text:
Dr. Csala Erika. Az ingó és ingatlan bírósági végrehajtás legfrissebb rendelkezései - PDF
Download "Dr. Csala Erika. Az ingó és ingatlan bírósági végrehajtás legfrissebb rendelkezései"
2 Dr. Csala Erika Az ingó és ingatlan bírósági végrehajtás legfrissebb rendelkezései A bírósági végrehajtással kapcsolatos és egyéb igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló évi CLXXX. törvény módosította többek között a fizetési meghagyásról szóló évi L. törvény, - az illetékekről szóló évi XCIII. törvény, - a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény,- és a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény (továbbiakban: Vht.) előírásait. A Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara már régóta szorgalmazta az elektronikus ingatlanárverés bevezetését, mely kezdeményezést a Magyar Ingatlanszövetség is hatékonyan támogatott. A Kormánynak, a jogalkotóknak és az eljáró bírósági végrehajtóknak is kiemelt célja a bírósági végrehajtások hatékonyságának elektronikus árverések útján történő növelése, mivel ily módon szélesebb tömegek részére lehetővé válik, hogy abban árverési vevőként részt vehessenek szeptember 01. napjával hatályba lépett új Vht. előírások alapján ingatlanok esetében megszűnt a személyes ajánlattétel lehetősége, kizárólag elektronikusan lehet vételi ajánlatot tenni, ingóságok vonatkozásában azonban megmaradt a vegyes rendszer. A jelenlegi szabályok bevezetését hosszú előkészítő folyamat előzte meg, ingatlanok esetében január 01. napjától megszűnt a nyilvános pályázat, mind az ingó,- mind az ingatlan vagyontárgyak elektronikus úton történő árverési értékesítése céljából felállításra és működtetésre került a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara által üzemeltetett honlapon keresztül, az új országosan működő Elektronikus Árverési Rendszer (EÁR) január 01. napjától napjáig az ingatlan árveréseken személyesen és elektronikusan is lehetett ajánlatot tenni, napjától azonban megszűnt a személyes ajánlattétel, azaz a szóbeli licitálás, ettől a naptól ingatlanok esetében csak és kizárólag elektronikus ajánlattételre kerülhet sor. A Vht. azon előírása - mely szerint a bírósági végrehajtás során a pénzkövetelést elsősorban a pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt, az adós rendelkezése alatt álló összegből, illetőleg az adós
3 munkabéréből, illetményéből, munkadíjából kell elsősorban behajtani - továbbra is változatlanul fennáll. (Vht. 7.. (1). bekezdés). Abban az esetben ha előre látható, hogy a követelést a munkabérre, illetőleg a pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt összegre vezetett végrehajtással nem lehet viszonylag rövidebb időn belül behajtani, az adós bármilyen lefoglalható vagyontárgya végrehajtás alá vonható. A lefoglalt ingatlant azonban csak akkor lehet értékesíteni, ha a követelés az adós egyéb vagyontárgyaiból nincs teljesen fedezve, vagy csak aránytalanul hosszú idő múlva elégíthető ki. (Vht. 7.. (2). bekezdés). Jelen cikkemben kizárólag az ingó és ingatlan végrehajtási eljárás jelenleg hatályos szabályaival kívánok foglalkozni, a jobb megértés érdekében helyenként a korábbi jogszabályi előírásokkal összehasonlítva. Ingó végrehajtás szabályai Ingófoglalás Ha az adós a végrehajtható okiratban feltüntetett kötelezettségét a végrehajtó felhívására önként nem teljesíti, a végrehajtó az adós ingóságait foglalási jegyzőkönyvben összeírja, ezen összeírással azokat lefoglalja.228 Lefoglalni az adós birtokában, őrizetében levő vagy más olyan ingóságot lehet, amelyről valószínűsíthető, hogy az adós tulajdonában van. A házassági életközösség tartama alatt a házastársaknak vagy bármelyiküknek a vagyontárgyát bármelyik házastárs ellen külön vezetett végrehajtás során is le lehet foglalni, kivéve akkor, ha az a házastárs, aki ellen a végrehajtás nem irányul, kétséget kizáróan igazolja, hogy a szóban levő vagyontárgy nem a házastársi vagyonközösséghez, hanem az ő különvagyonához tartozik. Ingófoglalásra a végrehajtási költség megelőlegezésének időpontjától számított 30 napon belül kerül sor. Ha a végrehajtó az adósnak a végrehajtható okiratot személyesen adja át az ingófoglalást haladéktalanul a végrehajtható okirat átadásakor el kell végezni. Ha a végrehajtható okirat postán kerül adós részére kézbesítésre, akkor a kézbesítéstől számított 45 napon belül kell az ingófoglalást lefolytatni. A Vht. kifejezetten kimondja, hogy a végrehajtó a lefoglalt ingóság értékesítése iránt a foglalást követő 30 nap eltelte után haladéktalanul köteles intézkedni.
4 Ingóárverés hagyományos módon, azaz személyes ajánlattétellel Az adós vagyonából lefoglalással végrehajtás alá vont ingóságot - ha a törvény másképpen nem rendelkezik - rendszerint árverésen kell értékesíteni. Az árverés kitűzésére árverési hirdetménnyel kerül sor, melyben mindenképpen fel kell tüntetni a felek nevét, az árverés helyét és idejét, az árverésre kerülő ingóságokat és becsértéküket, azt hogy az ingóság az árverés előtt hol és mikor tekinthető meg és az új Vht. előírás szerint a licitküszöböt. (Korábban nem volt licitküszöb, az új törvényi előírás vezeti be, mely szerint licitküszöb az árverésre kerülő ingóság 2%-ának megfelelő ötszázezer Ft-ot meg nem haladó becsértéknél 100,-Ft-ra, egymillió forintot meghaladó becsérték felett pedig ezer forintra kerekített összeg. A Vht. ezen rendelkezése azonban véleményem szerint tartalmaz egy kis joghézagot az ,-Ft és ,-Ft közötti becsértékű ingóságok licitküszöbjének felkerekítési szabályai vonatkozásában.) Az árverést a következő helyeken lehet megtartani: a) a bírósági árverési csarnokban, b) a bíróság épületében, c) a községi, városi, fővárosi kerületi önkormányzat épületében vagy a felsorolt önkormányzatok jegyzője által kijelölt helyiségben, d) az adós lakásán, e) a foglalás helyén, f) az ingóság őrzésének helyén, g) a végrehajtó által kijelölt más helyen (pl: az eljáró végrehajtó irodájában). Az árverési hirdetményt továbbra is ki kell függeszteni: a) a bíróság hirdetőtábláján, b) a bírósági árverési csarnok hirdetőtábláján, c) az árverés helye szerinti községi, városi, fővárosi kerületi polgármesteri hivatal hirdetőtábláján. A végrehajtó köteles az árverési hirdetményt az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában is közzétenni az árverést megelőzően legalább 15 napon át és legalább az árverést megelőző 5. napig.
5 Az elektronikus árverési rendszer az árverést követő napon automatikusan törli a hirdetményt az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásából. A Vht. új rendelkezése értelmében az árverés közhírré tételéhez fűződő jogkövetkezmény az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában történő közzétételhez kapcsolódik, míg korábban a bíróság hirdetőtábláján történő közzétételhez fűződött. Az árverező személyesen vagy megbízottja, illetve képviselője útján árverezhet. A Vht (2). bekezdése kifejezetten rögzíti, hogy Az árverésen sem személyesen, sem megbízottja vagy képviselője útján nem árverezhet, az árverező képviseletében sem járhat el, és az ingóságot árvereztetéssel közvetve sem szerezheti meg: a) végrehajtó, végrehajtó-helyettes, végrehajtójelölt, végrehajtó egyéb alkalmazottja, végrehajtói iroda, végrehajtói iroda tagja és alkalmazottja, b) az a jogi személy, gazdasági társaság, amelyben az a) pont szerinti személy vagy szervezet többségi befolyással rendelkezik, c) az ügyben eljáró végrehajtónak, végrehajtó-helyettesnek és a végrehajtói iroda tagjának közeli hozzátartozója [Ptk b) pont] és élettársa, d) az ügyben eljáró végrehajtást foganatosító bíróság állományába tartozó személy és e) az adós. Az adós a Vht a szerint jogosult meghatározni, hogy a lefoglalt és árverésre kitűzött ingóságok milyen sorrendben kerüljenek árverésen értékesítésre, abban az esetben azonban ha ezen kijelölési jogával nem élt az ingóságokat a foglalási jegyzőkönyvben feltüntetett sorrendben kell elárverezni. Az árverés megkezdésekor a végrehajtó az árverezőkkel közli az ingóság becsértékét (a kikiáltási árat), és felhívja őket ajánlatuk megtételére. A vételi ajánlat akkor érvényes, ha az legalább a licitküszöb összegével meghaladja az előzőleg tett vételi ajánlatot. Ha a felajánlott vételár nem éri el a kikiáltási árat, akkor az eljáró végrehajtó azt fokozatosan lejjebb szállítja, legfeljebb azonban a becsérték 35%-áig lehet leszállítani (korábban pedig a becsérték 25%-áig lehetett leszállítani.) A jogalkotó a kikiáltási ár leszállítási alsó határértéknek 25%-ról 35%-ra
6 történő emelésével is az ingóságok minél magasabb értéken történő értékesítését kívánta előmozdítani. Az árverező a vételi ajánlatot nem vonhatja vissza. Az árverést addig kell folytatni, amíg ajánlatot tesznek. Ha nincs további ajánlat, a végrehajtó a felajánlott legmagasabb vételár háromszori kikiáltása után kijelenti, hogy az ingóságot a legtöbbet ajánló megvette. (Abban az esetben ha a lefoglalt ingóság gépjármű, a vételárat csak olyan összegre lehet leszállítani, amelyből a végrehajtás előrelátható költségei és az adósnak a Vht. 170/A. (1) bekezdése alapján járó összeg fedezhető.) A legtöbbet ajánló köteles a teljes vételárat, mint árverési vevő a megvett ingóság elárverezése után készpénzben azonnal kifizetni. Ha nem fizeti ki, az ingóságot nyomban tovább kell árverezni, a fizetést elmulasztó árverező azonban nem vehet tovább részt az árverésben. Ha a további árverezés során alacsonyabb áron vették meg az ingóságot, mint amennyit a fizetést elmulasztó árverező ajánlott, a két ár közötti különbözetet a fizetést elmulasztó köteles azonnal megtéríteni. Ha a fizetést elmulasztó árverező nem térítette meg a különbözetet, a végrehajtó az erről szóló iratokat 15 napon belül a végrehajtást foganatosító bíróságnak beterjeszti, amely a fizetést elmulasztó árverezőt végzéssel kötelezi a különbözet megtérítésére. A különbözet a végrehajtás során befolyt összeget növeli. Az árverésen eladott ingóságon az árverési vevő, a vételár kifizetésével tulajdonjogot szerez. Ha az árverést jogerősen megsemmisíti bíróság, ez a jóhiszemű árverési vevőnek a törvény szerint megszerzett tulajdonjogát nem érinti. Az első árverésen el nem adott ingóságot második árverésen kell értékesíteni, a második árverést az első árveréstől számított 3 hónapon belüli olyan időpontra kell a végrehajtónak kitűznie, amely a helyi körülmények között a legcélszerűbb. A Vht. módosítása új jogintézményként szabályozza az előárverezési jogot: A Vht. 123/A. -a kimondja, hogy ha a törvény a dologra nézve elővásárlási jogot enged annak kényszerértékesítésére, azt a Vht. alkalmazásában előárverezési jognak kell tekinteni, egyértelműen kimondja továbbá, hogy előárverezési jog szerződéssel nem alapítható, továbbá az előárverezési jog átruházása semmis. Az előárverezésre jogosultat az árverésen az árverező jogállása illeti meg, ha igazolja az előárverezési jogának fennállását és teljesíti a Vht-nak az árverezőre vonatkozó feltételeit. Az előárverezésre jogosult ebben az esetben amellett, hogy az
7 árverésen árverezőként is részt vehet valamennyi vételi ajánlat vonatkozásában az árverés (és annak esetleges meghosszabbítását követő) befejezéséig a legmagasabb összegű, érvényes vételi ajánlattal megegyező összegű vételi ajánlat tételével gyakorolhatja előárverezési jogát. Ha az előárverezésre jogosult a végrehajtóhoz intézett nyilatkozatában a vételi ajánlat tartalmát magáévá teszi és az árverés befejezéséig nem érkezik magasabb, érvényes vételi ajánlat, az előárverezésre jogosultat a legtöbbet felajánló árverező jogállása illeti meg. Az elővásárlási jog, bírósági végrehajtás során az előárverezési jog alkalmazási körén kívül nem gyakorolható. Ingóárverés elektronikus árverés útján értékesíti: A Vht (1). bekezdése szerint A végrehajtó elektronikus árverés útján a) a végrehajtást kérő kérelmére a 100 ezer Ft-ot elérő becsértékű ingóságot, ha a szállítási és tárolási költségeket a végrehajtást kérő megelőlegezte, b) az ingóságot, ha annak őrzése vagy tárolása egyébként biztosított, c) az üzletrészt és d) az értékpapírt, ha e törvény az értékpapír értékesítésére árverés tartását írja elő. Nem tartható elektronikus árverés romlandó dolgok értékesítésére, vagy ha a bírósági végrehajtásról szóló törvény az ingóság bizományosi értékesítését írja elő. A végrehajtó az ingóságot elszállítja és gondoskodik a tárolásáról. Elektronikus ingóárverés tartása esetén a fentiekben ismertetett személyes ajánlattétellel történő ingóárverésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a következő eltérésekkel: Az elektronikus árverés lefolytatására egy informatikai keretrendszer: az ún. Elektronikus Árverési Rendszer szolgál, melyet a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara működtet az elektronikus árverés informatikai alkalmazásának működtetésére vonatkozó részletes szabályokról szóló 27/2008.
8 (XII.10.) IRM rendelet és a bírósági végrehajtással kapcsolatos egyes rendeletek módosításáról szóló 28/2008. (XII.10.) IRM rendelet alapján. Az elektronikus árverési rendszer felhasználói a bírósági végrehajtók, akik az árveréseket meghirdetik, illetve az árverés iránt érdeklődők és ezen belül az árverezők. A rendszert a felhasználók az interneten keresztül érhetik el a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara által január 1-től üzemeltetett honlapján a keresztül. Árverezők elektronikus nyilvántartásában történő regisztrálás Az árverezők elektronikus nyilvántartásában azoknak az adatai szerepelnek, akik árverezőként kérik regisztráltatni magukat. Az ország bármelyik végrehajtói irodájában bárki kérheti a regisztrálását 6.000,-Ft egyszeri regisztrációs díj megfizetése ellenében, a felhasználási szabályzat elfogadásával, ha jogképességgel rendelkező természetes személy vagy szervezet. Az árverezők elektronikus nyilvántartásába csak a végrehajtók tekinthetnek be; annak adatai pedig csak a bíróság, a nemzetbiztonsági szolgálatok és a büntetőügyben eljáró hatóság részére továbbíthatók. Bárki regisztráció nélkül is betekintést nyerhet az Elektronikus Árverési Rendszerbe és díjmentesen megtekinteni Magyarországon az összes végrehajtó valamennyi folyamatban lévő végrehajtási ügyében aktuálisan közzétett ingó és ingatlan árverési hirdetményeket. Amennyiben valaki, valamelyik ingó vagy ingatlan vagyontárgy elektronikus árverésén részt kíván árverezőként venni, az árverést lefolytató végrehajtóhoz aktiválási kérelmet kell előterjesztenie. Nyilatkoznia kell arról, hogy a becsérték 10%-ának megfelelő összegű árverési előleget a végrehajtó letéti számlájára befizette vagy átutalta, az árverési feltételeket tudomásul vette és nem minősül az árverésből kizárt személynek, továbbá előárverezési jog gyakorlására is lehetőséget adó felhasználói jogosultság igénylése esetén igazolta azt, hogy az árverésen a Vht. szerint előárverezésre jogosult. A regisztrált árverező egyedi felhasználói nevének és jelszavának megadásával az árverésen vételi ajánlatot tehet (azaz jogosult licitálni.).
9 A licitáló, a licitnapló megtekintésével nyomon követheti, hogy az adott árverésen milyen ajánlatokat tettek, és mi az aktuálisan legmagasabb összegű ajánlat, amelynél magasabb összegű ajánlatot kell tennie. A közzétett legutolsó tehát legmagasabb összegű, érvényes ajánlat adatait bárki megtekintheti (természetesen az ajánlattevő mint árverező az egyedi azonosítójával szerepel, tehát a többi ajánlattevő felé anonimitása megmarad.) Az árverező a személyazonosítására szolgáló okmányok bemutatása mellett bármelyik végrehajtónál díjmentesen bármikor kérheti a nyilvántartásból való törlését, amennyiben nincs a rendszerben a kérelem előterjesztésének az időpontjában közzétett vételi ajánlata. Árverési hirdetmény A végrehajtó az árverési hirdetményt az Elektronikus Árverési Hirdetmények nyilvántartásában teszi közzé; az árverés közhírré tételéhez fűződő jogkövetkezmény a hirdetmény közzétételétől a licitnapló lezárásáig történő közzétételhez fűződik. Nem tekinthető közzétettnek az árverés, ha az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartása a közzétételi időtartam 10%-át meghaladó időtartamban nem volt elérhető a felhasználók számára. Az árverési hirdetmény a hagyományos személyes ajánlattétellel történő ingóárverési hirdetményben foglaltak mellett az árverési előleg és a legalacsonyabb vételár összegét, az árverés időtartamát és a vételi ajánlat megtételének módját, valamint a végrehajtói letéti számla számát tartalmazza. Az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában a hirdetmény mellett közzé kell tenni az ingóságnak a rendelkezésre álló adatok szerinti leírását és 2012 szeptember 01. napjától az ingóságról készült képfelvételt is. Az Elektronikus Árverési Rendszer az árverési hirdetmény közzétételének és a licitnapló lezárásának (az árverés befejezésének) időpontját automatikusan rávezeti a hirdetményre, amely ezzel kiegészülve jelenik meg az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában. Az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartása nyilvános, díjmentesen megtekinthető.
10 Vételi ajánlat Az árverező az árverési hirdetménynek az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában történő közzétételét követően az árveréshez tartozó licitnapló lezárásáig az aktivált felhasználói nevének és jelszavának, valamint a vételi ajánlat összegének megadásával elektronikus úton vételi ajánlatot tehet az ingóságra. A vételi ajánlatot az elektronikus árverési rendszer automatikusan rögzíti, és egyidejűleg közzéteszi az árveréshez tartozó licitnaplóban, kivéve ha a vételi ajánlat nem haladja meg legalább a licitküszöb összegével az előzőleg közzétett vételi ajánlatot, illetve ha a vételi ajánlat nem éri el a becsérték 35%-át (illetve gépjárműnél a jogszabályban rögzített értéket.) Ha az árverező vételi ajánlatának közzétételét követően az elektronikus árverési rendszer újabb vételi ajánlatot tesz közzé a licitnaplóban, az árverező kérelmére a végrehajtó 3 munkanapon belül intézkedik az árverési előleg átutalási költséggel csökkentett részének visszautalásáról; kérelem hiányában az árverési vevőn kívüli többi árverezőnek az előleget az árverés befejezése után kell visszautalni, kivéve annak az árverezőnek aki a legmagasabb ajánlatot tette, mert az árverési vételár megfizetésénél be kell számítani a korábban általa átutalt árverési előleg összegét. Az árverés az árverési hirdetmény közzétételét követő 30. napnak a végrehajtó által meghatározott, 8 és 20 óra közé eső órájáig tart, azzal, hogy ha az árverés befejezését megelőző öt percen belül újabb vételi ajánlat érkezik, az árverés időtartama ezen vételi ajánlattételtől számított öt perccel automatikusan meghosszabbodik az utolsó vételi ajánlat megtételét követő ötödik perc végéig. Az árverés befejezésének időpontjában az elektronikus árverési rendszer a licitnaplót automatikusan lezárja és közzéteszi abban a lezárás időpontját, azt, hogy az árverési hirdetmény a közzétételi időtartam hány százalékában volt elérhető a felhasználók számára, és azt a kezdő és befejező időpontot, melyek között a hirdetmény nem volt elérhető a felhasználók számára. A licitnapló nyilvános, díjmentesen megtekinthető. Az ingóság árverési vevője kivéve ha van előárverezési joggal rendelkező árverező az automatikusan lezárt licitnaplóban utolsóként közzétett ajánlatot tevő árverező. Az előárverezési jogot gyakorló nyilatkozatot az elektronikus árverési rendszer az előzőleg közzétett, legmagasabb összegű, érvényes vételi ajánlattal megegyező összegű vételi ajánlatként teszi közzé automatikusan a licitnaplóban. A végrehajtó az árverés befejezését követően felhívja az árverési vevőt, hogy az
11 árverési jegyzőkönyv aláírása és a vételár kifizetése céljából a végrehajtó irodájában vagy az ingóság tárolási helyén a megadott időpontban jelenjen meg; ha ezt elmulasztja, előlegét elveszti. A jegyzőkönyv aláírását és a vételár kifizetését követően a végrehajtó átadja az ingóságot az árverési vevőnek. Az árverési vevő letétbe helyezett előlegét, be kell számítani a vételárba. Az elektronikus árverési rendszer a licitnapló lezárását követő 30. napon automatikusan törli az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásából az árverési hirdetményt és a hozzá tartozó licitnaplót. Az árverés sikertelen, ha nem tettek közzé a licitnaplóban vételi ajánlatot, vagy az árverési vevő a vételárat nem fizette meg. Az árverés sikertelensége esetén a második árverést az első árverésre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával kell megtartani azzal, hogy a második árverésen az első árverésen legmagasabb ajánlatot tett, de a vételár fizetését elmulasztó árverező nem árverezhet. Nem kell megtartani a második árverést, ha az árverési vevő annak megkezdése előtt befizette a vételárat, továbbá megtérítette a második árverés kitűzésével felmerült költséget; ilyenkor az utólag megfizetett vételárba nem lehet beszámítani az elvesztett előleget. Ha a második árverésen az ingóságot alacsonyabb áron adták el, mint amelyet az első árverésen a legmagasabb ajánlatot tett árverező felajánlott, a különbözetet a korábbi legmagasabb ajánlatot tevő és a vételár fizetését elmulasztó árverező a végrehajtó felszólítására 15 napon belül köteles megtéríteni. Ha ezt elmulasztja, a végrehajtó az erről szóló iratokat beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz, amely végzéssel kötelezi a fizetést elmulasztó árverezőt a különbözet megtérítésére; a megtérítendő összegbe az elvesztett előleget be kell számítani. Az elvesztett előleg és a fizetést elmulasztott árverező által megtérített különbözet a végrehajtás során befolyt összeget növeli. Ingatlan végrehajtás szabályai Ingatlan foglalás Az adós tulajdonában levő ingatlant az ingatlan jellegére, művelési ágára és az ingatlant terhelő jogra vagy tilalomra, továbbá az ingatlanhoz kapcsolódó, az ingatlan-nyilvántartásba
12 feljegyzett tényekre tekintet nélkül végrehajtás alá lehet vonni. Mentes a végrehajtás alól az az ingatlan, amelyet a felszámolási eljárás során nem lehet az adós vagyonához tartozóként figyelembe venni. A végrehajtás alá vont ingatlant megszerző új tulajdonos tulajdonjogát a Vht (1). bekezdése szerint csak a következő jogok terhelhetik: a) a telki szolgalom, b) a közérdekű használati jog, d) az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett haszonélvezeti jog, e) a törvényen alapuló haszonélvezeti jog akkor is, ha nincs az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezve. Nem terheli az ingatlant megszerző tulajdonos tulajdonjogát a haszonélvezeti jog függetlenül attól, hogy az ingatlan-nyilvántartásba be van-e jegyezve, ha annak jogosultja a végrehajtást kérő követelésének kielégítéséért felelős, vagy ha azt a jelzálogjog keletkezése után szerződéssel létesítették. (Vht (2). bekezdése). Ha a végrehajtható okirat tartalmazza az ingatlan adatait, a végrehajtó a végrehajtási költség megelőlegezését ideértve az ingatlan-nyilvántartási eljárás igazgatási szolgáltatási díjának a végrehajtónak történő megfizetését követő 3 munkanapon belül lefoglalja az ingatlant. Ha a végrehajtást kérő a végrehajtási kérelemben úgy rendelkezett, hogy az adós ingatlanát is vonják végrehajtás alá, vagy az adós ingatlanának végrehajtás alá vonását nem zárta ki, de a végrehajtási kérelemben az ingatlan adatait nem jelölte meg, a végrehajtó a végrehajtási költség előlegezését és az ingatlan adatainak beszerzését, valamint az ingatlan-nyilvántartási eljárás igazgatási szolgáltatási díjának a végrehajtónak történő megfizetését követő 3 munkanapon belül intézkedik az ingatlan lefoglalása iránt. A végrehajtó az ingatlan lefoglalása végett megkeresi az ingatlanügyi hatóságot, hogy a végrehajtási jogot jegyezze be az ingatlan-nyilvántartásba, egyúttal felhívja az ingatlanügyi hatóságot, hogy a végrehajtási jog bejegyzésével kapcsolatos határozatának megküldésével együtt tájékoztassa a végrehajtót azoknak a nevéről és lakóhelyéről (székhelyéről), akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van, valamint a lefoglalt ingatlant érintően a földhasználati nyilvántartásba bejegyzett földhasználat jogcíméről és időtartamáról. A foglalás a végrehajtási jog bejegyzésével valósul meg. A lefoglalt ingatlanra
13 vonatkozólag jogot csak azzal a feltétellel lehet szerezni, hogy az a végrehajtást kérő végrehajtási jogát nem sérti, és a végrehajtás célját nem hiúsítja meg. A végrehajtó a lefoglalt ingatlan értékesítése iránt a végrehajtást kérő kérelmére akkor intézkedhet, ha a követelés viszonylag rövidebb időn belüli behajtása másképpen nem lehetséges, és a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatnak a végrehajtó részére történt kézbesítésétől számított 45 nap eltelt. A végrehajtó az ingatlan árveréséről szóló hirdetményt a becsérték megállapításától, végrehajtási kifogás előterjesztése esetén a becsérték tárgyában hozott jogerős bírósági határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül köteles közzétenni az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában. A végrehajtó az ingatlan értékesítése előtt a 6 hónapnál nem régebbi adó- és értékbizonyítványt is figyelembe véve vagy bármelyik fél erre irányuló kérelmére igazságügyi szakértő szakvéleménye alapján megállapítja az ingatlan becsértékét mind a beköltözhető, mind pedig a lakott állapotban történő értékesítés esetére. Az adó- és értékbizonyítványnak, illetve a igazságügyi szakértő szakvéleményének tartalmaznia kell azt, hogy az ingatlan lakóingatlannak minősül-e. Ingatlanárverés Az ingatlant ha a törvény másképpen nem rendelkezik rendszerint árverésen kell értékesíteni és főszabály szerint beköltözhető állapotban kell árverezni. A Vht (3). bekezdése pontosan meghatározza, hogy mely esetekben a fő szabálytól eltérően nem beköltözhető állapotban, hanem lakottan kell árverezni az ingatlant: a) ha abban a végrehajtási eljárás megindulását megelőzően kötött, érvényes bérleti szerződés alapján bérlő lakik, kivéve ha az adós és a zálogjogosult korábban az ingatlan beköltözhető állapotban történő értékesítésében állapodott meg, és a bérleti szerződés megkötésére e megállapodás ellenére került sor, b) ha abban a fentiekben ismertetett Vht (2) bekezdésben foglalt esetet kivéve haszonélvező lakik,
14 c) ha az osztatlan közös tulajdonban levő ingatlanban a nem adós tulajdonostárs lakik, kivéve ha a tulajdonostársak ingatlan használatára vonatkozó megállapodása vagy bíróság határozata alapján az adós a nem adós tulajdonostárs által használt ingatlan- vagy épületrésztől elkülönülten használható ingatlan- vagy épületrész használatára jogosult, d) ha az adós és a végrehajtást kérő (több végrehajtást kérő esetén valamennyi végrehajtást kérő) a lakottan történő értékesítésben megállapodott, vagy e) ha a lakottan történő értékesítéssel valamennyi végrehajtást kérő egyetért, f) ha abban az adós egyenesági felmenője lakik, és lakóhelye a végrehajtási eljárás megindítását megelőző 6 hónapban is ebben volt, az ingatlan tulajdonjogát az adós tőle ingyenesen szerezte, kivéve ha az adós és a zálogjogosult korábban az ingatlan beköltözhető állapotban történő értékesítésében állapodott meg. Az ingatlan árverése során az elektronikus ingóárverés szabályait a következő eltérésekkel kell alkalmazni. feltünteti: Az ingatlan árverést a végrehajtó szintén árverési hirdetménnyel tűzi ki, és ebben a) nevét, hivatali helyiségének címét, telefonszámát, letéti számlájának számát, b) a felek nevét, a főkövetelések jogcímét és összegét, c) az ingatlan ingatlan-nyilvántartási adatait [helyrajzi szám, művelési ág, a fekvés helye, tulajdonos, a 137. (1) bekezdése szerinti terhek] és a földhasználati nyilvántartásba bejegyzett földhasználat jogcímét és időtartamát, d) az ingatlan tartozékait, jellemző sajátosságait, e) az ingatlan lakott vagy beköltözhető állapotban történő értékesítését, f) az ingatlan kikiáltási árát, g) az árverési előleg összegét, h) az árverésen tehető legalacsonyabb vételi ajánlat összegét, és azt, hogy a lakóingatlanra van-e a lakóingatlan fekvése szerinti települési önkormányzatnak előárverezési joga,
15 i) az árverés kezdő és befejező időpontját, az ingatlan megtekintésének időpontját, j) 10 millió Ft-ot meg nem haladó becsérték esetén a becsérték 2%-ának megfelelő, de legalább 1000 Ft összegű, 10 millió Ft-ot meghaladó becsérték felett a becsérték 1%-ának megfelelő összegű, ezer forintra kerekített licitküszöböt, k) tájékoztatást arról, hogy az árverezőkre vonatkozó törvényi rendelkezésekről, az elektronikus ajánlattétel feltételeiről és határidejének lejártáról, a vételár megfizetéséről, második árverés tartásáról szóló tájékoztatás az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában érhető el, mely általános tájékoztatást a végrehajtói Kamara folyamatosan közzéteszi az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában. Az árverési hirdetményt ki kell függeszteni: a) a bíróság hirdetőtábláján, b) az ingatlan fekvése szerinti községi, városi, fővárosi kerületi polgármesteri hivatal hirdetőtábláján, c) az ingatlanügyi hatóság hirdetőtábláján. Az árverési hirdetménynek az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában történő közzétételére az ingó árveréseknél írott szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a hirdetmény mellett az ingatlanról készült képfelvételt is közzé kell tenni. Az ingatlanügyi hatóság az árverés kitűzését az eljáró végrehajtó megkeresése alapján bejegyzi az ingatlan-nyilvántartásba. Ingatlan esetén az árverés az árverési hirdetmény elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában történő közzétételét követő 60. napnak a végrehajtó által meghatározott, 8 és 20 óra közé eső órájáig tart; ha az árverés befejezését megelőző öt percen belül újabb vételi ajánlat érkezik, az árverés időtartama ezen vételi ajánlattételtől számított öt perccel automatikusan meghosszabbodik az utolsó vételi ajánlat megtételét követő ötödik perc végéig. A vételi ajánlatok elektronikus úton történő megtételére az ingóságok elektronikus úton történő értékesítésére vonatkozó szabályokat kell fő szabály szerint alkalmazni a következő eltérésekkel:
16 Ha az árverező ingatlanszerzése engedélyhez kötött, az elektronikus árverési rendszer árverezőként történő használatához szükséges felhasználói név és jelszó aktiválásának az is feltétele, hogy az ingatlanszerzési engedélyét a végrehajtónak bemutassa. kivéve ha az A vételi ajánlat az elektronikus árverési rendszerben a licitnaplóban közzétételre kerül, a) nem éri el a becsérték 50%-át, lakóingatlan esetében a Vht.147. (3) bekezdésében foglalt feltételek fennállása esetén 70%-át, vagy b) nem haladja meg legalább a licitküszöb összegével az előzőleg közzétett vételi ajánlatot. Ha az árverező vételi ajánlatának közzétételét követően az elektronikus árverési rendszer újabb vételi ajánlatot tesz közzé a licitnaplóban, az árverező kérelmére a végrehajtó 3 munkanapon belül intézkedik az árverési előleg visszautalásáról. Az elővásárlásra jogosult települési önkormányzat valamennyi közzétett ajánlat vonatkozásában az árverés befejezéséig, az utolsóként közzétett vételi ajánlat vonatkozásában pedig a licitnapló lezárásáig, az aktivált felhasználói nevének és jelszavának megadásával, a közzétett vételi ajánlattal megegyező összegű vételi ajánlat tételével gyakorolhatja elővásárlási jogát. Az elővásárlási jog gyakorlására irányuló vételi ajánlatot az elektronikus árverési rendszer automatikusan közzéteszi az árverési hirdetményen. Az ingatlan kikiáltási ára a becsérték összege. Az ingatlanra legalább a kikiáltási ár felének megfelelő összeggel tehető érvényes vételi ajánlat, kivéve az adós olyan lakóingatlanát, amelyben az adósnak a lakóhelye van és a végrehajtási eljárás megindítását megelőző hat hónapban is ebben volt és ezen kívül nincs más lakóingatlana, mert valamennyi feltétel együttes megvalósulása esetén a kikiáltási ár 70%-ának megfelelő összeggel tehető érvényes vételi ajánlat. Lakóingatlannak kell tekinteni a lakás céljára létesített és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlant (tulajdoni illetőséget) a hozzá tartozó földrészlettel, ha arra használatbavételi engedélyt adtak ki, továbbá az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként feltüntetett lakó-, illetőleg gazdasági épületet, épületcsoportot és az azonos helyrajzi szám alatt hozzá tartozó föld együttesét.
17 Az árverési vevő köteles a teljes vételárat az árverési jegyzőkönyv aláírásának napjától ha pedig az árverést jogorvoslattal támadták meg, a jogorvoslatot elbíráló határozat rendelkezése szerint annak jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül befizetni vagy átutalni a végrehajtói letéti számlára; ha ezt elmulasztja, előlegét elveszti. A végrehajtó az árverési vevő kérelmére a vételár megfizetésére legfeljebb 2 hónapig terjedő halasztást adhat, ha ezt a vételár nagyobb összege vagy más fontos körülmény indokolttá teszi. A vételár előleggel csökkentett összege után az esedékesség napjától a Polgári Törvénykönyv szerinti késedelmi kamatot kell fizetni, amely a végrehajtás során befolyt összeget növeli. A Vht-nak teljesen új rendelkezése, hogy ha az árverési vevőnek az adóssal szemben olyan követelése van, amelyre vonatkozóan a végrehajtást elrendelték, az árverési vevő a kiköltözési kötelezettségének a Vht. 154/B.. szerint eleget tevő adóst megillető összeg kivételével visszatarthatja az árverési vételárat, vagy azt a részét, amely a követelésének a kielégítéséhez szükséges. Ha az árverési vevőnek a fentiekben említett követelését a vételár felosztásakor nem lehet kielégíteni, az árverési vevő köteles a vételárat, illetőleg visszatartott részét, továbbá a Polgári Törvénykönyv szerint a szerződéses kapcsolatokban járó az árverést követő 15. naptól esetékes kamatot a végrehajtó felhívásától számított 15 napon belül befizetni a végrehajtói letéti számlára. Ha az árverési vevő a teljes vételárat kifizette és az árveréstől számított 30 nap eltelt, a végrehajtó megküldi az árverési jegyzőkönyv másolatát az árverési vevő részére az árverési vétel igazolása céljából és az ingatlanügyi hatóság részére az árverési vevő tulajdonjogának az ingatlannyilvántartásba való bejegyzése végett. Az elektronikus árverési rendszer az árverés befejezését ha pedig arra nem került sor, a licitnapló végrehajtó általi lezárását követő 30. napon automatikusan törli az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásából az árverési hirdetményt és a hozzá tartozó licitnaplót. Ha az árverési vevő a teljes vételárat kifizette, és az árveréstől számított 30 nap eltelt, a végrehajtó az árverésen megvett ingatlant átadja az árverési vevőnek. Az ingatlan után az adó és más köztartozás az árverési vevőt az árverés napjától terheli. Az adós és az adós jogán az ingatlanban lakó személyek fő szabály szerint az árveréstől számított 30. napig, ha a végrehajtó ennél hosszabb határidőt adott a vételár megfizetésére, eddig az időpontig, jogorvoslat előterjesztése esetén pedig az erről szóló határozat rendelkezése szerint a határozat jogerőre emelkedésétől számított 15. napig kötelesek az ingatlant ingóságaiktól kiürítve elhagyni, és biztosítani, hogy a végrehajtó átadja azt az árverési vevőnek.
18 A végrehajtást foganatosító bíróság az adósnak a becsérték közlésének kézhezvételétől számított 15 napon belül előterjesztett kérelmére az ingatlan elhagyására egyszeri halasztást adhat, ha az ingatlan lakóingatlannak minősül és a kikiáltási ár 70%-ának megfelelő összeggel tehető rá érvényes vételi ajánlat, továbbá az adós az elhelyezését ideiglenesen sem tudja biztosítani. Nincs helye halasztásnak, ha az adóst az eljárás során korábban rendbírsággal sújtották, vagy kérelmére a bíróság legalább 6 hónapra a halasztásra is okot adó körülmény miatt a végrehajtást felfüggesztette. A halasztás időtartama legfeljebb az árverés időpontjától számított 6 hónapig terjedhet. Ha a kiköltözési kötelezettségének adós a fentiekben megjelölt időpontig nem tesz eleget a végrehajtó az árverési vevőnek a kiköltözési határidő lejártát követő 15. napig előterjesztett kérelmére szükség esetén rendőrség közreműködésével haladéktalanul intézkedik az ingatlan kiürítése iránt. A Vht. új rendelkezése, hogy ha az adós a kiköltözési kötelezettségének határidőben eleget tesz, és az ingatlant kiürített állapotban, az árverési hirdetményben feltüntetett tartozékokkal együtt átadja az árverési vevőnek, az ingatlan kiürítéséért a kiköltözési határidő lejártát követő 8 napon belül előterjesztett kérelmére megilleti a) az 5 millió forint alatti árverési vételár esetén annak 1%-ának, b) 5 millió forint és azt meghaladó összegű árverési vételár esetén forint és az 5 millió forint feletti rész 0,5%-ának, c) 10 millió Ft és azt meghaladó összegű árverési vételár esetén forint és az a 10 millió forint feletti rész 0,25%-ának megfelelő összeg. A végrehajtó a kifizetés feltételeinek fennállását köteles jegyzőkönyvben rögzíteni és a jegyzőkönyvet a feleknek kézbesíteni; az összeg kifizetése iránt a jegyzőkönyv kézbesítését követő 15. nap elteltével, kifogás esetén a jogerős elbírálásáról szóló végzés alapján, annak kézhezvételét követő 15 napon belül köteles intézkedni. A kifizetés után fennmaradó összeg minősül végrehajtás során befolyt összegnek, ez használható fel a végrehajtási költségek és a követelés kielégítésére.
19 Az árverés sikertelen, ha a) nem tettek vételi ajánlatot, vagy a felajánlott vételár nem érte el az ingatlan becsértékének felét, illetve a Vht-ben meghatározott esetekben lakóingatlan esetén a 70%-át; b) az árverési vevő az árverési jegyzőkönyvet nem írta alá; vagy c) az árverési vevő nem fizette be vagy nem utalta át a teljes vételárat az árveréstől számított 15 napon belül, illetőleg a végrehajtó által a vételár megfizetésére adott határidőn belül. Az eljáró végrehajtó árverés sikertelenségének megállapításával egyidejűleg az ingatlan adatait és az ingatlanról készült képfelvételt az árverés későbbi kitűzéséről szóló tájékoztatással együtt közzéteszi az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában. Az első árverés sikertelenségének megállapításától számított 3 hónapon belül a végrehajtó által kitűzött időpontban második árverést kell tartani. Az elektronikus árverési rendszer a második árverés kitűzésével egyidejűleg automatikusan törli az ingatlan első sikertelen árverése után közzétett adatait az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásából. Nem kell megtartani a második árverést, ha az árverési vevő az árverési jegyzőkönyvet aláírta és befizette a vételárat (vagy átutalta és az arról szóló terhelési értesítőt a végrehajtónak bemutatta), továbbá megtérítette a második árverés kitűzésével felmerült költséget, mielőtt a licitnaplóban vételi ajánlatot tesznek közzé. A vételár megfizetését a végrehajtó haladéktalanul rögzíti a licitnaplóba, és a licitnaplót lezárja. Ilyenkor az utólag megfizetett vételárba nem lehet beszámítani az elvesztett előleget.405 A vételi ajánlatok összegére, a kikiáltási árra és annak leszállítására az első árverésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Folyamatos árverezés intézménye Végezetül néhány szóban megemlíteném a Vht. azon új rendelkezését, mellyel bevezette a folyamatos árverezés intézményét. Ha a végrehajtást kérő nem vette át az ingatlant a végrehajtó az átvételi ajánlatok megtételére nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől számított 15 napon belül közzéteszi az ingatlan folyamatos árverezése iránti hirdetményt, valamint az ingatlanról
20 készült képfelvételt az árverési hirdetmények elektronikus nyilvántartásában. Ezen közzétételtől az árverés mindaddig szünetel amíg az ingatlanra vételi ajánlatot tenni kívánó árverező nem kéri felhasználói nevének és jelszavának aktiválását vagy amennyiben a végrehajtást kérő a hirdetmény közzétételétől számított 3 hónap elteltével újabb árverés kitűzését nem kérte. Ha az utolsó eredménytelen árverést követően 5 év eltelik és nincs folyamatban újabb kitűzött árverés, vagy egyébként a végrehajtás érdemi befejezésére kerül sor, végrehajtó intézkedik az ingatlan folyamatos árverezése iránti hirdetménynek az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásából történő törlése iránt. Összegzés A fentiekben ismertetett jogszabályi előírásokból látható, hogy a jogalkotó célja az új rendelkezésekkel (az országos elektronikus árverési rendszer,- a folyamatos árverési intézmény bevezetésével, a licitküszöb,- az érvényes ajánlati összeg alsó határértékének a korábbihoz képest magasabb százalékos mértékben történő meghatározásával, az árverés tárgyát képező ingó és ingatlan vagyontárgyról fénykép közzétételével), hogy árverési vevőként minél szélesebb tömegek részére lehetővé tegye (az árverési vevők anonimitásának a megtartásával), hogy elektronikus árverés útján ingóságokat és ingatlanokat vásároljanak, elősegítve ezzel az egészséges licitálást, a vagyontárgyak árverési értékesítésénél is piaci értéken történő vételár kialakulását, ezáltal a szabad piaci forgalomban értékesítésre kerülő ingatlanok és ingóságok forgalmi értékcsökkenési tendeciájának a megállítását. Azon új törvényi előírás mely az adósok árverésen értékesített ingatlanból határidőre történő kiköltözése esetére az árverési értékesítésből befolyó vételár meghatározott %-át adós részére rendeli kifizetni jelentősen elősegítheti adósok önkéntes teljesítését, elkerülve ezzel az ingatlan árverési vevő részére karhatalom útján történő átadási procedúrát, egyidejűleg eredményezheti az árverések iránti érdeklődők számának a növekedését is.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


és adatszolgáltatási kötelezettségekről1
1. § (1)2 A rendelet hatálya kiterjed
(2)3 A rendelet hatálya nem terjed ki a Hgt. 51. § (2) bekezdésében meghatározott ingatlantulajdonosokra az ingatlanon, telephelyen keletkező települési hulladékaik tekintetében, amennyiben azt szerződés alapján kizárólag a hulladékkezelést végző közszolgáltatónak adják át.
3. §4 A hulladék termelője, birtokosa (a továbbiakban együtt: termelő) és kezelője – a szállító kivételével – telephelyenként naprakész nyilvántartást vezet a tevékenysége során képződő, vagy egyéb módon birtokába jutott, valamint a mástól átvett és az általa kezelt, illetve másnak átadott, a hulladékok jegyzékéről szóló külön jogszabály szerint kódszámmal és megnevezéssel azonosított hulladék mennyiségéről és összetételéről. A telephelyi nyilvántartás tartalmazza az 1. számú mellékletben meghatározottakon kívül a külön jogszabályban5 az adott hulladékra vonatkozó hulladékgazdálkodási tevékenységhez kapcsolódó adatot.
(2)6 A hulladék kezelője – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – nyilvántartását az e rendelet 1. számú melléklet 3. pontjában meghatározott adattartalommal alakítja ki és vezeti. A hulladékkezelési tevékenység során keletkező hulladékot és a külön jogszabály7 alapján visszavett hulladékot elkülönítetten, a termelőre vonatkozó adattartalommal kell nyilvántartani.
b) veszélyes hulladék esetén pedig a külön jogszabály8 szerinti kísérő dokumentációt.
(2) A hulladék termelője veszélyes hulladék esetében a külön jogszabályban9 előírt anyagmérleg alapján termelési technológiánként és hulladékonként vezet nyilvántartást.
b) a külön jogszabályban10 felsorolt iparágak, illetve tevékenységek esetében anyagmérleg alapján technológiánként is.
(4)11 A hulladék kezelője anyagmérleg alapján technológiánként és hulladékonként vezet nyilvántartást, elkülönítve a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Ktdt.) hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékekből keletkezett hulladékokat. A termékdíjköteles termékekből képződött hulladékok nyilvántartásban történő elkülönítését a Ktdt. végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott HKT kódok alá történő besorolással kell teljesíteni.
7. § (1)12 Rendszeres adatszolgáltatásra telephelyenként – a szállító kivételével – a hulladék kezelője, továbbá az a termelő kötelezett, amely esetében a gazdálkodó szervezetnél foglalkoztatottak száma eléri a 10 főt, vagy a tárgyévben a telephelyen keletkezett (birtokolt) hulladékok összes mennyisége meghaladja
8. §13 (1) A 7. § (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatásra kötelezett hulladékkezelőnek és a hulladék termelőjének a kötelezettség keletkezésétől számított 60 napon belül, a területileg illetékes felügyelőségen írásban be kell jelentkeznie a Hulladékgazdálkodási Információs Rendszerbe (HIR). Abban az esetben, ha a tevékenység megváltozása következtében az adatszolgáltatási kötelezettség megváltozik, azt írásban jelezni kell. A kötelezettség keletkezésének és megszűnésének bejelentésekor a következő adatokat kell közölni:
(3) Az e rendelet 2–5. számú mellékleteinek kitöltésére vonatkozó útmutatót a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium közleményben teszi közzé.14
(2)15 A hulladék termelőjének nem kell adatot szolgáltatnia azon hulladékról, amelyet szerződés alapján közszolgáltatónak, illetve külön jogszabály16 alapján bejegyzett, a hulladék visszavételére kötelezettnek, vagy azzal szerződésben álló átvevőnek ad át.
c)17 nem veszélyes hulladékról kezelésre történő átvételének esetében a tárgyévet követő év március 1. napjáig
(2)18 Az adatszolgáltatás nyomtatványon vagy elektronikus adathordozón (így például: CD, floppy lemez) vagy a külön jogszabályban19 meghatározottak szerinti fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum útján, valamint a külön jogszabály20 szerinti ügyfélkapu igénybevételével teljesíthető. A nyomtatványon és az elektronikus adathordozón benyújtott adatszolgáltatás hitelesítése az e rendelet 2. számú melléklet szerinti nyomtatvány aláírásával történik.
(3)21 Az e rendeletben előírt alaki és tartalmi előírásoknak nem megfelelő adatot szolgáltató, illetve az adatszolgáltatást elmulasztó kötelezettet a felügyelőség az adatszolgáltatás legfeljebb harminc napon belüli helyesbítésére, illetve az adatszolgáltatás teljesítésére szólítja fel.
12. §22 (1) A felügyelőségek
(3) Amennyiben a kötelezett nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségét nem teljesíti, a külön jogszabály23 szerint megállapított hulladékgazdálkodási bírság megfizetésére köteles.
14. § (1)24 Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
15. §26 (1) Ez a rendelet a hulladékokról szóló – a 91/156/EGK tanácsi irányelvvel módosított – 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv 14. cikkének való megfelelést szolgálja.
(3)27 Ez a rendelet az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 166/2006/EK (2006. január 18.) Európai Parlamenti és a Tanácsi rendeletnek való megfelelést szolgálja.
1. számú melléklet a 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelethez28
A technológia anyagmérlege a külön jogszabályban29 előírt tartalommal
4.30 Az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról szóló 166/2006/EK (2006. január 18.) Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet hatálya alá tartozó környezethasználónak (üzemeltetőnek) az alábbi nyilvántartási kötelezettsége van veszélyes és nem veszélyes hulladék esetében egyaránt.
2. számú melléklet a 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelethez31
3. számú melléklet a 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelethez32
4. számú melléklet a 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelethez33
5. számú melléklet a 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelethez34
6. számú melléklet a 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelethez35
7. számú melléklet a 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelethez36
1 A rendeletet a 440/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 21. §-a hatályon kívül helyezte 2013. január 1. napjával.
2 Az 1. § (1) bekezdése a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
3 Az 1. § (2) bekezdése a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
4 A 3. § a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
5 94/2002. (V. 5.) Korm. rendelet a csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól, 120/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről, 264/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak visszavételéről, 267/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet a hulladékká vált gépjárművekről, 15/2004. (X. 8.) KvVM rendelet az elektromos és elektronikai berendezések hulladékai kezelésének részletes szabályairól, 22/2001. (X. 10.) KöM rendelet a hulladéklerakás, valamint a hulladéklerakók lezárásának és utógondozásának szabályairól és egyes feltételeiről.
6 A 4. § (2) bekezdése a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
7 94/2002. (V. 5.) Korm. rendelet a csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól, 264/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak visszavételéről, 267/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet a hulladékká vált gépjárművekről, 109/2005. (VI. 23.) Korm. rendelet az elemek és az akkumulátorok hulladékainak visszavételéről, 20/2005. (VI. 10.) EüM rendelet a humán gyógyszerek és csomagolásuk hulladékainak kezeléséről, 103/2003. (IX. 11.) FVM rendelet a növényvédő szerrel szennyezett csomagolóeszköz-hulladékok kezeléséről.
9 A veszélyes hulladékokkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet.
10 Az egységes környezethasználati engedélyezési eljárás szabályairól szóló 193/2001. (X. 19.) Korm. rendelet.
11 Az 5. § (4) bekezdése a 343/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet 37. §-ával megállapított szöveg.
12 A 7. § (1) bekezdése a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
13 A 8. § a 78/2007. (IV. 24.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
14 Lásd a Hivatalos Értesítő 2008. évi 10. számában megjelent KvVM közleményt.
15 A 9. § (2) bekezdése a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
16 94/2002. (V. 5.) Korm. rendelet a csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól, 264/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak visszavételéről, 267/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet a hulladékká vált gépjárművekről, 109/2005. (VI. 23.) Korm. rendelet az elemek és az akkumulátorok hulladékainak visszavételéről, 20/2005. (VI. 10.) EüM rendelet a humán gyógyszerek és csomagolásuk hulladékainak kezeléséről, 103/2003. (IX. 11.) FVM rendelet a növényvédő szerrel szennyezett csomagolóeszköz-hulladékok kezeléséről.
17 A 10. § c) pontja a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
18 A 11. § (2) bekezdése a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
19 2001. évi XXXV. törvény az elektronikus aláírásról, 3/2005. (III. 18.) IHM rendelet az elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatásokra és ezek szolgáltatóira vonatkozó részletes követelményekről.
20 2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól.
21 A 11. § (3) bekezdése a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
22 A 12. § a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
23 271/2001. (XII. 21.) Korm. rendelet a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról.
24 A 14. § (1) bekezdésének második mondatát a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 830. pontja hatályon kívül helyezte.
25 A 14. § (2)–(3) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 830. pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 15. § a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
27 A 15. § (3) bekezdését a 194/2007. (VII. 25.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 10. § (2)–(4) bekezdését.
28 Az 1. számú melléklet a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
29 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről.
30 Az 1. számú melléklet 4. pontját a 194/2007. (VII. 25.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 10. § (2)–(4) bekezdését.
31 A melléklet számozása a Magyar Közlöny 2003. évi 130. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 2. számú melléklet a 194/2007. (VII. 25.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A melléklet számozása a Magyar Közlöny 2003. évi 130. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 3. számú melléklet a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
33 A melléklet számozása a Magyar Közlöny 2003. évi 130. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 4. számú melléklet a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
34 A melléklet számozása a Magyar Közlöny 2003. évi 130. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. Az 5. számú melléklet a 313/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
35 A melléklet számozása a Magyar Közlöny 2003. évi 130. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 6. számú mellékletet a 78/2007. (IV. 24.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 194/2007. (VII. 25.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 10. § (2)–(4) bekezdését.
36 A melléklet számozása a Magyar Közlöny 2003. évi 130. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 7. számú mellékletet a 78/2007. (IV. 24.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
Rendes bíróságok - Finnország
Ez a rész a finnországi rendes bíróságok szervezetéről tartalmaz információkat.
A finn bírósági rendszer a polgári és büntetőügyekkel foglalkozó általános bíróságokra, a közigazgatási bíráskodást végző közigazgatási bíróságokra, valamint a szakosított bíróságokra osztható fel.
Az „általános bíróságok” kifejezés olyan bíróságokra utal, amelyek hatásköre általános. Ezek tehát olyan jogvitákkal foglalkoznak, amelyeket nem utaltak valamely más bíróság feladatkörébe. Az általános bíróságok a következők:
Körzeti bíróságok (käräjäoikeus/tingsrätt) (jelenleg 51, számuk 2010-ben 27-re csökken)
Fellebbviteli bíróságok (hovioikeus, hovrätt, 6)
Legfelsőbb Bíróság (Korkein oikeus/ Högsta domstolen)
Az általános közigazgatási bíróságok a közigazgatási bíróságok (hallinto-oikeus/förvaltningsdomstol, 8). A legmagasabb szintű közigazgatási bíróság a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság (Korkein hallinto-oikeus/Högsta förvaltningsdomstolen).
A helyi vagy körzeti bíróságok elsőfokú általános bíróságokként működnek. Polgári és büntetőügyekkel és zálogügyekkel (ingatlanadók), valamint ingatlannal kapcsolatos tulajdonjogokkal (jelzálog és tulajdonjog-bejegyzés) foglalkoznak. Pillanatnyilag 51 ilyen bíróság van Finnországban. Méretük jelentős eltéréseket mutat. A legnagyobb ilyen bíróság kb. 80 bírót és nagyjából 250 fős hivatali személyzetet – köztük hivatali titkárokat, végrehajtókat és fogalmazókat – alkalmaz. A legkisebb bíróságokon két-két állandó bíró és kb. tíz-tíz köztisztviselő van.
Az ilyen bíróságok tevékenységeire és igazgatására irányadó rendelkezések a körzeti bíróságokról szóló törvényben, valamint az azt kísérő rendeletben, a vonatkozó állandó szabályzatokban, továbbá a törvényből eredő részletesebb szabályokban és utasításokban találhatók. A törvény értelmében az elsőfokú bíróság vezető bírája egyúttal az adott hivatal igazgatási vezetője is.
A körzeti bíróságon népi ülnökök is vannak, akik főként büntetőügyekben vesznek részt. A népi ülnököket az önkormányzati képviselőtestület választja. Az önkormányzatok által megválasztandó népi ülnökök számát az Igazságügyi Minisztérium hagyja jóvá. Díjazásukat az állam fedezi.
Eljárás a körzeti bíróságok előtt
A körzeti bíróságon a polgári ügy két szakaszra oszlik: egy előzetes előkészítő szakaszra és a fő tárgyalásra. Az előzetes előkészítő szakasz a felek írásbeli beadványaival indul. Sok – adósságbehajtással kapcsolatos – ügy már ebben a szakaszban megoldódik. Az előkészítő szakasz szóbeli, és a meghallgatást egyesbíró vezeti.
Ha egy ügy nem oldható meg ebben a szakaszban, külön fő tárgyalást tűznek ki. Ez esetben a körzeti bíróság összetétele a következőképpen alakul: egyesbíró vagy három bíró, kivéve a családi jogi ügyeket, amelyek esetén a bíróság egyetlen bíróból áll. Az eljárás a lehető legfolyamatosabb.
Büntetőügyekben a körzeti bíróság összetétele az adott bűncselekménytől függ. A kisebb jogsértéseket egyesbíró, a súlyosabb bűncselekményeket egyesbíróból és három népi ülnökből álló tanács tárgyalja.
A büntetőeljárás a polgári ügyeknél bemutatott elveket követi. A bíróság felkérheti a vádlottat, hogy a fő tárgyalás előtt tegyen nyilatkozatot. Az eljárás szóbeli, az ítélet pedig azon tényeken alapul, amelyeket a felek személyesen hoztak a bíróság tudomására. A fő tárgyaláson minden bizonyítékot befogadnak. Az eljárás itt is a lehető legfolytonosabb. A bíróság összetétele a fő tárgyalás során már nem módosulhat.
Ha a bíróság nem jut egyetértésre az ítélettel kapcsolatban, szavazást tartanak. A tanács minden tagja egy-egy szavazattal rendelkezik. Amennyiben egy polgári ügyben szavazategyenlőség van, a döntő szó a bíróé; büntetőügyben az enyhébb alternatívát fogadják el.
A körzeti bíróság ítélete az ügy eldöntését és az indokolást tartalmazza. Az ítéletet a legtöbb esetben a fő tárgyalás berekesztését követően azonnal közlik a felekkel. A nagyobb horderejű vagy bonyolultabb ügyekben azonban az ítélethozatalt legfeljebb két héttel elhalaszthatják, és azt a bíróság hivatala írásban közli a felekkel.
Finnország hat fellebbviteli bírósággal rendelkezik. Felsőbb szintű bíróságokként ezek foglalkoznak a fellebbezésekkel és a körzeti bíróságok ítéleteivel szemben benyújtott beadványokkal. A fellebbviteli bíróságok bizonyos esetekben elsőfokú bíróságként is eljárnak, pl. alsóbb szintű bírók vagy magas rangú köztisztviselők felelősségre vonása iránti ügyekben.
A fellebbviteli bíróságok feladatkörébe tartozik emellett a körzeti bíróságok jogalkalmazásának felügyelete, valamint az igazságügyi igazgatással kapcsolatos bizonyos ügyek. A fellebbviteli bíróságoknak az igazságügyi igazgatás körébe tartozó feladata például, hogy a bírók kiválasztásával foglalkozó bizottság részére véleményt adjanak a körzeti bírósági vagy fellebbviteli bírósági bírói hivatalra jelentkező jelöltekről. A véleményt a fellebbviteli bíróság ezzel megbízott bizottsága adja. A fellebbviteli bíróság tevékenységeiért és hatékonyságáért a bíróság elnöke (főbíró) felelős.
A fellebbviteli bíróság kollégiumokra tagolódik, amelyeket rangidős bírák mint kollégiumi elnökök, valamint más bírák alkotnak. Az ügyeket általában a fellebbviteli bíróság három bíróból álló tanácsa tárgyalja.
Eljárás a fellebbviteli bíróság előtt
A fellebbviteli bíróság előtti eljárások 1998 áprilisáig elsődlegesen írásban zajlottak. Ezen eljárások keretében az ügyekkel a bírósághoz benyújtott írásbeli bizonyítékokra alapuló ismertetést követően foglalkoznak és bírálják el azokat. A fellebbviteli bírósági eljárási reform során megnövelték a szóbeli tárgyalások számát. A bírósági ülnökök és vezető titkárok ma már az előadó tisztviselő (referendárius) feladatát is betöltik.
A Legfelsőbb Bíróság a legmagasabb fellebbviteli szint. A Legfelsőbb Bíróság a törvény szerint a fellebbviteli bírósághoz hasonlóan szintén öt-öt bíróból álló tanácsokra tagolódik.
Ahhoz hogy az érdekelt vagy érintett fél egy ügyet a Legfelsőbb Bíróság elé terjeszthessen, a bíróság ítéletével szembeni fellebbezésre irányuló engedélyt kell kérnie. E kérelem átvétele után a Legfelsőbb Bíróság mérlegeli, hogy az adott ügyben megadja-e az engedélyt. A kérdést két- vagy háromfős tanács vizsgálja meg. A fellebbviteli engedély csak a törvényben előírt jogalapokra figyelemmel adható meg.
A Legfelsőbb Bíróság 1980 óta precedensteremtő intézmény. Egy, a Legfelsőbb Bíróság által elbírált ügy minden tekintetben jogi normát teremt, amelyet a többi bíróságnak hasonló ügyekben követnie kell. Nincs szükség fellebbviteli engedélyre olyan ügyekben, amikor egy fellebbviteli bíróság járt el elsőfokú bíróságként.
A Legfelsőbb Bíróság tevékenységeit annak elnöke irányítja. A Legfelsőbb Bíróság tagjai a Legfelsőbb Bíróság bírái. Előadó tisztviselőként (referendáriusként) a főtitkár, a főtitkár-helyettesek, a beosztott és a vezető bírósági titkárok is eljárhatnak.
A törvényben előírt ügyek tárgyalása mellett a Legfelsőbb Bíróság feladata továbbá, hogy egy évre vagy hosszabb időre bírókat nevezzen ki az ideiglenes álláshelyekre. A Legfelsőbb Bíróság emellett véleményezi a Finnország elnökéhez benyújtott, jogszabályra irányuló javaslatokat és a kegyelmi kérelmeket.
A Legfelsőbb Bíróság előtti eljárás általában írásbeli. Szükség esetén szóbeli tárgyalás is tartható.
Az adatbázis neve és internetes elérhetősége
A finn bíróságok igazságügyi honlapja
A finn bíróságok igazságügyi honlapja Finnország igazságszolgáltatási rendszerére vonatkozóan tartalmaz információkat. Egyablakos portál azok számára, akik a bíróságokra, ügyészekre, végrehajtókra, jogsegélyirodákra és a Finnországban az igazságszolgáltatás területén működő más közjogi testületekre vonatkozóan keresnek tájékoztatást.
Megtalálható itt például a fellebbviteli és közigazgatási bíróságok legfrissebb ítélkezési gyakorlata is

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Vértes László közéletfejlesztő blogja: 2011
A közéleti középpont nem kétféle szélsőség között félúton, nem is a semlegesség meseországában található. Az origó logikailag ott helyezkedik el, ahol legjobb tudásunk szerint a magyar társadalom megfontolt érdeke rejtezik. Ami tisztességes tényfeltárás és érdekelemzés alapján jó a nemzetnek, az a középpont. Ha ehhez képest az MSZP hat mérföldre pozícionálja magát, a Fidesz meg 6 Fahrenheit-fokra, akkor hiába igyekszünk őket összekötni és megfelezni a távolságot, mert így nem jutunk használható viszonyítási ponthoz.
Az, ami miniszterelnökünk megnyilvánulásaiból kicsapkodja manapság a biztosítékot, nem több, mint Magyarország érdekeinek kemény, de következetes képviselete. Eddig úgy tudtuk, hogy ilyeneket mondani nagyon ciki, ezzel a nyomulással nincs esélyünk, és most kiderül, hogy nem ciki, és van esélyünk vele. Sorra dőlnek meg a megfellebbezhetetlennek vélt paradigmák. Közeledünk az origóhoz, melyet így tudok a legrövidebben megfogalmazni: a haza nem lehet ellenzékben. Ha belegondolunk, ebben a tömör állításban megfogalmazódik a középpont újra felfedéséhez szükséges valamennyi szempont. Mivel a haza nem a Fidesz, a nagyobbik kormánypárt kedvező megítélése csak a haza érdekképviseletének határáig terjed. A kedvező megítélésre ugyanúgy sőt úgyabbul szert tehet a többi párt, így az MSZP, a DK, az LMP vagy a Jobbik is, amennyiben a haza érdekét képviseli. A haza érdekképviselete nyitott fogalom, bárki szabadon kifejtheti az ezzel kapcsolatos érveit, álláspontját. Ahogy egyre nyitottabbak leszünk ezek tényszerű megtárgyalására, úgy közeledünk a logikai origóhoz.
A nagyszerű Török Gábornak nincs könnyű dolga, és megértem, ha időnként ő is elcsügged. Minden, a szocializmusban felnőtt embernek Münchausen báróként kellett eddig önmagát kihúznia a ferdítések mocsarából: aki döbbenten értesült, hogy a hős Steinmetz kapitány nem létezett, hogy Osztyapenkót nem a németek lőtték le, hanem "baráti tűz" áldozata lett, az nem feltétlenül tudja, hogy Moszkvát biztonsági okokból 150 kilométerrel arrébb rakták a szovjet térképeken, és hogy... A cinikus szocialista hazugságoknak se vége, se hossza. Mindent újra kell tanulnunk, mert sokszor még a régi kérdések is félrevisznek. Fiam töritanára 2006-ban még azt tanította egy neves fővárosi gimnáziumban, hogy '56 igenis ellenforradalom volt, az ő családját is vadul üldözték a gaz ellenforradalmárok. Sajnos oly sokáig annyi áltény és füllentés vett bennünket körül, hogy kénytelenek vagyunk újraépíteni a teljes adatbázist. Ameddig ezt nem tettük meg, sem lelkesedésünk, sem felháborodásunk, sem objektivitásunk, sem diagnózisunk nem tekinthető megalapozottnak. Tartsuk tehát nyitva az agyunkat, és keressük együtt az origót.
* Konkrét észrevételeim: az alkotmány suba alatti módosítgatása semmit sem ront az eddigi Fidesz-képen, amelyről régen törlődött az elegancia; én nem is eleganciát, hanem gyakorlati célszerűséget várok egy kormánytól, ezt pedig kifejezetten szolgálja a jogszabályi tévedések mielőbbi kijavítása. A kötelező magánnyugdíj-pénztárak visszaterelése nem hogy nem ördögtől való, hanem a létrehozásuk volt ördögtől való, így hála és köszönet illeti az államháztartással ésszerűen gazdálkodó döntéshozókat. Lásd: http://verteslaszlo.blogspot.com/2011/12/manyup-matek.html
Bejegyezte: Vértes László dátum: 17:30 1 megjegyzés:
Bejegyezte: Vértes László dátum: 12:05 2 megjegyzés:
A jobboldal szerint adateltitkolás történt: az MSZP-kormány szándékosan nem hozta nyilvánosságra a magyar gazdaság állapotát mutató adatokat, hogy ne veszítse el a választásokat. Draskovics Tibor pénzügyminiszter cinikusan úgy nyilatkozott, hogy "nem akarják ezzel befolyásolni a választások menetét". Ez a nyilatkozat az antidemokratikus magatartás csúcsa (avagy mélypontja), ugyanis a gazdaság állapota minden fejlett demokráciában befolyásolja, sőt egyenesen meghatározza a választások menetét. Így van kitalálva a demokratikus közélet, és aki ennek útját állja, az kemény antidemokrata.
Baloldali vitapartnereim ugyanakkor több fórumon emlékeztetnek rá, hogy 200 magánszemély pert indított Gyurcsány Ferenc ellen az adateltitkolásra hivatkozva, ám Gyurcsány úr első és másodfokon is megnyerte a pert. Az indokolás szerint az MSZP-kormány minden adatot az előírt időben időben és pontosan közzétett. Utánanéztem, és a felszínen valóban minden rendben lévőnek látszik, a bíróság látszólag maradéktalanul a baloldalnak ad igazat: www.nepszava.hu/articles/article.php?id=272538#null
Ugyanakkor komoly ellentmondás, hogy 2006 tavaszán az MSZP a Pannon Puma száguld, dübörög a magyar gazdaság jelszóval kampányolt, a Fidesz pedig azzal, hogy nagyon rossz helyzetbe került a magyar gazdaság, rosszabbul élünk, mint 4 éve. A választók két körben, áprilisban és májusban is a dübörgő gazdaság gondolatára szavaztak, mert az szimpatikusabbnak tűnt a többségnek. Egy hónappal később Gyurcsány Ferenc az őszödi beszédben elismeri, hogy az MSZP hazudott, s ezzel közvetve azt, hogy a Fidesz mondott igazat. Dübörgés helyett megszorításokra van szükség.
Ha a bíróságnak hiszünk, és minden adat időben, helyes tartalommal jelent meg, hogy lehettek a választók olyan buták, hogy nem a számoknak hittek? Ha hittek a számoknak, akkor hogy válhattak hazájuk jólétének ellenségeivé, ezáltal önmaguk tönkre tevőivé?
Ám ha minden adat időben és helyes tartalommal jelent meg, miért kellett egy hónappal később elmondani az őszödi beszédet? Mire utalt Gyurcsány úr a trükkök százainak említésével, ha a bíróság szerint nem is voltak trükkök?
Végül, ha a választók tisztában voltak vele, hogy rossz a gazdasági helyzet, és rejtélyes okból, de alapos megfontolással mégis Gyurcsány Ferenc maradása mellett döntöttek, akkor miért háborgott bárki is az őszödi beszéden? Hiszen ebben az esetben az semmi újat nem tartalmazhatott (volna) a választók számára.
Ezekből az ellentmondásokból elég világos, hogy valami hiba van a kréta körül. Valami nem stimmel a bíróság ítéletével kapcsolatban, a fenti logikai paradoxonok ugyanis nem oldhatók fel az ítélet életszerűségének megkérdőjelezése nélkül. Két szempont is eszembe jut: 1. a felperesek személyiségi joguk sérelmének tekintették az adateltitkolást, a bíróság pedig ezt, és nem a valós adatok közzétételének elmaradását vitatta; 2. a bíróság nem vizsgálta az adatok valóságtartalmát és ennek az őszödi beszéddel való lehetséges összefüggését, hanem olyan alapon döntött, hogy hivatalos nemzetközi panasz nem érkezett az adatok ellen, tehát akkor helyesnek kellett lenniük...
A jelek szerint bonyolult nemzeti érdekek mérlegelését nem bízhatjuk a jogtechnikai szempontok közé szorított bíróságra, mert ez jó, ha tíz jogos ügyből egyben eredményt hoz. Ügyvéd ismerőstől hallottam pár éve, hogy a bíróság nem igazságot szolgáltat, hanem a hatályos jogszabályokat értelmezi az általa így-úgy átlátott helyzetre. Alighanem itt is ez történt, és sietek hozzátenni, hogy nincs panaszom, álláspontom szerint a bíróságnak tényleg ez a dolga, így működik a demokratikus bírói rendszer. Annál inkább kifogásolom, hogy ezt az ítéletet a baloldal úgy idézi, mint ami tisztázza, mi történt 2006 tavaszán, és felmentést ad az MSZP-kormány viselkedésére. Közel sem tisztázza, nem is feladata tisztázni, így felmentést sem adhat. A magyar hideg polgárháború nézeteltéréseit, befagyott konfliktusait csak együtt, racionális, konstruktív együttműködés keretében rendezhetjük. Az ügy tartalmi ellentmondásait az egész társadalom érdekében végiggondolni az értelmesen viselkedő választók közös házi feladata marad.
Bejegyezte: Vértes László dátum: 14:11 Nincsenek megjegyzések:
Amikor a Fidesz 2006 táján megalkotta ezt a zseniálisan tág jelentésű jelmondatot, valószínűleg nem sejtette, milyen kétélű fegyvert hoz létre. A gondolat többféleképpen értelmezhető, és miközben minden értelmezés pozitív a választó számára, nem minden alternatíva kedvez a Fidesznek. Valamennyi közélettel foglalkozó polgárnak célszerű állást foglalnia erről "a haza nem lehet ellenzékben" gondolatról, mert segíti a munkáját, ha megfogalmazza a maga értelmezését. Adok néhány ötletet.
1. A haza, azaz a magyar társadalom érdeke határozza meg a közéleti szereplők működését. (Ez a saját értelmezésem.)
2. A mindenkori kormány köteles a hazája javára dolgozni. Hatalma csak így lehet legitim.
3. A mindenkori ellenzék szintén köteles a haza javáért munkálkodni. Ellenzékisége csak így lehet legitim.
4. Ha a közvélemény szerint a kormány nem a hazája javára dolgozik, bukása közeli és elkerülhetetlen. (Ez a Fidesz 2006-os értelmezése.)
5. A hatalomból sosem hagyható ki egészen az, aki a hazájáért dolgozik.
6. A haza érdekét képviselő politikai erő automatikusan utat nyer a hatalomba.
7. A haza érdekét semmibe vevő politikai erő önmagát zárja ki a hatalomból.
Kedves olvasó! Számodra mit jelent a címbeli mondat? Alkosd meg a saját értelmezésedet.
Bejegyezte: Vértes László dátum: 20:26 Nincsenek megjegyzések:
Új adathoz jutottam, mégpedig miniszterelnökünk szájából (http://www.fidesz.hu/index.php?Cikk=175904 , a 7-9. perc között, de érdemes a teljes első 15 percet meghallgatni). A hitelminősítők azért kekeckednek az európai gazdaságok adósságbesorolásával, mert a görög válság kitörtekor a német-francia EU-tengely beintett, és a görög veszteségek felét lenyelette a magánbefektetőkkel. Ez az ominózus tény alapozza meg egyes európai országok spekulatív minősítését, és árnyalja a már eddig sem egyszerű összképet.
A lejtmenet azzal az 1998-as amerikai törvénymódosítással kezdődött, amely lehetővé tette, hogy a lakossági bankok beruházásfinanszírozással is foglalkozzanak. Ez az 1930-as évek nagy gazdasági világválsága óta tilos volt nekik, és a jelek szerint nem ok nélkül, hiszen a tilalom feloldása után tíz évvel kitört a mai világválság. A módosítás lehetővé teszi a lakossági betéteket kezelő bankoknak a kockázatosabb beruházásokkal való foglalkozást, cserébe, a 2002-es Sarbanes-Oxley törvény formájában előírja, hogy aktuális piaci értéken kötelesek nyilvántartani (mark to market) eszközállományukat és kötelezettségeiket. A módosítást ésszerűtlenül végrehajtó USA három röpke évig ülhetett büszkén szabadpiaci babérjain.
A termelés Távol-Keletre helyezéséből adódóan 2001-ben kisebb recesszió következett be, amelyből az ingatlanpiac mesterséges élénkítésével igyekeztek kihozni az amerikai gazdaságot. A Fed nulla közelébe csökkentette az irányadó dollár kamatlábat, és a bankok boldog-boldogtalant hitellel ajándékoztak meg. A hitelek elburjánzása logikus fejlemény volt, 2-3%-os kamatra csak a hülye nem vesz fel hitelt. Közben az iraki és afganisztáni háború költsége elképesztő mértékben megnövelte a költségvetés hiányát/eladósodottságát. A hitelek kockázatos adósokhoz kerültek, a gazdaság nem belső lendületre, hanem a mesterséges mankóra támaszkodva tudott némi szerény növekedést felmutatni. Ez nem tette lehetővé, hogy a Fed a szokásos gyakorlatot követve két-három év után behúzza a féket, és kamatemeléssel visszatermelje a gazdaságba pumpált pénzt. Ekkor, 2004 táján egy körültekintő elemző már előrejelezhette a válságveszélyt. Más szóval, az USA úgy próbált a terror ellen háborúzni, hogy közben megőrizze a hazai jólétet, és ne kelljen hadigazdaságra átállítani az országot. Ez középtávon lehetetlennek bizonyult.
A Fed nem emelt időben kamatot, a reális piaci viszonyoktól elszakadt ingatlanhitelek egyre kockázatosabbá váltak, és ennek leplezésére a befektetési alapok magas hozammal kecsegtető származtatott (derivatív) értékpapírokat kreáltak. A származtatott értékpapírokba befektetőknek 2008-ig fogalmuk sem volt róla, hogy a konstrukció keretében valójában kétes jelzáloghiteleket finanszíroznak. A piramisjáték 2008-ban bukott be, amikor a tőzsde hirtelen ráébredt, hogy átverték. Ám a krach előtt röviddel, a kármentésben együttműködő hitelminősítők segítségével a nagy alapok, a Lehman Brothers és társai rásózták toxikus értékpapírjaik egy részét európai és más bankokra. A tőzsdei pánik a piaci árazás kötelezettsége miatt dominóeffektust indított el, sorra bedőltek az érintett bankok és befektetési alapok. A "piaci" árazás a befektetők védelme helyett szabályozói szarvashibának bizonyult, hiszen a pánikár önbeteljesítő jóslat, és nem aktuális piaci realitás. Összességében jelenlegi válságunk előzménye az amerikai célszerűtlenség, felelőtlenség és háborús viszketegség, melynek keretében az amerikai adófizetőt épp úgy átverték, mint a világ többi adófizetőjét.
A nagy európai országok számára már 2008-ban is világos volt a helyzet, ezért mondták a görög adósságválság kitörésekor, hogy nem lehet a német adófizetőkkel megfinanszíroztatni a befektetői veszteségeket. Igaz, hogy a görögök addigra már jó 20 éve hamisították a statisztikáikat, de az egész probléma be sem következik, ha Amerika a helyzet magaslatán áll. A reakció logikus, de nem mellékhatásmentes. A hitelminősítők ettől kezdve támadják dühödten a periférián lévő európai államokat. Ennek eredménye a magasabb hitelkamat, mely által több, mint visszanyerik korábbi veszteségeiket. E megítélés alá esett Magyarország is, így pénzügyi mozgásterünk jelentősen beszűkült. 2009 év elején a magyar államkötvények kamata 14,5%-on tetőzött, az adósságállományunk egyetlen év alatt mintegy 6000 milliárd forinttal nőtt, elsősorban a kamatok miatt. Gyurcsány Ferencnek nem az őszödi beszéd miatt, hanem ezért kellett lemondania. A Bajnai-kormány engedelmesen próbált lavírozni az árral, adósságminősítésünk javult is, ám nem csökkent jelentősen hiteleink kamata, tehát pénzügyi mozgásterünk nem bővült.
Nem rendelkezem konkrét adattal erre nézve, de az Orbán-kormány úgy gondolkodhatott, hogy ha a német adófizetőkre tekintettel az egész régiót folyamatosan támadják a hitelminősítők és a bankok, akkor hiába vagyunk stréberek, semmi előnyünk nem származik belőle. Megítélésünket papíron talán rontja, ha haragszanak ránk a banksarc miatt, de ez egyrészt népszerűséget hoz a választók szemében, másrészt úgyis a tényleges kamatok számítanak. E pénzügypolitika sikerét/kudarcát úgy lehet reálisan megítélni, hogy (egy tetszőleges jövőbeni ponton) megnézzük, hogyan alakultak 2010 óta a spanyol-olasz-szlovén-román-szlovák-lengyel-lett-litván-észt kötvénykamatok, és összehasonlítjuk őket a magyar kötvénykamatokkal. Ha a fenti kosárhoz képest alacsonyabb kamattal úsztuk meg, akkor nyertünk az orbáni elgondolással. Ha az említettek átlagánál magasabbra emelkedtek a kamataink, akkor meg kevésbé. Minden esetre, érzelmi túlfűtöttség helyett higgadtan, a tények függvényében mérlegeljünk. (A régió egészének besorolásához való lezárkózást angol kifejezéssel "live up to your reputation" módszernek nevezhetjük. Magyarul kb. "élj a hírednek megfelelően", azaz ha mindenképpen rossz híredet keltik, ne kapálózz ez ellen, hanem hozd ki belőle az optimumot.)
Az Orbán-kormány tehát azt a német példát vette alapul a bankokkal való bánásmód terén, amelyet az írásom elején hivatkozott beszédben Orbán Viktor ma már nyíltan műhibának minősít. Ez közvetett beismerése annak, hogy a magyar kormány az uniós véleményvezér tévedése után ment, és megpróbálta ebből a helyzetből kihozni a mozgástérbeli (kamatláb) és retorikai (szabadságharc) maximumot. A taktika megítélését az olvasóra bízom, pusztán csak rávilágítok a német kormány gondolatmenetére: az adófizetők habozás nélkül megbuktatják, ha a görög tartozást egy az egyben, minden apelláta nélkül nekik kell állniuk. A valutaunió belső feszültségeit feltáró német keménykedés révén viszont közelíthettünk ahhoz a megoldáshoz, amely a hétvégi uniós csúcson, az "euró plusz" megállapodás formájában végül létre is jött. Ebben a nagy európai keretben Magyarország álláspontom szerint nem alkalmazott rossz stratégiát, ám a hétvégi fordulatot követő helyzet radikális irányváltást indokol. Ne tessék meglepődni, méltatlankodni, ha a kormány pragmatikusan kormányoz, és nem az ökör következetességével nyomatja az elavult retorikát.
Kár, hogy a hitelminősítők kekeckedését kiváltó német beintés egyszerűen lemaradt a radarképernyőmről. Még nagyobb kár, hogy a magyar ellenzék "buktyonmeg/monnyonle a piszkos-mocskos" sematizmusában ezt a döntő fontosságú adatot más radarja sem észlelte. A kép most már teljes(ebb), és nyitott vagyok a részletek további finomítására. Szóljon, aki a "vesszen a piszkos-mocskos kormány" sztereotípián túlmutató ismeretekkel rendelkezik, és helyzetértésünket még teljesebbé téve szeretne hozzájárulni a magyar társadalom jólétéhez.
Bejegyezte: Vértes László dátum: 6:05 Nincsenek megjegyzések:
Címkék: gazdaság, pénzügyek
Bejegyezte: Vértes László dátum: 8:11 Nincsenek megjegyzések:
Bejegyezte: Vértes László dátum: 16:34 Nincsenek megjegyzések:
Bejegyezte: Vértes László dátum: 4:36 Nincsenek megjegyzések:
A legfrissebb Heti Válaszból végre megtudtam, mi az értelme az erősen vitatható bóvli minősítésnek: ha két nagy hitelminősítő bóvli kategóriába tesz egy országot, akkor annak az államkötényeit komoly befektetési alapok a szabályzatuk értelmében nem vásárolhatják (forrás: http://hetivalasz.hu/jegyzet/mi-van-itt-43597/ ). A leminősítés mesterséges likviditáshiányt teremt, és felnyomja a kamatokat. Ettől nehezebb helyzetbe kerül az ország, és érik a helyzet a még lejjebb minősítésre, egészen az összeomlásig, vagy amíg "ortodox" megoldásokkal újra szimpivé nem teszi magát a hitelminősítők szemében.
A besorolásunkat nem szükséges indokolni, a hitelminősítők a hasukra ütnek, leminősítenek, mert olyan kedvük van. Most akarják leminősíteni Európa legjobb adósát, a német államot. Miért kímélnék éppen a banksarcoló Magyarországot? A bóvli kategória egyelőre 10% körüli kamatot jelent, de ez még jóval feljebb is mehet. Az ország adóssága pusztán ettől, új hitel felvétele nélkül is meredeken emelkedik, az ellenzék örömére.
Ők megmondták. Tegyük fel, Kovács Pistikéről előre megmondják, hogy rossz tanuló. Ha öt tanárából kettő szerint reménytelen eset, akkor a többi tanár az iskolai szabályzat szerint ettől kezdve legfejlebb kettest adhat neki, nem feleltetheti, és minden dolgozatát 5 perccel a többiek előtt kell beszedni. Tessék mondani, előfordulhat ilyen körülmények között, hogy Pistike a képességeitől, teljesítményétől függetlenül kap rossz minősítést?
Tudom, Kovács Pistike állítólag nagy bunkó, altalaji gyökér, tenyérbemászó tapír, hótsuttyó sügér. Szemben Szabó Józsikával*, aki kedves kópé, totál tehetség, megtestesült minta, szorgalmas színjeles. Olyan alapon, hogy a házi szabályzat szerint kettővel kell szorozni minden jegyét, és előre nyomtatott válaszokkal kapja kézhez a felmérő lapot. Szabó Józsikáról előre megmondták, hogy mintagyerek. Érdekes lenne név nélkül kijavíttatni és osztályoztatni a dolgozataikat.
Kovács Pistikére a mekfoxbukni eljárást alkalmazza az igazságos iskolarendszer, míg Szabó Józsikára a jóleszőnekünk eljárás vonatkozik. A különbség banki szakzsargonban annyit tesz, hogy Pistike esetében a mekfojtunkvaze eljárást foganatosítják, Józsikára ellenben a barátilagnyúlunkle eljárás érvényes. Amilyen alapon a Fidesz-kormány gazdaságpolitikája rossznak minősül attól, hogy a mérvet adó bankok azzá minősítik (és teszik), olyan alapon Petőfit tehetségtelen tintanyalónak, Kossuthot nemzetvesztőnek minősítette a Habsburg-udvar, Nagy Imre meg úrhatnám nyikhajnak számított Moszkvában.
A honpolgár törheti a fejét, hogy a bankvilág igazságosságába vagy a korrekt érdekérvényesítés lehetőségébe veti-e a bizodalmát. Javaslom, hogy fogjunk össze nemzeti szinten, függetlenedjünk ultrarapid módon, és közben indítsunk próbaképpen jóédesselszórakozzáá eljárást a bankokkal szemben.
*Itt eredetileg Szabó Móricka állt, de a wita.hu vitázói szerint ez a név zavaróan utal a zsidókra. Mivel ez nem állt szándékomban, és nem is segíti az érveim befogadását, ezért nevet változtattam -- abban a reményben, hogy így könnyebb lesz a tartalmat átadnom.
Bejegyezte: Vértes László dátum: 18:25 Nincsenek megjegyzések:
Elkaptam valami vírust, és úgy benáthásodtam, hogy három napja nehezen alszom. Ma éjszaka is 5-10 percenként felébredtem, és reggel furcsamód még emlékeztem szokatlanul bonyolult álmom részleteire.
Egy nagy és gyéren bútorozott lakásban kezdődött, ahol családostól tartózkodtam. Nyár elején járhattunk, valahol külföldön. Az előszobában álltam, amikor az üres nappali ajtaja mögött megszólalt a földön heverő telefon. Tudtam, ki az, és miért telefonál. Egy lakáskiadó hölgy neve rémlett fel, egy másik ország másik lakása alapján. Azért csörög, hogy fizessük ki a lakbért, és költözzünk ki. Világos, hogy nem szabad felvenni. Hosszan csengett, én meg hagytam. Végül csend lett.
A gyerekek fel-alá futkostak a lakásban, indulásra készülődtünk. Utazótáskáink és bőröndjeink az ajtó előtt hevertek laza összevisszaságban. Megint csörgött a telefon, de szerencsére újra elunta. Kezemben volt már az autókulcs, és úgy emlékeztem, hogy a lakbért tulajdonképpen kifizettük. Akkor miért nem kell felvenni a telefont? Ebben nem voltam egészen bizonyos.
Harmadszorra is csörgött. Az egyik gyerek szórakozottan odaszaladt, felkapta, és vékonyka hangján beleszólt. Elkomolyodott, rám nézett, jelezve, hogy engem keresnek. Egy ingatlanközvetítő volt a vonalban, vele beszéltük meg annak idején a lakásbérlet dolgát. Itt van, lent a kapunál és feljönne.
Önök még 300 euróval tartoznak, mondta határozottan. A májusi bérleti díjat már kifizettük, és a letétből körülbelül annyi jár nekem vissza, hogy nem tartozunk semmivel - vetettem ellen. Lehetséges, rögtön utánanézek - szólt az ingatlanos nő, és lerobogott a lépcsőn, a földszinti irodájába. (Miért szólt fel az előbb kívülről, ha a házban van az irodája? Álomban nem okvetetlenkedünk.) Hamarosan visszajött, és helybenhagyta iménti álláspontomat. Minden rendben, tényleg nem tartozunk. Szabad az út, indulhatunk.
Kora délután szálltunk ki az autóból, egy apró falucska közepén. A főutca két oldalát házak szegélyezték, jobb kéz felől, egy foghíjtelken hevenyészett vidámpark várta a látogatókat. Egy falusi búcsúba csöppentünk bele. Az üres telek közelebbről focipályának bizonyult. Bokáig álló, haragoszöld füvéről látszott, hogy sokat esik errefelé, és a falubeliek nem jeleskednek a gyepgondozásban. Elindultunk a mutatványos bódék irányába, ám valamilyen megfontolásból a pályától balra eső szomszéd kertjén át kezdtük megközelíteni. Ehhez egy zöld fémkapun kellett behatolnunk, majd átvágnunk a paradicsompalánták között, míg el nem értük azt a térdmagasságú földteraszt, melynek valamiféle karós palántákkal borított tetején drótkerítés futott végig.
Felkapaszkodtunk a teraszra, és szép komótosan elkezdtünk átmászni a kerítésen. Nem nagyon ment a dolog, pedig épp csak hasig ért. Áttettem az egyik gyereket, és a másikat is a magasba készültem készültem épp emelni, mikor a házból kiszaladt egy kislány, és előzékenyen felhívta a figyelmünket, hogy néhány méterre egy nyitható átjáró található, azon át sokkal egyszerűbb kijutni. Ezt örömmel nyugtáztam. Hozzátette, hogy addig nem engedi ki a kutyát sem, nehogy elgorombuljon a helyzet. (Miért, van kutya? Hol volt eddig?) A keskeny öreg léckapu nyeklett-nyaklott, ahogy kihajtottuk -- és itt ébredtem fel, hogy végrehajtsam huszadik éjjeli elefánttrombitálásomat.
Reggel egy jó csipketea mellett elálmélkodtam, milyen csodálatos narratívát gondolt ki az agyam a köré az egyszerű motívum köré, hogy alig kap oxigént, miközben erre-arra hánykolódok levegővételre alkalmas testhelyzetet keresve. A rendszeresen visszatérő telefoncsörgésben, az indulást gátló akadályokban, majd a teljesen értelmetlen kerítésmászási kísérletben mind-mind bedugult orrjárataim lényegültek át kerek, kvázi-logikus történetelemekké. Beleborzongtam a felismerésbe: hát nem így működünk ébren is? Legemelkedettebb, legésszerűbb gondolatmeneteinkben mennyiben haladjuk meg és mennyiben szolgáljuk elemi testi ingereinket? Meddig terjed, létezik-e egyáltalán úgynevezett szabadságunk? A Krúdy Álmoskönyvében foglaltakat vajon milyen mértékben befolyásolta a szerző által aznap fogyasztott hónapos retek, marhavelő vagy jó kolbászos bableves?
Bejegyezte: Vértes László dátum: 16:24 Nincsenek megjegyzések:
A minap érdekes útitárs került mellém a gépen Frankfurtból Budapest felé: egy 15 éve az USA-ban élő fiatal hölgy látogatott haza a családjához.
Sok érdekes témát találtunk, egyebek mellett arról beszélt, hogy Amerikában a magyaron kívül minden náció/etnikum összetart. A hölgy egyik barátnője örmény. Tőle tudja, hogy ha egy örmény megérkezik egy amerikai városba, akkor első dolga, hogy a telefonkönyvből kikeresi a lehetséges örmények nevét, felhívja őket, bejelentkezik, és beilleszkedik az örmények helyi közösségébe. Evidens, hogy ruhát örménytől vesz, hogy örmény fodrásszal csináltatja a frizuráját, és maximálisan összetart a nemzetével.
Útitársam hozzátette, hogy így van ez a többi nép tagjaival is, kivéve a magyarokat.
A wita.hu címen található kiváló portál ihletet adó vitáinak egyikében felmerült a következő tiborci panasz: "A kisboltok sorra megszűntek, ott vannak az üzletházak, a multikkal."
Válaszom: Nekünk, magyaroknak együtt kell képviselnünk az érdekeinket a magyar termékek vásárlásával.
Erre a következő konstruktív hozzászólás érkezett:
"Na ez az értelmetlen közösségi gondolkodás, de ha csak a jóhangzás a cél. Mi nem is ismerjük egymást, ritkán fordul elő, hogy közösen vásárolunk, az is, hogy egy helyen. Hogy tudunk mi együtt bármit is tenni?"
Válaszom: Ha történetesen nem magyarnak, hanem a világ bármely más népébe születsz, akkor tudnád, mekkora nonszensz állítást írtál. (Még nem érkezett viszontválasz.)
Szerencsére a magyarok jó része kezd egészséges, azaz ellenségképmentes összetartozást érezni, és a továbbiakban lebeszélhetetlen a nemzetkénti viselkedésről.
(Így gondolkodtak Platón idejében is: .... kiváló idézet áll majd itt, ha megtalálom, azt hiszem, Az államban)
Bejegyezte: Vértes László dátum: 14:37 Nincsenek megjegyzések:
Egyelőre ennyi a levéltervezetem. Írjatok hozzá javaslatokat, hogyan győzzem meg a vonakodó színházigazgatókat.
Tisztelt Színházigazgató!
Kérem, tegye lehetővé, hogy az esélyegyenlőség jegyében minél több roma színész játsszon az Ön által vezetett színházban. Nem baj, ha nem szakképzettek, karolja fel a tehetséges roma fiatalokat, hogy sikerük által egész közösségük elinduljon a jólét és a társadalmi integráció felé. Amint a romák megjelennek a magas kultúrában, úgy a megítélésük is egyre pozitívabb lesz.
Természetesen a hasonló feladatot végző nem roma színészekével megegyező bér mellett foglalkoztassa a roma tehetségeket.
Kelt, köszönettel
Bejegyezte: Vértes László dátum: 12:41 Nincsenek megjegyzések:
Bejegyezte: Vértes László dátum: 9:38 Nincsenek megjegyzések:

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság