a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás hozatalának feltételeiről, a határozatok kikényszerítésének módjáról, az ajánlás és a kötelezést tartalmazó határozat hatályon kívül helyezésének feltételeiről, és arról, hogy a békéltető testület eljárása nem érinti az igények bírósági úton való érvényesíthetőségét.
27. §128 A békéltető testület eljárása megindításának feltétele, hogy a fogyasztó az érintett vállalkozással közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését.
28. §129 (1) A békéltető testület eljárása a fogyasztó kérelmére indul.
c)130 – ha a fogyasztó az illetékességet a 20. § (3) bekezdésére kívánja alapítani – a 20. § (1) és (2) bekezdése szerint illetékes békéltető testület helyett kérelmezett testület megjelölését,
f)131 a fogyasztó nyilatkozatát arra nézve, hogy az ügyben más békéltető testület eljárását nem kezdeményezte, közvetítői eljárás nem indult, keresetlevél beadására, illetve fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem előterjesztésére nem került sor,
h)132 a fogyasztó aláírását.
(3)133 A kérelemhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a fogyasztó bizonyítékként hivatkozik, így különösen a vállalkozás írásbeli nyilatkozatát a panasz elutasításáról, ennek hiányában a fogyasztó rendelkezésére álló egyéb írásos bizonyítékot a 27. §-ban előírt egyeztetés megkísérléséről.
(5)134 Ha a kérelem nem felel meg a (2)–(4) bekezdésben foglaltaknak, a békéltető testület elnöke a hiány megjelölésével – a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül – pótlásra hívja fel a kérelmezőt.
28/A. §135 Az eljárás megindítása esetén a Polgári Törvénykönyv elévülés nyugvására vonatkozó rendelkezései irányadók.
29. §136 (1)137 Az eljárás megindulásától kezdődő határidők számításakor az eljárás megindulásának napja az a nap, amelyen a kérelem a békéltető testület elnökéhez beérkezik, hiánypótlásra történő felhívás esetén az a nap, amelyen a kérelmező a hiánypótlásnak eleget tett.
(4)138 Az elnök az eljárást meghallgatás kitűzése nélkül megszünteti, ha tudomására jut, hogy
(4a)139 Az elnök a kérelem meghallgatás kitűzése nélküli elutasítása esetén ennek tényéről, valamint indokáról a feleket a kérelem kézhezvételétől számított huszonegy napon belül értesíti.
(5)140 Az elnök a meghallgatás kitűzött időpontjáról, illetve arról, hogy kezdeményezi a meghallgatás mellőzését, a feleket a kérelem másolatának megküldésével kellő időben előzetesen értesíti.
(5a)141 Az (5) bekezdés szerinti értesítésnek arra is ki kell terjednie, hogy
(5b)142 Az (5) bekezdés szerinti értesítés magában foglalja a békéltető testület eljárásában meghozatalra kerülő döntések joghatására történő figyelemfelhívást, valamint az arra történő kioktatást is, hogy a felek nem kötelesek az eljárás során jogi képviselőt igénybe venni, azonban az eljárás bármely szakában kérhetnek független szakvéleményt, illetve képviselheti vagy segítheti őket harmadik fél. Az értesítés kiterjed az eljárás várható időtartamára, valamint az eljárás időtartama meghosszabbításának lehetőségére is.
(6)143 A 25. § (4) bekezdése szerinti esetben az elnök az értesítésben közli a felekkel a kijelölt eljáró testületi tag személyét, egyben köteles felhívni a felek figyelmét arra, hogy a 25. § (4) bekezdésében meghatározottak szerint nyolc napon belül kérhetik, hogy a testület háromtagú tanácsban járjon el.
(7)144 A hozzájárulást megadottnak kell tekinteni, ha a fél – az elnök erre irányuló felhívásának kézbesítésétől számított – tizenöt napon belül nem nyilatkozik.
(8)145 Az értesítésben a vállalkozást fel kell szólítani, hogy az értesítés részére történt kézbesítésétől számított nyolc napon belül írásban nyilatkozzon (a továbbiakban: válaszirat) a fogyasztó igényének jogosságát és az ügy körülményeit, valamint a tanács döntésének kötelezésként történő elfogadását (a továbbiakban: eseti alávetés) illetően, nyilatkozatában jelölje meg az állításait alátámasztó tényeket és azok bizonyítékait, valamint csatolja azokat az okiratokat (ezek másolatát), amelyek tartalmára bizonyítékként hivatkozik. Figyelmeztetni kell a vállalkozást, hogy egyezség létrehozatalára feljogosított személy részvételét köteles biztosítani a meghallgatáson, továbbá az ügy érdemére vonatkozó nyilatkozattételének elmaradása esetén a tanács a rendelkezésére álló adatok alapján határoz. Az értesítés kiterjed a (11) bekezdésben meghatározott együttműködési kötelezettségről történő tájékoztatásra, valamint arra, hogy annak megsértése esetén a fogyasztóvédelmi hatóság általi bírságkiszabásra kerül sor.
(11)146 A vállalkozást a békéltető testületi eljárásban együttműködési kötelezettség terheli, ennek keretében köteles a (8) bekezdésben rögzített tartalommal, az ott említett határidőn belül válasziratát megküldeni a békéltető testület számára. A fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának kivételével a vállalkozás a meghallgatáson egyezség létrehozatalára feljogosított személy részvételét biztosítani köteles. Amennyiben a vállalkozás székhelye, telephelye vagy fióktelepe nem a területileg illetékes békéltető testületet működtető kamara szerinti megyébe van bejegyezve, a vállalkozás együttműködési kötelezettsége a fogyasztó igényének megfelelő írásbeli egyezségkötés lehetőségének felajánlására terjed ki.
(12)147 A (11) bekezdésben meghatározott együttműködési kötelezettségét megsértő vállalkozásról a békéltető testület értesíti a székhelye szerint illetékes fogyasztóvédelmi hatóságot.
29/A. §148 (1) A békéltető testület eljárása során az iratokat a feleknek postai szolgáltató útján, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó rendelkezések szerint kell kézbesíteni.
29/B. §149 A felek meghatalmazott útján is eljárhatnak. Meghatalmazott lehet bármely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet.
29/C. §150 A békéltető testület eljárása során az eljáró tanács vagy annak tagja nem adhat tanácsot a fogyasztót megillető jogokról és kötelezettségekről.
30. §151 (1) Az eljárás során a tanács elnöke egyezséget kísérel meg létrehozni a felek között. Ha az egyezség megfelel a jogszabályoknak, a tanács azt határozattal jóváhagyja, ellenkező esetben, illetve egyezség hiányában az eljárást folytatja.
31. §152 (1)153 A kérelem, illetve a válaszirat az eljárás során szabadon módosítható vagy kiegészíthető, kivéve, ha az eljáró tanács ennek lehetőségét az ezzel okozott késedelemre tekintettel kizárja, vagy a vállalkozás az eseti alávetésre hivatkozva a kérelem módosítása, illetőleg kiegészítése ellen tiltakozik.
d)154 az eljárás folytatására a tanács megítélése szerint bármely okból – ideértve azt az esetet is, ha a kérelem megalapozatlansága meghallgatás tartása nélkül megállapítható – nincs szükség,
e)155 a 29. § (4) bekezdése szerinti valamely körülmény a tudomására jut.
32. §156 Egyezség hiányában a tanács az ügy érdemében
a)157 kötelezést tartalmazó határozatot hoz, ha a kérelem megalapozott, és a vállalkozás – a békéltető testületnél vagy a kamaránál nyilvántartott, illetve kereskedelmi kommunikációjában közölt – a 36/C. § szerinti általános alávetési nyilatkozatában, az eljárás kezdetekor vagy legkésőbb a döntés meghozataláig nyilatkozatában a békéltető testület döntését magára nézve kötelezőként elismerte, vagy
32/A. §158 A tanács a fogyasztó kérelmének elutasításáról dönt, ha a meghallgatást követően a kérelmet megalapozatlannak találja.
33. §159 (1) A kötelezést tartalmazó határozatnak, illetve az ajánlásnak ki kell terjednie a kérelemben előterjesztett valamennyi indítványra és a döntés alapjául szolgáló indokokra. A kötelezést tartalmazó határozatban rendelkezni kell az eljárás költségének összegéről és annak viseléséről.
(2)160 Az eljárás költségének tekintendő mindaz a költség, ami a felek oldalán a békéltető testület eljárása igénybevételével összefüggésben – a célszerű és jóhiszemű eljárás követelményére figyelemmel – igazoltan felmerült (előzetes tudakozódás, egyeztetés és levelezés költsége, a felek személyes megjelenésével összefüggő útiköltség és keresetkiesés stb.). A jogi képviselettel összefüggésben felmerülő költség nem tekinthető az eljárás költségének.
(5)161 A tanács határozatát, illetve ajánlását annak meghozatala napján hirdeti ki. A kihirdetett határozat, illetve ajánlás írásba foglalt egy-egy példányát legkésőbb harminc napon belül meg kell küldeni a feleknek.
(6)162 A kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás kézbesítése esetén a békéltető testület elnöke a 29/A. § (2) bekezdés szerinti kézbesítési vélelem beálltáról a vélelem beálltát követő nyolc napon belül – a kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás egyidejű csatolásával – értesíti a felet, és gondoskodik a kézbesítési vélelem beállta tényének, valamint a vállalkozás nevének, székhelyének a békéltető testületek honlapján – az ügyszám megjelölésével – történő közzétételéről.
(7)163 A kötelezést tartalmazó határozat vagy az ajánlás kézbesítése esetén kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet
(8)164 A kérelemben elő kell adni azokat a tényeket, körülményeket, amelyek a kézbesítés szabálytalanságát igazolják vagy az önhiba hiányát valószínűsítik.
(9)165 A kérelmet tizenöt napon belül annak a békéltető testületnek az elnöke bírálja el, amelynek tagja, tanácsa a kötelezést tartalmazó határozatot vagy az ajánlást hozta. Ha a békéltető testület elnöke a kérelemnek helyt ad, a vélelmezett kézbesítéshez fűződő jogkövetkezmények hatálytalanok, és a kötelezést tartalmazó határozatot vagy ajánlást öt napon belül meg kell küldeni a feleknek.
34. §166 (1) A tanács határozata, illetve ajánlása nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy igényét bírósági eljárás keretében érvényesítse.
(3)167 A fél a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül keresettel annak hatályon kívül helyezését kérheti a békéltető testület székhelye szerint illetékes törvényszéktől, ha
(4)168 A vállalkozás az ajánlás hatályon kívül helyezését a (3) bekezdésben foglaltakon túl – az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül – akkor is kérheti a békéltető testület székhelye szerint illetékes törvényszéktől, ha az ajánlás tartalma nem felel meg a jogszabályoknak.
(8)169 A bíróság eljárására egyebekben a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) I–XXX. fejezetének rendelkezései irányadók.
35. §170 (1) A határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a fél kérheti a tanácstól, hogy a határozatban, illetve az ajánlásban előforduló bármely névcserét, névelírást, szám- vagy számítási hibát vagy más hasonló elírást javítson ki, vagy a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás meghatározott része tekintetében adjon értelmezést.
36. §171 (1)172 Ha a vállalkozás a tanács ajánlásának nem tesz eleget, a békéltető testület – a fogyasztó nevének megjelölése nélkül – a jogvita tartalmának rövid leírását és az eljárás eredményét – legkorábban az ajánlásnak a vállalkozás részére történt kézbesítésétől számított hatvan nap elteltével – nyilvánosságra hozza. A kézbesítési vélelemre tekintettel nyilvánosságra hozott ajánlások esetén, ha a kézbesítési vélelmet megdöntik, a békéltető testület haladéktalanul intézkedik a nyilvánosságra hozatal megszüntetéséről.
(3)173 Ha a vállalkozás a tanács kötelezést tartalmazó határozatát vagy a határozattal jóváhagyott egyezséget a teljesítési határidőn belül nem hajtja végre, a fogyasztó kérheti a bíróságtól a tanács határozatának végrehajtási záradékkal történő ellátását, a békéltető testület elnökének egyidejű értesítése mellett.
(6)174 Ha a kézbesítési vélelemre tekintettel végrehajtási záradékkal ellátott kötelezést tartalmazó határozat alapján végrehajtási eljárás indult, és a címzett a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet terjeszt elő, a kérelemnek a végrehajtásra nincs halasztó hatálya. Ha azonban a kérelemben foglalt tények fennállása valószínűnek mutatkozik, erről a kérelmet elbíráló békéltető testület elnöke – a valószínűségre vonatkozó álláspontja és a kérelem megküldésével – haladéktalanul értesíti a bíróságot. A vállalkozás a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmében kérheti a végrehajtás felfüggesztését, amit a bíróság a fogyasztó meghallgatása nélkül is elrendelhet.
36/A. §175 (1)176 A békéltető testület tevékenységéről évente összefoglaló tájékoztatót készít, és azt a tárgyévet követő év március 1-jéig megküldi a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek, valamint azt külön kérésre az igénylő számára elektronikus úton rendelkezésre bocsátja.
36/C. §178 (1)179 A vállalkozás a székhelye szerinti békéltető testületnél vagy – valamennyi békéltető testületre kiterjedő hatállyal – az MKIK-nál írásban, visszavonásig érvényes általános alávetési nyilatkozatot tehet, amelyben vállalja, hogy a békéltető testületi eljárásnak és egyezség hiányában az ilyen eljárásban hozott határozatnak aláveti magát. Az általános alávetési nyilatkozatban a vállalkozás kötelezettségvállalásának mértékét, illetve hatályát a jogvita tárgyának általa meghatározott értékében vagy más módon is korlátozhatja.
(2)183 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter az MKIK-val együttműködve a békéltető testületek egységes gyakorlatának kialakítása érdekében országos eljárási szabályzatot készít, amelynek alkalmazása kötelező a békéltető testület eljárásában.
c)186 a békéltető testületi tagok nevét, megbízatásuk időtartamát, felsőfokú végzettségük oklevél szerinti megnevezését, szakterületüket,
(4)187 A békéltető testületek, valamint az Európai Fogyasztói Központok Hálózatának Magyarországon működő központja, továbbá a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek, valamint a kereskedelmi és iparkamarák internetes honlapjukon közzéteszik az Európai Bizottságnak a békéltető testületekről vezetett jegyzékét.
(5)188 A békéltető testületekről a fogyasztóvédelemért felelős miniszter nyilvántartást vezet, amely a (6) bekezdés a), d) és e) pontjaiban meghatározott adatokat tartalmazza.
(6)189 A békéltető testületek a nyilvántartásba vételük érdekében a következőkről tájékoztatják a fogyasztóvédelemért felelős minisztert:
(7)190 Ha a békéltető testület nem teljesíti a (6) bekezdés e) pontjában meghatározott követelményeket vagy elmulasztja a 36/A. § (1) bekezdésében meghatározott tájékoztatási kötelezettségét, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter felszólítja a békéltető testületet a követelmények és a tájékoztatás haladéktalan teljesítésére. Ha a békéltető testület a felszólítást követő kilencven nap elteltével sem felel meg a követelményeknek vagy nem adja meg a szükséges tájékoztatást, a fogyasztóvédelemért felelős miniszter törli a békéltető testületet a nyilvántartásból, és az erről szóló döntését megküldi a békéltető testület részére.
(8)191 Az (5) bekezdés szerinti adatok megváltozása esetén a békéltető testület haladéktalanul értesíti a fogyasztóvédelemért felelős minisztert.
(9)192 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter az (5) bekezdés szerinti nyilvántartást megküldi az Európai Bizottság részére.
(10)193 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter az (5) bekezdés szerinti nyilvántartásban bekövetkezett változásról értesíti az Európai Bizottságot.
Fogyasztóvédelmi rezsipont194
37/B. §195 (1) A fogyasztóvédelmi hatóság szervezetében fogyasztóvédelmi rezsipont működik.
(2)196 A fogyasztóvédelmi rezsipont feladata a villamosenergia-, földgáz-, távhő-, víziközmű-, hulladékgazdálkodási közszolgáltatást, nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz- közszolgáltatást, valamint a vezetékes PB-gáz szolgáltatást és a PB-gáz tartályban vagy palackban történő forgalmazását érintő területen a fogyasztók tájékoztatása a vonatkozó jogszabályi előírásokról, a fogyasztók által kezdeményezhető hatósági eljárásokról, továbbá az igénybe vehető igényérvényesítési eszközökről.
Közérdekű igényérvényesítés197
38. §198 (1)199 A fogyasztóvédelmi hatóság vagy a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesület pert indíthat a fogyasztók polgári jogi igényeinek érvényesítése iránt az ellen, akinek a 45/A. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezésekbe ütköző tevékenységét a fogyasztóvédelmi hatóság véglegesen megállapította, ha a jogsértő tevékenység a fogyasztók széles, személyében nem ismert, de a jogsértés körülményei alapján meghatározható körét érinti.
(9)200 Az e § szerinti pert a Pp. közérdekből indított perre vonatkozó rendelkezései alapján kell lefolytatni.
38/A–38/C. §201
Közérdekű keresetindítás202
39. §203 (1) Ha a vállalkozás jogszabálysértő tevékenysége a fogyasztók széles, személyében nem ismert, de a jogsértés körülményei alapján meghatározható körét érinti vagy jelentős nagyságú hátrányt okoz, és az eljárás a bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyészt vagy a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületet keresetindítási jog illeti meg.
(3)204 Az (1)–(2) bekezdés szerinti szervezetek által indított keresetekre a 38. § (2)–(6) bekezdése megfelelően alkalmazandó. Az (1)–(2) bekezdés szerint keresetindításra jogosultak keresetükben a következőket is követelhetik:
(5)205 Az e § szerinti pert a Pp. közérdekből indított perre vonatkozó rendelkezései alapján kell lefolytatni.
39/A. §206
40. §207 A fogyasztóvédelemért felelős miniszter
41–42. §208
42/A. §209
43. §210
Együttműködés az Európai Gazdasági Térség államainak fogyasztóvédelmi hatóságaival211
43/A. §212 (1)213 A fogyasztóvédelmi hatóság látja el a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a következő irányelveket átültető tagállami jogszabályokba ütköző Európai Unión belüli jogsértések tekintetében:
k)214 a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.
(2)215 A fogyasztóvédelmi hatóság látja el – szükség szerint a légiközlekedési hatóság megkeresésével – a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseibe ütköző Európai Unión belüli jogsértések tekintetében.
(3)216 A fogyasztóvédelmi hatóság végzi Magyarországon – összekötő hivatalként – a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának összehangolását.
(4)217 A kölcsönös jogsegély során a fogyasztóvédelmi hatóság a – 2008/282/EK bizottsági határozattal módosított – 2007/76/EK bizottsági határozatnak megfelelően jár el.
(5)218 A fogyasztóvédelmi hatóság látja el a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását az (EU) 2018/302 rendeletbe ütköző Európai Unión belüli jogsértések tekintetében abban az esetben, ha a vevő az (EU) 2018/302 rendelet szerinti fogyasztónak minősül.
g)320
i)323
j)324 a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (2) bekezdésének végrehajtása céljából a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeknek az irányelv 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott jegyzékre való felkerülése céljából lefolytatandó eljárásra,325
k)326 az Európai Fogyasztói Központok Hálózatában való részvételre,
l)327 a 2012. január 1-je előtt létrehozott fogyasztói csoportok bejelentésére, működésére, a fogyasztói csoportot működtető vállalkozás által ellátandó feladatokra, az általa teljesítendő adatszolgáltatásra, a fogyasztók befizetéseinek kezelésére, a fogyasztókkal való elszámolásra és a szerződés megszüntetésére
vonatkozó részletes szabályokat rendelettel meghatározza.328
(2)329 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a polgári célú pirotechnikai termékek forgalmazására alkalmazandó követelményeket, biztonságossági előírásokat, címkézésre vonatkozó külön előírásokat, az egyes termékek megfelelőség-értékelésének módját, valamint a megfelelőségi tanúsítványokat kiadó szervezetek körét vagy az ilyen szervezetek köre meghatározásának szabályait rendelettel meghatározza.
56. §330 Felhatalmazást kap a fogyasztóvédelemért felelős miniszter, hogy a békéltető testületi tagsági feladat ellátására vonatkozó pályázat szabályairól, a pályázatok előzetes értékeléséről, a békéltető testületi tagok díjazásáról szóló részletes szabályokat és az online adásvételi vagy online szolgáltatási szerződéssel összefüggő határon átnyúló fogyasztói jogvita esetén az eljárásra kijelölt kamarák által működtetett békéltető testületek kijelölését rendeletben állapítsa meg.331
e)352 a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. február 28-i (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendelet.
(3)353
(4)354 A 19. § a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezést állapít meg.
58. §355 A 16/B. § tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 39. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
1. melléklet az 1997. évi CLV. törvényhez356
6 A 2. § a) pontja a 2018: LXXVI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
84 A 18. § (2) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 55. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 18. § (3) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 55. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A 18. § (5) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: LXVII. törvény 55. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
87 A 18. § (6) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
88 A 18. § (7) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
89 A 18. § (8) bekezdését a 2015: CCXXV. törvény 28. §-a iktatta be.
90 A 18. § (9) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 55. § (3) bekezdése iktatta be.
91 A 19. §-t újonnan a 2013: CLXXXIII. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2019: LXVII. törvény 56. §-ával megállapított szöveg.
92 A 20. § a 2008: XLII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének b) pontját.
93 A 20. § (3) bekezdése a 2013: CLXXXIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
94 A 20. § (5) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
95 A 20. § (6) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 4. §-a iktatta be.
96 A 21. § a 2019: LXVII. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
97 A 22. § (1) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 22. § (2) bekezdése a 2012: CCXXIII. törvény 275. §-ával megállapított szöveg.
99 A 22. § (2) bekezdés a) pontja a 2013: CCLII. törvény 149. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 22. § (2) bekezdés d) pontja a 2019: LXVII. törvény 58. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 22. § (3) bekezdését a 2009: CLXIX. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: LXVII. törvény 58. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 22. § (4) bekezdés a) pontja a 2019: LXVII. törvény 58. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
104 A 22. § (5) bekezdését a 2012: LV. törvény 11. §-a iktatta be, szövege a 2019: LXVII. törvény 58. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 23. § a 2019: LXVII. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
110 A 23/A. §-t a 2008: XLII. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2019: LXVII. törvény 60. §-ával megállapított szöveg.
117 A 24. § (1) bekezdés g) pontját a 2019: LXVII. törvény 61. § (1) bekezdése iktatta be.
118 A 24. § (2) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
119 A 24. § (3) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 24. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 64. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: LXVII. törvény 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
121 A 24. § (5) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
122 A 24/A. §-t a 2008: XLII. törvény 23. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
123 A 25. § a 2019: LXVII. törvény 62. §-ával megállapított szöveg.
124 A 26. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 149. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
125 A 26. § (4) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 73. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
126 A 26. § (6) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (1) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 26/A. §-t a 2002: XXXVI. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
128 A 27. § a 2008: XLII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
129 A 28. § a 2008: XLII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését.
130 A 28. § (2) bekezdés c) pontja a 2014: XI. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
131 A 28. § (2) bekezdés f) pontja a 2012: LV. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
132 A 28. § (2) bekezdés h) pontját a 2012: LV. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be.
133 A 28. § (3) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
134 A 28. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 17. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
135 A 28/A. §-t a 2004: XVI. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 149. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
136 A 29. § a 2008: XLII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének c) pontját.
137 A 29. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
138 A 29. § (4) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
139 A 29. § (4a) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (1) bekezdése iktatta be.
140 A 29. § (5) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 63. §-ával megállapított szöveg.
141 A 29. § (5a) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
142 A 29. § (5b) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
143 A 29. § (6) bekezdése a 2008: XLII. törvény 68. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
144 A 29. § (7) bekezdése a 2012: LV. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
145 A 29. § (8) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
146 A 29. § (11) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CCXXV. törvény 29. §-ával megállapított, a 2016: XLII. törvény 1. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
147 A 29. § (12) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 5. § (4) bekezdése iktatta be.
148 A 29/A. §-t a 2008: XLII. törvény 30. §-a iktatta be, szövege a 2012: LV. törvény 19. §-ával megállaptott szöveg.
149 A 29/B. §-t a 2008: XLII. törvény 30. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének d) pontját.
150 A 29/C. §-t a 2012: LV. törvény 20. §-a iktatta be.
151 A 30. § a 2008: XLII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének e) pontját.
152 A 31. § a 2008: XLII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 65. § (1) bekezdésének f) pontját.
153 A 31. § (1) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 12. § a) pontja szerint módosított szöveg.
154 A 31. § (3) bekezdés d) pontja a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
155 A 31. § (3) bekezdés e) pontját a 2015: CXXXVII. törvény 6. §-a iktatta be.
156 A 32. § a 2008: XLII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének g) pontját.
157 A 32. § a) pontja a 2015: CXXXVII. törvény 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
158 A 32/A. §-t a 2012: LV. törvény 21. §-a iktatta be.
159 A 33. § a 2008: XLII. törvény 34. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének h) pontját.
160 A 33. § (2) bekezdése a 2012: LV. törvény 22. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
161 A 33. § (5) bekezdése a 2012: LV. törvény 37. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
162 A 33. § (6) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
163 A 33. § (7) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
164 A 33. § (8) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
165 A 33. § (9) bekezdését a 2012: LV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
166 A 34. § a 2008: XLII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének i) pontját.
167 A 34. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 157. § b) pontja szerint módosított szöveg.
168 A 34. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 157. § b) pontja szerint módosított szöveg.
169 A 34. § (8) bekezdése a 2017: CXXX. törvény 41. §-a szerint módosított szöveg.
170 A 35. § a 2008: XLII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének j) pontját.
171 A 36. § a 2008: XLII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 64. § (2)–(3) bekezdését és 65. § (1) bekezdésének k) pontját.
172 A 36. § (1) bekezdése a 2012: LV. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
173 A 36. § (3) bekezdése a 2012: LV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
174 A 36. § (6) bekezdését a 2012: LV. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be.
175 A 36/A. §-t a 2002: XXXVI. törvény 20. §-a iktatta be, szövege a 2015: CXXXVII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
176 A 36/A. § (1) bekezdése a 2016: CLXVIII. törvény 7. §-a szerint módosított szöveg.
179 A 36/C. § (1) bekezdése a 2015: CXXXVII. törvény 12. § c) pontja, a 2019: LXVII. törvény 72. § a) pontja szerint módosított szöveg.
183 A 37. § (2) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 64. §-ával megállapított szöveg.
186 A 37/A. § (3) bekezdés c) pontja a 2019: LXVII. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
187 A 37/A. § (4) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
188 A 37/A. § (5) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
190 A 37/A. § (6) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
191 A 37/A. § (8) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
192 A 37/A. § (9) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
193 A 37/A. § (10) bekezdését a 2015: CXXXVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
194 A 37/B. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXXXIII. törvény 7. §-a iktatta be.
195 A 37/B. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 7. §-a iktatta be.
196 A 37/B. § (2) bekezdése a 2014: XLI. törvény 1. § (8) bekezdésével megállapított, a 2015: CCXI. törvény 12. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
197 A 38. §-t megelőző alcímet a 2012: LV. törvény 24. §-a iktatta be.
198 A 38. §-t a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LV. törvény 24. §-a iktatta be.
199 A 38. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 153. § a) pontja szerint módosított szöveg.
200 A 38. § (9) bekezdését a 2017: CXXX. törvény 40. § (1) bekezdése iktatta be.
201 A 38/A–38/C. §-t a 2009: CXLVIII. törvény 32. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CLVIII. törvény 137. § (2) bekezdése. 38/A. § (5) bekezdésének a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (3) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „25. § (3) bekezdésében” szövegrész helyébe a „25. § (4) bekezdésében” szöveg, a „25. § (4) bekezdésében” szövegrész helyébe a „25. § (5) bekezdésében” szöveg lép, nem vezethető át.
202 A 39. §-t megelőző alcím a 2012: LV.törvény 25. §-a szerint megállapított szöveg.
203 A 39. § a 2012: LV. törvény 25. §-a szerint megállapított szöveg.
204 A 39. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
205 A 39. § (5) bekezdését a 2017: CXXX. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be.
206 A 39/A. §-t a 2008: XLII. törvény 42. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LV. törvény 38. § (1) bekezdése.
207 A 40. § a 2019: LXVII. törvény 66. §-ával megállapított szöveg.
208 A 41–42. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
209 A 42/A. §-t a 2012: CLXXXVI. törvény 2. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
210 A 43. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
211 A 43/A. §-t megelőző alcímet a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be.
212 A 43/A. §-t a 2007: XXII. törvény 9. §-a iktatta be. E módosító törvény 18. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. június 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
213 A 43/A. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2018: LXXVI. törvény 4. §-a szerint módosított szöveg.
214 A 43/A. § (1) bekezdésének k) pontját a 2008: XLII. törvény 44. § (1) bekezdése iktatta be.
215 A 43/A. § (2) bekezdése a 2018: LXXVI. törvény 4. §-a szerint módosított szöveg.
216 A 43/A. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 157. § c) pontja szerint módosított szöveg.
217 A 43/A. § (4) bekezdése a 2008: XLII. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
218 A 43/A. § (5) bekezdését a 2018: LXXVI. törvény 2. §-a iktatta be.
320 Az 55. § (1) bekezdés g) pontját a 2019: LXVII. törvény 73. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
323 Az 55. § (1) bekezdés i) pontját a 2019: LXVII. törvény 73. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
324 Az 55. § j) pontját a 2002: XXXVI. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 36. §-ával megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 126. § g) pontja szerint módosított szöveg.
325 Lásd a 329/2009. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
326 Az 55. § (1) bekezdésének k) pontját a 2004: XVI. törvény 23. §-a iktatta be, szövege a 2009: CXLVIII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
327 Az 55. § (1) bekezdés l) pontját újonnan a 2011: CXCIII. törvény 162. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CLXXXIII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
328 Lásd az 530/2013. (XII. 30.) Korm. rendeletet.
329 Az 55. § (2) bekezdését a 2002: XXXVI. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatva. Az 55. § (2) bekezdését a 2008: XLII. törvény 66. § (1) bekezdésének o) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: XXIV. törvény 39. §-a iktatta be.
330 Az 56. §-t újonnan a 2019: LXVII. törvény 70. §-a iktatta be.
331 Lásd a 26/2019. (VIII. 26.) ITM rendeletet.
352 Az 57. § (2) bekezdés e) pontját a 2018: LXXVI. törvény 3. §-a iktatta be.
353 Az 57. § (3) bekezdését a 2009: CXLVIII. törvény 37. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CLXXXIII. törvény 23. § (5) bekezdése.
354 Az 57. § (4) bekezdését a 2013: CLXXXIII. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
355 Az 58. §-t a 2013: CLXXXIII. törvény 15. §-a iktatta be.
356 Az 1. mellékletet a a 2013: CCXXXI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XLI. törvény 1. § (9) bekezdésével megállapított, a 2015: CLXXXVI. törvény 58. § (9)–(11) bekezdése és 60. § f) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.


2. §2 A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv közvetlen adatkapcsolaton keresztül biztosítja az NVI részére a Ve. 2. melléklet a)–e) pontja és i) pont ia) alpontja szerinti adatok, valamint a bejelentett értesítési cím központi névjegyzékbe történő átvezetését a polgárok személyi és lakcímadatait tartalmazó nyilvántartásból (a továbbiakban: SZL).
3. §3 (1) Az informatikai rendszerbe – a technikai feltételek rendelkezésre állásától – a felhasználó a központi felhasználó kezelést, központi azonosítást, biztonságos, egy ponton történő bejelentkezést biztosító alkalmazáson keresztül, elektronikus azonosító funkcióval rendelkező személyazonosító igazolvánnyal léphet be.
4. § (1) A szavazási levélcsomag átvételére kijelölt települések és külképviseletek felsorolását az 1. melléklet, a magyarországi lakcímmel rendelkező választópolgár központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelmének mintáját a 2. melléklet, a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár névjegyzékbe vételi kérelmének mintáját a 3. melléklet, a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár adatmódosítási, törlési kérelmének mintáját a 4. melléklet, az uniós választópolgárnak az Európai Parlament tagjainak választására kiterjedő névjegyzékbe vétele iránti kérelmének mintáját az 5. melléklet tartalmazza.
(2)4 Az NVI
a) az országgyűlési képviselők általános választását – az Országgyűlés feloszlása vagy feloszlatása miatti választás kivételével – megelőző év októberében, valamint
b) az országos népszavazási kezdeményezés aláírásai ellenőrzésének eredményét megállapító határozat jogerőre emelkedését követő tizenöt napon belül, ha az érvényes aláírások száma a kétszázezret eléri
– a (2a) bekezdésben foglalt kivétellel – tájékoztatja a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárokat a központi névjegyzékbe vétel iránti kérelem, illetve az adatmódosítási, törlési kérelem benyújtásával kapcsolatos tudnivalókról.
(2a)5 A (2) bekezdés szerinti tájékoztatást, valamint
a) a 3. melléklet szerinti kérelemnyomtatványt a központi névjegyzékben nem, de az SZL-ben szereplő választópolgár részére az SZL-ben nyilvántartott címre,
b) a 4. melléklet szerinti kérelemnyomtatványt a központi névjegyzékben szereplő választópolgár részére a Ve. 92. § (2) bekezdése szerinti postacímre, e-mail címre vagy telefax számra
kell – kettős állampolgárságot tiltó államokban lévő postacímek kivételével – megküldeni.
(2b)6 A (2) és a (2a) bekezdés rendelkezéseit csak abban az esetben kell alkalmazni, ha azok alkalmazására a (2) bekezdésben megjelölt hónap első napját megelőző egy éven belül nem került sor.
(2c)7 Az NVI az országgyűlési képviselők általános választásán, valamint az országos népszavazáson a szavazás napját megelőző harmincadik napig tájékoztatja a szavazási levélcsomag személyes átvételét kérő választópolgárokat a levélcsomag átvételének pontos helyéről és idejéről.
(2d)8 A (2) és a (2c) bekezdés szerinti tájékoztatást a kettős állampolgárságot tiltó országokban lévő postacímekre a külképviseleten keresztül juttatja el az NVI.
c) ha a magyarországi lakcímmel nem rendelkező kérelmező az útlevele, az állampolgársági bizonyítványa vagy a honosítási okirata számát adja meg a kérelemben, az útiokmány-nyilvántartás, az állampolgársági bizonyítványok ügyviteli nyilvántartása vagy a honosítási okiratok ügyviteli nyilvántartása,
d) ha a magyarországi lakcímmel nem rendelkező kérelmező az útlevele, az állampolgársági bizonyítványa vagy a honosítási okirata számát adja meg a kérelemben, az útiokmány-nyilvántartás, az állampolgársági bizonyítványok ügyviteli nyilvántartása vagy a honosítási okiratok ügyviteli nyilvántartása,
12. §9 A központi névjegyzékbe vétellel kapcsolatos, valamint a központi névjegyzékkel kapcsolatos egyéb kérelem elbírálása céljából
c) az állampolgársági ügyekben eljáró szerv az NVI részére az állampolgársági bizonyítványok ügyviteli nyilvántartásához és a honosítási okiratok ügyviteli nyilvántartásához
14. §10 A választási iroda az informatikai rendszerben állítja elő a központi névjegyzékkel kapcsolatos döntést, amely aláírás és bélyegzőlenyomat nélkül érvényes. A döntést a kérelmező lakcímére is meg kell küldeni.
15. § Ha a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár az útlevele, az állampolgársági bizonyítványa vagy a honosítási okirata számát adja meg a kérelemben, és a 10. § vagy a 11. § szerinti ellenőrzés eredménye alapján megállapítható, hogy a választópolgár szerepel az SZL-ben is, a választópolgár személyes adatait az SZL-ből történő adatátvétellel kell a központi névjegyzékben rögzíteni.
19. § A képviselők nyilvántartása a mandátumot szerző jelöltnek a Ve. 4. melléklet ba)–bc) alpontja szerinti adatait tartalmazza, továbbá annak megjelölését, hogy a képviselő, illetve polgármester melyik választáson, melyik választókerületben szerzett mandátumot. Ha a képviselő a mandátum megüresedése miatt listáról szerez mandátumot, a nyilvántartás a választási bizottságnak a mandátum betöltéséről szóló határozatának számát is tartalmazza.
20/A. §12 (1) A bírságot az NVI fizetési számlaszámára, átutalással kell megfizetni.
24. §13 Az NVI a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárokat a központi névjegyzékbe vétel iránti kérelem, illetve az adatmódosítási, törlési kérelem benyújtásával kapcsolatos tudnivalókról – a 6. § (2a) bekezdésében meghatározott módon – első alkalommal 2015 októberében tájékoztatja.
p.17 Nyírábrány (Hajdú-Bihar Megye)
j.19 Magyarország Főkonzulátusa, Eszék
k.20 Magyarország Nagykövetsége, Kijev
l.21 Magyarország Főkonzulátusa, Lendva
2. melléklet a 17/2013. (VII. 17.) KIM rendelethez22
3. melléklet a 17/2013. (VII. 17.) KIM rendelethez
A magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár névjegyzékbe vételi kérelmének mintája
4. melléklet a 17/2013. (VII. 17.) KIM rendelethez
A magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár adatmódosítási, törlési kérelmének mitája
5. melléklet a 17/2013. (VII. 17.) KIM rendelethez
Az uniós választópolgárnak Európai Parlament tagjainak választására kiterjedő névjegyzékbe vétele iránti kérelmének mintája
2 A 2. § a 28/2016. (XII. 27.) IM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
3 A 3. § az 1/2018. (I. 3.) IM rendelet 26. §-ával megállapított szöveg.
4 A 6. § (2) bekezdése a 27/2015. (X. 16.) IM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
5 A 6. § (2a) bekezdését a 27/2015. (X. 16.) IM rendelet 1. §-a iktatta be.
6 A 6. § (2b) bekezdését a 27/2015. (X. 16.) IM rendelet 1. §-a iktatta be.
7 A 6. § (2c) bekezdését az 1/2018. (I. 3.) IM rendelet 27. §-a iktatta be.
8 A 6. § (2d) bekezdését az 1/2018. (I. 3.) IM rendelet 27. §-a iktatta be.
9 A 12. § a 28/2016. (XII. 27.) IM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
10 A 14. § a 2/2014. (I. 16.) KIM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
11 A IV/A. fejezetet (20/A–20/C. §) a 2/2014. (I. 16.) KIM rendelet 2. §-a iktatta be.
12 A 20/A. § a 4/2014. (VII. 24.) IM rendelet 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 24. §-t a 27/2015. (X. 16.) IM rendelet 2. §-a iktatta be.
14 Az 1. melléklet 1. pont a. alpontját a 38/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. §-a hatályon kívül helyezte.
15 Az 1. melléklet 1. pont g. alpontját a 38/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. §-a hatályon kívül helyezte.
16 Az 1. melléklet 1. pont i. alpontját a 38/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. §-a hatályon kívül helyezte.
17 Az 1. melléklet 1. pont p. alpontja a 38/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg. be.
18 Az 1. melléklet 1. pont u. alpontját a 38/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. §-a hatályon kívül helyezte.
19 Az 1. melléklet 2. pont j. alpontját a 38/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
20 Az 1. melléklet 2. pont k. alpontját a 9/2016. (VI. 28.) IM rendelet 28. §-a iktatta be.
21 Az 1. melléklet 2. pont l. alpontját a 9/2016. (VI. 28.) IM rendelet 28. §-a iktatta be.
22 A 2. melléklet a 4/2014. (VII. 24.) IM rendelet 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.


text:
Alapszabály « Boldog Salamon Kör
A 2015. február 14-i rendes közgyűlésen elfogadott módosított és egységes szerkezetbe foglalt alapszabálya.
Az Egyesület neve: Boldog Salamon Kör Egyesület
Az Egyesület székhelye: 1038 Budapest, Templom utca 38.
Az Egyesület működési területe: az Egyesület működése kiterjed Magyarország egész területére.
az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról 2011. évi CLXXV. törvényben foglaltak figyelembevételével
1.) Az Egyesület feladata olyan szellemi műhely létrehozása, amely lehetővé teszi a magyar kultúra legszélesebb értelemben vett bemutatását, gyarapítását. E cél érdekében ápolja és népszerűsíti a középkori keresztény magyar és egyetemes kultúrát, Boldog Salamon magyar király emlékét és tiszteletét, a középkori lovas és íjász testgyakorlást, a magyar képzőművészet és kézművesség megőrzött és élő hagyományait, a hét szabad művészet valamennyi ágát, különös tekintettel az irodalomra, a képzőművészetre és a zenére, valamint a filmre és a modern elektronikus médiumokra.
2.) Az Egyesületnek kiemelt célja a középkor szellemi hagyományaiban élő keresztény értékek felmutatása és folyamatos összevetése a modern média által irányított és közvetített világlátással.
E célok megvalósítása érdekében az Egyesület széles körben kíván a nyilvánosság elé lépni könyv- és lapkiadási tevékenységgel, előadások, koncertek, viták szervezésével, ösztöndíjak és pályázatok kiírásával a már bevett és a legújabb médiumok (internet) felhasználásával.
3.) Az Egyesület célja továbbá a modern és hagyományos képzőművészet, illetve a kézművesség – többek között a fazekasság, selyemfestés, bőrművesség, gyöngyfűzés- és üvegművesség, ötvösmunkák – alkotásainak, eszközeinek, módszereinek megismerése, megőrzése, népszerűsítése a nagyközönség, de elsősorban a gyermekek körében bemutatókon, szakkörök keretében, valamint kiállításokon és kézműves vásárokon.
1.) Az Egyesület nyilvántartott tagsággal rendelkezik.
A tagok felvételéről – írásbeli felvételi kérelmük alapján – az Egyesület Elnöksége dönt.
2.) Az Egyesület rendes tagja lehet az a természetes személy, aki magára nézve kötelezőnek elfogadja az Egyesület Alapszabályát és belépési nyilatkozatban kötelezettséget vállal az Egyesületi célok megvalósítása érdekében való közreműködésre.
az Egyesület minden tagja azonos szavazati joggal rendelkezik;
ajánlásokat tehet az Egyesületet érintő kérdések megtárgyalására; indítványt tehet a Közgyűlés napirendi pontjaira;
felvilágosítást kérhet az Egyesület tevékenységéről a testületi szervek vezetőitől és a tisztségviselőktől;
választhat, illetve választható az Egyesület elnökségébe és egyéb (ad hoc) ügyintéző vagy képviseleti szerveibe, illetve tisztségeire;
a tagok egyharmada írásban ok és cél megjelölésével rendkívüli
Közgyűlés és rendkívüli elnökségi ülés összehívását kezdeményezheti.
3.) Az Egyesület rendes tagjának kötelezettségei:
köteles teljesíteni az Egyesület tevékenységével kapcsolatosan önként elvállalt feladatait, és tőle elvárható módon elősegíteni az Egyesület célkitűzéseinek a megvalósítását;
4.) A tagsági viszony megszűnik:
a tag halálával illetve megszűnésével;
az Egyesület megszűnésével;
a tag kizárásával vagy törlésével.
5.) Az Elnökség kizárja az Egyesület tagjai közül
az Egyesület céljával vagy az Alapszabály rendelkezéseivel ellentétes magatartása miatt az Elnökség javasolhatja a Közgyűlésnek a tag kizárását. A kizárási javaslatot a Közgyűlést legalább 15 nappal megelőzően az Elnökség írásban, ajánlott postai küldemény útján közli az érintettel. Az érintett a Közgyűlésen előadhatja védekezését az Elnökség kizárási javaslatával szemben. A Közgyűlés szótöbbséggel meghozott határozattal kizárhatja az Egyesület azt a tagját, aki az Alapszabály rendelkezéseivel ellentétes magatartást tanúsít.
azt a természetes személyt, akit bíróság jogerős és végrehajtandó szabadságvesztés büntetésre ítélt és a közügyektől eltiltott.
A kizárt tag a kizárással kapcsolatos határozat ellen tizenöt napon belül az Egyesület Közgyűléséhez fellebbezéssel élhet.
6.) A Közgyűlés törvénysértő határozatát bármely tag – a tudomására jutástól számított 30 napon belül – a Fővárosi Bíróság előtt megtámadhatja. A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti.
7.) A tag kilépési szándékát az Elnökséghez kell, hogy írásban bejelentse. A kilépő tag kilépettnek tekinthető az Elnökséghez megküldött lemondó nyilatkozatával. Az Elnökség a következő Közgyűlésen tájékoztatja a jelenlévőket a lemondott tag személyéről.
1.) Az Egyesület szervezeti felépítése:
2.) Az Egyesület tisztségviselői: az elnök és az elnökségi tagok.
A Közgyűlés az Egyesület legfőbb szerve, amelyet a tagok összessége alkot. A rendes Közgyűlést évente egyszer össze kell hívni a hely, az időpont és a napirendi pontok közlésével.
A tagnyilvántartásban szereplő tagok részére levélben, faxon vagy e-mailen meghívót kell küldeni legalább 15 munkanappal a Közgyűlés időpontja előtt. A közgyűlési meghívóban közölni kell azt az időpontot, amelyben az ismételt Közgyűlést meg kell tartani, ha az eredeti időpontban megtartott Közgyűlés nem határozatképes.
A Közgyűlés összehívása az Elnökség valamely tagjának a feladata.
ha a tagok egyharmada cél és az ok megjelölésével írásban kéri ezt, ebben az esetben az elnök harminc napon belül köteles összehívni a Közgyűlést;
ha az Elnökség vagy az Ellenőrző Bizottság rendkívüli Közgyűlés összehívását tartja szükségesnek;
ha a felügyeleti szerv vagy a bíróság a Közgyűlés összehívását elrendeli.
A Közgyűlés határozatképes, ha azon a tagok teljes tagságának több mint a fele személyesen vagy képviselője útján jelen van. A határozatképtelenség miatt elhalasztott Közgyűlés változatlan napirend mellett határozatképes a megjelent tagok számától függetlenül. A megismételt Közgyűlés a jelenlévők számától függetlenül csak abban az esetben lehet határozatképes, ha erre a tényre, erre a jogkövetkezményre előzetesen a meghívóban felhívták a tagok figyelmét.
tagdíj mértékének megállapítása;
az Elnökség éves beszámolójának elfogadása legkésőbb a tárgyévet követő év napjáig;
az Elnökség kizárást kimondó határozata ellen benyújtott fellebbezés elbírálása;
döntés minden olyan kérdésben, amelyet jogszabály vagy a jelen Alapszabály a Közgyűlés hatáskörébe utal.
7.) A Közgyűlés határozatát egyszerű többséggel, nyílt szavazással hozza. Szavazategyenlőség esetén a levezető elnök szavazata dönt. A Közgyűlés ülésezései közötti időszakra a napi ügyek intézésére Elnökséget választ. Az Elnökség tagjait a Közgyűlés egyszerű többséggel elfogadott nyílt szavazással választja meg
A 3 (három) tagú Elnökséget a Közgyűlés választja meg az Egyesület tagjai sorából 5 éves időtartamra.
1.) Az Elnökség szükség szerint, de legalább félévente egyszer ülésezik, és ülései nyilvánosak. Az Elnökség bármely tagja e-mailen és szükség szerint írásban küldi el az elnökségi ülés tervezett napirendjét is tartalmazó meghívót.
2.) Az Elnökség döntéseire is törvényszerűen alkalmazni kell a döntések Alapszabályban rögzített közlésére, nyilvánosságra hozatalára, az iratok betekintés rendjére vonatkozó szabályait.
Az Elnökséget az Elnökség bármely tagja összehívhatja.
Az Elnökség határozatképes, ha tagjai közül legalább ketten jelen vannak. Az Elnökség kizárólag az Egyesület tagjai közül kerülhet megválasztásra.
3.) Az Elnökség határozatait nyílt szavazással, a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza. Szavazat egyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni.
4.) Az elnökségi ülésekről jegyzőkönyv készül, melyben fel kell tüntetni a hozott döntések tartalmát, időpontját és hatályát, továbbá a döntést támogatók és ellenzők számarányát, nyílt szavazás esetén személyét. A jegyzőkönyvet két jelenlévő elnökségi tag írja alá. Az elnökség által hozott határozatokat be kell vezetni a Határozatok Könyvébe.
5.) Az Elnökség feladata:
a közgyűlések közötti időszakban – a kizárólagos hatásköröket kivéve – a közgyűlés hatáskörének gyakorlása, az Egyesület működésének irányítása;
az Egyesület gazdasági tevékenységével kapcsolatos döntés előkészítő munka, az éves programok, költségvetés előkészítése;
a munkabizottságoknak és a Tanácsadó Testület tagjainak felkérése ill. tagságból való törlés;
személyzeti munka irányítása; ügyintézők beszámoltatása;
minden olyan eljárás, amely nem tartozik a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe, és amelyeket az Elnökség hatáskörébe von;
az Elnökség dönthet az Egyesülettel kapcsolatos szerződések megkötéséről, melyekről a Közgyűlést tájékoztatja.
6.) Az Elnökség tagjai feladatukat társadalmi munkában látják el, igazolt költségeik megtérítésére jogosultak.
Az Elnökség döntéseire is törvényszerűen alkalmazni kell a döntések Alapszabályban rögzített közlésére, nyilvánosságra hozatalára, az iratok betekintés rendjére vonatkozó szabályait.
8.) Megszűnik az elnökségi tagság:
a.) a megbízás időtartamának lejártával;
b.) visszahívással;
c.) törvényben szabályozott kizáró ok bekövetkeztével;
Visszahívással szűnhet meg az elnökségi tisztség, ha a tisztségviselő az elnökségi teendőit egészségi állapota, vagy valamely más tartós akadályoztatása miatt ellátni nem tudja, illetve akkor is, ha ellene kizárási eljárást indítottak.
9.) Két rendes Közgyűlés közötti időszakban az Elnökség hatásköre a döntés minden olyan kérdésben, amely nem tartozik a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. Döntéseiről, intézkedéseiről az Elnökség köteles beszámolni a Közgyűlésnek.
10.) Az Elnökség gondoskodik az Egyesület éves beszámolójának elkészítéséről, és annak tervezetét az évi rendes Közgyűlés elé terjeszti.
Az Egyesület Elnöke, az Elnökség tagjai
Az Elnökség tagjai közül 3 éves időtartamra megválasztja az Egyesület elnökét.
Az Egyesület elnöke: Gallai Máté
lakóhely: 1038 Budapest, Rózsadomb utca 37. sz.
anyja neve: Klemmay Mária
önállóan képviseli az Egyesületet;
Az Egyesület elnökségének további tagjai:
Dr. Czakóné Simon Éva (lakóhely: 1038 Budapest, Templom u. 38.)
Dr. Cserta Gábor Józsefné (lakóhely: 1037 Budapest, Csermely köz 4. sz.)
Az Egyesület elnökségi tagjainak feladatai:
az Elnök távollétében ellátják az Elnöknek a 3.) pontban meghatározott feladatait;
Az Egyesület Képviseletére az Elnökség bármely tagja jogosult oly módon, hogy az Egyesület nevében önállóan ír alá. Az Egyesület bankszámlája feletti rendelkezésre az Elnökségi tagok önállóan jogosultak.
a mandátum lejártával;
halállal;
tagsági jogviszony megszűnésével.
Az Elnökség az aktuális célfeladatok megvalósításához szükség szerint ad-hoc vagy célzott feladatú egyéb munkacsoportot hozhat létre. A csoportok, amelyek élére az Elnökség vezetőt jelölhet ki, tevékenységüket az Egyesületi célok teljes körű szem előtt tartásával végzik.
Az Egyesület éves költségvetés alapján gazdálkodik, amelyet az Elnökség készít el. Az Egyesület gazdálkodásáról az Elnökség jelentést készít, amelyet elfogadás céljából a Közgyűlés elé terjeszt.
tagdíjak, amelyet a Közgyűlés állapít meg;
Az Egyesület a céljának elérése érdekében jogszabályi keretek között vállalkozási tevékenységet folytathat, az ebből származó bevételének megállapítását a társadalmi szervezetek gazdálkodási tevékenységéről szóló hatályos jogszabályok alapján végzi.
Az Egyesület a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt az Alapszabályban megjelölt tevékenységre kell fordítania.
6.) Az Egyesület tisztségviselőit, támogatóit és az önkénteseit, valamint e személyek hozzátartozóját – a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, valamint a tagnak a tagsági jogviszony alapján az alapszabály szerinti cél szerint nyújtott juttatások kivételével – cél szerinti juttatásban nem részesítheti.
7.) Az Egyesület pénzeszközeit számlán kezeli. Az Egyesület bankszámlája felett az elnökség három meghatározott tagja önálló aláírásával lehet rendelkezni.
8.) E célokat nyereség- és vagyonszerzési cél nélkül szolgáló tevékenységként Egyesület formájában végzi.
Az Egyesület rögzíti, hogy a törvényben és jelen alapszabályban rögzített tevékenységet folytat .
9.) Az Egyesület vállalkozási tevékenységet csak céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez.
10.) Az Elnökség jogosult a tagot vagy kívülálló személyt pénztárosi teendők ellátásával megbízni. A pénztáros részére díjazás állapítható meg.
Az Egyesület várható éves bevétele nem haladja meg az húszmillió forintot. Amennyiben az Egyesület árbevétele meghaladja az 20.000.000Ft-ot, a Közgyűlés az Elnökségtől elkülönült felügyelő szervet hoz létre.
Döntések közlése, nyilvánosságra hozatali szabályok
a.) A Közgyűlés és az Elnökség ülései nyilvánosak, azokon bárki részt vehet.
b.) A Közgyűlés és az Elnökség döntéseit az Elnökség nyilvántartja a Határozatok Tárában. A határozatok között fel kell tüntetni a döntések tartalmát, időpontját, hatályát, a támogatók és az ellenzők számarányát (nyílt szavazás esetén) személyét. Az Elnök gondoskodik a Közgyűlés és az Elnökség döntéseinek az érdekeltekkel való közléséről írásban, igazolható módon. A Közgyűlés és az Elnökség döntéseit az egyesület internetes honlapján hozza nyilvánosságra.
c.) Az egyesület működése során keletkezett iratokba bárki betekinthet az egyesület székhelyén előre egyezetett időpontban. Az egyesület működésének módjáról, szolgáltatásai igénybevételének módjáról, valamint beszámolói közlésről időszaki kiadványaiban és internetes honlapján tájékoztatja a nyilvánosságot.
1.) A Közgyűlés és az Elnökség határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója , élettársa a határozat alapján
b) bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek az Egyesület cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a társadalmi szervezet tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás.
2.) Az Egyesület megszűnését követő két évig nem lehet más Egyesület vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan egyesületnél töltött be – annak megszűntét megelőző két évben legalább egy évig – vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem elégítette ki.
3.) Az Elnökség tagja, illetve erre a tisztségre jelölt személy köteles valamennyi érintett Egyesületet előzetesen tájékoztatni arról, ha ilyen tisztséget egyidejűleg más Egyesületnél is betölt.
1.) Az Egyesület megszűnik, ha:
az egyesület egy másik egyesülettel egyesül (összeolvad, beolvad);
a legfőbb szerve a feloszlásáról határoz;
a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszünteti, vagy megállapítja megszűnését;
2.) Az 1.) bekezdés b)-e) pontjaiban foglalt esetekben az egyesület jogutód nélkül szűnik meg. Az 1.) bekezdés b) pontjában foglalt esetben végelszámolási eljárást, a c)-d) pontjában foglalt esetekben pedig kényszer-végelszámolást kell lefolytatni.
3.) A legfőbb szerv nem dönthet az egyesület feloszlásáról, ha az egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt, vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította.
4.) Az egyesület alapszabálya vagy törvény eltérő rendelkezése hiányában a jogutód nélkül megszűnt egyesület – hitelezői igények kielégítése után – megmaradt vagyonát az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvényben meghatározott célra kell fordítani, és az ott megjelölt módon kell nyilvánosságra hozni.
A jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdésekre a Polgári Törvénykönyvről szóló valamint a mindenkor hatályos egyéb jogszabályok és a közgyűlési határozatok az irányadók.
Jelen Alapszabály egységes szerkezetben elfogadott szövege a 2015. február 14-án elfogadott módosításokkal készült.
Budapesten, 2015. február 14.

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Vj-6/2009/28
2.Kf.27.435/2011/8.
A Fővárosi Ítélőtábla a Dr. Cziráki és Dr. Icsu Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Icsu Róbert ügyvéd) pártfogó ügyvéd által képviselt B. G. (Budapest,) I.r., és a dr. S. Zs. jogtanácsos által képviselt Vodafone Magyarország Mobil Távközlési Zrt. (Budapest) II.r. felpereseknek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd által képviselt Gazdasági Versenyhivatal (Budapest; hivatkozási szám; Vj-006-028/2009.) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indult perében a Fővárosi Bíróság 2011. évi május hó 20. napján kelt 3.K.34.438/2009/11. számú ítélete ellen az I.r. felperes által 12. sorszám alatt előterjesztett fellebbezés folytán az alulírott helyen 2012. évi január hó 25. napján megtartott nyilvános tárgyalás alapján meghozta a következő
Kötelezi az I. r. felperest arra, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek és a II. r. felperesnek külön-külön 10.000 (azaz tízezer) - 10.000 (azaz tízezer) forint másodfokú perköltséget.
Az I. r. felperest képviselő pártfogó ügyvéd díját az állam viseli.
Az I.r. felperes bejelentése folytán az alperes annak vizsgálatára indított versenyfelügyeleti eljárást a II.r. felperes ellen, hogy a mobil-internet szolgáltatási csomagjainak a népszerűsítése során alkalmazott marketing kommunikációs tevékenységével megsértette-e a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) III. fejezetének rendelkezéseit, és a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) előírásait.
Az alperes eljárása eredményeként a 2009. július 07. napján kelt Vj-6/2009/26. számú határozatában megállapította, hogy a II.r. felperes a mobil-internet szolgáltatási csomagjai népszerűsítése során a 2008. augusztusában és 2008. szeptember 1. - 2008. december 31-e közötti időszakban tanúsított magatartásával megsértette a Tpvt. 8.§-ának (2) bekezdés a) pontját, és az Fttv. 3.§-ának (3) és 7.§-ának (1) bekezdésére figyelemmel az Fttv. 3.§-ának (1) bekezdésébe ütközően a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatott. Ezért 10.000.000 forint bírság megfizetésére kötelezte. A jogsértő tájékoztatások megjelentetésével kapcsolatban felmerült ismert költségekből kiindulva a bírság összegének meghatározásakor figyelemmel volt a II.r. felperes piaci helyzetére, és arra, hogy a jogsértő tartalommal bíró kommunikációs eszközök nem csak jogsértő állítást tartalmaztak. Enyhítő körülményként értékelte, hogy a fogyasztók előtt a végső döntések meghozatalát és a szerződés megkötését megelőzően ismertté válhattak a pontos részvételi, szerződési feltételek. Súlyosító körülményként vette figyelembe a korábbi jogsértések miatti marasztalásokat és azt, hogy mint jelentős piaci részesedéssel bíró vállalkozás a jogsértő magatartást felróhatóan és hosszú időn keresztül tanúsította.
Az I.r. felperes keresetében elsődlegesen az alperesi határozat hatályon kívül helyezését és a versenyhatóság új eljárásra kötelezését, másodlagosan a II.r. felperes terhére kiszabott bírság összegének 1.5 milliárd forintra való felemelését kérte. A keresetindítási jogosultságát előfizetői és bejelentői minőségére alapította azzal, hogy jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy a versenyhatóság a tényállást teljeskörűen feltárja és további jogsértésektől visszatartó erővel bíró szankciót alkalmazzon. Kiemelte, hogy az alperes már több esetben marasztalta a II.r. felperest a fogyasztók megtévesztése miatt, azonban ezen ügyekben is aránytalanul állapította meg a bírságok összegeit.
A II.r. felperes az alperesi határozat felülvizsgálatára irányuló keretében állította, hogy magatartása következtében a gazdásági verseny a legcsekélyebb mértékben sem sérült. Az alperes nem megfelelően értékelte marketing kommunikációját, emiatt a vele szemben alkalmazott szankció sem megalapozott, különös tekintettel arra, hogy jelentős releváns enyhítő körülmények nem kerültek figyelembevételre.
Az alperes a határozatában foglaltak fenntartása mellett a felperesek keresetének az elutasítását kérte. Hangsúlyozta, hogy az I.r. felperes kereshetőségi jogának hiányában nem kérheti, hogy a versenyhatóság tovább vizsgálódjon és a döntésében meghatározott bírságösszeget jelentősen megemelje, mert ezt az I.r. felperes előfizetői és bejelentői mivolta nem alapozza meg, mivel e körben közvetlen és nyilvánvaló érdekeltsége nem nyert igazolást. Állította, hogy határozata megalapozott és jogszerű, a II.r. felperes által vitatott kérdéseket érintően a tényállást tisztázta, és az így megállapított jogsértések miatt mérlegeléssel kiszabott bírság összege nem aránytalan, a szankcionálás célját megfelelően szolgálja.
Az elsőfokú bíróság ítéletével a felperesek keresetét elutasította. Indokolása szerint az I.r. felperes keresetét érdemben - a kereshetőségi jogosultsága igazolásának hiányában - nem vizsgálta. E körben kiemelte, hogy az I.r. felperes nem tudott olyan közvetlen és nyilvánvaló anyagi jogi, vagy törvényes érdeken alapuló érintettséget igazolni, amely alapján kereshetőségi joga fennállna a tekintetben, hogy a versenyhatóság a II.r. felperesi magatartást tovább vizsgálja, valamint magasabb összegű bírságot határozzon meg. Az egyértelműen össztársadalmi érdekként megfogalmazható elvárásokat (tisztességes eljárás, jogszerű és "igazságos döntés") az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések hivatottak garantálni, és nem a jogorvoslathoz való jognak az I.r. felperes kiterjesztő (a reklámokkal találkozó, valamennyi fogyasztót magába foglaló) értelmezése. Az alperes határozatával szemben a bárki által a köz érdekében indítható kereset előterjesztésének nincsen helye. Megállapította, hogy az alperes a tényállást feltárta, mérlegelése a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 339/B.§-ában megfogalmazott követelményeket kielégíti. A Tpvt. 78.§-a szerinti szempontokat az alperes számba vette, azokat értékelte és így a bírság összege arányban áll a generál- és speciál preventív célokkal. A II.r. felperes a mérlegelés jogszerűségét megdöntő érveket nem tudott felsorakoztatni.
Az I.r. felperes fellebbezésében elsődlegesen kereseti kérelmének megfelelően az elsőfokú bíróság ítéletének a megváltoztatását kérte. Másodlagos kérelme arra irányult, hogy a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helyezze hatályon kívül és az elsőfokú bíróságot utasítsa újabb határozat hozatalára. Kereshetőségi jogával összefüggésben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 15. és 109.§-ának (1) bekezdésére utalt. A fogyasztói, előfizetői és eljárást kezdeményező bejelentői státuszát hangsúlyozva hivatkozott a Tpvt. 43/G.§-ában és 82.§-ában foglaltakra, valamint az Alkotmány 50.§-ának (2) bekezdésére és az 57.§-ának (5) bekezdésében írtakra. Álláspontja szerint a jelen perben kereshetőségi joga nem vitatható, mert a jelen ügy jogát, jogos érdekét érinti, életkörülményeit hátrányosan befolyásolja. A törvény által biztosított joga, hogy a piacellenes tevékenységgel szembeni eljárást kezdeményezzen és az ennek eredményeként meghozott alperesi döntés felülvizsgálatát kérje; a jogsértések feltárásával indokoltnak tartja az alacsony összegben meghatározott bírság felemelését. Állította, hogy a BH 2007. 248. számú eseti döntésben kifejtettek helyes értelmezésével mindenképpen megilleti az ügyfél jogállása, akárcsak az eljárást bejelentéssel kezdeményező versenytársat is.
A II.r. felperes fellebbezéssel nem élt.
Az alperes az elsőfokú bíróság ítéletének a helybenhagyását kérte arra hivatkozással, hogy az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy az I.r. felperesnek a döntésével szemben nincs kereshetőségi joga. Utalt arra, hogy eljárásában a Tpvt.-ben meghatározott önálló ügyfélfogalom él, ezért a Tpvt. 44.§-ára is figyelemmel a Ket. 15.§-a nem volt alkalmazható.
A II.r. felperes perköltséget igényélve az elsőfokú bíróság ítéletének a helyes indokainál fogva történő helybenhagyását kérte; az alperesi fellebbezési ellenkérelemben kifejtettekkel terjes mértékben egyetértett.
Az I.r. felperes fellebbezése nem alapos.
A Fővárosi Ítélőtábla a Pp. 253.§-ának (3) bekezdése alapján az elsőfokú bíróság ítéletét az I.r. felperes fellebbezése, valamint a II.r. felperes és az alperes ellenkérelmének korlátai között - kizárólag az I.r. felperes kereshetőségi jogát érintően - bírálta felül. Megállapította, hogy az elsőfokú bíróság a Pp. 206.§-ában foglaltaknak megfelelően a szükséges körben, a rendelkezésre álló peradatok alapján, a tényállást helyesen rögzítette. Az abból levont és az I.r. felperes keresetét a kereshetőségi joga hiányában elutasító döntése, az azt megalapozó következtetései megfeleltek a vonatkozó jogszabályi előírásoknak. A másodfokú bíróság egyetértett az elsőfokú bíróság döntésével, amellyel szemben az I.r. felperes az elsőfokú ítélet jogszerűségét megdöntő olyan indokokat, amelyek fellebbezése kedvező elbírálását eredményezhették volna, nem hozott fel,
Az elsőfokú bíróság törvényi kötelezettségének eleget téve járt el, amikor vizsgálta az I.r. felperes keresetindítási, kereshetőségi jogát; az e körben tett ítéleti megállapításokkal összefüggésben az I.r. felperes fellebbezésében írtakra figyelemmel, a másodfokú bíróság a következőket hangsúlyozza.
Az alperes által is hivatkozott Tpvt 44.§-a szerinti kizáró rendelkezés folytán a Tpvt. 52.§-ában meghatározott ügyfél fogalom mellett nem vehető figyelembe az ügyféli minőség tekintetében a Ket. 15.§-a. Az I.r. felperes által megjelölt Tpvt. szerinti jogintézmények (Tpvt. 43/G.§, 82.§) összhangban vannak a Tpvt. 52.§-ának a bejelentőt ügyfélként nem megjelölő rendelkezésével, így nem alapozzák meg az I.r. felperes keresetindítási jogát a II.r. felperes ellen hivatalból megindított és folytatott eljárásban-meghozott döntés elleni bíróság előtti fellépéshez.
Az alperes vizsgálata eredményeként perbeli határozatával a II.r. felperes terhére a megállapított jogsértések miatt 10.000.000 forint bírságot szabott ki. Az ez ellen benyújtott felperesi keresetek alapján indult bírósági eljárás során - a Tpvt. 83.§-ában meghatározott eltérésekkel - a Pp. XX. fejezete az irányadó. A közigazgatási perekben a Pp. 324.§-ának (1) bekezdése alapján alkalmazandó Pp. 3.§-ának (1) bekezdése szerint keresetlevelet a jogvitában érdekelt fél terjeszthet elő, míg a Pp. 327.§-ának (1) bekezdés b) pontja alapján a közigazgatási per megindítására az jogosult, akinek jogát, vagy jogos érdekét a közigazgatási határozat közvetlenül érinti.
Az I.r. felperes a versenyfelügyeleti eljárásban nem volt ügyfél, bejelentői státuszához igazodva őt a Tpvt. 52.§-a szerinti ügyfél jogai nem illették és kötelezettségei sem terhelték. Emiatt az I.r. felperesnek, mivel a versenyhivatali eljárásban nem volt ügyfél, azt kellett volna igazolnia, hogy bár az alperesi határozat reá közvetlenül rendelkezést nem tartalmazott, a részéről a perben vitatott körben keresetindítási joga van: kétség kívül fennáll a közvetlen és nyilvánvaló jogi érdekeltsége az alperesi döntés felülvizsgálatára irányulóan az ügyfél terhére kiszabott bírság felemelése iránt.
Nem vitatottan az I.r. felperesnek - előfizetői jogviszonya alapján is - fennállt az érdekeltsége a II.r. felperes mobil-internet szolgáltatási csomagjainak népszerűsítése során alkalmazott marketing kommunikációs tevékenységével kapcsolatban. Ez azonban nem teremt közvetlen jogi érdekeltséget ahhoz, hogy közigazgatási perben a versenyhatóság által megállapított jogsértések miatt a II.r. felperes terhére kiszabott bírság felemelését kérve támadja az alperesi határozatot. A verseny tisztaságának megőrzése az alperes feladatát képezi, a felperesnek a versenyhatósági feladat teljesülését célozva a reklámok potenciális címzettjeként (előfizetőként) való fellépése a perindításhoz a közvetlen "jogi érdekeltségét" nem támasztja alá. A Legfelsőbb Bíróság BH 1997.199. számú eseti döntése szerint sincs perbeli legitimációja annak, aki saját nevébe "más" jogát kívánja - törvényi felhatalmazás hiányában - bíróság előtt indított perben érvényesíteni. Az I.r. felperesnek mint egyedi előfizetőnek a kereshetőségi joga az elvi jogsérelem orvoslására nem terjed ki, figyelemmel arra, hogy a keresetindítási, kereshetőségi jog fennálltához a törvényes érdeknek a jogi védelemhez fűződő mértéket el kell érnie, vagyis azt, hogy az a versenyjogi szabályokkal védett érdekeket közvetlenül és nyilvánvalóan érintse. Az I.r. felperes által a fellebbezésében analógiaként hivatkozott BH.2007.248. számú eseti döntésében a Legfelsőbb Bíróság azt mondta ki, hogy a fogyasztók megtévesztésén alapuló versenyfelügyeleti eljárásban hozott határozattal szemben (abban az ügyben) az eljárást bejelentéssel kezdeményező versenytársat is megilleti a kereshetőségi jog, azonban a szerződéses jogviszonyból, illetve a versenytársi minőségből fakadó jogos érdek részben nem azonos, részben önmagában nem elégséges hivatkozás.
Az I.r. felperes a jelen ügyben a Pp. 164.§-ának (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően (konkrét, egyedi releváns tényekkel) nem tudta bizonyítani közvetlen jogi érdekeltségét, ami érdemben a keresetindítási, kereshetőségi jogát igazolta volna megalapozva, hogy az alperes és az II.r. felperes között létrejött közigazgatási jogviszony eredményeként hozott döntés jogszerűségét vitassa. Helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy az I.r. felperes kereshetőségi jogának hiányában a keresetében megjelölt körben az alperesi határozati megállapítások vizsgálatára a perben nem kerülhetett sor, arra jogszerűen nem volt mód a fentebb kifejtettek szerint.
Mindezekre figyelemmel a Fővárosi Ítélőtábla a Pp. 253.§-ának (2) bekezdése alapján az elsőfokú bíróság ítéletének fellebbezéssel nem támadott rendelkezéseit nem érintve, az I.r. felperes által fellebbezéssel támadott rendelkezéseit helybenhagyta.
A sikertelenül fellebbező I.r. felperest a másodfokú bíróság a Pp. 78.§-ának (1) bekezdése alapján kötelezte, hogy külön-külön fizesse meg az alperesnek és a II.r. felperesnek a másodfokú eljárásban felmerült költségeit. Az I.r. felperes részére engedélyezett személyes költségmentesség folytán a fellebbezési illetéket a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14.§-a alapján az állam viseli. A pártfogó ügyvédet megillető díj viseléséről a Pp. 87.§-ának (2) bekezdése alapján a rendelkező részben írtak szerint döntött a másodfokú bíróság. A pártfogó ügyvéd díjának összegét a jogi segítségnyújtás igénybevételének részletes szabályairól szóló 56/2007. (XII.22.) IRM rendelet 87-89.§-ainak megfelelően - az elsőfokú bíróság értesítése alapján - az illetékes igazságügyi szolgálat állapítja meg [288/2010. (XII.21.) Korm. rendelet 2.§ (1) bekezdés 3, pontja.].
Budapest, 2012. évi január hó 25. napján
Vj-006/2009/26
2009. 07. 07
Versenyhivatali eljárás indult a Vodafone ellen
2009. 02. 02

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság