text:
Közhasznúsági jelentés PDF
Download "Közhasznúsági jelentés 2005."
András Varga
1 Adószám: Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs 16. Pk /1999/4. szám: MAGYAR ELEKTRONIKUS KÖNYVTÁR BUDAPEST, BUDAVÁRI PALOTA F. ÉPÜLET Közhasznúsági jelentés Fordulónap: december 31. Beszámolási időszak: január december 31. Budapest, május 8. A gazdálkodó képviselője P.h.
2 Tartalomjegyzék: 1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása 1.2. Könyvvizsgálat 1.3. Kiegészítések a számviteli beszámolóhoz 2. A szervezet bemutatása 2.1. Elérhetőség 2.2. Azonosító adatok 2.3. Tevékenység általában 2.4. Közhasznú tevékenység 2.5. A szervezet vezetése 2.6. Foglalkoztatottak 3. A vagyon felhasználása 3.1. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 3.2. Kiegészítés a vagyoni helyzet alakulásához 4. Költségvetési támogatások felhasználása 4.1. Költségvetési támogatások bemutatása 4.2. Költségvetési támogatások felhasználása 5. A tárgyévi gazdálkodás bemutatása 5.1. Bevételek Kapott támogatások Pályázati úton elnyert támogatások Tagdíjból származó bevételek Közhasznú tevékenység bevételei Egyéb közhasznú bevételek Vállalkozási tevékenység bevételei 5.2. Kiadások Cél szerinti juttatások Vezető tisztségviselők juttatásai Közhasznú tevékenység működési költségei Vállalkozási tevékenység ráfordításai 5.3. A tárgyévi gazdálkodás értékelése Közhasznúsági cél teljesülése 6. Köszönetnyilvánítás 6.1. Köszönet a támogatóknak
3 1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg Könyvvizsgálat A tárgyévi számviteli beszámoló adatai könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva Kiegészítések a számviteli beszámolóhoz A számviteli beszámoló a szervezet gazdálkodásáról, vagyoni-, pénzügyi- és jövedelmezősége helyzetéről megbízható és valós képet mutat, ahhoz további kiegészítő információk közlése nem szükséges. 2. A szervezet bemutatása 2.1. Elérhetőség A szervezet elérhetősége: 1827 Budapest, Budavári Palota F. épület 2.2. Azonosító adatok A szervezet más szervezetnek nem tagja. A MAGYAR ELEKTRONIKUS KÖNYVTÁRÉRT EGYESÜLET besorolása, a regisztrációt végző szerv neve, a szervezet nyilvántartási száma, azonosító adatai az alábbiak: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 16. Pk /1999/4. Egyesület címe: 1827 Budapest, Budavári Palota F. épület 2.3.Tevékenység általában A 2000-ben létrejött MEK Egyesület célja: - a magyar és az egyetemes kultúra, valamint a tudomány alkotásainak elektronikus formában történő gyűjtése és terjesztése a világhálón keresztül, s ezzel az információs társadalom első magyar elektronikus könyvtárának folyamatos építése és fejlesztése, - az idegen nyelven, különös tekintettel a nemzetiségek anyanyelvén, megjelenő alkotások hozzáférhetővé tétele elektronikus formában, - az elektronikus publikálás támogatása, elősegítése és ösztönzése, - közhasznú szolgáltatásainak tagjain túl mások számára történő széleskörű hozzáférésének biztosítása, - az ismeretterjesztő, a tudományos munka támogatása Közhasznú tevékenység A tevékenység részletes bemutatását az Egyesület évi szakmai beszámolója tartalmazza A szervezet vezetése A szervezet döntési struktúrájának, vezetésének, képviseletének főbb jellemzői, a vezető tisztségviselők
4 adatai az alábbiak: Az Egyesület elnöke: Dr. Mader Béla Az Egyesület ügyvezető elnöke: Moldován István 2.6. Foglalkoztatottak A szervezet a tárgyidőszakban munkavállalókat nem foglalkoztatott. 3. A vagyon felhasználása 3.1. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás az alábbi: Vagyoni helyzet alakulása Változás Megnevezés (EFt) Előző év Tárgyév Értékben %-ban Induló tőke Tőkeváltozás 191 5,336 5,1452, Vállalkozási eredmény Közhasznú tevékenység eredménye , Kiegészítés a vagyoni helyzet alakulásához A vagyon felhasználását megfelelően mutatja be a kimutatás, annak értelmezéséhez kiegészítő információk közlése nem szükséges. 4. Költségvetési támogatások felhasználása 4.1. Költségvetési támogatások bemutatása A szervezet a tárgyévben költségvetési támogatást is igénybe vett. A támogatások jellemzői a tárgyévi gazdálkodás bemutatása során, a bevételek részletezésénél kerülnek bemutatásra Költségvetési támogatások felhasználása A tárgyévi kiadások fedezetéül részben költségvetési támogatás szolgált. Az Egyesület a támogatásokat működési költségekre használta fel. 5. A tárgyévi gazdálkodás bemutatása 5.1. Bevételek Kapott támogatások A MEK EGYESÜLET tárgyévi kapott támogatásait mutatja be a jogszabály szerinti bontásban az alábbi táblázat:
5 Kapott tárgyévi támogatások forrásonként Támogató Összeg (EFt) Személyi jövedelemadó 1%-ának közcélú felhasználására 695 Központi költségvetési szervtől más, elkülönített állami pénzalap és szervei 0 Helyi önkormányzatok és szervei 0 Kisebbségi települési önkormányzatok és szervei 0 Települési önkormányzatok társulásai és ezek szervei 0 Alapító 0 Más forrás 5,668 Összesen 6,363 Pályázati úton elnyert támogatások A szervezet által a tárgyévben pályázati úton elnyert kapott támogatások az alábbiak: Pályázati úton elnyert támogatások Elnyert Pályázat Kiíró összeg EFt NCA Képzés és 1%-os kampány NCA Nemzeti Civil Alapprogram 480 NCA Kárpát-medencei elektronikus NCA Nemzeti Civil Alapprogram könyvtárak hálózata 250 NCA Működési célú pályázat NCA Nemzeti Civil Alapprogram 298 Összesen 1,028 Tagdíjból származó bevételek A tárgyévi tagdíjból származó bevételeket mutatja be az alábbi táblázat: Tagdíjbevételek csoportonként Csoport Tagdíj (EFt) Tagoktól 135 Összesen 135 Közhasznú tevékenység bevételei A MEK EGYESÜLET közhasznú tevékenységének tárgyévi bevételeit mutatja be az alábbi táblázat: Közhasznú tevékenység bevételei Jogcím Összeg (EFt) Támogatásból 5,668 APEH 1% 695 Tagdíjból 135 Nemzeti Civil Alapprogramból 1,028 Összesen 7,526
6 Egyéb közhasznú bevételek A szervezet a tárgyévben közhasznú tevékenysége keretében egyéb jogcímen bevételt nem realizált. Vállalkozási tevékenység bevételei A MEK EGYESÜLET a tárgyévben vállalkozási tevékenységet nem végzett Kiadások Cél szerinti juttatások A szervezet a tárgyévben alaptevékenysége keretében adományt, díjakat, illetőleg más juttatást nem nyújtott. Vezető tisztségviselők juttatásai A szervezet vezető tisztségviselői a tárgyévben semmiféle juttatást nem kaptak. Közhasznú tevékenység működési költségei A közhasznú tevékenységhez kapcsolódó működési költségek az általános szabályok szerint kerültek elszámolásra. Vállalkozási tevékenység ráfordításai A MEK EGYESÜLET a tárgyévben vállalkozási tevékenységet nem végzett A tárgyévi gazdálkodás értékelése Közhasznúsági cél teljesülése A szervezet a létesítő okiratában meghatározott közhasznú tevékenységét a tárgyévben közhasznú céljának megfelelően látta el. 6. Köszönetnyilvánítás 6.1. Köszönet a támogatóknak A MEK EGYESÜLET ezúton fejezi köszönetét mindenkinek, aki tevékenységének ellátáshoz a tárgyévben anyagi vagy nem anyagi segítséget nyújtott.
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18259089-1-43 Fővárosi Bíróság 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. december
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2011 Fordulónap:
-1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4 1012 Budapest, Kosciuszkó T. u. 10. 2008. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008. december 31.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009.
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18160525-1-42 FŐVÁROSI BÍRÓSÁG PK.60.991/1997 BOKOR, HAZAI RÁSZORULÓK ALAPÍTVÁNY 1163 Budapest, GORDONKA utca 7. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011.
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2010 Fordulónap:
Adószám: 18669897-1-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 2.PK.60.380/1995 2212 Csévharaszt, Kossuth Lajos utca 120 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31.
Adószám: 18690431-1-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 4.Pk.60079/2000/4 Gyermekmosoly Közhasznú Alapítvány 2142 Nagytarcsa, Sport utca 6. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási
Adószám: 18693599-1-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: TE 3210 Újhartyáni Ifjúsági Sportegyesület 2367 Újhartyán, Fõ utca 21. 2011. Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak:
Adószám: 18174432-1-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 8273 Mozdonyvezetők A Biztonságos És Egészséges Életért Alapítvány 1145 Budapest, Bácskai utca 11. 2011 Fordulónap: 2011. december
Adószám: 18687350-2-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 4.Pk.60044 2600 Vác, Katona L. utca 17. 2009. Fordulónap: 2009. december 31. Beszámolási időszak: 2009. január 01. - 2009.
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés
Adószám: 19123958-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 001/1990/12 4032 Debrecen, Nagyerdei körút 98. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010. január
Adószám: 19010148-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 108/1990.04.09 1087 Budapest, Delej utca 24-26. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011.
Adószám: 18930191-1-19 Bejegyző szerv: VESZPRÉM MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK. 60 010/2000 EGYÜTT A KÖNYVTÁRÉRT ALAPÍTVÁNY 8420 Zirc, JÓZSEF A. utca 1 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási
Adószám: 18367193-1-03 Bejegyző szerv: Bács-Kiskun Megyei Bíróság Kecskemét Regisztrációs szám: Pk.60.060/2005/3. Motoros Könnyű Sportrepülő Szövetség 6035 Ballószög, II. körzet 35. 2005. Fordulónap: 2005.
Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18125861-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 14.Pk.61.013/2006 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013.
Közhasznúsági jelentés 2006.
Adószám: 18951987-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Apk.60.007/1994. 8900 Zalaegerszeg, Apáczai. Cs. J. tér 5/A. 2006. Fordulónap: 2006. december 31. Beszámolási időszak: 2006.
Adószám: 18128730-1-13 Bejegyző szerv: FŐVÁROSI BÍRÓSÁG Pk.61191 Regisztrációs szám: NYILVÁNTARTÁSI SZÁM: 190 2100 Gödöllő, SZABADSÁG út 45. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011.
Adószám: 18128204-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12.Pk.60.535/2007 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013.
Adószám: 18986594-1-08 Bejegyző szerv: Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság Regisztrációs szám: PK.A.60.146/4.szám Győr-Moson-Sopron Megye Vadászati Kultúrájáért és Vadgazdálkodásáért Közhasznú Alapítvány
Adószám: 19382106-1-19 Bejegyző szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60 134/2007/3.Nyt.1484. 8200 Veszprém, Haszkovó utca 12/A I 6. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak:
Csévharaszti Polgárőség Egyesülete
1 8 6 6 9 8 9 7-4 6 1 0-2 0 0-1 3 Statisztikai számjel Csévharaszti Polgárőség Egyesülete 2212 Csévharaszt, József A. u 10 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2010. január
Adószám: 18248072-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 8805 Egyszer Volt a Magyar Gyermekkulturáért Közhasznú Alapítvány 1124 Budapest, Apor Vilmos tér 25-26 2011 Fordulónap: 2011.
Adószám: 18117558-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 11451 Országos Egyesület a Mosolyért 1077 Budapest,Jósika u.10. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010.
Adószám: 18642304-1-12 Bejegyző szerv: Nógrád Megyei Bíróság, Regisztrációs szám: 615 Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005. Adószám: 18559334-2-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap:
Közhasznúsági jelentés 2004.
Adószám: 18539518-1-43 Bejegyző szerv: Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1160/2000.05.16. Élet Kenyere Alapítvány 1111 Budapest Lágymányosi út. 23/A. fszt.4. 2004. Fordulónap: 2004.
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági
Közhasznúsági jelentés 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008. december 31. Tartalomjegyzék: 1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása 1.2.
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak:
Adószám: 18954887-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Apk.60.065/1995/4 Nagykapornaki Iskoláért és Óvodáért Közhasznú Alapítvány 8935 Nagykapornak Kisfaludy u.2. KÖZHASZNÚSÁGI
Adószám: 19000565-2-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 536 1023 Budapest, Margit utca 9. III. I. 1. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. JÚNIUS Adószám: 19011211-2-13 Bejegyzõ szerv: Fõvárosi Bíróság Regisztrációs szám: 378 Magyar Pulmonológiai Alapítvány 2045 Törökbálint, Munkácsy Mihály út 70. Közhasznúsági
"ÉLETÖRÖM" Idős Otthon Szociális Ellátó Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Kft. 8200 Veszprém, Sólyi utca 20. Közhasznúsági jelentés 2011.
Adószám: 22140922-2-19 Cégbíróság: Veszprém Megyei Bíróság, mint Cégbíróság Cégjegyzék szám: 19-09-511656 "ÉLETÖRÖM" Idős Otthon Szociális Ellátó Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Kft. 8200 Veszprém, Sólyi
Adószám: 19011211-2-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 378 Magyar Pulmonológiai Alapítvány 2045 Törökbálint, Munkácsy Mihály út 70 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak:
Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap:
Pénzügyi beszámoló 2012
Adószám: 18336999-1-43 Cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Bejegyzési szám: 14.Pk.60.384/2012/3. Nyilvántartási szám: 11.662. 1119 Budapest, Fehérvári út 109. III/11. 2012 Fordulónap: 2012. december 31. Beszámolási
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18965083-1-20 Zala megyei Bíróság 874/2002 Kőbányai Söripari Dolgozók Szociális és Üdülési Alapítványa 8749 Zalakaros, Szőlő utca 12. 2011 Fordulónap: Beszámolási
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-09-920431 Nemzeti Filmszínház Nonprofit Kft. 1088 Budapest, Rákóczi út 21. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009.
Adószám: 18026133-2-12 Bejegyző szerv: Nógrád Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60.071/2009/7. Salgótarján Helyi Turisztikai Desztináció Mendzsment Közhasznú Egyesület 3100 Salgótarján, Múzeum tér
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2006.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2006. Adószám: 18559334-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap:
-1- A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg.
-1-1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg. 1.2. Könyvvizsgálat A tárgyévi számviteli beszámoló
Adószám: 19282604-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1025 Suli Harmónia-2007 Gyermekeket Segítő Alapítvány 8767 Felsőrajk, Szabadság utca 46 2010. Fordulónap: 2010. december 31.
GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. Közhasznúsági jelentés 2013
Adószám: 21904428-1-04 Cégbíróság: Gyula Törvényszék Cégbírósága Cégjegyzék szám: 04-14-000053 GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. 2013 Fordulónap: 2013. december
-1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4
-1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4 1012 Budapest, Kosciuszkó T. u. 10. 2010. Beszámolási időszak: 2010. január 01. - 2010. december 31.
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-09-920431 1088 Budapest, Rákóczi út 21. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010. január 01. -
Adószám: 18687350-2-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 4.Pk.60044 2600 Vác, Katona L. utca 17. 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008.
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület. 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához 1. Számviteli beszámoló 1.1 A számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-14-000389 1088 Budapest, Rákóczi út 21. 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási időszak: 2008. január 01. -
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2003.
Adószám: 18689156-1-13 Bejegyző szerv: PEST MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: 1100 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2099. Dobogókő, Fény utca 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2003. Fordulónap: 2003. december
Adószám: 18642304-1-12 Bejegyző szerv: Nógrád Megyei Bíróság, Regisztrációs szám: 615 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011. december
Pénzügyi beszámoló 2013
Adószám: 18336999-1-43 Cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Bejegyzési szám: 14.Pk.60.384/2012/3. Nyilvántartási szám: 11.662. 1119 Budapest, Fehérvári út 109. III/11. 2013 Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási
Adószám: 18024681-2-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 10.962 Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány 1093 Budapest, Közraktár utca 4-6. 2010. Fordulónap:
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-09-920431 1088 Budapest, Rákóczi út 21. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011.
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Szt. Márton Ifjúsági és Vízisport Egyesület évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szt. Márton Ifjúsági és Vízisport Egyesület 2015. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához 1. Számviteli beszámoló 1.1 A számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló mérlegből,
Adószám: 18689156-1-13 Bejegyző szerv: PEST MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: 60086/2000/3 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 1085 Budapest, Horánszky utca 20. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. Fordulónap:
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-14-000389 1088 Budapest, Rákóczi út 21. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. -
Agria Speciális Mentı és Tőzoltó Csoport
Adószám: 18587913-1-10 Bejegyzı szerv: HEVES MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK.60/122/2004/4 SORSZ: 1840 Agria Speciális Mentı és Tőzoltó Csoport 3300 Eger, Kallómalom u. 13. 5/1. 2008. Fordulónap:
Egyszerűsített mérleg az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet részére
Adószám: 18690651-1-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 4 Pb 60.408./2000. Pestkörnyéki Kárpát Egyesület 2142 Nagytarcsa, Múzeumkert utca 17/a. Egyszerűsített mérleg az egyszeres
Adószám: 18997659-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs Pk. 60173/2007/4/I., 2007.12.14. szám: 4028, Debrecen, Damjanich u. 23. 2/9. 2009. Fordulónap: 2009. december 31. Beszámolási
Tartalomjegyzék. 2. Alapítvány bemutatása 2.1. Számviteli beszámoló bemutatása 2.2. Könyvvizsgálat
Tartalomjegyzék 1. Számviteli beszámoló 1.1. Elérhetőség 1.2. Azonosító adatok 1.3. Tevékenységről általában 1.4. Közhasznú tevékenység 1.5. Alapítvány vezetése 1.6. Szervezeti felépítés 1.7. Foglalkoztatottak
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. -1- Tartalomjegyzék: 1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása 2. A Társaság bemutatása 2.1. Közhasznú tevékenység 3. A vagyon
2012. évi beszámoló Kiegészítő melléklet
Adószám: 18615568-1-11 Bejegyző szerv: Komárom-Esztergom megyei Bíróság Regisztrációs szám: 60.069/2005/5. 2067 Szárliget Gyöngyvirág u. 10/A Kiegészítő melléklet Beszámolási időszak: 2012. január 01.
-1- Tartalomjegyzék:
íé ó á ő á ó á ő á í ó á á á á ó í á ú ú á é ó á á ő á á é ő -1- Tartalomjegyzék: 1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása 1.2. Könyvvizsgálat 1.3. Kiegészítések a számviteli beszámolóhoz
Adószám: 18132788-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 10.652 1022 Budapest, Bimbó út 1-5. C. ép. 5./4 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011.
Bejegyző szerv: VESZPRÉM MEGYEI BÍRÓSÁG VIZIMENTŐK MAGYARORSZÁGI SZAKSZOLGÁLATA EGYESÜLET 8250 ZÁNKA, 030/8 HRSZ utca Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007.
Frekvencia Egyesület 4028, Debrecen, Damjanich u. 23. 2/9.
Adószám: 18997659-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs Pk. 60173/2007/4/I., 2007.12.14. szám: 4028, Debrecen, Damjanich u. 23. 2/9. 2008. Fordulónap: 2008. december 31. Beszámolási
ARGENTIN TANGÓ TÁNCSZÍNHÁZ KÖZHASZNÚ EGYESÜLET. 2011.évi Közhasznúsági jelentés
Adószám: 18706361-1-13 Cégbíróság: Pest Megyei Bíróság Bírósági határozat szám: Pk.60375/2004 Társadalmi szerv.nyilv.sz: 4045 Statisztikai szám: 18706361949952913 ARGENTIN TANGÓ TÁNCSZÍNHÁZ KÖZHASZNÚ EGYESÜLET
Adószám: 18706361-1-13 Cégbíróság: Pest Megyei Bíróság Bírósági határozat szám: Pk.60375/2004 Társadalmi szerv.nyilv.sz: 4045 Statisztikai szám: 18706301913352913 ARGENTIN TANGÓ TÁNCSZÍNHÁZ KÖZHASZNÚ EGYESÜLET
HUMAN-NET Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Humán Erőforrás Fejlesztési Alapítvány. Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18796362-1-15 Bejegyző szerv: Megyei bíróság Regisztrációs szám: Pka.60.092/1996/4. HUMAN-NET Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Humán Erőforrás Fejlesztési Alapítvány 4400 Nyíregyháza, Váci M. út
Pécsi Hársfa Egyesület. Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 183278741-02 Bejegyző szerv: Baranya Megyei Bíróság Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági végzés: 0200/Pk.60193/2005/4 Pécsi Hársfa Egyesület Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap:

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
III/01321/2017
. III/01321/2017
Első irat érkezett: 06/21/2017
Az ügy tárgya: A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 33. § (4) bekezdése és a 70. § (7) bekezdése elleni bírói kezdeményezés (jogi személy elbirtoklása termőföldön)
Az indítványozó bíró - az Abtv. 25. § alapján, az eljárás felfüggesztése mellett - a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 33. § (4) bekezdése és a 70. § (7) bekezdése alaptörvény-ellenességének és a folyamatban lévő ügyben való alkalmazása kizárásának megállapítását kérte az Alkotmánybíróságtól.
A perbeli felperes jogi személy. Keresetét a hivatkozott jogszabály hatálya alá tartozó ingatlan egy részének elbirtoklásával összefüggésben nyújtotta be a bírósághoz, kérve az elbirtoklás bekövetkeztének megállapítását. A jogszabályi rendelkezés szerint ha az elbirtoklás bekövetkezésének megállapítása iránt a a felek bírósághoz fordulnak, a szerző félnek a kereset benyújtását megelőzően be kell szereznie a mezőgazdasági igazgatási szerv igazolását arról, hogy tulajdonszerezésére a törvény szerinti feltételek fennállank-e. A perbeli felperes ezirányú kérelmét az igazgatási szerv elutasította. A perbeli felperes a bírósághoz fordult, kérve az elbirtoklás megállapítását.
A támadott rendelkezések szerint a perbeli felperes jogi személy keresetét a törvény 70. § (7) bekezdésében meghatározott határidőn túl nyújtotta be, azonban a bíróság állspontja szerint a támadott rendelkezések sértik a jogállamiság elvét, a visszemenőleges joglakotás tilalmát, a bírósághoz való forduláshoz való jogot, és a tulajdonhoz való jogot, mivel a földtörvény hivatkozott szabályainak együttes joghatása, hogy a földtörvény tulajdonszerzést korlátozó rendelkezéseit olyan esetekre is alkalmazni rendeli, amikor az elbirtoklás ténye, és így a tulajdonszerzés már a földtörvény hatályba lépése előtt előtt bekövetkezett..
a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 33. § (4) bekezdés 70. § (7) bekezdés
III_1321_0_2017_inditvany_anonimizált.pdf
A határozat száma: 3242/2017. (X. 10.) AB határozat
Az ABH 2017 tárgymutatója: elbirtoklás; ingatlan-nyilvántartás; jogbiztonság mint visszaható hatályú jogalkotás tilalma; termőföld; tisztességes eljáráshoz való jog mint hatékony bírói jogvédelem (bírósághoz fordulás joga); tulajdonhoz való jog
Az Alkotmánybíróság tanácsa október 3-án elutasította a mező- és erdőgazdasági
földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 33. § (4) bekezdése, valamint
a 70. § (7) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést. A kezdeményezésben foglaltak
szerint a bíróság előtt termőföldnek minősülő ingatlan egy része
elbirtoklásának megállapítása iránt van per folyamatban. A per felperese jogi
személy, amely az elbirtoklás bekövetkezésének időpontjaként a Földforgalmi
törvény hatályba lépése előtti időpontot jelölt meg. Az alperes ingatlanának
egy része a felperes birtokában van a törvényi elbirtoklási időtartamot
meghaladó idő óta. A Földforgalmi törvény tiltja a jogi személyek termőföld
feletti tulajdonszerzését. A kezdeményezést előterjesztő bíró utal arra:
amennyiben a jogi személy felperes az elbirtoklást a perben bizonyítja,
ingatlan-nyilvántartáson kívüli tulajdonszerző az elbirtoklás bekövetkezésének
időpontjától. A felperesnek a hatósági bizonyítvány kiadása iránti kérelmét a
mezőgazdasági igazgatási szerv elutasította, emellett a felperes keresetét a
Földforgalmi törvényben megjelölt időpontot követően terjesztette elő. A
kezdeményezést előterjesztő bíró álláspontja szerint e két rendelkezés
együttesen ellehetetleníti a hatályba lépésük előtt megszerzett tulajdonjog
ingatlan-nyilvántartási bejegyzését, így az elbirtoklás útján korábban
megszerzett tulajdonjogot a tulajdonostól elvonja, ami alaptörvény-ellenes. Az
Alkotmánybíróság az indítványt nem találta megalapozottnak. Az ügyben felmerülő
jogkérdés lényege, hogy a felperes vélelmezetten a régi jogszabályok hatálya
alatt elbirtokolta az érintett földterületet, erre ugyanakkor csak a
Földforgalmi törvény hatályba lépését követően derült fény. A két szabályozási
környezet között alapvető különbség, hogy a jelenleg hatályos rendelkezések
szerint a felperes, mint jogi személy tulajdonjogának megállapítása elbirtoklás
útján sem lehetséges. A testület álláspontja szerint a Földforgalmi törvény
végső soron korlátozza a megszerzett tulajdon védelmét, de azt közérdekből, a
jövőre nézve és kellő felkészülési idővel, tehát elháríthatóan teszi. Az
Alkotmánybíróság ezért megállapította, hogy a Földforgalmi törvény támadott
rendelkezései sem a visszaható hatály tilalmába nem ütköznek, sem a tulajdonhoz
való alapjogot nem korlátozzák alaptörvény-ellenesen. A határozathoz párhuzamos
indokolást csatolt dr. Stumpf István alkotmánybíró.
2017.09.19 17:00:00 2. öttagú tanács
3242_2017 AB határozat.pdf
Az Alkotmánybíróság a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 33. § (4) bekezdése, valamint a 70. § (7) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést elutasítja.
[1]	A Váci Járásbíróság bírája a 2017. április 21. napján kelt 1.P.20.148/2016/27. sorszámú végzésével az előtte folyamatban lévő per tárgyalását felfüggesztette és az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. §-a alapján bírói kezdeményezéssel fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben a mező- és erdőgazdálkodási földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi törvény) 33. § (4) bekezdése, illetve a 70. § (7) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását, valamint a jogszabály alkalmazásának kizárását kezdeményezte a bíróság előtt folyamatban lévő ügyben.
[2]	A kezdeményezésben foglaltak szerint a bíróság előtt termőföldnek minősülő ingatlan egy része elbirtoklásának megállapítása iránt van per folyamatban. A per felperese jogi személy, amely az elbirtoklás bekövetkezésének időpontjaként a Földforgalmi törvény hatálybalépése előtti időpontot jelölt meg. A kereseti tényállás szerint a Földforgalmi törvény hatálybalépését követő földmérés során derült fény arra, hogy a peres felek ingatlanait elválasztó kerítés az I. rendű alperes tulajdonát képező szántó művelési ágú ingatlanon húzódik, ezért az alperes ingatlanának egy része a felperes birtokában van a törvényi elbirtoklási időtartamot meghaladó idő óta. A Földforgalmi törvény 9. § (1) bekezdés c) pontja tiltja a jogi személyek termőföld feletti tulajdonszerzését. A kezdeményezést előterjesztő bíró utal a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: régi Ptk.) 121. § (1) bekezdésére, a PK.6. számú állásfoglalásra, illetve a Kúria 1/2014. PJE. határozatára, továbbá a vélt elbirtoklás időpontjában még hatályos termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény (a továbbiakban: régi földtörvény) 4. § (1) bekezdésére, melyekből következően, amennyiben a jogi személy felperes az elbirtoklást a perben bizonyítja, ingatlan-nyilvántartáson kívüli tulajdonszerző az elbirtoklás bekövetkezésének időpontjától.
[3]	A felperesnek a Földforgalmi törvény 33. § (4) bekezdése szerinti – az elbirtoklás miatti tulajdonszerzés feltételeinek fennállásáról szóló – hatósági bizonyítvány kiadása iránti kérelmét a mezőgazdasági igazgatási szerv elutasította. Emellett a felperes keresetét a Földforgalmi törvény 70. § (7) bekezdésében megjelölt időpontot követően terjesztette elő. Ez utóbbi szerint nem kell alkalmazni Földforgalmi törvény rendelkezéseit, ha az elbirtoklás bekövetkezésének megállapítására a keresetet a bírósághoz 2014. április 30-ig nyújtották be. A kezdeményezést előterjesztő bíró álláspontja szerint e két rendelkezés együttesen ellehetetleníti a hatálybalépésük előtt megszerzett tulajdonjog érvényesítését, ingatlan-nyilvántartási bejegyzését, így az elbirtoklás útján korábban megszerzett tulajdonjogot a tulajdonostól elvonja, a tulajdonost perindítási és igényérvényesítési lehetőségétől megfosztja. A támadott rendelkezések ekként ellentétesek az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből következő visszamenőleges hatály tilalmával, a XIII. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti tulajdonhoz való joggal, illetve a XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti bírósághoz fordulás jogával.
[5]	2. A mező- és erdőgazdálkodási földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény érintett rendelkezései:
„33. § (4) Ha az elbirtoklás bekövetkezésének megállapítása iránt a felek bírósághoz fordulnak, a szerző félnek a kereset benyújtását megelőzően be kell szereznie a mezőgazdasági igazgatási szerv igazolását arról, hogy a tulajdonszerzése e törvény szerinti feltételei fennállnak. Ez esetben a felek által benyújtott nyilatkozatok alapján a mezőgazdasági igazgatási szerv azt vizsgálja, hogy a szerző személy szerzőképessége fennáll-e, az elbirtoklás nem eredményezi-e tulajdonszerzési korlátozás megsértését vagy megkerülését, és az elbirtoklás feltételei a valóságnak megfelelően fennállnak, azokat nem a tulajdonos, illetve a szerző fél vagy mindkét fél erre irányuló szándékolt magatartása idézte elő. Az e bekezdés szerinti kérelem alapján meghozott döntéséről a mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági bizonyítványt állít ki.”
„70. § (7) Nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit, ha az elbirtoklás bekövetkezésének megállapítására a keresetet a bírósághoz 2014. április 30-ig nyújtották be.”
[7]	1. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy a beadvány megfelel-e a törvényben előírt feltételeknek. Az Abtv. 25. §-a szerint a bíró – a bírósági eljárás felfüggesztése mellett – abban az esetben kezdeményezheti az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja alapján az Alkotmánybíróságnál a jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítását, illetve az alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazásának kizárását, ha az előtte folyamatban lévő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmaznia, amelynek alaptörvény-ellenességét észleli, vagy alaptörvény-ellenességét az Alkotmánybíróság már megállapította. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a bírói kezdeményezés az Abtv. 25. §-ában, valamint az 52. § (1) és (1b) bekezdéseiben előírt, az Alkotmánybíróság 3058/2015. (III. 31.) AB végzésével értelmezett feltételeknek megfelel, mivel az eljárásban alkalmazni kell a támadott rendelkezést, az eljárás felfüggesztése megtörtént, és az indítvány határozott kérelmet tartalmaz, pontosan és egyértelműen megjelöli ugyanis az indítvány indokait, a támadott jogszabályi rendelkezést, illetve az Alaptörvény megsértett rendelkezését. Az indítvány egyszersmind megindokolja, hogy a sérelmezett jogszabályi rendelkezés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével, továbbá kifejezett kérelmet tartalmaz a támadott jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítására és alkalmazása tilalmának kimondására.
[8]	2. Az Alkotmánybíróság nem ténybírság, továbbá szakjogi vagy kizárólag jogszabály-értelmezési kérdésekben sem foglal állást, ekként alapvetően kötve van a rendes bíróságok által megállapított tényálláshoz, illetve a bíróságok anyagi jogi jogértelmezéséhez {lásd többek között 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]; 3392/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [6]; 3017/2013. (I. 28.) AB végzés, Indokolás [3]; 3028/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [12]; 3098/2014. (IV. 11.) AB végzés, Indokolás [28]}. Ebből fakadóan az Alkotmánybíróság a kezdeményezést előterjesztő bíró által megállapított tényállásból és az általa előterjesztett anyagi jogi jogértelmezésből indult ki. Annak megítélése tehát, hogy az elbirtoklás valóban bekövetkezett-e, mikor következett be, és a felperes ezáltal tulajdonossá vált-e, az ügyben eljáró bíró feladata.
[9]	3. A Földforgalmi törvényt az Országgyűlés 2013. június 21-én fogadta el, a Magyar Közlönyben pedig 2013. június 30-án jelent meg. Hatálybalépése a 69. § szerint több időpontban történt, a földhasználatra vonatkozó rendelkezések 2014. január 1-jén, míg a tulajdonra vonatkozó rendelkezések – összhangban a Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződésben foglaltak átmeneti időszakkal – 2014. május 1-jén léptek hatályba. A törvény támadott 70. § (7) bekezdése, a hatálybalépést megelőzően bekövetkezett elbirtoklásokra vonatkozó rendelkezés ez utóbbi időpontban, 2014. május 1-jén lépett hatályba.
[10]	A termőföld tulajdonjogának megszerzése különböző korlátozások alá esik, a törvény garanciális elemként a mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági jóváhagyásához köti például az átruházásnak nem minősülő módon történő tulajdonszerzést is. A hatóság a föld tulajdonjogának a tulajdonos elismerésén alapuló elbirtoklással történő megszerzése esetén a megszerzés jóváhagyására irányuló eljárást folytat le [33. § (3) bekezdés], míg ha a felek bírósághoz fordulnak az elbirtoklás bekövetkezésének megállapítása iránt, akkor igazolást állít ki a feltételek fennállásáról [33. § (4) bekezdés]. Mivel a föld tulajdonjogát főszabály szerint csak belföldi természetes személy, illetve tagállami állampolgár szerezheti meg [10. § (1) bekezdés], és csak kivételes esetekben jogi személy, mely kivételek alá a per felperese nem tartozik [10. § (1) bekezdés, 11. §], a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárásában gyakorlatilag azt ellenőrzi, hogy a szerző személy szerzőképes-e, illetve az elbirtoklás nem eredményezi-e tulajdonszerzési korlátozások megsértését vagy megkerülését.
[11]	Az ügyben felmerülő jogkérdés lényege tehát, hogy a felperes vélelmezetten a régi földtörvény, illetve a régi Ptk. hatálya alatt elbirtokolta az érintett földterületet (szántót), erre ugyanakkor csak a Földforgalmi törvény hatálybalépését követően, az abban meghatározott keresetindítási határidőn túl derült fény. A két szabályozási környezet között alapvető különbség, hogy a jelenleg hatályos rendelkezések szerint a felperes mint jogi személy tulajdonjogának megállapítása elbirtoklás útján sem lehetséges. A Földforgalmi törvény alkalmazását a 2014. április 30-ig megindított perekben kizárta a támadott 70. § (7) bekezdése, a 2014. május 1-jével hatálybalépő tulajdonszerzésre vonatkozó korlátozó rendelkezések azonban az ezt követően indult perekben már alkalmazandóak. A kezdeményezést előterjesztő bíró szerint a korábbi szabályozás nem zárta ki a jogi személy elbirtoklás útján történő tulajdonszerzését, így a jelenleg hatályos szabályozás gyakorlatilag visszaható hatállyal elvonja a felperes tulajdonjogát, és ellehetetleníti jogainak bíróság előtt való érvényesítését.
[12]	3.1. Elbirtoklás esetén a korábbi tulajdonos ténylegesen nem gyakorolja jogát, a tulajdonjog tárgya a tulajdonostól különböző személynek a birtokában van, ez utóbbi személy úgy jelenik meg a környezet előtt, mint aki tulajdonos. Ilyen esetben a birtokos tulajdonosnak tűnik, miközben az elbirtoklási idő leteltéig valójában nem az. Az elbirtoklási idő elteltét követően a jog a tényleges helyzetet tudomásul veszi, és a birtokos számára tulajdonjogot ad. Az így történő tulajdonszerzés elismerését a forgalmi élet biztonsága indokolja; mindaddig azonban, amíg e tulajdonszerzés elismerésére (ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére) nem kerül sor, a látszólagos és a tényleges jogi viszonyok nem felelnek meg egymásnak.
[13]	Az elbirtokláson alapuló jogszerzés a törvényben előírt feltételek [régi Ptk. 121. § (1) bekezdés, új Ptk. 5:44. § (1) bekezdés] megvalósulásával bekövetkezik, az ezzel kapcsolatos jogviszony lezárul, a volt tulajdonos tulajdonjoga megszűnik, a tulajdonjogot az elbirtokló megszerzi. Ugyanakkor kifelé e változást nem tükrözi az ingatlan-nyilvántartás, a tulajdonjog megszűnése, illetve megszerzése az ingatlan-nyilvántartáson kívül következik be. Az új tulajdonos igényt tarthat arra, hogy tulajdonjogát a bíróságnak az elbirtoklást megállapító ítélete alapján jegyezzék be az ingatlan-nyilvántartásba, ennek elmulasztása esetén pedig nem hivatkozhat tulajdonszerzésére azzal szemben, aki az ingatlan-nyilvántartásban bízva ellenérték fejében tulajdont szerzett (PK. 6. számú állásfoglalás). Az elbirtoklás megállapítása iránti per ekként nem keletkezteti a tulajdonjogot, azt az elbirtokló a per kimenetelétől függően megszerezte. A per csak megállapítja annak fennállását, az elbirtoklás tényének bekövetkeztét, vagy pedig az elbirtoklás elmaradását, és mindenkivel szemben biztosítja a megszerzett tulajdon védelmét. Mindebből fakadóan a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése ebben az esetben nem konstitutív, hanem csak deklaratív.
[14]	A tulajdonvédelem teljessé tétele, a megállapítási per megindítása és a tulajdonszezés bejegyeztetése az ingatlan-nyilvántartásba ezért az elbirtokló felelőssége. Ennek bekövetkezése előtt a megszerzett tulajdon jogi védelme tehát korlátozott, de ez a korlátozás összhangban áll az Alaptörvény P) cikkében írtakkal, az O) cikkben írt minden személy önmagáért való felelősségével, valamint a XIII. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott, a tulajdonhoz kapcsolódó társadalmi felelősséggel. Az elbirtoklás tényének ingatlan-nyilvántartási bejegyeztetése tehát olyan, az elbirtokló érdekét és minden más személy érdekét egyaránt védő eljárás, amelynek elmulasztása esetén az elbirtokló nem hivatkozhat tulajdonjogának sérelmére.
[15]	3.2. Az Alaptörvény XIII. cikke védi a megszerzett tulajdont az elvonás ellen, másrészt védi a szintén már megszerzett tulajdont annak korlátozása ellen {3115/2013. (VI. 4.) AB határozat, Indokolás [34]}. Ugyanakkor „az alkotmányos tulajdonvédelem köre és módja nem szükségképpen követi a polgári jogi fogalmakat, és nem azonosítható az absztrakt polgári jogi tulajdon védelmével. […] Az alkotmányos tulajdonvédelem terjedelme mindig konkrét; függ a tulajdon alanyától, tárgyától és funkciójától, illetve a korlátozás módjától is. A másik oldalról nézve: ugyanezen szempontoktól függően az adott fajta közhatalmi beavatkozás alkotmányos lehetősége a tulajdonba más és más” {3209/2015. (XI. 10.) AB határozat, Indokolás [64]}.
[16]	Az elbirtoklás mellérendelt magánjogi jogviszonyban változtatja meg az ingatlan feletti tulajdonjogot, míg a bírói kezdeményezésben vázolt helyzetben már az állam közjogi eszközzel avatkozik be a Földforgalmi törvény révén a tulajdoni viszonyokba. A tulajdon tárgya ugyanis termőföld, mely az Alaptörvény P) cikkének (1) bekezdéséből fakadóan a nemzet közös örökségét képezi, annak védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége. A P) cikk (2) bekezdése szerint a termőföld és az erdők tulajdonjogának megszerzése, valamint hasznosítása (1) bekezdés szerinti célok eléréséhez szükséges korlátait és feltételeit, valamint az integrált mezőgazdasági termelésszervezésre és a családi gazdaságokra, továbbá más mezőgazdasági üzemekre vonatkozó szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. Ilyen törvény többek között a Földforgalmi törvény is. Az Alkotmánybíróság mindig figyelembe vette, hogy a földtulajdon sajátos természeti és vagyoni jellemzői, vagyis a föld véges jószág volta, nélkülözhetetlensége, megújuló képessége, különleges kockázatérzékenysége és alacsony nyereséghozama a földtulajdon különös szociális kötöttségét testesítik meg. Ezek a körülmények indokolhatják a tulajdonosi jogokkal szemben a közérdek érvényesítését vagy a tulajdonszerzés korlátozását. A termőföld védelmének kötelezettsége tehát indokolttá teheti a Földforgalmi törvény folyamatban lévő elbirtoklásokba való beavatkozását. Más a helyzet azonban a már lezárt jogviszonyokkal, a már megszerzett tulajdonnal. Az Alkotmánybíróság ezért megállapította, hogy az elbirtoklás tényének állami elismerése nem korlátozhatatlan, a Földforgalmi törvényben írt korlátozás pedig önmagában összhangban van az Alaptörvénnyel.
[17]	3.3. Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság elvének egyik legfontosabb alkotóeleme a jogbiztonság, amely – többek között – megköveteli, hogy a jogalanyoknak tényleges lehetőségük legyen arra, hogy magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani, ennek érdekében pedig a jogszabályok a kihirdetésüket megelőző időre nézve ne állapítsanak meg kötelezettséget, illetőleg valamely magatartást visszamenőleges hatállyal ne minősítsenek jogellenesnek {lásd pl. 3208/2013. (XI. 18.) AB határozat, Indokolás [58]}.
[18]	Valamely jogszabályi rendelkezés nem kizárólag akkor minősülhet a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközőnek, ha a jogszabályt a jogalkotó visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem akkor is, ha a hatálybaléptetés nem visszamenőlegesen történt ugyan, de a jogszabály a jogalanyra nézve a korábbi szabályozásnál hátrányosabb helyzetet okozó rendelkezéseit – erre irányuló kifejezett rendelkezés szerint – a jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell {3062/2012. (VII. 26.) AB határozat, Indokolás [88]; 10/2014. (IV. 4.) AB határozat, Indokolás [15]; 16/2014. (V. 22.) AB határozat, Indokolás [32]; 30/2014. (IX. 30.) AB határozat, Indokolás [106]; 3024/2015. (II. 9.) AB határozat, Indokolás [23]}.
[19]	Jelen esetben – amennyiben valóban bekövetkezett a Földforgalmi törvény hatálybalépése előtt az elbirtoklás, melynek megállapítása az eljáró bíró feladata – a Földforgalmi törvény korlátozó rendelkezései visszamenőlegesen új feltételeket támasztanak, a támadott 33. § (4) bekezdés és 70. § (7) bekezdés ugyanakkor nem az elbirtoklás, tehát a tulajdon megszezésének visszaható hatályú elmaradását okozza. E rendelkezések csak a hatálybalépésük előtt megszerzett tulajdonjog megállapítását és ingatlan-nyilvántartási bejegyzését, tehát a tulajdonvédelem teljessé tételét akadályozzák meg. E rendelkezések folytán nem kerülhet sor a tulajdonjog megállapítására, de a kereset szükségszerű elutasítása nem változtatja meg az elbirtoklás tényét és ennek jogi hatását, nem állítja vissza az elbirtoklás előtti tulajdoni helyzetet. A kereset elutasítása folytán a per előtti jogi helyzet nem változik: az elbirtoklás folytán bekövetkezett tulajdonszerzés nem szűnik meg, de ennek védelme is korlátozott marad.
[20]	4. A Földforgalmi törvény támadott 33. § (4) bekezdése és 70. § (7) bekezdése folytán a törvény korlátozó rendelkezéseit alkalmazni kell a törvény hatálybalépése előtt bekövetkezett elbirtoklásokra is. Az Alkotmánybíróságnak azt kellett vizsgálnia, hogy a támadott rendelkezések korlátozzák-e a tulajdonhoz való jogot, ha pedig igen, akkor ezt a visszamenőleges hatály tilalmának megsértésével teszik-e.
[21]	4.1. A 33. § (4) bekezdés lényege az, hogy az elbirtoklás esetére is előírja a más tulajdonszerzésre vonatkozó korlátozások alkalmazását, illetve megállapítja a mezőgazdasági igazgatási szerv erre vonatkozó hatósági hatáskörét. Az Alkotmánybíróság korábban már vizsgálta a Földforgalmi törvény egyes tulajdonszerzést korlátozó rendelkezéseit, és megállapította, hogy a korlátozások összhangban vannak az Alaptörvény P) cikkével {17/2015. (VI. 5.) AB határozat, Indokolás [71]–[72]}.
[22]	A Földforgalmi törvény 33. § (4) bekezdése nem változtatja meg a hatálybalépése előtt bekövetkezett elbirtoklások tényét, és nem tesz különbséget a hatálybalépése előtt és azt követően bekövetkezett elbirtoklások között. Az Alkotmánybíróság ezért megállapítja, hogy a rendelkezésben foglalt korlátozás a már leírtak alapján az Alaptörvény P) cikkéből következő kötelezettségen alapul, és a hatálybalépését követően bekövetkezett elbirtoklások tekintetében alaptörvény-ellenességének megállapítására nincs indok. Abban az esetben viszont, ha a hatálybalépése előtt bekövetkezett elbirtoklások ingatlan-nyilvántartási bejegyzését, ezáltal a megszerzett tulajdon védelmének teljessé tételét kizárná, felmerülhetne a tulajdonhoz való alapjog (XIII. cikk) visszaható hatályú korlátozásának [B) cikk (1) bekezdés] tilalmába ütközés. Az a kérdés, hogy a korábban bekövetkezett elbirtoklás ingatlan-nyilvántartási bejegyzését a Földforgalmi törvény kizárja-e, a másik támadott rendelkezés, a 70. § (7) bekezdése alapján válaszolható meg.
[23]	4.2. A 70. § (7) bekezdése szerint nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit – tehát a tulajdonszerzési korlátok vizsgálatát és a mezőgazdasági igazgatási szerv közreműködésére vonatkozó szabályt –, ha az elbirtoklás bekövetkezésének megállapítására a keresetet a bírósághoz 2014. április 30-ig benyújtották. A 70. § (7) bekezdése tehát éppen a Földforgalmi törvény visszamenőleges alkalmazását zárja ki, mivel lehetővé teszi, hogy a törvény hatálybalépése előtt bekövetkezett elbirtoklások tényét a bíróság megállapítsa és ezt az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezzék. Megsemmisítése ezért éppen a törvény hatálybalépése előtt bekövetkezett elbirtoklásokra, visszamenőleg terjesztené ki annak a törvény hatályát.
[24]	Kétségtelen, hogy a 70. § (7) bekezdésében a Földforgalmi törvény tulajdonszerzési korlátozásai alól biztosított mentesség feltétele az, hogy az elbirtokló új tulajdonos az elbirtoklás megállapításához és ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez szükséges pert megindítsa. Ehhez az elbirtokló tulajdonostól egyébként is elvárható jogcselekményhez a törvény kifejezetten hosszú időt, 10 hónapot biztosított. A per megindítását elmulasztó elbirtoklót a törvény tulajdonszerzési korlátai alóli mentesség már nem illeti meg. A kellő felkészülési időt követően a jövőre nézve bekövetkező korlátozás kizárja a vizsgált ügyben (és más hasonló ügyekben is) a bekövetkezett elbirtoklás állami elismerését, de ezzel sem a tulajdonhoz való alapjogot nem vonja el, sem a korábbi korlátozott védelmi szintet nem változtatja meg, hanem csak az érdekelt késlekedésének tulajdonít joghatást. Ez a joghatás végső soron korlátozza a megszerzett tulajdon védelmét, de azt közérdekből, a jövőre nézve és kellő felkészülési idővel, tehát elháríthatóan teszi. Az Alkotmánybíróság ezért megállapította, hogy a Földforgalmi törvény támadott rendelkezései sem a visszaható hatály tilalmába nem ütköznek, sem a tulajdonhoz való alapjogot nem korlátozzák alaptörvény-ellenesen.
[25]	5. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó bírósághoz fordulás jogának sérelmét az indítványozó bíró abban látja, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv előzetes eljárása kizárja a perindítás lehetőségét olyan személyek számára, akik a földforgalmi törvény hatálybalépése előtt szereztek tulajdont, ekként nem tudják érvényesíteni bíróság előtt a jogaikat.
[26]	Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése értelmében mindenkinek joga van ahhoz, hogy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, észszerű határidőn belül bírálja el. A bírósághoz fordulás joga a tisztességes eljáráshoz való jogból ered, annak egyik részjogosítványa, azt a kötelezettséget rója az államra, hogy a jogviták elbírálására bírói utat biztosítson {3153/2016. (VII. 22.) AB határozat, Indokolás [35]}.
[27]	A Földforgalmi törvény 33. § (4) bekezdése a tulajdonszerzés feltételeinek fennállásáról szóló igazolás beszerzését kívánja meg, mely önmagában nem akadálya a perindításnak. Emellett azt sem akadályozza, hogy a perbe vitt jogokról a bíróság a jogszabályok alapján érdemben dönthessen, nem akadályozza ugyanis a bírót a polgári perrendtartás által garantált bizonyítások felvételében, a bizonyítékok szabad értékelésében, a perben alkalmazott jogszabály(ok) értelmezésében, a szabad bizonyítás rendje nem válik kötötté {3047/2017. (III. 20.) AB határozat, Indokolás [31]}.
[28]	6. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott rendelkezések nem sértik az Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseit, ezért az indítványt elutasította.
[29]	A Földforgalmi törvénynek az Alkotmánybíróság által felülvizsgált 70. § (7) bekezdésével összefüggésben – tekintettel az indítvány kapcsán feltárt jogsérelemre – szükséges lett volna az Abtv. 46. § (1)–(2) bekezdése alapján a jogalkotói mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség fennállását megállapítani, s ekként a törvényhozót az elmulasztott jogalkotói feladat teljesítésére felhívni.
[30]	Az Alkotmánybíróság elfogadott határozatában megállapítja az alábbiakat: „Jelen esetben – amennyiben valóban bekövetkezett a Földforgalmi törvény hatálybalépése előtt az elbirtoklás, melynek megállapítása az eljáró bíró feladata – a Földforgalmi törvény korlátozó rendelkezései visszamenőlegesen új feltételeket támasztanak, a támadott 33. § (4) bekezdés és 70. § (7) bekezdés ugyanakkor nem az elbirtoklás, tehát a tulajdon megszerzésének visszaható hatályú elmaradását okozza. E rendelkezések csak a hatálybalépésük előtt megszerzett tulajdonjog megállapítását és ingatlan-nyilvántartási bejegyzését, tehát a tulajdonvédelem teljessé tételét akadályozzák meg. E rendelkezések folytán nem kerülhet sor a tulajdonjog megállapítására, de a kereset szükségszerű elutasítása nem változtatja meg az elbirtoklás tényét és ennek jogi hatását, nem állítja vissza az elbirtoklás előtti tulajdoni helyzetet. A kereset elutasítása folytán a per előtti jogi helyzet nem változik: az elbirtoklás folytán bekövetkezett tulajdonszerzés nem szűnik meg, de ennek védelme is korlátozott marad” (Indokolás [19]).
[31]	Határozatában tehát az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Földforgalmi törvény a hatálybalépése előtt bekövetkezett elbirtoklás (tulajdonszerzés) ellenére nem teszi lehetővé a termőföld tulajdonjogának a megállapítását és a megszerzett tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzését. Ezáltal a törvényhozó egy bizonytalan, tulajdonjogi védelemben nem részesülő tulajdonjogot teremt: az elbirtoklás révén törvényesen létrejön az ingatlan-nyilvántartáson kívüli tulajdonszerzés, de a tulajdonjog megállapítására és ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére a Földforgalmi törvény nem, illetve a 70. § (7) bekezdésében csak korlátozottan ad lehetőséget.
[32]	Mint az Alaptörvény – s ennélfogva az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében garantált jogállam – „védelmének legfőbb szerve” [Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdés] az Alkotmánybíróság álláspontom szerint köteles lett volna a határozatában megállapított, a törvényi szabályozással előidézett jogbizonytalanság megszüntetésére az Alaptörvény védelmében felhívni a törvényhozót.
. 06/21/2017
. 3242/2017. (X. 10.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
82. A 23. nap – Október 4. - A Hunvald-per
81. Gyorshír – Hunvald György (ismét) szabad!
2011.10.05. 16:06 Hagi7
82. A 23. nap – Október 4.
Címkék: fellebbezés hunvald gál györgy d.eszter n.györgy király u.25 27 29. projekt ár
Ez a nap is olyannak ígérkezett, mint a többi. Reggel a folyosón a vádlottak, az ügyvédek, az érdeklődők, valamint egy szem újságíró arra várt, hogy elfoglalhassa helyét a tárgyalóteremben. Minden a szokásos mederben folyt. A bíróság a mai napra idézte vissza D. Esztert, akinek meghallgatását legutóbb a tanú beszédképtelensége (betegség miatt nem volt hangja) miatt kellett félbeszakítani. Emlékeztetőül: D. Eszter képviselte azon külföldi befektetőket, akik a vádban szereplő ingatlanok projektjeit megvásárolták N. Györgyéktől.
A tanú ügyész általi meghallgatásáról általánosságban véve elmondható, hogy nagyon hosszú volt. Rengeteg olyan kérdés hangzott el, amelyekről én a magam részéről nem tudtam eldönteni, hogy vajon mit kívánnak bizonyítani, de ez nem is az én dolgom.
Az azonban a bíróságnak is szemet (fület) szúrt, hogy az ügyész ugyanazon kérdéseket több alkalommal is feltette. A bíróság így egy idő után felhívta az ügyész figyelmét, hogy ezen kérdésekre a tanú már válaszolt, illetőleg a kérdések többségére részletesen kitért írásbeli vallomásában, amelyet a bíróság egy korábbi tárgyaláson teljes egészében felolvasott (mi pedig közzétettük).
Mindezen előzmények ismeretében beszámolómban igyekszem csak azon kérdésekre koncentrálni, amelyek bármilyen szempontból érdekesek lehetnek. Szokásomhoz híven ezúttal sem szó szerint idézek, csupán a tartalmi egyezésre törekszem.
-	Önök csak a 7. Kerületi önkormányzattól akartak ingatlanokat venni?
-	Szó sincs róla. Számos projektünk volt máshol is.
-	Az értékbecslésben szereplő összeg és a projekt ár megegyezett?
-	Nem. Nem is egyezhetett meg, hiszen a projekt ár egészen más.
-	Mi a projekt ár?
-	Egy projekt ára tartalmazza egyfelől az ingatlan árát, illetve azon garanciák árát, amelyeket az eladók részünkre a szerződésben pluszként biztosítottak.
-	Önök az önkormányzati adásvételi árhoz képest mennyiért vették meg az ingatlanokat?
-	Többért, hiszen mi projekteket vettünk meg, plusz garanciákkal. (Ilyen garancia volt például, hogy N. Györgyék vállalták, hogy amennyiben a bérlők kártalanítása meghaladja az ingatlan vételárát, a különbözetet kifizetik.)
-	Mi határozza meg egy ingatlan értékét?
-	Egy befektető számára az ingatlan elhelyezkedése, és legfőképpen a fejleszthetősége. Fontos például, hogy az ingatlan bontható, felújítható vagy átépíthető-e. Érték szempontjából jelentősen csökkentő tényező a lakókkal terheltség. N. Györgyék vállalták például, hogy a műemléki hatóságoktól beszerzik az elvi építési engedélyeket a Király u. 25-27-29. esetében, ám nem teljesítették ezt a kötelezettséget.
-	Mit mondott Önnek N. György az ingatlanok kihozatali menetéről?
-	Hogy minden egyes ingatlan kapcsán Gál úrral tárgyal.
-	Beszélt vételár egyeztetésről?
-	Nem tudom, miről tárgyalt Gál Györggyel. Az értékbecslésekről mi nem beszéltünk.
-	Beszéltek Önök arról, hogy mi legyen a Gazdasági Bizottsági határozatokban?
-	Ön szerint az értékbecslések tényleges értékeket tartalmaztak?
-	Szerintem igen.
-	Tartalmazták ezek az értékcsökkentő/növelő tényezőket is?
-	Mondott valamit N. György a vesztegetési pénzekről?
-	Azt mondta, hogy kompenzálnia kell Gál György felé, de összegeket nem mondott.
-	Miért kellett kompenzálni?
-	Mert Gál György volt a Gazdasági Bizottság vezetője, de semmilyen konkrétumot nem tudok. N. György mindig utalt arra, hogy a saját személyének fontosságát fenntartsa, gondolom ezért sem avatott be részletekbe.
-	Mondott olyat N. György, hogy esetleg olcsóbban meg tudja szerezni az ingatlanokat?
-	Ön részt vett a lakók kártalanításában?
-	A lakókkal nem én tárgyaltam. Én egy konstrukcióról tárgyaltam Hunvald Györggyel több alkalommal, amelynek az lett volna a lényege, hogy az önkormányzat bérlakásokat épít, és ezekbe lehetett volna átköltöztetni a lakókat. Ez végül nem valósult meg.
-	Gál és Hunvald tudott arról, hogy N. György áll a projektcégek mögött?
-	Gál György tudott róla. Nem tudom, hogy Hunvald György tudott volna róla. Azt mondtam Hunvald úrnak, hogy mi vásároltunk meg projektcégeket, de azt nem, hogy N. Györgytől.
A kérdések végeztével az ügyész néhány emailt tárt a tanú elé, amelyekről D. Eszter elmondta, hogy mit tartalmaznak.
A bíróság csupán csak néhány kiegészítő kérdést tett fel (hiszen a korábbi írásbeli vallomás a bíróság kérdésein alapult).
N. György – koronatanúi minőségében – szintén tehetett észrevételeket D. Eszter vallomásával kapcsolatban, amit meg is tett. Azt állította, hogy D. Eszter igenis tudott a vesztegetési pénzek nagyságrendjéről. A bíró elrendelte a szembesítést, amely azonban eredménytelennek bizonyult, mivel a tanú fenntartotta állítását, hogy nem rendelkezett ilyen információval.
Két óra körül a tanú meghallgatása befejeződött, és én is készülődni kezdtem, gondolván, a tárgyalás véget ért. Ekkor azonban a bíró bejelentette, hogy Hunvald György ügyvédje, Sebes Péter szabadlábra helyezési kérelmet nyújtott be, amelyet most ismertetni fog. (Természetesen igyekszünk majd itt közzétenni az indítvány szövegét.)
Sebes Péter rövid, lényegretörő indítványában elsősorban a legutóbbi másodfokú ítélet azon érveire reflektált, amelyek alapján júniusban Hunvaldot visszavitték a börtönbe. Azt is elmondta, hogy míg a másodfok azt írta, hogy Hunvald anyagi helyzete és kapcsolati rendszere miatt tartani kell a szökés elrejtőzés veszélyétől, addig a tény az, hogy Hunvald Györgynek minden vagyonát zárolták. Sőt, nem csak az övét, de családja, barátai, ismerősei vagyontárgyait is, amelyekről az ügyészség azt feltételezte, hogy azok igazából Hunvald György vagyontárgyai. Kapcsolatrendszere a majd három éve tartó elzárása alatt szinte teljesen megszűnt. Ráadásul elég merész feltételezés az, hogy feleségét és négy kiskorú gyermekét hátrahagyva egyszerűen csak lelépne.
Az ügyész természetesen továbbra is fenntartotta azon álláspontját, hogy Hunvald igenis bármikor megszökhet, illetve indoklásában ismét kitért arra, hogy ez nagy közérdeklődésre számot tartó ügy, amely valamiért szintén indoka az előzetes letartóztatás fenntartásának. (Nos ha ez valóban olyan nagy közérdeklődésre számot tartó ügy, vajon miért van az, hogy a tárgyalás ezen pontján a médiát már csak egyetlen újságíró képviselte a teremben? Miért van az, hogy hetek óta már csak egyetlen kamera van jelen, az is csak délelőtt? És miért van az, hogy szinte a teljes média ugyanazt a pár soros közleményt hozza le, amely az MTI által kiadott híren alapul?)
A bíróság tíz perc tanácskozási szünetet kért, majd ismertette döntését, amely értelmében Hunvald György előzetes letartóztatását azonnali hatállyal megszüntette, és ezúttal lakhelyelhagyási tilalmat sem rendelt el. (A bíróság indoklását szintén igyekszünk megjelentetni a blogon.)
Jó érzés volt látni, ahogy Hunvald Györgyről lekerült a bilincs. Ahogy a többi vádlott ügyvédei sorban gratuláltak neki, ahogy kisétált a bíróságról. Szabadon. Persze ne felejtsük el, a döntés még nem jogerős, hiszen az ügyészség fellebbezést nyújtott be. Várjuk a másodfok döntését. A per pénteken tanúmeghallgatásokkal folytatódik.
https://hunvaldper.blog.hu/api/trackback/id/tr693280911

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kártérítés tárgyában indult ügyben hozott határozatot a Kúria | K Ú R I A
Kártérítés tárgyában indult ügyben hozott határozatot a Kúria
Tájékoztató a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.125/2019. számú ügyről.
I. A munkáltató a munkavállaló felmondását követően a felmondási idő alatt – tekintettel a munkaviszony fennállására – azonnali hatályú felmondással élhet. Ebből a szempontból nincs jelentősége, hogy a felmondás és az azonnali hatályú felmondás nem ugyanazon féltől származott.
II. Az azonnali hatályú felmondás közlésének időpontjában szűnik meg a munkaviszony függetlenül a korábban, a munkaviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozat jogszerűségétől.
Az alperes 2017. június 20-tól 2019. június 30-ig szóló határozott idejű munkaszerződéssel állt a felperes alkalmazásában vezetőedzőként. Az alperes a 2017. december 8-án kelt felmondásában a határozott idejű munkaviszonyát indokolás nélkül, 30 napos felmondási idővel megszüntette. A felperes 2017. december 19-én kelt azonnali hatályú felmondásával az alperes munkaviszonyát megszüntette azon indokolással, hogy az alperes a felmondását nem indokolta, ezáltal a határozott idejű munkaviszonyát jogellenesen szüntette meg, amivel munkaviszonyból származó lényeges kötelezettségét szándékosan, vagy súlyos gondatlansággal, jelentős mértékben megszegte. A felperes keresetében annak megállapítását kérte, hogy az alperes jogellenesen szüntette meg a munkaviszonyát. Erre tekintettel 3.900.000 forint kártérítést és sérelemdíjat igényelt. Az alperes ellenkérelmében és viszontkeresetében a kereset elutasítását és 1.300.000 forint összegű távolléti díj megfizetését kérte. Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetet elutasította. Kötelezte a felperest, hogy fizessen meg az alperesnek 1.300.000 forint kártérítést. A másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét részben és akként változtatta meg, hogy a felperes az alperes javára 1.300.000 forint megfizetésére kötelezését mellőzte, és kötelezte az alperest, hogy fizessen a felperesnek 2.600.000 forintot. Egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét a további keresetet elutasító részében helybenhagyta. Az alperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyását kérte. A felperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős ítélet hatályában való fenntartására irányult.
A felülvizsgálati kérelem megalapozott. A következetes ítélkezési gyakorlat szerint a munkáltató a (rendes) felmondása közlését követően a felmondási idő alatt – miután a munkavállaló munkaviszonya még nem szűnt meg – (rendkívüli) azonnali hatályú felmondással élhet. Ilyen esetben a munkaviszony az azt (rendkívüli) azonnali hatállyal megszüntető intézkedéssel szűnik meg, ennél fogva a (rendes) felmondást tartalmazó jognyilatkozathoz már nem fűződik munkaviszonyt megszüntető joghatás (BH2002.31.). Nincs jelentősége, hogy a jogviszony felmondással történő megszüntetése melyik féltől származik, mivel a felmondási idő alatt közölt azonnali hatályú felmondással szűnik meg a munkaviszony. Ebből a szempontból annak sincs jelentősége, hogy egyébként a felmondás jogszerű volt-e, mivel ennek indokai (vagy azok hiánya) vizsgálatára az eljárás során nem volt szükség. A jogviszony jogellenes megszüntetésekor is a jognyilatkozatban foglaltak szerinti időpontban szűnik meg a munkaviszony (EBH2019.M.28.11. pont), mely jelen esetben a felmondási idő végével történt volna. A jogviszony azonban egy intézkedéssel szüntethető meg, az pedig a felperes utóbb kiadott azonnali hatályú felmondása volt, a jogviszony annak közlésével ért véget. Jelen – a munkaviszony jogellenes megszüntetése jogkövetkezményei alkalmazására irányuló (Mt. 82. §) eljárásban – ennek jogszerűsége volt vizsgálat tárgyává tehető. Önmagában az a körülmény, hogy a felperes álláspontja szerint az alperes a munkaviszonyt jogellenesen szüntette meg, nem minősül olyan lényeges kötelezettségszegésnek, amelyre azonnali hatályú felmondást jogszerűen alapíthatott. A határozott idejű jogviszony jogellenes megszüntetésére az Mt. 84. § (2) bekezdésében foglaltak az irányadóak, így a munkáltató ezen jogkövetkezmények alkalmazását igényelhette volna. A felperes a sérelemdíj iránti keresetet elutasító jogerős ítéleti rendelkezést felülvizsgálati kérelemmel nem támadta, ezért a Kúria a jogerős ítélet ezen rendelkezését nem érintette, egyebekben hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta (Pp. 275. § (4) bekezdés).

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság