text:
A MAGYAR SAJTÓ- AVAGY Nix ugri bugri ország sajtójának nem tetszem | Nemzeti Civil Kontroll
- Tagged: Dr.Léhmann György, Elállás, Elállási nyilatkozat, Nyilatkozat	Nix ugri bugri ország sajtójának nem tetszem
Népszava napilapban tegnapi napon – július 11-én – Bonta Miklós újságírótól „Megtévesztett ügyfelek” címmel írás jelent meg.
http://nepszava.hu/cikk/1063152-devizahitelek—megtevesztett-ugyfelek
Idézem a cikknek azt a bekezdését, melyben az újságíró anélkül, hogy előtte kérdezett volna, nevemet az alábbi szövegkörnyezetben említi:
Az ügyfeleket felelőtlen magatartásra biztató Nemzeti Civil Fórum közölte (valószínű, hogy Nemzeti Civil Kontrollra gondolt az újságíró, a cikk pedig IDE KATTINTVA olvasható) Léhmann György siófoki ügyvédnek azt az álláspontját, hogy ha a jegybank alelnöke úgymond könyörög az ügyvédeknek, hogy ne biztassák a szerződéstől való elállásra a klienseiket, akkor "érdemes ennek a megoldásnak utánanézni". Nyilvánvaló – vélik hozzáértők, hogy az ilyen ügyvédi vélemények nem az ügyfelek érdekeit szolgálják. Ugyanakkor felhívták a figyelmet arra, hogy Windisch László – még ha úgy tűnik is – nem az ügyvédi gyakorlatba kívánt beavatkozni, és a fogyasztók érdekvédelme miatt érdemes figyelmeztetését megfogadni.
A trükkös ujságíró egy szóval nem említi azt, hogy a szerződéstől elállás egyébként nem az általam javasolt jogi megoldás illetve az álláspontomban nem „úgymond könyörög” szóhasználattal ismertettem a Nemzeti Bank alelnökének szavait.
„Könyörög” szót használtam még akkor is, ha a cikkben említett „hozzáértők” meglehetősen zavarosan igyekeznek az alelnök renoméját helyreállítani.
Ugyanis a cikk mondata alapján a hozzáértők szerint is úgy tünik, hogy Windisch László alelnök az ügyvédi gyakorlatba kívánt beleavatkozni, de ők, a hozzáértők a cikkben nem ismertetett okoknál fogva mégis állítják azt, hogy Windisch László nem az ügyvédi gyakorlatba kívánt beleavatkozni.
Több szót Windisch László, vagy a hozzáértői nem érdemelnek, de ha már Bonta Miklós újságíró vette a bátorságot ahhoz, hogy megkérdezésem nélkül idézze pontatlanul szavaimat, veszem a bátorságot ahhoz, hogy immár kissé részletesebben kifejtsem álláspontomat a Ptk. 226. § 2. bek.-en, illetve Ptk. 320. §-on alapuló szerződés megszüntetését eredményező elállással kapcsolatosan.
A Ptk. 320. §- alapján:
A Ptk. 320. §-hoz fűzött Kommentár szerint pedig:
Tekintettel arra, hogy a Ptk. 320. §-nál megjelölt „jogszabálynál fogva” elállásra jogosultság az alábbi törvényhely alapján megvalósulni látszik:
A 2014. évi XXXVIII. törvény, valamint ehhez kapcsolódó törvények alapján a bankok által elvégzett elszámolási szálhámosságok folytán valamennyi adós észleli azt, hogy ezek a törvények az adósok lényeges, jogos érdekeit sértik, melyre hivatkozással én nem látom alaptalannak az adósoknak szerződés megkötésének időpontjára visszamenőlegesen történő szerződés megszüntetésére irányuló szándékuk közlését.
Az elállás közlését a bank felé.
Természetesen figyelni kell a Ptk. 320. § alábbi rendelkezését is
Mível a 226. § 2. bek-re hivatkozással azaz törvény alapján gyakorolhatja az elállás jogát az adós, tehát a 320. § 3. bek-ben leírtak nem akadályozzák őt a szerződésnek aláírás időpontjára visszamenőleges hatályú megszüntetésében.
Ami pedig Barabás Gyulának, a Széchenyi Hitelszövetség Elnökének a cikkben megjelent érvelését illeti,
Káros az egyes ügyvédek által megalkotott nyilatkozat, mert félrevezeti az ügyfeleket – mondta lapunk érdeklődésére Barabás Gyula. A Széchenyi Hitelszövetség elnöke emlékeztetett arra, hogy ha meg is volna a jogalap a hitelszerződéstől való elállásra – mint ahogy nincs -, akkor sem lenne elégséges egy ilyen nyilatkozat, ehhez közjegyzőre is szükség van. Az elállási nyilatkozat sorsáról pedig a bíróság dönt. Barabás Gyula azonban nem tud olyan esetről, hogy így megsemmisítettek volna egy szerződést. Ezért is tartja felelőtlennek egyes ügyvédek magatartását, akik egyen-nyilatkozatokat töltetnek ki ügyfeleikkel, ahelyett hogy az internetről letölthető, ingyenes dokumentumokat használnák
Ugyanis a „jogalap”-ot másként jogszabály pontos megjelöléseként is mondhatjuk adott jogvitához szükséges kötelező kellékként, és remélhetőleg Barabás Gyula sem vitatja azt, hogy az elálláshoz szükséges, szerződések aláírásának időpontjában hatályos Ptk. 226. § 2. bek-e, illetve Ptk. 320 § valós, elállással kapcsolatos jogszabályi rendelkezés.
Arra közlésére pedig, amikor azt mondja Barabás Gyula, hogy
“ilyen nyilatkozat, ehhez közjegyzőre is szükség van” a köznyelv azt szokta mondani, hogy ez egy épületes marhaság.
Legfelsőbb Bíróság döntvény tanulmányozását az elállásra vonatkozó nyilatkozat alakiságával kapcsolatosan, és amennyiben közjegyzői irat szükségességére lel ebben a határozatban, szólítson fel arra, hogy én adjam vissza a diplomámat.
mondata pedig elárulja azt, hogy jogi diploma ide, jogi diploma oda, Barabás Gyulának, a Széchenyi Hitelszövetség Elnökének egyszerűen fogalma sincs az „elállás” jogintézmény fogalmáról.
Ami pedig Bonta Miklósnak, illetve NÉPSZAVA napilapnak újabb velem kapcsolatos inkorrekt cikke esetére gondolok, iratom korábbi részében közölt
mondatrész valóságát indokolt az alábbiak bizonyítani.
Remélhetőleg Barabás Gyula, Bonta Miklós valamint a NÉPSZAVA főszerkesztője tudja azt, hogy 2014. május 11-én az alábbi Alkotmánybírósági döntést hozta:
III/773/2015. Az Alkotmánybíróság teljes ülése egyedi ügyben alkalmazandó jogegységi határozat Alaptörvénnyel való összhangjának felülvizsgálatára irányuló bírói kezdeményezések tárgyában – dr. Kiss László alkotmánybíró párhuzamos indokolásával – meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság a Kúria 2/2014. Polgári jogegységi határozata rendelkező részének 1. pontja és az ahhoz kapcsolódó indokolás III/1. pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezéseket elutasítja. Remélhetőleg azt is tudják, hogy ez az Alkotmánybírósági döntés a határozat alábbi pontjaiban megfogalmazott, 2/2014. PJE határozati rendelkezésekkel kapcsolatosan állapította meg azt, hogy ezek nem alkotmánysértők:
[38] 4.2. A PJE határozat 1. pontjának második és harmadik bekezdése akként fogalmaz, hogy „[e] rendelkezés [ti: hogy az árfolyamkockázatot – kedvezőbb kamatmérték ellenében – a fogyasztó viseli] tisztességtelensége csak akkor vizsgálható és állapítható meg, ha az általánosan tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő átlagos fogyasztó (a továbbiakban: fogyasztó) számára annak tartalma a szerződéskötéskor – figyelemmel a szerződés szövegére, valamint a pénzügyi intézménytől kapott tájékoztatásra is – nem volt világos, nem volt érthető. [39] Ha a pénzügyi intézménytől kapott nem megfelelő tájékoztatás vagy a tájékoztatás elmaradása folytán a fogyasztó alappal gondolhatta úgy, hogy az árfolyamkockázat nem valós, vagy az őt csak korlátozott mértékben terheli, a szerződésnek az árfolyamkockázatra vonatkozó rendelkezése tisztességtelen, aminek következtében a szerződés részlegesen, vagy teljesen érvénytelen.” Idáig szerintem még Barabás Gyula, Bonta Miklós, valamint a NÉPSZAVA Főszerkesztőjének is világos az, hogy a bíróságok számára kötelezően alkalmazandó Polgári Jogegységi Döntés alapján tehát akkor, ha a banki kockázatvállalással kapcsolatos tájékoztatás alapján az adósnak azt közölték, hogy „jelentős” mértékű árfolyamváltozás várható az adósok terhére, akkor egyúttal azt közölték, hogy korlátlan mértékű nem lesz az árfolyamváltozás, hanem csak jelentős. Ebből következően a banki tájékoztatás tisztességtelensége folytán a szerződés egészben vagy részben érvénytelen
Nem várom el sem Barabás Gyulától, sem Bonta Miklóstól, sem a NÉPSZAVA Főszerkesztőjétől azt, hogy adjanak választ arra, hogy a Matolcsy féle Bank hogy mert 2014. decemberében az ugynevezett elszámolással kapcsolatosan olyan módszertani előírást hozni, hogy a kereskedelmi bankok valamennyien a banki tájékoztatások vizsgálatát figyelmen kívűl hagyva minden elszámolásukat az adósok felé ugy készítették el, hogy az árfolyamváltozás terheit kizárólag az adóst terheli.
Hogy nem sül le Matolcsy Úrnak a képéről a bőr akkor amikor érvényes jogegységi döntés tartalmát figyelmen kívűl hagyva szándékosan kárt okoz több millió magyar embernek.
Hogy nem sül le a bőr valamennyi magyar lap főszerkesztőjének a képéről akkor, amikor Barabás Gyula féle szakértői véleményekkel még mindig igyekeznek menteni a menthetetlent.
Hogy nem sül le a bőr valamennyi országgyűlési képviselőnek a képéről akkor, amikor naponta nem szólnak arról, hogy ne hűlyitsék honfitársaikat ezzel az elszámolási szélhámossággal.
És akkor még nem beszéltem arról, hogy ez az egész cirkusz, XXXVIII. törvényből eredő intézkedések ellentétesek az Európai joggal.
Illetve sok minden másról sem beszéltem. Egyenlőre ennyit erről a tegnapi NÉPSZAVA cikkel kapcsolatosan, de szerintem Bonta Miklós újságíró még megbánja azt, hogy nevemet leírta. Ugyanis ez minden napi és hetilapban, TV-ben ez tilos. – Világ Magyarsága lap kivételével.
Mint ahogy a Somogyi Hírlapnál is, és ennek eredményeként még abban a kis rovatban is törölték itt nevemet, hogy „Róluk írtunk legtöbbet” Szerintem közeljövőben nyitnak egy olyan rovatot, hogy „Róluk írtunk legkevesebbet” és abba bejuthatok.
Soha nagyobb dícséretet ne kapjak. Siófokon 2015. július 12. napján. Léhmann György HA HASZNOSNAK TALÁLTAD A CIKKET, AKKOR OSZD MEG MÁSOKKAL IS! VAN MÉG ÖT PERCED? NEKED AJÁNLOTT CIKKEK :ELÁLLÁS A “DEVIZÁS” SZERZŐDÉSTŐL I.-DR. LÉHMANNHITEL LEZÁRÁS – ÖNTSÜNK TISZTA VIZET A POHÁRBADR. LÉHMANN ELÁLLÁSI NYILATKOZAT – LETÖLTHETŐ DOKUMENTUMDR. LÉHMANN GYÖRGY – ELÁLLÁSI JOG GYAKORLÁSA III.RÉSZDR. LÉHMANN – ELÁLLÁS A SZERZŐDÉSTŐL FRISS FORMANYOMTATVÁNY!FIGYELEM! MUNKÁNK CÉLBA ÉRT!ELÁLLÁSI NYILATKOZAT KÁRTÉRÍTÉSSEL “FŰSZEREZVE”VIGYÁZZ! ÚJABB BANKI TÖRVÉNYSÉRTÉSEK! OSZD MEG!ELÁLLÁS A SZERZŐDÉSTŐL – EGY LEVÉLFORINTOSÍTÁS – CSALÁS JELLEGŰ AKCIÓ. MIT TEHETÜNK ELLENE? 2. RÉSZ
Legutóbbi hozzászólások Nemzeti Civil Kontroll Powered by	Céljainkat ide kattintva tekintheted meg! Ön a honlap használatával automatikusan hozzájárul a cookie-k használatához, és elfogadja a felhasználási feltételeket.Elfogadom További infoFelhasználási feltételek & Cookie- használat	Read previous post:“DEVIZÁSOK” JÖN A 8 ÓRÁS ÚTZÁR!Tisztelt Nemzeti Civil Kontroll! 8 órás útzár bejelentése - sajtóértesítés A mai napon a lentre másolt bejelentéssel tudatjuk a rendőrséggel,...KÖZÉRDEKŰ PER – A LAVINA ELINDUL?KÖZÉRDEKŰ PER - A LAVINA ELINDUL? Előszó, az MNB közleményével kapcsolatban: Az MNB résztéről lehet szépíteni a dolgokat, de ettől függetlenül tény,...Close

matches:
§ 2
§ 2
§ 3
bíróság
§ 2
Bíróság
Kúria