text:
1995. évi XXXII. törvény - a szabadalmi ügyvivőkről
a szabadalmi ügyvivőkről *
(2) * Az (1) bekezdés alkalmazásában iparjogvédelmi ügyek:
a) * a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe tartozó szabadalmi, növényfajta-oltalmi, használati mintaoltalmi, formatervezési mintaoltalmi és topográfiaoltalmi ügyek, a védjegyügyek, a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos ügyek, valamint az ezekhez kapcsolódó jogorvoslati és végrehajtási eljárások;
d) * a számítógépi programalkotáson és a hozzá tartozó dokumentáción, a gyűjteményes műnek minősülő és egyéb adatbázison, a számítástechnikai eszközökkel hozzáférhető tartalmú alkotásokon, az iparművészeti és ipari tervezőművészeti alkotásokon, valamint a műszaki létesítmények tervein fennálló szerzői jog vagy szerzői joghoz kapcsolódó jog megsértése miatt indított, továbbá az önkéntes műnyilvántartásra vonatkozó eljárások;
g) * a személyeket vagyoni értékű műszaki, gazdasági vagy szervezési ismereteik és tapasztalataik vagy ezek összeállítása (know-how) tekintetében a Polgári Törvénykönyv 2:47. §-a alapján megillető védelemmel kapcsolatos eljárások; valamint
h) * a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény alapján a tisztességtelen verseny tilalmának és az üzleti döntések tisztességtelen befolyásolása tilalmának megsértése miatt indított eljárások, feltéve hogy azok találmánnyal vagy egyéb műszaki megoldással, formatervezési mintával, növényfajtával, számítógépi programalkotással és az ezekhez tartozó dokumentációval, iparművészeti és ipari tervezőművészeti alkotással, műszaki létesítmény terveivel, üzleti titokkal - ideértve a Polgári Törvénykönyv 2:47. §-ának (2) bekezdése szerinti védelem alatt álló műszaki, gazdasági vagy szervezési ismereteket és tapasztalatokat (know-how) is -, áru és szolgáltatás jellegzetes külsejével, csomagolásával, megjelölésével vagy elnevezésével, illetve gazdasági tevékenység során használt névvel, megjelöléssel vagy árujelzővel kapcsolatosak.
(3) * A (2) bekezdés alkalmazásában szabadalmon a kiegészítő oltalmat is érteni kell.
(4) * Ha iparjogvédelmi ügyben a fél számára kötelező a jogi képviselet, e követelménynek megfelel az is, ha a felet szabadalmi ügyvivő képviseli.
(5) * Ha a szabadalmi ügyvivő a (2) bekezdésben meghatározott iparjogvédelmi ügyekben külföldön jár el, tevékenységére a külföldi jogszabályok előírásai az irányadók, azonban az ilyen tevékenységére e törvény rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell. Külföldi jogszabályon az eljárás helye szerinti államra kötelező nemzetközi szerződéseket, ha pedig a szabadalmi ügyvivő valamely EGT-állam területén jár el, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodással összhangban az európai közösségi jogi aktusokat is érteni kell.
(6) * E törvény alkalmazásában EGT-államnak kell tekinteni az Európai Unió tagállamát és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államot, valamint azt az államot, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, továbbá az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez, ha a vonatkozó nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik.
2. § (1) * Szabadalmi ügyvivőként az működhet, aki a Magyar Szabadalmi Ügyvivői Kamara (a továbbiakban: Kamara) tagja.
(2) * A Kamarába való felvételre jogosult, aki
a) * magyar állampolgár, valamely EGT-állam állampolgára, letelepedett vagy bevándorló;
c) * mérnöki, informatikai vagy más, egészségügyi, természettudományi jellegű - különösen orvosi, állatorvosi, biológus, vegyész, gyógyszerész, matematikus vagy fizikus - egyetemi szintű, illetve mesterfokozatú szakképzettséggel rendelkezik; és
(3) * A Kamarába való felvételhez rendelkezni kell
a) * Magyarország területére kiterjedő hatályú szabadalmi ügyvivői felelősségbiztosítással, kivéve, ha a szabadalmi ügyvivő kizárólag a 6. § (2) bekezdése szerinti gazdálkodó szervezetnél működik;
(4) Nem vehető fel a Kamarába *
b) * aki a Kamarából kizárás fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) * aki cselekvőképességet érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal hatálya alatt áll,
e) * akivel szemben a 14. § (1) bekezdésében foglalt összeférhetetlenségi ok áll fenn, és azt nem szünteti meg.
(5) * A szabadalmi ügyvivői címet csak a Kamara tagja használhatja.
(6) * A tagfelvételre irányuló kérelemnek a következő adatokat kell tartalmaznia, és ahhoz mellékelni kell - a 2/A. § (1) bekezdésében meghatározottakra figyelemmel - a felvételre való jogosultságot igazoló okiratok másolatát: *
a) * a kérelmező természetes személyazonosító adatai és állampolgársága;
b) * a kérelmező lakcíme;
c) a kérelmező (2) bekezdés c) pontja szerinti egyetemi oklevelének típusa, száma, kelte és - ha van ilyen - tudományos fokozata;
d) a kérelmező szabadalmi ügyvivői működésének szervezeti formája;
e) a kérelmező működése szerinti szabadalmi ügyvivői iroda, illetve társaság neve, címe, telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus levélcíme; és
f) alkalmazotti foglalkoztatás esetén a kérelmező munkáltatójának neve, címe és telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus levélcíme.
(7) * A kérelmezőt tagként fel kell venni a Kamarába, ha
a) a tagfelvételre irányuló kérelem megfelel a (6) bekezdésben foglaltaknak,
b) a kérelmező megfelel a (2) és a (3) bekezdésben, illetve az 5. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek, és
c) a kérelmezővel szemben nem áll fenn a (4) bekezdésben meghatározott kizáró ok.
(8) * A szabadalmi ügyvivő köteles a (6) bekezdésben meghatározott adataiban, valamint a (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételekben bekövetkezett változást, továbbá a (4) bekezdésben meghatározott valamely kizáró ok bekövetkezését tizenöt napon belül a Kamarának bejelenteni.
2/A. § * (1) A tagfelvételre irányuló kérelmet benyújtó személy a kérelem benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy megfelel a 2. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott követelménynek, valamint vele szemben nem áll fenn a 2. § (4) bekezdés a) pontja szerinti kizáró ok, vagy kéri, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a Kamara részére - annak a tagfelvételi kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján - továbbítsa. Az adatigénylés során a Kamara a (2) bekezdésben meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől.
(2) A Kamara a szabadalmi ügyvivői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a szabadalmi ügyvivő büntetlen előéletű, és nem áll a szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából a Kamara adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a szabadalmi ügyvivő büntetlen előéletű-e, valamint hogy a szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a Kamara
a) a tagfelvétel iránti eljárás jogerős befejezéséig,
b) a szabadalmi ügyvivő Kamarába való felvétele esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára, vagy a kamarai tagsági viszony megszüntetésére irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig
3. § (1) * A szabadalmi ügyvivőnek a kamarai felvételétől számított egy hónapon belül a Kamara elnöke előtt esküt kell tennie.
(2) * A szabadalmi ügyvivői eskü szövege a következő: „Én, (az eskütevő neve) fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom, szabadalmi ügyvivői hivatásomat azokkal összhangban gyakorolom. Hivatásom gyakorlása során szakmai kötelességeimet lelkiismeretesen és a legjobb tudásom szerint, ügyfelem érdekében eljárva teljesítem, az ennek során tudomásomra jutott titkot megőrzöm. (Az eskütevő meggyőződése szerint) Isten engem úgy segéljen!”
(3) * Ha a szabadalmi ügyvivő nem magyar állampolgár, működését a (2) bekezdésben foglalttól a szükséges mértékben eltérő, a Kamara által megállapított szövegű eskü letételét követően kezdheti meg.
4. § (1) * Szabadalmi ügyvivői vizsgát az tehet,
(2) * A vizsgát a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala mellett létrehozott Szabadalmi Ügyvivői Vizsgabizottság előtt kell letenni.
(3) * A vizsgára bocsátásra irányuló kérelmet a Szabadalmi Ügyvivői Vizsgabizottság elnökéhez kell benyújtani, aki a kérelem ügyében a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint jár el. A vizsgára bocsátásra irányuló eljárásban a 30. § (2)-(3) és a (10)-(11) bekezdéseit megfelelően alkalmazni kell.
5. § * (1) A szabadalmi ügyvivő kamarai tagsága megszűnik, ha
c) * büntetett előéletű;
f) * magyar állampolgársága, valamely EGT-állam állampolgársága, letelepedett vagy bevándorolt státusza megszűnik;
g) * cselekvőképességét érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal hatálya alá helyezik;
k) * vele szemben a 14. § (1) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi ok áll fenn;
l) * meghal.
(4) * A Kamara a tagság megszűnését állapítja meg, ha az (1) bekezdésben és a 27/E. § (3) bekezdésében foglalt valamely megszűnési ok bekövetkezett.
(5) * Az (1) bekezdés e), f), i), j) és k) pontja esetén, valamint a 27/E. § (3) bekezdése szerinti esetben a Kamara felszólítja a tagot, hogy a megszűnés okát harminc napon belül hárítsa el.
c) * gazdasági társaságban (a továbbiakban: szabadalmi ügyvivői társaság) foglalkozhat.
(3) * Az (1) bekezdés szerinti működési formában szabadalmi ügyvivői tevékenységet csak az folytathat, aki rendelkezik a Kamara engedélyével.
(4) * A Kamara annak engedélyezi az (1) bekezdés szerinti keretek között szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatását, aki megfelel az e törvényben az egyes szervezeti kereteknél meghatározott feltételeknek. A Kamara az engedély megadásával egyidejűleg nyilvántartásba veszi a kérelmezőt.
(5) * A Kamara a tevékenység folytatására engedéllyel rendelkező szolgáltatókról nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a tevékenység végzésére jogosult személy természetes személyazonosító adatait. A nyilvántartásból kizárólag a tevékenység végzésére való jogosultság igazolása céljából szolgáltatható adat.
Az egyéni szabadalmi ügyvivő *
6/A. § * Az egyéni szabadalmi ügyvivő szabadalmi ügyvivőt alkalmazottként foglalkoztathat. Az ügyfél képviseletében az egyéni szabadalmi ügyvivőnek adott megbízás vagy kirendelés alapján mind az egyéni szabadalmi ügyvivő, mind a szabadalmi ügyvivő alkalmazott eljárhat.
7. § (1) * A szabadalmi ügyvivői iroda jogi személyiséggel rendelkező szervezet, amelynek kizárólag szabadalmi ügyvivő tagja van. Szabadalmi ügyvivői irodát egy vagy több szabadalmi ügyvivő alapíthat.
8. § * (1) A szabadalmi ügyvivői iroda a Kamara által történő nyilvántartásba vétellel jön létre, és alapszabálya szerint működik. A szabadalmi ügyvivői iroda a működését csak a nyilvántartásba vételt követően kezdheti meg.
(2) A nyilvántartásba vételre irányuló kérelemnek a következő adatokat kell tartalmaznia, és ahhoz mellékelni kell a szabadalmi ügyvivői iroda alapszabályát: *
a) a szabadalmi ügyvivői iroda neve, székhelye, telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus levélcíme;
b) az iroda tagjainak és vezetőjének neve; és
c) alkalmazott szabadalmi ügyvivők és szabadalmi ügyvivőjelöltek esetén azok neve.
(3) Az alapszabályban meg kell határozni
a) a szabadalmi ügyvivői iroda nevét és székhelyét;
b) ha van ilyen, az aliroda vagy alirodák címét;
c) a tagok jogait és kötelességeit, valamint anyagi felelősségét;
d) a taggyűlésre vonatkozó szabályokat;
e) a szabadalmi ügyvivői iroda vezetésére és képviseletére vonatkozó szabályokat;
f) a megbízások elvállalásának és intézésének rendjét;
g) a tagok közötti elszámolás szabályait; és
h) a tagsági jogviszony és a szabadalmi ügyvivői iroda megszűnésének szabályait.
(4) A szabadalmi ügyvivői irodát nyilvántartásba kell venni, ha
a) a nyilvántartásba vételre irányuló kérelem megfelel a (2) bekezdésben foglaltaknak,
b) a szabadalmi ügyvivői iroda megfelel a 7. § (1) bekezdésében foglaltaknak, és
c) az alapszabály tartalmazza a (3) bekezdésben előírtakat, és nem ütközik jogszabályba.
(5) A szabadalmi ügyvivői iroda köteles a (2) bekezdésben foglalt adatokban bekövetkezett bármely változást, valamint az alapszabályának módosításáról, illetve a szabadalmi ügyvivői iroda megszűnéséről rendelkező taggyűlési határozatot tizenöt napon belül a Kamaránál bejelenteni, illetve benyújtani.
(6) A szabadalmi ügyvivői iroda legfőbb szerve a tagok összességéből álló taggyűlés; a taggyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik az alapszabály megállapítása és módosítása, a vezető megválasztása, új tag felvétele, döntés a tag kizárásáról, valamint döntés az iroda megszűnéséről.
(7) A szabadalmi ügyvivői irodát a vezető képviseli.
(8) A szabadalmi ügyvivői iroda alirodát tarthat fenn.
9. § * (1) A szabadalmi ügyvivői iroda a nyilvántartásból való törléssel szűnik meg.
(2) A Kamara törli a szabadalmi ügyvivői irodát a nyilvántartásból, ha az
a) jogutód nélkül megszűnt;
b) más irodával egyesült vagy szétvált;
c) nem felel meg a 8. § (4) bekezdése b) vagy c) pontjának.
(3) A (2) bekezdés c) pontja esetén a Kamara felszólítja a szabadalmi ügyvivői irodát, hogy a 8. § (4) bekezdése b), illetve c) pontjában előírt feltételeknek harminc napon belül tegyen eleget.
b) * a társaságnak csak természetes személy tagjai vannak, akik közül legalább egy tag szabadalmi ügyvivő,
c) * a társaság jegyzett tőkéje társasági tulajdonban levő hányadán felüli részének legalább háromnegyedét a szabadalmi ügyvivő tag vagy tagok vagyoni hozzájárulása teszi ki, és a társaságban a szabadalmi ügyvivői szavazati jog is legalább ilyen arányú,
11. § * (1) A cégjegyzékbe bejegyzett szabadalmi ügyvivői társaságnak - a cégbírósági bejegyzést követő harminc napon belül - kérnie kell a Kamaránál a nyilvántartásba vételét. A szabadalmi ügyvivői társaság működését csak a kamarai nyilvántartásba vételt követően kezdheti meg.
(2) A nyilvántartásba vételre irányuló kérelemnek - a (3) bekezdésben foglalt eltéréssel - a következő adatokat kell tartalmaznia, és ahhoz mellékelni kell a cégbírósági bejegyzést igazoló okirat és a társasági szerződés másolatát: *
a) a szabadalmi ügyvivői társaság telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus levélcíme; és
b) alkalmazott szabadalmi ügyvivők és szabadalmi ügyvivőjelöltek esetén azok neve.
(3) * Ha a szabadalmi ügyvivői társaság a cégjogi adatait nem igazolja, a Kamara - a nyilvántartásba vételi kérelem elbírálása céljából - megkeresi a szabadalmi ügyvivői társaság adatairól nyilvántartást vezető szervet.
(4) * A szabadalmi ügyvivői társaságot nyilvántartásba kell venni, ha a kérelem megfelel a (2) bekezdésben foglaltaknak, és a társaság kielégíti a 10. § (1) bekezdésében foglalt feltételeket.
(5) * A szabadalmi ügyvivői társaság köteles a (2) bekezdésben foglalt adatokban, valamint a társasági szerződésben bekövetkezett változásokat és a társaság megszűnését - azok cégbírósági bejegyzését követően - tizenöt napon belül a Kamarának bejelenteni.
(6) * Az ügyfél képviseletében a szabadalmi ügyvivői társaságnak adott megbízás vagy kirendelés alapján mind a szabadalmi ügyvivő tag, mind a szabadalmi ügyvivő alkalmazott eljárhat.
(7) * A Kamara törli a szabadalmi ügyvivői társaságot a nyilvántartásból, ha
a) a cégbíróság a szabadalmi ügyvivői társaságot jogerősen törölte a cégjegyzékből;
b) a szabadalmi ügyvivői társaság nem felel meg a 10. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek.
(8) * A (7) bekezdés b) pontja esetén a Kamara felszólítja a szabadalmi ügyvivői társaságot, hogy a 10. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek harminc napon belül tegyen eleget.
12. § (1) * A gazdálkodó szervezetnek - teljes vagy részmunkaidős munkaviszonyban, közalkalmazotti vagy tagsági jogviszonyban - a 6. § (2) bekezdése szerint foglalkoztatott szabadalmi ügyvivője e jogviszonya alapján, külön meghatalmazás nélkül képviseli iparjogvédelmi ügyekben a gazdálkodó szervezetet.
13. § (1) * A szabadalmi ügyvivő köteles az általa ellátott ügyben legjobb tudása szerint, lelkiismeretesen, a jogszabályok megtartásával eljárni, a szabadalmi ügyvivői etikai szabályzat előírásait megtartani, tevékenységében mindenkor a szabadalmi ügyvivői hivatáshoz méltó magatartást tanúsítani.
(2) * A szabadalmi ügyvivő bíróság vagy egyéb hatóság előtti eljárása során a Kamara által kiállított fényképes hatósági igazolvánnyal igazolja magát.
14. § (1) * A szabadalmi ügyvivő tudományos, művészeti, irodalmi, oktatási és sporttevékenység, valamint alkalmazott ügyvédi, jogtanácsosi, jogi előadói vagy ügyvédjelölti tevékenység kivételével nem állhat munkaviszonyban, közszolgálati, kormányzati szolgálati, állami szolgálati és közalkalmazotti jogviszonyban, és ezek, valamint az ügyvédi, a választottbírói, a közvetítői, továbbá munkaviszonynak, közszolgálati és közalkalmazotti jogviszonynak nem minősülő közéleti tevékenység, igazgatósági és felügyelőbizottsági tagság, kuratóriumi tagság és tisztségviselés kivételével nem folytathat más keresőfoglalkozást.
15. § (1) * A szabadalmi ügyvivőt - ha törvény másként nem rendelkezik - titoktartási kötelezettség terheli minden olyan tény vagy adat tekintetében, amelyről szabadalmi ügyvivői működése során szerzett tudomást; e kötelezettsége szabadalmi ügyvivői működésének megszűnése után is fennmarad.
(2) * A titoktartási kötelezettség kiterjed a szabadalmi ügyvivő olyan irataira is, amelyek a szabadalmi ügyvivői titoktartás körébe eső tényeket vagy adatokat tartalmaznak. A szabadalmi ügyvivőnél folytatott hatósági vizsgálat során a szabadalmi ügyvivő nem tárhatja fel a megbízójára vonatkozó iratokat és adatokat, de a hatóság eljárását nem akadályozhatja.
(4) * A titoktartási kötelezettség az egyéni szabadalmi ügyvivőkre és alkalmazottaikra, a szabadalmi ügyvivői irodákra és alkalmazottaikra, szabadalmi ügyvivői társaságokra és alkalmazottaikra, a Magyar Szabadalmi Ügyvivői Kamarára, annak tisztségviselőire és alkalmazottaira is kiterjed.
(5) * A megbízás - a felmondás esetén kívül - megszűnik a megbízás teljesítésével, valamint az ügyfél halálával, illetve a megbízó jogi személy jogutód nélküli megszűnésével.
(6) * Az ügyfél halála, illetőleg a megbízó jogi személy jogutód nélküli megszűnése esetén a szabadalmi ügyvivő haladéktalanul értesíti azokat az általa ismert személyeket, akiknek a megbízással kapcsolatban jogaik vagy kötelezettségeik keletkezhetnek; ezt, valamint a képviseleti megbízás bármelyik fél részéről történt felmondását a szabadalmi ügyvivő haladéktalanul bejelenti annak a bíróságnak vagy egyéb hatóságnak is, amelyik előtt az eljárás folyamatban van.
(2) * A szabadalmi ügyvivői díjazás összege és megfizetésének módja szabad megállapodás tárgya. A szabadalmi ügyvivő a megbízás teljesítését, illetve egyes tevékenységek elvégzését a várható munkadíjnak és költségnek megfelelő összeg előzetes megfizetésétől teheti függővé.
(4) * A szabadalmi ügyvivő kirendelésére, valamint a kirendelt szabadalmi ügyvivő jogállására, munkadíjára és költségtérítésére az iparjogvédelmi ügyekre [1. § (2) bekezdés] irányadó jogszabályok, a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény és a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) vonatkozó rendelkezései irányadók.
18. § (1) * Az ügyfél által adott megbízás elvállalásakor a szabadalmi ügyvivő - a tanácsadást kivéve - köteles az ügyről tényvázlatot felvenni; abban a fontos körülményeket, így a várható munkadíjat és költségeket is rögzíti, és a tényvázlatot a megbízóval aláíratja. A tényvázlatot az ügyfél írásbeli megbízása vagy írásbeli megbízási szerződés helyettesítheti. Az írásba foglalás elmaradása a megbízás érvényességét nem érinti, de ilyen esetben a megbízás tartalmának bizonyítása a szabadalmi ügyvivőt terheli.
(2) * Nem köteles a szabadalmi ügyvivő kiadni megbízólevelét, fogalmazványait, a tényvázlatot, a meghatalmazást, az ügyfél utasításait tartalmazó iratokat, az ügyfélnek az ügyben hozzá intézett leveleit, az ügyfélnek már átadott vagy megküldött iratok másolatát, valamint az ügyfél érdekében teljesített kifizetésekről szóló nyugtát vagy elismervényt, továbbá az eljárásának törvényességét igazoló egyéb iratokat; az ügyfél kérésére és költségére azonban köteles ezekről másolatot adni.
(3) * A szabadalmi ügyvivő köteles az ügyfél részére befolyt pénzt és egyéb értéket letétként kezelni, és arról az ügyfelet haladéktalanul értesíteni.
(3) * A szabadalmi ügyvivő országgyűlési képviselői, nemzetiségi szószólói vagy polgármesteri megbízatásának ideje alatt és egyéb indokolt esetben szabadalmi ügyvivői működését szüneteltetheti; szüneteltetés esetén gondoskodnia kell arról, hogy a folyamatban lévő megbízásai alapján ügyfeleinek jogai és jogos érdekei ne szenvedjenek sérelmet. A szüneteltetés legrövidebb időtartama három hónap. A szüneteltetést és a szabadalmi ügyvivői működés újrakezdését a szüneteltetés kezdőnapjának, illetve a szüneteltetés megszűnése napjának megjelölésével előzetesen be kell jelenteni a Kamarának.
(4) * A szüneteltetés alatt a szabadalmi ügyvivő nem gyakorolhatja a kamarai tagságból eredő jogokat, és nem terhelik az abból fakadó kötelezettségek.
(5) * A 15-19. §-okban, valamint az (1) és a (2) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell a szabadalmi ügyvivői irodára és a szabadalmi ügyvivői társaságra.
21. § (1) * Az egyéni szabadalmi ügyvivő, a szabadalmi ügyvivői iroda és a szabadalmi ügyvivői társaság a szabadalmi ügyvivői megbízással kapcsolatban az ügyfélnek okozott kárért a Polgári Törvénykönyv szabályai szerint felel.
(2) * A szabadalmi ügyvivői iroda és a szabadalmi ügyvivői társaság keretében tagként működő szabadalmi ügyvivő anyagi felelősségére az irodai alapszabály, illetve a társasági szerződés előírásai, az egyéni szabadalmi ügyvivő, a szabadalmi ügyvivői iroda és a szabadalmi ügyvivői társaság alkalmazott szabadalmi ügyvivőjének anyagi felelősségére pedig a Munka Törvénykönyve rendelkezései irányadók.
22. § (1) * Fegyelmi vétséget követ el az a szabadalmi ügyvivő,
a) aki a szabadalmi ügyvivői tevékenység gyakorlásából eredő, jogszabályban, illetve az etikai szabályzatban meghatározott kötelezettségét vétkesen megszegi, vagy
b) akinek a szabadalmi ügyvivői tevékenységen kívüli vétkes magatartása a szabadalmi ügyvivői kar tekintélyét csorbítja.
d) * kizárás a Kamarából.
(3) * A kiszabott pénzbírság összege a köztisztviselői illetményalap tízszereséig terjedhet. A befizetett pénzbírság a Kamarát illeti meg.
(4) * A fegyelmi vétséget az elkövetés idején hatályban lévő jogszabályok és fegyelmi szabályzat szerint kell elbírálni. Ha a fegyelmi vétség elbírálásakor hatályban lévő jogszabályok és fegyelmi szabályzat enyhébb elbírálást tesznek lehetővé, akkor azokat kell alkalmazni.
(3) * Ha a fegyelmi eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő a terhére rótt cselekményben vagy mulasztásban vétkességét elismerte, és a tárgyalás mellőzéséhez hozzájárult, a fegyelmi tanács [23/B. § (1) bek.] - a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel - tárgyalás nélkül határozhat.
(4) * Tárgyalás mellőzésével a Kamarából való kizárás fegyelmi büntetést nem lehet kiszabni.
(5) * A fegyelmi eljárás részletes szabályait a Kamara által kiadott fegyelmi szabályzat állapítja meg.
23/A. § * (1) A Kamara fegyelmi jogkörét azzal szemben gyakorolja, aki a fegyelmi eljárás megindításakor a Kamara szabadalmi ügyvivő tagja.
(2) A kamarai tagság megszűnése - a halál esetét kivéve - a fegyelmi eljárás lefolytatását nem akadályozza.
23/B. § * (1) Fegyelmi ügyekben a Kamara fegyelmi bizottsága [31. § (1) bek. c) pont] háromtagú tanácsban (a továbbiakban: fegyelmi tanács) jár el.
(2) A fegyelmi tanács elnökeként és tagjaként nem járhat el,
a) aki az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő képviselője és volt képviselője, valamint hozzátartozója [Pp. 13. § (2) bek.];
b) aki a panaszt előterjesztette, valamint annak képviselője és volt képviselője, továbbá hozzátartozója [Pp. 13. § (2) bek.];
c) a Kamara elnöke;
d) akinek a tanúkénti meghallgatása az eljárásban szükségessé válhat;
e) aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, ennek jogerős befejezéséig;
f) akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható.
(3) Akivel szemben kizárási ok áll fenn, köteles azt a Kamara fegyelmi bizottsága elnökének haladéktalanul bejelenteni.
(4) Ha olyan körülmény merül fel, amely a fegyelmi tanács elnökének vagy tagjának elfogulatlanságát kétségessé teszi, az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő elfogultsági kifogást terjeszthet elő.
(5) A kizáró okról a fegyelmi bizottság elnöke határoz. Ha a fegyelmi tanács határozatképtelenné vált, a fegyelmi bizottság elnöke új fegyelmi tanácsot jelöl ki.
(6) Ha a fegyelmi bizottság elnöke kizárási ok vagy akadályoztatás miatt nem tud eljárni, helyette a fegyelmi bizottság korban legidősebb tagja jár el.
(7) A fegyelmi tanács elnöke és tagjai a fegyelmi eljárás intézése során függetlenek, kizárólag a törvénynek vannak alárendelve, és döntéseikkel kapcsolatban nem befolyásolhatók és nem utasíthatók.
(8) A (2)-(4) bekezdéseket és a (7) bekezdést megfelelően alkalmazni kell a vizsgálóbiztosra, azzal, hogy a kizáró okot, illetve az elfogultsági kifogást a Kamara elnökénél kell bejelenteni, illetve előterjeszteni, aki dönt a kizáró okról, illetve az elfogultsági kifogásról, illetve szükség esetén új vizsgálóbiztost rendel ki. A (2)-(5) bekezdéseket a jegyzőkönyvvezetőre is alkalmazni kell.
24. § * (1) Fegyelmi vétség alapos gyanúja esetén a szabadalmi ügyvivő ellen a fegyelmi eljárást a Kamara elnöke indítja meg. Szükség esetén az ügy előzetes kivizsgálására a fegyelmi bizottság tagjai és póttagjai közül vizsgálóbiztost rendel ki.
(2) Ha a Kamara elnöke kizárási ok [23/B. § (2) bek. a)-b) és d)-f) pontok] vagy akadályoztatás miatt nem tud eljárni, helyette a Kamara alelnöke jár el.
(3) A Kamara elnöke az előzetes vizsgálat elrendeléséről haladéktalanul tájékoztatja az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivőt, és közli vele az eljárás okát.
(4) A vizsgálóbiztos köteles a tényállás megállapításához szükséges körülményeket tisztázni és az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő javára és terhére szóló bizonyítékokat beszerezni. Ennek érdekében nyilatkoztatnia kell az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivőt, meghallgathatja a panasz előterjesztőjét és a tanúkat, szakértő közreműködését veheti igénybe, az ügy iratait a szabadalmi ügyvivőtől bekérheti és egyéb bizonyítást végezhet. Az eljárási cselekményről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(5) A vizsgálóbiztos vizsgálatának nem akadálya, ha az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő a meghallgatáson nem jelenik meg, vagy nem nyilatkozik. Erre a szabadalmi ügyvivőt figyelmeztetni kell.
(6) A vizsgálóbiztos a vizsgálat eredményéről jelentést készít a Kamara elnöke részére, amelyhez csatolni kell az iratokat.
(7) Az előzetes vizsgálatot három hónap alatt be kell fejezni. Ezt a határidőt a Kamara elnöke indokolt esetben, egy ízben további három hónappal meghosszabbíthatja.
(8) Az előzetes vizsgálat során az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivőt ugyanazok a jogok illetik meg, mint a fegyelmi eljárásban.
24/A. § * (1) Ha a Kamara elnöke a tudomására jutott tények, illetve a vizsgálóbiztos jelentése alapján úgy ítéli meg, hogy fegyelmi vétség alapos gyanúja áll fenn, a szabadalmi ügyvivő ellen a fegyelmi eljárást határozattal megindítja, egyidejűleg az iratokat megküldi a fegyelmi bizottság elnökének, és haladéktalanul értesíti az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivőt és a panasz előterjesztőjét. Ügyészi indítványra a fegyelmi eljárást meg kell indítani.
(2) A Kamara elnöke az eljárás megszüntetése mellett megtagadja a fegyelmi eljárás megindítását, és erről értesíti a panasz előterjesztőjét, valamint az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivőt, ha
a) a panasz nyilvánvalóan alaptalan;
b) fegyelmi vétség alapos gyanúja nem állapítható meg;
c) a fegyelmi felelősségre vonás lehetősége megszűnt; vagy
d) a panaszba foglalt tények miatt már jogerős fegyelmi határozatot hoztak.
(3) A Kamara elnökének a fegyelmi eljárást megtagadó határozatával szemben a panasz előterjesztője a kézbesítéstől számított harminc napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz. Az eljárásra a 24/G. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
24/B. § * (1) A fegyelmi eljárás elrendelését követően a fegyelmi bizottság elnöke kijelöli az eljáró fegyelmi tanács elnökét és tagjait. Az ügyben eljáró vizsgálóbiztos nem lehet a fegyelmi tanács elnöke vagy tagja.
(2) A fegyelmi tanács elnöke az előzetes vizsgálat iratainak beérkezését követően a következő intézkedéseket teheti:
a) a vizsgálat kiegészítését rendeli el, és az iratokat visszaküldi a vizsgálóbiztosnak;
b) határozat hozatalát kezdeményezi tárgyalás mellőzésével [23. § (3) bek.]; vagy
(3) Ha az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő a tárgyalás mellőzésével hozott, fegyelmi büntetést kiszabó határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül tárgyalás tartását kéri, a fegyelmi büntetést kiszabó határozat a hatályát veszti, és a fegyelmi tanács elnöke tárgyalást tűz ki.
24/C. § * (1) A tárgyalásra az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivőt és képviselőjét meg kell idézni. A tárgyalásról a Kamara elnökét értesíteni kell.
(2) Ha az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg a tárgyaláson, azt a távollétében is meg lehet tartani. Erre az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivőt az idézésben figyelmeztetni kell.
(3) Az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő, a képviselője és a Kamara elnöke az eljárás bármely szakában az eljárásra, valamint a bizonyítékokra nyilatkozatot tehet, az iratokba betekinthet, azokról másolatot kérhet, a tanúhoz, a szakértőhöz kérdést intézhet, és bizonyítási indítványt terjeszthet elő.
(4) A tárgyalás nyilvános. A fegyelmi tanács a nyilvánosságot az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő vagy képviselője kérelmére a tárgyalás bármely szakában kizárhatja. A fegyelmi tanács hivatalból kizárja a nyilvánosságot, ha szabadalmi ügyvivői titok vagy a személyiségi jogok védelme érdekében szükséges.
24/D. § * (1) A tanácskozás és a szavazás zárt ülésen történik.
(2) A fegyelmi tanács a határozatát szótöbbséggel hozza. Elsőként az előadó tanácstag, utolsóként a fegyelmi tanács elnöke szavaz.
a) az eljárást megszünteti;
b) a szabadalmi ügyvivő vétkességének megállapítása mellett mellőzi a fegyelmi büntetés kiszabását a 23. § (2) bekezdése szerinti esetben; vagy
c) megállapítja az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő vétkességét, és büntetést szab ki.
(4) Az eljárás megszüntetésének van helye, ha
a) a 24/A. § (2) bekezdése c) vagy d) pontjában meghatározott körülmények valamelyike fennáll;
b) a fegyelmi tanács megállapítja, hogy az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő nem követte el a terhére rótt cselekményt vagy mulasztást, illetve az nem képez kötelezettségszegést vagy kifogásolható magatartást; vagy
c) az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő vétkessége nem állapítható meg.
(5) A határozatban rendelkezni kell az eljárási költség viseléséről.
(6) A határozatot a fegyelmi tanács elnöke és tagjai írják alá.
(7) A határozatot és indokait szóban ki kell hirdetni, kivéve a tárgyalás mellőzésének esetét, és harminc napon belül az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő, a képviselője, valamint a Kamara elnöke részére kézbesíteni kell.
(8) A tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvet a fegyelmi tanács elnöke és a jegyzőkönyvvezető írják alá.
24/E. § * (1) Ha a fegyelmi vétség - súlyára és természetére tekintettel - a Kamarából való kizárás fegyelmi büntetését vonhatja maga után, a fegyelmi tanács az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő tevékenységének gyakorlását határozattal felfüggesztheti.
(2) A felfüggesztés időtartama három hónap, amely egy ízben, legfeljebb három hónappal meghosszabbítható.
(3) A fegyelmi tanácsnak a felfüggesztésről hozott határozata ellen a szabadalmi ügyvivő a kézbesítéstől számított harminc napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz. Az eljárásra a 24/G. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy a kereset benyújtásának a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(4) * A felfüggesztés alatt a kamarai tagságból és tisztségből származó jogok nem gyakorolhatók. A szabadalmi ügyvivői tevékenység felfüggesztésének időtartama alatt létesített munkaviszony, közalkalmazotti, közszolgálati, kormányzati szolgálati, vagy állami szolgálati jogviszony nem ütközik a 14. § (1) bekezdésébe.
24/F. § * (1) Ha a fegyelmi eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő cselekménye miatt büntetőeljárás is indult, a fegyelmi eljárást a büntetőeljárás jogerős befejezéséig fel lehet függeszteni.
24/G. § * (1) * A fegyelmi tanács határozata ellen az eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő a kézbesítéstől számított harminc napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz. Az eljárásra a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagos illetékességgel rendelkezik, és arra a közigazgatási perekre irányadó rendelkezéseket (Pp. XX. fejezet) kell alkalmazni.
(2) A kereset a határozat végrehajtására halasztó hatályú.
(3) A bíróság a fegyelmi tanács határozatát megsemmisítheti vagy megváltoztathatja, szükség esetén a fegyelmi tanácsot új eljárásra utasítja.
(4) A fegyelmi eljárás alá vont szabadalmi ügyvivő képviseletét szabadalmi ügyvivő is elláthatja. A jogorvoslati eljárásokban a képviseletet ellátó szabadalmi ügyvivőt jogi képviselőnek kell tekinteni.
(5) A fegyelmi tanács keresettel meg nem támadott határozata a kézbesítéstől számított harminc nap elteltével emelkedik jogerőre.
24/H. § * (1) A jogerős határozat meghozatala után a Kamara elnöke vagy a szabadalmi ügyvivő, a szabadalmi ügyvivő halála esetén hozzátartozója [Pp. 13. § (2) bek.] új eljárást kezdeményezhet, ha olyan tényre vagy bizonyítékra, illetve olyan jogerős hatósági határozatra hivatkozik, amelyet a fegyelmi tanács nem bírált el, illetve nem vett figyelembe, feltéve, hogy az elbírálása, illetve figyelembevétele esetén a fegyelmi határozatra lényeges hatással lett volna. Új eljárásnak van helye akkor is, ha az alapügyben a fegyelmi tanács elnöke vagy tagja kötelességét a Büntető Törvénykönyvbe ütköző módon megszegte.
(2) Új eljárás kezdeményezésének a szabadalmi ügyvivő terhére csak a szabadalmi ügyvivő életében, az elévülési időn [25. § (1) és (3) bek.] belül van helye.
(3) Új eljárás elrendeléséről az ügyben korábban eljáró fegyelmi tanács határoz. A fegyelmi tanács elutasító határozata elleni jogorvoslatra a 24/G. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
25. § (1) * Nem folytatható le a fegyelmi eljárás, ha a Kamara elnöke a cselekmény, illetőleg mulasztás tudomásra jutásától számított három hónapon belül nem indítja meg az eljárást, vagy a cselekmény, illetőleg a mulasztás befejezése óta három év eltelt.
(2) * A vizsgálóbiztos előzetes vizsgálata alatt, de legfeljebb a vizsgálóbiztos kirendelésétől számított hat hónapig az (1) bekezdés szerinti elévülés nyugszik.
(3) * Az a fegyelmi vétség, amely bűncselekmény törvényi tényállását valósítja meg, a bűncselekménnyel együtt évül el.
(4) * A fegyelmi büntetés hatálya megrovás és szigorú megrovás esetén a fegyelmi határozat jogerőre emelkedésétől számított egy évig, pénzbírságnál három évig, kizárásnál öt évig tart.
(5) * A jogerős fegyelmi határozatot a Kamara a büntetés hatályának időtartamáig nyilvántartja.
26. § (1) * Az egyéni szabadalmi ügyvivő, a szabadalmi ügyvivői iroda, a szabadalmi ügyvivői társaság és a szabadalmi ügyvivőt foglalkoztató gazdálkodó szervezet [6. § (2) bek.] munkaviszonyban szabadalmi ügyvivőjelöltként alkalmazhatja azt, aki rendelkezik a Kamara engedélyével. Az engedély megadásával egyidejűleg a Kamara névjegyzékbe veszi a jelöltet.
(2) * A Kamara annak engedélyezi szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység folytatását, aki *
a) * magyar állampolgár, valamely EGT-állam állampolgára, letelepedett vagy bevándorolt;
(3) * Nem lehet szabadalmi ügyvivőjelölt, aki
a) a szabadalmi ügyvivőjelöltek névjegyzékéből való törlés fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
b) cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság hatálya alatt áll;
c) * szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenységet kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll.
(4) * A szabadalmi ügyvivőjelölti kérelemnek a következő adatokat kell tartalmaznia, és ahhoz - a 26/A. §-ban meghatározottakra figyelemmel - mellékelni kell a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység folytatására való jogosultságot igazoló okiratok másolatát: *
c) a kérelmező - 2. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti - egyetemi oklevelének típusa, száma, kelte és - ha van ilyen - tudományos fokozata; és
d) a kérelmező munkáltatójának neve, címe, telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus levélcíme.
(5) * A Kamara a kérelmezőnek engedélyezi a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység folytatását, ha *
a) * a kérelem megfelel a (4) bekezdésben foglaltaknak,
b) a kérelmező megfelel a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek és
c) a kérelmezővel szemben nem áll fenn a (3) bekezdésben meghatározott kizáró ok.
(6) * A szabadalmi ügyvivőjelölt köteles a (4) bekezdésben meghatározott adataiban, valamint a (2) bekezdésben meghatározott feltételekben bekövetkezett változást, továbbá a (3) bekezdésben meghatározott valamely kizáró ok bekövetkezését tizenöt napon belül a Kamarának bejelenteni.
(7) * A Kamara a szabadalmi ügyvivőjelölti engedélyét a névjegyzékből való törléssel egyidejűleg visszavonja annak, *
b) akinek szabadalmi ügyvivőjelölti munkaviszonya megszűnt, és újabb ilyen munkaviszony létesítését a megszűnéstől számított három hónapon belül a Kamaránál nem igazolja;
c) * aki büntetett előéletű, vagy a szabadalmi ügyvivői foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll;
d) akit jogerős határozattal a szabadalmi ügyvivőjelöltek névjegyzékéből való törlés fegyelmi büntetéssel sújtottak;
e) * akinek magyar állampolgársága, valamely EGT-állam állampolgársága, letelepedett vagy bevándorolt státusza megszűnik;
f) akit cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alá helyeztek;
g) akit felvettek a Kamarába;
h) aki meghalt.
(8) * A (7) bekezdés b) pontja esetén a Kamara felszólítja a szabadalmi ügyvivőjelöltet, hogy az ott megjelölt okot harminc napon belül hárítsa el.
26/A. § * (1) A szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelmet benyújtó személy a kérelem benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy megfelel a 26. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott követelménynek, valamint vele szemben nem áll fenn a 26. § (3) bekezdés c) pontja szerinti kizáró ok, vagy kéri, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a Kamara részére - annak a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján - továbbítsa. Az adatigénylés során a Kamara a (2) bekezdésben meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől.
(2) A Kamara a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a szabadalmi ügyvivőjelölt büntetlen előéletű, és nem áll a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából a Kamara adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a szabadalmi ügyvivőjelölt büntetlen előéletű-e, valamint hogy a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
a) a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység engedélyezése iránti eljárás jogerős befejezéséig,
b) a szabadalmi ügyvivőjelölti tevékenység engedélyezése esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy az engedély visszavonására irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig
27. § (1) * A szabadalmi ügyvivőjelölt munkáltatójának utasítása szerint jogosult a bíróság és egyéb hatóság előtt eljárni; ennek során a Kamara által kiállított fényképes hatósági igazolvánnyal igazolja magát. A szabadalmi ügyvivőjelölt a Kúria előtt nem járhat el.
Az európai közösségi hivatásos iparjogvédelmi képviselő *
27/A. § * (1) * Az európai közösségi hivatásos iparjogvédelmi képviselőnek Magyarország területén folytatott szabadalmi ügyvivői tevékenységére e törvény rendelkezéseit a 27/B-27/I. §-okban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) * E törvény alkalmazásában európai közösségi hivatásos iparjogvédelmi képviselő (a továbbiakban: közösségi képviselő) az, aki valamely más EGT-államban szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatására jogosult, és ott ténylegesen szabadalmi ügyvivői tevékenységet folytat.
27/B. § * (1) * Aki Magyarország területén közösségi képviselőként állandó jelleggel, vagy a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében kíván szabadalmi ügyvivői tevékenységet folytatni (a továbbiakban: eseti jellegű szolgáltatásnyújtás), köteles az erre irányuló szándékát a Kamarának bejelenteni.
(3) A Kamara a bejelentés alapján a bejelentőt felveszi az európai közösségi hivatásos iparjogvédelmi képviselők névjegyzékébe (a továbbiakban: közösségi képviselők névjegyzéke), ha *
a) * három hónapnál nem régebbi okirat magyar fordításának bemutatásával bizonyítja, hogy valamely EGT-államban jogosultsággal rendelkezik szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatására,
b) igazolja szabadalmi ügyvivői felelősségbiztosítása meglétét, és
c) * megfizeti a névjegyzékbe vételi díjat.
(6) * A névjegyzékbe vétellel egyidejűleg a Kamara a közösségi képviselő részére a bíróság vagy egyéb hatóság előtti eljárására való jogosultság igazolására fényképes hatósági igazolványt állít ki.
27/C. § (1) * A közösségi képviselők névjegyzékét a Kamara vezeti, amely tartalmazza a közösségi képviselő
(2) * A közösségi képviselő köteles a névjegyzékben az (1) bekezdés szerint feltüntetett adataiban bekövetkezett bármely változást tizenöt napon belül a Kamarának bejelenteni.
27/D. § * (1) A közösségi képviselők névjegyzékébe felvett közösségi képviselőt kérelmére a Kamarába szabadalmi ügyvivőként fel kell venni, ha
b) * hitelt érdemlően - különösen az általa ellátott ügyek számára és jellegére vonatkozó iratokkal vagy a Kamara felhívására más módon - bizonyítja, hogy a magyar joggal kapcsolatos szabadalmi ügyvivői tevékenységet folytatott Magyarország területén megszakítás nélkül három éven át; és
27/E. § * (1) A közösségi képviselőt a Kamara törli a közösségi képviselők névjegyzékéből, ha
b) * jogerős határozattal a szabadalmi ügyvivői tevékenységnek Magyarország területén való folytatásától történő eltiltás fegyelmi büntetéssel sújtották;
(2) * Az (1) bekezdés a) pontja esetén a Kamara felszólítja a közösségi képviselőt, hogy a törlés okát harminc napon belül hárítsa el.
(3) * A Kamarába a 27/D. § alapján felvett szabadalmi ügyvivő kamarai tagsága az 5. §-ban meghatározott eseteken kívül megszűnik akkor is, ha a szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatására való jogosultsága megszűnt abban a tagállamban, amelyben azt megszerezte.
27/F. § * (1) * A közösségi képviselő az 1. §-ban meghatározott bármelyik tevékenységet végezheti, de kizárólag olyan idegen nyelvű szakmai elnevezést használhat, amelyre abban a tagállamban jogosult, amelyben a szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatására jogosultsággal rendelkezik, köteles továbbá feltüntetni a tagállam hivatalos nyelvén annak a szakmai szervezetnek a megjelölését, amelynek tagja. A szakmai elnevezést magyar nyelvű kiegészítő magyarázattal is el kell látni, ha az a magyar szabadalmi ügyvivő elnevezéssel összetéveszthető.
(6) * A közösségi képviselő működése során köteles betartani e törvény rendelkezéseit, valamint az ügyfelek képviselete tekintetében a szabadalmi ügyvivői etikai szabályzat rendelkezéseit; egyéb tevékenységére annak a tagállamnak az előírásait kell alkalmazni, amelyben a szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatására jogosultsággal rendelkezik.
(7) * E törvénynek a fegyelmi felelősségre vonatkozó rendelkezéseit, valamint a szabadalmi ügyvivői fegyelmi szabályzatot a közösségi képviselőre is alkalmazni kell, azzal, hogy fegyelmi büntetésként a Kamarából történő kizárás helyett a szabadalmi ügyvivői tevékenységnek Magyarország területén való folytatásától történő eltiltás alkalmazható. Fegyelmi eljárásnak van helye akkor is, ha a közösségi képviselő azt a látszatot kelti, hogy szabadalmi ügyvivő vagy a szabadalmi ügyvivői cím használatára jogosult. A Kamara fegyelmi jogkörét azzal szemben gyakorolja, aki a fegyelmi eljárás megindításakor a közösségi képviselőként szolgáltatást nyújtott. A közösségi képviselő fegyelmi büntetését és a mentesítés időpontját fel kell tüntetni a közösségi képviselők névjegyzékében.
27/G. § * (1) A közösségi képviselő működhet alkalmazottként vagy foglalkoztatható gazdálkodó szervezetnél. A közösségi képviselő ilyen tevékenységére egyebekben e törvénynek a szabadalmi ügyvivő alkalmazottra, illetve a gazdálkodó szervezetnél történő foglalkoztatásra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) * Ha a szabadalmi ügyvivői irodának vagy szabadalmi ügyvivői társaságnak kizárólag közösségi képviselő tagja van vagy az iroda vagy a társaság nevében nem szerepel legalább egy szabadalmi ügyvivő tag családi neve, akkor az iroda vagy a társaság neve kizárólag európai közösségi hivatásos iparjogvédelmi képviselői iroda vagy európai közösségi hivatásos iparjogvédelmi képviselői társaság lehet, amelyhez hozzákapcsolható annak a valamely EGT-államban bejegyzett hivatásos iparjogvédelmi képviselői társulásnak az idegen nyelvű elnevezése, amelynek a közösségi képviselő tagja.
27/H. § * (1) * A Kamara a közösségi képviselő szabadalmi ügyvivői tevékenységével összefüggésben felmerülő valamennyi - különösen a közösségi képviselőt érintő fegyelmi, illetve a névjegyzékkel kapcsolatos felvételi és törlési - ügyben szükség esetén megkeresi annak a tagállamnak a szabadalmi ügyvivői nyilvántartást vezető hatóságát, amelyben a közösségi képviselő a szabadalmi ügyvivői tevékenység folytatására jogosultsággal rendelkezik.
(2) * A Kamarát az (1) bekezdésben említett megkeresés körében tudomására jutott minden tény és adat tekintetében titoktartási kötelezettség terheli.
27/I. § * (1) * A Kamara biztosítja a közösségi képviselőknek a kamarai közéletben való képviseletét.
(2) * A közösségi képviselők a Kamarában önálló bizottságot hozhatnak létre. A Kamara a bizottság véleményét beszerzi minden olyan döntés meghozatalához vagy szabályzat kidolgozásához, amely a közösségi képviselőkre vonatkozóan jogokat és kötelezettségeket állapít meg.
A Magyar Szabadalmi Ügyvivői Kamara *
28. § (1) * A Kamara a szabadalmi ügyvivők köztestülete.
(2) * A Kamara az ország egész területére kiterjedő illetékességgel jár el, székhelye Budapest.
(4) * A Kamara ellátja a törvényben meghatározott közfeladatokat, valamint képviseli a szabadalmi ügyvivők érdekeit, védi a szabadalmi ügyvivők jogait, őrködik a szabadalmi ügyvivői kötelezettségek teljesítésén, és őrzi a szabadalmi ügyvivői kar tekintélyét.
(5) * A Kamara véleményezési joggal részt vesz a szabadalmi ügyvivői tevékenységet érintő jogszabályok előkészítésében; az iparjogvédelemmel kapcsolatos általános kérdésekben jogosult véleményt nyilvánítani, és az illetékes állami szervek felé javaslatot tenni.
(6) * A Kamara a működésével összefüggő kiadásokat a szabadalmi ügyvivők kamarai tagdíjából és egyéb bevételeiből fedezi.
28/A. § * (1) A Kamara a szabadalmi ügyvivőkről és a szabadalmi ügyvivőjelöltekről, valamint a szabadalmi ügyvivői irodákról és a szabadalmi ügyvivői társaságokról nyilvántartást vezet. A nyilvántartásban fel kell tüntetni:
a) * a szabadalmi ügyvivő és a szabadalmi ügyvivőjelölt nevét, címét, állampolgárságát, születési helyét és idejét, anyja nevét, egyetemi oklevelének típusát, számát és keltét, tudományos fokozatát, irodája címét, telefon- és telefaxszámát, elektronikus levélcímét, valamint adott esetben munkáltatója nevét, címét, telefon- és telefaxszámát, valamint elektronikus levélcímét;
b) * a szabadalmi ügyvivői iroda és a szabadalmi ügyvivői társaság nevét, székhelyét, telefon- és telefaxszámát, elektronikus levélcímét, az esetleges aliroda vagy alirodák címét, valamint tag és alkalmazott szabadalmi ügyvivőinek és alkalmazott szabadalmi ügyvivőjelöltjeinek nevét;
c) * a szabadalmi ügyvivő kamarai tagságának keletkezésére, eskütételére, szabadalmi ügyvivői működésének szüneteltetésére és kamarai tagságának megszűnésére, valamint a szabadalmi ügyvivőjelölt névjegyzékbe való bejegyzésére és az onnan való törlésére vonatkozó adatokat;
(2) * A Kamara az általa folytatott eljárások során kezelhet minden olyan adatot, amelynek kezeléséhez az eljárásban résztvevő hozzájárult, továbbá amelyet az adott eljárás eredményessége érdekében jogszerűen szerzett meg.
29. § (1) A Kamara tagja *
a) * szavazati joggal részt vehet a Kamara közgyűlésén;
c) * javaslattal, észrevétellel fordulhat a Kamara bármely szervéhez.
(2) A Kamara tagja köteles *
a) * megtartani a Kamara által kiadott szabályzatok előírásait;
b) * határidőben megfizetni a kamarai tagdíjat és a Kamara által esetenként előírt rendkívüli kamarai hozzájárulást, valamint szolgáltatni a Kamara által előírt adatokat a tagdíj összegének meghatározásához;
A Kamara eljárása közigazgatási hatósági ügyekben *
30. § * (1) A Kamara a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti közigazgatási hatóságként jár el a következő ügyekben (a továbbiakban: kamarai hatósági ügy): *
a) a Kamarába való felvétel és a kamarai tagság megszűnésének megállapítása, kivéve, ha a kamarai tagság a kizárás fegyelmi büntetése vagy a szabadalmi ügyvivő halála miatt szűnik meg;
b) a szabadalmi ügyvivői működés szüneteltetésének és újrakezdésének vizsgálata és tudomásulvétele;
c) a szabadalmi ügyvivőjelöltek névjegyzékébe történő bejegyzés és az onnan való törlés, kivéve, ha a törlésnek a szabadalmi ügyvivők névjegyzékéből való törlés fegyelmi büntetés vagy a szabadalmi ügyvivőjelölt halála miatt van helye;
d) a szabadalmi ügyvivői iroda és a szabadalmi ügyvivői társaság nyilvántartásba vétele és a nyilvántartásból való törlése, kivéve, ha a törlésnek a cégbíróságnak a szabadalmi ügyvivői társaságot a cégjegyzékből törlő jogerős határozata alapján van helye;
e) a szabadalmi ügyvivői iroda alapszabálya és a szabadalmi ügyvivői társaság társasági szerződése módosításának vizsgálata és tudomásulvétele;
f) a közösségi képviselők névjegyzékébe történő felvétel és az onnan való törlés, kivéve, ha a törlésnek a közösségi képviselők névjegyzékéből való törlés fegyelmi büntetés vagy a közösségi képviselő halála miatt van helye.
(2) * Kamarai hatósági ügyben kérelem csak a Kamaránál, szóbeli kérelem pedig csak személyesen terjeszthető elő. Nem minősül írásbeli kérelemnek a telefax és az elektronikus hírközlő eszköz útján benyújtott kérelem.
(3) * Ha az ügyfél a kérelmet hiányosan nyújtotta be, az ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül - a hiánypótlásra nyitva álló határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett - hiánypótlásra kell felhívni. Az ügyfél részére legalább harmincnapos határidőt kell kitűzni, amely a lejárat előtt előterjesztett kérelemre meghosszabbítható.
(4) * Kamarai hatósági ügyben a Kamara elnöksége jár el.
(5) A kamarai tagság megszűnésének megállapítása, a szabadalmi ügyvivőjelölt, illetve a közösségi képviselő névjegyzékből való törlése és a szabadalmi ügyvivői iroda, illetve a szabadalmi ügyvivői társaság nyilvántartásból való törlése iránti eljárást hivatalból meg kell indítani, ha a Kamara megszűnési, illetve törlési okról szerez tudomást. A Kamara az így megindított eljárásban az ügyfelet nyilatkozattételre hívhatja fel és kötelezheti az érdemi döntéshez szükséges adatok közlésére.
(5a) * A szabadalmi ügyvivői iroda nyilvántartásból a 9. § (2) bekezdés a) pontja alapján való törlése iránti eljárás során a megszüntetésre irányuló döntés meghozatalának feltétele az állami adóhatóság és a vámhatóság - erre a célra rendszeresített nyomtatványon kiadott - nyilatkozata arról, hogy az iroda adóbevallási kötelezettségeinek eleget tett, adótartozása, jogerős határozatban megállapított adófizetési kötelezettsége nincs, az irodánál adóhatósági eljárás nincs folyamatban, és ellenőrzést, végrehajtást az állami adóhatóság illetőleg a vámhatóság nem kezdeményez. Az adóhatósági nyilatkozat beszerzése érdekében a kamarai hatósági eljárás során a kamara megkeresi az adóhatóságot, a nyilatkozat beszerzéséig eltelt idő az döntés meghozatalára nyitva álló határidőbe nem tartozik bele.
(6) A Kamara a szabadalmi ügyvivő részére „Szabadalmi Ügyvivői Igazolvány”-t állít ki, amelynek a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a szabadalmi ügyvivő neve, születésének helye és ideje;
b) a szabadalmi ügyvivő működésének formája;
c) a működése szerinti iroda, illetve társaság neve és címe, illetve a gazdálkodó szervezet neve és címe;
d) * az igazolvány sorszáma;
e) az igazolvány kiállításának kelte; valamint
f) a szabadalmi ügyvivő fényképe és aláírása.
(7) A Kamara a szabadalmi ügyvivőjelölt részére „Szabadalmi Ügyvivőjelölti Igazolvány”-t állít ki, amely a szabadalmi ügyvivőjelölt tekintetében a (6) bekezdés a) és c)-f) pontjaiban meghatározott adatokat tartalmazza.
(8) A Kamara a közösségi képviselő részére „Európai Közösségi Hivatásos Iparjogvédelmi Képviselői Igazolvány”-t állít ki, amely a 27/C. § (1) bekezdésének a)-c) és e)-g) pontjaiban meghatározott adatokat tartalmazza.
(9) A (6)-(8) bekezdésekben meghatározott igazolványokat a Kamara elnöke, illetve az őt helyettesítő alelnöke állítja ki.
(10) A Kamarának az (1) és a (6)-(9) bekezdésekben meghatározott ügyekben hozott döntéseivel szemben fellebbezésnek nincs helye; e döntések felülvizsgálata közvetlenül a bíróságtól kérhető.
(11) * A (6)-(9) bekezdésekben meghatározott ügyek elektronikus úton nem intézhetők.
30/A. § * A Kamara az alapszabályában vagy kamarai szabályzatában meghatározhatja azon ügyeket, amelyek intézése során akkor is az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos rendelkezéseinek alkalmazásával jár el, ha az ügyfél a kamara tagja vagy alkalmazottja, és az eljárás nem minősül közigazgatási hatósági ügynek.
A Kamara szervezete *
31. § (1) A Kamara szervei: *
(2) * A Kamara tisztségviselői: az elnök, a két alelnök és a pénztáros.
(3) * A Kamarát az elnök, akadályoztatása esetén az alelnök, illetőleg az elnök által meghatározott körben vagy esetben az alelnök vagy elnökségi tag képviseli.
(4) * A Kamara közgyűlése és az elnökség ülése nem nyilvános.
32. § (1) A Kamara közgyűlése a tagok összességéből áll, amely kizárólagos hatáskörrel *
a) * megállapítja és módosítja a Kamara alapszabályát, valamint fegyelmi szabályzatát;
b) * titkos szavazással három évre megválasztja, továbbá visszahívja a tisztségviselőket, az elnökség további tagjait és póttagjait, valamint a fegyelmi bizottság és a számvizsgáló bizottság elnökét, tagjait és póttagjait; valamint
c) * megállapítja a szabadalmi ügyvivők kamarai tagdíját és a tagdíj összegének meghatározásához szükséges adatszolgáltatási kötelezettséget, a közösségi képviselők névjegyzékbe vételi díját, valamint az esetenként fizetendő rendkívüli kamarai hozzájárulást.
33. § (1) * A Kamara szervezetének és működésének szabályait az alapszabály állapítja meg.
(2) * A Kamara a fegyelmi felelősségre vonás részletes szabályait megállapító fegyelmi szabályzatot és a szabadalmi ügyvivői hivatás gyakorlására vonatkozó etikai szabályzatot ad ki.
(3) * A Kamara szabályzatban állapítja meg a szabadalmi ügyvivői felelősségbiztosítás legkisebb összegét.
(4) * A Kamara a szabadalmi ügyvivői működést érintő egyéb kérdésekben - a jogszabályok keretei között - további szabályzatokat adhat ki.
33/A. § * A Kamara törvénysértő határozata ellen - a fegyelmi ügyekben (22-25. §-ok) és a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény hatálya alá tartozó ügyekben (30. §) hozott határozatai, illetve döntései kivételével - a Kamara tagja a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz. Ezek a perek a Fővárosi Törvényszék kizárólagos illetékessége alá tartoznak, és azokra a Pp. általános szabályait kell alkalmazni.
34. § (1) * A Kamara működése felett a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke gyakorol törvényességi felügyeletet.
(2) * A Kamara alapszabályát, fegyelmi szabályzatát, valamint egyéb szabályzatait meg kell küldeni a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének.
a) * a Kamara szabályzatai megfelelnek-e a jogszabályoknak;
b) * a Kamara határozatai megfelelnek-e a jogszabályoknak, valamint a Kamara szabályzatainak.
(4) * A Kamarának a 30. §-ban meghatározott ügyekben hozott döntéseivel szemben csak akkor van helye törvényességi felügyeletnek, ha a döntéssel szemben nem éltek jogorvoslattal.
35. § (1) * Ha a Kamara alapszabálya, fegyelmi szabályzata, egyéb szabályzata jogszabályba, illetve a Kamara határozata jogszabályba vagy kamarai szabályzatba ütközik, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke - határidő kitűzésével - felhívja a Kamarát a jogszabálysértés megszüntetésére.
(2) * Ha a Kamara a megadott határidőn belül nem intézkedik a jogszabálysértés megszüntetésére, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke a határidő lejártától számított harminc napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz. Ezek a perek a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe tartoznak, és azokra a Pp. általános szabályait kell alkalmazni.
(3) * A bíróság a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének keresete alapján
a) * hatályon kívül helyezheti a Kamara jogszabálysértő szabályzatát, illetve jogszabályba vagy saját szabályzatába ütköző határozatát, és szükség szerint új szabályzat kiadását vagy új határozat meghozatalát rendelheti el;
b) * a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja a Kamara közgyűlését.
(3) A személyi jövedelemadóról és a társasági adóról, a társadalombiztosításról, a számvitelről, valamint a beszámoláskészítésről és könyvvezetésről szóló jogszabályoknak az ügyvédekre, * illetve az ügyvédi irodákra vonatkozó rendelkezéseit az egyéni szabadalmi ügyvivőkre, illetve a szabadalmi ügyvivői irodákra is alkalmazni kell.
38. § (1) * A Kamara alakuló közgyűlésén jogszerűen részt vett szabadalmi ügyvivők az alakuló közgyűlés napjával a Kamara tagjává válnak.
(3) * Azt, akit e törvény hatálybalépése előtt bejegyeztek a szabadalmi ügyvivők Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalánál vezetett névjegyzékébe, de a 2. § (4) bekezdésének d) pontja szerint nem vehető fel a Kamarába, a felvételt kizáró ok megszűntétől számított három hónapon belül előterjesztett kérelme alapján fel kell venni a Kamarába.
39. § (1) * Az e törvény hatálybalépése napján fennálló szabadalmi ügyvivői munkaközösség szabadalmi ügyvivői irodaként folytatja működését.
(4) * Ha a szabadalmi ügyvivők egyesülete vagyonát ingyen ruházza át a Kamarára, a vagyont a Kamara adó- és illetékmentesen szerzi meg.
40. § * (1) * Felhatalmazást kap a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felett felügyeletet gyakorló miniszter, hogy - a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke véleményének kikérésével, az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben - rendelettel megállapítsa a szabadalmi ügyvivői vizsgára vonatkozó szabályokat.
(2) * Felhatalmazást kap a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felett felügyeletet gyakorló miniszter, hogy - a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke véleményének kikérésével, a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszterrel, valamint a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben - rendelettel megállapítsa a szellemitulajdon-védelmi szakképesítésre vonatkozó szabályokat. *
(3) * Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy - a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke véleményének kikérésével, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felett felügyeletet gyakorló miniszterrel egyetértésben - rendelettel meghatározza a bírósági eljárásban megállapítható szabadalmi ügyvivői költséget és a kirendelés ellátásának díját.
41. § * Ez a törvény az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 24. cikkének való megfelelést szolgálja.
Kihirdetve: 1995. V. 5.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 61. § (1).
Megállapította: 2013. évi XVI. törvény 1. §. Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 95. § (3). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 95. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 22. § (4) a). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Beiktatta: 1997. évi XI. törvény 120. § h). Számozását módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (4) a).
Megállapította: 2007. évi I. törvény 103. § (1). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 1.
Beiktatta: 2007. évi I. törvény 103. § (2). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 2.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 2. § (1). Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 129. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2013. évi XVI. törvény 2. §. Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 162. § (1). Módosította: 2011. évi CCI. törvény 96. § a).
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a).
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 95. § (2) a).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 162. § (2). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 2. § (2). Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 162. § (3). Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 3., 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) b), 2009. évi CXLIX. törvény 37. §.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 4.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 5.
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 162. § (3). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 36. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a), 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 6.
Megállapította: 2013. évi XVI. törvény 3. §. Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi XVI. törvény 8. §. Hatálytalan: 2013. IV. 1-től.
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 3. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 4. § (1). Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 163. §. Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 61. § (1).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 163. §. Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 7.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 5. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 36. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 130. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 95. § (2) b).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 164. § (1). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Jelölését módosította: 2005. évi LXXXIII. törvény 164. § (1).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 164. § (2). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 8.
Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 131. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 6. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Megállapította: 2013. évi XVI. törvény 4. §. Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 165. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) c).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 166. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2013. évi XVI. törvény 5. §. Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 167. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 9., 144. § (7) d).
Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 133. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Számozását módosította: 2009. évi LXXV. törvény 133. §.
Számozását módosította: 2009. évi LXXV. törvény 133. §. Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 10.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 11.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 7. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a), 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 12.
Megállapította: 2016. évi LXIV. törvény 19. § (1). Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Megállapította: 2013. évi XVI. törvény 6. § (1). Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi XVI. törvény 6. § (2). Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 9. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Számozását módosította: 2003. évi VI. törvény 9. §.
A második mondatot beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 169. § (1). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 169. § (2). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 13.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 170. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 171. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 172. § (1). Módosította: 2012. évi XXXVI. törvény 158. § (3).
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 11. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 172. § (2). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Az első mondat szövegét módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 14. A korábbi második és harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) e). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 12. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Megállapította: 2005. évi CLXVI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2006. I. 1-től. Ezt követően indult fegyelmi eljárásokban lehet alkalmazni.
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a)-b).
Beiktatta: 2005. évi CLXVI. törvény 1. § (2). Hatályos: 2006. I. 1-től. Ezt követően indult fegyelmi eljárásokban lehet alkalmazni.
Beiktatta: 2005. évi CLXVI. törvény 2. §. Hatályos: 2006. I. 1-től. Ezt követően indult fegyelmi eljárásokban lehet alkalmazni.
Beiktatta: 2005. évi CLXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2006. I. 1-től. Ezt követően indult fegyelmi eljárásokban lehet alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi CLXVI. törvény 4. §. Hatályos: 2006. I. 1-től. Ezt követően indult fegyelmi eljárásokban lehet alkalmazni.
Beiktatta: 2005. évi CLXVI. törvény 5. §. Hatályos: 2006. I. 1-től. Ezt követően indult fegyelmi eljárásokban lehet alkalmazni.
Megállapította: 2016. évi LXIV. törvény 19. § (2). Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi CXLIX. törvény 38. §. Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
Módosította: 2012. évi CCXI. törvény 20. §.
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 14. §. Módosította: 2005. évi CLXVI. törvény 9. § (2).
Számozását módosította: 2003. évi VI. törvény 14. §.
Módosította: 2003. évi VI. törvény 14. §, 22. § (2) a).
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 15.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 15. § (1). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 134. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2013. évi XVI. törvény 7. §. Hatályos: 2013. IV. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 134. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 36. § (3). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 174. § (1). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 134. § (3). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. Módosította: 2009. évi CXLIX. törvény 37. §.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 16.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 17.
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 174. § (2). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 134. § (4). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 18.
Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 36. § (4). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 134. § (5). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 174. § (2). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 19., 144. § (7) f).
Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 36. § (5). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 175. §. Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 20., 2011. évi CCI. törvény 96. § c).
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 16. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Módosította: 2011. évi CCI. törvény 96. § a).
Megállapította: 2007. évi I. törvény 103. § (7). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 21.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 135. § (1). Módosította: 2011. évi CCI. törvény 96. § a).
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) g). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 135. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2004. évi LXIX. törvény 10. § (7). Módosította: 2007. évi I. törvény 127. § (2) c), 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) h).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 176. § (1). Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) i). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 135. § (3). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Számozását módosította: 2005. évi LXXXIII. törvény 177. §.
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 177. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Hatályon kívül helyezte: 2005. évi LXXXIII. törvény 339. § 9. Hatálytalan: 2005. XI. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) j). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 136. §. Módosította: 2011. évi CCI. törvény 96. § a).
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) k). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 178. §. Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) l).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 178. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) m).
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) n). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 137. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 137. §. Módosította: 2011. évi CCI. törvény 96. § a).
Megállapította: 2004. évi LXIX. törvény 10. § (9). Módosította: 2007. évi I. törvény 127. § (2) c).
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 22.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 23.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) o).
A címet módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) c).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 180. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CCII. törvény 32. § (1) b). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2003. évi VI. törvény 17. §, 22. § (2) a).
Beiktatta: 2003. évi VI. törvény 18. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 181. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 24.
Megállapította: 2003. évi VI. törvény 19. §. Hatályos: 2003. IV. 1-től.
A címet beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 182. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 182. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 138. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 25.
Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (20).
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 27.
Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 364. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (7) p).
Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 28.
Megállapította: 2016. évi CXXI. törvény 15. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
A címet beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 183. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2005. évi CLXVI. törvény 7. §. Hatályos: 2006. I. 1-től. Ezt követően indult fegyelmi eljárásokban lehet alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 184. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2005. évi CLXVI. törvény 8. §. Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (8) 29., 2011. évi CCI. törvény 96. § b).
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a), 2010. évi CXLVIII. törvény 61. § (1).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 185. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 186. §. Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 61. § (1), 2011. évi CCI. törvény 96. § b).
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a), 2015. évi CCXVIII. törvény 3. §.
Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 191. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
Módosítva: 1998. évi XI. törvény 126. § (4) alapján.
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a), 2010. évi CXLVIII. törvény 61. § (2).
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a), 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 191.
Módosította: 2003. évi VI. törvény 22. § (2) a), 2011. évi CLXXV. törvény 100. §.
Megállapította: 2009. évi XXVII. törvény 6. §. Hatályos: 2009. VIII. 1-től.
Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 61. § (3).
Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 61. § (3), 2013. évi CLIX. törvény 1. §.
Lásd: 1/2015. (I. 22.) IM rendelet.
Beiktatta: 2007. évi I. törvény 103. § (9). Hatályos: 2007. VII. 1-től.

matches:
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
§ 9
§ 191
§ 191


text:
A Bíróság (negyedik tanács) 2007. szeptember 13-i ítélete.
Fellebbezés - Közösségi védjegy - A »BAINBRIDGE« védjegy lajstromozása - A »Bainbridge« elemet tartalmazó korábbi nemzeti védjegyek jogosultjának felszólalása - Felszólalás elutasítása - Védjegycsalád - Védjegyhasználat igazolása - »Defenzív védjegy« fogalma.
C-234/06 P. sz. ügy
(Fellebbezés: a Törvényszék előtti ügy T-194/03)
10/11/2007 Il Ponte Finanziaria kontra OHIM
- Védjegyek
ECLI:EU:C:2007:514 13/09/2007 Il Ponte Finanziaria kontra OHIM
ECLI:EU:C:2007:205 29/03/2007 Il Ponte Finanziaria kontra OHIM
Keresetlevél (HL)
29/07/2006 Il Ponte Finanziaria kontra OHIM
2007 I-07333
Az Elsőfokú Bíróság T-194/03. sz., Il Ponte Finanziaria SpA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) és Marine Entreprise Project Societá Unipersonale di Alberto Fiorenzi Srl ügyben 2006. február 23-án hozott ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amely ítéletével az Elsőfokú Bíróság elutasította a „Bridge”, „Old Bridge”, „The Bridge Basket”, „THE BRIDGE”, „The Bridge”, „FOOTBRIDGE”, „The Bridge Wayfarer„, valamint „OVER THEBRIDGE”, 18. és 25. osztályba tartozó áruk vonatkozásában lajstromozott szó- ábrás- és térbeli védjegyek jogosultja által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2003. március 17-i, a felszólalási osztálynak a „Bainbridge” ábrás védjegy 18. és 25. osztály vonatkozásában történő lajstromozása ellen benyújtott felszólalást elutasító határozata ellen benyújtott fellebbezést elutasító határozatának hatályon kívül helyezése iránti keresetét.
B-33.02.02.00 Általánosságok
B-33 Közösségi védjegy
B-33.02 Viszonylagos kizáró okok
B-33.02.02 Korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség
B-33.03.02.02 A védjegynek a bejegyzettől eltérő formában való használata
B-33.03 Egyéb anyagi jogi kérdések
B-33.03.02 A védjegy tényleges használata
B-33.03.02.03 A használat elmaradásának jogos indoka
EK-Szerződés (Amszterdam), 225. cikk : pontok 38, 44
2001. évi Nizzai Szerződés - A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőköny -A58L1 : pontok 38, 44
89/104 irányelv : pont 33
89/104 irányelv -A10P1 : pont 72
Bíróság - Eljárási szabályzat (1974) -A112P1 : pont 44
40/94 rendelet -A08P1LB : pontok 48 - 53, 59 - 67
40/94 rendelet -A15P1 : pontok 81 - 87
40/94 rendelet -A15P2LA : pont 82
40/94 rendelet -A43P2 : pontok 100, 101, 103
40/94 rendelet -A43P3 : pontok 100, 101, 103
40/94 rendelet -A56P2 : pont 100
Bíróság - A C-251/95. sz. ügyben hozott ítélet : pont 33
Bíróság - A C-39/97. sz. ügyben hozott ítélet : pontok 48, 63
Bíróság - A C-342/97. sz. ügyben hozott ítélet : pontok 33, 48
Bíróság - A C-352/98. sz. ügyben hozott ítélet : pont 44
Bíróság - A C-40/01. sz. ügyben hozott ítélet : pont 72
Bíróság - A C-259/02. sz. ügyben hozott végzés : pontok 72, 73
Bíróság - A C-447/02. sz. ügyben hozott ítélet : pont 96
Bíróság - A C-106/03. sz. ügyben hozott ítélet : pontok 48, 96
Törvényszék - A T-194/03. sz. ügyben hozott ítélet : pont 1
Bíróság - A C-206/04. sz. ügyben hozott ítélet : pontok 32 - 35
Bíróság - A C-286/04. sz. ügyben hozott ítélet : pont 44
Bíróság - A C-361/04. sz. ügyben hozott ítélet : pont 34
Bíróság - A C-416/04. sz. ügyben hozott ítélet : pontok 72, 73
Bíróság - A C-214/05. sz. ügyben hozott ítélet : pont 38
Bíróság - A C-334/05. sz. ügyben hozott ítélet : pont 32
Bíróság - A C-412/05. sz. ügyben hozott ítélet : pontok 38, 63
Bíróság - A C-171/06. sz. ügyben hozott ítélet : pontok 34, 48
Helybenhagyja : Törvényszék - A T-194/03. sz. ügyben hozott ítélet
2001. évi Nizzai Szerződés - A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőköny -A58 :pont 53
2001. évi Nizzai Szerződés - A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőköny -A58L2 :pont 111
40/94 rendelet -A08P1LB :pontok 56 - 58, 95 - 102
40/94 rendelet -A15P2LA :pontok 75 - 78
40/94 rendelet -A43P2 :pontok 66 - 71, 89
40/94 rendelet -A43P3 :pontok 66 - 71, 89
Bíróság - A C-5/55. sz. ügyben hozott ítélet :pont 112
Bíróság - A C-245/95. sz. ügyben hozott ítélet :pont 112
Bíróság - A C-251/95. sz. ügyben hozott ítélet :pont 56
Bíróság - A C-342/97. sz. ügyben hozott ítélet :pont 56
Bíróság - A C-425/98. sz. ügyben hozott ítélet :pont 56
Bíróság - A C-3/03. sz. ügyben hozott végzés :pont 111
Törvényszék - A T-194/03. sz. ügyben hozott ítélet :pont 1
Törvényszék - A T-336/03. sz. ügyben hozott ítélet :pont 96
Bíróság - A C-206/04. sz. ügyben hozott ítélet :pont 55
Törvényszék - A T-214/04. sz. ügyben hozott ítélet :pont 96
Bíróság - A C-416/04. sz. ügyben hozott ítélet :pont 67
Kérelem/kereset: HL C 178., 29.07.2006., 23o.
ítélet: HL C 269., 10.11.2007., 14o.
Il Ponte Finanziaria kontra OHIM
Schaffner, Marianne ; Georges, Sandra: La famille n'est pas toujours une tête de pont!, Recueil Le Dalloz 2007 p.2815-2816
Schmidhuber, Martin ; Torka, Andreas: Die Serienmarke nach der BAINBRIDGE-Rechtsprechung, Wettbewerb in Recht und Praxis 2009 p.545-554
Von Mühlendahl, Alexander: Eintragung und Benutzung von Defenzivmarken, Serienmarken und Abwandlungen, Wettbewerb in Recht und Praxis 2009 p.1-10
Megsemmisítés iránti keresetek
Fellebbezés : érdemben történő elutasítás
Fellebbezés : elfogadhatatlanság miatti elutasítás

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság