text:
IV/01688/2017
. IV/01688/2017
Az ügy tárgya: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.Kpk.45.519/2017/6. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (látogatási célú egységes vízum kiállításának elutasítása)
Az indítványozó- az Abtv. 27. §-a alapján - a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.Kpk.45.519/2017/6. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó egyiptomi állapolgár előadta, hogy látogatási célú egységes vízumkérelmet adott be Magyarországra való beutazáshoz az illetékes nagykövetségen, hogy meglátogassa Magyarországon élő magyar állampolgár feleségét. A kérelmét a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról szóló az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK Rendelete (Vízumkódex) alapján Magyarország Kairói Nagykövetségének Konzulátusa, majd fellebbezés folytán a Külgazdasági és Külügyminisztérium elutasított, ugyanis a benyújtott dokumentációk nem voltak biztonságosnak tekinthetők, valamint nem lehetett bizonyossággal megállapítani, hogy a vízum lejárta előtt az indítványozó el szándékozik-e hagyni a tagállamok területét. Az indítványozó bíróságon előterjesztett felülvizsgálati kérelmét a sérelmezett bírói döntés elutasította.
Az indítványozó álláspontja szerint a bírói döntés megsértette az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdése szerinti törvény előtti egyenlőségehez való alapjogát, és a XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való jogát, mert az eljárást a Vízumkódex hatálya alá vonták, ezzel elvesztette az indítványozó azon jogát, mintha magyar állampolgár harmadik országbeli családtag részére kért volna családegyesítési célból tartózkodási engedélyt. Abban az esetben ugyanis a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal járt volna el, és csak a tényállás részletes feltárásával, és indokolással lett volna lehetőség a határozat meghozatalára. .
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.Kpk.45.519/2017/6. számú végzése
IV_1688_2_2017_indkieg. anonim.pdf IV_1688_0_2017_indítvány. anonim.pdf
A határozat száma: 3060/2018. (II. 20.) AB végzés
Az ABH 2018 tárgymutatója: szabad mozgáshoz való jog
3060_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.Kpk.45.519/2017/6. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője (dr. Zimányi Zsolt ügyvéd, 1122 Budapest, Városmajor utca 41/B.) útján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján, melyben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.Kpk.45.519/2017/6. számú végzése alaptörvény-ellenessége megállapítását és megsemmisítését kérte.
[2]	1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló eljárás során megállapított tényállás szerint az egyiptomi állampolgárságú indítványozó vízumkérelmezőként korábbi vízumkérelmének elutasítását követően látogató célú egységes vízum kiállítása iránti kérelmet nyújtott be Magyarország Kairói Nagykövetségén 2017. január 4-én. Az indítványozó beutazásának céljául elsődlegesen a magyar állampolgárságú felesége meglátogatását, másodlagosan a korábbi házasságából származó és Magyarországon élő kiskorú gyermeke meglátogatását jelölte meg, a kérelemhez kapcsolódó meghívólevelet pedig a jelenlegi felesége állította ki. Az első fokon eljáró konzuli tisztviselő a kérelmező meghallgatását követően a vízumkérelmet a 810/2009/EK rendelet (a továbbiakban: Közösségi Vízumkódex) 32. cikk (1) bekezdés a) pont ii) pontja, valamint a 32. cikk (1) bekezdés b) pontja alapján elutasította, arra hivatkozással, hogy a kérelmező nem igazolta tervezett tartózkodása célját és feltételeit, valamint nem lehetett bizonyossággal megállapítani, hogy a vízum lejárta előtt el szándékozik hagyni a tagállamok területét.
[3]	Az elsőfokú határozattal szemben az indítványozó fellebbezést terjesztett elő, melyet a Külgazdasági és Külügyminisztérium Konzuli és Állampolgársági Főosztálya 2017. február 22-én kelt, KKM/141-24/2017/Adm. számú határozatával elutasított, és a vízum kiadását megtagadta. A vízumkérelem elutasításának indokaként a minisztérium arra hivatkozott, hogy valós érzelmi alapok nélküli érdekházasság gyanúja állapítható meg, különösen a megismerkedés módjára és körülményeire, a már az első találkozás alkalmával megvalósult házasságkötésre, a közös nyelv, a napi kommunikációhoz szükséges nyelvtudás hiányára, a tartós együttélés hiányára, a nagy korkülönbségre, az interneten ápolt kapcsolatra, a korábbi elutasított schengeni vízumkérelemre és az ellentmondásos nyilatkozatokra tekintettel. A határozat rögzítette, hogy a kérelmező beutazásának valódi célja feltehetően nem a jelenlegi feleségével való együttélés, hanem az előző, ugyancsak magyar származású feleségének és közös gyermeküknek a felkutatása. Mindezekre tekintettel a kérelem nem a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyekre irányadó jogszabályok alapján, hanem a beutazásra és tartózkodásra vonatkozó általános szabályok alapján került elbírálásra, és elutasításra.
[4]	1.2. Az indítványozó a határozattal szemben kereseti kérelmet terjesztett elő, melyben a minisztérium határozatának hatályon kívül helyezését és az első fokon, valamint másodfokon eljáró hatóságok új eljárásra történő utasítását, vagy a vitatott határozatok megváltoztatását kérte. Az indítványozó (eljárásjogi szabálytalanságok mellett) elsősorban arra hivatkozott, hogy a minisztérium nem bizonyította egyetlen, a határozatban megfogalmazott állítását sem. Az ügyben eljáró Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság megítélése szerint a vízum megtagadásának alapjául szolgáló tényállást a kérelmezett minisztérium a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 50. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően feltárta, és a feltárt tényállásból okszerű következtetést vont le, továbbá megállapította, hogy az indítványozó anélkül hivatkozott a kérelmezett minisztérium jogszerűtlen eljárására, hogy állításait bizonyítékokkal alátámasztotta volna. Mindezekre tekintettel a bíróság megállapította, hogy a kérelmezett jogszerű döntést hozott.
[5]	1.3. A végzéssel szemben a vízumkérelmező terjesztett elő alkotmányjogi panaszt az Abtv. 27. §-ára alapítva, kérve a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Érvelése szerint a végzés sérti az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésében, XV. cikk (1) és (2) bekezdésében, XVI. cikkében, valamint XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésében foglalt jogait.
[6]	Az indítványozó álláspontja szerint az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésében foglalt magán- és családi élethez való joga azért sérült, mert a teljes körű családi együttéléshez hozzátartozik a házastársa születési családjával való elmélyült kapcsolat kiépítése, a velük való állandó kapcsolattartás, a róluk való gondoskodás, egymás gazdasági és érzelmi segítése, mely a beutazás megtagadásával lehetetlenné vált. Az indítványozó a XV. cikk (1) és (2) bekezdésének sérelmét abban jelölte meg, hogy eltérő jogi szabályozás és eljárás vonatkozik azon vízumkérelmet benyújtó külföldi állampolgárokra, akik a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkeznek, illetőleg azokra, akik ezzel a joggal nem rendelkeznek, miközben a két típusú eljárás érintettjei egymással összehasonlítható csoportot képeznek, valóságos helyzetük azonos, ugyanis beutazásuk mindkét esetben kapcsolódhat családegyesítéshez. Az indítványozóra pedig a konkrét esetben a hatóság döntése alapján a számára kedvezőtlenebb eljárási szabályokat alkalmazták. Az Alaptörvény XVI. cikke az indítványozó álláspontja szerint azért sérült, mert azáltal, hogy a vízumhatóságok a gyermek meglátogatását annak anyja által kiállított meghívólevélhez kötötték, az indítványozó számára teljesíthetetlen feltételt eredményezett, megfosztva őt ezáltal a gyermekével való kapcsolattartástól. Az indítványozó a XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelmére azért hivatkozott, mert az eljárás során az eljáró hatóságok elmulasztották a kérelem kivizsgálását, kivizsgálás nélkül rögzítettek valótlan állításokat, a döntéshozataluk megalapozatlan következtetéseken alapult és még a lehetséges bizonyítást sem merítette ki, továbbá a jogértelmezésük is téves volt. A XXVIII. cikk (7) bekezdésének sérelmét az indítványozó abban látta, hogy az eljáró hatóságok és bíróságok nem a tényeket, hanem az előítéleteket és a feltételezéseket vették figyelembe, ami ellen érdemi jogorvoslatnak nem volt helye.
[8]	2.1. Az Abtv. 30. § (1) bekezdése alapján az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az indítványozó jogi képviselője a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság végzését 2017. május 30. napján vette át, az alkotmányjogi panaszát pedig 2017. július 20. napján, határidőben nyújtotta be. A jogi képviselővel eljáró indítványozó a jogi képviselő meghatalmazását csatolta. Az indítványozó jogosultnak és érintettnek is tekinthető, mivel saját egyedi ügyével összefüggésben terjesztette elő az Abtv. 27. §-ra alapított alkotmányjogi panaszát. Az indítványozó jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, így az indítvány e tekintetben is megfelel a törvényi feltételeknek. Az indítvány megfelel az Abtv. 52. § (1b) bekezdés szerinti, a határozott kérelemre vonatkozó formai követelményeknek is.
[9]	2.2. Az Abtv. 29. §-a értelmében az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés felvetése esetén fogadható be. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint e befogadhatósági feltételek vagylagos jellegűek, így azok fennállását az Alkotmánybíróság külön-külön vizsgálja {elsőként lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]}.
[10]	2.3. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt megjegyzi, hogy sem az Alaptörvény, sem a nemzetközi emberi jogi egyezmények nem biztosítják a vízumhoz való alanyi jogot, sőt a hatályos nemzeti, európai uniós jogi és nemzetközi jogi előírások alapján az államok kifejezetten kötelesek érdemben megvizsgálni a benyújtott vízumkérelmeket, egyebek között annak érdekében, hogy megakadályozzák a vízummal történő visszaéléseket {3273/2017. (X. 19.) AB végzés, Indokolás [15]}. Mindez azt is jelenti, hogy a vízumkérelem indokolt elutasítása, bár szükségképpen összefüggésbe hozható az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésében foglalt magán- és családi élethez való joggal, illetőleg (amennyiben a vízumkérelmezőnek van kiskorú gyermeke) a XVI. cikkel, azonban a vízumkérelem eljárási szabályok betartásával történő, kellő indokolást tartalmazó elbírálása önmagában még elutasító döntés esetén sem veti fel sem az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésének, sem pedig XVI. cikkének sérelmét. Márpedig az indítványozó alkotmányjogi panaszában a VI. cikk (1) bekezdésének sérelmét a beutazás megtagadásában, a XVI. cikk sérelmét pedig abban az általa teljesíthetetlennek talált feltételben jelölte meg, miszerint a beutazás előfeltételeként az indítványozónak meghívólevelet kellett szereznie, ekként az indítványozó a vízumkérelem szabályszerű elutasításán túlmutató, alkotmányjogilag értékelhető érvet alkotmányjogi panaszában nem jelölt meg.
[11]	Az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdésének sérelmére történő hivatkozással összefüggésben az Alkotmánybíróság az alábbiakra mutat rá. A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 1. § (1) bekezdés c) pontja értelmében az ebben a törvényben foglaltak szerint kell biztosítani a szabad mozgás és tartózkodás jogát a magyar állampolgár magyar állampolgársággal nem rendelkező, a magyar állampolgárt kísérő vagy hozzá csatlakozó családtagjának. A 2007. évi I. törvény többek között az Európai Parlament és a Tanács az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelvének való megfelelést szolgálja, és az az uniós polgársághoz kapcsolódó, az általános beutazási és tartózkodási szabályokhoz képest kedvezőbb rendelkezéseket tartalmaz az arra jogosultak számára. Annak megítélése, hogy egy magyar állampolgár magyar állampolgársággal nem rendelkező családtagja jogosult-e a 2007. évi I. törvényen, és végső soron az uniós jogon alapuló kedvezményes bánásmódra az Európai Unió tagállamainak területére történő beutazás során, a tagállamok hatáskörébe tartozó kérdés. Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben azt is megjegyzi, hogy a 2004/38/EK irányelv 35. cikke maga hatalmazza fel a tagállamokat arra, hogy azok elfogadják „a szükséges intézkedéseket, hogy megtagadják, megszüntessék vagy visszavonják az ezen irányelv által juttatott bármely jogot, joggal való visszaélés vagy csalás, mint például érdekházasság esetében.” A 2007. évi I. törvény 4. § (1a) bekezdése pedig az irányelv rendelkezéseivel összhangban akként rendelkezik, hogy amennyiben a kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező személy a családi kapcsolatot a beutazás engedélyezése érdekében létesítette, az e törvényben, illetve e törvény végrehajtási rendeletében meghatározott kedvezmények a kérelmezőre nem alkalmazhatóak. Annak egyedi megítélése, hogy az egyes vízumkérelmezők teljesítik-e a 2007. évi I. törvény által támasztott feltételeket, az egyedi ügyekben eljáró hatóságok feladata, és ekként az nem alkotmányossági, hanem törvényességi-jogalkalmazási kérdés, melyből következően ennek vizsgálata az Abtv. 29. §-ának megfelelően nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe.
[12]	Az Alkotmánybíróság azt is megjegyzi továbbá, hogy az Európai Unió jogán alapuló beutazási és tartózkodási kedvezményekkel rendelkező, és ilyen kedvezményekkel nem rendelkező személyek fogalmilag nincsenek egymással összehasonlítható helyzetben, ekként a kedvezményes bánásmódra jogosult, illetőleg arra nem jogosult személyekre alkalmazandó eljárási szabályok különbözősége sem vetheti fel az Alaptörvény XV. cikk (1), illetőleg (2) bekezdésének sérelmét.
[13]	Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének állított sérelmével kapcsolatosan az Alkotmánybíróság emlékeztet azon következetes gyakorlatára, miszerint „[a]z alkotmányjogi panasz jellegének megfelelően a testület hatáskörébe a bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú vizsgálata tartozik. Ebből következően az alkotmányjogi panasz nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírósági határozatok által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének, azaz ez a jogorvoslat nem jelenti a rendes bíróságok jogalkalmazási gyakorlatának általános felülvizsgálatát, aminek következtében az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna.” {3198/2013. (X. 22.) AB végzés, Indokolás [22]}. Az Alkotmánybíróság „jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik, ezért a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének, illetve a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára már nem rendelkezik hatáskörrel” {3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]}. Az Alkotmánybíróság a konkrét ügyben megállapította, hogy az indítvány a támadott végzésben foglalt bizonyíték-értékelési kérdéseket kifogásol, melyek törvényességi és nem alkotmányossági kérdésnek tekinthetőek. Ennek vizsgálata azonban az Abtv. 29. §-a alapján ugyancsak nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe.
[14]	Az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésének állított sérelmével kapcsolatosan az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy „[a] jogorvoslathoz való jog lényegi tartalma azt követeli meg a jogalkotótól, hogy a hatóságok vagy bíróságok érdemi, ügydöntő határozatai tekintetében tegye lehetővé a valamely más szervhez, vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetőségét olyan döntés meghozataláért, amely képes a sérelmezett döntést felülvizsgálni, és a sérelem megállapítása esetén a döntésre visszaható módon a sérelmet orvosolni {35/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás [16]}. Tekintettel arra, hogy a vízumkérelmek elbírálása során a jogalkotó kétséget kizáróan biztosította az érdemi jogorvoslat lehetőségét, mely lehetőséggel az indítványozó az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló eljárásban élt is, ekként e vonatkozásban az alkotmányjogi panasszal támadott eljárásban az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésének sérelme az Alkotmánybíróság megítélése szerint nem merült fel.
[15]	4. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételnek, a kifogásolt bírói döntés ugyanis sem alaptörvény-ellenességi kételyt nem vet fel, sem pedig alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként nem értékelhető {3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3]}. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt – az Ügyrend 5. §-a alapján eljárva – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította.
. the constitutional complaint against the ruling No. 8.Kpk.45.519/2017/6 of the Budapest-Capital Administrative and Labour Court (rejection to issue a visitors' uniform visa) (IV/1688/2017.)
. 3060/2018. (II. 20.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Bíróság a Moszkvai Szcientológia Egyház kontra Oroszország (periratszám 18147/02) perben elutasította a Moszkvai Városi Bíróság elutasító határozatát arra vonatkozóan, hogy bejegyezzék a Moszkvai Szcientológia Egyházat mint vallási szervezetet. A per során a Bíróság úgy találta, hogy az orosz hatóságok megpróbáltákmegtagadni a Szcientológia Egyház (tagjainak) alapvető jogait, különösen az ECHR 11. §-ban foglaltakat (gyülekezés és szerveződés szabadsága), különösen a 9. § fényében értelmezve (a gondolat, a lelkiismeret és a vallásszabadsága), amikor nem volt hajlandó újra bejegyezni a Moszkvai Szcientológia Egyházat.
A Bíróság ezen felül megítélt az Egyháznak 10.000 eurót nemvagyoni jellegű kár megtérítéseként, valamint 15.000 eurót perköltségként. Ez a döntés közvetlen alkalmazást jelent, és alapvetően fontos precedenst és jogi követelményeket támaszt egész Európa és Eurázsia számára, minden vallással kapcsolatosan.
MIÉRT VOLT MINDEZ A KÜZDELEM?
A Moszkvai Szcientológia Egyház kontra Oroszország döntés mérföldkő jelentőségű határozat, amely egész Európában hatással van a lelkiismeret szabadságára. A döntésnek kihatása lesz az alapvető szabadságjogokra minden országban, amely az Európai Emberi Jogi Bíróság fennhatósága alá tartozik. Az Emberi Jogi Bíróság döntése a Moszkvai Szcientológia Egyház kontra Oroszország perben kiemelkedő jelentőségű mindazok szemében, akik igyekeznek komolyan venni a vallásszabadságot. Kiviláglik belőle, hogy amikor ezt az alkotmányos alapjogot megpróbálják korlátozni, akkor azt csakis az Európai Emberi Jogi Egyezményben
lefektetett feltételek maximális figyelembe vételeével tehetik. Magyarországon is történt kísérlet az orosz vallásellenes törvényhez hasonló szabályozás bevezetésére (az újra bejegyeztet és vagy a vallási státusz megszüntetése iránt). A törvényjavaslatot nem fogadták el, de a vallásszabadság önkényes korlátozását célzó szabályok nem tűntek el. Az adatvédelmi biztos azt indítványozta, hogy változtassák meg az auditálást, miközben elismerte, hogy ez a tevékenység alapvetően vallásos természetű. Emellett kifejezte egyet nem értését a Magyarországi Szcientológia Egyház dokumentumaival. A strasbourgi döntés remélhetőleg minden állami szereplő számára világos üzenet lesz arra vonatkozóan, hogy a Szcientológia is vallás, amelynek követői szintén rendelkeznek azzal a joggal, hogy egyházzá szerveződjenek, illetve egyéb közösségeket hozzanak létre. Ez a jog kizárja azt, hogy a hatóságok bármilyen módonkorlátozzák azt, hogy a törvények adta keretek közt a szcientológusok vallásukat gyakorolják.
Forrás: Ember és Szabadság 6. szám
A NEMZETKÖZI SZCIENTOLÓGIA EGYHÁZ SAJTÓKÖZLEMÉNYE
AZ EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG HATÁROZATÁRÓL
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának példamutató döntése Moszkvai Szcientológia Egyházról Európa legmagasabb szintű bírósága megerősítette a Szcientológia vallási elismerését.
Jogerőssé vált az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2007. április 5-i egyhangú ítélete, melyben a bíróság elvetette Moszkva város önkormányzatának döntését, amely megtagadta a Moszkvai Szcientológia Egyház egyházi szervezetként való bejegyzését.
Mivel az orosz hivatalos szervek nem fellebbeztek a döntés ellen, az ítélet precedens értékűvé vált, megerősítve a szcientológusok, illetve az összes többi vallás követőinek vallásszabadsághoz és szervezetalapításhoz fűződő jogát az Európai Tanács mind a 47 országában.
A bírósági határozat megállapítása: „Azzal, hogy megtagadták a Moszkvai Szcientológia Egyház bejegyzését, a moszkvai hatóságok nem jártak el jóhiszeműen, és feladták semlegességüket és pártatlanságukat a bejegyzéséért folyamodó vallási közösséggel szemben. Az előbbiek értelmében a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a folyamodó vallásszabadsághoz és szervezetalakításhoz való jogának megtagadása nem volt indokolt. Ez az Egyezmény 11. cikkelyének megsértése, figyelembe véve a 9. cikkelyt.”
Jelena Szajcseva, a Moszkvai Szcientológia Egyház szóvivője elégedetten nyugtázta a bíróság határozatát: „Ez a döntés nemcsak a Szcientológia egyházak jogait erősíti meg, hanem az Európában megtalálható összes többi vallási közösség jogainak védelmében is újabb fontos precedenst teremt.”
Oroszország más részein a szentpétervári, szurguti és nyizsnyekamszki Szcientológia egyházak esetén is hasonló bírósági ügyek vannak folyamatban az Emberi Jogok Európai Bíróságán az ezek bejegyzése során mutatott hátrányosan megkülönböztető bánásmód kapcsán.
A Szcientológia vallást L. Ron Hubbard alapította. Az első egyházat 1954-ben alapították meg az Egyesült Államokban. Azóta az egyház 163 országban több mint 7500 egyházzal, misszióval és csoporttal, illetve több mint tízmillió tagra bővült. Oroszországban több mint 40 Szcientológia egyház és misszió található Szentpétervártól Vlagyivosztokig.
További információk a Szcientológiáról: www.scientology-moscow.ru vagy www.szcientologia.org.hu.
Az Európai Emberi Jogi Bíróság döntését ezen a linken tekintheti meg eredeti angol nyelven.
Tovább a kategóriában: « Összefüggés a Szcientológia és más vallások között - írta Fumio Sawada	A vallás ismérvei – írta: Frank K. Flinn, Ph.D. »

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Gyermek elhelyezése megyezéssel | Válás, válóper, gyerektartás, vagyonmegosztás, elvált
Figyelem! Ez a cikk több mint 60 napja íródott, ezért előfordulhat, hogy a benne lévő információk már nem aktuálisak és nem a hatályos joganyagot tartalmazzák! A gyermek elhelyezése azt jelenti, hogy a válás során a házasságból származó kiskorú gyermek vonatkozásában el kell dönteni, hogy a gyermek hol, tehát melyik szülőnél lakjon. A gyermek elhelyezéséről nem csak a bíróság dönthet. Sőt, a legjobb, ami ebben a kérdésben történhet, ha Ön és a párja erről meg tudnak egyezni. Lássuk, milyen módon lehet erről megegyezni?
1. A gyermek elhelyezése a válóper folyamán megegyezéssel
A gyermekelhelyezés kérdésében elsősorban Ön és a párja döntenek. Amennyiben sikerül megállapodni, az Önök egyezségüket az eljáró bíróság hagyja jóvá.
Ha Ön ún. közös megegyezéses válással válik el a társától, akkor a gyermek elhelyezésében való megegyezés kötelező.
Önnek és párjának a gyermek elhelyezésében úgy kell megegyezniük, hogy az a gyermek testi, értelmi és erkölcsi fejlődését a lehető legjobban biztosítsa. Hiába van egyetértés e kérdésben Önök között, ha a gyermek elhelyezésére vonatkozó egyezség egyértelműen ellentétes a gyermek érdekével, a bíróság azt nem hagyhatja jóvá.
2. A gyermek elhelyezése válóper nélkül megegyezéssel
Ahhoz, hogy a gyermek elhelyezésére sor kerüljön, nem feltétel, hogy válóper induljon meg. Előfordulhat például, egy házaspár egyik tagja különköltözik, és ezért meg kellene állapodni arról, hogy a gyerek kinél legyen.
Akár válóper során, akár azon kívül állapodik meg Ön és párja a gyermekelhelyezés kérdésében, az egyezségük tartalmát alaposan meg kell fontolniuk, hiszen az mindenkor köti Önöket, és az egyezség utóbb történő megváltoztatására nem akármikor és akárhogy kerülhet sor, azt a törvény szigorú szabályokhoz köti.
Egy ráadás jó tanács a gyermek elhelyezéséhez:
Ha Önnek lehetősége van rá, törekedjen arra, hogy megegyezzen a párjával a gyermekük elhelyezéséről, különben hosszas és kellemetlen eljárásban a bíróság fog erről dönteni, és igazán senki nem fog jól járni. Az ilyen jellegű megegyezésben személyesen is tudok segíteni.
Gyermekelhelyezés: ha meg tudunk egyezni a társammal
A gyermekelhelyezésnek azt nevezzük, hogy a válás során a házasságból származó kiskorú gyermek vonatkozásában el kell dönteni, hogy a gyermek hol, tehát melyik szülőnél nyerjen elhelyezést. De mitől függ, hogy kinél lesz a gyermek?
1. Gyermek elhelyezése a válóper folyamán
2. Gyermek elhelyezése, ha nincs per
Ha Önnek lehetősége van rá, érdemes megegyeznie a párjával a gyermekük elhelyezéséről, különben hosszas és kellemetlen eljárásban a bíróság fog erről dönteni. Az ilyen jellegű megegyezésben személyesen is tudok segíteni.
Eddig 30 hozzászólás született.
Szigeti Krisztina hozzászólása:
Tisztelt Dr. Mészáros Ádám ! Élettársammal közösen hitelből vásároltunk egy ingatlant 50-50 %-os részarányban. kapcsolatunk megszakadt , vagyonmegosztási egyezséget kell kötnünk a házzal kapcsolatban, másunk közösen nincs csak a saját bútoraink.
Van valami sablonszöveg vagy forma erre vonatkozóan ? Nem igazán tudjuk hogy minek kellene benne lenni egy ilyen egyezségben. Ebben szeretnék segítséget kérni. Vagy esetleg valami olyan oldalnak a nevét ahol találok sablont.
Tisztelettel: Szigeti Krisztina
2010. 10. 10. - 18:54
Lukács Anita hozzászólása:
Tisztelt Dr. Mészáros Ádám ! Válóper van folyamatban azon belül a gyermekelhelyezés.3 közös gyermekünk van a férjem a nagyobb gyermekre tart ígényt már túl vagyunk az igazságügyi szakértőn . A nagyobb gyermekem jelenleg fejlesztéseken vesz részt, mert hiperaktív- figyelem zavaros-.
A bíró a gyógypedagógus (aki nap mint nap foglakozik a gyermekkel) figyelmen kívül hadja és a pár perces esetleg pár órás(de a legutolsó 20 perces volt) igazságügyi szakértői véleményt tekinti előnyben.Továbbá a Bíróságon pártosságot véltem felfedezni a férjem javára.
A meghallgatások során az én tanúimat szinte nem hallgatták meg ellentétben a férjem tanúival. és az ügyvédem nem igazán áll a helyzet magaslatán.
Ez ügyben kérném segítségét, volt-e arra példa, hogy pártosság miatt bírót cseréltek(és ez lehetséges-e)
A bíróság csak is az igazságügyi szakértőtől kaphat véleményt?
A gyermekem egészségére való tekintettel(asztmás) és a további megpróbáltatásoknak nem is szeretném ki tenni mivel a hiperaktívitása miatt is elég nehéz neki a foglalkozások és nem szeretném hogyha az eddigi eredmények romlanának és ezt meg tehetem-e?
Tisztelettel:Lukács Anita
2010. 10. 19. - 11:33
Hogyan lehet a gyermekelhelyezést válás nélkül rendezni megegyezéssel? Most megegyeztünk, hogy a gyerekek nálam maradnak (férjemnek szeretője van, el akar hagyni), de mivel még sokáig egy fedél alatt lakunk, nem szeretném, ha az esetleg megromló viszony miatt ez megváltozna. A gyerekek egyértelműen hozzám ragaszkodnak, szeretném, ha velem maradhatnának, és együtt. (3 kiskorú)
2010. 11. 26. - 10:33
Boldizsár Mária hozzászólása:
Tisztelt Dr. Mészáros Ádám ! Nekem van egy 28 hónapos fiam,nem voltunk házasok “csak” apasági papirom van.Együtt éltünk 6 évig,de soha nem volt hozzám bejelentve.Most 2 hónapja elhagyott,önszántából fizet 15000 gyerektartást.Kamionsofőrként dolgozik,keres átlagosan 250000-et,de csak minimálbérre van bejelentve.Kell-e,érdemes-e nekem bírósághoz fordulnom gyermekelhelyezés és gyermektartás ügyben?
2011. 01. 10. - 21:53
Problémám a következő: férjemmel 10 éves házasság után megromlott a kapcsolatunk mostmár közel 1 éves civakodás után eljutottunk a válóper beadásáig vagyis úgy döntöttünk jobb ha külön folytatjuk tovább.Átlagba véve mindenben megegyezünk csak 2 kiskorú gyermekünk elhelyezéséről nem tudukn ugyanis mindketten ragaszkodunk hozzájuk. Mindkét gyermek velem szeretne maradni de az apjuk nem hajlandó belenyugodni azt hajtogatja majd megszokják nélülem.Konkrétan az lenne a kérdésem hogy neki itélheti-e a biróság,kikérdezik-e a gyerekek véleményét(11,8 évesek)és válóper előtti elhelyezést kérhetünk-e?Nekem nem kell a gyerektartás sem csak a 2 kislányomat nyugott körülmények között szeretném nevelni.Válaszát előre is köszönöm és izgatottan várom!
2011. 03. 07. - 14:22
Nagy Natália hozzászólása:
Az lenne a kérdésem, hogy jelenleg gyeden vagyok, de a férjemmel nagyon megromlott a kapcsolatunk és válni szeretnék. Elvehetik e tőlem a kislányomat(ő most 17 hónapos). Nincs semmilyen káros szenvedélyem nem vagyok kicsapongó csak egy kötelességtudó anyuka -ezt azért írtam le, hogy kb. jellemezzem magam-, tehát elvehetik tőlem a kicsikémet( válás esetén). Mivel most csak gyedet kapok.
2012. 03. 09. - 13:02
Az a problémám hogy a párommal nem voltunk házasok de született egy közös gyermekünk aki most 3 éves.a kapcsolatunk megromlott és én találtam egy másik férfit akivel szeretnék közös életet és most született meg a kislányunk.az előző párom viszont el akarja venni tőlem 3 éves kislányomat.a bíróságra beadtuk a kérelmet az elhelyezésre közös megegyezéssel de úgy kaptam meg az idézést mintha le akarnék mondani a gyermekemről én vagyok az alperes.most ugyan még együtt élünk a kislány miatt mert nem engedi hogy együtt legyek vele csak akkor ha itt vagyunk nála.még nincsen bírósági határozat de ő irányít hogy hol lehet a gyerek.velem nem engedi.munkahelye nincsen nekem volt több is.nem tudom mit tehetnék hogy visszakapjam a kislányomat.nem élhetek vele a zsarolás miatt mert az új életem romokba fog törni miatta.az ok amivel védekezik hogy messzire akarok költözni a kisbabámmal meg az új párommal és ő nem fog ennyit utazni.ha én akarok elmenni utazzak én.mit tehetnék hogy a kislányommal lehessek?ellopni nem fogom mert nem tartom jónak de nem tudok így tovább élni vele.a bírósági tárgyalás egy hónap múlva lesz.a kérelemben kértem hogy ideiglenesen míg nem teremtek biztos hátteret a gyerekeknek addig maradjon a kislány az apánál de ha már korlátoz és ellenem neveli a gyereket akkor jobbnak láttam ha itt vagyok de nem tudom elvinni.kérem segítsen mert nem tudom hogyan tudnám ezt a helyzetet normalizálni.szándékosan hátráltat.érzelmileg is zsarol a kislánnyal meg manipulál. előre is köszönöm válaszát tudom ez eléggé faramuci helyzet.
2011. 03. 23. - 15:20
Patricia hozzászólása:
HeyLenne ke9t ke9rde9sem. Az első, hogy a me1sodik tf6rve9nykf6nyvben olvashatf3 faj ke9pzettse9gekne9l van 1-2, ami azt edrja, hogy az adott kaszt auatamtikuson megkapja Af vagy Mf-on. Ez karigenere1le1sne1l alkalmazhatf3?A me1sodik ke9rde9sem pedig, hogy akkor egy Mf megve9tele9het nulle1rf3l annyi KP kell, amennyi az Mf e9rte9kne9l olvashatf3, vagy Af+Mf e9rte9k? Valheru hozze1szf3le1se1ra a ve1lasz nem teljesen e9rthető ebből a szempontbf3l.Előre is kf6sz a ve1laszt!Emylion
2012. 10. 01. - 00:19
Tiszetlt mindeki olyan gondom volna hogy tavaly összelelváltam mivel külön költöztem a férjemtől a vállás során közös megegyezéssel a gyerekek nála maradtak. a költözésem során magammal vittem a 3 gyereket meg ami kelhet a 3 gyerek neveléséhez auto meg minden mivel 3 beteg gyerekem van a vállás során kiderül hogy hosszú évkig hazudott a vagyon illetően mert minden csak az őó nevén van na de én azért kiszedtem belöle egy kis pénzt amivel tudtam tovább boldogulni .. vettem saját kis házat magamnak! a gyerekkel tartottam akkor ia kapcsolatott mint most is ha tudok megyek hozzájuk ….de most olyan helyzett van hogy a volt uram súlyos beteg rákos olyannal fenyegetőzik hogy a gyerekek gyámságát másnak mert nem tart alaklmasnak a gyereknevelésre….felhivott nem is olyan rég hogy visszamenék e gyerekekhez de csak úgy hogy a családjából mindig kapnák ellenőrzést mit csinálok hová megyek::: ez süket duma azt tudom most meg a nővéremmel üzenget megszbaj mikor mehetek a gyerekekhez…..1lyan kérdésem volna mi elég sok a lényeges kellene most és a gyámság az enyém lehet e ha ő meghal attol függetlenül hogy jóval szegényesebben élek( tiszta vagyok van kaaj fütés annyi hogy munkám nincs) 2ha végrendelett ir hogy kizár a gyámságból mit tehetek vagy van e ilyen egyáltalán!? 3 olyan kérdésem volna hogy a válsom során csak a gyerek elhelyezéséről esett szó vagyonról nem mert minden az ő nevén van mivel még a házzaság előtt szerezte de a házzaság során épült a ház … szóval szerintem igen bonyolult minden de csak van megoldás! ja és a gyerek csak azért vannak ott mert a vagyott ők öröklik és a az ex családja gondozza a gyerekeket most hogy ő beteges. meg is tesznek mindent érte hogy náluk maradjon befolyásoltják az exet mikor mi legyen!
2011. 06. 15. - 10:15
Azzal a kérdéssel fordulok Önhöz, hogy 7 év élettársi kapcsolat után kölönváltunk a párommal. Van egy 3 éves közös gyermekünk, illetve volt páromnak van az előző kapcsolatából 6 éves gyereke. Én nevelem a közös gyermekünket.Nettó jövedelme 90.000 FT. Előző gyermekének 15.000 Ft-ot fizet, nekem 10.000 Ft-ot. Bírósághoz eddig még nem fordultam. Mekkora összeget igényelhetek tőle ezek alapján?
2011. 07. 25. - 22:44
Maritt hozzászólása:
Me9g egy vare1zste1rgy f6tlet felmerfclt benenm:Elemi Erő teljes ve9rt:1-es kategf3rie1jfa kisuge1rzf3 vare1zsjel: 20 manapont10E elemi erő aure1ba forme1zva: 40 manapontEzt egy kis bőr mede1lra felkarcolva, ezt nyakba akasztva fagy, hogy a rove1sos (karcolt) fele a mellkasomhoz e9rjen. Megoldhatf3 avagy sem?Ezzel ele9gge9 le venne9m a csapat te1rsaimrf3l azt a plusz terhet, hogy folyton engem kelljen vigye1zniuk.
2012. 10. 01. - 00:04
Válás közös megegyezésel nem hinném, hogy van. Csak valamelyik fél elfogadja a helyzetet. Olyan nincs, hogy mindkét fél jól jár és nem sérül senki.Ha valaki elvált már és közben tuti a kapcsolatuk és persze mindenben megegyeztek és mindenki “boldog” , akkor az írjon. Kíváncsi vagyok a közös megegyezésre :)
2011. 09. 20. - 00:31
Két hét múlva lesz az első tárgyalásunk, a válókeresetet én adtam, elhidegülés miatt. 10 éve élek férjemmel és közel egy éve született gyermekünk. Férjem terhességem alatt teljesen elhanyagolt és elfordult tőlem,és a pici megszületése után sem lett jobb a helyzett, pedig többször leültem vele beszélni a problémánkról, de se a gyermek se én nem érdekeltük. Időközben megismerkedtem valakivel, aki babástól együtt elfogadna. Férjem nagyon mérges és nincs közöttünk közös megegyezés, mert most hírtelen ráébredt, hogy van családja, és azt mondja, most már, hogy megszerette a picit kell neki. Persze szerintem ez csak ürügy, indább büszkeségről van szó. Mindenki azt mondja, hogy nem vehetik el tőlem a kisbabámat, mert nem iszom és nem szedek nyugtatót sem, és nem viselkedek felelőtlenül, de a férjem a hűtlenségre hivatkozva, azt mondja, hogy el fogja venni tőlem. Ön szerint ez lehetséges? Mennyi ideig húzodhat el ez az egész? És addig nem is költözhetek külön a férjemtől, míg nem választanak szét minket? Férjem az idő előrehaladtával próbál egyre jobban megfélemlíteni és a szabadságomat is folyamatosan korlátozni akarja. Eddig helyt áltam, de félek, hogy egy idő után sikerül neki félelemben tartania. Próbáltam rávenni, hogy forduljunk szakemberhez, hogy közös megegyezéssel váljunk el, de hallani sem akar róla, annyira haragszik rám, hogy találtam magamnak valakit. Szerinte a bírónak is unszimpatikus leszek, hogy ilyen kiskorú gyermek mellett lett valakim. Igaz a férjem mellett már több, mint egy éve se embernek, se nőnek nem érzem magam, mert annyira semmibe vett.
2012. 01. 11. - 22:18
Mi a különbség a gyermek “közös felügyelete” és a “közös elhelyezése ” között.?
A közös felügyelet vagy elhelyezés esetén kérhető e az apától tartásdíj?
2012. 03. 08. - 14:39
A problémám az lenne, hogy a párommal megromlott a kapcsolatunk. Nem vagyunk házasok, de 6 éve vettünk egy lakás és közös háztartásban élünk. A lakás 2/3 részét kp-ba fizettem ki, az 1/3 részt pedig hitelt vettünk fel. A kp saját részből fizettem a párom nem adott bele semmit vagyis nem volt neki. Sajnos még a fele ingatlant is a rá írattam. Bíztam benne. A hitelt az elmúlt hónapokban közösen fele-fele arányba kifizettük. 3 évvel ezelőtt megszületett a közös gyermekünk. De párom közben hűtlen volt, már a gyermek megszületése előtt és után is. A páromnak még mindig megvan a szeretője. Ezt bizonyítani nem akarom, szerintem nincs értelme. Az biztos hogy mióta a közös ingatlanunkban élünk Ő is tett bele pénzt. De felújításoknál nagy részét én tettem bele szülői segítséggel. Én kértem Őt, hogy oldjuk meg a problémát, szerettem volna hogy egy család maradjunk, de mára már belefáradtam a a folyamatos hazugságaiba. Szeretnék a párommal megegyezni tisztességesen, gyermek és ingatlan ügyben is, de a párom csak a saját magáét hajtja. Szeretné hogy én menjek ki az otthonunkból, és Ő majd kifizeti az ingatlan felét. Ebbe nem nagyon akarok belemenni mert ahogy leírtam igen nagy részem van a házban elméletileg(sajnos papíron a fele). Ezzel azt akarja, hogy a gyermeket többet láthassam és akkor nem fog elköltözni egy másik városba. Próbál engem így manipulálni. Nem akarom a gyermeket elszakítani az anyától, de a gyermek nevelésében én is részt akarok venni úgy mint Ő, mivel nagyon szeretem a gyermekemet. Kérem tanácsát, mi tévő legyek? Hová kellene fordulni?
2012. 04. 18. - 13:09
DÉKMÁR KRISZTIAN hozzászólása:
TISZTELT URAM 13 ÉVET ÉLTEM EGY ÉLETTÁRSI KAPCSOLATBAN EGY NÖVEL 3-ROM HETE A GYEREKEMEL EGYÜT IT HAGYOT BENÜNKET ÉS NEM HAJLANDO A GYEREKEL SEM MEG VELEM SEM TARTANI A KAPCSOLATOTT NEM FÉR BELE AZ ÉLETÉBE A GYEREK ÉS SE SZO SE BESZÉD CSAK ITT HAGYOT BENÜNKET NEKEM EZ EGY HÁLÁS FELADAT MERT IMÁDOM A GYEREKEMET MUNKA HELY MELET TUDOM OVODÁBAN JÁRATNI MEGYEK HOZOM VISZEM GONDJÁT VISELEM NEKEM NEM NYÜG ÉS NEKEM BELE FÉR AZ ÉLETEMBEN KÜLÖN LAKÁSUNK VAN AMI CSAK AZ ENYÉM ÉS A KIS LÁNYOM É
MIT LEHET EZEL A NEM ANYÁRA VALO ASZONYAL TENI JOGI UTON
2012. 05. 14. - 13:59
Párommal (nem vagyunk házasok) és 6 éves fiammal Budapesten éltünk két évig.
Most párom vissza akar menni szülővárosába Spanyolországba. Én ott nem kaptam, csak 350 km-rel arréb, szintén egy spanyol városban. Minden héten utazhatnék 700km-t. Az ok: “nem akar mindent előröl kezdeni”, vagyis új emberek megisreésébe időt fektetni.
Én akkor már azt mondanám, maradjunk Budapesten. A fiam mehetne iskolába ott, stb. Vagy legalaább is éljünk együtt ott, ahol én munkát kaptam.
Van neki joga a gyereket elvinni? Van jogom Budapesten tartani a gyereket?
Megjegyzem, hogy nagyrészt az én kersetemből élünk, sohasem volt egy rendes munkaja. Ha a szülővársába költözik, akkor vannak tervei, de vagy az én fizetésemből, vagy a szüleiből élne. (Néha úgy gondolom, nagy balek vagyok.)
Ezt a témát felvetni nála azonban udvariatlanság.
2012. 08. 08. - 16:52
Helyesen: Én ott nem kaptam állást, csak 350km-rel arrébb.
2012. 08. 08. - 22:25
(Orszagnevek, adatok, stb. meg lettek valtoztatva.)
2012. 08. 08. - 22:40
2006-ban váltunk el a férjemmel. Gyermekünk velem élt folyamatosan.
Nagyon sokszor előfordult, hogyha az apuka látni akarta a kisfiúnkat nekem kellett elvinnem hozzá, mert ő nem volt hajlandó eljönni érte, de a gyermekünk érdekében és lelki nyugalmára való tekintettel szó nélkül elvittem hozzá.
2011-ben lett egy kapcsolatom, akivel 2012. augusztusában összeköltöztünk. Gyermekem és párom közötti kapcsolat nagyon jól alakult.
Amikor a volt férjem megtudta, hogy elköltözünk az akkori lakóhelyünkről, beadta a gyermekelhelyezési pert. Nála a körülmények sem megfelelőek. Kisfiam januárban lesz 12 éves, annyira telebeszélte a fejét, hogy a gyermekem azzal támadott minket, hogy azt mondta apa, hogy itt senki nem fog szeretni, és készítsen ki minket idegileg amikor csak tud. Kéthetente jön a kisfiúnkért és elviszi hétvégére. De mindig cirkuszol mikor kikísérem a kisgyereket! Neki csak a távolság a legnagyobb problémája, mert eddig kényelmesebb volt, hogy én vittem a helyébe a kisgyereket!
1 hét múlva lesz a tárgyalás
1 hét múlva lesz a tárgyalás ez ügyben.
2012. 11. 28. - 09:01
Azt szeretném megkérdezni, hogy a közös lányunk jelenleg 14 éves, és Ő velem szeretne maradni, viszont nekem nincs fix jövedelmem, az Édesapjának viszont igen.
A bíróság dönthet a Férjem javára a gyermekelhelyezés ügyében annak ellenére, hogy a lány velem akar maradni?
2013. 07. 31. - 16:43
Jani48 hozzászólása:
Egy gyermek elhelyezési per indítását tervezem,mert a jelenlegi párom életvitele erre kényszerít,a közös gyermekeink érdekében. Előző házasságomból van 3 gyermekem.
Mostani élettársammal 2003-ban, önkormányzat előtt,hivatalos élettársi kapcsolatot létesítettünk,mivel az összeköltözéshez a szolgálati lakásomba,a BV. kérte az élettársi kapcsolat igazolását. Szolgálati nyugdíjas vagyok. Született egy közös lányunk aki párom folyamatba lévő válásakor az ö párja nevét kapta,ivel a válásakor megtámadta a közös megegyezésüket.Válásuk befejeztével nevemre vettem gyermekem. Sajnos kiderült,párom nem fizette a lakbért,rezsiket,annak ellenére,hogy a teljes jövedelmem letettem az asztalra. Rendszeres lett a villany kikapcsolás,ha csak 1 hónapra is bíztam rá! A végén kiderült sem lakbért,sem gázt nem fizetett,csakhogy addigra több százezres tartozást halmozott fel,az értesítőket ,felszólításokat eldugta,én pedig azt hitte e-téren minden rendben! A több mint félmilliós adóssággal nem tudtam mit kezdeni,kilakoltatás lett a vége! Megjelent a gyámügy a gyerekek miatt (élettársam egy lány gyermeket hozott kapcsolatunkba),hogy van-e hová mennünk,mert ha nincs,intézkednie kell a gyermekek elhelyezéséről. Szüleim befogadtak minket. Itt titokban abbahagyta a fogamzás gátló szedését,és újból gyermeket várt,amit elfelejtett közölni velem. A szüleim és én voltunk az utolsók akik megtudtuk,a faluban már régen tudták,szüleim is onnan tudták meg,én meg a szüleimtől,és csak ezután mondta el párom,sírva mintha véletlen lenne!
Beköltöztünk Kalocsára..itt megjelentek szeretők,volt akitől terhes lett,titokban abortusz,volt akit a lányunk buktatott le! A számlákkal szintén gondok voltak ugyan az, nem akart semmit sem fizetni,ha kellett kilopta pénzt pénztárcámból. Mindeközben előtte szüleim vettek fel hitelt nekünk,3 milliót gépkocsira,azzal,hogy azt 10 évig fizetjük! Ezt egyedül fizetem már 5 éve! Párom állítja semmi köze a gépkocsihoz,annak ellenére,hogy a megállapodást a szüleimmel,mint tanú,ö az egyik aláírója! Kalocsán albérletről albérletre jártunk,mert nem győztem helyrehozni a nemfizetéseket! Ránézetem a lányainkra,és kitartottam,megbocsájtottam a félrelépéseit!
2011 januárban ugy döntöttem,költözzünk el Kiskunmajsára,mert megértettem,elfogadtam mi a baja,hogy hiányzik neki a szülei,testvérei,barátai!
Ahelyett,hogy a kapcsolatunk jobb lett volna,csak romlott! Igy albérletbe költöztünk,kivettünk egy családi házat. Jelenleg a lakás tulajdonosával,közös Kft-nk van. Ideköltözésünk után,szinte teljesen elmaradt a házasélet,illetve nagyon ritka lett,miközben azt hallgattam,hogy öt ki akarja….! Megtaláltam az eldugott fogamzás gátlót. Most már az interneten férfiakkal folytatott beszélgetéseiből bizonyítani tudom,hogy mindvégig szertői voltak,nem is egy!
Ahol megjelent dolgozni,ott szerető is lett,vagy beleszeretett valakibe! Jelenleg 1 alkalmi szex, 2 tartós szerető, 1 nél többet érzett mint barátság, most 4 hónapja van 1 újabb barát akinél alszik mikor eljövök dolgozni, Ugyan akkor további 2 férfival randizott mellette még és további randikat tervez más férfiakkal,szexet is kilátásba helyezve! Törzshelye van a,,Vadász,, nevű kocsmában! Ahhoz,hogy mindezeket megtegye, egyedül kellett hagynia éjszakákra míg dolgoztam a gyermekeinket! Ezek szerint otthagyta a 2 éves és 7 éves lányokat a 13 éves lányára?! Ezen kapcsolatokat ma is folytatja!
Mindemellett jöttek az újabb fizetési gondok,mivel csak az én jövedelmem maradt! 5 éve nem láttam a jövedelmét,ö mindenhol egyedölállónak adta adja ki magát! 10-30ig én gondoskodtam róluk,mert max 5 napig tartott a 100 ezres jövedelme,úgy,hogy élelem nincs, számlát albérletet nem fizetett,de pénz is eltűnt! 3 éve Birkózunk a tulajdonossal vele,semmi hatás nem volt! Kikapcsolták villanyt tavaly augusztusban,úgy tettek fel kártyás órát,hogy lekellet tennem 100 ezret (360 ezer számlát halmozott fel,vízdíjat 100 ezret) mivel közöltem addig nem vagyok hajlandó fizetni,mig le nem teszi közösbe a jövedelmét,igy keletkeztek az adósságok,de ettől függetlenül továbbra is álltam a család fenntartását,élelmezés,meg mindent! Megegyeztünk a tulajdonossal,hogy fizetem fele albérletet,fele villany törlesztést részletét! Ennek ellenére semmi változás nem volt a kapcsolatunkban! Tavaly novemberben,mikor fizetnie kellett volna,nem tudott.40 ezrek tűntek el a jövedelméből 2 nap alatt! Péntek hétfő reggelre, 76 ezerből,nem tudta kifizetni a részét! Se élelem,se számla,se pénz! Nemtudta megmondani hol a hiányzó 40 ezer! Ekkor a tulajdonos közölte vele,,Erika eddig nem szóltam bele,mert semmi közöm hozzá,de már látom csak arra játszol,hogy a Jani minden pénzét elszedd,igy 20. ig kapsz határidőt a részed kifizesd,vagy kikel költöznöd,, Most már tudom,az éjszakai bulik,a szeretők amire költötte! 7 hónapja már havi 58 ezret fizettem,akkora volt a párom elmaradása! Úgy döntöttünk a tulajdonossal,hogy ne fizessem ki a következő havit,mert addig mig azt látja kifizetem,ö ugyan nem fog fizetni! Élettársam erre az időpontra teszi,hogy ö független,mert nem szeret! A gyerekek mind a kettőnkhöz ragaszkodnak,sött nagyobbik lányom velem akart maradni,a 10 éves,de megfenyegette,hogy sem anyját,sem a testvérét nem láthatja többet,ezért a lányom meggondolta magát. A gyermekeinknek sokkal jobb életük lehetett volna,és lehetne,ha élettársam is beszállt volna a terhek viselésébe és nem minden rám szakad! A jövedelmünkből ha kifizetünk mindent,autót,albérletet,rezsit,akkor is maradt volna kb 130 ezer csak a családra! Erre még egy kerékpárjuk sincsen? Nem tudok 100 ezres kiesést pótolni! De ehelyett most is a férfiakat hajtja,nem érdekli mit akarnak a gyerekek,vagy én! Úgy gondolom ez az életvitel nem a gyerekeink érdekét szolgálja!
Nem tudom mit tegyek,van e esélyem egy perben?!
2013. 11. 17. - 09:55
Tisztelt Mészáros Ádám Úr!
Segítséget szeretnék kérni Öntől! 9 hónapos volt a kislányom mikor az apukájával elváltunk. Nálam helyezték el a kislányunkat, apukának heti egy alkalommal 2 óra hossza láthatást állapítottak meg. Jeleztem neki, hogy jöhet többet is, vagy hívhatja, vagy bármi más kapcsolat, de ő nem él ezzel. Eljön a kötelező heti egy alkalomra másfél órára és más kapcsolata nincs a kislányommal. Már egy éve meg nem is egyedül jön hanem hol az anyukájával, hol az apukájával. Szülei erőltetik a láthatást. Mivel küldi a gyerektartást így persze ez neki jár. Tudom nagyszülőknek is jár láthatás, de gondolom azt külön kellett volna szabályozni, de nem szólok semmit. Lassan 3 éves lesz a kislányunk, de apuka a mai napig nem tud vele bánni, gondolom azért is kísérgetik a szülei. 3 évesen elviheti, de a kislányunk nem igazán ismeri, idegenként kezeli, és teljesen felzaklatódik mikor jön. Bölcsődében is jelezték a felzaklatódást, feszültséget rajta mikor jön apuka. Ők javasolták a fokozatos odaszoktatást, mondták lelkileg összetörik, ha egyből elviszi. Mostanában eljátssza hogy álmos, meg hisztizik, hogy hazamenjenek, sokszor ellenséges velük. Én próbálom segíteni hogy jobb legyen a kapcsolatuk, de nagyon nehéz. Mindig várja őket és mikor meg nálunk vannak teljesen ellenséges. Én a gyerekem érdekeit nézem, hogy ne sérüljön, tudom hogy egy gyereknek ugyanolyan szüksége van az anyukájára mint az apukájára. Mit tudok tenni, hogy segítsem a kapcsolattartást ha a másik fél teljesen elzárkózik? 3 évesen elviszi és ha a gyerekem nem akar menni van-e arra lehetőség hogy fokozatosan szokassam az új környezethez és velem együtt? Vagy lehet-e 3 éves kor helyett akár 4 vagy 5 évesen vigye el apuka? A nagyszülőknek milyen joga van elvitel esetén? Tudom hogy azért jönnek, mert apuka nem tud a gyerekével bánni és gondolom ha el is viszi ott lesz a nagyszülőkkel. Persze lehet, csak hogy fog kialakulni akkor az apa-lánya kapcsolat? Kislányomnak apahiánya van, nem nagyszülő. És nagyon ragaszkodik hozzám. Kérem segítsen mit tudok ilyen esetben tenni. Egyébként nagyon kis okos, vidám, örökmozgó kislány, nagyon érzékeny, nagyon szépen fejlődik, csak ezek a dolgok szokták bezavarni! Köszönöm szépen segítségét. Adrienn
2014. 01. 28. - 11:44
Ha esetleg valaki van aki tud nekem tanacsot adni azt megkoszonem. 2006-ban hazssagot kottotunk a mostmar volt ferjemmel, 2008-ban kozos hazat vasaroltunk szuleim segitsegevel akik anyagiakban nagyon sok penzzel jarultak hozza hitel sajat hazukra ez evben megszulettet kisfiunk is. 2010-ben nagyon megromlott a kapcsolatunk a volt ferjemmel ekkor en a szuleimhez koltozttem az akkor 2,5eves kisfiammal. Akkor megegyeztunk hogy a hitelt kozosen fizetjuk nem irasban szoban. Korulbelul 4 honapig minden zajlott rendesen es zokkenomentesen a kicsit elvitte hetvegere a hitel felet fizette, egy ido utan leszarta es befejezete veszekedett, sajnos abba a helyzetbe kerultem mivel nem akarom hogy a szuleim hazat elvegye a bank kulfoldre kellett jonnom dolgozni hogy segiteni tudjak es a kisfiamat ott kellett hagynom az apjanal aki boldogan valalta sajnos olyan szinten ocsarol a kisfiam elott hogy szegenykem nem tudja eldonteni mit akar tudom serul a lelke nagyon is de az hiaba mondom az apjanak hogy azt mond rolam amit akar csak ne a kicsi elott nem tudja felfogni. Mivel en kulfoldon vagyok a kicsi az apjanal el tudja perelni tolem arra hivatkozva hogy en ott hagytam nem foglalkozva vele mikor nagyon jol tudja miert jottem ki? Kerem valaki irjon par okossagot mert nagyon ketsegbe vagyok esve.
2014. 02. 10. - 12:46
Bartók Tiborné hozzászólása:
Tisztel Dr. Mészáros Ádám!
férjemmel 5 éve lesz hogy külön élünk , és a gyerekek nálam vannak . Fiaink 16-és 20 évesek . nehezen de kibékítettem a apjával őket annyira ,hogy hajlandóak voltak elmenni hozzájuk . most viszont , mivel a férjem állandóan zaklatott minket, pedig be vontam sok mindenbe , így úgy döntöttünk gyermekeinkel, hogy indítványozom a válást. De ő erre kitalálta ,hogy akkor viszont ő akarja a kisebbiket hogy a gyermek után járó kedvezményt igénybe vehesse , amit én azért nem tudok mert ő nem mond le a családi pótlékról javunkra .Mit Tegyek????? Én nem írtam meg a bíróságnak ,hogy ő alkoholizált mert nem a lejáratása a célom , viszont ez volt az ok ami mérgezte életünk , és sok titok ,nem megbeszélés stb. vezetett idáig . Tudom miben és ,hogy sok hibát vétettem de a gyerekeket én tartottam el teljesen eddig is és nem éheztünk ,nem iszom nem végzek kivetnivaló tevékenységet ,elismert dolgozó vagyok . a gyerekekkel mindent megbeszélünk .
2014. 03. 02. - 16:34
Aggódó Anyuka! hozzászólása:
Szeretném megkérdezni, hogy 2013 októberében külön költöztem a férjemtől. Van két kiskorú gyermekünk 13 és 15 évesek. Válópert beadtam , zaklatásért feljelentést tettem a rendőrségen , ott meg ígérte, hogy befejezi a zaklatást a vádat ejtették ellene. Apai jogait úgy gyakorolja, hogy a kisebbik gyermeket folyamatosan rángatja, (Persze ő megy mert fél attól ha nem megy engem fog macerálni) amikor látni szeretné a gyermeknek mennie kell. A nagyobbik gyermek valójában nem érdekli mert Őt nem tudja rángatni. Nem tudom megakadályozni,mert akkor azt mondja nem fizet ha nem láthatja a gyermekeit. Teheti e hogy akár hetente többször is látni akarja a gyerekeket?Vagy szabjak gátat a láthatásnak?Tudni szeretném , hogy amíg a gyermek elhelyezésről nem hoz a bíróság végzést mit tehetek?
Üdvözlettel : Aggódó anyuka
2014. 03. 21. - 16:23
Feleségemmel válni készülünk 5 év házasság után és van két kiskorú gyermekünk. Szeretnénk mindenben megegyezni, de én is szeretném, ha a gyerekek nála maradnak, akkor biztonságban tudhassam őket, és persze a közelemben. A közös megegyezésben kérhetem-e, hogy láthassam, hogy a következő években hol, miből fognak élni, megszabhatom-e, hogy életvitelszerűen nem kerülhetnek másik városba és mit kérhetek maximális láthatásnak? Jelenleg külön élünk, ő a gyerekekkel a szüleinél és akkor mehetek a gyerekekért, amikor akarok, vihetem őket. Próbáljuk a gyerekek érdekét nézni legelöl, de nem szeretném, ha bármilyen váratlan esemény elé lennék állítva. Feleségem jelenleg gyesen van a 15 hónapos kislányunkkal. Nekem a gyermekeim a legfontosabbak, csak az ő érdekeiket próbálom nézni. Látni akarom őket felnőni, gondoskodni szeretnék róluk. Nekem van lakásom, nem rossz fizetésem, feleségemnek jelenleg szüleinél lakik, gyesből él. Szeretnék tisztába lenni a lehetőségeimmel. Válaszát előre is köszönöm! Tisztelettel, Imre
2014. 04. 22. - 16:22
Silvia hozzászólása:
Egy nehez helyzettel allunk szemben!A fiammal 5 evvel ezelott koltoztem Londonba annak remenyeben jobb eletkorulmenyeket tudok biztositani gyermekmenek!Mielott kijottunk ide elvaltunk a volt parommal es engedelyezte a gyamhatosagnal hogy kihozhassam a kisfiamat magammal!Innentol nem sokat talalkoztak inkabb internetes kapcsolat tartas alakult ki koztuk!Az en eletem viszont nem ugy alakult ahogy en azt szerettem volna!atmentunk egy ket nehezsegen!most mar kiegyensulyozodott a helyzetunk de most viszont a fiam ugy dontott neki elege van es haza szeretne koltozni az apukajahoz huzamosabb idore es jobban megszeretne ismerni az apikajat, valamit haza vagyik az otthoni csladhoz!Szeret bennunket itt es mi is nagyon szerettyuk de sajnos a viszonyunk egymassal nagyon megvaltozott!Valamint ugy latom a fiam nemtud itt Londonba beilleszkedni az itteni gyerekek koze olyan mintha ez nem az O vilaga lenne!Pszichologus is foglalkozott vele, de semmit nem segit hosszabb tavon!A kedes az volna lehetseges e az a megoldas hogy a fiam ideiglenessen huzamosabb idore haza koltozzon az apukajahoz megtapasztalja ,hogy atttudja erezni hogy hol erzi jobban magat,hogy hol tud jobban boldogulni!Nekem mint anyanak ez nehez helyzet de nem tarthatom magam mellett ha O menni akar es ez az erzes gyotri nap mint nap!
2014. 04. 24. - 09:30
Rőczei Gábor hozzászólása:
A feleségem házasságtörő velem lakott és velem aludt! miközben én dolgoztam egy másik férfi vel talalkozgatott és le is fekudtek! Mikor ezt megtudtam o kijelentette nem szeret valni akar!
én béke párti vagyok de o azóta már nem is azzal akivel megcsalt hanem egy másik férfival költözött össze ez a megcsalas és ez hogy össze költözött ezzel a másik férfival 2-3 hónap alatt zajlott le! Eb eljiltoztem
2015. 06. 07. - 11:40
én béke párti vagyok de o azóta már nem is azzal akivel megcsalt hanem egy másik férfival költözött össze ez a megcsalas és ez hogy össze költözött ezzel a másik férfival 2-3 hónap alatt zajlott le! Eb elköltöztem! Ván egy 4 éves kislányunk akit o akár mindenképp én felek ha így folytatja tovább egyik pasira a másikra mit fog llátni a gyerek én albérletben vagyok 97000 ft a fizetésem ebből 35000 a lakbér 15000 a rezsi (nyáron) és meg adók neki 15000 ft gyerektartas mivel azt mondtad nekem hogy a kulonelestol kell számítani! O pedig 2 fizetésből el mivel a kislanyunkra a Huga vigyáz ott el velük o is o nem dolgozik jah és o akár válni mindenképp itt mik az eselyeim és a teendoim???
2015. 06. 07. - 11:47
Ancsa: Kedves Mindenki! Lehet mutogatni, de ebben az...
Gábriel: Tisztelt Ügyvéd Úr! Férjemtől 21 év után...
Mr Dékány.: Szüksége van egy személyes vagy üzleti hitel...
Ádám: Hű de szétbasztátok ezt a topikot, Miszter Hitelek!
fbodog: T. Ügyvéd Úr! A feleségem évek óta itt hagyott az...

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


2.1 főállású mezőgazdasági termelő: az a személy, aki nem rendelkezik munkaviszonyból vagy más nem önálló tevékenységből származó jövedelemmel és a mezőgazdasági termelő tevékenységből származó árbevétele meghaladja az összes árbevételének 50%-át;
7. mezőgazdasági termelő tevékenység: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 3. § 11. pontja szerinti tevékenységek közül a 01.11–01.50 és 01.70 szakágazatba tartozó tevékenység;
8. mezőgazdasági termelő tevékenységből származó bevétel: a mezőgazdasági termelő tevékenységet folytató gazdálkodó gazdaságából – a növénytermesztés, kertészet, és állattenyésztés ágazataiból – származó termékek értékesítéséből származó bevételek összege;
9. gazdaság vezetője: a gazdaság részét képező ingatlanok – beleértve a termőföldet is –tulajdonjogával vagy bérleti jogával rendelkező, tevőleges mezőgazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozó;
10.2 működtetési időszak: e rendelet szerinti támogatási kérelmet jóváhagyó határozat véglegessé válását követő év január 1-jétől számított ötödik naptári év végéig terjedő időszak;
12.3 tanya: az a külterületi lakott ingatlan, amely az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként vagy majorként szerepel, továbbá az az ingatlan, amely kivett területként, alrészként kivett területként, mezőgazdasági területként vagy lakóház, udvar, gazdasági épületként van nyilvántartva és megfelel a termőföldről szóló törvényben található tanya fogalomnak;
16. életvitelszerű tartózkodási hely: az ügyfél azon – bejelentett és a lakcímet igazoló hatósági igazolványban szereplő – állandó vagy ideiglenes tartózkodási helye, ahol az év nagyobb részét tölti, és rendszerint elérhető, amelyet életkörülményei is alátámasztanak.
(2)4 Amennyiben a támogatás igénylője az 1. mellékletben felsoroltaktól eltérő szakképesítést szerzett, abban az esetben a Herman Ottó Intézet által kiadott állásfoglalással kell rendelkeznie a támogatási kérelem benyújtásakor arra vonatkozóan, hogy szakképesítése megfeleltethető az 1. mellékletben szereplő szakképesítések valamelyikének.
(5)5 A csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban vagy gyermekgondozási segélyben (a továbbiakban együtt: családtámogatási ellátás) részesülő ügyfél a gazdaság vezetésébe az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény szerinti közreműködőt vonhat be. A közreműködő bevonásának tényét teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni, a 4. melléklet szerinti adattartalommal. A teljes bizonyító erejű magánokirat másolatát a közreműködő bevonásának kezdetétől számított 8 munkanapon belül meg kell küldeni a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére, amelyhez igazolást kell mellékelni arról, hogy az ügyfél családtámogatási ellátásban részesül.
(7)6 A Kincstár a (2) bekezdés teljesülése tekintetében a működtetési időszakban az ellenőrzés időpontját megelőző naptári éveket is ellenőrizheti.
(9)7 Az a támogatásra jogosult ügyfél, aki a támogatási kérelem benyújtásakor csatolta az ökológiai ellenőrző és tanúsító szervezettel (a továbbiakban: ökológiai ellenőrző szervezet) a gazdasága vagy annak egy része vonatkozásában kötött szándéknyilatkozatot, a támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtásakor és a működtetési időszak leteltét követő 60 napon belül köteles a Kincstárhoz benyújtani az ökológiai ellenőrző szervezet által kiállított igazolást arról, hogy az ügyfél legkésőbb a működtetési időszak első évének végétől a működtetési időszak végéig szerepelt az ökológiai gazdálkodás ellenőrzési rendszerében a vállalt százalékos mértékben, és az ellenőrző szervezettel mezőgazdasági tevékenységre vonatkozó érvényes szerződéssel rendelkezett.
(10)8 Ha az ügyfél életvitelszerű tartózkodási helye tanyán van, azonban a külterületi ingatlan nem felel meg a 1. § 12. pontjának, vagy nem tanyaként vagy majorként szerepel az ingatlan-nyilvántartásban, akkor az ügyfélnek a területileg illetékes önkormányzat jegyzője által kiállított igazolással kell igazolnia legkésőbb az utolsó kifizetési kérelem benyújtásáig, hogy életvitelszerű tartózkodási helye gazdálkodásra alkalmas. Az igazolást az 5. melléklet szerinti adattartalommal kell kiállítani.
5. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz kapcsolódó 2007–2013 közötti költségvetési időszakban megvalósítandó vidékfejlesztési program 112. intézkedéséhez rendelt keretösszeg, amely 14 391 100 eurónak megfelelő forintösszeg.
(6)9 Az EUME számítás alapjául szolgáló állatlétszámot a napi állományadatok éves átlaga alapján számított állatlétszám alapján kell meghatározni, amelyet a Kincstár a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározottak alapján vezetett nyilvántartásokból állapít meg, amit az állatállomány-nyilvántartásnak is alá kell támasztania.
(7)10 Az EUME számítás alapjául szolgáló területméretet az adott évben benyújtott egységes területalapú támogatás adataiból ellenőrzi a Kincstár, mind a terület mérete, mind pedig a hasznosítás figyelembevétele mellett. Az egységes területalapú támogatással nem érintett területek esetében a terület mérete a földhasználati nyilvántartásból, az SFH érték az ügyfél nyilatkozata alapján kerül ellenőrzésre.
(3)12 A támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtására 2014. május 1. és 31. között, majd ezt követően évente május 1. és 31. között megnyíló kifizetési időszakban, de legkésőbb a működtetési időszak ötödik évét követő év május 1. és 31. között van lehetőség.
(4)13 A kifizetési kérelmet az ügyfél választása szerint elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül, vagy postai úton az ügyfél lakóhelye szerint illetékes kormányhivatalhoz kell benyújtani, a Kincstár honlapján közleményben közzétett nyomtatványon.
(5)14 A nyomtatványt a következő adattartalommal kell a Kincstárnak rendszeresíteni:
9. § (1)15 Ha az ellenőrzés során bizonyosságot nyer, hogy a támogatásra jogosult
(1a)16 Ha az ellenőrzés során bizonyosságot nyer, hogy a támogatásra jogosult a gazdálkodási napló vezetésében több mint fél éves elmaradásban van, a Kincstár határidő tűzésével felszólítja az elmaradás pótlására.
(1b)17 Amennyiben az ügyfél az (1a) bekezdés szerinti határidőben nem pótolja az elmaradást, akkor köteles a kifizetett támogatási összeg 15%-át intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogcímén visszafizetni.
a)18 az ügyfél gazdaságának üzemmérete a működtetési időszak 1. évétől kezdődően az üzleti tervben az adott évre megadott EUME mérettől 20%-ot meghaladóan marad el, akkor az ügyfél köteles a 20%-ot meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 0,5%-át, de legfeljebb évente a kifizetett támogatási összeg 15%-át intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogcímén visszafizetni;
b)19 az ügyfél gazdaságának üzemmérete az utolsó kifizetést követően a véglegessé vált támogatási határozatban a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME mérettől 20%-ot meghaladó mértékben marad el, akkor az ügyfél köteles a 20%-ot meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 0,5%-át, de legfeljebb évente a kifizetett támogatási összeg 15%-át intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogcímén visszafizetni;
(3a)20 Mentesül az ügyfél a (3) bekezdés c) pont szerinti jogkövetkezmény alól, amennyiben igazolja, hogy a 4. § (8) bekezdés szerinti kötelezettségét nem tudja fenntartani a termelői csoport vagy termelői szervezet folyamatban lévő vagy lezajlott felszámolása miatt, és amennyiben a felszámolástól számított 6 hónapon belül igazolja, hogy új termelői csoporthoz vagy termelői szervezethez csatlakozott.
(3b)21 Mentesül az ügyfél a (3) bekezdés c) pontja szerinti jogkövetkezmény alól, amennyiben a 4. § (8) bekezdés szerinti kötelezettségét azért nem tudta fenntartani, mert a termelői csoport vagy termelői szervezet elismerése visszavonásra került, és amennyiben az elismerés visszavonásától számított 6 hónapon belül igazolja, hogy új termelői csoporthoz vagy termelői szervezethez csatlakozott.
(4)22 Amennyiben az ügyfél pénzügyi tervében a működtetési időszak 4. vagy 5. évének végére vállalt mezőgazdasági termelő tevékenységből származó bevétel 40%-ot meghaladó mértékben marad el, akkor az érintett év vonatkozásában az ügyfél köteles a 40%-ot meghaladó elmaradáson túli százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 0,5%-át, de legfeljebb a kifizetett támogatási összeg 10%-át intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogcímén visszafizetni.
(5)–(6)23
d)25 a működtetési időszak 2., 3. vagy 4. évére főállású mezőgazdasági termelővé válik
e)26 életvitelszerűen tanyára vagy 1000 fő alatti lakosságszámú településre költözik legkésőbb a működtetési időszak első évének végéig és ezt a teljes működtetési időszak alatt fenntartja, és ezt nem teljesíti, akkor köteles a kifizetett támogatási összeg 20%-át visszafizetni;
f)27 életvitelszerűen tanyán vagy a Központi Statisztikai Hivatal által a támogatási kérelembenyújtás évének január 1-jei dátummal közzétett helységnévtár alapján 1000 fő alatti lakosságszámú településen él legalább 1 évvel a támogatási kérelem benyújtását megelőzően és ezt fenntartja a működtetési időszak végéig, és ezt nem teljesíti, akkor köteles a kifizetett támogatási összeg 20%-át visszafizetni;
g)28 a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME érték megfelelő százalékát a működtetési időszak 3. évének végére teljesíti és az általa a működtetési időszak 3. évének végére vállalt üzemmérettől 10%-ot meghaladó mértékben marad el, akkor köteles a 10%-ot meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 0,5%-át, de legfeljebb a kifizetett támogatási összeg 10%-át intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogcímén visszafizetni.
b)29 a 4. § (1) bekezdés c) pontja szerinti képzési kötelezettségét, köteles a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni.
(11)30 Az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik, ha a támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó
(12)31 A (11) bekezdéstől eltérően az ügyfélnek kizárólag a támogatási összeg fennmaradó 10%-ához való jogosultsága szűnik meg, ha
b) a működtetési időszak 5. évét követő év május 1. és 31. között benyújtott kifizetési kérelem alapján legfeljebb 10%-kal tér el a 4. évre vállalt üzemmérettől, feltéve, hogy az eltérés nem eredményezi az 5. § (2) bekezdése szerinti üzemméret kategória változását.
12. §32 Az egyes agrártárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 53/2014. (IV. 29.) VM rendelettel [a továbbiakban: 53/2014. (IV. 29.) VM rendelet] megállapított 1. § 2. pontját az 53/2014. (IV. 29.) VM rendelet hatálybalépésekor33 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
13. §34 Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes agrártámogatási tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelettel [a továbbiakban: 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet] megállapított 1. § 12. pontot, 4. § (10) bekezdést, 9. § (7) bekezdés e) és f) pontot és 5. mellékletet a 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet hatálybalépésekor35 folyamatban levő eljárásokban, valamint jogorvoslati eljárásokban is alkalmazni kell.
14. §36 Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló egyes agrár-vidékfejlesztési támogatási rendeletek módosításáról szóló 7/2015. (II. 17.) MvM rendelettel [a továbbiakban: 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet]
a) megállapított 9. § (1)–(1b) bekezdést, (3) bekezdés a) és b) pontot, (3a), (3b) és (4) bekezdést, (7) bekezdés a) pontot a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet hatálybalépésekor37 folyamatban lévő eljárásokban, valamint jogorvoslati eljárásokban is alkalmazni kell,
15. §38 Ahol e rendelet csecsemőgondozási díjat említ, azon terhességi-gyermekágyi segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2015. január 1-je előtt nyílt meg.
2. évének kezdetétől
Támogatási kérelemben tett nyilatkozat alapján
Az üzleti terv részét képező SFHbetétlap alapján
50–66%-ban
Az ügyfél vállalja, hogy ökológiai gazdálkodást folytat legkésőbb a működtetési időszak első évének végétől a működtetési időszak végéig gazdasága teljes méretének
81–100%-ában
Magyarországon elismert, az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon
61–80%-ában
kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet szerinti ökológiai ellenőrző szervezettel kötött szándéknyilatkozat alapján, valamint az üzleti terv alapján, ahol az ökológiai gazdálkodásnak tartalmilag szerepelnie kell az egyes fejezetekben.
41–60%-ában
21–40%-ában
20%-át meg nem haladóan
életvitelszerű tartózkodási helye tanyán vagy a Központi Statisztikai Hivatal által a kérelembenyújtás évének január 1-jei dátummal közzétett helységnévtár alapján 1000 fő alatti lakosságszámú településen van legalább
1 évvel a támogatási kérelem benyújtását megelőzően és vállalja, hogy ezt fenntartja a működtetési időszak végéig.
Támogatási kérelemben tett nyilatkozat, valamint lakcímet igazoló hatósági igazolvány másolata alapján
91–100%-ban vállalja
81–90%-ban vállalja
71–80%-ban vállalja
Az ügyfél átvevő a gazdaságátadási intézkedésben
Támogatási kérelemben tett szándéknyilatkozat a gazdaságátadó és az átvevő részéről, valamint az üzleti terv alapján, ahol a gazdaságátvételnek tartalmilag szerepelnie kell az egyes fejezetekben
Az ügyfél életkora
18–34 év
(A támogatási kérelem benyújtásakor már betöltött életév alapján.)
35–40 év
Az ügyfél csökkent munkaképességű
A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásáról szóló 177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés ea) és eb) alpontjában foglaltak vonatkozásában kiállított szakvélemény, igazolás
A Vhr. 3. § 14. pontja szerint, az ügyfél-nyilvántartási rendszere és lakcímet igazoló hatósági igazolvány másolata alapján
A főtevékenységből származó felhalmozódó jövedelem* aránya az egyszeri tőkejuttatáshoz viszonyítva a működtetési időszak 4. évére
* A számítás módja: Mezőgazdasági tevékenységből származó bevétel – [Kiemelt anyagjellegű kiadások (növénytermesztés, kertészet, szőlő- és gyümölcstermesztés, valamint az állattenyésztés) + Igénybe vett szolgáltatások kiadásai + Bér- és járulékai + Vállalkozói kivét]
5. melléklet az 57/2012. (VI.21.) VM rendelethez39
1 Az 1. § 2. pontja az 53/2014. (IV. 29.) VM rendelet 12. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
2 Az 1. § 10. pontja a 37/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 28. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § 12. pontja a 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet 13. §-a szerint módosított szöveg.
4 A 3. § (2) bekezdése a 33/2015. (VII. 13.) MvM rendelet 9. §-a szerint módosított szöveg.
5 A 4. § (5) bekezdése a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 59. §-a, a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 8. § a) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 4. § (7) bekezdése a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 4. § (9) bekezdése a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 8. § c) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 4. § (10) bekezdését a 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet 12. § (1) bekezdése iktatta be.
9 Az 5. § (6) bekezdése a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 8. § d) pontja szerint módosított szöveg.
10 Az 5. § (7) bekezdése a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 8. § d) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 6. §-t a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 9. §-a hatályon kívül helyezte.
12 A 8. § (3) bekezdése a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
13 A 8. § (4) bekezdése a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
14 A 8. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 8. § e) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 9. § (1) bekezdése a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 9. § (1a) bekezdését a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 8. § d) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 9. § (1b) bekezdését a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (1) bekezdése iktatta be.
18 A 9. § (3) bekezdés a) pontja a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 9. § (3) bekezdés b) pontja a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (2) bekezdésével megállapított, a 37/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 28. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 9. § (3a) bekezdését a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (3) bekezdése iktatta be.
21 A 9. § (3b) bekezdését a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (3) bekezdése iktatta be.
22 A 9. § (4) bekezdése a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 9. § (5)–(6) bekezdését a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 60. §-a hatályon kívül helyezte.
24 A 9. § (7) bekezdés a) pontja a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 9. § (7) bekezdés d) pontja a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
26 A 9. § (7) bekezdés e) pontja a 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet 12. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 9. § (7) bekezdés f) pontja a 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet 12. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 9. § (7) bekezdés g) pontja a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
29 A 9. § (8) bekezdés b) pontja a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
30 A 9. § (11) bekezdését a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 7. §-a iktatta be.
31 A 9. § (12) bekezdését a 35/2017. (XII. 27.) MvM rendelet 7. §-a iktatta be.
32 A 12. §-t az 53/2014. (IV. 29.) VM rendelet 12. § (1) bekezdése iktatta be.
33 A hatálybalépés időpontja 2014. április 30.
34 A 13. §-t a 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet 12. § (3) bekezdése iktatta be.
35 A hatálybalépés időpontja 2014. november 20.
36 A 14. §-t a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (6) bekezdése iktatta be.
37 A hatálybalépés napja: 2015. február 17.
38 A 15. §-t a 7/2015. (II. 17.) MvM rendelet 58. § (6) bekezdése iktatta be.
39 Az 5. mellékletet a 8/2014. (XI. 19.) MvM rendelet 12. § (4) bekezdése iktatta be.


Az Urantia könyv, 31. írás. A végleges testületek
Az Urantia könyv - 31. írás. A végleges testületek
31. írás. A végleges testületek
§ 1. A Havona honosai
§ 2. Gravitációs Hírvivők
§ 3. Megdicsőült halandók
§ 4. Befogadott Szeráfok
§ 5. Megdicsőült Anyagi Fiak
§ 6. Megdicsőült köztes teremtmények
§ 7. A Fény Örömhírhozói
§ 8. A tapasztalattól függetlenül létezők
§ 9. A Világmindenség Építészei
§ 10. A végső kaland
31:0.8 (345.8) A megdicsőült lények e hat csoportja alkotja az örökkévaló végzetet elért eme különleges testületet. Úgy gondoljuk, hogy ismerjük a jövőbeli munkájukat, de biztosat nem tudunk. Míg a Halandói Végleges Testületet a Paradicsomon mozgósítják, és bár ők jelenleg is igen széles körben segédkeznek a tér világegyetemei számára és gondoskodnak a fényben és életben megállapodott világokról, addig a jövőbeli céljuk szükségképpen a külső tér éppen szerveződő világegyetemeiben való segédkezés. Legalábbis az Uverszán ez a vélekedés.
31:0.9 (345.9) A testület a tér világai munkaközösségeinek megfelelően szerveződik és hasznosítja a hosszú és eseménydús felemelkedői létpálya alatt megszerzett társulási tapasztalatokat. A testületbe felvett minden felemelkedő teremtmény egyenlő megítélés alá esik, de e magas szintű egyenlőségi elv semmilyen mértékben nem érvényteleníti az egyediséget, illetőleg nem rombolja a személyazonosságot. Egy végleges rendű lénnyel érintkezve azonnal meg tudjuk állapítani, hogy ő vajon egy felemelkedő halandó, egy Havona-honos, egy befogadott szeráf, egy köztes teremtmény vagy egy Anyagi Fiú.
31:0.13 (346.1) A végleges rendű lények telephelyeket a Paradicsomon, a felsőbb-világegyetemekben, a helyi világegyetemekben és minden nagyobb igazgatási egység központján tartanak fenn. Ők az evolúciós teremtés egy külön rendjét képviselik. Mi közvetlenül nem igazgatjuk vagy ellenőrizzük őket, és ők mégis abszolút hűnek és mindig együttműködőknek bizonyulnak a terveinkben foglaltakkal. Ők valóban az idő és tér összegyűjtött, kipróbált és igaz lelkei — a világegyetem evolúciós sója — és mindörökre ellenállnak a rossznak és biztonságot jelentenek a bűnnel szemben.
31:1.1 (346.2) A központi világegyetem zarándok-felkészítő tanhelyein tanítóként szolgáló Havona-honosok közül sokan erősen kötődnek a felemelkedő halandókhoz és még nagyobb érdeklődést mutatnak a Halandói Véglegesrendűek Testületének jövőbeli munkája és végzete iránt. A Paradicsomon, a testület igazgatási központjában Grandfanda társának felügyelete alatt nyilvántartást vezetnek a Havona-önkéntesekről. Ma a várakozók sorában sokmillió Havona-honos található. A közvetlen és isteni teremtés e tökéletes lényei nagy segítséget jelentenek a Halandói Végleges Testület számára, és kétségkívül még nagyobb segítségére lesznek a távoli jövőben. Ők a tökéletességben és isteni teljességben születettek nézőpontját jelenítik meg. E végleges rendű lények így az élményelvi létezés mindkét szakaszát magukba foglalják — a tökéletest és a tökéletessé lettet.
31:1.2 (346.3) A Havona honosainak bizonyos élményelvi fejlődést kell felmutatniuk az evolúciós lényekkel való kapcsolatukon keresztül, mely révén megteremtődik a képesség az Egyetemes Atya szelleme szilánk-adományának befogadására. A Halandói Végleges Rendű Testület állandó tagjai csak olyan lények lehetnek, akik eggyé kapcsolódást éltek meg az Első Forrás és Középpont szellemével, vagy akik a Gravitációs Hírvivőkhöz hasonlóan eredendően rendelkeznek az Atya Isten e szellemével.
31:1.4 (346.5) A Havona-újoncok követik a nekik kijelölt egységet; akárhová megy a csoport, mennek ők is. És látnotok kellene a végleges rendű lények lelkesedését, amikor új munkát kapnak. A Végleges Testületbe való bekerülés lehetősége a legizgalmasabb dolgok közé tartozik a Havonában; a végleges rendű lénnyé válás lehetősége a legnagyobb kalandok egyike e tökéletes fajok számára.
31:1.5 (346.6) A Havona-honosokat ugyanilyen arányban veszik fel a Háromságot elért Együttes Véglegesrendűek Testületébe a Vicegeringtonon és a Tapasztalás-meghaladó Véglegesrendűek Testületébe a Paradicsomon. A Havona létpolgárai e három végzetet úgy tekintik, mint a fenséges létpályáik legfőbb célját, beleértve a Havonai Véglegesrendűek Testületébe való felvétel lehetőségét is.
31:2.2 (347.1) A Gravitációs Hírvivők a Diviningtonról származnak, és ők voltaképpen módosított és megszemélyesült Igazítók, de a mi uverszai csoportjaink egyike sem merne vállalkozni e hírvivők bármelyike természetének bemutatására. Tudjuk, hogy nagymértékben személyes lények, isteniek, értelmesek, és meghatóan megértők, azonban nem értjük, hogy milyen időtlen eljárással képesek a térben való átkelésre. Láthatólag képesek bármely energiát, kört, sőt még a gravitációt is igénybe venni. A halandói testületbe tartozó végleges rendű lények nem képesek legyőzni az időt és teret, azonban társulnak velük és az irányításuk alá tartoznak erre képes, majdnem végtelen szellemszemélyiségek. A Gravitációs Hírvivőket mi ugyan személyiségnek tekintjük, de a valóságban ők felsőbb-szellemi lények, korlátlan és határtalan személyiségek. A Független Hírvivőkhöz képest egy teljesen külön személyiségrendet alkotnak.
31:3.1 (347.4) A felemelkedő, Igazítóval eggyé kapcsolódást megélt halandók alkotják az elsődleges Végleges Testület zömét. A befogadott és megdicsőült szeráfokkal együtt rendszerint 990-en vannak minden egyes végleges rendű egységben. A halandók és angyalok aránya a csoportokban változó, bár a halandóké messze meghaladja az angyalokét. A Havona-honosok, a megdicsőült Anyagi Fiak, a megdicsőült köztes teremtmények, a Gravitációs Hírvivők és az ismeretlen és még hiányzó tag a testületnek csak egy százalékát teszi ki; minden egyes, az ezernyi végleges rendű lényből álló egységben éppen tíz ilyen nemhalandó és nemszeráfi személyiség számára van hely.
31:3.3 (347.6) Függetlenül attól, hogy e felemelkedő halandók már elérték a Paradicsomot, felvétettek a Végleges Testületbe, és nagy számban visszaküldettek abból a célból, hogy részt vegyenek a helyi világegyetemek igazgatásában és hogy segítsenek a felsőbb-világegyetemi ügyek vitelében — tehát e nyilvánvaló végzet ellenére, azért még mindig ott van az a jelentős tény, hogy még mindig csak hatodik szintű szellemekként vannak besorolva. Kétségkívül van még egy lépés a Halandói Végleges Testületbe tartozók létpályáján. E lépés természetét nem ismerjük, de három tényt felismertünk, és itt hívjuk fel a figyelmet ezekre:
31:3.4 (348.1) 1. A feljegyzésekből tudjuk, hogy a halandók első szintű szellemek a kisövezeti tartózkodásuk alatt, és a második szintet akkor érik el, amikor átkerülnek a nagyövezetbe, a harmadikat pedig akkor, amikor a felsőbb-világegyetem központi felkészülési világaira eljutnak. A halandók negyedik szintű vagy végzős szellemekké azután válnak, hogy elérik a hatodik Havona-kört és ötödik szintű szellemé akkor lesznek, amikor megtalálják az Egyetemes Atyát. Azután érik el a szellemlét hatodik szintjét, hogy leteszik azon esküjüket, mely révén mindörökre felvétetnek a Halandói Végleges Testület örökkévalósági feladatára.
31:3.5 (348.2) Megfigyeltük, hogy a szellemi besorolást vagy megjelölést az egyik világegyetemi szolgálati területről egy másik világegyetemi szolgálati területre vagy az egyik világegyetemből egy másik világegyetembe való tényleges előrelépés határozza meg; és gyanítjuk, hogy a Halandói Végleges Testület részére a hetedik szintű szellemi rang adományozására a mindezidáig fel nem jegyzett és ki nem nyilatkoztatott szférákon való örök szolgálati megbízással és a Legfelsőbb Isten elérésével egyidejűleg fog sor kerülni. De e puszta feltételezéseken túl e dolgokról valóban nem tudunk nálatok többet; a halandói létpályára vonatkozó ismereteink nem terjednek túl a jelenlegi paradicsomi beteljesülésen.
31:3.6 (348.3) 2. A halandói véglegesrendűek teljesen eleget tettek az idők azon parancsának, hogy „Légy tökéletes”; felemelkedve végigjárták a halandói fejlődés egyetemes útját; megtalálták Istent, és annak rendje és módja szerint felvették őket a Végleges Testületbe. E lények elérték a szellemi fejlődés jelenlegi határát, de nem érték el a végleges szellemi besorolás véglegességét. Elérték a teremtményi tökéletesség jelenlegi határát, de nem érték el a teremtményi szolgálat véglegességét. Megtapasztalták az Istenség-imádat teljességét, de nem tapasztalták meg az élményelvi Istenség-elérés véglegességét.
31:3.7 (348.4) 3. A Paradicsomi Végleges Testület megdicsőült halandói olyan felemelkedő lények, akik az értelmes létezésbeli lehető legteljesebb élet ténylegességének és felfogásának minden lépésével kapcsolatos élményelvi tudás birtokában vannak, míg a legalsó anyagi világoktól a Paradicsom szellemi magasságaiig tartó eme felemelkedés ideje alatt e túlélő teremtményeket felkészítették azon képességeik korlátaira, melyek mindazon isteni elvek alkalmazásának minden részletével összefüggésben megnyilvánulnak, mely elveket az idő és tér világegyetemi teremtésösszességének pártatlan és hatékony, valamint irgalmas és türelmes igazgatásában alkalmaznak.
31:3.8 (348.5) Úgy véljük, hogy az emberi lények jogosan oszthatják a véleményünket, és hogy ti velünk együtt szabadon állhattok elő elméletekkel a Paradicsomi Végleges Testület végleges beteljesülésének rejtélye kapcsán. Számunkra nyilvánvaló, hogy a tökéletessé lett evolúciós teremtmények jelenlegi feladatai a világegyetemi megértés és felsőbb-világegyetemi igazgatás tárgykörében elvégzett alapképzés utáni továbbképzések jellegét tükrözik; és mi mind azt kérdezzük, hogy „Miért is fordítanak az Istenek annyi gondot arra, hogy a túlélő halandókat ilyen alaposan felkészítsék a világegyetem-irányítás módszerére?”
31:4.1 (348.6) A halandók hűséges szeráfi oltalmazói közül soknak engedik meg, hogy az emberi védenceikkel együtt járják végig a felemelkedési létpályát, és ezen őrangyalok közül sokan, miután az Atyával eggyé kapcsolódást értek el, egykori védenceikkel együtt teszik le az örökkévalóság végleges rendűi esküjét és mindörökre elfogadják a halandói társaik végzetét. Azok az angyalok, akik a halandó lények felemelkedési tapasztalásain átmennek, osztozhatnak az emberi természet végzetében; éppúgy és örökre bekerülhetnek a Végleges Testületbe. A befogadott és megdicsőült szeráfokat nagy számban rendelik különböző nemhalandói végleges rendű testületekhez.
31:5.1 (349.1) Az idő és tér világegyetemeiben van egy olyan intézkedés, melynek értelmében a helyi csillagrendszerek ádámi létpolgárai, amennyiben hosszú időt töltöttek bolygói feladatok teljesítésével, kérvényezhetik, hogy mentsék fel őket az állandó létpolgársági besorolásukból. És amennyiben a kérelmüket elfogadják, csatlakoznak a felemelkedő zarándokokhoz a világegyetemi központokon és innen haladnak tovább a Paradicsomra és a Végleges Testületbe.
31:5.2 (349.2) Amikor egy fejlett evolúciós világ eléri a fény és élet korának érett korszakait, akkor az Anyagi Fiak, vagyis a Bolygó Ádámja és Évája dönthet úgy, hogy emberré lényegül, Igazítót fogad be, és elindul a Halandói Véglegesrendűek Testületébe vezető világegyetemi felemelkedés evolúciós pályáján. Ezen Anyagi Fiak némelyike részlegesen sikertelen volt vagy gyakorlati értelemben megbukott az élőlénytani fejlődés gyorsítása érdekében végzett küldetésen, miként Ádám az Urantián; és ekkor kényszerítik őket, hogy végezzék el a teremtésrész népeinek természetes tanfolyamát, Igazítót fogadjanak be, menjenek át a halálon, és hit révén fejlődjenek a felemelkedési rendszerben, majd pedig érjék el a Paradicsomot és a Végleges Testületet.
31:6.1 (349.4) Sok bolygón a köztes teremtményeket nagyszámban hozzák létre, ám ritkán maradnak a szülőbolygójukon azt követően, hogy az megállapodott a fényben és életben. Ekkor, vagy nem sokkal ezt követően, kiemelik őket az állandó létpolgársági besorolásból és megkezdik a Paradicsomra tartó felemelkedésüket, melynek során az idő és tér halandóival együtt mennek át a morontia világokon, a felsőbb-világegyetemen és a Havonán.
31:7.1 (349.6) Jelenleg minden végleges rendű egységnek 999 esküt tett besorolású személyisége, állandó tagja van. Az üres helyet bármely egyedi küldetésen a kirendelt Fény Örömhírhozóinak vezetője foglalja el. De e lények csak átmeneti tagjai a testületnek.
31:7.2 (349.7) Bármely, a valamely végleges rendű testület szolgálatára kijelölt mennyei személyiség a Fény Örömhírhozója tisztségébe kerül. E lények nem teszik le a véglegesrendűek esküjét, és bár részét képezik a testületi szervezetnek, a megbízatásuk nem állandó. E csoportban lehetnek Független Hírvivők, szupernáfok, szekonáfok, Paradicsomi Létpolgárok vagy azok háromságot elért utódai — bármely lény, melyre az átmeneti végleges-besorolásbeli feladat teljesítésében szükség van. Hogy az örökkévalósági küldetésre csatlakoznak-e a testülethez e lények vagy sem, azt nem tudjuk. A feladat teljesítésével a Fény ezen Örömhírhozói újból visszakerülnek a korábbi besorolásukba.
31:7.5 (350.3) Egyikünknek véleménye szerint a testület ezen üres helyét a jövőbeli szolgálat tárgyát képező új világegyetemből származó valamely lényfajta fogja betölteni; egy másikunk arra hajlik, hogy e helyet egy eddig még meg nem teremtett, meg nem lényegített, illetőleg háromságivá még nem tett paradicsomi személyiség fogja elfoglalni. De a legvalószínűbb az, hogy meg kell várnunk, amíg a végleges rendű lények eljutnak a szellemfejlődés hetedik szintjére, és biztosat csak ekkor tudunk majd.
31:8.1 (350.4) A tökéletessé lett halandóknak végleges rendű lényként a Paradicsomon szerzett tapasztalatai részben abból az erőfeszítésből származnak, hogy megértsék a Paradicsom ezernél is több tapasztalás-meghaladó felsőbb-létpolgárainak, az abszonit sajátságokkal rendelkező, meglényegített lényeknek a természetét és működését. Az e felsőbb-személyiségekkel alkotott társulásaikban a felemelkedő, végleges rendű lények nagy segítséget kapnak azon tapasztalás-meghaladó segédkezők számos rendje által nyújtott hasznos útmutatásból, akiknek az a feladatuk, hogy a kifejlődött, végleges rendű lényeket bemutassák az új paradicsomi testvéreiknek. A Tapasztalattól Függetlenül Létezők egész rendje a Paradicsom nyugati részén él egy hatalmas területen, melyet kizárólag ők foglalnak el.
31:8.2 (350.5) A Tapasztalattól Függetlenül Létezők bemutatásakor nemcsak az emberi felfogóképesség korlátoz bennünket, hanem a paradicsomi személyiségekre vonatkozó eme beszámolók tartalmát szabályozó utasításban foglaltak is. E lényeknek semmi közük sincs a halandók Havonába való felemelkedéséhez. A paradicsomi Tapasztalattól Függetlenül Létezők hatalmas seregének semmi köze sincs sem a Havonának, sem a hét felsőbb-világegyetemnek a dolgaihoz, lévén hogy csakis a világmindenség ügyeinek felsőbb szintű vitelével foglalkoznak.
31:8.3 (350.6) Ti, mint teremtmények, képesek vagytok felfogni a Teremtőt, de aligha vagytok képesek megérteni, hogy létezik az értelmes lényeknek egy óriási és sokszínű halmaza, akik sem nem Teremtők, sem pedig teremtmények. E Tapasztalattól Függetlenül Létezők nem teremtenek lényeket, és őket sem teremtették soha. Az eredetükről szólva, annak érdekében, hogy új fogalom — egy önkényesen választott és értelmetlen megjelölés — alkalmazását elkerüljük, úgy tartjuk a legjobbnak, ha azt mondjuk, hogy a Tapasztalattól Függetlenül Létezők egyszerűen csak meglényegülnek. Az Istenségi Abszolútnak talán sok köze lehetett a származásukhoz és talán szerepe van a végzetükben is, azonban e különleges lények felett az Istenségi Abszolút jelenleg nem gyakorol uralmat. A Végleges Isten felügyeli őket, és a jelenlegi paradicsomi ottlétüket minden tekintetben a Háromság felügyeli és irányítja.
31:9.2 (351.3) Az e beszámolók elkészítését elrendelő parancs tizenhatodik korlátozó rendelkezése szerint: „Ha szükséges, akkor a Világmindenség Építészeinek és társaiknak a létezése felfedhető, azonban az eredetük, a természetük és a végzetük nem nyilatkoztatható ki teljesen.” Arról azonban mégis tájékoztathatunk benneteket, hogy e Főépítészek az abszonit hét szintjén léteznek. E hét csoport a következőképpen adható meg:
31:9.3 (351.4) 1. A Paradicsom-szint. Kizárólag a rangidős vagy először meglényegített Építész működik az abszonit e legfelső szintjén. E végleges személyiség — aki nem Teremtő és nem teremtmény — az örökkévalóság hajnalán lényegült meg és most a Paradicsom és annak huszonegy, kapcsolódó tevékenységet folytató világa kiváló szervezőjeként működik.
31:9.8 (352.1) 6. A Harmadik Térszint. A Főépítészek hatodik csoportja 3.430 tagú, és hasonlóképpen gyanítjuk, hogy ők a külső tér harmadik világegyetemének nagyszabású tervein dolgoznak.
31:9.10 (352.3) A Főépítészek e hét csoportjába összesen 28.011 világegyetemi tervező tartozik. Az egyik paradicsomi hagyomány szerint a messzi örökkévalóságban megpróbálkoztak a 28.012. Főépítész meglényegítésével, azonban állítólag e lény nem lényegült abszonittá, személyiségét az Egyetemes Abszolút vonta magához. Meglehet, hogy a Főépítészek felemelkedő rendjei a 28.011. Építészben elérték az abszonit jelleg határát, és a 28.012. kísérlet talán már az Abszolút jelenlétének mennyiségtani szintjét érintette. Más szóval a 28.012. meglényegülési szinten az abszonit jelleg egyenlővé lett az Egyetemes szinttel és elérte az Abszolút értékét.
31:9.12 (352.5) A Világmindenség Építészei rendelkezésére segédek és segítők számos csoportja áll, beleértve az erőszervezők két hatalmas rendjét, a meglényegült elsőrendű tapasztalás-meghaladókat, és a tapasztalás-meghaladó társakat. E Fő-erőszervezők nem keverendők össze az erőtér-irányítókkal, akik a nagy világegyetemhez tartoznak.
31:9.13 (352.6) Az idő és örökkévalóság gyermekeinek egyesüléséből származó összes lény, mint a végleges rendű lények és a Paradicsomi Létpolgárok háromságot-elért utódai is, a Főépítészek védenceivé válnak. De az összes egyéb olyan teremtmény vagy entitás közül, amelyeket mint a jelenleg megszervezett világegyetemekben működőként nyilatkoztattunk ki, csak a Független Hírvivők és az Ihletett Háromsági Szellemek tartanak fenn szerves kapcsolatot a Tapasztalattól Függetlenül Létezőkkel és a Világmindenség Építészeivel.
31:9.14 (352.7) A Főépítészek szakmailag hagyják jóvá a Teremtő Fiak által a helyi világegyetemük megszervezése céljára kiválasztott térbeli helyekkel összefüggő feladatot. Igen szoros kapcsolat van a Főépítészek és a paradicsomi Teremtő Fiak között, és bár e viszonyt e kinyilatkoztatás keretében nem mutatjuk be, már tájékoztattunk benneteket az Építészek és a nagy-világegyetemi Legfelsőbb Teremtők társulásáról az első élményelvi Háromságban. E két csoport a kifejlődő és élményelvi Legfelsőbb Lénnyel együtt alkotja a tapasztalás-meghaladó értékek és világmindenségi jelentéstartalmak Háromsági Véglegesét.
31:10.8 (353.4) 7. A Végzet Ki-nem-nyilatkoztatott Fiainak Testülete.
31:10.9 (353.5) E beteljesülés-testületek mindegyikének van egy elnöklő feje, és heten alkotják a Paradicsomi Beteljesülés Legfelsőbb Tanácsát; és a jelen világegyetemi korszakban Grandfanda a vezetője a végleges beteljesülés gyermekeinek világegyetemi feladatait megszabó eme legfelsőbb testületnek.
31:10.10 (353.6) E hét végleges rendű testület összeállása jelzi azon potenciálok, személyiségek, elmék, abszonitok és élményelvi ténylegességek valóság-mozgósítását, melyek valószínűleg túlmutatnak még a Legfelsőbb Lény jövőbeli világmindenségi szerepkörein is. E hét végleges rendű testület feltehetőleg a Végleges Háromság ama jelenlegi tevékenységét jelzi, mely a véges és az abszonit térerőinek az összegyűjtésére irányul abból a célból, hogy felkészüljön a külső tér világegyetemeiben végbemenő felfoghatatlan eseményekre. Ilyen mozgósításra csaknem az örökkévalóság óta eddig még sohasem került sor, amikor is a paradicsomi Háromság hasonlóképpen mozgósította a Paradicsom és a Havona akkor már létező személyiségeit és megbízta őket az idő és tér megtervezett hét felsőbb-világegyetemének igazgatói és vezetői feladataival. A hét végleges rendű testület jelenti a nagy világegyetem isteniségi válaszát a jövő-örökkévalósági tevékenységeket mutató külső világegyetemekben meglévő kialakulatlan potenciálok jövőbeli igényeire.
31:10.11 (353.7) Bátorkodunk előrevetíteni a lakott világok alkotta eljövendő és nagyobb külső világegyetemeket, a nagyszerű és különleges lények új rendjei által benépesített új szférákat, a véglegességében fenséges anyagi világegyetemet, egy olyan hatalmas teremtésrészt, melyből pusztán egyetlen fontos részlet hiányzik — a felemelkedői létezés világegyetemi életében megszerzett tényleges véges tapasztalás jelenléte. Egy ilyen világegyetem rettentő sok élményelvi hátránnyal fog létrejönni: nem lesz lehetősége részt venni a Mindenható Legfelsőbb evolúciójában. E külső világegyetemek mind élvezni fogják a Legfelsőbb Lény páratlan segédkezését és fenséges felügyeletét, de éppen az ő tevékeny jelenlétének ténye az, ami eleve kizárja részvételüket a Legfelsőbb Istenség ténylegessé alakításában.
31:10.12 (353.8) A jelen világegyetemi korszakban a nagy világegyetem fejlődő személyiségei sok nehézségtől szenvednek a Legfelsőbb Isten fennhatósága tökéletlen megjelenése következtében, de mi mindannyian osztozunk az ő kifejlődésének különleges tapasztalásában. Mi őbenne fejlődünk és ő mibennünk fejlődik. Valamikor az örökkévaló jövőben a Legfelsőbb Istenség evolúciója már a világegyetemi történelem kész tényéve lesz, és az e csodálatos tapasztalásban való részvétel lehetősége ekkorra már hiányozni fog a mindenségrendi cselekvés színpadáról.
31:10.13 (353.9) De közülünk azok, akik a világegyetem ifjúkorában megszerezték e különleges tapasztalást, a jövő teljes örökkévalósága alatt meg fogják őrizni azt. És sokan közülünk úgy gondolják, hogy ez lehet a Végleges Testület felemelkedő és tökéletessé lett halandóiból fokozatosan összegyűlő tartalékos állomány küldetése, mely küldetést a másik hat most feltöltődő testülettel együtt fogják végrehajtani, együtt fogják segíteni e külső világegyetemeket erőfeszítéseikben, hogy ellensúlyozzák az abból fakadó élményelvi fogyatékosságaikat, hogy nem vettek részt a Legfelsőbb Lény téridő evolúciójában.
31:10.15 (354.1) De annak ellenére, hogy valójában semmit sem tudunk a Világmindenség Építészeinek e külső teremtésrészekre vonatkozó terveiről, azért három dologban biztosak vagyunk:
31:10.19 (354.5) Amint e hármas fejlődést szemléljük, mely magába foglal teremtményeket, világegyetemeket és magába foglalja az Istenséget, vajon érhet-e bennünket bírálat azért, mert azzal számolunk, hogy valami új és eddig még ki nem nyilatkoztatott dolog közelít a végkifejlethez a világmindenségben? Vajon nem természetes dolog-e, hogy a fizikai világegyetemeknek az eddig ismeretlen léptékű eme korszakos mozgósítását és szervezését valamint a Legfelsőbb Lény személyiségének kiemelkedését kapcsolatba hozzuk az idő halandóinak az isteni tökéletességre való felhozatalának eme rendkívüli tervével és azzal, hogy ezt követően a Paradicsomon felvétetnek a Végleges Testületbe — ahol olyan feladatot kapnak és olyan végzet vár rájuk, melyet világegyetemi rejtély fed? Az egész Uversza egyre inkább hisz abban, hogy a gyülekező Végleges Testületek a külső tér világegyetemeiben való szolgálatra rendeltettek, ahol már most is képesek vagyunk azonosítani legalább hetvenezer anyaghalmaz sűrűsödési folyamatát, melyek mindegyike nagyobb, mint a jelenlegi felsőbb-világegyetemek bármelyike.
31:10.20 (354.6) Az evolúciós halandók a tér világain megszületnek, átkelnek a morontia világokon, felemelkednek a szellem-világegyetemekbe, beutazzák a Havona-szférákat, megtalálják Istent, elérik a Paradicsomot és felvétetnek az elsődleges Végleges Testületbe, s ott várakoznak a következő világegyetemi szolgálati beosztásra. Van hat további gyülekező végleges testület is, de Grandfanda, az első halandó felemelkedő lény az összes végleges rendű lény rendjének paradicsomi főnökeként elnököl. És ahogy e magasztos látványt szemléljük, mindannyian elragadtatva csak azt mondhatjuk: Mily dicsőséges végzete ez az idő állati eredetű gyermekeinek, a tér anyagi fiainak!
31:10.21 (354.7) [Ennek az írásnak az összeállítását egy Isteni Tanácsos és Egy Ismeretlen Nevű és Származású együttesen hitelesítette, akik az e minőségben való működésre az uverszai Nappalok Elődeitől kaptak felhatalmazást.]
31:10.22 (354.8) Az Istenség természetét, a Paradicsom valóságát, a központi világegyetem és a felsőbb-világegyetemek szerveződését és tevékenységét, a nagy világegyetem személyiségeit és az evolúciós halandók felsőbb végzetét bemutató eme harmincegy írást egy olyan, huszonnégy orvontoni intézőből álló főbizottság hitelesítette, fogalmazta és angol nyelven szövegezte, mely az uverszai Nappalok Elődei által adott azon utasításnak megfelelően működött, miszerint mindezt a nebadoni Norlatiadekben, a Satania csillagrendszer 606-os világán, az Urantián Kr.u. 1934-ben kell elvégeznünk.