b) a 19. pont b) alpontja szerinti kedvezményezett foglalkoztatott esetében személyenként 50 ezer forint és a foglalkoztatás harmadik évében a 19. pont a) alpontja szerinti foglalkoztatott esetében – az Eat. 462/B. § (2) bekezdése szerinti személy kivételével – személyenként 50 ezer forint.
3. §8 A kisadózó vállalkozások tételes adójának alanya
5. § (1)11 A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság megszűnik
(2)16 Az adóalanyiság megszűnéséről – az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott okok kivételével – az adóhatóság határozatot hoz.
6. § Az adóalanyiság megszűnésétől számított 24 hónapban az adóalanyiság ismételten nem választható.
7. § (1)17 Az adóalanyiság választásának bejelentésével egyidejűleg a kisadózó vállalkozás bejelenti azon kisadózónak vagy kisadózóknak a nevét, címét, adóazonosító jelét és társadalombiztosítási azonosító jelét, aki vagy akik bármilyen jogviszonyban – ide nem értve a munkaviszonyt – végzett tevékenység keretében (ideértve különösen a személyes közreműködést, a vezető tisztségviselői és a megbízási jogviszony alapján végzett tevékenységet) részt vesz vagy vesznek a kisadózó vállalkozás tevékenységében. Egyéni vállalkozó kisadózó vállalkozás esetén az adóalany az egyéni vállalkozót mint magánszemélyt jelenti be kisadózóként.
(6)22 Azon kisadózó vállalkozás, mely a naptári év minden hónapjára köteles az (1)–(2) bekezdés szerinti adót megfizetni, a kisadózó vállalkozás bevételének naptári évben elért összegéből a 6 millió forintot meghaladó rész után 40 százalékos mértékű adót fizet. Ha a kisadózó vállalkozás nem köteles a naptári év minden hónapjára az (1)–(2) bekezdés szerinti adót megfizetni, a 40 százalékos mértékű adót a kisadózó vállalkozás bevételének a kisadózó vállalkozási jogállás fennállásának az (1)–(2) bekezdés szerinti adófizetési kötelezettséggel érintett hónapjai és 500 ezer forint szorzatát meghaladó része után fizeti meg.
(10)25 Nem kell megfizetni a kisadózó után az (1), a (2), valamint a (4a) bekezdés szerinti adót azon hónapokra vonatkozóan sem, amelyben a (9) bekezdés a)–c) pontjai szerinti állapot megszűnik akkor, ha ez az állapot legalább 30 napig fennállt. A 30 nap számítása szempontjából figyelmen kívül kell hagyni azt az időszakot, amelyre vonatkozóan a (9) bekezdés szerint a kisadózó után az adót nem kell megfizetni.
(11)26 A kisadózó vállalkozás a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig köteles bejelenteni az állami adóhatósághoz azt, ha a tárgyhónapra vonatkozóan a (9)–(10) bekezdés szerint a kisadózó után nem keletkezik tételesadó-fizetési kötelezettsége. Nem kell a bejelentést havonta megismételni a (9) bekezdés d) pont szerinti esetben, azzal, hogy az említett esetben az adóhatóság – figyelemmel a (10) bekezdés rendelkezésére is – a kötelezettség módosítását a rendelkezésére álló adatok alapján hivatalból végzi el.
10. § (1)27 A főállású kisadózó e jogállásának időtartama alatt biztosítottnak minősül, a Tbj.-ben és a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvényben meghatározott valamennyi ellátásra jogosultságot szerezhet, ezen ellátások számításának alapja havi 81 300 forint, magasabb összegű tételes adó fizetése esetén 136 250 forint. Az állami adóhatóság a 7. § és a 8. § (11) bekezdése szerinti bejelentések adattartalma alapján adatot szolgáltat az egészség- és nyugdíjbiztosítási szervek felé a főállású kisadózó biztosítotti jogállásának időtartamáról és az ellátások alapjáról.
(5)29 A kisadózó vállalkozás az (1)–(3) bekezdés szerinti nyilatkozatban vagy bevallásban adatot szolgáltat bármely más személy (ide nem értve az egyéni vállalkozónak nem minősülő magánszemélyt) nevéről és címéről, a naptári évben megszerzett, a kisadózó vállalkozás bevételének minősülő összegről, ha az meghaladja az 1 millió forintot. Az adatszolgáltatás teljesítése során nem kell figyelembe venni a kisadózó vállalkozás olyan bevételét, melyről a kisadózó vállalkozás nem számlát állított ki.
13. §31 Az Art. szerinti adózó (ide nem értve az egyéni vállalkozónak nem minősülő magánszemélyt és a kisadózó vállalkozások tételes adójának alanyát) a tárgyévet követő év március 31-ig adatot szolgáltat az állami adóhatóság részére a kisadózó vállalkozás nevéről, címéről, adószámáról, és a kisadózó vállalkozás részére a naptári évben juttatott, a kisadózó vállalkozás bevételének minősülő összegről, ha az meghaladja az 1 millió forintot. Az adatszolgáltatás teljesítése során nem kell figyelembe venni a kisadózó vállalkozás olyan bevételét, melyről a kisadózó vállalkozás nem számlát állított ki.
15. §33 A III. Fejezetet az Szt. rendelkezéseire figyelemmel, azokkal összhangban kell értelmezni. Az Szt. előírásaitól a megbízható és valós összkép biztosítása érdekében történő eltérés nem eredményezheti az adókötelezettség változását. A kisvállalati adó alanya az Szt. hatálya alá tartozik.
e)34 az adóévet megelőző adóévéről készítendő beszámolójában a mérlegfőösszege várhatóan nem haladja meg az 500 millió forintot, 12 hónapnál rövidebb adóév esetén az 500 millió forint időarányos részét.
19. § (1)35 A kisvállalati adó szerinti adóalanyiság a választás állami adóhatósághoz történő bejelentését követő hónap első napjával jön létre. A bejelentést az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, elektronikus úton lehet megtenni. A kisvállalati adóalanyiság keletkezése napjával önálló üzleti év kezdődik.
(2)36 A kisvállalati adó szerinti adóalanyiság – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – azon adóév utolsó napjáig áll fenn, amely adóévben az adóalany az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, elektronikus úton bejelenti az állami adóhatósághoz, hogy adókötelezettségeit nem e törvény szabályai szerint teljesíti. A bejelentést legkorábban az adóév december 1-jétől, legkésőbb az adóév december 20-áig lehet megtenni. A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
(3)37 Az (1) bekezdés szerinti választás állami adóhatósághoz történő bejelentése a bejelentés megtételének napjától számított 30 napon belül az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, elektronikus úton visszavonható, azzal, hogy a határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye. A bejelentés visszavonása esetén a kisvállalati adóalanyiság nem jön létre.
(4)38 Nem jogszerű az (1) bekezdés szerinti bejelentés, ha a bejelentés napján az adózónak az állami adó- és vámhatóság által nyilvántartott, végrehajtható adó- és vámtartozása meghaladja az 1 millió forintot.
a)39 az adóalanyiság választására jogosító bevételi értékhatár negyedév első napján történő meghaladása esetén, a túllépést megelőző nappal;
b)40 a végelszámolás, a felszámolás, a kényszertörlési eljárás kezdő időpontját megelőző nappal;
c)41 ha az adóalany végelszámolási vagy felszámolási eljárás nélkül szűnik meg, a megszűnés napjával;
d)42 az adóalany egyesülését, szétválását megelőző nappal;
f)43 az adóalany adószámának alkalmazását felfüggesztő vagy törlő határozat jogerőre emelkedésének hónapját megelőző hónap utolsó napjával;
g)44 a naptári negyedév utolsó napjával, ha az adóalany az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott, végrehajtható adó- és vámtartozása a naptári negyedév utolsó napján meghaladja az 1 millió forintot;
(6)45 Nem szűnik meg az egyéni cég adóalanyisága, ha a tag halála esetén özvegye, özvegy hiányában vagy annak egyetértésével örököse (örökösei), illetve a tag cselekvőképtelenségét vagy cselekvőképességének korlátozását kimondó bírósági határozat esetén a tag nevében és javára eljárva törvényes képviselője az egyéni cég tagjává válik, és az e törvény szerinti adóalanyiságot választja. Választását az ok bekövetkeztétől számított harminc napon belül jelenti be az adóhatóságnak.
(7)46 Az adóalanyiság (5) bekezdésben meghatározott megszűnése napjával, mint mérlegfordulónappal önálló üzleti év végződik.
(8)47 Az adóalanyiság megszűnésétől számított 24 hónapban az adóalanyiság ismételten nem választható.
(9)48 Az (1) bekezdéstől eltérően az adóévben újonnan alakuló adózó adóalanyisága a létesítő okirata közokiratba foglalásának, ellenjegyzésének napján kezdődik, ha vállalkozási tevékenységét a cégnyilvántartásba történő bejegyzése előtt megkezdheti, az első jognyilatkozat megtételének napján, ha belföldi illetősége az üzletvezetés helyére tekintettel keletkezik, más esetben azon a napon, amelyen az alapítását szabályozó jogszabály szerint létrejön, feltéve, hogy a kisvállalati adó szerinti adóalanyiság választását a létesítő okirata közokiratba foglalásának, ellenjegyzésének, az első jognyilatkozat megtételének, illetve az alapítását szabályozó jogszabály szerinti létrejövetelének napjától számított 30 napon belül bejelenti az állami adóhatóságnak. A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
20. § (1)49 A kisvállalati adó alapja a (2)–(20) bekezdésre figyelemmel:
b) személyi jellegű kifizetésekkel
(2)50 A III. Fejezet alkalmazásában az adózó pénzforgalmi szemléletű eredménye a pénzeszközök Szt. szerinti beszámolóban kimutatott tárgy üzleti évi összege, csökkentve a pénzeszközök tárgyévet megelőző üzleti évben kimutatott összegével, korrigálva a (4)–(20) bekezdés szerinti tételekkel. A kisvállalati adóalanyiság első adóévében a kisvállalati adó hatálya alá bejelentkező, az Szt. hatálya alá nem tartozó, bevételi nyilvántartást vezető egyszerűsített vállalkozói adóalany vagy kisadózó vállalkozás pénzforgalmi szemléletű eredménye a pénzeszközök Szt. szerinti beszámolóban kimutatott tárgy üzleti évi összege, csökkentve a pénzeszközök Szt. 2/A. § (4) bekezdése szerinti nyitó mérlegben kimutatott összegével, korrigálva a (4)–(20) bekezdés szerinti tételekkel. Az ügyvédi iroda az e rendelkezésben foglaltakat azzal az eltéréssel alkalmazza, hogy nem minősül pénzeszköznek az ügyvédi letétként kezelt pénzeszköz.
(3)51 A III. Fejezet alkalmazásában személyi jellegű kifizetésnek azon személyi jellegű ráfordítás minősül, amely a Tbj. szerint járulékalapot képez az adóévben (ide nem értve a kedvezményezett foglalkoztatott után érvényesíthető kedvezmény éves összegét). A tag esetében személyi jellegű kifizetésként (Tbj. szerint járulékalapot képező összes jövedelemként) a minimálbér 112,5%-át kell figyelembe venni, ha a tagra jutó személyi jellegű ráfordítás ennél alacsonyabb. E bekezdés alkalmazásában
(4) A pénzforgalmi szemléletű eredményt csökkenti a következő ügyletekből a tárgyévben befolyt pénzeszköz:
h)52 az e törvény alapján megfizetett adó visszatérítése.
(5)53 A pénzforgalmi szemléletű eredményt növeli
f)54 az osztalék fizetése (ide nem értve a kisvállalati adóalanyiságot megelőző adóévek adózott eredménye és eredménytartaléka terhére a kisvállalati adóalanyiság időszakában kifizetésre kerülő osztalékot), osztalékelőleg fizetése,
g)55 az elszámolásra kiadott előleg kifizetése és,
h)56 az e törvény alapján megfizetett adó és adóelőleg
(6)57 Nem a vállalkozás érdekében felmerült, vállalkozásból kivont vagyonnak minősül különösen és a pénzforgalmi szemléletű eredményt növeli a következő ügyletekhez kapcsolódóan a tárgyévben teljesített pénzeszköz kifizetés:
d)58 kiadás, amely
da) a 2013. június 30-ig hatályban volt, a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényben meghatározott vesztegetés, befolyással üzérkedés, vesztegetés nemzetközi kapcsolatokban vagy befolyással üzérkedés nemzetközi kapcsolatokban,
db) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben meghatározott vesztegetés, vesztegetés elfogadása, hivatali vesztegetés, hivatali vesztegetés elfogadása, vesztegetés bírósági vagy hatósági eljárásban, vesztegetés elfogadása bírósági vagy hatósági eljárásban vagy befolyással üzérkedés
f)59 az adóalanyiság időszakát megelőző időszakra megállapított, az adóalanyiság időszaka alatt teljesített adófizetési kötelezettség (ide nem értve az általános forgalmi adó-fizetési kötelezettséget), továbbá az adóalanyiság időszakában bármely időszakra megállapított és megfizetett bírság, pótlék,
(7)60 Nem a vállalkozás érdekében felmerült, vállalkozásból kivont vagyonnak minősül különösen és a pénzforgalmi szemléletű eredményt növeli a következő ügyletekhez kapcsolódóan elszámolt ráfordítás:
(8)61 Amennyiben az adózó kapcsolt vállalkozásával kötött szerződésében (megállapodásában) olyan ellenértéket (ügyleti értéket) határoz meg, amely nem felel meg a szokásos piaci árnak,– az (1)–(7) bekezdésben foglaltaktól függetlenül, és függetlenül attól, hogy az ügylet az adózó pénzeszközeinek változásával jár-e – az adóalapot a szokásos piaci ár és az ügyleti érték különbségével úgy módosítja, hogy az olyan adóalapnak feleljen meg, mint ha független vállalkozással kötött volna szerződést (megállapodást), feltéve, hogy a szerződés (megállapodás) alapján az adóévben teljesítés történt. A szokásos piaci árat a Tao. tv. 18. § (2) bekezdésében meghatározott módszer szerint kell megállapítani.
(9)62 Ha a pénzforgalmi szemléletű eredmény bármely adóévben negatív, ezzel az összeggel az adózó a következő adóévekben – a (10)–(12) bekezdésekben foglaltakat figyelembe véve – csökkentheti a pénzforgalmi szemléletű pozitív eredményét, feltéve, hogy a pénzforgalmi szemléletű eredmény csökkenése a rendeltetésszerű joggyakorlás elvének betartásával keletkezett (a továbbiakban: elhatárolt veszteség). A kisvállalati adó alanya elhatárolt veszteségként veheti figyelembe az e törvény szerint meghatározott adóalanyiság időszaka előtt, a társasági adóalanyiság alatt keletkezett negatív társasági adóalapjának azt a részét, amelyet a társasági adóalap csökkentéseként korábban nem vett figyelembe.
(10) Az elhatárolt veszteség összegét az adózó 10 év alatt, egyenlő részletekben használhatja fel a következő adóévekben.
(11)63 A (10) bekezdéstől eltérően az elhatárolt veszteség összegéből a beszerzett, előállított, korábban még használatba nem vett tárgyi eszközökkel (beruházással) szellemi termékekkel, kísérleti fejlesztés aktivált értékével kapcsolatos adóévi kifizetések összegével az adózó döntése szerint, az (1) bekezdéstől függetlenül, teljes mértékben csökkentheti a következő adóévek adóalapját, függetlenül attól, hogy az érintett eszközöket rendeltetésszerűen használatba vették-e az adóévben.
(12) Az elhatárolt veszteségeket keletkezésük sorrendjének megfelelően kell felhasználni.
(13)64 A (2) bekezdés alkalmazásában a pénzforgalmi szemléletű eredmény meghatározása során figyelmen kívül kell hagyni
a)65 az olyan bevételt, kiadást, amelyet az adózó az adóalanyiság időszakát megelőző időszakra vonatkozó eredménykimutatásában bevételként, ráfordításként számol el,
b)66 a megelőző időszakra vonatkozóan teljesített kiadást, elszámolt bevételt, ha az adóalanyiság időszakát megelőző időszakban az adóalany az Szt. hatálya alá nem tartozott,
c)67 az e törvény szerinti adóalanyiság időszakát megelőző időszakban teljesített és az adóalanyiság időszaka alatt visszatérített pótbefizetést.
(14)68 Az e törvény hatálya alá kerülés időpontjában állományban lévő hitel- és kölcsöntartozásokkal, kötvénykibocsátásból származó kötelezettségekkel, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal, tulajdoni részesedést jelentő befektetésekkel kapcsolatos, (4) bekezdés b) és d) pontja, valamint az (5) bekezdés a) és c) pontja szerinti pénzforgalmi szemléletű eredményt módosító tételek helyett módosító tételként ezen eszközök, kötelezettségek e törvény hatálya alá kerülés időpontjában kimutatott nyilvántartás szerinti (arányos) értékét kell figyelembe venni.
(15)69 Az adóalap megállapítása során csökkentő tételként kell figyelembe venni az olyan kisvállalati adóalanyiságot megelőző adóévben teljesített kifizetést, amely a kisvállalati adóalanyiság időszakára vonatkozik, és az adóévet megelőző adóévre vonatkozó eredménykimutatásban költségként, ráfordításként nem került elszámolásra.
(16)70 A kisvállalati adó alanya az e törvény szerint meghatározott adóalanyiság időszaka előtt megszerzett immateriális jószág, tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) Tao. tv. 4. § 31/a. pontja szerinti számított nyilvántartási értékével 10 év alatt, egyenlő részletekben csökkentheti a pénzforgalmi szemléletű eredményét. Amennyiben az e törvény szerint meghatározott adóalanyiság időszaka előtt megszerzett, kifizetett immateriális jószág, tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) 10 éven belül kivezetésre kerül, a pénzforgalmi szemléletű eredmény a könyvekből történő kivezetés adóévében csökkenthető – a kisvállalati adóalanyiság adóévét megelőző adóévben meghatározott – a számított nyilvántartási érték azon részével, amellyel a kisvállalati adó alanya e bekezdés alapján a pénzforgalmi szemléletű eredményt még nem csökkentette.
(17)71 Amennyiben a kisvállalati adóalanyiság első adóéve zárókészlet állományának értéke nem éri el a kisvállalati adóalanyiságot megelőző adóév zárókészlet állományának értékét, a különbözet összege csökkenti a pénzforgalmi szemléletű eredményt.
(18)72 A társasági adóalanyiságot megelőzően a kisvállalati adóalanyiság megszűnésének adóévére vonatkozó pénzforgalmi szemléletű eredmény megállapítása során növelő tételként kell figyelembe venni:
a)73 a kisvállalati adóalanyiság időszakára vonatkozó, be nem folyt bevétel összegét (ideértve az időbeli elhatárolást is),
(19)74 A társasági adóalanyiságot megelőzően a kisvállalati adóalanyiság megszűnésének adóévére vonatkozó pénzforgalmi szemléletű eredmény megállapítása során csökkentő tételként kell figyelembe venni:
b)75 a kisvállalati adóalanyiság időszakára vonatkozó, ki nem fizetett költség, ráfordítás összegét (ideértve az időbeli elhatárolást is).
(20)76 A pénzforgalmi szemléletű eredményt csökkenti az e törvény szerinti adóalanyiság időszakát megelőző időszakra vonatkozó és az adóalanyiság időszaka alatt visszatérített adó.
21. § (1) Az adó mértéke az adó alapjának 16 százaléka.
23. § (1)77 Az adózó az adóévre teljesítendő adóelőleg megállapítási, bevallási és fizetési kötelezettségének az e §-ban foglaltak szerint tesz eleget.
(2)78 Az adózó az adóelőleg megállapítási, bevallási és fizetési kötelezettségének negyedévente, a tárgynegyedévet követő hónap 20-áig tesz eleget.
(4)80 Az adóelőleg összege, figyelemmel a (6) bekezdésben foglaltakra is
(5)81 A (4) bekezdéstől eltérően az adóelőleg összege – az adózó választása esetén – a (4) bekezdés a) és b) pontja szerint megállapított összeg, módosítva az e törvény 20. § (4)–(20) bekezdésében meghatározott – a 20. § (9)–(12) és (16) bekezdése esetében az adóelőleg-megállapítási időszakra jutó arányosított – módosító tételekkel. Ha az adózó valamely adóelőleg-megállapítási időszakban e bekezdés szerint állapítja meg az adóelőleg-fizetési kötelezettségét, akkor az adóelőleg összegét az adóév végéig minden esetben e bekezdés alkalmazásával állapítja meg.
(6)82 A (4)–(5) bekezdéstől függetlenül az adóelőleg összege legalább az adóelőleg-megállapítási időszakban az adóalany által fizetendő – a kedvezményezett foglalkoztatott után érvényesíthető kedvezménnyel csökkentett – Tbj. szerint járulékalapot képező összes jövedelem 16 százaléka.
(7)83 Ha a (4) és (5) bekezdés szerint meghatározott és az adóelőleg-megállapítási időszakban az adóalany által fizetendő – a kedvezményezett foglalkoztatott után érvényesíthető kedvezménnyel csökkentett – Tbj. szerint járulékalapot képező összes jövedelemmel csökkentett összeg negatív, az adózó jogosult annak összegével a következő adóelőleg-megállapítási időszakokban – de legfeljebb ugyanabban az adóévben – a (4)–(5) bekezdés alkalmazásával megállapított összegnek – a kedvezményezett foglalkoztatott után érvényesíthető kedvezménnyel csökkentett – Tbj. szerint járulékalapot képező jövedelmet meghaladó részét csökkenteni.
(8)84 Az adóalany az adóévre e törvény szerint megállapított adót – az adóévre már megfizetett adóelőlegek beszámításával – a bevallás benyújtására előírt határidőig megfizeti. Ha az adóévre már megfizetett adóelőlegek összege meghaladja az adóévre megállapított adó összegét, a különbözetet az adóalany bevallásában, az igény (bevallás) beérkezésének napjától, de legkorábban a bevallás benyújtására előírt határidő napjától (esedékességtől) jogosult visszaigényelni.
(9)85 A kisvállalati adó hatálya alá bejelentkező, az Szt. hatálya alá nem tartozó, bevételi nyilvántartást vezető egyszerűsített vállalkozói adóalany vagy kisadózó vállalkozás a kisvállalati adóalanyiság első adóévében a kisvállalati adóelőleg megállapítási, bevallási és fizetési kötelezettségének az Szt. 2/A. § (4) bekezdése szerinti nyitó mérlegében kimutatott pénzeszközök figyelembevételével tesz eleget.
(2)86 A vállalkozói jövedelem szerinti adózást alkalmazó egyéni vállalkozó a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság bejelentése adóévében az Szja tv.-nek az egyéni vállalkozói tevékenység megszüntetésére vonatkozó előírásai szerint megállapítja a meglévő készletekkel kapcsolatos bevételét. E bevételt a továbbiakban mindaddig adóalapot nem érintő bevételként tartja nyilván, amíg adókötelezettségeit a kisadózó vállalkozások tételes adójára vonatkozó rendelkezések szerint teljesíti vagy az Szja tv. szerinti átalányadózást alkalmaz, vagy áttér az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá.
(2a)87 Ha a kisadózó vállalkozások tételes adóját alkalmazó egyéni vállalkozó a tevékenységét megszünteti, akkor a bevételét növeli az az összeg, amelyet a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság bejelentése adóévében a (2) bekezdésben foglaltak szerint megállapított.
(11)88 E § alkalmazásában az elhunyt egyéni vállalkozót és az elhunyt személy egyéni vállalkozását folytató egyéni vállalkozót egy adóalanynak kell tekinteni.
(2)89 Az (1) bekezdés szerinti összeg a beszámoló
a)90 mérlegében kimutatott eredménytartalék, saját elhatározásból lekötött tartalék, adózott eredmény és – a jóváhagyott osztalék, részesedés alapján a taggal szemben fennálló – kötelezettség együttes összegéből az a rész, amely meghaladja a mérlegben kimutatott, nem vagyoni betétként megszerzett immateriális javak és tárgyi eszközök (ide nem értve az immateriális javak és a tárgyi eszközök értékhelyesbítését) együttes könyv szerinti értékét;
b)91 egyszerűsített mérlegében kimutatott eredménytartalék, saját elhatározásból lekötött tartalék, adózott eredmény, tartalék és – a jóváhagyott osztalék, részesedés alapján tagjával szemben fennálló – kötelezettség együttes összegéből az a rész, amely meghaladja az egyszerűsített mérlegben kimutatott, nem vagyoni betétként megszerzett immateriális javak és tárgyi eszközök együttes könyv szerinti értékét;
(3)92 A (2) bekezdés szerinti összeg után a közkereseti társaság, a betéti társaság és az egyéni cég adót (a továbbiakban: az osztalék utáni adót kiváltó adó) fizet. Az osztalék utáni adót kiváltó adó a (2) bekezdés szerinti összeg 16 százaléka, amelyet az adózó az üzleti évre vonatkozó társaságiadó-bevallásában, vagy egyszerűsített vállalkozói adóról szóló bevallásában, vagy kisvállalatiadó-bevallásában elkülönítetten vall be. A bevallott összeget három egyenlő részletben, az üzleti évre vonatkozó társaságiadó-bevallás, vagy egyszerűsített vállalkozói adóról szóló bevallás, vagy kisvállalatiadó-bevallás benyújtására előírt határidőig és az üzleti évet követő két adóévre – de legkésőbb a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyisága megszűnése évét követő év február 25-ig – az adóév február 25-ig fizet meg.
27. §93 A társasági adó alanya a Tao. tv.-nek a jogutód nélküli megszűnésre irányadó rendelkezéseit – a 28. §-ban meghatározott eltéréssel – alkalmazza, ha az adóévben bejelenti, hogy a következő adóévekben adókötelezettségeit e törvény rendelkezései szerint teljesíti.
(5)94 Az adózó választása szerint nem alkalmazza a Tao. tv. 16. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontjában foglaltakat.
(8)96 A kisvállalati adóalanyiság előtt megszerzett immateriális jószág, tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) számított nyilvántartási értéke az e törvény szerinti adóalanyiságot megelőző utolsó adóévben meghatározott Tao. tv. 4. § 31/a. pontja szerinti számított nyilvántartási érték, csökkentve a kisvállalati adóalanyiság időszakában a 20. § (16) bekezdése alapján a pénzforgalmi szemléletű eredmény csökkentéseként figyelembe vett összeggel.
(9)97 E törvénynek az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvénnyel megállapított 19. § (3) bekezdését az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvény hatálybalépésekor98 folyamatban lévő bejelentésekre is alkalmazni kell.
(10)99 Az adózó 27. § szerinti jogutód nélküli megszűnése esetén a bevallás benyújtásának határideje a megszűnés hónapját követő ötödik hónap utolsó napja.
20/A.100 Egyszerűsített vállalkozói adó
VI. FEJEZET101
32. §102 (1) E törvénynek az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CC. törvénnyel megállapított, illetve módosított rendelkezéseit a hatálybalépésük103 napjától megszerzett jövedelemre és keletkezett adókötelezettségre kell alkalmazni a (2)–(3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(2) E törvénynek az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CC. törvénnyel megállapított 4. § (2) bekezdését az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CC. törvény hatálybalépésekor104 folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
32/A. §105 Ahol e törvény csecsemőgondozási díjat említ, azon terhességi-gyermekágyi segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2015. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
32/B. §106 Ahol e törvény gyermekgondozást segítő ellátást említ, azon gyermekgondozási segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2016. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
33–34. §107
3 A 2. § 3. pontja a 2013: CC. törvény 54. § a) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 2. § 19. pontját a 2012: CCVIII. törvény 54. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XXXVII. törvény 60. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 2. § 20. pontját a 2012: CCVIII. törvény 54. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XXXVII. törvény 60. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § 21. pontját a 2013: XXXVII. törvény 60. § (1) bekezdése iktatta be.
8 A 3. § a 2012: CLXXVIII. törvény 47. §-ával megállapított szöveg.
9 A 4. § (2) bekezdése a 2013: CC. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
10 A 4. § (4) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 60. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 49. §-ával megállapított szöveg.
12 Az 5. § (1) bekezdés b) pontját a 2014: LXXIV. törvény 67. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
13 Az 5. § (1) bekezdés f) pontja a 2013: CC. törvény 54. § b) pontja szerint módosított szöveg.
14 Az 5. § (1) bekezdés j) pontja a 2014: LXXIV. törvény 60. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
15 Az 5. § (1) bekezdés m) pontja a 2014: LXXIV. törvény 60. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 Az 5. § (2) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 60. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 7. § (1) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 61. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 7. § (3) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 7. § (3a) bekezdését a 2013: CC. törvény 43. §-a iktatta be.
20 A 7. § (5) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 50. §-ával megállapított szöveg.
21 A 8. § (4a) bekezdését a 2013: CC. törvény 44. §-a iktatta be.
22 A 8. § (6) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 51. §-ával megállapított szöveg.
23 A 8. § (9) bekezdés nyitó szövegrésze a 2014: LXXIV. törvény 66. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
24 A 8. § (9) bekezdés a) pontja a 2014: CXI. törvény 134. § (6) bekezdése, a 2015: CCXXIII. törvény 87. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
25 A 8. § (10) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 66. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
26 A 8. § (11) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 62. §-ával megállapított szöveg.
27 A 10. § (1) bekezdése a 2013: CC. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
28 A 10. § (1a) bekezdését a 2013: CC. törvény 45. §-a iktatta be.
29 A 11. § (5) bekezdése a 2013: CC. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
30 A 12. § (3a) bekezdését a 2013: CC. törvény 47. §-a iktatta be.
31 A 13. § a 2013: CC. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
32 A 14. § (3) bekezdés g) pontját a 2014: LXXIV. törvény 63. §-a iktatta be.
33 A 15. § a 2012: CLXXVIII. törvény 53. §-ával megállapított szöveg.
34 A 16. § (2) bekezdés e) pontja a 2013: XXXVII. törvény 60. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
35 A 19. § (1) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 60. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 19. § (2) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 19. § (3) bekezdése a 2013: XXXVII. törvény 60. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 19. § (4) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 65. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
39 A 19. § (5) bekezdés a) pontja a 2014: LXXIV. törvény 66. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
40 A 19. § (5) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 65. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
41 A 19. § (5) bekezdés c) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 65. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
42 A 19. § (5) bekezdés d) pontja a 2012: CCVIII. törvény 54. § (3) bekezdésével megállapított, a 2014: LXXIV. törvény 66. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
43 A 19. § (5) bekezdés f) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 65. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
44 A 19. § (5) bekezdés g) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 65. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
45 A 19. § (6) bekezdése a 2013: CC. törvény 54. § d) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 19. § (7) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 65. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
47 A 19. § (8) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 66. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
48 A 19. § (9) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 54. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 54. § e) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 20. § (1) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (4) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: XXXVII. törvény 60. § (11) bekezdés a) pontja, a 2013: CC. törvény 54. § f) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 20. § (2) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (4) bekezdésével megállapított, a 2013: XXXVII. törvény 60. § (11) bekezdés b) pontja, a 2013: CC. törvény 54. § g) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 20. § (3) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 20. § (4) bekezdés h) pontját a 2013: CC. törvény 49. § (1) bekezdése iktatta be.
53 A 20. § (5) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 20. § (5) bekezdés f) pontja a 2013: CC. törvény 54. § h) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 20. § (5) bekezdés g) pontja a 2013: CC. törvény 54. § h) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 20. § (5) bekezdés h) pontját a 2013: CC. törvény 49. § (2) bekezdése iktatta be.
57 A 20. § (6) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
58 A 20. § (6) bekezdés d) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 317. §-ával megállapított szöveg.
59 A 20. § (6) bekezdés f) pontja a 2013: CC. törvény 54. § i) pontja, a 2014: LXXIV. törvény 66. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
60 A 20. § (7) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 58. §-ával megállapított szöveg.
61 A 20. § (8) bekezdése a 2013: CC. törvény 54. § j) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 20. § (9) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 20. § (11) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
64 A 20. § (13) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A 20. § (13) bekezdés a) pontja a 2014: LXXIV. törvény 66. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
66 A 20. § (13) bekezdés b) pontja a 2014: LXXIV. törvény 66. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
67 A 20. § (13) bekezdés c) pontját a 2013: CC. törvény 49. § (3) bekezdése iktatta be.
68 A 20. § (14) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 20. § (15) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 55. § (3) bekezdése iktatta be.
70 A 20. § (16) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 54. § (8) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XXXVII. törvény 60. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 20. § (17) bekezdését a 2013: XXXVII. törvény 60. § (7) bekezdése iktatta be.
72 A 20. § (18) bekezdését a 2013: XXXVII. törvény 60. § (7) bekezdése iktatta be.
73 A 20. § (18) bekezdés a) pontja a 2014: LXXIV. törvény 66. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
74 A 20. § (19) bekezdését a 2013: XXXVII. törvény 60. § (7) bekezdése iktatta be.
75 A 20. § (19) bekezdés b) pontja a 2014: LXXIV. törvény 66. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
76 A 20. § (20) bekezdését a 2013: XXXVII. törvény 60. § (7) bekezdése iktatta be.
77 A 23. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 61. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 23. § (2) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 64. §-ával megállapított szöveg.
79 A 23. § (3) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 67. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
80 A 23. § (4) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 23. § (5) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (9) bekezdésével megállapított, a 2013: XXXVII. törvény 60. § (11) bekezdés c) pontja, a 2013: CC. törvény 54. § k) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 23. § (6) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 23. § (7) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 23. § (8) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 66. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
85 A 23. § (9) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 61. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 54. § l) pontja szerint módosított szöveg.
86 A 25. § (2) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 66. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
87 A 25. § (2a) bekezdését a 2013: CC. törvény 50. §-a iktatta be.
88 A 25. § (11) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 62. §-a iktatta be.
89 A 26. § (2) bekezdése a 2013: CC. törvény 51. §-ával megállapított, záró szövegrésze a 2014: LXXIV. törvény 66. § 12. pontjával megállapított, a 2015: CI. törvény 49. §-a szerint módosított szöveg.
90 A 26. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: CI. törvény 49. §-a szerint módosított szöveg.
91 A 26. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: CI. törvény 49. §-a szerint módosított szöveg.
92 A 26. § (3) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
93 A 27. § a 2013: XXXVII. törvény 60. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 28. § (5) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 54. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 28. § (6) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 55. §-a alapján nem lép hatályba.
96 A 28. § (8) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 54. § (12) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XXXVII. törvény 60. § (11) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
97 A 28. § (9) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 54. § (13) bekezdése iktatta be.
98 A hatálybalépés időpontja 2012. december 23.
99 A 28. § (10) bekezdését a 2013: XXXVII. törvény 60. § (9) bekezdése iktatta be.
100 A 20/A. alcímet (28/A. §) a 2013: CC. törvény 52. §-a iktatta be.
101 A VI. Fejezetet (31. §) a 2013: XXXVII. törvény 60. § (10) bekezdése iktatta be.
102 A 32. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 2013: CC. törvény 53. §-a iktatta be.
103 A hatálybalépés időpontja 2013. november 30.
104 A hatálybalépés időpontja 2013. november 30.
105 A 32/A. §-t a 2014: CXI. törvény 135. § (5) bekezdése iktatta be.
106 A 32/B. §-t a 2015: CCXXIII. törvény 87. § (1) bekezdése iktatta be.
107 A 33–34. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Népszava Törvényt sért a hajléktalanrendelet
Törvényt sért a hajléktalanrendelet
2015.01.22. 06:11
Tegnap átadták a felújított hajléktalanszállót Békésen FOTÓ: MTI/ROSTA TIBOR
Törvénysértő a hajléktalanok "életvitelszerű közterületi tartózkodását" jogellenesnek minősítő fővárosi közgyűlési rendelet egyik mellékletének több pontja, amelyekben a kerületi tulajdonú közterületeket sorolják fel - derült ki a Magyar Közlöny keddi számában megjelent kúriai határozatból. Érdemi változást azonban nem hoz: az otthontalanok vegzálása tovább folytatódik.
A Kúria indoklása szerint mivel a szóban forgó melléklet a szabálysértési törvény felhatalmazásán alapul, ezért csak annak keretei között állapíthat meg szabályokat. Ám a melléklet legtöbb pontjában a Kúria olyan elemeket fedezett fel, amelyekkel az adott kerületi önkormányzat javaslata törvénysértést előidézve túllépett a szabálysértési törvényben foglalt felhatalmazáson.
Az indoklás szerint számos közterület esetén nem állapítható meg, hogy milyen védett érték miatt jelölték azokat ki, pedig a szabályozásból minden kizárt közterületnél egyértelműen ki kell derülnie a védett közérdek mibenlétének, ezért a szabálysértési törvény felhatalmazásának kereteit meghaladja az az önkormányzati rendeleti rendelkezés, amely az önkormányzat illetékességi területének egészéről, vagy annak jelentős, összefüggő területeiről kizárja a hajléktalanokat. A kizárttá tett közterület lehatárolásának mindig egyértelműnek kell lennie - tették hozzá.
A Kúria által kifogásolt tíz pontban a II., a IV., a IX., a X., a XIII., a XIV., a XVI., a XVII., a XXI., és a XXII. kerület javaslatai szerepelnek, a hatályban hagyott négy pontban pedig a VI., a XI., a XVIII. és a XX. kerület által megjelölt közterületek vannak. A határozat szerint a törvényellenesnek minősített pontokat május 31-ével megsemmisítik. Tegnap a főpolgármesteri hivatal az MTI megkeresésére jelezte: a főváros tiszteletben tartja a Kúria döntését, de a kerületeknek kell változtatniuk.
Mint ismert, a Fővárosi Közgyűlés 2013. november 14-i ülésén fogadta el azt a rendeletet, amelyben kijelölték azokat a területeket, ahol szabálysértésnek minősül az életvitelszerű közterületi tartózkodás, a rendelet első pontjában a főváros által kijelölt, a másodikban a kerületi területeket határozták meg. A Kúria egy korábbi döntésével az 1. melléklet egy pontját már megsemmisítette, ám azt a közgyűlés nem sokkal később úgy módosította, hogy konkrétan megnevezték azokat a területeket, ahol "az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodás" jogellenesnek minősül.
Kérdés, vajon a Kúria mostani döntésével valamelyest mérséklődhet-e az otthontalanok kormányzati üldöztetése. Kispál Sándor, A Város Mindenkiért csoport koordinátora szerint a határozat mindenképp változtatásra kötelezi a kerületeket, ezáltal jelentősen csökkenhetnek azok a területek, ahol büntethető a hajléktalanság, ám érdemeben nem fog változtatni a hajléktalanok helyzetén, az utcán élők a kormányzat részéről továbbra is kriminalizálva lesznek.
Munkához segítené a hajléktalanokat
Nagy-Korsa Judit, az Együtt miskolci önkormányzati képviselője egy városi hajléktalanszállón tartott képviselői fogadóóráján bejelentette, hogy elindítja a szolidaritaserted.hupont.hu honlapot, amelyen fedél nélküliek kereshetnek állást, fotóval, önéletrajzzal a szakmájuk feltüntetésével. Emellett a weblapra érkezhetnének a felajánlások azok számára, akiknek szükségük van valamire; nemcsak munkára, hanem akár cipőre, meleg ruhára, takaróra - olvasható a lapunknak megküldött tájékoztatóban.
Kiemelt cél, hogy a honlap segítségével egymásra találnának a munkát keresők a munkát kínálókkal. A képviselő lapunknak elmondta: a városi hajléktalanszálló könyvtárában vannak számítógépek, amelyekhez a munkát keresők - igaz, korlátozva - hozzáférhetnek. A kezdeményezés még gyerekcipőben jár, az ötletek megvalósításához támogatókat, önkénteseket keresnek.
Kúria rendelet hajléktalanok közterületek
79 hajléktalant állítottak elő a fővárosbanTelve vannak a melegedők A hómunkások bekerültek a NAV célkeresztjébeAlig van hely a hajléktalanszállókonMunka fedél nélkülieknekVálaszol: Kispál Sándor, A Város Mindenkié csoport koordinátora
Orbán vejéé a keszthelyi kikötő
2015.01.22. 06:05
Orbán Ráhel és férje, Tiborcz István egy korábbi felvételen. FOTÓ: Népszava
Nem mindennapi karácsonyi ajándékot tudhat magáénak Orbán Viktor veje: Tiborcz Istváné és üzlettársaié lett ugyanis többszáz millió forintért a keszthelyi kikötő és annak ingatlanai – derítette ki az Átlátszó. A vevő cég tavaly júniusban, hárommillió forint törzstőkével alakult, két hónappal a kikötővásárlás előtt a társaság részben a Tiborcz tulajdonolta Green Investments Kft.-é, valamint öt további üzleti vállalkozásé lett.
A fideszes többségű önkormányzat december 23-án – egy győzelmi jelentésnek is beillő közleményben – tudatta, hogy “nyereséggel értékesítette a város a kikötő-üzemeltető cégét”, a veszteséges, korábban az önkormányzat 100 százalékos tulajdonában lévő Keszthelyi Yachtkikötő Kft.-t a Nyugati-medence Kikötőfejlesztő Kft.-nek, mivel az “kedvező vételi ajánlatot tett”.
A portál közérdekű adatigénylés után tudta meg az önkormányzattól: a vevő az üzemeltető cégért hétmillió forintot fizetett, de vállalták, hogy az addigi tulajdonos felé fennálló 23 milliós tartozást is kiegyenlítik, illetve az ingatlanok megvásárlása érdekében további 330 milliót tesznek a cégbe. Az ügylettel Tiborczéké lett egy 221 négyzetméteres fürdőház, egy 192 négyzetméteres recepció, egy 102 négyzetméteres bár, és a vitorláskikötő építéséhez kapcsolódó valamennyi vízjogi engedély.
A Nyugati-medence Kikötőfejlesztő Kft. egyik alapítója a PBE Energiamenedzsment Kft., amely Tiborcz egyik üzlettársa, Hamar Endre cége volt, az új vállalkozás egyik ügyvezetője pedig az a Péter Zsolt lett, aki a szintén Tiborcz-érdekeltség Elios Innovatív Zrt.-ben is vezető tisztségviselő. Később Tiborcz egyszemélyes cége, a Green Investments Kft. megvásárolta a PBE-t.
Helyiek szerint Tiborcz a vásárlás előtt többször is megfordult a városban. Ám feltehetőleg még a közvilágítás-fejlesztés kapcsán, amit másik cége, az Elios Investments nyert meg, 404 millióért.
Orbán Viktor Keszthely Orbán Ráhel Tiborcz István
Elképesztő összegért tanul Orbán lánya Perrel fenyeget Orbán Ráhel férjének cégeRáhel tovább álltOrbán Ráhel: férjemmel saját erőből boldogulunkOrbán Ráhel vagyonosodását is vizsgálnák
Átverte az országot - Sosem volt miniszteri biztos
Másfél évig járta miniszteri biztosként az országot és tárgyalt e pozícióban Horváth István, pedig Szekszárd volt polgármesterét senki nem nevezte ki a posztra. A hvg.hu számolt be róla, hogy a kinevezés hiánya ellenére a tárca egyszer sem tiltakozott az ellen, hogy Horváthot miniszteri biztosként azonosítják.
Fazekas Sándor vidékfejlesztési miniszter – az MTI szerint – 2013. február 9-én a VI. Mangalicafesztiválon kérte fel a mezőgazdasági bizottság alelnöki posztját ellátó Horváthot, hogy „miniszteri biztosként felügyelje a sertésprogram végrehajtását”. 2013 februárja és 2014 augusztusa között legalább 12 alkalommal szólalt meg, tűnt fel ebben a minőségben; egyeztetett a sertéstartó gazdákkal, pénzt ígért az érdekképviseleteknek.
Ám Horváthot ténylegesen csak tavaly augusztus 15-én nevezte ki Fazekas - derült ki a miniszter válaszából, melyet az MSZP-s Harangozó Tamás kérdésére adott. Az ellenzéki politikus arról érdeklődött, 2012 januárja óta összesen hány miniszteri biztost és kiket neveztek ki. A hibát a tárca sem tudta megmagyarázni: a portálnak azt írták, az ominózus időszakban Horváth mégsem miniszteri biztos, hanem "miniszteri megbízott" volt, tevékenységét "térítésmentesen látta el". Ám a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvényben "miniszteri megbízott" kifejezés nem szerepel, és a minisztérium szervezeti és működési szabályzatában sincs ilyen poszt. Így arra hivatkoztak, hogy hogy miniszteri megbízottként Horváthnak "volt felhatalmazása szakpolitikai kérdésekben nyilatkozni, állást foglalni".
Horváth 2013. májusában lett ismert, amikor a hvg.hu nyilvánosságra hozott egy hangfelvételt, melyen a trafikpályázatok legfontosabb bírálati szempontját ismerteti: "Az a lényeg, elkötelezett jobboldalinak kell lenni”.
Szekszárd Horváth István miniszteri biztos
2015.01.22. 06:04

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria