text:
2003. évi XIV. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
2003. évi XIV. törvény
a pártfogókra vonatkozó egyes törvények módosításáról
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény módosítása
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló, a 2002. évi IX. törvénnyel módosított 1997. évi XXXI. törvény módosítása
A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet módosítása
Időállapot: közlönyállapot (2003.III.18.)
a pártfogókra vonatkozó egyes törvények módosításáról *
1. § A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 94. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
„94. § A büntetések és az intézkedések végrehajtása során a bíróságra háruló feladatokat a büntetés-végrehajtási bíró látja el, aki a megyei bíróságon működik.”
2. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 1. §-ának (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A törvény hatálya a bíróságokkal, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalával (a továbbiakban: OIT Hivatala), az Igazságügyi Szakértői Intézetek Hivatalával és az igazságügyi szakértői intézményekkel (a továbbiakban együtt: ISZI Hivatala), a Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos Hivatalával és a megyei (fővárosi) hivatalaival (a továbbiakban együtt: PFSZ Hivatala) létesített igazságügyi szolgálati jogviszonyra (a továbbiakban: szolgálati jogviszony) terjed ki.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt igazságügyi szerv (a továbbiakban: igazságügyi szerv) által fenntartott üdülők, bölcsődék és óvodák dolgozói a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartoznak.”
3. § Az Iasz. 2. §-ának (2) bekezdése a következő b) ponttal egészül ki, és az eredeti b)-e) pont számozása c)-f) pontra változik:
[igazságügyi alkalmazott:]
„b) a pártfogó felügyelő”
4. § Az Iasz. a következő 4/A. §-sal egészül ki:
„4/A. § A pártfogó felügyelő a pártfogoltról pártfogó felügyelői véleményt, környezettanulmányt készít, szervezi és ellenőrzi a közérdekű munka végrehajtását, az egyéni pártfogó felügyelői terv szerint végrehajtja a pártfogó felügyeletet, pártfogói tevékenységet lát el a büntetés-végrehajtási intézetben, végzi az utógondozást, valamint ellátja a jogszabályban meghatározott más feladatait.”
5. § Az Iasz. 6. §-a (1) bekezdésének második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„Tisztviselő a bírósági ügyintéző, a pártfogó felügyelői asszisztens, a végrehajtási ügyintéző, továbbá a fővárosi, megyei bírósági végrehajtó, végrehajtó-helyettes és a végrehajtójelölt is.”
6. § Az Iasz. 8. §-a (1) bekezdésének c)-d) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[A munkáltatói jogkört]
„c) az igazságügyi szakértők, az ISZI és a PFSZ Hivatala főigazgatói és a PFSZ Hivatalának főigazgató-helyettese tekintetében az igazságügyminiszter,
d) az ISZI Hivatalának alkalmazottai tekintetében az ISZI Hivatalának főigazgatója, a pártfogó felügyelők és a PFSZ Hivatalának alkalmazottai tekintetében a PFSZ Hivatalának főigazgatója,”
[gyakorolja.]
7. § Az Iasz. 11. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A bírósági fogalmazó, a bírósági titkár, az igazságügyi szakértő és a pártfogó felügyelő kinevezésénél a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 3. §-ának (2) bekezdésében írt rendelkezést is alkalmazni kell azzal, hogy a bűnügyi nyilvántartás adatainak mérlegelésére a kinevezésre jogosult bírósági elnök, a pártfogó felügyelő esetében a PFSZ Hivatalának főigazgatója, az igazságügyi szakértő esetében az igazságügyminiszter jogosult.”
8. § (1) Az Iasz. 13. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki, és az eredeti (2)-(6) bekezdés számozása (3)-(7) bekezdésre változik:
„(2) Pártfogó felügyelőnek egyetemi szintű jogász, okleveles közigazgatási szakértő, pszichológus, szociálpolitikus, szociológus vagy teológus; egyetemi vagy főiskolai szintű pedagógus, vagy szociális munkás; főiskolai szintű gyógypedagógus, igazgatásszervező vagy szociálpedagógus; felsőfokú képesítéssel és szakirányú továbbképzési szakon szerzett - így különösen addiktológiai konzulens, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó, mentálhigiénés - szakképesítéssel rendelkező személy nevezhető ki.”
(2) Az Iasz. 13. §-a (4) bekezdésének - melynek számozása az (1) bekezdés szerint (5) bekezdésre változott - első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az igazságügyi szakértő, a szakértőjelölt, a pártfogó felügyelő, a tisztviselő és az írnok a kinevezéstől számított két éven belül az igazságszolgáltatási ismeretekről is számot adó ügyviteli vizsgát tesz.”
(3) Az Iasz. 13. §-ának (6) bekezdése - melynek számozása az (1) bekezdés szerint (7) bekezdésre változott - helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A képesítési követelményekkel kapcsolatos részletes rendelkezéseket - így az (5) bekezdés szerinti vizsgákra vonatkozó szabályokat is - az igazságügyminiszter - a bíróságok és az OIT Hivatala képesítési követelményei esetében az Országos Igazságszolgáltatási Tanáccsal egyetértésben - rendeletben határozza meg.”
9. § Az Iasz. 14/A. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkaköröket, továbbá a vagyonnyilatkozat átadására, kezelésére és az abban foglalt adatok védelmére vonatkozó szabályokat a bíróságok és az OIT Hivatala tekintetében az OIT, az ISZI Hivatala, a pártfogó felügyelők és a PFSZ Hivatala tekintetében az igazságügyminiszter állapítja meg.”
10. § Az Iasz. 28. §-ának (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A pártfogó felügyelő esetében szolgálati viszonyban töltött időnek minősül a megyei (fővárosi) gyámhivatalnál megszakítás nélkül köztisztviselőként és más szervnél azonos jellegű munkakörben köztisztviselőként vagy közalkalmazottként eltöltött idő is.”
11. § Az Iasz. 33. §-a (1) bekezdésének második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„Magasabb vezetői állásnak minősül az OIT Hivatalának vezetőhelyettese, a főosztályvezető, az ISZI Hivatalának főigazgatója, az igazságügyi szakértői intézet igazgatója, a PFSZ Hivatalának főigazgatója és helyettese, valamint a Fővárosi Bíróság Gazdasági Hivatalának az igazgatója.”
12. § Az Iasz. 97. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A fizetési osztályokat és a fizetési fokozatokat a bírósági titkár és a bírósági fogalmazó tekintetében a 3. számú melléklet, az igazságügyi szakértő és szakértőjelölt, a pártfogó felügyelő, valamint a tisztviselő és az írnok tekintetében a 4. számú melléklet tartalmazza.”
13. § Az Iasz. 100. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Szolgálati időként kell figyelembe venni a kinevezés előtt más igazságügyi vagy ügyészségi szervnél - pártfogó felügyelő esetében a megyei (fővárosi) gyámhivatalnál köztisztviselőként, illetve más szervnél azonos jellegű munkakörben köztisztviselőként vagy közalkalmazottként -, azonos jellegű munkakörben eltöltött időt.”
14. § Az Iasz. 103. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A bírósági fogalmazónak a 98. § (2)-(3) bekezdése alapján történő előresorolásától eltekintve, átlagon felüli színvonalú munkavégzés esetén a bírósági titkár és a szakértőjelölt egy alkalommal, az igazságügyi szakértő, a pártfogó felügyelő, a tisztviselő és az írnok két alkalommal - soron kívül - eggyel magasabb fizetési fokozatba sorolható.”
15. § (1) Az Iasz. 103/A. §-a (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az igazságügyi alkalmazott beosztási pótlékkal növelt alapilletménye nem lehet kevesebb]
„b) az ISZI és a PFSZ Hivatalának alkalmazottja esetén a Ktv. 44. § (2) bekezdésében meghatározott központi közigazgatási szerveknél,”
[a besorolása szerint azonos szolgálati idővel rendelkező köztisztviselő Ktv. szerinti illetménykiegészítéssel növelt alapilletményénél.]
(2) Az Iasz. 103/A. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A bírósági titkár, az igazságügyi szakértő és a pártfogó felügyelő alapilletménye nem lehet kevesebb a szolgálati viszonya kezdetétől számítva azonos szolgálati idővel rendelkező köztisztviselőnek a Ktv. szerint a központi közigazgatási szerveknél [Ktv. 44. § (1) bekezdés] az illetménykiegészítéssel növelt alapilletményénél.”
16. § Az Iasz. 104. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Vezetői pótlékra jogosult az OIT Hivatalának vezetőhelyettese, az ISZI Hivatalának a főigazgatója, a PFSZ Hivatalának főigazgatója és helyettese, a főosztályvezető és a főosztályvezető-helyettes, az igazgató és az igazgatóhelyettes, a szakértői iroda vezetője, az osztályvezető és az osztályvezető-helyettes, a csoportvezető és a csoportvezető-helyettes, valamint a bírósági irodavezető.”
17. § Az Iasz. 105. §-ának (1)-(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A Legfelsőbb Bíróságon, az OIT, az ISZI és a PFSZ Hivatalánál - kivéve az igazságügyi szakértői intézményeknél és a PFSZ megyei (fővárosi) hivatalainál - dolgozó felsőfokú végzettségű tisztviselőt beosztási pótlék illeti meg.
(2) A beosztási pótlék mértéke a Legfelsőbb Bíróságon és az OIT Hivatalánál az illetményalap 10-15 százaléka, az ISZI és a PFSZ Hivatalánál - az (1) bekezdésben írt kivételekkel - 5-10 százaléka.”
18. § Az Iasz. 106. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
„106. § Az e törvény alapján főtanácsosi címet kapott igazságügyi szakértő, pártfogó felügyelő és tisztviselő az illetményalap 15 százalékát, a tanácsosi címet kapott tisztviselő az illetményalap 10 százalékát kitevő pótlékra jogosult.”
19. § Az Iasz. 113. §-a (1) bekezdésének első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az igazságügyi szakértő, a szakértőjelölt, a pártfogó felügyelő, valamint a tisztviselő részére - ha ügyeleti vagy készenléti díjra nem jogosult - rendkívüli munkavégzés esetén ezzel azonos tartamú szabadidő jár.”
20. § Az Iasz. 122. §-a (2) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„A cím adományozására a bíróság és az OIT Hivatala alkalmazottainak tekintetében az OIT, más igazságügyi alkalmazott tekintetében az igazságügyminiszter jogosult.”
21. § Az Iasz. 127. §-ának (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A munkáltató a 2003. július 1-jén szolgálati viszonyban álló pártfogó felügyelő részére a felsőfokú képesítés megszerzésére - legfeljebb hat évre - halasztást engedélyezhet. Nem kötelezhető a pártfogó felügyelő a felsőfokú képesítés megszerzésére, ha a nyugdíjkorhatár eléréséig szükséges idő hat évnél kevesebb.”
22. § Az Iasz. a következő 129/A. §-sal egészül ki:
„129/A. § (1) A megyei (fővárosi) gyámhivatal hivatásos pártfogó köztisztviselőjének 2003. április 30-ig írásban kell nyilatkoznia arról, hogy pártfogó felügyelőként az igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonyt elfogadja-e.
(2) Ha a köztisztviselő az (1) bekezdésben felajánlott munkakört elfogadja, közszolgálati jogviszonyát közös megegyezéssel kell megszüntetni.
(3) Ha a köztisztviselő az (1) bekezdésben felajánlott munkakört nem fogadja el, akkor közszolgálati jogviszonya a Ktv. 17. § (1) bekezdés b) pontja alapján szüntethető meg.
(4) A megyei (fővárosi) bíróság hivatásos pártfogójának 2003. április 30-ig írásban kell nyilatkoznia arról, hogy a PFSZ Hivatalához történő végleges áthelyezését kéri-e.”
23. § Az Iasz. 4. számú mellékletének címe helyébe a következő szöveg lép:
„Az igazságügyi szakértő, a szakértőjelölt, a pártfogó felügyelő, a tisztviselő és az írnok alapilletménye”
24. § Az Iasz. 6. számú melléklete Vezetői pótlékok rovata 2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„2. Főosztályvezető, az ISZI és a PFSZ Hivatalának főigazgatója, a PFSZ Hivatalának főigazgató-helyettese.”
25. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló, a 2002. évi IX. törvénnyel módosított 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 2. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, pártfogó felügyelői szolgálat, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenek felett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogait biztosítva járnak el.”
26. § A Gyvt. 122. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„122. § (1) A megyei (fővárosi) gyámhivatal elősegíti és koordinálja a bűnelkövetés, illetve a bűnismétlés megelőzését célzó programok indítását, a veszélyeztetett gyermekek, továbbá a bűncselekményt elkövetett, de nem büntethető, valamint a büntetőeljárás alá vont gyermekek számára. A gyámhivatalban ezen feladatkör ellátására gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor működik.
(2) A megyei gyámhivatal az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása érdekében
a) tájékoztatást kér a helyi önkormányzatoktól, civil szervezetektől, illetve az általuk fenntartott intézményektől az (1) bekezdés szerinti programok indításáról; a programokról a gyámhivatal nyilvántartást vezet,
b) összehangolja a településen és a megyén belül a gyermekek számára indított bűnmegelőzési programokat,
c) együttműködik a helyi önkormányzatokkal, civil szervezetekkel, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást ellátó személyekkel és intézményekkel, közoktatási intézményekkel, a pártfogó felügyelői szolgálattal, a rendőrséggel, az ügyészséggel, a bírósággal, drogmegelőzést, illetve drogrehabilitációt végző intézményekkel,
d) részt vesz a kábítószerügyi egyeztető fórum, illetve a megyében működő bűnmegelőzési tanács munkájában,
e) kapcsolatot tart az áldozatvédelemben szerepet vállaló civil szerveződésekkel, illetve a rendőrség áldozatvédelmi referensével,
f) közvetíti a más megyében működő vagy országos szervezetek által kezdeményezett programokat, képzéseket és segítséget nyújt ezek igénybevételéhez.
(3) A megyei gyámhivatal évente jelentésben elemzi a megyében a gyermekkorú, illetve a fiatalkorú bűnelkövetés helyzetét, és értékeli a bűnmegelőzési tevékenységet. A jelentés ismertetése és a bűnmegelőzés érdekében elvégzendő feladatok megvitatása céljából megyei egyeztető tanácskozást tart, a bűnmegelőzésben érintettek részvételével.”
27. § A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 453. §-a (2) bekezdésének harmadik mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„A környezettanulmányt a pártfogó felügyelő készíti el.”
28. § A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Bvtvr.) a következő 5/A. §-sal egészül ki:
„5/A. § (1) A pártfogó felügyelő általi megkeresésre a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 71. §-ának (1)-(5) és (7) bekezdéseiben foglaltak értelemszerűen irányadók. Ha az feladatának ellátásához szükséges, a pártfogó felügyelő a nyomozóhatóságtól, az ügyésztől vagy a bíróságtól is kérhet adatokat, iratokat és felvilágosítást.
(2) A pártfogó felügyelő által kért adatok köre a pártfogolt
a) személyazonosító adataira, Társadalombiztosítási Azonosító Jelére,
b) lakcímére, tartózkodási helyére,
c) családi állapotára és körülményeire,
d) lakáskörülményeire,
e) iskolai végzettségére,
f) foglalkozására, munkahelyére, szakmai képesítésére,
g) egészségi állapotára, esetleges káros szenvedélyeire,
h) vagyoni és jövedelmi helyzetére
terjedhet ki.”
29. § (1) A Bvtvr. 8. §-ának (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A határozat meghozatala előtt a büntetés-végrehajtási bíró - feltéve, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontjáig rendelkezésre álló idő legalább kettő hónap - elrendelheti a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését.”
(2) A Bvtvr. 8. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki, és az eredeti (2)-(4) bekezdés számozása (3)-(5) bekezdésre változik:
„(2) A pártfogó felügyelő az (1) bekezdésben írt pártfogó felügyelői vélemény elkészítése érdekében az elítéltet a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontja előtt legalább kettő hónappal a büntetés-végrehajtási intézetben meghallgatja és vele ettől az időponttól kezdődően rendszeresen érintkezhet.”
(3) A Bvtvr. 8. §-ának (2) bekezdése - melynek számozása a (2) bekezdés szerint (3) bekezdésre változott - a következő mondattal egészül ki:
„Ebben az esetben elrendelheti a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését.”
(4) A Bvtvr. 8. §-ának (3) bekezdése - melynek számozása az (1) bekezdés szerint (4) bekezdésre változott - a következő mondattal egészül ki:
„Ilyen esetekben elrendelheti a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését.”
30. § A Bvtvr. 10. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az eljárást a kijelölt munkahely szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le. Ennek során elrendeli a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését, valamint meghallgathatja a pártfogó felügyelőt, szükség esetén a kijelölt és a kijelölendő új munkahely képviselőjét is.”
31. § A Bvtvr. 11/A. §-ának (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A büntetés-végrehajtási bíró a közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés megkezdésére fontos okból halasztást engedélyezhet, határozathozatal előtt pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el. E végzés ellen nincs helye fellebbezésnek.”
32. § (1) A Bvtvr. 60. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A közérdekű munka végrehajtásának helyéül az elítélt állandó lakóhelye - az elítélt kérelme alapján az ideiglenes lakóhelye - szerint illetékes megyei (fővárosi) bíróságon működő büntetés-végrehajtási bíró intézményt vagy gazdálkodó szervet jelöl ki. A kijelölés előtt a büntetés-végrehajtási bíró pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendeli el. A munkahely kijelölésénél figyelembe kell venni az elítélt egészségi állapotát, szakképzettségét (szaktudását), a munkára való alkalmasságát és az elkövetett bűncselekmény jellegét.”
(2) A Bvtvr. 60. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A megyékben és a fővárosban működő munkaügyi központok rendszeresen tájékoztatják a megyei (fővárosi) bíróságot és a pártfogó felügyelői szolgálat megyei (fővárosi) hivatalát azokról a munkahelyekről, amelyek közérdekű munka végzésére elítéltek kijelölését igénylik.”
33. § (1) A Bvtvr. 66. §-ának (1)-(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Ha az elítélt sorkatonai (tartalékos katonai) szolgálatra vonul be, a szolgálat időtartamára a büntetést kiszabó bíróság a közérdekű munka végrehajtásának megkezdésére halasztást engedélyez; illetőleg a büntetés-végrehajtási bíró a közérdekű munka végrehajtását félbeszakítja. Ha az elítélt gyermekgondozási díjban, illetőleg gyermekgondozási segélyben részesül, a halasztás vagy félbeszakítás időtartama egy év.
(2) A büntetés végrehajtását haladéktalanul meg kell kezdeni, illetőleg folytatni kell, ha az elítélt a szolgálatból leszerel, illetve a gyermekgondozási díj, illetőleg a gyermekgondozási segély folyósítását egy év eltelte előtt megszüntetik.”
(2) A Bvtvr. 66. §-a (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A közérdekű munka, illetőleg a hátralévő része nem hajtható végre, ha az ítélet jogerőre emelkedése után az elítélt]
„a) legalább hat hónapig sorkatonai szolgálatot teljesített;”
34. § (1) A Bvtvr. 94. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A pártfogó felügyeletet a pártfogó felügyelői szolgálat hajtja végre.”
(2) A Bvtvr. 94. §-a (2) bekezdése első gondolatjeles bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„- a pártfogó felügyelet végrehajtása körében teljesíti a pártfogó felügyelői szolgálat megkereséseit.”
(3) A Bvtvr. 94. §-a (2) bekezdése negyedik gondolatjeles bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„- tájékoztatja a pártfogó felügyelői szolgálatot a pártfogolt ellenőrzése során szerzett tapasztalatairól,”
35. § A Bvtvr. 95. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„95. § (1) A pártfogó felügyelet végrehajtására a Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos Hivatalánál és a megyei (fővárosi) hivatalainál pártfogó felügyelők működnek.
(2) A pártfogó felügyelő:
a) a fiatalkorú terheltekről környezettanulmányt készít,
b) ellátja a pártfogó felügyelet végrehajtásával járó teendőket,
c) a pártfogó felügyelet végrehajtásáról pártfogoltanként pártfogó felügyeleti tervet készít,
d) összehangolja a pártfogó felügyelet végrehajtásában közreműködő szervek és szervezetek tevékenységét,
e) a magatartási szabályok meghatározása és a bíróság döntésének megalapozása érdekében pártfogó felügyelői véleményt készít.”
36. § A Bvtvr. 100. §-a a következő mondattal egészül ki:
„Ilyen ügyben a bíróság pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el.”
37. § A Bvtvr. 101. §-ának (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Ilyen ügyben indítványa megtételéig az ügyész, azt követően a bíróság pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el.”
38. § A Bvtvr. 102/A. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A pártfogó felügyelet végrehajtása iránt az ügyész a pártfogó felügyelői szolgálatot keresi meg.”
39. § A Bvtvr. 103. §-ának (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A rendőrség a pártfogó felügyelet végrehajtásában való közreműködése során javasolhatja az előírt magatartási szabályok megváltoztatását; erről a pártfogó felügyelői szolgálatot értesíti.”
40. § (1) Ez a törvény - a (3) bekezdés kivételével - 2003. július 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg
a) az Iasz. 13. § (4) bekezdésének - melynek számozása e törvény 8. § (1) bekezdése szerint (5) bekezdésre változott - második mondatában a belső hivatkozás (6) bekezdésről (7) bekezdésre,
b) a Bvtvr. 37/A. §-ának (1) bekezdésében a „36. § (1) bekezdésének b), c), d), j), k), m), n) és o) pontjaiban,” szövegrész a „36. § (1) bekezdésének b), c), d), k), m), n) és o) pontjaiban,” szövegre, 64. §-ának (2) bekezdésében és 65. §-ának (2) bekezdésében a „környezettanulmányt” szó „pártfogó felügyelői véleményt” kifejezésre
módosul;
c) az Iasz. 8. § (1) bekezdésének e) pontjából „és a hivatásos pártfogók” szövegrész,
d) a Gyvt. 15. §-a (5) bekezdésének első mondatából a „továbbá a fiatalkorúak pártfogó felügyelete” szövegrész, második mondatából a „valamint a fiatalkorúak pártfogó felügyeletéről” szövegrész, 101. §-ának (6) bekezdése, 105. §-a (1) bekezdéséből „a hivatásos pártfogói feladatok ellátása és irányítása” szövegrész és e § (2) bekezdésének c) pontja, 123. §-ából a „valamint a fiatalkorúak pártfogó felügyeletére” szövegrész, 126. §-ának (6) bekezdése, 128. §-ának (2)-(5) bekezdése, 130. §-ának (6) bekezdése, 162. §-a (1) bekezdésének e) pontjából „a hivatásos pártfogói, valamint” szövegrész,
e) a Bvtvr. 13. §-ának (1) bekezdéséből „ , a Btk. 82. §-ának (2) bekezdése alapján való elrendelése iránt az elítélt szabadulása előtt” szövegrész, 50. §-ának (2) bekezdéséből „és a társadalmi” szövegrész, 96. §-ának d) pontjából „és a társadalmi” szövegrész, 102. §-a (2) bekezdésének b) pontja, 103. §-ának (2)-(3) és (7) bekezdése, e § (4) bekezdésének a) pontjából „a gyámhatóság felhívására a gyámhatóságnál, illetve” szövegrész, e § (4) bekezdésének b) pontjából a „gyámhatóságnál, illetve” szövegrész, 114/A. §-a (2) bekezdésének bevezető szövegéből a „vagy az általa megbízott társadalmi pártfogó” szövegrész
a hatályát veszti;
f) ahol jogszabály hivatásos pártfogót említ, azon a pártfogó felügyelőt kell érteni.
(2) A pártfogó felügyelői szolgálat alkalmazottai tekintetében az illetmény-besorolásokat 2003. július 1. napjáig kell elvégezni. A szabadság és a szolgálati idő megállapítása tekintetében az Iasz. 131. §-át és 132. §-ának (2)-(3) bekezdéseit megfelelően alkalmazni kell.
(3) E törvény 22. §-a 2003. április 1-jén lép hatályba.
(4) A törvény végrehajtásához szükséges szervezeti és személyzeti intézkedések előkészítése a törvény kihirdetése napjától megkezdhetők.
(5) A 2003. július 1-jén folyamatban maradt pártfogolási ügyek eredeti iratait a büntetés-végrehajtási csoport vezetője, illetve a gyámhivatal-vezető a területileg illetékes Pártfogó Felügyelői Szolgálat megyei (fővárosi) igazgatójának küldi meg és gondoskodik a másolati példány irattárba helyezéséről (átiktatás). A Pártfogó Felügyelői Szolgálat megyei (fővárosi) igazgatója az iratok átvételét követően haladéktalanul kijelöli az ügyben eljárni jogosult pártfogó felügyelőt.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. március 10-i ülésnapján fogadta el.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az ügynek a terhelt távollétében történő befejezése csak akkor perújítási ok, ha azt „távollétes” külön eljárásban hozták - Jogászvilág - Jogászvilág
Az ügynek a terhelt távollétében történő befejezése csak akkor perújítási ok, ha azt „távollétes” külön eljárásban hozták - Jogászvilág
Kezdőlap » Az ügynek a terhelt távollétében történő befejezése csak akkor perújítási ok, ha azt „távollétes” külön eljárásban hozták
Címkék: Be., felülvizsgálati eljárás, jogeset, Kúria, perújítás, távollévő terhelt, távollévő terhelttel szembeni eljárás
Ami a tényállást illeti, a terhelt a 2011. június 20-án beadványában kérelmezte a további eljárás távollétében történő lefolytatását a Be. alapján. A tanács elnöke június 22-én telefonon tájékoztatta a terhelt védőjét, hogy a bíróság nem biztosítja a terhelt távolmaradásának lehetőségét, jelenléte a tárgyaláson kötelező. Az elsőfokú bíróság a tárgyaláson jegyzőkönyvbe vette, hogy a terhelt szabályszerű idézésre nem jelent meg, valamint ismertette a kérelmet, de arról nem döntött, és így a távollétében hozott ítéletet. A terhelt nem vett részt a másodfokú…
Ami a tényállást illeti, a terhelt a 2011. június 20-án beadványában kérelmezte a további eljárás távollétében történő lefolytatását a Be. alapján. A tanács elnöke június 22-én telefonon tájékoztatta a terhelt védőjét, hogy a bíróság nem biztosítja a terhelt távolmaradásának lehetőségét, jelenléte a tárgyaláson kötelező. Az elsőfokú bíróság a tárgyaláson jegyzőkönyvbe vette, hogy a terhelt szabályszerű idézésre nem jelent meg, valamint ismertette a kérelmet, de arról nem döntött, és így a távollétében hozott ítéletet. A terhelt nem vett részt a másodfokú nyilvános ülésen sem. Az ítélőtábla döntése ellen a terhelt védője perújítási indítvánnyal élt, amelyben sérelmezte, hogy a bíróságok a terhelt távollétében folytatták le az eljárást.
Az ítélőtábla elutasította a védő perújítási indítványát, mivel alaptalannak tartotta azt. Álláspontja szerint a Be. 637. § (1) bekezdés g) pontja akkor teszi kötelezővé a perújítás elrendelését, ha a bíróságok az alapeljárást a távollévő terhelttel szembeni eljárás vagy a külföldön tartózkodó terhelt távollétében történő eljárás szabályai szerint folytatták le [Be. CI. vagy CII. Fejezet]. A Be. alapján távollévő terhelttel szemben vádemelésnek és azt követően a bíróság eljárásának akkor van helye, ha
a) a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy vagy a terhelt az eljárás során elszökött, elrejtőzött, vagy megalapozottan feltehető, hogy a büntetőeljárás elkerülése érdekében más módon elérhetetlenné vált,
b) a terhelt felkutatása érdekében tett intézkedések észszerű időn belül nem vezettek eredményre, és
c) azt a bűncselekmény tárgyi súlya vagy az ügy megítélése indokolja.
Bár ennek a feltételei nem álltak fenn, mégis úgy ítélte meg, hogy az elsőfokú bíróság ugyan nem hozott alakszerű határozatot a terhelt kérelméről, mivel azonban a tárgyalás megtartása és az ügydöntő határozat meghozatala mellett döntött, ez arra utal, hogy a kérelemnek helyt adott, és a terhelt távolmaradását engedélyezte. Ennek következtében a Be. CI. Fejezetében meghatározott külön eljárásra sem az elsőfokú, sem a másodfokú eljárásban nem került sor.
A védő tévesnek találta az ítélőtábla álláspontját, mert meglátása szerint a terhelt távollétében nem lehetett volna lefolytatni az eljárást. A Legfőbb Ügyészség álláspontja szerint a perújítási indítvány a tartalma szerint abszolút eljárási szabálysértésre hivatkozott, amely felülvizsgálati ok és nem perújítási, ezért az ügyben alaptalan a fellebbezés, mivel eleve nincs helye perújításnak.
A Kúria kiemelte, hogy a bíróság jogerős ügydöntő határozatával befejezett büntetőeljárás esetén perújításnak van helye, ha az alapügyet a CI-CII. Fejezet szerint fejezték be [Be. 637. § (1) bekezdés g) pont]. A perújítási eljárás lefolytatása kötelező, ha a terhelt elérhető [Be. 637. § (5) bekezdés]. A Be. CI. Fejezete szabályozza a terhelt távollétében folytatandó eljárás szabályait, amennyiben a terhelt elérhetetlenné vált [Be. 747. § (1) bek.], a CII. Fejezete rendezi a külföldön tartózkodó terhelttel szembeni eljárást. A terhelt elérhetetlenné válása tartalmilag megegyezik azzal, amikor a terhelt ismeretlen helyre távozik.
Az ítélőtábla ugyanakkor tényszerűen megállapította, hogy a bíróságok nem a terhelt elérhetetlensége miatt, hanem a szabályszerű idézés ellenére való meg nem jelenése miatt, a jelenléte nélkül tartott tárgyaláson, majd nyilvános ülésen hozott ügydöntő határozattal fejezték be az alapügyet. Ez viszont kizárja az adott perújítási ok alaposságát.
A Kúria kiemelte, hogy a terhelt nem volt ismeretlen helyen vagy külföldön. Az elsőfokú ítéletet a tértivevény tanúsága szerint maga vette át. A másodfokú bíróság a terheltet kétszer is megidézte, s azok egyaránt „nem kereste” postai jelzéssel érkeztek vissza. A többszöri sikertelen idézést követően a másodfokú bíróság a terhelt távollétében hozta meg és hirdette ki a helybenhagyó végzését. Vagyis az alapügyben nem külön-eljárás, hanem ún. rendes eljárás folyt a terhelt ellen.
Az alapügynek az elérhetetlen (korábban ismeretlen helyen tartózkodó) vagy külföldön tartózkodó terhelt távollétében hozott határozattal történő befejezése csak akkor perújítási ok, ha a jogerős ügydöntő határozatot a külön eljárást képező, a Be. CI. és CII. Fejezete keretében hozták. Ellenben az alapeljárás rendje szerint az elsőfokú, másodfokú vagy harmadfokú eljárásban a terhelt jelenléte nélkül tartott tárgyaláson, nyilvános ülésen, tanácsülésen hozott határozat nem perújítási ok. A Be. 608. § (1) bekezdés d) pontja szerint feltétlen (abszolút) hatályon kívül helyezési ok, ha a tárgyalást olyan személy távollétében tartották meg, akinek a jelenléte a törvény értelmében kötelező. A Kúria egyetértett azzal, hogy a védő perújítási indítványa, annak tartalma szerint a szerinti abszolút eljárási szabálysértésre hivatkozás, amely viszont felülvizsgálati oknak minősül.
A két rendkívüli jogorvoslat nem esik egybe. Amennyiben maga az elérhetetlen (ismeretlen helyen tartózkodó) vagy a külföldön tartózkodó terhelt távollétében folytatott külön eljárás esik kifogás alá, akkor a perújítás, míg ha a kifogás tárgya a terhelt távollétében folytatott alapeljárás, akkor a felülvizsgálat biztosítja a rendkívüli jogorvoslat lehetőségét. Ha az indítványozó által választott perújítási indítvány kerül előterjesztésre, közömbös, hogy a távollévő terhelttel szemben az alapeljárás szabályszerűen folyt-e, mert az erről való tartalmi vizsgálódás a felülvizsgálati eljárásra tartozik. Mindezek alapján a Kúria a támadott döntést helybenhagyta.
Az ismertetett döntés (Kúria Bpkf. II. 1.600/2018.) a Kúriai Döntések 2019/6. számában 161. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 2017. évi XC. törvény CI. és CII. Fejezet, 608. § (1) bekezdés d) pont, 637. § (1) bekezdés g) pont, 649. § (2) bekezdés d) pont.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Non-profit szerveztek adózása. Összeállította: Nagy József a NAV KH főosztályvetője november - PDF
Non-profit szerveztek adózása. Összeállította: Nagy József a NAV KH főosztályvetője november
Download "Non-profit szerveztek adózása. Összeállította: Nagy József a NAV KH főosztályvetője 2013. november"
1 Non-profit szerveztek adózása Összeállította: Nagy József a NAV KH főosztályvetője november2 Bemutatkozás helyett avagy kik kicsoda? Civil szervezetnek könyvvizsgálója Civil szervezetnek választott tisztségviselője (Ön)kormányzati alkalmazott Civil szervezet alkalmazottja Adományozó vállalat könyvvizsgálója Adományozó vállalat könyvelője Nagy József Civilek adózása3 Bemutatkozás helyett avagy kik kicsoda? 1-3 civil szervezettel áll kapcsolatban 4-10 civil szervezettel áll kapcsolatban 11-nél több civil szervezettel áll kapcsolatban Tavaly óta: nőtt a nonprofit ügyfélköre Csökkent. (Nem változott) Nagy József Civilek adózása4 Bemutatkozás helyett Legfontosabb Civil szervezetének működési területe Oktatás Kultúra Egészségügy Sport Szociális Érdekképviselet Egyház Egyéb Nagy József Civilek adózása5 Az Új Civil Törvény tapasztalatai Meghatározások új megfogalmazásai ismerté váltak Egyértelműbb lett könyvvezetés, beszámolás, letétbe helyezés Nemzeti Együttműködési Alap felváltotta az NCA-t Létrejöttek az első Civil Információs Centrumok a szakmai támogatás, fenntarthatóság erősítése, támogatások szabályszerű felhasználásának elősegítése érdekében 56 A legfontosabb jogszabályok évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról évi CLXXXI. törvény a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról 350/2011. (XII.30.) korm. rend. A civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről Friss változás a évi LXXXI. (TAO) tv. Módosítása a évi XXXVII. törvény ( ) a Kiegészítő Sportfejlesztési Támogatásról 5/2012 (II.16.) KIM rend. a Nemzeti Együttműködési Alappal kapcsolatos egyes kérdésekről és 11/2012 (II.29) KIM rend. a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól Nagy József Civilek adózása7 Fogalmak Civil szervezet A Magyarországon nyilvántartásba vett egyesület - a pártok kivételével -, az alapítvány, a civil társaság (Ptk. 578/J. ), CLXXV. törvény (Civil tv.) pont.) Civil társaság [Ptk. 578/J. ]: természetes személyek hozhatják létre nem gazdasági érdekű közös céljaik előmozdítására és közösségi célú tevékenységük összehangolására vagyoni hozzájárulás nélkül is8 Közhasznú, Közérdekű Közhasznú Ksztv. (1998. óta) Sima, vagy kiemelt (ez utóbbi megszűnt 2012-ben) Kérelemre a bíróság jegyzi be Közérdekű önkéntes tevékenység 2005.évi LXXXVIII tv. (Köt.) Ellenszolgáltatás nélkül, mások javára Több mint 1300 szervezet regisztrálta magát Önkéntesek foglakoztatásának lehetősége Szerződés kell velük9 Alapfogalmak Közhasznú tevékenység [Ectv ] Minden olyan tevékenység, amely a létesítő okiratban megjelölt közfeladat teljesítését közvetlenül vagy közvetve szolgálja, ezzel hozzájárulva a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez. Közfeladat [Ectv ]: Jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladat, amit az arra kötelezett közérdekből, haszonszerzés nélkül*, jogszabályban meghatározott követelményeknek és feltételeknek megfelelve végez. * megjegyzés: a non-profit jelleg lényege! Nagy József Civilek adózása10 Fogalmak Közhasznú jogállás fontos kritériumai: - megfelelő erőforrás áll a szervezet rendelkezésére, - megfelelő társadalmi támogatottsággal rendelkezik. [Civil tv ai]11 Fontos feladat Közhasznú jogállás megerősítése! december 31-én már minősítéssel rendelkezik május 31-ig közhasznú (ezt követően csak a és évi beszámoló adatai alapján, új jogszabályi feltételek teljesülése esetén lesz közhasznú) december 31-én létező, közhasznú minősítéssel nem rendelkező, akkor válik közhasznúvá, ha az új jogszabályi feltételek teljesülnek, a már meglévő két év beszámolójának adatai alapján január 1-jét követően bejegyzett szervezet az alakulását követő 2 év elteltével szerezhet közhasznú minősítést12 Megfelelő erőforrás akkor áll a szervezet rendelkezésére, ha az előző két lezárt üzleti év vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: az átlagos éves bevétele meghaladja az 1 millió forintot, vagy a két év egybeszámított adózott eredménye (tárgyévi eredménye) nem negatív, vagy a személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül elérik az összes ráfordítás (kiadás) egynegyedét.13 Megfelelő társadalmi támogatottság ha legalább egy teljesül: az SZJA 1%kból a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri az államháztartás alrendszereitől kapott támogatások nélkül számított összes bevétel 2 százalékát, vagy a közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások elérik az összes ráfordítás felét a 2 év átlagában, vagy közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (2 év átlagában) legalább 10 közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló évi LXXXVIII. Törvénynek megfelelően.14 Gazdálkodás Fontosabb jogszabályok: - Civil tv /2000. (XII. 19.) Korm. rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól - 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről15 Gazdálkodási alapfogalmak Adomány a civil szervezetnek - létesítő okiratban rögzített céljaira ellenszolgáltatás nélkül juttatott eszköz, illetve nyújtott szolgáltatás [Civil tv ]16 Gazdálkodási alapfogalmak Tartós adományozás írásban kötött szerződés alapján nyújtott pénzbeli támogatás, ha az adományt a szerződéskötés (szerződésmódosítás) évében és az azt követő legalább három évben, évente legalább egy alkalommal - azonos vagy növekvő összegben - ellenszolgáltatás nélkül történik. [Civil tv ]17 Gazdálkodási alapfogalmak Befektetési tevékenység a civil szervezet eszközeiből történő értékpapír-, társasági tagsági jogviszonyból eredő vagyoni értékű jog, ingatlan és más egyéb éven túli befektetést szolgáló vagyontárgy szerzésére irányuló tevékenység. [Civil tv ]18 Gazdálkodási alapfogalmak Befektetési tevékenység befektetési szabályzat (Civil tv. 45. ) gazdasági-vállalkozási tevékenységnek minősül [350/2011. Korm.r. 4. (4)] az elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységet végző szervezetet szankcionálja a (Civil tv. 23. )19 Gazdálkodási alapfogalmak Elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezet azon szervezet, amelynek éves összes bevétele hatvan százalékát eléri vagy meghaladja a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó éves összes bevétele. [Civil tv ]20 Gazdálkodás Tevékenységek csoportosítása alapcél szerinti (közhasznú) tevékenység gazdasági-vállalkozási tevékenység Költségvetési terv készítés (ÚJ KÖTELEZETTSÉG!) a 224/2000. (XII. 19.) Korm.r. alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően (350/2011. Korm.r. 3. )21 Gazdálkodás A bevételeket és a költségeket tételesen el kell különíteni alapcél szerinti és kizárólag gazdasági-vállalkozási bevételre, költségre. Azon költségek esetében ahol nem lehetséges a tételes elkülönítés, ott az alapcél és a gazdasági-vállalkozási tevékenység árbevételének arányában kell elkülöníteni. [350/2011. Korm.r. 4. (1) (2)]22 Gazdálkodás Alapcél szerinti bevétel különösen: a tagdíj az alapítótól kapott befizetés, az általa az alapítvány rendelkezésére bocsátott vagyon, az Szja. 1%-a, a közszolgáltatási szerződés alapján végzett tevékenység ellenértéke, az adomány. Az alapcél szerinti tevékenység része a közhasznú tevékenység. [350/2011. Korm.r. 4. (1) (2)]23 Számvitel Egyszeres könyvvitelt vezethet az egyesület (civil szervezet) ha nem közhasznú jogállású és - nem folytat vállalkozási tevékenységet, vagy - az alaptevékenység és vállalkozási tevékenység összes bevétele < 50 millió Ft. Kettős könyvvitelt köteles vezetni a közhasznú egyesület (civil szervezet). [Civil tv. 27. (2)]24 Számvitel Új és lényegi változás, hogy január 1-jétől minden civil szervezet beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni és azt a beszámolóval azonos módon letétbe helyezni és közzétenni. [Civil tv. 29. (3), 46. (1)]25 Számvitel A vállalkozási tevékenységet is folytató egyesület könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével a) természetes személyt köteles megbízni, alkalmazni (okleveles könyvvizsgáló, vagy mérlegképes könyvelő szakképesítéssel, és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik), vagy b) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek. [224/2000. Korm.r. 18. (1)]26 Adománygyűjtés Közhasznú besorolású egyesület a Tao. alanytól kapott támogatásról igazolás állít ki (kiállító és az adózó megnevezése, székhelye, adószáma, a támogatás, juttatás összege, célja tartalommal). Közhasznú besorolással nem rendelkező sportegyesület nyilatkozatot ad, hogy a juttatás adóévében az eredménye a juttatás következtében elszámolt bevétel nélkül nem lesz negatív, melyet a beszámoló elkészítését követően nyilatkozattal igazol.27 A közhasznú szervezetek kedvezményei Társasági adó (TA) alól mentesség a célszerinti tevékenység után TA kedvezmények HIPA kedvezmény Illeték- és vám kedvezmény Kedvezményezett cél szerinti szolgáltatása igénybevevőjének SZJA kedveszménye Támogatóknak adókedvezmény igazolása28 Adományozási indítékok Kuti Éva kutatása alapján29 Társasági adó Ha az egyesület nem végez vállalkozási tevékenységet, akkor az adózás rendjéről szóló évi XC. törvény 31. (5) bekezdése alapján társasági adóbevallást helyettesítő nyilatkozatot tehet a 1301-es bevalláson.30 Tao bevallást helyettesítő nyilatkozat X31 7. sor adóalap (automatikus) 9. sor végleges adóalap (ki kell tölteni) nincs társasági adófizetési kötelezettség közhasznú egyesületnél, ha a vállalkozási tevékenység bevétele < mint az összes bevétel 15 % [Tao. tv. 6. (6)-(7)]32 Társasági adó A közhasznú egyesületnél, ha a vállalkozási tevékenység bevétele > mint az összes bevétel 15 %-a, akkor a végleges adóalapot a következők szerint kell meghatározni: 15% feletti vállalkozási bevétel vállalkozási tev.elért összes bevétel X adóalap [az arányt két tizedesjegy pontossággal, Tao. tv. 9. (6)-(7)]33 Társasági adó Nem kell az adót megfizetnie közhasznú szervezetnek nem minősülő egyesületnek, ha - a gazdálkodására vonatkozó külön jogszabályok előírása szerint és a 6. számú mellékletben foglaltakat figyelembe véve nyilvántartott - vállalkozási tevékenységéből elért bevétele legfeljebb 10 millió forint, de nem haladja meg az adóévben elért összes bevételének 10 százalékát. [Tao. tv. 20. (1) bekezdés a)]34 Társasági adó kedvezmény az adományozónak ( ) Csökkenti az adományozó adózás előtti eredményét az Ectv. szerinti közhasznú tevékenység támogatásaként nyújtott adomány értékének 20 százaléka közhasznú szervezet támogatása esetén, további 20 százaléka tartós adományozási szerződés esetén, de együttesen legfeljebb az adózás előtti eredmény összege. 35 Adókedvezmények alakulása a kedvezmények típusa és a vállalatméret szerint Megoszlás típus szerint Megoszlás vállalatméret szerint 2012-ben a kedvezmények összege jelentősen csökkent, elsősorban a beruházási kedvezmények megszűnésének következményeként. Tekintve, hogy ezen kedvezményt a beruházási értékhatárok okán ( 3Mrd Ft és 10 Mrd Ft) szinte csak az egyéb vállalkozások tudták igénybe venni, így részesedésük az adókedvezményeken belül 85,7%-ról 70%-ra csökkent. A látvány-csapatsport támogatás, a fejlesztési kedvezmények, valamint az előadó-művészeti szervezetek támogatásának kedvezménye ugyanakkor jelentősen megugrott.36 2010. évi LXXXIII. törvény sporttal összefüggő egyes törvények módosításáról Társasági adókedvezmény: Az adó max. 70%-a mehet a látványsport (!) támogatására (kiv.: állami cégek) Kaphatja: MOB, Országos sportági Szakszövetség, ennek tagja, fejlesztő közalapítvány Formája: támogatás, juttatás, végl. átadott pénzeszköz, eszköz, szolgáltatás térítés mentesen37 A látvány-csapatsport támogatás 94.8 milliárd forintos igényelt TAO-támogatásból 44.8 milliárdot hagytak jóvá, amelyből végül 33.5 milliárdot hívtak le, összesen 1550 sportfejlesztési program keretében. A lehívott támogatások 69 százaléka a labdarúgáshoz kötődik, a 3150 magyarországi település közül pedig 744 érintett az új rendszerben KKV-k 32 százaléka vesz részt a TAO-programban, és minden második a labdarúgást támogatja. A kézilabda részesedése 24%, a kosárlabdáé 10%, a vízilabdáé pedig 7% százalékra tehető. A TAO mellett egyébként a cégek 9 százaléka más módon is támogatja a sportot.38 Változás a sport TAO-s támogatásában Kiegészítő sportfejlesztési támogatás (KSfT) KSfT = S.E. támogatás x 0,1 x 0,75 Minimum 75% Pl 20 millió támogatás kapcsán 20 mft x 0,1 x 0,75 = 1,5 mft39 A kiegészítő sport- fejlesztési hozzájárulás Annak a sportági szakszövetségnek kell fizetni, amely sportág csapatát támogatásban részesítette. Mértéke: a támogatási igazolásban meghatározott összeg társasági adókulccsal számított értékének legalább 75 százaléka Az adott adóévben kell megfizetni. Az adóalapot nem csökkenti, mert nem minősül a vállalkozási tevékenység érdekében felmerült költségnek, ráfordításnak - A felhasználásáról a szakszövetségek illetve a MOB dönt.40 Az adókedvezmény igénybevételének feltételei TAO tv 22/c. (3) 1. A támogatási igazolás megléte. 2. A támogatás, az NSI 1 % és a kiegészítő sportfejlesztési támogatás átutalása. 3. Az átutalások megtörténtének bejelentése a NAV felé a SPORTBEJ nyomtatványon. Határidő: a pénzügyi teljesítésétől számított 8 napon. A határidő: jogvesztő! Elmulasztása estén az adókedvezmény nem vehető igénybe.41 A NAV felé történő bejelentés lépései 1. A SPORTBEJ bejelentő nyomtatvány használata 2. Változás: sem az utalásról szóló bizonylatot, sem a támogatási igazolást nem kell beküldeni a NAV-hoz. Javasolt teendő a 8 napos határidő elmulasztása esetén: visszautalás, a folyamat újrakezdése.42 A támogató cégek teendői 1. NAV-tól nullás igazolás beszerzése. 2. Szerződéskötés a támogatandó egyesülettel 3. A támogatási igazolás kézhezvétele. 4. A kiegészítő sportfejlesztési támogatás kiszámítása 5. Szerződés a szövetséggel (támogatói, vagy szponzori) 6. A támogatások átutalása: a megfelelő álszámlákra az egyesületnek, az NSI 1 % átutalása az NSI számlaszámára, a kiegészítő sportfejlesztési támogatás átutalása a sportági szakszövetségnek. 6. A NAV bejelentés teljesítése a SPORTBEJ nyomtatványon 8 napos, jogvesztő határidő43 Az egyesületek kiemelt feladatai 1. A szükséges mellékletek beszerzése. 2. Támogatói szerződés megkötése. 3. A támogatási igazolás megszerzése. A támogató ügyeinek segítése.44 Az elszámolás változásai A határidők változásai 1. Elszámolás: 90 nap. Hiánypótlása egyszer, 15 nappal meghosszabbítható. 2. Részelszámolás 45 nap. Hiánypótlása egyszer, 15 nappal meghosszabbítható. 3. Az elszámolás határideje egyszer, 30 nappal meghosszabbítható. A hiánypótlás ideje nem számít bele az ügyintézés Idejébe.45 Az elszámolás változásai A 100 ezer forint alatti számlák elszámolása: Feltétel: a 20 millió forintot meghaladó kérelmeket érinti Könnyítés: az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve bizonylatok benyújtása elmaradhat, ha a könyvvizsgáló általi hitelesítés valamennyi, az összesített elszámolási táblázaton szereplő elszámolási dokumentumon szerepel. Ellenőrzés: szúrópróba szerű a hiba teljes körű beadást vonhat maga után.46 A büntetések A hibák típusai: - Eltérés a jóváhagyott sportfejlesztési programtól, - Nem szabályszerű felhasználás! KIEMELT ELLENŐRZÉSI TÉMA IDÉN A NAVNÁL! A szankciók: - a támogatott szervezet a jogosulatlanul igénybevett - jegybanki alapkamattal növelt összegű - támogatást 50%- os mértékkel növelt összegben köteles az állam részére befizetni. - 3 évre történő kizárás47 A SZERZŐDÉSKÖTÉS - Az egyesület és a támogató közti minta szerződés kis mértékben változott - Az NSI alszámlaszáma megváltozott (közlemény NSI 1%, TIG száma, szervezet neve) Gyakori hiba, hogy rossz számlaszám kerül megadásra48 AZ IGÉNYLÉS Egyesület igényli meg a Szakszövetségtől Elektronikus igénylés Mellékletek: - Egyesületi nullás igazolás a NAV-tól - Támogatói nullás igazolás a NAV-tól - Alszámlaszámok - Elnök személyi igazolvány száma - Weboldal cím (kérelem, határozat) - Igazgatási díj befizetésének igazolása - Támogató címe49 TÁMOGATÁSI IGAZOLÁS KIÁLLÍTÁSA Szakszövetség honlapjáról tölti le és állítja ki 3 példányban Egyesület: elekronikusan Támogató: en és postai úton NSI Szakszövetségnek 8 naptári napja van a támogatási igazolás kiállítására50 51 BEJELENTÉS A NAV-hoz A támogató az utalás tényét 8 naptári napon belül bejelenti a NAV-hoz SPORTBEJ nyomtatványon52 Vissza minden nonprofithoz53 Ellenőrzés, felügyelet adóellenőrzés székhely szerint illetékes adóhatóság költségvetési támogatás felhasználása Állami Számvevőszék törvényességi felügyelet ügyészség54 Általános forgalmi adó Adomány: - Nem minősül ellenérték fejében teljesített termékértékesítésnek a közcélú adomány(11. (3) bek. a)), valamint nem minősül ellenérték fejében teljesített szolgáltatásnyújtásnak a közcélú adományozás (14. (3) bek.) - Az adomány fogalma (259. 9/A.) Adóvisszatérítés kérelemre (257/A. ) - A külföldi illetőségű adományozótól származó pénzbeli adomány, segély, ha a kedvezményezett közszolgáltató. - Írásos kérelemre az állami adóhatóság visszatéríti a termék beszerzéséhez, szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódóan rá áthárított áfá-t. - A Civil törvény szerinti közhasznú tevékenység esetén.55 1 %56 Rendelkezés az SZJA 1%-áról Hungarikum! óta óta 1+1 % A + 1% kiegészült egy, majd több kiemelt költségvetési előirányzattal Befizetett SZJA-ból lehet csak rendelkezni Nem adomány, hanem rendelkezés Teljesen liberalizált felajánlási gyakorlat Kedvezményezetti alkalmasság szükséges57 A nyilatkozásról 4.5 millió adófizető magánszemélyből 3.9 millió magánszemély nyilatkozhatott volna 2,1 millió volt ténylegesen rendelkező a felajánlások együttes összege az elvi keret 53 %-a. Kb.2 millió db civil, kb. 1,4 millió db egyházi nyilatkozat És 4-4 % visszajelzés elutasításról a kedvezményezett, illetve a rendelkező alkalmatlansága miatt58 A felajánlás Borítékos technika lehetősége megszűnt!!! Felajánlás a 1253 nyomtatvány EGYSZA nevű melléletén59 A civil szféra javára felajánlott összeg 2012-ben 7,23 mrd Ft, míg idén 7,43 mrd Ft!! A civil szféra javára felajánlott összeg [milliárd forint] 12,00 10,00 8,75 9,50 10,06 9,81 8,00 6,00 5,17 6,24 7,00 7,03 7,73 4,00 2,00 0,60 Köztartozással rendelkezők Ha a köztartozás tilalmára vonatkozó feltételt nem teljesíti, akkor a 1137A számú adatlap részét képező 0937A-02-es számú Nyilatkozaton nyilatkozhat arról, hogy a rendelkezett összeg átutalásának meghiúsulása súlyosan veszélyezteti az alapvető céljainak elérését és - a kivételes méltányosságot megalapozó körülmények elővezetésével egyidejűleg - kérheti a kivételes méltányosság gyakorlását. De előtte be kell fizetni a tartozást!61 Elszámolás az SZJA 1%-ról A évben átutalt összegekről, illetve a 11KOZ -ban tartalékoltakról május ig a 12KOZ számú közleményben kell az állami adóhatóság részére elektronikus úton, az Ügyfélkapun keresztül megküldenie. A 11KOZ számú közlemény januártól, a 12KOZ számú januártól lesz letölthető a NAV honlapjáról62 Felhívás az elszámolásra Értesítés hivataltól érkezett dokumentumról Tisztelt ADÓS ADOLF! Az Ön részére a NAV elküldte a ' Felhívás adatszolgáltatásra (1966xxxx)' típusú dokumentumát/nyomtatványát. A dokumentumot az elektronikus közigazgatási rendszer befogadta és gondoskodott annak továbbításáról a(z) Ön értesítési tárába. A befogadott dokumentum érkeztetési száma: a befogadás hivatalos érkeztetési időpontja: :2163 Be- és elszámolási kötelezettség Menete: APEH honlap KOZ nyomtatvány letöltés PÓTLÁS - KIMENTÉSSEL - MIELŐBB! Kitöltés Elküldés az Ügyfélkapun keresztül vissza az APEH-nak Az APEH-tól visszaigazolás, + Közzététel a saját web lapon is, ha van AZ ELMULASZTÓKAT KIZÁRJÁK A KÖV. ÉVBEN! évre kizáró határozatokkal érintett 952 civil kedvezményezett64 Ellenőrzési tapasztalatok 2012-ben valamennyi főigazgatóság ellenőrzés alá vonta az 5 millió forint feletti összeget meghaladó felajánlással rendelkező kedvezményezetteket Közel ezer lezárult vizsgálat Jeles a civileknek! a törvény szerinti, maximum 3 éves időtartamra vonatkozó tartalékolási szabályt betartották. A működésre fordított összeg minden esetben a törvény által megengedett szint alatt volt, azaz a kiutalt költségvetési támogatás aránya a megengedettet nem haladta meg65 Ami nem megy olykor Könyvelésükben nem rendelkeztek megfelelően részletezett analitikával. A juttatott összeg és a felhasználás egyértelmű egymáshoz való rendelése hiányzott. KOZ bizonylatok 10%-a hibás.66 Segítség lehet: 13-as Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai füzet Hogyan lehet a személyi jövedelemadó 1 százalékáról rendelkezni? 26. füzet Hogyan részesülhetnek a kedvezményezettek a személyi jövedelemadó 1 százalékából?67 Köszönöm a figyelmet!68 Elérhetőségeink: TCC: 06/ ÜCC: 06/ Kapcsolatfelvétel: küldése Hasonló dokumentumok
NONPROFIT? CIVIL? EGYÉB SZERVEZET? Önkéntes céllal tevékenykedő szervezet egyszerre lehet: - Nonprofit - Civil - Egyéb Nonprofit szervezet: - 2007. júl. 1-től alapítható np. gazdasági társaság, - jelenleg Részletesebben - megfelelő. erőforrás
Civil szervezetekre vonatkozó adózási szabályok Készítette: Czapkó Tiborné Tájékoztatási Osztály Fogalmak Civil szervezet a civil társaság (Ptk. 578/J. ), A Magyarországon nyilvántartásba vett egyesület Részletesebben CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN. Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető
CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben Összeállította: a NAV KH főosztályvetője 2012.
Non-profit szerveztek adózása, az 1% jelentősége Összeállította: Nagy József a NAV KH főosztályvetője 2012. Bemutatkozás helyett avagy kik kicsoda? Civil szervezetnek könyvvizsgálója Civil szervezetnek Részletesebben CIVIL FÓRUM. Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3.
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben Tájékoztató a kiegészítő sportfejlesztési támogatás felhasználásáról
Tájékoztató a kiegészítő sportfejlesztési támogatás felhasználásáról A 2013. április 18-án kihirdetett, az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól Részletesebben Új szabályok a civil szférában
AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5. Új jogszabályok: 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok
Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról (Civil tv.) Részletesebben A látvány-csapatsportok támogatási rendszerének megváltozott szabályai a gyakorlatban. (dr. Németh Nóra NAV Központi Hivatala)
A látvány-csapatsportok támogatási rendszerének megváltozott szabályai a gyakorlatban (dr. Németh Nóra NAV Központi Hivatala) A módosított jogszabályi háttér és a hatálybalépés időpontja A társasági adóról Részletesebben Közhasznú jogállású szervezet könyvvezetése
Közhasznú jogállású szervezet könyvvezetése Alkalmazott jogszabályok A számvitelről szóló 2000. évi C törvény (Sztv) 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben A civil szervezetek és jogi környezetük. Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya
A civil szervezetek és jogi környezetük Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Közhasznúsági tudnivalók
United Way Kisalföld Alapítvány Civil Információs Centrum Közhasznúsági tudnivalók Közhasznúságról húsz percben című előadás anyaga Dr. Tóth Katalin Hatályos jogszabályok az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben Civil változások 2012. Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26.
I. A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 22/C. -át érintő módosítások (Megállapította a 2013. évi XXXVII. törvény 51. (4) bekezdése) Alkalmazása: Első alkalommal a 2013-2014-es Részletesebben Adományok és támogatások. Dr. Bódi György
Adományok és támogatások Dr. Bódi György Az adomány és a támogatás fogalmi különbözősége 2 A Civil tv. értelmező rendelkezései szerint 2. 1. adomány: a civil szervezetnek - létesítő okiratban rögzített Részletesebben Dr.Hosszú Károly ügyvéd. Összefoglaló az Új Civil Törvényről
EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK 2014. november Szentgyörgyi Magdolna Fontosabb hatályos jogszabályok 2011. ÉVI CLXXV TÖRVÉNY AZ EGYESÜLÉSI JOGRÓL, A KÖZHASZNÚ JOGÁLLÁSRÓL, VALAMINT A CIVIL Részletesebben Közhasznúsági melléklet kitöltési útmutató
Országos Bírósági Hivatal Közhasznúsági melléklet Közhasznúsági melléklet kitöltési útmutató Tartalomjegyzék Általános tudnivalók... 2 Letöltés és telepítés... 3 Közhasznúsági melléklet... 4 Források, Részletesebben 2014. május 29-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben Átalakuló civil világ. A 2012. évre vonatkozó, az új szabályok szerinti. beszámolót és közhasznúsági. mellékletet az elektronikus. bíróságnak.
BESZÁMOLÓ, KÖZHASZNÚSÁG, KÖZZÉTÉTEL! Szentgyörgyi Magdolna 1 Szabályozás Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Részletesebben Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben Látvány-csapatsportok támogatása 2015-2016
Látvány-csapatsportok támogatása 2015-2016 Útmutató támogató szervezetek részére TARTALOM Jogszabályi háttér Támogatás menete Az új konstrukció A rendelkező nyilatkozat Az adóelőleg terhére Az adóelőleg-kiegészítés, Részletesebben A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok
A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok Civil nap 2014. május 3. Schütt Margit Tartalom 1. Bevezető gondolatok 1.1. Civilség fogalma 1.2. Civil szféra helye, céljai (szabályozási és irányítási Részletesebben Tájékoztató A Látvány-csapatsport felajánlás útján történő támogatásának szabályairól
A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény az országgyűlés által elfogadott, az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adóés Vámhivatalról Részletesebben Látvány-csapatsportok támogatása
TAO TÁMOGATÁS A LÁTVÁNYSPORTOKBAN A 2011-es év törvényi változásai amiket az Európai Unió is elfogadott lehetővé tették, hogy a nyereséges vállalkozások társasági adójukkal támogassák a látványcsapat-sportágak Részletesebben A non-profit szervezetek adózási kérdései az új civil törvény (Ctv.) tükrében
A non-profit szervezetek adózási kérdései az új civil törvény (Ctv.) tükrében Összeállította : Nagy József Főosztályvezető, elnöki kabinet tag NAV Központi Hivatala Nagy József Civilek adózása 2012. 2 Részletesebben 1 / 5 2012.01.19. 13:04
1 / 5 2012.01.19. 13:04 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről 2012.01.01 2012.01.01 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet Részletesebben Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről
Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről A Madách Színház Budapest egyik legnépszerűbb és legsikeresebb színháza. A kiegyensúlyozott működéséhez, a produkciók igényes Részletesebben Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013.
Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013. Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, egyházak a Részletesebben Magyar Jogász Egylet Egyesületek
Magyar Jogász Egylet 2016.02.25. Egyesületek Alapszabály kötelező tartalmi elemei: Ptk. 3:5. A jogi személy létesítő okiratában a jogi személy létesítésére irányuló akarat kifejezésén túl meg kell határozni Részletesebben EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ
Statisztikai számjel: 14896680-8510-572-05 Cégbírósági bejegyzés száma: 05-09-018279 Cég adószáma: 14896680-1-05 Pénzügyi Tudást Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság 3580 Tiszaújváros Részletesebben H A T Á R O Z A T O T
Iktatószám: ki/jh01-0075/2013 Füredi Kézilabdasport Egyesület Ügyiratszám: be/sfp-0075/2013 Balatonfüred Ügyintéző: Szemes Nikolett Horváth Mihály utca 08/2. hrsz. E-mail: szemesn@keziszovetseg.hu 8230 Részletesebben A civil törvény végrehajtásának és a Nemzeti Együttműködési Alap működési tapasztalatai
A civil törvény végrehajtásának és a Nemzeti Együttműködési Alap működési tapasztalatai Emberi Erőforrások Minisztériuma Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési Részletesebben Az adományozás és az SZJA 1% jogszabályi környezete Magyarországon
Az adományozás és az SZJA 1% jogszabályi környezete Magyarországon Hartay Eszter Európai Nonprofit Jogi Központ Fundraising konferencia 2014. március 20. 1 Témák Irányadó jogszabályok Definíciók Alapelvek Részletesebben TAO támogatás a látványsportokban
gyakorlatról szól! TAO támogatás a látványsportokban A TAO-ból történő támogatás: egy reálhozammal járó befektetési forma, mögötte határozott társadalmi felelősség vállalással Kozármisleny FC 7761 Kozármisleny, Részletesebben Gazdálkodási szabályzat
Magyar Frizbi Országos Sportági Szakszövetség Gazdálkodási szabályzat Jóváhagyta az MFSZ Elnöksége E2/2017 számú határozatával TARTALOMJEGYZÉK 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA... 1 2. A SZABÁLYZAT HATÁLYA... 1 3. Részletesebben Civil (nonprofit) szervezetek gazdálkodása, számvitele. Készítette: Baracskainé dr Boór Judit
Civil (nonprofit) szervezetek gazdálkodása, számvitele Készítette: Baracskainé dr Boór Judit Témák Jogszabályi környezet Civil szervezetek elválasztása a vállalkozói szervezetektől Fogalmak Cél szerinti Részletesebben A évi szja 1+1%-ának idei felajánlásairól
A 2014. évi szja 1+1%-ának idei felajánlásairól A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény (Szf. tv.) alapján a magánszemélyek Részletesebben A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE
A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE A Magyar Evezős Szövetség 2016. évi rendes Közgyűlésére Budapest. 2016. május 06. Készítette: MESZ Felügyelő Bizottsága Pichler Balázs Nagy-Juhák Részletesebben a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről
350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről 2014.03.28 5 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, Részletesebben I. törvényi szintű jogszabály módosítások. A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 22/C. -át érintő módosítások
I. törvényi szintű jogszabály módosítások A) A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 22/C. -át érintő módosítások 2013. november 30. napjától hatályos módosítások. Megállapította Részletesebben Útmutató az szja 1%-ának felajánlásáról, a nyilatkozatok kitöltéséről, és más tudnivalók
Útmutató az szja 1%-ának felajánlásáról, a nyilatkozatok kitöltéséről, és más tudnivalók 1. Ki ajánlhatja fel személyi jövedelemadója 1 %-át? Az a magánszemély, akinek adófizetési kötelezettsége van, s Részletesebben C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete. a helyi civil szervezetek támogatásáról
C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete a helyi civil szervezetek támogatásáról Záradék: Kihirdetés ideje: 2015. február 25. 15. óra 40. Részletesebben Tájékoztató a társasági adókedvezmény sporttámogatási rendszerében 2015. január 1-től bekövetkezett változásokról
Tájékoztató a társasági adókedvezmény sporttámogatási rendszerében 2015. január 1-től bekövetkezett változásokról I. Jogszabályi háttér A társasági adó kedvezményezett célokra történő felajánlásának szabályai Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ. a 14MKOZ közleményhez
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ a 14MKOZ közleményhez A 14MKOZ elnevezésű nyomtatványt (továbbiakban: közlemény), amely a személyi jövedelemadó meghatározott részében az adózó rendelkezése szerint részesített, jogutód Részletesebben Tisztelt BODÓ SÁNDOR!
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELEKTRONIKUS ELJÁRÁSOK FŐOSZTÁLYA ORSZÁGOS NYILVÁNTARTÁSI ÉS ÜGYFÉLKAPCSOLATI OSZTÁLY ORSZÁGOS NYILVÁNTARTÁSI IRODA 1055 Budapest, Szalay utca 16. 1363 Bp. Pf. 24. t. 06 1 354 Részletesebben ÚTMUTATÓ. a társasági adókedvezménnyel igénybe vehető támogatásról. és a támogatási igazolásról
ÚTMUTATÓ a társasági adókedvezménnyel igénybe vehető támogatásról és a támogatási igazolásról 2010 Az Útmutató az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 09 Debreceni Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További Részletesebben Takarítson meg pénzt vállalkozásának a látvány-csapatsportágak társasági adó (TAO)-kedvezményével! Az Ön partnere ebben a: Pécsi Sport Nonprofit Zrt.
Takarítson meg pénzt vállalkozásának a látvány-csapatsportágak társasági adó (TAO)-kedvezményével! Az Ön partnere ebben a: Pécsi Sport Nonprofit Zrt. www.psnzrt.hu; facebook.com/pecsisport 2015/2016 Tisztelt Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ a 2013. évi Szja 1+1%-ról a 2014. rendelkező évben tett felajánlásokról
TÁJÉKOZTATÓ a 2013. évi Szja 1+1%-ról a 2014. rendelkező évben tett felajánlásokról A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. Részletesebben A bíróság a jelen végzés egy példányát megküldi a törvényességi ellenőrzést gyakorló Fővárosi Főügyészségnek. I N D O K O L Á S
V É G Z É S A Fővárosi Törvényszék a 01-01-0001286. sorszám alatt nyilvántartásba vett Children's International Sumer Villages Hungary Gyermek Alapítvány nyilvántartási ügyében az alapítóknak (kérelmezőknek) Részletesebben 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet. a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről
350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. (1) bekezdés b) pontjában, Részletesebben Hegykő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2013. (IV. 6.) önkormányzati rendelete. a civil szervezetek támogatásának rendjéről
Hegykő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2013. (IV. 6.) önkormányzati rendelete a civil szervezetek támogatásának rendjéről Hegykő Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvényének Részletesebben A szociális szövetkezeteket érintő pénzügyi-számviteli szabályok és azokat érintőmódosulások
A szociális szövetkezeteket érintő pénzügyi-számviteli szabályok és azokat érintőmódosulások Szombathely, 2013. május 6. Készítette: Berényiné Bosch Cecília 1 Alapítási, bejegyzési eljárás jogi szabályai Részletesebben Bevezetés. A HIPA meghatározott részéről történő rendelkezés különös szabályai
Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának 60/2009. (XI. 27.) számú a helyi iparűzési adó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról (egységes szerkezetben) Bevezetés E rendelet Részletesebben Egyesület. Civil szervezet
CIVIL AKADÉMIA Előadó: Kahulits Andrea Civil Akadémia 1. Civil szervezetek gazdálkodása 2. Közhasznú jogállás gazdálkodási, számviteli kérdései 3.Civil szervezetek számviteli sajátosságai 1. Civil szervezetek Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: Beküldő adatai 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 4 Viselt név: Előtag Farkas Családi név Első utónév További utónevek Józsefné Születési név: Anyja Részletesebben Az, aki a gazdasági tevékenységet saját nevében és kockázatára haszonszerzés céljából, üzletszerűen végző
IPARŰZÉSI ADÓ ( nyomtatvány ) Adókötelezettség: Adóköteles Szerencs Város illetékességi területén állandó vagy ideiglenes jelleggel végzett v állalkozási tevékenység (a továbbiakban: iparűzési tevékenység). Részletesebben Pénzügyi beszámoló 2013
Adószám: 18336999-1-43 Cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Bejegyzési szám: 14.Pk.60.384/2012/3. Nyilvántartási szám: 11.662. 1119 Budapest, Fehérvári út 109. III/11. 2013 Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási Részletesebben Mezőberény Város Önkormányzati Képviselő-testülete 49/2012.(XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi adókról
Mezőberény Város Önkormányzati Képviselő-testülete 49/2012.(XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Mezőberény Város Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1. (1) bekezdésében, Részletesebben Közhasznú jogállás egyik (!) feltétele
Tavaszi Civil Konzultáció Szır Gábor és Pap András civilsegéd A Nemzeti Együttmőködési Alap támogatásával Közhasznú jogállás egyik (!) feltétele o Számviteli beszámoló és közhasznúsági mellékletének adatai Részletesebben Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről
Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről A Madách Színház Budapest egyik legnépszerűbb és legsikeresebb színháza. A kiegyensúlyozott működéséhez, a produkciók igényes Részletesebben K i v o n a t. Készült: Martonvásár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 28. napján megtartott ülése jegyzőkönyvéből
K i v o n a t Készült: Martonvásár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 28. napján megtartott ülése jegyzőkönyvéből Martonvásár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 11/2015. (IV. Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Takarítson meg pénzt vállalkozásának a látvány-csapatsportágak társasági adó (TAO)-kedvezményével! Az Ön partnere ebben a: Pécsi Sport Nonprofit Zrt.
Takarítson meg pénzt vállalkozásának a látvány-csapatsportágak társasági adó (TAO)-kedvezményével! Az Ön partnere ebben a: Pécsi Sport Nonprofit Zrt. www.psnzrt.hu; facebook.com/pecsisport 2015/2016 Tisztelt Részletesebben Vállalkozásokat érintő változások
Vállalkozásokat érintő változások 1 Személyi jövedelemadó Egyéni vállalkozás: Veszteség elszámolási korlátozása: a veszteség csak a következő 5 adóévben határolható el. Átmeneti szabályok. A minimum jövedelemre Részletesebben A civil szervezetek új típusú beszámolója az új civil törvény tükrében, különös tekintettel a közhasznúsági mellékletre. Dr.
A civil szervezetek új típusú beszámolója az új civil törvény tükrében, különös tekintettel a közhasznúsági mellékletre Dr. Bódi György Gazdálkodás, beszámolási kötelezettség Civil szervezetek gazdálkodása Részletesebben Takarítson meg pénzt vállalkozásának a látvány-csapatsportágak társasági adó (TAO)-kedvezményével! Az Ön partnere ebben a: Pécsi Sport Nonprofit Zrt.
Takarítson meg pénzt vállalkozásának a látvány-csapatsportágak társasági adó (TAO)-kedvezményével! Az Ön partnere ebben a: Pécsi Sport Nonprofit Zrt. www.psnzrt.hu; facebook.com/pecsisport 2016/2017 Tisztelt Részletesebben WIN-WIN-WIN az adózásban Miért érdemes a sportba fektetnie?
WIN-WIN-WIN az adózásban Miért érdemes a sportba fektetnie? A támogatás révén elérhető adóalap- és adókedvezmény együttes alkalmazásával a támogatás az adományozott összeg 102,5% vagy akár 104,75%-ának Részletesebben 2013. évi Közhasznúsági jelentése
1181 Budapest, Szélmalom u. 33. Adószám: 19011637-2-43 Bírósági bejegyzési szám: 596/1989. 2013. évi Közhasznúsági jelentése 2014. május 8. Dalotti Tibor elnök 1. Számviteli beszámoló: A 2013. évi gazdálkodásáról Részletesebben FELDERÍTŐK TÁRSASÁGA EGYESÜLET 2012. ÉVI PÉNZFORGALMA. Bevétel Ft Megjegyzés. Kiadás Ft Megjegyzés
1 Tisztelt Közgyűlés! A civil szervezetek történetében az adó 1%-ának felhasználását szabályzó 1996-os törvény hatálybalépése óta nem volt olyan komoly felbolydulás, mint a 2011.évi jogszabályi változások Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete PK-141 A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 03 Kecskeméti Törvényszék 2 0 1 4 Részletesebben Társasági adó 2013. Társasági adó 2013. Társasági adó 2013. 2013.12.16.
Társasági adó 2013. ÚJ: Látvány-csapatsport fejlesztése 4. 43/a. pont érdekében létrejött közhasznú alapítvány Minden olyan, a sportról szóló (2004. évi I.) törvényben meghatározott szabályok szerint működő Részletesebben 10 éve foglalkozom kis- és középvállalkozások tanácsadásával. Rendszeresen tartok előadást adóváltozásokról, az aktuális adójogszabályok
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 06 i Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Viselt név: Előtag Fehér Családi név Első Részletesebben Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének. a helyi iparűzési adóról szóló
MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított 1/1999. (II. 01.) rendelete a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 9 6 7 5 9 1 9 9 5 2 9 1 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 1 3 egyéb szervezet megnevezése 125 Budapest Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági mellékletepk-142
Törvényszék: Tárgyév: 15 Nyíregyházi Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További utónevek Viselt név: Születési Részletesebben Országos Bírósági Hivatal
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 09 Debreceni Törvényszék 2 0 1 5 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Viselt név: Születési név: Anyja Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE ADOMÁNYGYŰJTÉSI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. szeptember 1. Készítette: Újhelyiné Bukta Mónika Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 A szabályzat részei: I. A szabályozás Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 5 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Viselt név: Előtag ÉZSIÁS Családi Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 5 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További utónevek Viselt név: Születési Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 07 Székesfehérvári Törvényszék 2 0 1 2 Beküldő adatai Viselt név: Előtag Metzger Családi név Első utónév További utónevek Antal Születési név: Anyja neve: Születési ország neve: Születési Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. A civil (nonprofit) szervezetek számviteli sajátosságai tantárgy tanulmányozásához. Nappali tagozat. 2013/2014. tanév II.
SZÁMVITELI TANSZÉK : 469-66-98 Budapest TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ A civil (nonprofit) szervezetek számviteli sajátosságai tantárgy tanulmányozásához Nappali tagozat 2013/2014. tanév II. félév A tárgy oktatásának Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
Pf. 24
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
devizahitel - Pénzkérdés
1. az x86-nak kb vége, és megy vele a kukába a microsoft is, miután képtelen volt más architektúrá...	(2017.07.07. 18:16)
Súlyos leépítések a Microsoftnál
Szerintem Zorbán a hibás. Ha ő nem üldözte volna el őket, ma minden rendben lenne.	(2017.06.24. 10:50)
befektetés (28)
ötletlopás (1)
Origo Lézervágás 444.hu Céginfó Címkék » devizahitel
2015.06.04. 10:33
Van úgy, hogy egy intézkedés nem sikerül jól. Vagy inkább pocsékul sikerül és mindenki utálja az egészet. Ez a helyzet most a devizahitelek forintosításával is. A bankok utálják az egészet, mert a mindenféle elszámolással, visszatérítéssel 900 milliárd forintos…
4 komment Címkék: devizahitel devizaadós-mentés devizahitelek forintosítása Ezért is nagy lehetőség a hitelkiváltás!
2015.03.23. 13:14
A bankok elszámoltatása és a devizahitelek forintosítása arra is egyedülálló lehetőség, hogy lecseréljük a bankunkat, hiszen nem vagyunk kötelesek elfogadni azt az ajánlatot, amit a pénzintézetünk kínál. Nem könnyű azonban összemérni a bankok ajánlatait, mér csak azért sem, mert vannak köztük…
Szólj hozzá! Címkék: devizahitel bankváltás devizaadós-mentés devizahitelek forintosítása Lehet, hogy nem is kap majd minden devizahiteles forinthitelt?
2014.11.26. 11:09
Ne higgye el, hogy immár végénél tart a devizahiteles-mentés című nagy magyar népi játék. Mi lesz például azokkal, akiknek a devizahiteleiket forintosra kellene váltani, de a lecsökkent jövedelmi helyzetük és a megcsappant értékű ingatlanfedezeteik miatt nem tudnak forinthitelt…
32 komment Címkék: devizahitel devizahitelek forintosítása Hurrá! Végre a bankok fizetnek
2014.09.17. 08:24
Továbbra is keményen üti a politika a hazai kereskedelmi bankokat, és mindezt halk, vagy hangosabb örömujjongás kíséri a lakosság részéről. Hiszen nincs jobb érzés annál, ha ezermilliárd forint csak úgy visszajár. Vett már el a bankoktól ezermilliárdot az állam is (ekkora…
26 komment Címkék: bank devizahitel devizahitelesek devizaadós-mentés devizahitelesek mentése Na, ettől a bankoknál is elszakadhat a cérna!
2014.06.30. 16:04
A kormány éppen értelmezni szeretné a Kúria devizahitelesekről alkotott jogegységi határozatát. Természetesen a szokásos módon, vagyis úgy, hogy véletlenül se kelljen semmit neki szakmailag megoldani, kiszámolni, dolgozzanak inkább mások, vagyis a problémáért részben valóban…
88 komment Címkék: devizahitel devizahitelesek mentése Melyik párt menti majd meg a devizahiteleseket? Megnéztük a programokban
2014.03.18. 15:50
Kiváló és jól tervezhető kampánytéma a devizahitel, amit igyekszik a legtöbb párt ki is használni. Megnéztük, kinek mi szerepel a programjában, és milyen javaslatokkal igyekszik megnyerni a szavazókat. Figyelem: bankárok csak szülői felügyelet mellett olvashatják!
A 2014-es…
5 komment Címkék: devizahitel melyik párt menti meg a devizahiteleseket devizahitel a pártprogramokban Oráculum-e Selmeczi?
2014.02.24. 14:14
Múlt héten ismét kétéves mélypontra gyengült a forint, aminek követeztében tovább romlik a devizahitelesek helyzete, holott a veszélyeztetett adósok száma a 2010-ben mért 60 ezernek már így is sokszorosa. Ott van persze az árfolyamgát, amelynek igénybevételére minap is…
27 komment Címkék: devizahitel forintárfolyam árfolyamgát De mi van az egyoldalú szerződésmódosításokkal?
2014.02.20. 08:18
Emlékszik még valaki arra, hogy miért vártuk az Európai Bíróság véleményét a devizahiteles szerződésekkel kapcsolatban? A hazai sajtó most kizárólag az árfolyamrés problémájával foglalkozik, ám a Kúria tavaly decemberi jogegységi határozata nem csak ezt a kérdést hagyta…
5 komment Címkék: kormány bank devizahitel svájci frank Kúria Európai Bíróság devizahiteles válaszai Devizahitelesek: Zágrábban sincs minden lezsírozva
2013.11.06. 12:05
A devizahitelesek mentésével kapcsolatban kifogyott a kormány a pénzügyi megoldásokból, s most jöhetnek majd a jogi természetűek vagy még akár a bankok is labdába rúghatnak saját javaslatukkal, a legfrissebb bejelentések szerint. Ha viszont jogi út, akkor Rogán Antal…
Szólj hozzá! Címkék: per bíróság devizahitel Horvátország Kik maradnak az út szélén?
2013.09.04. 10:45
Nem volt hibás termék, mégis 40 százalékánál gondot okoz a törlesztés
A devizahitelesek problémájára végleges megoldást jelentő mentőcsomag kidolgozása gőzerővel folyik, Lázár János tegnap egy lakossági fórumon úgy nyilatkozott, december 31-ig mindenképp megszületik a…
10 komment Címkék: hitel jelzáloghitel devizahitel Következő oldal »

matches: Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság bíróság


text:
Kisléta polgármestere börtönben - Világszám Online Hírmagazin
Kisléta polgármestere börtönben
A település vezetője csalás miatt állt bíróság előtt
[seifert.p] publikálva: 2016-09-30 07:48:00 | Nyomtatás
A Fővárosi Törvényszék folytatólagosan elkövetett csalás és számvitel rendjének megsértése miatt, nem jogerősen négy és fél év börtönre ítélte, és öt évre eltiltotta a közügyek gyakorlásától a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Kisléta polgármesterét, Madácsi Imrét.
A törvényszék az ítéletről beszámoló, az MTI-hez eljuttatott közleményében M. Imreként jelölte meg az elsőrendű vádlottat, és nem közölte önkormányzati tisztségét, valamint a település nevét sem.
A bíróság O. Zsolt másodrendű vádlottat bűnsegédként folytatólagosan elkövetett csalás és számvitel rendjének megsértése miatt egy év nyolc hónap, két évre felfüggesztett, a harmadrendű vádlottat, K. Lászlónét pedig bűnsegédként elkövetett jogosulatlan gazdasági előny megszerzése és számvitel rendjének megsértése miatt hat hónap, szintén két évre felfüggesztett szabadságvesztésre ítélte.
A bíróság szerint a vádlottak csökkent munkaképességű dolgozóik után a központi költségvetésből jogosulatlanul igényeltek és jutottak támogatáshoz. A bizonyítási eljárás során "nagy számú tanú állt a bíróság rendelkezésére", akik elmondták, hogy kaptak munkát az elsőrendű vádlottól, de az okiratokon szereplő összegeknél általában kevesebbet kaptak a munkájukért.
Az ügyben a szakértő megállapította, hogy a vádbeli cégek a számviteli szabályok megsértésével működtek: nem feleltek meg a kedvezmények igényléséhez kapcsolódó valamennyi jogszabálynak, így nem voltak jogosultak a támogatásokra.
A büntetés mértékének megállapításakor a bíróság enyhítő körülményként vette figyelembe az idő múlását, így az első- és a másodrendű vádlottra némileg a minimumérték alatti büntetést szabtak ki - írták.
Az ítélet egyik vádlott esetében sem jogerős, az ügyész súlyosításért, a minősítés megváltoztatásáért és vagyonelkobzásért fellebbezett, míg a vádlottak és védőik enyhítésért, illetve felmentésért nyújtottak be fellebbezést.
A bíróság csütörtökön úgy rendelkezett, hogy az elsőrendű vádlott előzetes letartóztatását a másodfokú határozat meghozataláig fenntartja szökés, elrejtőzés veszélye miatt.
Kislétán a polgármesteri feladatokat ideiglenesen Szabó László alpolgármester, háziorvos látja el.
Madácsi Imrét, Kisléta akkor még Fidesz-KDNP-s polgármesterét tavaly egy másik ügyben a Debreceni Ítélőtábla jogerősen egy év, két évre felfüggesztett börtönre ítélte kétrendbeli jogosulatlan gazdasági előny megszerzésének büntette miatt.
A polgármester az ítéletről tájékoztatta a képviselő-testületet, de felmentésének kérdésében nem született döntés. A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal akkor a bírósághoz fordult, amely kimondta, hogy az elítélt polgármester méltatlanná vált tisztségére. Kislétán így időközi választást írtak ki, és április 4-én több jelölt közül a függetlenként induló Madácsi Imrét nagy fölénnyel ismét polgármesterré választották.
Előzetesbe került egy fideszes polgármester
Dream Team az olimpián
A litvánok majdnem megfogták őket
házfranciarobotművészekénagyszínpadánvidámbalatonelfoglaltákÉpületfotózásturistákcukiságbondhogysegítragadnak6

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság