382/2007. (XII. 23.) Korm. rendeleta villamosenergia-ipari építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról2015-07-032015-12-3124
1. § (1)1 E rendeletet a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET) hatálya alá tartozó villamosenergia-ipari építésügyi hatósági eljárásokra kell alkalmazni.
3. Belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés: függetlenül az építmény anyagától olyan építmény, amely belső, általában elzárt kezelőtérrel rendelkezik – ide nem értve a termékként forgalmazott belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezést –, továbbá a szabadtéri átalakító vagy kapcsoló berendezés;
3a.2 Jelentős korszerűsítés: az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 2. § 14. pontja szerinti korszerűsítés;
4a.3 Névleges bemenő hőteljesítmény: az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 2. § 21. pontja szerinti hőteljesítmény;
5a.4 Távfűtés: a távhőszolgáltatásról szóló törvény szerinti távhőszolgáltatás, vagy gőz, illetve melegített víz formájában egy központi termelési egységből, vezetéken keresztül történő hőenergia-szolgáltatás légterek vagy ipari folyamatok fűtése céljából;
5b.5 Távhűtés: hűtött folyadék formájában egy központi termelési egységből, vezetéken keresztül történő hőenergia-szolgáltatás légterek vagy ipari folyamatok hűtése céljából;
5c.6 Teljes bemenő hőteljesítmény: az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 2. § 24. pontja szerinti hőteljesítmény;
6.7 Biztonsági övezet: a biztonsági övezetről szóló miniszteri rendeletben megállapított hatásterület, amelyre a tervezett vagy létesült villamosmű, termelői vezeték, magánvezeték vagy közvetlen vezeték számottevő hatást gyakorol.
3. §8 A villamosenergia-ipari építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban az építésügyi hatósági jogkört első fokon a mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: Hatóság), másodfokon a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal központi szerve gyakorolja.
4. § Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárás – a 31. §-ban és a 34. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel – kérelemre indul, amelyhez a 3. számú mellékletben meghatározott tartalmú műszaki dokumentációt kell csatolni az egyes eljárásfajtáknál meghatározottak szerint.
4/A. §9 (1) A 4. számú melléklet 3. pont 3. sora szerinti esetben, ha az engedélyezési eljárás a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Khvr.) 3. számú mellékletében meghatározott olyan tevékenység megkezdését vagy folytatását szolgálja, amely a Khvr.-ben meghatározott küszöbértéket nem éri el vagy a Khvr.-ben a tevékenységre megállapított feltétel nem teljesül, a kérelemhez csatolni kell a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatára szolgáló – a Khvr.-ben meghatározott – adatlapot.
(2) A Hatóság az eljárást felfüggeszti, ha az eljárásban megállapította, hogy a tevékenység várható környezeti hatásai jelentősek.
(3) Az eljárás felfüggesztéséről szóló végzésnek tartalmaznia kell – a Khvr. 6. számú mellékletének figyelembe vételével – a környezeti hatástanulmány tartalmi követelményeit.
(4) A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerint – annak jogerőre emelkedésére tekintet nélkül – nyilvánosan közzé kell tenni azt a határozatot, valamint a felfüggesztés tárgyában hozott végzést, amit az eljáró hatóság olyan eljárásban hozott, amelyben a tevékenység következtében várható környezeti hatások jelentőségét vizsgálták.
5. § (1)10 Az építési munkák megkezdéséről és várható befejezéséről köteles az engedély jogosultja (a továbbiakban: építési engedélyes) az ügyfeleket a helyben szokásos módon, továbbá a Hatóságot, valamint a külön jogszabályban meghatározott építésügyi hatóságot – a munka megkezdése előtt 15 nappal – írásban értesíteni.
(5)11 A Hatóság kérelemre soron kívüli eljárást folytathat le, illetve a (6) bekezdésében meghatározott esetben folytat le. A soron kívüli eljárás ügyintézési határideje tizenöt nap.
(8)13 Villamosmű, termelői vezeték, magánvezeték és közvetlen vezeték vezetékjoga, használati joga vagy szolgalmi joga által érintett ingatlan telekalakítása esetén a vezetékjogot, a használati jogot, a szolgalmi jogot érvényesíteni kell. A változási vázrajzot a jog jogosultjával ellen kell jegyeztetni. Ha a vezetékjog, használati jog, szolgalmi jog feltüntetése megfelel az alapjául szolgáló hatósági határozatnak, az ellenjegyzést a jogosult nem tagadhatja meg.
6. §14 (1) Az első és másodfokú villamosenergia-ipari építésügyi engedélyezési eljárásban – a 37. § (1) bekezdés f) és g) pontjában foglalt kivételekkel – a 4. számú melléklet 1. pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben a 4. számú melléklet 1. pontjában meghatározott hatóságok szakhatóságként járnak el.
7. §15 Az építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött villamosenergia-ipari építmény, építési tevékenység építőipari kivitelezési tevékenysége akkor folytatható, ha megfelel a következőknek:
(2)16 A kérelmet az 5. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. melléklet 11. pontja szerinti tartalommal 2 példányban, valamint az ügyben érintett szakhatóságok számától függően további 1-1 példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
(3)17 A jogerős elvi engedély egy évig hatályos. Időbeli hatálya egy ízben legfeljebb egy évvel meghosszabbítható, ha a jogszabályok, valamint a kötelező hatósági előírások időközben nem változtak meg.
(4)18 Az elvi engedély időbeli hatályán belül kezdeményezett építésügyi hatósági engedélyezési eljárás során szakhatóság közreműködése esetén a szakhatóságot és az építésügyi hatóságot az elvi engedély azokban a kérdésekben, amelyekről kifejezetten rendelkezett, akkor is köti, ha időközben a jogszabályok, valamint a kötelező hatósági előírások megváltoztak. Az elvi engedély alapján építési munka nem végezhető.
9. § A saját ingatlanon építendő villamosmű, termelői vezeték, magánvezeték és közvetlen vezeték, és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső- és belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseinek engedélyezési feltételei tekintetében – amennyiben egyszerűsített eljárás lefolytatásának helye nincs – az adott építmény idegen ingatlanon történő építési engedélyezésére vonatkozó előírások az irányadók.
10. § (1)20 A VET 121. §-ában meghatározott jogok gyakorlása során az ingatlan használatának akadályozásával vagy korlátozásával okozott kárral összefüggésben fizetendő kártalanítás összegében a hálózati engedélyes és az ingatlan tulajdonosa állapodik meg. Megállapodás hiányában a hálózati engedélyes a jogerős engedélyben foglalt jogainak gyakorlását csak akkor kezdheti meg, ha a saját költségére készítendő szakvéleményben foglalt kártalanítás összegét az ingatlan tulajdonosnak átadta, vagy – ha ez az ingatlantulajdonos érdekkörében felmerült ok miatt nem lehetséges – annak javára a bíróságon kezelt letétekről szóló külön jogszabály rendelkezéseinek megfelelően bírósági letétbe helyezte, és arról az ingatlan tulajdonosát hitelt érdemlően igazolható módon értesítette. Ha a tájékoztatásra az ingatlantulajdonos érdekkörében felmerült ok miatt nem kerül sor, az engedélyes köteles erről az engedélyező hatóságot a tájékoztatást kizáró ok igazolásával egyidejűleg tájékoztatni.
(1a)21 Ha a bírósági letétbe helyezést a kártalanítási összeg mértéke nem teszi lehetővé, úgy az engedélyes a hatóságnak igazolja az összeg rendelkezésre állását.
(2) A kártalanítási összeg megállapítására a határozat jogerőre emelkedésének időpontja az irányadó.
(3)22 Ha a hálózati engedélyes a jogerős határozatban foglalt jogai gyakorlása során tevékenységével összefüggő kárt az ingatlan tulajdonosának nem fizeti meg, az általa felajánlott és az ingatlan tulajdonosa által át nem vett összeg, valamint a fizetési biztosíték a kártalanítást nem fedezi, vagy az ingatlan tulajdonosa a kártalanítás összegével nem ért egyet, az ingatlan tulajdonosa a további igényét bírósági eljárás során érvényesítheti.
11. § (1)23 Az előmunkálati jog alapján a hálózati engedélyes vagy megbízottja az engedélyezést követő egy éven belül a más tulajdonában, használatában levő ingatlanon jogosult kártalanítás ellenében bejárást végezni, olyan jeleket elhelyezni, méréseket, talajvizsgálatokat végezni, amelyek a létesíteni kívánt sajátos építmény elhelyezéséhez szükségesek. A hálózati engedélyes az előmunkálati jog alapján végezhető tevékenység megkezdéséről az ingatlan tulajdonosát, a települési önkormányzat jegyzőjét, valamint a Hatóságot 30 nappal korábban köteles értesíteni. Az előmunkálati jogra vonatkozó engedély időbeli hatálya – annak időbeli hatályán belül benyújtott kérelemre – egy alkalommal további egy évvel meghosszabbítható.
(2) Az előmunkálati jog engedélyezése iránti kérelemhez a műszaki dokumentációt e rendelet 3. számú mellékletének 3. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell csatolni.
12. § (1) A vezetékjog engedélyezése iránti kérelem Hatósághoz történő benyújtása előtt előkészítő eljárást kell lefolytatni. Az előkészítő eljárást a hálózati engedélyes vagy megbízása alapján a tervező folytatja le. Az előkészítő eljárást – kivéve az annak részét képező helyszíni szemlét – akkor is le kell folytatni, ha a közcélú hálózat egyszerűsített eljárás alapján kerül engedélyezésre.
(3) Az előkészítő eljárás során vizsgálni kell a terület- és településrendezési tervekkel való összhangot, valamint figyelemmel kell lenni az ingatlantulajdonos ingatlanát érintő – okirattal, különösen elvi építési engedéllyel vagy építési engedéllyel igazolt – középtávú terveire.
13. § (1)25 Az előkészítő eljárás részeként a hálózati engedélyes vagy megbízása alapján a tervező helyszíni szemlét szervezhet meg, amelyről a Hatóságot értesíteni kell. A hálózati engedélyes (vagy megbízottja) a helyszíni szemlére az ügyfeleket, a Hatóságot és az érintett szakhatóságokat, közműveket, kezelőket és üzemeltetőket a 3. számú melléklet 1. pontja szerinti nyomvonal-kijelölési dokumentáció megküldésével nyolc nappal korábban hívja meg.
(3)26 Ha helyszíni szemlére nem kerül sor, a hálózati engedélyesnek vagy megbízása alapján a tervezőnek a 3. számú melléklet 2. pontja szerinti nyomvonal-kijelölési dokumentáció megküldésével az ügyfelek nyilatkozatait, a közművek, kezelők, üzemeltetők nyilatkozatait meg kell kérni, és a vezetékjogi engedély iránti kérelemhez csatolni kell. Az ügyfelek nyilatkozatai tekintetében a (2) bekezdésben foglaltak irányadók.
14. § (1)27 A hálózati engedélyesnek a vezetékjog engedélyezése iránti kérelmet az 1. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 4. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell benyújtania a Hatósághoz.
(3) Amennyiben a közcélú hálózat építésével egy időben – annak részbeni átépítése miatt – megszüntetésre is sor kerül, akkor annak engedélyezése a vezetékjogi engedéllyel együttesen kérelmezhető. A Hatóság ebben az esetben a vezetékjogot és a megszüntetést egy eljárás keretében engedélyezi.
(2)28 Erdőnek és fásított területnek közcélú vezeték létesítése céljából szükséges átvágása esetén – megállapodás alapján – a faanyag kitermelése, elszállítása és hasznosítása az erdő, illetőleg a fásított terület tulajdonosának a kötelezettsége és jogosultsága. Ha a tulajdonos az itt meghatározott kötelezettségét az építési engedélyes felszólítása ellenére nem teljesíti, az építési engedélyes saját költségére a faanyagot kitermelheti, ez esetben a faanyag az építési engedélyes tulajdonába kerül.
16. § A külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés elhelyezésére szolgáló ingatlan tulajdonosának hozzájárulását a vezetékjogi engedély kérelemhez csatolni kell. Hozzájárulás hiányában a kisajátításról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. A külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezések a Hatóság jogerős vezetékjogi engedélye birtokában építhetők.
17. §29 (1) Az építési engedélyes névváltozása esetén erről szóló köz- vagy magánokiratot, míg jogutódlás és az építési engedélyes személyében történt változás bejelentéséhez hitelesített köz- vagy magánokiratot kell a kérelemhez mellékelni.
(2) A Hatóság – az ügy elbírálásához szükséges adatok beszerzése érdekében – az építési engedélyes cégkivonatát a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
18. §30 A Hatóság a vezetékjogi engedély hatályát az építési engedélyes által az időbeli hatály lejárta előtt benyújtott kérelem alapján legfeljebb két évvel abban az esetben hosszabbíthatja meg, ha az engedély a meghosszabbítás idején hatályban lévő jogszabályi előírásoknak megfelel, valamint az építési engedélyes ismételten beszerzi a vezetékjogi engedélyezés eljárásban részt vett közművek, kezelők, üzemeltetők nyilatkozatát.
19. § (1) A hálózati engedélyes idegen ingatlanon közcélú hálózathoz tartozó, belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezést a Hatóság jogerős építési engedélye alapján építhet.
(2) Meglévő közcélú hálózathoz utólag építendő belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés csak új eljárás keretében megszerzett jogerős építési engedély birtokában építhető.
20. § (1)31 Az építési engedély iránti kérelmet az 5. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 7. pontja szerinti tartalommal 2 példányban, valamint az ügyben érintett szakhatóságok számától függően további 1-1 példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
(2)32 A szakhatósághoz intézett megkereséshez csatolni kell a 3. számú melléklet 7. pontjában felsorolt vonatkozó műszaki dokumentációkat. A közművek, kezelők és üzemeltetők nyilatkozatát a hálózati engedélyes vagy megbízása alapján a tervező köteles beszerezni és a kérelemhez csatolni.
(3) Ha a tervezett belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés elhelyezése termőföld időleges vagy végleges igénybevételével jár, az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a ingatlanügyi hatóság más célú hasznosítást engedélyező jogerős határozatát.
21. § (1)33 Ha a használati jog alapítása az ingatlan tulajdonosával kötött megállapodás alapján jött létre, akkor a hálózati engedélyesnek az építési engedély iráni kérelemhez csatolni kell a megállapodást, a belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés elhelyezését biztosító használati jogot feltüntető, földmérő által készített és az ingatlanügyi hatóság által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajzot és annak igazolását, hogy használati jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló kérelmet az ingatlanügyi hatósághoz benyújtotta.
(2)34 Ha megállapodás hiányában a hálózati engedélyes az ingatlan használatára vonatkozó használati jog megállapítását a Hatóságtól kérelmezi, az arra vonatkozó kérelméhez a belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés elhelyezését biztosító, a kérelmezett használati jogot feltüntető, földmérő által készített és az ingatlanügyi hatóság által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajzot 5 példányban köteles csatolni.
(3)35 A használati jog jogosultjának névváltozása esetén erről szóló köz- vagy magánokiratot, míg jogutódlás és az engedélyes személyében történt változás bejelentéséhez hitelesített köz- vagy magán okiratot kell a kérelemhez mellékelni.
(4)36 A Hatóság – az ügy elbírálásához szükséges adatok beszerzése érdekében – az építési engedélyes cégkivonatát a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
22. §37 A Hatóság az építési engedély hatályát a hálózati engedélyes által az időbeli hatály lejárta előtt benyújtott kérelem alapján legfeljebb két évvel abban az esetben hosszabbíthatja meg, amennyiben az engedély a meghosszabbítás idején hatályban lévő jogszabályi előírásoknak megfelel, valamint ha a hálózati engedélyes ismételten beszerzi az építési engedélyezési eljárásban részt vett közművek, kezelők, üzemeltetők időközben lejárt nyilatkozatát.
23. § (1)38 Az erőmű építési engedélyezési eljárás a termelői engedélyes vagy az építtető kérelmére indul. Az eljárásra e rendelet 20. §-ában foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(1a)39 Az építésügyi hatóság engedélyét kell kérni a 20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítményű, hő alapú villamosenergia-termelő létesítmény jelentős korszerűsítésére.
(2)40 A termelői engedélyesnek vagy az építtetőnek az építési jogosultságát a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolnia kell. Az építési jogosultság – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a következő okiratokkal igazolható:
ac) jogerős és végrehajtható bírósági vagy közigazgatási határozattal, illetőleg
bb)41 a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan birtokba adását vagy a kisajátítási határozat azonnali végrehajtását elrendelő határozattal vagy a kisajátításról szóló határozattal;
c) közös tulajdonban álló ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében – az a) pontban meghatározottakon túlmenően – a tulajdonostárs(ak) hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel;
(3)42 Ha a kérelmező a kérelemhez az érintett telekre vonatkozó tulajdonjogát feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles másolatát nem csatolja, a Hatóság – az ügy elbírálásához szükséges adatok szolgáltatása iránt – megkeresi az ingatlan-nyilvántartást vezető szervet.
(4)43 A 20 MW teljes bemenő hőteljesítményt meghaladó villamosenergia-termelő létesítményre vonatkozó építési engedélyre irányuló kérelemhez – a (7) bekezdésben foglalt esetkör kivételével – csatolni kell az erőmű nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményként történő üzemeltetésére, illetve átalakítására vonatkozó, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: MEKH) által jóváhagyott költség-haszon elemzést.
(5)44 Ha a jóváhagyott költség-haszon elemzés eredménye pozitív, azaz a diszkontált bevételek meghaladják a diszkontált kiadások összegét, úgy az építési engedély – a (6) bekezdésben foglalt esetkör kivételével – csak az erőmű nagy hatásfokú kapcsolt termelésre alkalmas létesítményként történő megvalósítására adható ki.
(6)45 A MEKH kérelemre pozitív eredményű, jóváhagyott költség-haszon elemzés esetén is mentesítheti a kérelmezőt az (5) bekezdés szerinti kötelezettségek teljesítése alól jogi, tulajdoni vagy finanszírozási okokra figyelemmel.
(7)46 Az (5) bekezdésben meghatározott költség-haszon elemzést nem kell csatolni az engedélyezés iránti kérelemhez
ca) rendelkezik az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség igazolásával arról, hogy megfelelő elkülönített helyet biztosítanak a szén-dioxid leválasztásához és sűrítéséhez szükséges berendezések telepítéséhez,
(8)47 A MEKH az erőmű kérelme alapján mentesítheti a költség-haszon elemzés elkészítése alól azt az erőművet, amelyet egy ötéves időszak alatti mozgóátlag alapján kevesebb, mint 1500 óra üzemelésre terveztek.
24. § (1)48 Ha a termelői vezeték és az ahhoz tartozó tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés építésének engedélyezése a VET 132. §-ának (1) bekezdése alapján vezetékjogi engedélyezési eljárással történik, akkor az eljárás során e rendelet 12–18. §-ában foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol a rendelet hálózati engedélyest említ, azon a termelői, magán- vagy közvetlen vezeték engedélyesét vagy az építtetőt kell érteni.
(2)49 A vezetékjoggal engedélyezett termelői vezeték csak abban az esetben minősül közcélú hálózatnak, amennyiben a MEKH a vonatkozó követelmények teljesülését követően azt közcélúvá nyilvánítja.
(3)50 Az (1) bekezdésben nem említett termelői vezeték, a magánvezeték vagy a közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseinek építési engedélyezési eljárása során az építési engedély iránti kéreleméhez csatolni kell a VET 132. §-ának (2) bekezdése szerint a korlátozni kívánt idegen ingatlan tulajdonosával a Ptk. rendelkezései szerint kötött megállapodást is. A megállapodásban rendelkezni kell a korlátozás mértékéről és a kártalanításról, valamint a szolgalmi jog alapításáról. A megállapodáson alapuló szolgalmi jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzését az engedélyes köteles kérni.
(4)51 Az (1) bekezdésben nem említett termelői, magán- vagy közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseinek építési engedélyezési eljárása során e rendelet 12–18. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni a (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel, továbbá azzal, hogy ahol a rendelet hálózati engedélyest említ, azon a termelői, magán- vagy közvetlen vezeték engedélyesét vagy az építtetőt kell érteni.
25. § (1)52 A közcélú hálózat, a termelői vezeték, a magánvezeték, a közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezése a villamosmű műszaki biztonsági követelményeire vonatkozó külön jogszabályban meghatározott üzembe helyezési eljárás lefolytatását követően üzembe helyezhető. Az üzembe helyezési eljárás feltételeit az engedélyes biztosítja.
(2)53 Az üzemeltetési engedély iránti kérelmet az engedélyesnek a 6. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 9. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell benyújtania a Hatósághoz.
26. § (1) A közcélú hálózat, a termelői vezeték, a magánvezeték, a közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezésének üzemeltetési engedélyezési eljárása során a Hatóság azt vizsgálja, hogy
a) a tényleges megvalósulás a jogerős engedély szerint történt-e meg,
b) az üzembe helyezés során betartották-e a külön jogszabályban foglalt követelményeket,
c) az üzembe helyezési eljárás során a meghívottak által adott nyilatkozatban foglaltak megvalósultak-e.
(1a)54 Közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezetékre üzemeltetési engedély csak akkor adható, ha a kérelmező az üzemeltetési engedély iránti kérelemhez csatolja az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltető igazolását a geodéziai bemérésben szereplő nyomvonal ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A Hatóság az üzemeltetési engedélyt közli a közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezeték üzemeltetőjével is.
(2) Az (1) bekezdés alapján a Hatóság az üzemeltetési engedélyt megadja, az engedély megadását a hiányzó feltételek teljesítéséhez kötheti, vagy a további üzemeltetést megtiltja.
(3) Amennyiben az engedélyes a Hatóság által előírt feltételeket a megadott határidőre nem, vagy nem kielégítően teljesíti, a Hatóság az (1) bekezdésben felsorolt építmények további üzemeltetését megtiltja.
(4) Ha az (1) bekezdésben felsorolt építmények további feltételek előírásával sem feleltethetők meg a jogszabályban meghatározott követelményeknek, a Hatóság azok bontását rendeli el.
27. § (1)55 Az erőmű, illetve a belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés a villamosmű műszaki biztonsági követelményeire vonatkozó külön jogszabályban meghatározott üzembe helyezési eljárás lefolytatását követően helyezhető üzembe. Az üzembe helyezési eljárás feltételeit az engedélyes biztosítja.
(2) Az építési engedély alapján megépített erőművet, illetve a belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezést használatba venni a Hatóság jogerős használatbavételi engedélye birtokában szabad.
(3)56 A használatbavételi engedély iránti kérelmet a 7. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 8. pontja szerinti tartalommal, két példányban, valamint az adott ügyben érintett szakhatóságok számától függően további 1-1 példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
28. §57 A szakhatósághoz intézett megkereséshez csatolni kell a 3. számú melléklet 8. pontjában felsorolt vonatkozó műszaki dokumentációkat. Az építési engedélyezési eljárásban részt vett közművek, kezelők és üzemeltetők nyilatkozatát az engedélyes köteles beszerezni és a használatbavételi engedély iránti kérelemhez csatolni.
b) a építmény az építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e,
c)58 az engedély megadásához az érintett közművek, kezelők és üzemeltetők hozzájárultak-e.
30. §59 A jogerős használatbavételi engedély közlése után az engedélyes köteles – az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – a megvalósult állapotról készült ingatlanügyi hatóság által záradékolt változási vázrajzot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtani.
31. § Ha a villamosművet, termelői vezetéket, magánvezetéket vagy közvetlen vezetéket és azok tartószerkezeten elhelyezett, külső, illetve belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseit a VET hatálybalépését megelőzően építési engedély nélkül, vagy az engedélytől eltérő módon (a továbbiakban: szabálytalanul) létesítették, arra a Hatóság – az engedélyes vagy az építménnyel rendelkezni jogosult kérelme alapján vagy hivatalból indított eljárás keretében – fennmaradási engedélyt adhat, ha annak feltételei fennállnak vagy megteremthetők.
c)60 az engedély megadásához az érintett közművek, kezelők és üzemeltetők hozzájárultak-e.
(2) A Hatóság a fennmaradási engedélyt megadja, ha az építményre az (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt előírások teljesülnek.
(2a)61 Közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezetékre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha a kérelmező a fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolja az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett üzemeltető igazolását a vezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A Hatóság a fennmaradási engedélyt közli a közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezeték üzemeltetőjével is.
a) nem teljesülnek az (1) bekezdés a)–c) pontjában foglaltak, vagy
b)62 az engedélyes az építési jogosultságát e rendelet 23. §-ának (2) bekezdésében meghatározott módon igazolni nem tudta, vagy
33. § A fennmaradási engedélyezésre egyebekben e rendeletnek az adott építményfajtára vonatkozó építési, használatbavételi és üzemeltetési engedélyezési eljárására előírt rendelkezéseit kell alkalmazni.
34. §63 (1) Ha a villamosművet, termelői vezetéket, magánvezetéket, közvetlen vezetéket és azok tartószerkezeten elhelyezett, külső, illetve belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseit az engedélyes nem kívánja fenntartani, vagy az rendeltetésszerű használatra alkalmatlan állapotban van, illetve az a környezetre, a hálózatra kapcsolt további vételezőkre és felhasználókra veszélyt jelent, az engedélyes köteles a Hatóságtól megszüntetési (bontási) engedélyt kérni.
(2) Az olyan vezetékek, tartószerkezeten elhelyezett külső, illetve belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezések esetében, amelyeknél a csatlakozási pont hálózati engedélyese a hálózat állapotának megvizsgálása alapján megállapította, hogy az a hálózati elem környezetére és a hálózatára kapcsolt további vételezőkre, felhasználókra veszélyt jelent, és tulajdonosa vagy üzemeltetője nincs vagy nem ismert, és amelyre bejelentett felhasználó nem csatlakozik, a csatlakozási pont hálózati engedélyese kérheti a megszüntetési (bontási) engedélyt.
(3) A megszüntetési (bontási) engedély iránti kérelmet a 8. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 10. pontja szerinti tartalommal 4 példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
(6) A megszüntetés során az ingatlanról az (1) bekezdésben felsorolt építményeket – tartozékaival együtt – az engedélyben meghatározottak szerint a bontási engedélyes köteles eltávolítani és az ingatlan eredeti állapotát, vagy ha ez nem megállapítható, művelési ágának megfelelő állapotát helyreállítani, illetve ha ez utóbbi sem lehetséges, kártalanítást nyújtani.
(7) Az engedélyes a megszüntetést követően köteles haladéktalanul kérni az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogainak törlését. Hivatalból indult eljárás esetében a Hatóság keresi meg a jogerős határozattal az ingatlanügyi hatóságot a bejegyzett jogok törlése iránt.
35. § (1)64 A megszüntetési (bontási) munkák megkezdéséről és várható befejezéséről az engedélyes az ügyfeleket a helyben szokásos módon, a szakhatóságokat, valamint a Hatóságot – a munka megkezdése előtt 15 nappal – írásban értesíteni köteles.
37. § (1)65 Egyszerűsített eljárás folytatható le abban az esetben, ha a kérelem
(2)67 Az (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti eljárások esetében a kérelmezőnek a 3. számú melléklet 2. pontja szerint összeállított nyomvonal-kijelölési dokumentáció megküldésével kell az ügyfelek, a közművek, kezelők, üzemeltetők nyilatkozatait megkérni és a kérelemhez csatolni.
(3)68 Az (1) bekezdés f) és g) pontja szerinti eljárások esetében nem kell az előkészítő eljárást lefolytatni, valamint nem kell a közművek, kezelők, üzemeltetők, illetve az ügyfelek nyilatkozatait megkérni és a kérelemhez csatolni.
(4)69 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti eljárások esetében az engedély hatályának lejártát követő 30 napon belül az építési engedélyes köteles az ingatlan eredeti állapotát, vagy ha ez nem megállapítható, művelési ágának megfelelő állapotát helyreállítani, illetve ha ez utóbbi sem lehetséges, kártalanítást nyújtani és erről a Hatóságot értesíteni. Ezen előírások nem, vagy nem megfelelő teljesítése esetén a Hatóság eljárást kezdeményezhet.
(6)70
(7)71 Ha az egyszerűsített engedélyezési eljárás során a szakhatóság az előírt határidőn belül nem ad ki állásfoglalást, és ellenérdekű ügyfél az első fokú eljárásban nem vesz részt, a hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
(8)72 Az (1) bekezdés c) pontja szerinti egyszerűsített eljárásban módosító határozat adható ki azokban az esetekben, ha a módosítás az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vezetékjoggal érintett terület nagyságát nem változtatja meg. A kérelemhez csatolni kell az egyebekben módosított nyomvonalrajzot is. Nyomvonal módosítása esetén a módosítási engedély kérelemhez csatolni kell a 3. számú melléklet 4.6. pontjában meghatározottak szerinti változási vázrajzot és területkimutatást is.
39. § (1)73 A VET 172–173. §-a szerinti, a vezetékjog fennállását megállapító ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésre alkalmas határozat kiadása, illetve egyszerűsített üzemeltetési engedélyezési engedély iránti kérelmet a 2. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 6. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
40. §74 E rendeletben foglalt eljárásokban az eljárási cselekmények 2009. december 28-ig elektronikusan nem gyakorolhatók.
41. §75 E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr. hatálybalépését76 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
42. §77 Ez a rendelet
d)78 az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének [2. § (1) bekezdés 3a., 4a, 5a–5c. pontja, 23. § (1a) és (4)–(7) bekezdése]
1. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez79
A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben meghatározottakon túl a kérelem a következő adatokat tartalmazza:
4.80 A MEKH engedélyének száma, kelte (ha a VET 74. §-a szerinti engedély kiadására a kérelem benyújtását megelőzően sor került).
14. Termőföld esetében a termőföld más célú hasznosításának engedélyezéséről szóló hatósági határozat.
2. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez81
3. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez82
1. Nyomvonal-kijelölési dokumentáció a helyszíni szemlére (a meghívandók számának megfelelő példányban)
1.10. A helyszíni szemle szervezése esetén az időpontját 8 nappal megelőzően meghívandók neve, címe, a szemle időpontja és helye.
2.1. Az 1.1–1.9. pontokban felsorolt dokumentációk.
3. Előmunkálati engedély dokumentációi
3.1. Az 1.1–1.7. pontokban felsorolt dokumentációk (térképekből 3–3 db).
4.2. Helyszíni szemle lefolytatása esetén az arról felvett hitelesített jegyzőkönyv a jelenléti ívvel és annak mellékletei.
4.3. Az érintett közművek, kezelők, üzemeltetők és egyéb érdekeltek nyilatkozatai, helyszíni szemle lefolytatása esetén a megjelent szakhatóságok nyilatkozatai is.
4.5. Előzetes vizsgálatot követően nem jelentős környezeti hatás feltételezése esetén a megállapító határozat, környezeti hatásvizsgálat köteles építmény esetében a jogerős környezetvédelmi engedély hiteles másolata.
5.2. Helyszíni szemle lefolytatása esetén az arról felvett hitelesített jegyzőkönyv a jelenléti ívvel és annak mellékletei.
5.5. A létesítendő hálózat (vezeték) nyomvonalát, tartószerkezeteinek helyét, az általuk elfoglalt terület nagyságát, a hálózat (vezeték) biztonsági övezeteként kijelölt területsávot, keresztezéseit, egyéb létesítményeket és az érintett ingatlanok határait és helyrajzi számait is feltüntető – az állami földmérési alaptérképre történő átvezetéshez alkalmas méretarányban, a közigazgatási határokat és megnevezéseket tartalmazó közigazgatási területenként szétválaszthatóan elkészített – nyomvonalrajz a települési önkormányzat jegyzője, az engedélyes és a Hatóság részére egy-egy példányban, az ingatlan-nyilvántartás vezetéséért felelős hatóság részére két példányban, az azonosítást biztosító egyedi rajzszámmal és megnevezéssel ellátva, valamint műszaki leírás egy példányban. Amennyiben a hálózat (vezeték) nyomvonala több települést érint, úgy településenként további 1-1 példány nyomvonalrajz és műszaki leírás szükséges.
5.6. Előzetes vizsgálatot követően nem jelentős környezeti hatás feltételezése esetén a megállapító határozat, környezeti hatásvizsgálat köteles építmény esetében a jogerős környezetvédelmi engedély hiteles másolata.
6.2. A hálózati engedélyes nyilatkozata arra vonatkozóan, hogy a közcélú hálózat a vonatkozó műszaki-biztonsági követelményeknek megfelel.
A létesítendő hálózat (vezeték) nyomvonalát, tartószerkezeteinek helyét, az általuk elfoglalt terület nagyságát, a hálózat (vezeték) biztonsági övezeteként kijelölt területsávot illető vezetékjog (szolgalmi jog) bejegyzéséhez szükséges változási vázrajzot az állami alapadatok felhasználásával végzett sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 46/2010. (IV. 27.) FVM rendelet szabályai szerint kell elkészíteni.
7.2. Az építmény – szakáganként szaktervezők által készített, az ágazati jogszabályokban meghatározott tartalmú – műszaki tervdokumentációja.
7.4. Az érintett közművek, kezelők, üzemeltetők és egyéb érdekeltek nyilatkozatai.
8.2. Megvalósulási dokumentáció, amely tartalmazza a felelős műszaki vezető (vezetők) eltérést ismertető nyilatkozatát, valamint a megvalósult állapotot tükröző – szakáganként szaktervezők által készített, az ágazati jogszabályokban meghatározott tartalmú – műszaki tervdokumentációt, ha az építési munkát a jogerős építési engedélytől, valamint a jóváhagyott dokumentációtól eltérően végezték, de az eltérés nem minősül építési engedélyhez kötött építési munkának.
9. Közcélú hálózat, a termelői vezeték, a magánvezeték, a közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezésének üzemeltetési engedélyezéséhez szükséges dokumentáció
11.3. Az érintett közművek, kezelők, üzemeltetők és egyéb érdekeltek nyilatkozatai.
4. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez83
1. A villamosenergia-ipari építésügyi engedélyezési eljárásokban kijelölt szakhatóságok
Annak elbírálása kérdésében, hogy az építmény, vagy ahhoz kapcsolódóan a közút területének nem közlekedési célú igénybevétele a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett - a közúti forgalom biztonságára, a közút fejlesztési terveinek végrehajtására, a közútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, a közút állagára gyakorolt hatása alapján - engedélyezhető-e.
Repülőterek 5 kilométeres körzetében sajátos építmény építése, használatba vétele, átalakítása esetén, ha a kérelmező a repülőtér-üzemeltetői hozzájárulás megtagadását sérelmesnek tartja.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a polgári légiközlekedés biztonsága követelményeinek a kérelem szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
A vasúti pálya szélső vágányának tengelyétől számított 100 méteren belüli építmény építése, elhelyezése, megszüntetése esetén, ha a vasúti pályahálózat működtetője hozzájárulásának a megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a vasúti pálya területének nem közlekedési célú igénybevétele a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett - a tervezett igénybevétel a vasút állagára, a vasúti forgalom biztonságára, a vasútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, fejlesztési terveinek végrehajtására gyakorolt hatása alapján - engedélyezhető-e.
A helyi építésügyi követelményeknek (HÉSZ) való megfelelés és a helyi településrendezési tervekkel való összhang megállapítása kérdésében, valamint annak elbírálása kérdésében, hogy az építmény vagy tevékenység a helyi önkormányzati rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
Minden eljárásban a nyomvonalas létesítmény, valamint szélerőmű engedélyezése kivételével.
Létesítménnyel összefüggő tűzvédelmi követelmények érvényre juttatása.
Minden eljárásban, amennyiben az eljárás honvédelmi vagy katonai célú létesítmény működési vagy védőterületén tervezett építmény vagy tevékenység engedélyezésére irányul.
1.14. kéményseprő-ipari szolgáltató szerv.
3. A villamosenergia-ipari építésügyi engedélyezési eljárásokban a Hatóság által vizsgált szakkérdések
a) Termőföldön megvalósuló építmény vagy tevékenység esetében, az elvi építési és a bontási, valamint az előmunkálati jog és az üzemeltetési engedélyezési eljárás kivételével.
b) Erdőben megvalósuló vagy a megvalósítás során erdőre, az erdő talajára, vízháztartására vagy mikroklímájára hatást gyakorló módon megvalósuló létesítmény esetében, elvi építési, használatbavételi és bontási engedélyezési eljárás kivételével.
Az erdőre gyakorolt hatások vizsgálata.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a közút területének nem közlekedési célú igénybevétele vagy az építmény a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett - a közúti forgalom biztonságára, a közút fejlesztési terveinek végrehajtására, a közútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, a közút állagára gyakorolt hatása alapján - engedélyezhető-e.
Ha az építmény szélső pontjainak vetületétől számított 50 méteren belül a fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő közút található, és a kérelmező az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Ha az építmény szélső pontjainak vetületétől számított 50 méteren belül a fővárosi kerületi önkormányzatok tulajdonában lévő közút található, és a kérelmező az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Ha az építmény, tevékenység külterületen, továbbá - egyedi táj érték, természeti terület, országos jelentőségű védett természeti terület, Natura 2000 terület vagy barlang védőövezete esetén - belterületen valósul meg, és a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély ésegységes környezethasználati engedély nem szükséges.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, az építmény természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
Nyomvonal kijelölésére irányuló vezetékjogi eljárásban és 20 MW feletti erőmű létesítésére irányuló eljárásban, ha az az ingatlan-nyilvántartásból megállapíthatóan külterületen, továbbá- egyedi tájérték, természeti terület, országos jelentőségű védett természeti terület vagy Natura 2000 terület esetén - belterületen valósul meg, és a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély és egységes környezethasználati engedély nem szükséges.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, az építmény a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
1. Ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges, erőmű engedélyezési eljárásban, valamint önállóan vagy vezetékjogi engedélyezési eljárás részeként belterületen vagy annak határától számított 100 méteren belül létesülő átalakító berendezés engedélyezési eljárásban.2. Ha a tevékenység megkezdéséhez a Khvr. 1. § (3) bekezdésében foglalt vizsgálatra az eljárást megelőzően más hatósági eljárásban nem került sor az alábbi létesítmények esetében:a) Szélerőmű, szélerőműpark védett természeti területen, Natura 2000 területen, barlang védőövezetén 200 kW teljesítmény alatt; nem védett természeti területen, nem Natura 2000 területen, nem barlang védőövezetén600 kW teljesítmény alatt;b) Föld alatti villamosvezeték védett természeti területen, Natura 2000 területen, barlang védőövezetén.
1. Az erőművek vonatkozásában annak elbírálása kérdésében, hogy a) a tevékenység az elérhető legjobb technika alapján meghatározott levegővédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e;b) az engedélyezési tervdokumentáció, illetve a létesítmény zajkibocsátása megfelel-e a környezeti zaj és rezgés elleni védelem követelményeinek.2. Az átalakító berendezések vonatkozásában annak elbírálása kérdésében, hogy az engedélyezési tervdokumentáció, illetve a létesítmény zajkibocsátása megfelel-e a környezeti zaj és rezgés elleni védelem követelményeinek.3. Szélerőmű, szélerőműpark és villamosvezeték vonatkozásában annak elbírálása kérdésében, hogy a Khvr. 5. számú mellékletében foglalt követelmények alapján a tervezett létesítmény kapcsán jelentős környezeti hatások feltételezhetők-e.
A kulturális örökségvédelmi hatósági nyilvántartásban szereplő nyilvántartott vagy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen, régészeti védőövezet területén, műemléki területen megvalósuló vagy nyilvántartott műemléki értéket vagy műemlék telkét érintő építmény engedélyezésére irányuló eljárás.
Annak elbírálása kérdésében, hogy az építmény vagy tevékenység a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
Budapest Főváros Kormányhivatala; kizárási feltétel fennállása esetén a kulturális örökség védelméért felelős miniszter
Ha az építési tevékenységa) külterületen felszínmozgás-veszélyes, illetve bányászati tevékenységgel érintett területen valósul meg; vagyb) nyomvonaljellegű kőolaj- és földgázbányászati létesítmény, szállítóvezeték, elosztóvezeték, célvezeték, valamint egyéb gáz és gáztermék vezeték biztonsági övezetében valósul meg, és az építtető az üzemeltetőnek a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet 19/B. § (2) bekezdése szerint egyetértésének megtagadását vagy az üzemeltető által az egyetértés megadásához szabott feltételeket sérelmesnek tartja, vagyc) ásványi nyersanyag kitermeléssel jár.
Az a) pont esetében az építési engedély iránti kérelem földtani szempontú megalapozottságának vizsgálata.A b) pont esetében annak megállapítása, hogy az üzemeltető nyilatkozatában foglalt feltételek vagy a hozzájárulás megtagadása a gázipari tevékenységgel kapcsolatos létesítmény rendeltetésszerű használatával és védelmével kapcsolatos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő-e.A c) pont esetében a kitermelni tervezett ásványi nyersanyag mennyisége, fajtája, a felhasználás, hasznosítás módjának meghatározása, az ásványvagyon-védelmi szempontok érvényesítése, valamint a bányajáradék- fizetési kötelezettség megállapítása.
5. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez84
6. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez85
7. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez86
3.87 A MEKH engedélyének száma, kelte (VET 74. §), amennyiben a VET szerint engedélyköteles.
8. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez88
5. Az üzembentartó adatai megnevezése és címe.
1 Az 1. § (1) bekezdése a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § (1) bekezdés 3a. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése iktatta be.
3 A 2. § (1) bekezdés 4a. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 32. § (2) bekezdése iktatta be.
4 A 2. § (1) bekezdés 5a. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 32. § (3) bekezdése iktatta be.
5 A 2. § (1) bekezdés 5b. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 32. § (3) bekezdése iktatta be.
6 A 2. § (1) bekezdés 5c. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 32. § (3) bekezdése iktatta be.
7 A 2. § (1) bekezdés 6. pontját a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
8 A 3. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 117. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
9 A 4/A. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 42. §-a iktatta be, szövege a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 117. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 Az 5. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
11 Az 5. § (5) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (101) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12 Az 5. § (7) bekezdését a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
13 Az 5. § (8) bekezdését a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be. E módosító rendelet 7. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2008. október 7. napját követően indult ügyekben kell alkalmazni.
14 A 6. § a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 117. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 7. § a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 33. §-ával megállapított szöveg.
16 A 8. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
17 A 8. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 8. § (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
19 A 8. § (5) bekezdését a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
20 A 10. § (1) bekezdése a 171/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
21 A 10. § (1a) bekezdését a 171/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
22 A 10. § (3) bekezdése a 171/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
23 A 11. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 11. § (3) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
25 A 13. § (1) bekezdése a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
26 A 13. § (3) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 14. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 15. § (2) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2008. október 7. napját követően indult ügyekben kell alkalmazni.
29 A 17. § a 355/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 18. § a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607–608. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 20. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 A 20. § (2) bekezdése a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
33 A 21. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 21. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 21. § (3) bekezdése a 355/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 21. § (4) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 355/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 22. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607–608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
38 A 23. § (1) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének c) pontja, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § a) pont aa) alpontja szerint módosított szöveg.
39 A 23. § (1a) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (1) bekezdése iktatta be.
40 A 23. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének c) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § a) pont ab) alpontja szerint módosított szöveg.
41 A 23. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja a 154/2013. (V. 24.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
42 A 23. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 23. § (4) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
44 A 23. § (5) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
45 A 23. § (6) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
46 A 23. § (7) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
47 A 23. § (8) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
48 A 24. § (1) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 24. § (2) bekezdése a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 24. § (3) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 7. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2008. október 7. napját követően indult ügyekben kell alkalmazni.
51 A 24. § (4) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 25. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
53 A 25. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
54 A 26. § (1a) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 18. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
55 A 27. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
56 A 27. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
57 A 28. § a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
58 A 29. § (1) bekezdés c) pontja a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
59 A 30. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 32. § (1) bekezdés c) pontja a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
61 A 32. § (2a) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 18. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
62 A 32. § (3) bekezdés b) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
63 A 34. § a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
64 A 35. § (1) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
65 A 37. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 37. § (1) bekezdésének e) pontját a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
67 A 37. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
68 A 37. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
69 A 37. § (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 63/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. § j) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 37. § (6) bekezdését a 116/2010. (IV. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdés c) pontja.
71 A 37. § (7) bekezdését a 116/2010. (IV. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
72 A 37. § (8) bekezdését a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
73 A 39. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
74 [A 41–42. §-nak a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 44. §-ával beiktatott, a 68. § alapján 2011. szeptember 15-étől hatályos szövege: „41. § E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr. hatálybalépését követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.42. § Ez a rendeleta) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv 2. és 4. cikkének, valamint II. és III. mellékletének,b) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 85/337/EGK irányelv módosításáról szóló, 1997. március 3-i 97/11/EK tanácsi irányelv 1. cikkének, valamintc) a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkénekvaló megfelelést szolgálja.”.]
75 A 41. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 44. §-a iktatta be.
76 A hatálybalépés napja: 2011. szeptember 15.
77 A 42. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 44. §-a iktatta be.
78 A 42. § d) pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 35. §-a iktatta be.
79 Az 1. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § a) pontjával megállapított szöveg.
80 Az 1. számú melléklet 4. pontja a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 2. számú melléklet a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (8) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
82 A 3. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § b) pontjával megállapított szöveg.
83 A 4. számú melléklet a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 117. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
84 Az 5. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § d) pontjával megállapított szöveg.
85 A 6. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § e) pontjával megállapított szöveg.
86 A 7. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § f) pontjával megállapított szöveg.
87 A 7. számú melléklet 3. pontja a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 36. § c) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 8. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § g) pontjával megállapított szöveg.


text:
Az előszerződés | Cégvezetés
Az előszerződés megkötésének sokféle oka lehet. A leggyakoribb, hogy a felek a szerződés végleges tartalmát valamilyen okból nem tudják meghatározni, ugyanakkor biztosítani kívánják, hogy a vitás kérdések tisztázása után a szerződés megfelelő időben és a lényeges kérdésekben történő megegyezés után létrejöjjön. Az előszerződésben nem kötelező a lényeges kérdésekben megállapodni, azt azonban tudnunk kell, hogy ilyen esetekben nincs túl sok esélye annak, hogy a szerződéskötés sikeres legyen.
Az előszerződéssel a felek arra vállalnak kötelezettséget, hogy egy későbbi időpontban egymással szerződést kötnek. Az ilyen megegyezés tehát szerződéskötési kötelezettséget keletkeztet, melynek alapja azonban nem egy jogszabályi rendelkezés, hanem a felek megállapodása. Jogszabály előszerződés kötését is kötelezővé teheti.
A megállapodás előszerződésnek azonban csak akkor minősül, ha belőle egyértelműen kitűnik a felek későbbi időpontra vonatkozó szerződéskötési akarata. Abban az esetben tehát, amikor a megállapodás a szerződésre vonatkozó valamennyi lényeges tartalmi elemet tartalmaz, azt szerződésnek kell tekinteni, annak ellenére, hogy a felek előszerződésnek nevezik.
A későbbi időpontnak nem kell dátum szerint meghatározottnak lennie. A végleges szerződés megkötésének időpontja meghatározható oly módon is, hogy azt a felek valamely jövőbeni esemény bekövetkeztéhez kötik (BH 1999/159).
Az előszerződés alakja és tartalma
Az előszerződést a törvény szerint a megkötendő szerződésre előírt alakban kell megkötni. A jogszabály nem részletezi azt, hogy az előszerződésnek milyen legyen a tartalma, azt a felek szabadon állapíthatják meg, sőt még a megkötés feltételeit sem tartalmazza. Ennek következtében a felek bármilyen szerződéstípushoz kötődően előszerződést köthetnek "az előírt alakban".
Az általános szabályoknak megfelelően az előszerződés létrejöhet
- szóban,
- ráutaló magatartással.
Ingatlan adásvételére, ajándékozására, a tartási és életjáradéki szerződésekre vonatkozóan tehát kötelező az írásbeliség. Ezeken kívül azonban más esetekben is szokásos (sőt kívánatos is) az írásba foglalás, hiszen egyébként komoly bizonyítási gondok keletkezhetnek, ha érvényesíteni szeretnénk az előszerződéshez fűződő jogokat.
Ezek szerint tehát az előszerződés érvényesen létrejöhet bármely nevesített vagy nem nevesített szerződés vonatkozásában és akkor is, ha még a majdan megkötendő megállapodás valamennyi lényeges pontjára sem tér ki.
A törvény szerződésekre vonatkozó általános szabályai természetesen az előszerződés tekintetében is megfelelően irányadók.
- a felek az előszerződés megkötésénél is kötelesek együttműködni, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire,
- az előszerződés is lehet semmis vagy megtámadható [semmis az előszerződés például, ha jogszabályba ütközik, jogszabály megkerülésével kötötték (kivéve ha jogszabály más jogkövetkezményt fűz), nyilvánvalóan jó erkölcsbe ütközik, színlelt szerződés kötésére vállal kötelezettséget],
- az előszerződést is meg lehet kötni más személy (képviselő) útján,
- ha a jogszabály kivételt nem tesz, a felek közös megegyezéssel, egyezséggel az előszerződés tartalmát is módosíthatják, illetve megváltoztathatják kötelezettségvállalásuk jogcímét.
Az előszerződés teljesítése
Az érvényes előszerződés alapján bármelyik fél jogosult a teljesítés követelésére, azaz arra, hogy vele a másik fél a végleges szerződést megkösse. A végleges szerződésből fakadó szolgáltatást azonban nem igényelheti. Az előszerződés tartalmától függően a végleges szerződés létrejötte a felek ráutaló magatartása alapján is megállapítható.
Az előszerződés biztosítékai
A leggyakoribb az, hogy a felek között foglaló kerül átadásra, a később megkötendő, végleges szerződés biztosítékaként. Súlyos hiba azonban, ha a foglaló csak úgy kerül átadásra, hogy az átvevő "elismeri" annak átvételét, mivel ebben az esetben a jogügylet érvénytelen, hiszen a Polgári Törvénykönyv szerint foglalót adni a szerződés megkötésekor a kötelezettségvállalás jeléül lehet.
Ha a végleges szerződés még nem köthető meg, akkor a foglalót az előszerződés megkötésekor is alkalmazni lehet (hiszen az előszerződés is szerződés). Ilyen esetekben azonban kellő körültekintéssel kell eljárni. (A vételár, a szerződéskötés időpontja, a szerződés tárgya és a teljesítés körülményei, a szerződést kötő felek megjelölése aligha mellőzhető.)
Annak sincs akadálya, hogy az előszerződésben is szerepeljenek az egyéb szerződést biztosító mellékkötelezettségek. Például
- jogvesztés kikötése,
- zálog,
- óvadék,
- kezesség.
A szerződéskötés kikényszerítése
Az előszerződésnek éppen az a lényege, hogy a szerződéskötés elmaradása esetén a szerződést a bíróság létrehozhatja. A szerződés bíróság általi létrehozására azonban csak az érintett felek kérelmére és akkor van lehetőség, ha
- a végleges szerződés megkötését az egyikük megtagadta vagy
- a felek annak tartalmát illetően nem jutottak megegyezésre.
Ilyenkor a végleges szerződés tartalmát a bíróság állapítja meg.
A szerződéses tartalom meghatározásánál a bíróság jogosult a végleges szerződésbe olyan kikötéseket is belefoglalni, amelyekről az előszerződés nem rendelkezik. Így járhat el például akkor is, ha ez a Polgári Törvénykönyv értelmében lényeges kérdésnek minősül, de arról az előszerződés nem rendelkezik, feltéve, hogy az (a felek és a nemzetgazdaság érdekeit is figyelembe véve)
- a korábbi tárgyalások,
- esetleges megállapodások, továbbá
- az eset összes körülményének mérlegelésével meghatározható.
A bíróság kivételesen jogosult az előszerződésben szereplő feltételektől eltérő kikötések megfogalmazására is, amennyiben ezt
- a nemzetgazdaság és
- a felek különös méltánylást érdemlő érdeke indokolja.
Ez a jog azonban csak addig a határig gyakorolható, amíg nem jár az előszerződésben megjelölt feltételek lényeges módosulásával. Ilyen lényeges módosulásnak tekinthető például
- az ellenszolgáltatásként megjelölt vételár nagyságrendjének,
- a teljesítés módjának megváltoztatása.
A szerződés megkötését bármelyik fél megtagadhatja, ha bizonyítja, hogy az előszerződés létrejötte után beállott körülmény folytán
- a szerződés teljesítésére nem képes, illetőleg
- a szerződés megkötése nemzetgazdasági érdeket sértene, vagy ha e körülmény alapján a szerződés megkötése után elállásnak, felmondásnak lenne helye.
A törvény tehát az előszerződésből keletkező szerződéskötési kötelezettség alól csak akkor ad felmentést, ha az abban foglalt feltételek együttesen állnak fenn.
Jogszerű tehát az elzárkózás, ha például egy építkezés céljára megvásárolni kívánt telek előszerződésének megkötése után megváltozik az ún. "besorolási övezet", és emiatt meghiúsul az eredetileg tervezett cél. Ilyen és hasonló külső körülmények esetén még a foglaló kellemetlen következményei sem érvényesülnek! Ugyanakkor, ha valamilyen belső ok miatt tagadja meg a szerződéskötést valamely fél, akkor az kikényszeríthető.
A szerződéskötés azonban a feltételek együttes fennállása esetén sem tagadható meg minden esetben jogszerűen. Nem tagadható meg a szerződéskötés például
- amikor a fél saját felróható magatartásával idézte elő azt a helyzetet, amely miatt a teljesítésre képtelen (ilyenkor azonban nem célszerű a szerződés megkötését kikényszeríteni, hanem helyesebb, ha a másik fél kártérítési igénnyel lép fel),
- amikor a megtagadás indoka olyan körülmény, amelynek elhárításáról az arra hivatkozónak kellett volna gondoskodnia.
Nincs helye a szerződés megtagadásának olyan okra alapítottan sem, amellyel már az előszerződés megkötésekor számolni kellett. Annak bizonyítása, hogy a szerződéskötés megtagadásának törvényi feltételei fennállnak, azt terheli, aki hivatkozik rá.
Példa a szerződéskötés jogszerű megtagadására
A peres felek között megállapodás jött létre arról, hogy a felperes, valamint házastársa megvásárolja az alperesek tulajdonában álló házas ingatlant. Ennek biztosítására foglalót is adtak. Az ezekről kiállított okiratot előszerződésnek nevezték, és a hátralékos vételár kifizetésének kötelezettségét a vevők házának eladásához kötötték. Az alperesek később felszólították a vevőket, hogy legkésőbb az általuk meghatározott időpontig kössék meg a végleges adásvételi szerződést. Arra azonban nem került sor, időközben ugyanis a felperes házastársa meghalt. Ezt követően a felperes az ügyletkötéstől elzárkózott, és keresetében a foglaló visszafizetése iránt támasztott igényt az alperesekkel szemben. Kérelmét arra alapította, hogy álláspontja szerint a végleges adásvételi szerződés meghiúsulása néhai férje halálára vezethető vissza, amelyért egyik fél sem felelős, így az adott foglaló visszajár.
Előadta, hogy a férjét váratlanul ért haláleset és az örökösökkel ennek folytán keletkezett közös tulajdon olyan új helyzet elé állította, amelyben körülményei az előszerződés megkötéséhez képest lényegesen megváltoztak. Kiemelte, hogy a teljesítési határidő lejártát saját házuk értékesítéséhez kötötték, így azzal nem esett késedelembe.
Abból kellett kiindulni, hogy néhai házastárs halála idején még sem a felek szerződésében meghatározott és a vevők házának eladásához kapcsolódó, sem pedig az alperesek felszólító levelében kitűzött teljesítési határidő nem járt le, így a vevők nem estek késedelembe, és egyéb módon sem szegtek szerződést. Ezért ilyen ok miatt a korábbiakban az előszerződés nem szűnhetett meg. A házastárs halála pedig a felperes számára olyan új jogi és élethelyzetet teremtett, amely jelentős kihatással volt az alperesekkel szemben vállalt kötelezettségeire. Megözvegyülése miatt lakásával és lakókörnyezetével kapcsolatos igényei megváltoztak, amelyek kielégítésére az alperesek előszerződéssel lekötött házas ingatlana nem bizonyult megfelelőnek. Ezenkívül az eladók is tudtak arról, hogy a vevők a vételi ügyletből származó fizetési kötelezettségüknek csak a saját házuk értékesítéséből származó pénz felhasználásával képesek eleget tenni. A haláleset miatt azonban ennek fele része hagyaték tárgyává vált, és az örökösök tulajdonába került, akik az előszerződésből jogelődjükre háruló kötelezettségek teljesítésétől elzárkóztak. Ebben a jogi helyzetben a felperes - az előszerződés alapján - csak az alperesek ingatlanának fele része megvásárlására lett volna kötelezhető. Ez viszont mindkét peres fél érdekeivel ellentétes volt. Ugyanakkor az alperesek az örökösöket a végleges szerződés megkötésére nem szólították fel, és tőlük az előszerződés teljesítését perben sem igényelték.
Ezek a körülmények kimerítik a Polgári Törvénykönyvben meghatározott tényállási elemeket, és ezzel megalapozzák a felperes számára, hogy a végleges szerződés megkötését megtagadhassa. Ez egyben azzal a jogkövetkezménnyel jár, hogy miután az előszerződés teljesítése olyan ok miatt maradt el, amelyért ő nem felelős, a foglaló részére visszajár. Az örökhagyóval fennállott házastársi vagyonközösség miatt azonban a felperes az adott foglalóból jogszerűen csak az őt megillető részt követelheti. A felperesnek az az érvelése, hogy a házastársa örökösei "nem folytak bele az ügyletbe", és ő intézte az ügyeket az örökösök hozzájárulásával, nem ad feljogosítást "a foglaló teljes összegének érvényesítésére".
Az előszerződésre vonatkozó egyéb szabályok
Az előszerződésre egyébként az annak alapján megkötendő szerződésre vonatkozó különös szabályok megfelelően irányadók.
Például a vállalkozási szerződésre irányuló előszerződéstől a megrendelő - a vállalkozó kárának megtérítése mellett - bármikor elállhat, a megbízási szerződés esetében pedig a megbízó azt bármikor felmondhatja stb.
Az előszerződés megszűnése
Az előszerződés is megszűnik, ha
- azt a felek közös megegyezéssel megszüntetik vagy felbontják,
- a szerződés vagy jogszabály alapján elállásra jogosult eláll az ügylettől,
- a szerződés vagy jogszabály alapján felmondásra jogosult felmondja az előszerződést,
- ugyanaz a személy lesz a jogosult és a kötelezett,
- (bizonyos esetekben) a jogosult vagy a kötelezett meghal.
Érdemes-e előszerződést kötni?
Felvetődik a kérdés, érdemes-e egyáltalán előszerződést kötni. Sok esetben igen. A Polgári Törvénykönyv szerint ugyanis "a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni". Ez a kötelezettség az előszerződésekkel sok esetben jól érvényesíthető vagy akár kikényszeríthető.
Példa az előszerződés megtámadására
A felek előszerződést kötöttek arról, hogy a felperesek az alperes tulajdonában lévő ingatlanon álló lakóháznak általuk történő lebontását követő 8 napon belül megkötendő "végleges" adásvételi szerződéssel az ingatlant meg fogják vásárolni. A vételárból egy részt a felperesek már ekkor kifizettek. A bontási engedélyt a megállapodásnak megfelelően az alperes megszerezte, a felperesek a bontást elvégezték. Ezt követően a felperesek felhívták az alperest az adásvételi szerződés megkötésére. Erre azonban az alperes nem volt hajlandó. Ezt - jogi képviselője útján is - a körülményeiben történt lényeges változásokkal és azzal indokolta, hogy az ingatlan forgalmi értéke lényegesen magasabb a felajánlott vételárnál. * A felperesek keresetükben kérték, hogy a bíróság az adásvételi szerződést - az előszerződésben meghatározott tartalommal - hozza létre, és rendelkezzen a felperesek tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzéséről. Az alperes ellenkérelme arra irányult: a bíróság az adásvételi szerződést az előszerződéstől eltérően úgy hozza létre, hogy a vételár magasabb legyen. A körülmények megváltozására vonatkozó peren kívüli nyilatkozatát visszavonta. Indítványozta ingatlanforgalmi szakértő kirendelését. * A Polgári Törvénykönyv értelmében a felek megállapodhatnak abban, hogy későbbi időpontban szerződést kötnek egymással (előszerződés). Az előszerződés alapján a felek kötelesek a szerződést megkötni, és az előszerződésre az annak alapján megkötendő szerződésre vonatkozó szabályok megfelelően irányadók. A szerződés megkötésének elmaradása esetére Polgári Törvénykönyv a bíróságot feljogosítja, hogy bármelyik fél kérelmére a szerződést létrehozza és tartalmát megállapítsa. Erre akkor is sor kerülhet - a rendelkezésben írt feltételek esetén -, ha az előszerződés a szerződés lényeges kérdéseiben való megállapodást nem tartalmazza. * A törvény által is tipikusnak tartott eset azonban az - ilyen a perbeli is -, hogy a felek az előszerződésben a megkötendő szerződés lényeges kérdéseiben: így a szolgáltatás tárgyában és az ellenszolgáltatás (vételár) mértékében megállapodnak. Ilyenkor a szerződést ezzel a tartalommal kell megkötni, és azt - a Polgári Törvénykönyvben foglalt eseteket kivéve - a bíróság is ilyen tartalommal hozhatja létre. Ha a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás között, anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja. Az ismertetett rendelkezésekből az következik, hogy - amennyiben a felek a szerződésre előírt alakban a szolgáltatásban és az ellenszolgáltatásban megállapodtak - az előszerződés is megtámadható feltűnő értékkülönbség miatt. Ilyenkor az értékkülönbségnek az előszerződés megkötésekor kell fennállnia. * Az ellenkező álláspont arra a nem kívánatos eredményre vezetne, hogy a sérelmet szenvedő félnek előbb meg kell kötnie (vagy a bíróságnak létre kellene hoznia) olyan szerződést, amely a fél szerint értékaránytalanságban szenved, vállalnia kellene a létrejövő szerződés beálló joghatásait, és csak ezt követően nyílna meg a lehetőség a - sikere esetén érvénytelenséget eredményező - megtámadásra. Éppen az előszerződésnek a szerződéskötésre kötelező jellege igényli, hogy az előszerződés megkötésétől kezdődően lehetőség nyíljék megtámadására

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Munkáltatói rendes felmondás a keresőképtelenség alatt? | Munkajog Portál
A keresetlevelet megvizsgálva egy munkáltatói rendes felmondással kapcsolatos ügy bontakozik ki a bíróság előtt. A felperes a rendes felmondás jogellenességének, a jó hírnévhez fűződő személyiségi jogainak megsértésének megállapítását, valamint azt kéri a bíróságtól, hogy kötelezze az alperest rendkívüli munkavégzésért járó bér megfizetésére.
A felperes arra hivatkozik, hogy a munkáltató felmondása jogellenes, mivel a felmondás közlésekor keresőképtelen állományban volt, így ezen időszak alatt a munkáltató rendes felmondással a munkaviszonyát nem szüntetheti meg. Hivatkozik továbbá arra, hogy a felmondás közlése után a munkahelyéről megalázó módon távolították el, mivel a közvetlen vezetője az átadás-átvételkor folyamatosan jelen volt, ez számára megalázó, hiszen kollegáiban azt a látszatott kelthette, hogy munkaviszonya rendkívüli felmondással került megszüntetésre.
Alperes a kereset elutasítását kéri, arra hivatkozik, hogy a munkavállaló felé nem jelezte betegség miatti keresőképtelenségét, a munkát felvette, a munkahelyén tartózkodott, így ez a felmondási tilalom nem alkalmazható. Mivel az Mt. 96. § (1) bekezdés alapján a munkavállaló a munkaviszony megszűnésekor köteles a munkakörét a munkáltató részére átadni, így álláspontja szerint az átadás-átvételkor jelen lévő vezető miatt a felperes személyiségi jogai nem sérültek, azt mindvégig tiszteletben tartották. A túlmunka vonatkozásában előadott kereseti kérelemmel kapcsolatosan az alperes álláspontja az, hogy a vezető állású munkavállalónak minősülő felperes részére az Mt. rendelkezései alapján a rendkívüli munkaidőben elvégzett munkáért díjazás nem jár.
A bizonyítási eljárás lefolytatását követően az alábbi tényállást állapította meg a bíróság:
A felperes határozatlan idejű munkaviszonyban állt egy siófoki szállodánál, ahol menedzserként dolgozott, vezető állású munkavállalónak minősült. A felperest 2006. decemberében a munkáltatói jogkör gyakorlója megbeszélésre hívta, ahol közölte vele, hogy szervezeti átalakítások miatt a munkaköre megszüntetésre kerül, illetve feladatköre a többi vezető között kerül elosztásra. A munkáltató felajánlotta a felperes részére a közös megegyezést arra figyelemmel, hogy számára az a későbbiekben előnyösebb lehet a rendes felmondásnál, azonban a közös megegyezés elfogadására a felperes hajlandóságot nem mutatott. Az ezt követően vele közölt rendes felmondást pedig nem volt hajlandó aláírni, közölte a munkáltatójával, hogy már négy napja idegkimerültsége miatt keresőképtelen állományban van. Ezt követően jegyzőkönyvet vettek fel arról, hogy a felperes a rendes felmondását nem vette át, a felettese társaságában a felperes elhagyta az irodát, saját irodájába mentek, ahol személyes holmiját összepakolta, lezárták a számítógépet az informatikus segítségével, valamint a munkáltató tulajdonában álló mobiltelefonról szintén az informatikus segítségével a telefonszámokat a felperes részére lementették.
A felperes az Mt. 188. § (2) bekezdése alapján minősült vezető állású munkavállalónak, erről tudomása volt a munkakör létesítésekor, írásbeli tájékoztatást kapott, az Mt. 89. § (2) bekezdése alapján a munkáltató a felmondását köteles volt megindokolni. Az Mt. 90. § (1) bekezdés a.) pontja alapján a munkáltató valóban nem szüntetheti meg rendes felmondással a munkaviszonyt betegség miatti keresőképtelenség ideje alatt, azonban erről a felperesnek tájékoztatnia kellett volna a munkáltatóját (Mt.3.§ (1) bek.), ami nem történt meg, a keresőképtelenségét csak a felmondás közlésekor jelezte. A munkahelyén jelen volt, a munkát felvette. E körben hivatkozott a bíróság a 2002. évi 785. EBH-ra, miszerint ha a munkavállaló a rendes felmondás időpontjáig ténylegesen munkát végez a keresőképtelenségre vonatkozó orvosi megállapítást felülbírálva, a betegállományba vételről a munkáltatóját nem tájékoztatja, a felmondási tilalom fennállásra nem hivatkozhat. A felperes a keresőképtelen állományáról a munkáltatót csak azt követően tájékoztatta, mikor tudomást szerzett arról, hogy a munkaviszonyát meg kívánják szüntetni. Hivatkozott a bíróság az Mt. 3. és 4. §-ában foglalt együttműködési kötelezettségre, valamint a jogok rendeltetésszerű gyakorlásának követelményére.
Vizsgálta a bíróság a felmondás indokának valóságát, illetve okszerűségét is. A felperes álláspontja szerint az átszervezés – mely a felmondás indoka – nem valós, hiszen az ő menedzseri munkaköre nem megszüntetésre került, hanem az abban foglalt feladatokat a többi menedzser között osztották szét, de döntő többségét a közvetlen felettese vette át, tehát a munkakör, – megszüntetés helyett – csak átalakult, „feldarabolódott”, így a felmondásba foglalt átszervezés nem valós ok. A bíróság részletesen vizsgálta, hogy az átszervezés valóban megtörtént-e, megállapította, hogy a munkakör valóban megszüntetésre került, az abban foglalt feladatok átszervezésre kerültek az üzemeltetési igazgatóhoz. A felperes által ellátott menedzseri pozíció azóta sem létezik, arra munkavállalót nem vettek fel. A felmondás jogszerűségének vizsgálatán túl a munkáltató vezetésének körébe tartozó észszerűségi, célszerűség követelményeket a bíróság nem vizsgálta.
Megállapította a bíróság azt is, hogy nem sérti a felperes személyiségi jogait az, ha tőle a munkakörét átvevő vezető, korábbi felettese az irodájába kíséri, ott az alperes tulajdonában álló dokumentumait tartalmazó számítógépet egy informatikus segítségével átveszi, valamint a munkáltató tulajdonában álló mobiltelefon átadására szólítják fel. A felperes saját maga döntött úgy, hogy kollégáitól a holmija összecsomagolását követően elbúcsúzik, a szállodát körbejárja, ez a jó hírnévhez fűződő személyiségi jogait szintén nem sértette. Mivel a munkaviszonyának megszüntetése rendes felmondással, átszervezés miatt következett be, így a kollégáktól való elköszönés, a szálloda elhagyása a felperesre nézve nem lehetett kellemetlen, arra is figyelemmel, hogy a vendéglátóiparban jellemző a munkavállalók gyors cserélődése a vezető állású munkavállalók körében is.
A felperes azt elismerte, hogy főszabály szerint, vezető állású munkavállalóként a rendkívüli munkaidőben való munkavégzési túlórapótlék nem járt volna a részére, azonban a munkaszerződés következő pontjára hivatkozott e körben: „A munkavállaló tudomásul veszi, hogy a rendkívüli munkaidőben végzett munkáért a Munka Törvénykönyve szerint jogosult díjazásra”. A felperesi álláspont szerint a munkaszerződés e pontja alapján megilleti a túlmunka díja. A bíróság álláspontja azonban az volt, hogy a felek akarata itt egyértelműen arra irányul, hogy a rendkívüli munkaidőben végzett túlmunkát az Mt. 192. § (2) bekezdése szerint kívánják szabályozni, vagyis akképpen, hogy azért külön díjazás nem jár. Amennyiben a felek akarata arra irányult volna, hogy az Mt. vezetőkre vonatkozó alaprendelkezéseitől eltérően a felperes által végzett túlmunkáért külön díjazás jár, így ennek pontos szabályai és körülményei a munkaszerződésben szabályozásra kerültek volna és nemcsak az Mt. szabályokra történő utalás került volna meghivatkozásra.
A fentiek alapján a munkaügyi bíróság a keresetet elutasította.
A másodfokú bíróság a munkaügyi bíróság indokolását maradéktalanul elfogadta, a felperes fellebbezése kapcsán az alábbiakat hangsúlyozta:
A felperes az Mt. 188/A § (1) bekezdés szerinti, tulajdonos által vezetőnek minősített vezető állású munkavállaló volt, így helyesen vizsgálta az elsőfokú bíróság, hogy az alperes felmondása felmondási tilalomba ütközött-e. E körben helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy az orvos keresőképtelennek nyilvánító döntését követően a felperes munkát végzett, a betegállományba vételtől az alperest korábban nem tájékoztatta, emiatt a felmondási tilalom miatti védelemre nem hivatkozhat.
A felmondás indoka az alperesi munkáltató működésével összefüggő okból történt átszervezés volt, mely érintette a felperes által vezetett egységet is. Az alperes igazolta, hogy a felperes munkakörét ténylegesen megszüntették, munkaköri feladatait más, már addig ott alkalmazott munkavállaló vette át, ezzel az átszervezés megvalósult. A túlmunkavégzéssel kapcsolatosan a következőket fejtette ki a megyei bíróság: a munkaszerződés kérdéses pontja szerint a felperes tudomásul veszi, hogy rendkívüli munkaidőben végzett munkáért az Mt. szerint díjazásra jogosult. A munkaszerződés egy másik pontja alapján a felperes munkaideje heti 40 óra, a munkaidő beosztását a felperes volt jogosult megállapítani. Az alperesi munkáltató kivételesen rendkívüli időben történő munkavégzésre kötelezheti a munkavállalót, ilyen munkáltató által elrendelt rendkívüli munkavégzésre azonban a felperes nem hivatkozott, így részére ez okból sem jár a túlmunkáért munkabér. Az, hogy a felperest a tanúk több alkalommal is látták a hajnali órákban a szállodában, nem támasztja alá a túlmunka végzésével kapcsolatos állítását, figyelemmel arra, hogy a felperes a szállodában lakott.
A felülvizsgálati eljárásban a Legfelsőbb Bíróság a felperes felülvizsgálati kérelmét nem találta alaposnak. Kifejtette, hogy a felperesi érvelés alaptalan, mivel a munkakör megszűnését tévesen azonosítja a munkaköri feladatok megszűnésével. A hosszú ideje egységes ítélkezési gyakorlat értelmében átszervezésnek minősül a munkakörhöz kapcsolódó feladatok más munkavállalóval, illetve a munkavállalókkal történő elláttatása, a feladatok szétosztása (BH 1998. 508.) Amennyiben tehát valamely munkakörbe tartozó összes feladat belső munkaszervezéssel (átszervezéssel) szétosztásra, illetve átadásra kerül, ennek következményeként az adott munkakör értelemszerűen megszűnik. A megszűnő munkakörbe tartozó feladatokkal más munkakörök bővülnek. Az átszervezésről szóló döntés meghozatala, az átszervezés megvalósításának módja, a munkáltató működési körébe tartozó kérdés, a munkaügyi jogvitában annak célszerűsége, gazdaságossága nem vitatható (MK. 95/I.).
A személyiségi jogsértéssel kapcsolatban hangsúlyozta, hogy nem vitatottan a munkakör átadására az utolsó munkában töltött napon került sor, amikoris a felperes munkavégzés céljából a munkahelyén egyébként is jelen volt. Önmagában az a körülmény, hogy a vezetői munkakör felszámolásakor más vezető jelen van és figyelemmel kíséri az átadást, a munkáltató eszközeinek leadását, a munkavállaló személyes használati tárgyainak elkülönítését, további tényállás nélkül nem alkalmas az emberi méltóság, a jó hírnévhez való jog megsértésének megállapítására. A meghallgatott tanúk nyilatkozatai a munkakör átadási körülményeiről, nem támasztották alá a felperes e körben történt előadását.
A rendkívüli munkavégzés ellenértékének elutasítását sérelmező felülvizsgálati előadás is alaptalan, ebben a körben az LB egyetértett az eljáró bíróságok megállapításaival, kiemelve, hogy a díjazásra vonatkozó munkaszerződés kikötés nem érintette a munkaszerződésben foglalt kötetlen munkaidő beosztást. A felperesnek jelenléti ívet sem kellett vezetnie. A szálloda másik épületében volt az elhelyezése megoldva, a szállodában tartózkodása tehát önmagában nem volt alkalmas annak bizonyítására, hogy rendkívüli munkavégzésre sor került.
Összegezve tehát elmondhatjuk, hogy abban az esetben, ha a háziorvos a munkavállaló keresőképtelenségét megállapítja, azonban a munkavállaló ezt figyelembe nem veszi, a munkahelyén továbbra is megjelenik, a munkát felveszi, utóbb – főleg abban az esetben, amikor tudomására jut, hogy a munkaviszonyát meg kívánják szüntetni – nem hivatkozhat a felmondási tilalomra. A munkakör megszüntetése nem azonos a munkakörbe tartozó feladatok megszüntetésével, az átszervezés akkor is megvalósul, ha a megszüntetett munkakörbe tartozó feladatok nem „vesznek el”, hanem azok más munkavállalókhoz kerülnek „átszervezésre”.
Ha a munkaszerződésben a felek a túlmunka díjazását a Munka Törvénykönyve szerint kívánják szabályozni, a túlmunka bizonyítási terhe a munkavállalóra esik, és a túlmunka elvégzését nem bizonyítja az a körülmény, hogy munkahelyén megjelenik, különösen annak fényében nem, ha a munkáltató a munkahelyen biztosít szálláslehetőséget a munkavállalójának.
Dr. Halász Krisztián
Bíró, Fővárosi Munkaügyi Bíróság

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság