text:
 Kertész Ágnes a Fővárosi Ítélőtábla szerint megtévesztette a rendőröket, akik emiatt az elvágott nyakú sértettre csaptak le | szegyenpad.com
KezdőoldalBűnügyekKertész Ágnes a Fővárosi Ítélőtábla szerint megtévesztette a rendőröket, akik emiatt az elvágott nyakú sértettre csaptak le
Kertész Ágnes mellett úgy állt ki a fél ország, írtak alá ezrek petíciót, hogy mindeközben az első, majd másodfokú bírósági ítéletet részleteiben senki nem ismerte meg – senki sem volt kíváncsi arra, hogy jogerősen miért találta emberölési kísérletben bűnösnek a bíróság. Az alábbiakban teljes terjedelmében, kommentár nélkül adjuk közre a Fővárosi Ítélőtábla Bf.236/2018/11. sz. jogerős döntését.
A Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság Budapesten, 2019. év január hó 29. napján megtartott nyilvános ülésen meghozta a következő
Az emberölés bűntettének kísérlete és más bűncselekmény miatt a vádlott ellen indult büntetőügyben a Fővárosi Törvényszék 10.B.757/2017/20. számú ítéletét helybenhagyja.
A vádlott által 2018. június hó 6. napjától a mai napig házi őrizetben, illetve bűnügyi felügyelet alatt töltött időt a kiszabott szabadságvesztés büntetésbe oly módon számítja be, hogy 5 (öt) nap házi őrizetben, illetve bűnügyi felügyelet alatt töltött idő felel meg 1 (egy) nap szabadságvesztésnek.
A végzés ellen további fellebbezésnek helye nincs.
A Fővárosi Törvényszék 10.B.757/2017/20. számú, 2018. június hó 6. napján kihirdetett ítéletével a vádlottat a Btk. 160. § (1) bekezdés (2) bekezdés a) pontja szerinti emberölés bűntettének kísérlete és a Btk. 178. § (1) bekezdés (5) bekezdés a) pontja szerinti kábítószer birtoklásának vétsége miatt – halmazati büntetésül – 10 év fegyházban végrehajtandó szabadságvesztés büntetésre és 6 év közügyektől eltiltásra ítélte.
Megállapította, hogy a vádlott a büntetése 2/3-ad részének kitöltését követően bocsátható feltételes szabadságra, rendelkezett a bűnjelekről és a bűnügyi költség viseléséről.
Az elsőfokú ítélet ellen a vádlott és védője felmentés érdekében jelentett be fellebbezést.
A vádlott védője írásbeli fellebbezési indokolásában és a nyilvános ülésen elhangzott szóbeli felszólalásában is elsődlegesen az elsőfokú ítélet tényállásának megváltoztatásával jogos védelem címén a vádlott felmentését indítványozta. Másodlagosan önkéntes eredményelhárításra, illetve önkéntes elállásra hivatkozva a maradék bűncselekményben kérte a vádlott marasztalását, míg harmadlagosan erős felindulásra és ehhez igazodóan a Btk. 161.§-a szerinti bűncselekmény megállapíthatóságára hivatkozott. Egyben bizonyítási indítványt terjesztett elő az 1. sz. igazságügyi orvosszakértő kihallgatása iránt, az általa adott szakvéleménnyel kapcsolatban.
Perbeszédében elsőként azt fejtette ki, hogy a bűncselekmény időpontjának pontos behatárolása mellett, álláspontja szerint a vádlott és a sértett fél órát eszméletét megtartó állapotban tartózkodott a lakásban, tette mindezt már a sértett sérülése után. Ezért, ha a vádlott meg kívánta volna ölni a sértettet, a bűncselekmény befejezésére lett volna módja és lehetősége. Azonban ilyen szándéka nem volt, önként, külső behatás nélkül elállt a bűncselekmény befejezésétől, noha az mind időben, mind pedig a nála lévő kés használatával megvalósítható, befejezhető lett volna. Továbbmenően kifejtette, hogy a vádlott volt az, aki az ajtót kinyitotta, és ezzel lehetővé tette a sértett életének megmentését. Ugyan nem része az ítéleti tényállásnak, de a vádlott kérte a mentő kihívását, ezért ha a másodfokú bíróság nem értene egyet az önkéntes elállással, belép az önkéntes eredményelhárítás jogintézménye, amelyek büntethetőséget megszüntető okok.
Egyidejűleg azt is felvetette, hogy csak az ítélet tényállása állapította meg, hogy a vádlott nyitotta ki az ajtót, de ez is kétségbe vonható, mivel ez csak a sértett vallomása. Ugyanakkor a lakásba belépő személyek a sértettet és a vádlottat egyaránt a földön ülve találták meg, és a sértettnél volt kés, a vádlottnál nem. Ha a vádlott lett volna az a személy, aki kinyitja az ajtót nem lett volna ideje a kést a komódra helyezni, ebből következően a sértett is lehetett az, aki ajtót kinyitotta.
Következő gondolatként a jogos védelmet hívta fel a védő azzal, hogy bár ez nem következik az ítélet tényállásából, de mégis reális, mert a sértett erőfölényben volt fizikai adottságai és katonai előképzettsége miatt, a kábítószertől csak korlátozottan volt cselekvőképes és a rendőrökben is az a benyomás alakult ki, hogy a sértett volt a támadó fél. Bár a vádlott nem emlékezett a kés használatának mozzanataira, de azt állította, hogy őt támadták meg, és az ítélet nem ad választ arra, hogy a vádlott sérülései mitől keletkeztek. Azt is kétségbe vonta, hogy a vádlott nem volt képes kiabálni, mivel az iratokban az szerepel, hogy a segítségnyújtás idején a torkát lefogva már tudott beszélni és semmi nem zárja ki, hogy ezt korábban maga is nem tette-e meg. A kint állók férfihangot hallottak és az elhangzottakból az következik, hogy a vádlott volt az, aki akadályozta az ajtó kinyitását.
Hiányolta a védő a tényállásból, hogy a vádlott a cselekményt megelőzően háromszor is feljelentette a vádlottat kábítószer használata miatt, és ez ügyben a gyámhatóságot is felkereste. Az előbbiek mentén jogos védelem címén a vádlott felmentését kérte.
Végezetül a vádlott erős felindult állapotára hivatkozva a privilegizált eset alkalmazását indítványozta. Azt a tényt nem vitatta, hogy az erre okot adó nyilatkozat aláírása 4 nappal korábban történt, de álláspontja szerint a sértett megalázottsága és gyötrelmes élete miatti elkeseredett állapota az elkövetés idején is fennállt, ezért az erősen felindult állapot a javára megállapítható.
A Fővárosi Fellebbviteli Főügyészség BF.563/2018/1. számú átiratában és képviselője a Fővárosi Ítélőtábla nyilvános ülésén is az elsőfokú ítélet helybenhagyását indítványozta. Kifejtette, hogy az elsőfokú bíróság a perrendszerű eljárásban megalapozott és irányadó tényállást állapított meg, abból helyesen és okszerűen következtetett a vádlott bűnösségére, törvényes a jogi minősítés és a kiszabott büntetés méltányos.
A nyilvános ülésen az ügyészség képviselője kifejtette még, hogy a sértett előadását a szakértő alátámasztotta és a védőbeszédre reflektálva azt is, hogy a védő gondolatmentében túl messze jutott a vádlott védekezésétől, mivel a sértett öngyilkosságának a megakadályozására való hivatkozása nem egyeztethető össze a jogos védelemmel. A tekintetben is messze jutott az érvelés, hogy a Gina nevű kábítószert maga vette be a sértett, mivel egyrészt ezt az elsőfokú bíróság alaposan kifejtett ítéleti mérlegelése elvetette, másrészt a szakértő kizárta, hogy a sértett magának okozhatta volna a sérüléseket. A jogos védelmi helyzetet kizárta a sértett sérülése is amelyet a nyakán, mellkasán, combján szenvedett el, mivel a létfontosságú szervet ért sérülés elszenvedése után nem tudott támadni és főként nem a kábítószer hatása alatt. Az önkéntes eredményelhárítás és az önkéntes elállás elemei sem fedezhetőek fel, mivel a tényállás szerint nem a vádlott intézkedett a sértett életének megmentéséért, ellenben a sértett volt az, aki dörömbölni, zajt okozni igyekezett, mindehhez a vádlottnak semmi köze nem volt. Az erős felindulás felvetését pedig az előre kiterveltség okán vetette el. Utalt még arra is, hogy az élet elleni támadást kiváltó ok pontosan nem volt meghatározható, ezért nem képezte vád tárgyát a nyereségvágy, illetve más további súlyosabb jogi minősítést eredményező körülmény sem.
Az ügyészség az elsőfokú ítélet helybenhagyását indítványozta.
A vádlott az utolsó szó jogán a sértett személyiségével és a gyermekelhelyezéssel foglalkozott, a sértett személyiségzavarát ecsetelte, aminek ő az áldozata lett.
A fellebbezések nem voltak alaposak.
A Fővárosi Ítélőtábla a korábbi perrendtartás szerint meghozott és jogorvoslattal támadott elsőfokú ítéletet és a megelőző eljárást a Be. 590.§ (1) bekezdése szerint teljeskörűen felülbírálta.
Ennek során azt állapított meg, hogy az elsőfokú bíróság a perrendi szabályok megtartása mellett folytatta le a bizonyítási eljárást. Az ügy ténybeli és jogi elbírálásához szükséges bizonyítékokat beszerezte, az ítéletben felsorolta és értékelési, mérlegelési körébe vonta. Ezért mind az ügyfelderítési, mind pedig az indokolási kötelezettségét kellő alapossággal teljesítette.
Az elsőfokú bíróság megalapozott és hiánytalan tényállást állapított meg, amely a másodfokú felülbírálat során irányadó volt.
Fentiek miatt nem vált szükségessé további bizonyítás, így az indítványozott az 1. sz. szakértő kihallgatása sem, ezért az Ítélőtábla a védelmi erre vonatkozó indítványt elutasította.
Helyesen járt el az elsőfokú bíróság, amikor a vádlott védekezését és szavahihetőségét elvetette. A beszerzett bizonyítékok mentén fel sem merülhetett, hogy a sértett öngyilkosságot akart elkövetni, ellenben a vádlott mindent megtett azért, hogy a sértett életét kioltsa. A vádlott beszerezte és beadta a kábítószert a sértettnek, majd kihasználva kábult, tehetetlen állapotát a közepest meghaladó erővel, késsel, kitartó szándékkal többszörös sebzésekkel vagdosta a torkát, hogy elérje az előre kitervelt célját, majd a sértett öngyilkossági szándékát és a sértett késsel való támadását hangsúlyozva igyekezett megtéveszteni a sértett segítségére érkezőket.
A sértett vallomásának hitelét megerősítette az orvosszakértő, amikor egyértelműen és kategorikusan foglalt állást akként, hogy a keletkezett sérüléseket nem okozhatta a sértett saját magának, noha a vádlott végig kitartott e verziója mellett. A sértett más kijelentései is támogatást kaptak az eljárásban, így a vádlott rákos megbetegedésének kitalált története, ami több oldalról is megerősítést nyert; az a körülmény, hogy a lakásból menekülni szeretett volna, de a vádlott nem hagyta, ugyanis az általa említett dörömbölést (mivel elvágott torka miatt beszédre képtelen volt) 1. sz. tanú megerősítette. Ez is arra utal, hogy a sértettet a védekezés és menekülés motiválta, de nem volt módja a bejárati ajtót kinyitni, mivel a vádlott abból egyrészt eltávolította kulcsot, másrészt már nem volt elegendő fizikai ereje. A vádlott olyan eredményesen tévesztette meg a segíteni szándékozókat, hogy a kiérkező rendőrök is elsőként a segítségnyújtás helyett a sértettre csaptak le, mivel nála volt a kés, míg a vádlott a nála lévő kést az ajtó kinyitásakor a komódra helyezte. 2. sz. tanú hallotta, amint az ajtó kinyitására való felszólításkor elhangzott a „nem mész oda” tiltás, amely a vádlott felszólítása volt, de mindenki a (beszélni már nem tudó) sértettnek tulajdonította. Önmagában teljesen elfogadhatatlan annak a feltételezése, hogy a sértett ne akart volna ajtót nyitni, mivel elmondta, hogy a gyermeke sorsa miatt védekezett minden erejével, élni akart és segítséget kapni, de a kijelentésből következően ebben – az egyébként is igen korlátozott lehetőségében – vádlott megakadályozta. A sértett sérülései egyértelműen megcáfolták, hogy a védekezésen kívül más magatartást, különösen támadást képes lett volna végrehajtani, ekkor már csak a túlélésre törekedett.
A bizonyítási anyag is megerősíti, hogy a vádlott nem a valóságnak megfelelően adja vissza a a lakásban történteket, ahogy az életbeni helyzeteket sem. Ahogy a védekezésének is minden eleme cáfolható, mégpedig szakértői bizonyossággal, szavahihető tanúkkal és a sértett következetes előadását más oldalról is megerősíthető vallomásokkal.
Az elsőfokú bíróság észszerű következtetések levonása mellett végezte el a mérlegelő tevékenységét, irat hűen citált tények és logikusan kapcsolt bizonyítékláncolat mentén, ezért a tényállása megalapozott és abból okszerűen vont következtetést a vádlott bűnösségére.
Noha a védelem vitatta a tényállás megalapozottságát is, alapvetően mégis jogi indokokkal támadta az ítéletet, amelyek nem foghattak helyt.
A jogos védelem kapcsán annyit kell megjegyezni, hogy elsőként nem a sértett támadt a vádlottra, ilyet még a vádlott sem állított, következetesen az öngyilkosság megakadályozásának verziójával védekezett. A támadásra egyébként sem hivatkozhatott volna eredménnyel, mivel a lakásban a közös gyermeken kívül csak ketten voltak és szakértői bizonyossággal állítható, hogy a vádlott nem vághatta el legalább háromszor a saját nyakát/torkát az adott módon, azt csak a vádlott tehette. Hasonlóan a kábítószert sem a sértett adta be magának, mert egyrészt az úgy került a szervezetébe, ahogy elmondta, másrészt ezt eleve kizárja a Gina közismert és köztudott hatása és használati célja. Feltéve, de meg nem engedve, hogy a sértett akár a saját akár a vádlott testi épségére tudatosan kíván támadni, nem kábítószer hatása alatt fogja megtenni, de főként nem olyan szer hatása alatt, amelynek közismert a hatásmechanizmusa, és amit jellemzően más bódítására használnak.
Az orvosszakértő kategorikus nyilatkozatot tett a sértett – csak a véletlenen múlóan nem halálos kimenetelű – nyaki sérüléseinek kérdésben, míg a kábítószerről a toxikológus szakértő állapította meg a sértett szervezetében való jelenlétét, bekerülési formáját. Utóbbit összhangban a sértett által leírt tünetekkel, a vádlott által kínált sörben észlelt ízzel, a szervezetére gyakorolt hatással.
Az a körülmény, hogy a vádlott a kábítószert beszerezte és a vádlottnak beadta a bűncselekményt előre kiterveltté teszi, erre készülnie kellett. A cselekményt megtervezte, a szükséges szert beszerezte, az általa hazavitt sörbe beletette és gondoskodott róla, hogy azt a sértett meg is igya. Mindez hosszabb előkészületet és eltervezést igényel, amely megvalósítja a terhére rótt minősítő körülményt, egyben kizárja a védelem erős felindulásra való hivatkozását. Azzal már nem foglalkozott az Ítélőtábla, hogy a védelem által hivatkozott és egyébként az iratokban is fellelhető előzmények és körülmények milyen további az élet elleni bűncselekményt súlyosabban minősítő körülmény megállapíthatóságát vetik fel, mivel erre részletes bizonyítás nem folyt, a vád tárgyát sem képezte, az ügyészség sem szorgalmazta.
A másodfokú bíróság nem osztotta a védelem büntethetőséget megszüntető körülményekre vonatkozó álláspontját sem. A megalapozott és irányadó tényállásból ezek nem következnek, ezért nincs jogi alapjuk, egyébként egymást is kizáró indokok.
Az önkéntes elállás csak akkor lehetséges, ha az elkövető még nem tett meg mindent a bűncselekmény befejezéséért. A felülbírált ügyben teljes és befejezett kísérlet történt. A vádlott mindent megtett azért, hogy a sértett életét kioltsa. A kábítószerrel elgyengítette, majd legalább három vágást ejtve metszette el a sértett torkát. A sértett a támadást csak a véletlennek köszönhetően élte túl, de nem azért, mert a vádlott elállt a bűncselekmény befejezésétől. Az már nem jogi kategória, hogy a halálosnak tekinthető sebeken túl még további szúrást-metszést is leadhatott volna, de nem tette. Egyébként a sértettnek volt olyan vallomása, hogy a vádlott elgyengült, amit ő a vádlott kitalált rákos megbetegedéséből eredő erőhiánynak tudott be.
Az önkéntes eredményelhárításra befejezett elkövetői magatartás esetében kerülhet sor, ezért az önkéntes elállással kizárják egymást, amit a védő is felhívott, mégis kiterjesztette a védekezés irányát erre is. Azonban ez a jogi érv sem volt akceptálható, mivel az irányadó és helyes tényállásból ez sem következett. Fel sem merült, hogy a vádlott lett volna az, aki segítséget hív. Amikor pedig a szomszédok által hívott segítség megérkezett, a többszöri felszólítás ellenére sem nyitott ajtót, csak akkor, amikor megkezdték az ajtó benyomását.
Az elsőfokú bíróság jogi minősítése helyes volt.
A büntetés kiszabása során irányadó körülményeket az ítélet felsorolta, azt némileg korrigálta a másodfokú bíróság. A büntetlen előélet súlytalan a minősített élet elleni bűncselekmény kísérlete mellett, egyébként újabb büntetőeljárás is indult a vádlott ellen az erkölcsi bizonyítványából kitűnően, igaz nem azóta, hanem egyidejűleg elkövetett más bűncselekmény megalapozott gyanúja miatt.
Az időmúlás nem kirívó, ezért ez sem értékelhető a vádlott javára.
Az enyhítő körülményként értékelt sértetti közrehatást a másodfokú bíróság mellőzi, mivel ez nem következik az irányadó tényállásból.
Ellenben további súlyosító körülmény a vádlott igen kitartó szándéka. A tényállásból kitűnően amikor a sértett a vádlottól megszerezte és eldobta az élete kioltása céljából használt kést, a vádlott kiment a konyhába és további késeket hozott be, majd azzal támadt a sértettre. Amikor a sértett ismét megszerzett egy kést akkor is folytatta a támadást. Ezek a körülmények igen kitartó szándékra, az eltervezett bűncselekmény minden áron való befejezésére utalnak.
A feltárt büntetés kiszabási körülmények mellett az elsőfokú bíróság által halmazati büntetésként kiszabott, a minősített élet elleni bűncselekmény alsó büntetési tétel határában megállapított tartamú büntetés igen enyhe, különösen, mert a bűncselekmény kivitelezése súrolja a különösen kegyetlen elkövetési módot. A bűncselekmény teljes és befejezett kísérlet volt, ezért ez az enyhítő körülmény sem adta indokát a középmértéket meg sem említő büntetéskiszabásnak.
Mivel terhes ügyészi perorvoslatot nem jelentettek be, ezért a másodfokú felülbírálat körében beállt a súlyosítási tilalom.
Az ítélet járulékos rendelkezései törvényesek.
A Fővárosi Ítélőtábla a Be. 605. § (1) bekezdése alapján helybenhagyta a Fővárosi Törvényszék ítéletét.
A másodfokú bíróság beszámította a büntetésbe az elsőfokú ítélet kihirdetésétől házi őrizetben, illetve bűnügyi felügyelet alatt töltött időt.
Az ítélet ellen a további fellebbezés lehetőségét a Be. 615.§-a kizárja.
Budapest, 2019. év január hó 29. napján
Dr. Rédei Géza s.k. . Mató Ágnes s.k. Dr. Patassy Bence s.k.
A Fővárosi Törvényszék 10.B.757/2017/20. számú ítélete a Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság 1.Bf.236/2018/11. számú végzése folytán jogerőssé vált.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Download "hatályos: 2015.01.02 -"
1 13/2014. (XII. 16.) IM rendelet a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet feladatairól hatályos: A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló évi CCXL. törvény 434. (2) bekezdés d) pontjában és a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 604. (2) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések 1. E rendelet alkalmazásában 1. beteg az, akinek a bíróság a) a kényszergyógykezelését rendelte el, b) az ideiglenes kényszergyógykezelését rendelte el, vagy c) a szabadságvesztés végrehajtási helyeként az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetet (a továbbiakban: IMEI) jelölte ki. 2. beutalt: a) az a fogva lévő terhelt, akinek a bíróság az elmeállapota megfigyelését rendelte el, b) az a terhelt, akinek az előzetes letartóztatását a bíróság rendelkezése alapján az IMEIben kell végrehajtani, c) az, akit a szabadságvesztés, az elzárás, a közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés, a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés, az előzetes letartóztatás, a rendbírság helyébe lépő elzárás vagy a szabálysértési elzárás végrehajtása során kóros elmeállapot vagy szerviidegrendszeri megbetegedésre utaló tünetek alapján a büntetés-végrehajtási intézet orvosa (a továbbiakban: bv. orvos) az IMEI-ben történő kivizsgálásra vagy kezelésre beutalt, d) az a szabadságvesztésre ítélt, akinek a kivizsgálása a gyógyító-terápiás részlegre történő elhelyezésről való döntés érdekében szükséges. 2. Az IMEI feladata 2. (1) Az IMEI fekvő beteg gyógyintézetként végrehajtja a) a kényszergyógykezelt betegek pszichiátriai kezelését és rehabilitációját,2 b) az ideiglenes kényszergyógykezelt betegek pszichiátriai kivizsgálását és kezelését, c) azon kóros elmeállapotú szabadságvesztésre ítéltek kezelését és rehabilitációját, akiknek a szabadságvesztés végrehajtási helyeként a büntetés-végrehajtási bíró az IMEI-t jelölte ki, d) azon előzetesen letartóztatottak pszichiátriai kivizsgálását és kezelését, akiknek az előzetes letartóztatás helyeként a bíróság az IMEI-t jelölte ki, e) az elmeállapot megfigyelésre beutaltak kivizsgálását, megfigyelését és szükség esetén kezelését, f) a bv. orvos által beutaltak pszichiátriai, ideggyógyászati kivizsgálását és kezelését, g) a szabadságvesztésre ítéltek gyógyító-terápiás részlegre való helyezését megelőző kivizsgálását. (2) Az IMEI járóbeteg-ellátás keretében biztosítja a büntetés-végrehajtási intézetben (a továbbiakban: bv. intézet) elhelyezett fogvatartottak a) pszichiátriai szakrendelői ellátását, pszichiátria gondozását, b) ideggyógyászati szakrendelői ellátását, c) addiktológiai szakrendelői ellátását, d) kábítószer birtoklásával összefüggésben engedélyezett elterelése esetén a szükséges kezelés, illetve ellátás megállapítása érdekében történő vizsgálatát. (3) Az IMEI a kegyelmi eljárás során elvégzi az igazságügyért felelős miniszter rendelkezésének megfelelően, az elítélt szakorvosi vizsgálatát és véleményezését. (4) Az IMEI ellátja a bv. intézetekben végrehajtott pszichiátriai-terápiás programok szakmai módszertani irányítását. 3. A kényszergyógykezelt beteg befogadása 3. A beteget kényszergyógykezelés céljából a bírósági értesítőlap végrehajtási utasítása alapján lehet az IMEI-be befogadni. 4. A kényszergyógykezelés kezdete az IMEI-be történő befogadás napja. Abban az esetben, ha a kényszergyógykezelést ideiglenes kényszergyógykezelés előzte meg és annak végrehajtását nem szakították meg, a kényszergyógykezelés kezdete az ideiglenes kényszergyógykezelés kezdő napja. 5. A befogadást követően meg kell állapítani, hogy a beteg a) munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll-e, b) társadalombiztosítási szempontból biztosítottnak minősül-e,3 c) jogosult-e nyugdíjra vagy más rendszeres pénzellátásra, d) cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezték-e, és ha igen milyen jelleggel, cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság esetén milyen ügycsoportra vonatkozóan rendelték el, e) gyámság alatt áll-e. 6. A főigazgató főorvos, ha a) a beteg cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezése látszik indokoltnak, és az érintett személyének vagy vagyonának a védelme sürgős intézkedést igényel, a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény 2:25. vagy 2:26. -ának megfelelő intézkedés szükségességéről legkésőbb a következő munkanapon tájékoztatja a gyámhatóságot; b) a beteg személyének vagy vagyonának a védelme sürgős intézkedést nem igényel, de cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezése látszik indokoltnak, a beteg mentális megbetegedéséről tájékoztatja a gyámhivatalt. 4. Értesítés a befogadásról 7. (1) Az IMEI a beteg befogadásáról három munkanapon belül értesíti: a) az elrendelő bíróságot, b) a beteg lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes rendőrkapitányságot, c) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát (a továbbiakban: KEKKH), d) pártfogó felügyelet alatt álló beteg esetén a pártfogó felügyelőt, illetve a büntetésvégrehajtási pártfogó felügyelőt, e) fiatalkorú esetén a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes gyámhatóságot. (2) Az IMEI a beteg befogadásáról három munkanapon belül tájékoztatja az általa megjelölt hozzátartozót, fiatalkorú, valamint gondnokság vagy gyámság alá helyezett esetében a törvényes képviselőt. A tájékoztatás kiterjed a kapcsolattartás szabályaira. (3) Ha a beteg nem magyar állampolgár, akkor befogadásáról késedelem nélkül értesíteni kell az állampolgársága szerint illetékes külképviseletet. Az értesítés csak akkor mellőzhető, ha a beteg írásbeli nyilatkozatában ezt kifejezetten kéri. Ha a külföldi beteg többes állampolgár, az általa megjelölt külképviseletet kell értesíteni. (4) A Magyar Honvédség hivatásos vagy szerződéses állományú, valamint a rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagja szolgálati igazolványát a beteg befogadásától számított három munkanapon belül meg kell küldeni az azt kiállító szervnek. 5. A kórlap kiállítása és vezetése4 8. (1) A beteg befogadásakor kiállított kórlapon a személyi adatain kívül fel kell tüntetni az intézkedést elrendelő bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét. (2) Az orvosi dokumentációt az orvos-szakmai szabályok betartásával elektronikus úton kell rögzíteni. (3) A beteg kórlapjában minden jelentősebb állapot-, vagy kezelésváltozást, egyéb egészségügyi eseményt haladéktalanul fel kell tüntetni. Egészségügyi esemény hiányában legalább havonta egyszer rögzíteni kell a beteg állapotára vonatkozó észlelést. 6. izsgálat és gyógykezelés az IMEI-n kívül 9. A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 328. (4) bekezdése alapján más egészségügyi intézménybe kihelyezett beteget, ha ottani gyógykezelésének indoka megszűnt és állapota megengedi, haladéktalanul vissza kell szállítani az IMEI-be. 7. Adaptációs szabadság 10. (1) Ha a beteg állapota lehetővé teszi és az adaptációs szabadság jogi feltételei fennállnak, meg kell vizsgálni az adaptációs szabadságra bocsátásának a lehetőségét. (2) Az adaptációs szabadságra bocsátásról az Adaptációs Bizottság javaslatát figyelembe véve a főigazgató főorvos dönt. (3) Az Adaptációs Bizottság tagjait a főigazgató főorvos jelöli ki, meghívott résztvevője az IMEI betegjogi képviselője. Az Adaptációs Bizottság működési rendjét a főigazgató főorvos által jóváhagyott Működési Szabályzat határozza meg. (4) Az adaptációs szabadságra bocsátás engedélyezésekor figyelembe kell venni a beteg állapotát, szociális körülményeit, azt a cselekményt, amelynek elkövetése miatt a kényszergyógykezelést elrendelték, továbbá valamennyi feltárható kockázati tényezőt, különös figyelemmel a környezettanulmányra. (5) Az adaptációs szabadság alatt biztosítani kell az IMEI-vel való kapcsolatfelvétel lehetőségét. A beteget és a gondozást vállaló személyt az adaptációs szabadság szabályairól és az IMEI elérhetőségéről írásban tájékoztatni kell. (6) A beteg az adaptációs szabadságra bocsátásakor csak a gondozását vállaló személy kíséretében hagyhatja el az IMEI-t. Szükség esetén intézkedni kell a betegnek az Országos Mentőszolgálat útján történő szállítása iránt. (7) Az adaptációs szabadságra bocsátott beteget az arcképmásával ellátott igazolással, továbbá szükség esetén az évszaknak megfelelő ruházattal kell ellátni. (8) A (7) bekezdés szerinti igazolás tartalmazza különösen a) a beteg természetes személyazonosító adatait, b) az eltávozás jogszerűségét,5 c) az adaptációs szabadság kezdő és utolsó napját, d) a beteg tartózkodási helyét az adaptációs szabadság alatt, e) a területileg illetékes ideggondozóban történő jelentkezési kötelezettségre történő felhívást. 8. Értesítések és az orvosi ellenőrzés az adaptációs szabadság alatt 11. (1) Az adaptációs szabadság engedélyezéséről az IMEI értesíti az orvosi ellenőrzést végző pszichiátriai szakrendelőt, a beteg adaptációs szabadsága alatti tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot és a jegyzőt, fiatalkorú esetén a fiatalkorú adaptációs szabadsága alatti tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságot, továbbá pártfogó felügyelet alatt álló beteg esetén a pártfogó felügyelőt, illetve a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt. (2) Ha az 10. (7) bekezdés szerinti igazolásban a felhívás eltérő időpontot nem jelöl meg, az adaptációs szabadságon levő beteg köteles a szabadság megkezdésétől számított negyvennyolc órán belül, és azt követően az orvos előírása szerint az orvosi ellenőrzésen megjelenni. (3) A pszichiátriai szakrendelő az ellenőrzésen észleltekről tájékoztatja az IMEI-t. A beteg állapotában bekövetkező rosszabbodás esetén visszaszállításáról az Országos Mentőszolgálat útján haladéktalanul intézkedik. 9. A kényszergyógykezelt letéti pénzének felhasználása 12. (1) A beteg letéti pénzéből legalább a mindenkori legkisebb öregségi nyugdíj ötven százalékának megfelelő összeget havonta saját szükségleteire fordíthatja. A felhasználás részletes szabályait és a megvásárolható cikkek körét a főigazgató főorvos a házirendben határozza meg. (2) A beteg, cselekvőképtelen beteg esetén a gondnoka, valamint a vagyoni ügyei vitelében korlátozottan cselekvőképes nagykorú beteg kérelmére a gondnoka hozzájárulásával letéti pénzének a saját szükségletekre fordítható összegének levonása után fennmaradó része gyámhatósági fenntartásos betétben helyezhető el. 10. Kapcsolattartás 13. (1) A kapcsolattartás feltételeit a főigazgató főorvos a házirendben részletesen szabályozza. A kapcsolattartás feltételeiről a befogadást követő nyolc napon belül a beteg törvényes képviselőjét és a kapcsolattartóként megjelölt személyt írásban tájékoztatni kell. (2) Ha az engedélyezett látogatásra a beteg állapotára tekintettel előreláthatólag nem kerülhet sor, az IMEI erről haladéktalanul értesíti a kapcsolattartót. A beteg állapotának javulásával lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a látogatást, ha erre a beteg és a kapcsolattartó igényt tart, pótolhassák. A beteg állapotának a javulásáról és a pótlás lehetőségéről a kapcsolattartót értesíteni kell.6 (3) A látogatás során lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a beteg részére csomagot adjanak át. A csomagot az IMEI rendje és biztonsága érdekében át kell vizsgálni és a betegnél nem tartható tárgyakat a látogató részére vissza kell adni. (4) A beteg rehabilitációjának érekében elő kell segíteni, hogy az ilyen tevékenységet végző civil szervezetek és vallási közösségek tagjával kapcsolatot tarthasson. Ez a kapcsolattartás nem számolható el látogató fogadás terhére. 11. Munkaterápiás foglalkoztatás és rehabilitáció 14. (1) A munkaterápiás foglalkoztatás módját és helyét az osztályvezető főorvos javaslata alapján a főigazgató főorvos írásban rendeli el. (2) Az IMEI a munkaterápiás foglalkoztatás idejét köteles havi bontásban, betegenként elkülönítve írásban rögzíteni. (3) A beteg rehabilitációja érdekében a megfelelő felügyelet biztosításával az IMEI elhagyását a főigazgató főorvos engedélyezheti. 12. A kényszergyógykezelés felülvizsgálata 15. (1) A főigazgató főorvos a Bv. tv (1) bekezdése szerint részletes kórrajzkivonatot küld a kényszergyógykezelés felülvizsgálatára jogosult bíróságnak, amelyben nyilatkozik arról, hogy a) a beteg állapota alapján a kényszergyógykezelés fenntartása vagy megszüntetése indokolt, b) a beteg egészségi állapota megengedi-e, hogy a tárgyaláson személyesen megjelenjen vagy sem. (2) Ha a kényszergyógykezelés felülvizsgálatára vonatkozó indítvány vagy kérelem érkezik az IMEI-hez, azt haladéktalanul továbbítani kell a bíróságnak. (3) Ha a főigazgató főorvos a Bv. tv (1) bekezdése alapján a kényszergyógykezelés megszüntetésére tesz előterjesztést, az előterjesztéshez mellékelni kell a részletes kórrajzkivonatot. 13. A kényszergyógykezelt elbocsátása 16. (1) A kényszergyógykezelés megszüntetésére vonatkozó előterjesztés megtételével egyidejűleg a főigazgató főorvos írásban értesíti a beteg törvényes képviselőjét vagy kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját. (2) Ha a beteg önálló életvitelre képtelen és nincs olyan hozzátartozója, aki ellátásáról gondoskodna, illetve arra alkalmas lenne, a főigazgató főorvos a kényszergyógykezelés megszüntetésére vonatkozó előterjesztés megtétele előtt megteszi a szükséges intézkedéseket a beteg további gondozása érdekében. Ha az elbocsátásig a megtett intézkedések nem vezetnek eredményre a főigazgató főorvos kezdeményezi a beteg soron kívüli ellátását a megfelelő intézményben.7 (3) A beteget a kényszergyógykezelés megszüntetésének tényét tartalmazó igazolással kell ellátni és részére át kell adni az egészségügyi dokumentációját. Ha a beteg megfelelő ruházattal nem rendelkezik, el kell látni az évszaknak megfelelő ruházattal. (4) Szükség esetén a főigazgató főorvos intézkedik a betegnek az Országos Mentőszolgálat útján történő szállítása iránt. 14. Értesítés az elbocsátásról 17. (1) A beteg elbocsátásáról három munkanapon értesíteni kell a 7. (1) bekezdésében felsorolt szerveket, valamint a nem magyar állampolgár esetén a 7. (3) bekezdésének megfelelően a külképviseletet. (2) Az elbocsátott beteg részletes kórrajzkivonatát meg kell küldeni a lakóhelye szerint illetékes pszichiátriai gondozó intézetnek. 15. Az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtása 18. (1) A beteget ideiglenes kényszergyógykezelés céljából a bírósági értesítőlap végrehajtási utasítása alapján lehet az IMEI-be befogadni. (2) A beteg befogadásáról a 7. (1) bekezdésében meghatározott szerveket, valamint a 7. (3) bekezdésének megfelelően az illetékes külképviseletet és az eljáró ügyészt értesíteni kell. (3) Az ideiglenes kényszergyógykezelt adaptációs szabadságra nem bocsátható. (4) Ha az ideiglenes kényszergyógykezelésre befogadott nem kóros elmeállapotú, a főigazgató főorvos haladéktalanul javaslatot tesz az ideiglenes kényszergyógykezelés megszüntetésére vagy annak indítványozására az eljáró ügyésznek. A megszüntetésre jogosult intézkedéséig az IMEI a rendelkezési jogkör gyakorlójának utasítása szerint gondoskodik az őrzésről és a felügyeletről. 19. (1) Az ideiglenes kényszergyógykezelésből való elbocsátásról a 7. (1) bekezdésében meghatározott szerveket, valamint a 7. (3) bekezdésének megfelelően az illetékes külképviseletet és az eljáró ügyészt értesíteni kell. (2) Az elbocsátott személy részletes kórrajzkivonatát meg kell küldeni a lakóhelye szerint illetékes pszichiátriai gondozó intézetnek. 16. Az elmeállapot megfigyelése 20. (1) Az elmeállapot megfigyelésének befejezésekor a főigazgató főorvos a részletes kórdokumentációt és az összefoglaló orvosi véleményt megküldi a megfigyelést elrendelő bíróságnak. (2) Ha az összefoglaló orvosi vélemény szerint az előzetesen letartóztatott kóros elmeállapotú és a bíróság harminc napon belül nem intézkedik, erről a főigazgató főorvos tájékoztatja a rendelkezési jogkör gyakorlóját és a törvényességi felügyelet ellátó ügyészt.8 (3) Ha az összefoglaló orvosi vélemény szerint a szabadságvesztésre ítélt kóros elmeállapotú, a főigazgató főorvos a részletes kórdokumentációt és az összefoglaló orvosi vélemény megküldésével javaslatot tesz a büntetés-végrehajtási bírónak a szabadságvesztés végrehajtási helyének a megváltoztatása iránt, az intézkedések megtételéről egyidejűleg értesíti azt a bv. intézetet, amely a nyilvántartás alapján az elítéltet fogva tartja. (4) Ha az összefoglaló orvosi vélemény szerint a fogvatartott nem kóros elmeállapotú, az IMEI intézkedik a visszaszállításáról. (5) Ha az elmeállapot megfigyelését határidőre orvosszakmai szempontból nem lehet befejezni, az elmeállapot megfigyelése határidejének lejárta előtt legalább öt munkanappal a főigazgató főorvos az elrendelő bíróság részére javaslatot tesz a határidő harminc nappal történő meghosszabbítására. 17. Az elítélt elmeállapotának kivizsgálása 21. (1) Ha a bv. orvos a szabadságvesztésre ítélten kóros elmeállapotra utaló tüneteket észlel, elmeállapotának kivizsgálása érdekében az IMEI-be utalja. Az orvosi beutaló tartalmazza az elítélt természetes személyazonosító adatait, valamint a kóros elmeállapot gyanúját keltő tünetek részletes leírását. (2) Az IMEI a fekvőbetegként történő kezelés befejezésekor zárójelentésben nyilatkozik a további terápiás javaslatról, programról, egyben, ha ennek szükségessége fennáll, szakmai véleményt nyilvánít a gyógyító-terápiás részlegbe helyezésről. (3) Ha a szabadságvesztésre ítélt kóros elmeállapotú, a főigazgató főorvos a részletes kórdokumentáció és az összefoglaló orvosi vélemény megküldésével javaslatot tesz a büntetés-végrehajtási bírónak a szabadságvesztés végrehajtási helyének a megváltoztatása iránt, az intézkedések megtételéről egyidejűleg értesíti azt a bv. intézetet, amely a nyilvántartás alapján az elítéltet fogva tartja. (4) Az IMEI a büntetés-végrehajtási bíró döntéséig a fekvőbeteg ellátás keretén belül folytatja a szabadságvesztésre ítélt pszichiátriai kezelését. 18. Az elmeállapot kivizsgálása céljából beutaltakra vonatkozó közös szabályok 22. Ha a beutalt fegyelmi vétségnek minősülő magatartást tanúsít az osztályvezető főorvos írásban nyilatkozik arról, hogy pszichiátriai szempontból a beutalt fenyíthető-e vagy nem. 19. Az előzetes letartóztatás IMEI-ben történő végrehajtása 23. (1) A bírósági értesítőlap alapján az IMEI befogadja azt az előzetesen letartóztatottat, akinek előzetes letartóztatását az IMEI-ben kell végrehajtani. (2) Az előzetesen letartóztatott pszichiátriai kezelésének szükségességéről a főigazgató főorvos a szakmai vélemény kialakítását követően haladéktalanul, legkésőbb három munkanapon belül tájékoztatja a rendelkezési jogkör gyakorlóját. (3) Ha a terhelt pszichiátriai kezelése nem szükséges, az IMEI a bíróság döntéséig folytatja a fekvőbeteg ellátás keretén belül az előzetes letartóztatás végrehajtását.9 (4) Ha a bíróság harminc napon belül nem intézkedik, erről az IMEI tájékoztatja a törvényességi felügyelet ellátó ügyészt. 20. Kóros elmeállapotú elítélt szabadságvesztésének végrehajtása az IMEI-ben 24. (1) A kóros elmeállapotú elítélt gyógykezelésére, jogaira és kötelezettségeire a kényszergyógykezeltekre vonatkozó szabályok irányadók azzal az eltéréssel, hogy adaptációs szabadságra nem bocsátható. (2) A felülvizsgálat határidejének lejárta előtt negyven nappal a főigazgató főorvos részletes kórrajzkivonatot küld a büntetés-végrehajtási bíró részére az elítélt pszichiátriai állapotáról, amelyben szakmai véleményt nyilvánít a végrehajtási helyének kijelöléséről. 21. Szervi-idegrendszeri megbetegedések kivizsgálása és gyógyítása 25. (1) A beutalt ideggyógyászati kezelésére az egészségügyi jogszabályokat kell alkalmazni. (2) A beutaltat gyógyulása után abba a bv. intézetbe kell visszaszállítani, amely a nyilvántartás alapján a fogvatartást végrehajtja. (3) Ha az IMEI szervi-idegrendszeri megbetegedés következtében kialakult súlyos személyiség torzulást állapít meg, a szabadságvesztésre ítélt gyógyító-terápiás részlegbe helyezésének szükségességéről szakmai véleményt nyilvánít, ezzel egyidejűleg javaslatot tesz a terápiás programra. 22. Gyógyító-terápiás részlegen történő elhelyezés előtti kivizsgálás 26. (1) A gyógyító terápiás részlegre történő elhelyezés szükségességének vizsgálatakor az IMEI a) feltárja a fennálló pszichiátriai megbetegedést, a személyiség-vonásokat, b) szakmai véleményt nyilvánít a gyógyító-terápiás részlegre helyezés szükségességéről és c) javaslatot tesz az elítélt gyógykezelésének, sajátos kezelésének, terápiás foglalkoztatásának programjára. (2) A kivizsgálás befejezésével az IMEI kivéve ha az elítélt fekvőbeteg ellátás keretében történő pszichiátriai kezelése szükséges intézkedik az elítélt visszaszállításáról. 23. Katonai fogdában elhelyezettek ellátása 27. (1) Az elítélt, illetve az előzetesen letartóztatott katonát a bv. orvos által kiállított és a beutalt magatartására vonatkozó, részletes parancsnoki összefoglaló véleménnyel ellátott beutaló alapján lehet az IMEI-be befogadni ideg-, és elmegyógyászati gyógykezelés céljából. (2) A beutalt IMEI-be történő szállításáról, visszaszállításáról, illetve más egészségügyi intézményben való őrzéséről a katonai fogda parancsnoka gondoskodik.10 24. A kényszerítő eszközök alkalmazása 28. A beutaltakkal szemben a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló évi CVII. törvényben meghatározott kényszerítő eszközök alkalmazhatók. 29. A beteggel szemben alkalmazott korlátozott testi kényszer szükségességéről a főigazgató főorvos haladéktalanul tájékoztatja a törvényességi felügyelet ellátó ügyészt, a beteg törvényes képviselőjét, a beteg kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját és az IMEI betegjogi képviselőjét. 25. Az egészségügyi korlátozás alkalmazása 30. (1) A pszichiátriai tevékenységhez kapcsolódó egészségügyi korlátozások alkalmazására az egészségügyi jogszabályokat kell alkalmazni a következő eltérésekkel a) az egészségügyi korlátozást orvos rendeli el, de ha ezt a sürgős szükség nem teszi lehetővé, azt utóbb haladéktalanul engedélyezi vagy, ha az egészségügyi korlátozás indoka nem áll fenn, azonnal intézkedik a megszüntetéséről; b) az elrendelő vagy engedélyező orvos gondoskodik a korlátozás alá vont pszichiátriai beteg ideértve a beutaltat is szoros felügyeletéről, és ha a korlátozás indoka már nem áll fenn a korlátozás megszüntetéséről; c) egészségügyi korlátozás esetén az elrendelő vagy engedélyező orvos írásban rögzíti az eseményre vonatkozó adatokat. (2) Az egészségügyi korlátozás indokoltságát a főigazgató főorvos véleményezi és haladéktalanul tájékoztatja a beteg vagy a beutalt törvényes képviselőjét, kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját, a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt és az IMEI betegjogi képviselőjét. 26. A betegek és a beutaltak birtokában tartható tárgyak köre, anyagi ellátásuk és a felügyelet biztosítása 31. A biztonságos pszichiátriai ellátás érdekében a főigazgató főorvos a házirendben részletesen szabályozza a betegek és a beutaltak birtokában tartható tárgyak körét és mennyiségét. 32. A betegek és a beutaltak felügyeletét egészségügyi dolgozók, szakápolók, ápolási asszisztensek, valamint biztonsági felügyelők biztosítják. 33. (1) A betegek és a beutaltak élelmezését a fekvőbeteg-intézetek normái alapján kell biztosítani. Az elhelyezésre a fekvőbeteg-intézetekre vonatkozó szabályok az irányadóak. (2) Azon betegek számára, akik nem kívánnak élni a saját ruha viselésének jogával, az IMEI formaruhát és a fekvőbeteg-gyógyintézeti normák alapján ruházatot biztosít. (3) A főigazgató főorvos, figyelembe véve az IMEI technikai feltételeit, a házirendben meghatározza a betegnél tartható saját ruházat mennyiségét.11 (4) A fekvőbeteg gyógyintézet higiénés rendjének fenntartása érdekében a főigazgató főorvos a házirendben meghatározza a saját ruházat tisztántartásának feltételeit. (5) A saját ruha viselése esetén a ruházat beszerzésével és tisztántartásával kapcsolatos költségek a beteget terhelik. (6) A beutaltak részére az IMEI a fekvőbeteg-gyógyintézeti normák alapján biztosít ruházatot. 27. Jognyilatkozat előterjesztése 34. Fiatalkorú vagy gondnokság hatálya alatt álló beteg vagy beutalt olyan jognyilatkozatát, amelyhez a törvényes képviselő hozzájárulása vagy intézkedése szükséges, állásfoglalás végett meg kell küldeni törvényes képviselőjének. 28. Az előállítás végrehajtása 35. (1) Előállítás végrehajtása során a beteget mérlegelve a pszichiátriai és biztonsági kockázatot hivatásos állományú ápoló kíséretében, magas biztonsági kockázat esetén hivatásos állományú ápolói és biztonsági felügyelői kísérettel kell előállítani. (2) Előállítás végrehajtása során a beutaltat biztonsági felügyelő kíséretében, magas pszichiátriai vagy egyéb egészségügyi kockázat esetén biztonsági felügyelői és hivatásos ápolói kísérettel kell előállítani. 29. Engedély nélküli távozás, fogolyszökés 36. (1) A beteg engedély nélküli távozása esetén a főigazgató főorvos a büntetésvégrehajtási bírónál kezdeményezi elfogató parancs kibocsátását, ideiglenes kényszergyógykezelés esetén pedig haladéktalanul értesíti a rendelkezési jogkör gyakorlóját. (2) A beutalt szökése esetén a főigazgató főorvos haladéktalanul megkeresi az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervet a szükséges intézkedések megtétele érdekében. 30. A beteg és a beutalt elhalálozása 37. A halálesetről a 7. (1) bekezdésében megjelölt szerveken kívül a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt, előzetesen letartóztatott, illetve ideiglenes kényszergyógykezelt esetén a rendelkezési jogkör gyakorlóját, valamint az elhunyt törvényes képviselőjét, kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját, ennek hiányában az IMEI rendelkezésére álló adatok alapján ismert hozzátartozóját is értesíteni kell. 31. Záró rendelkezések 38. Ez a rendelet január 1-jén lép hatályba. 39. (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény május 1-jétől június 30-ig hatályban volt rendelkezéseinek alkalmazásával elrendelt kényszergyógykezelés végrehajtása során a kényszergyógykezelés kezdő napját a 4. szerint kell megállapítani és ehhez mérten kell kiszámítani a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 2010.12 május 1-jétől június 30-ig hatályban volt 74. (3) bekezdése alapján annak végső napját. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben, ha a beteg pszichiátria gyógykezelésének szükségessége továbbra is fennáll, az IMEI főigazgató főorvosa az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény ában foglaltak szerint jár el azzal, hogy a kötelező gyógykezelés iránti eljárást a kényszergyógykezelés végső napjának lejárta előtt legalább harminc nappal kell a bíróságnál kezdeményezni. (3) Az IMEI a bírósági határozatról, valamint a bíróság által kijelölt pszichiátriai intézményről értesíti a beteg törvényes képviselőjét, kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját. (4) Az IMEI a bírósági határozatot, valamint az elbocsátott beteg egészségügyi és egyéb adatait tartalmazó dokumentációjának másolatát a kijelölt pszichiátriai intézménynek adja át. (5) A beteg elbocsátásáról az IMEI a 17. -ban foglaltakat értesíti Hatályát veszti a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet feladatairól, működéséről szóló 36/2003. (X. 3.) IM rendelet. 1 A 40. a 2010: CXXX. törvény 12. (2) bekezdése alapján hatályát vesztette. Hasonló dokumentumok
1979. évi 11. törvényerejű rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról 1 E törvényerejű rendelet célja az, hogy szabályozza a büntetések és intézkedések (Btk IV. fejezet) végrehajtását, meghatározza Részletesebben Az egészségügyi dokumentáció megismerése. Tájékoztató az egészségügyi ellátás során kezelt adatokról és az érintett jogairól
Az egészségügyi dokumentáció megismerése Tájékoztató az egészségügyi ellátás során kezelt adatokról és az érintett jogairól 2014 Az egészségügyi dokumentáció megismerése Ebben a kiadványban összefoglaljuk Részletesebben EGÉSZSÉGÜGYI SZOLGÁLAT JÓZSEFVÁROSI SZ-ADAT ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT 1084 BUDAPEST, AURÓRA U. 22 28.
JÓZSEFVÁROSI EGÉSZSÉGÜGYI SZOLGÁLAT 1084 BUDAPEST, AURÓRA U. 22 28. SZ-ADAT ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT Készítette: Krix Andrea döntéselőkészítő és informatikai osztályvezető Ellenőrizte: Dr. Bakos Mariann Részletesebben ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK. 1. A szabálysértés fogalma, a szabálysértést meghatározó jogszabályok
2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről* * A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-ai ülésnapján fogadta el. A társadalmi Részletesebben 1997. évi XLVII. törvény. az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
1997. évi XLVII. törvény az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről Az Országgyűlés felismerve azt, hogy az egészségügyi adatokat bizalmi jellegük, valamint a számítástechnika Részletesebben 2005. évi CXXXIII. törvény. személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységre terjed ki. szabályairól. I. Fejezet
2005. évi CXXXIII. törvény a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól E törvény célja, hogy - a közrend, a közbiztonság javítása, s ezek részeként a személy- és vagyonvédelem, Részletesebben 11/1996. (III. 29.) ORFK utasítás. a Rendőrség Körözési Munkájának Ideiglenes Szabályzata kiadásáról
11/1996. (III. 29.) ORFK utasítás a Rendőrség Körözési Munkájának Ideiglenes Szabályzata kiadásáról Szám: 5-1/11/1996. TÜK A rendőri szervenéknél az elmúlt években végrehajtott átszervezések, a bűnügyi Részletesebben 18/2007. (V. 10.) SZMM rendelet. egyes miniszteri rendeleteknek az egységes munkavédelmi hatóság megszervezésével kapcsolatos módosításáról
18/2007. (V. 10.) SZMM rendelet egyes miniszteri rendeleteknek az egységes munkavédelmi hatóság megszervezésével kapcsolatos módosításáról A szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló Részletesebben 2012. évi CXX. törvény
- 1 - az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról 1 Az Országgyűlés kiindulva abból, hogy a közrend Részletesebben Személyi feltételrendszer
Személyi feltételrendszer 110. (1) Egészségügyi tevékenység - folytatásának formájától és módjától függetlenül - e törvény és külön törvény rendelkezéseire figyelemmel önállóan vagy felügyelet mellett Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 22. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 22. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2015. február 25., szerda Tartalomjegyzék 25/2015. (II. 25.) Korm. rendelet Az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának Részletesebben 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet. az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról
Változások - 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet - az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint 1. oldal a működési enge 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet az egészségügyi Részletesebben T/9553. számú. törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/9553. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról Előadó: dr. Draskovics Tibor Részletesebben 2010. évi... törvény. II. fejezet A cselekvőképessé g
2 2010. évi... törvény _,,_ g 11 atata 2010 JuN 0 3.' a Polgári Törvénykönyvr ől szóló 1959. évi IV. törvény módosításáró l 1. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) Részletesebben bekezdés] vagy a vádemelés elhalasztását [Be. 222. (2) bekezdés] megelőzően kezdte meg.
42/2008. (XI. 14.) EüM-SZMM együttes rendelet a kábítószer-függőséget gyógyító kezelés, kábítószer-használatot kezelő más ellátás vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatás szabályairól A büntetőeljárásról Részletesebben 14/1994. (VI. 24.) MKM rendelet. a képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
14/1994. (VI. 24.) MKM rendelet a képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 97. -ának b) pontjában, valamint a közoktatásról szóló Részletesebben 1994. évi LIV. Törvény a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól
1994. évi LIV. Törvény a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól Az Országgyűlés - felismerve, hogy a korszerű egészségügy nem valósítható meg a gyógyszerészet átalakulása nélkül, Részletesebben 2004. évi CXL. törvény. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól Az Országgyűlés abból a célból, hogy az állampolgárokat és a szervezeteket legszélesebb körben érintő közigazgatási Részletesebben II. Fejezet Eljárási rendelkezések 4. 5. 6.
Ivád Község Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2015. (II.25.) önkormányzati rendelete a pénzbeli és természetbeni támogatások rendszeréről, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális és gyermekjóléti Részletesebben A Kormány 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelete egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról
26294 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2014. évi 187. szám A Kormány 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelete egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról A Kormány a kötelező Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK.
Page 1 of 11 1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról Az Országgyûlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok Részletesebben Az emberi erõforrások minisztere 15/2012. (VIII. 22.) EMMI rendelete az emberi alkalmazásra kerülõ gyógyszerek farmakovigilanciájáról
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2012. évi 109. szám 18509 Az emberi erõforrások minisztere 15/2012. (VIII. 22.) EMMI rendelete az emberi alkalmazásra kerülõ gyógyszerek farmakovigilanciájáról Az emberi alkalmazásra Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. A törvény hatálya. Értelmező rendelkezések
1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról Az Országgyűlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok védelmét, Részletesebben A Társaság a Szabadságjogokért észrevételei A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvény szabályozási elveiről szóló előterjesztéshez
A Társaság a Szabadságjogokért észrevételei A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvény szabályozási elveiről szóló előterjesztéshez Az alkoholisták kényszergyógyítása (Btk. 75. ) (4. Részletesebben II. FEJEZET AZ ILLETMÉNYRE ÉS AZ ILLETMÉNYJELLEGŰ JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
7600 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 82. szám A belügyminiszter 33/2015. (VI. 16.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos szolgálati Részletesebben Budapest Főváros III. Kerület, Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének. a szociális igazgatásról és egyes szociális ellátásokról
MAGYAR KÖZLÖNY 15. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. január 30., szerda Tartalomjegyzék 17/2013. (I. 30.) Korm. rendelet A büntetés-végrehajtási szervezet részérõl a központi államigazgatási szervek Részletesebben 2009. évi LXXVI. törvény. a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól. I. Fejezet
2009. évi LXXVI. törvény a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól Az Országgyűlés a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások működésének megkönnyítése, Részletesebben Összeállította: dr. Katona Katalin vezető-főtanácsos

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium - PDF Ingyenes letöltés
Download "Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium"
1 SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium
5 A közbeszerzési döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per I. (Kbt ) Kiindulópont: a kérelmező/kezdeményező jogorvoslati kérelme elutasításra kerül, ugyanakkor a szerződést már megkötötték. Ebben az esetben a kérelmet elutasító határozat felülvizsgálata és a szerződés érvénytelenségének megállapítása kizárólag ugyanazon perben kérhető. A per felperese a kérelmező, akinek a jogorvoslati kérelmét a Döntőbizottság elutasította. I. rendű alperes: Döntőbizottság. II. rendű alperes: az ajánlatkérő. III...rendű alperes(ek): az ajánlatkérővel szerződő fél (felek) Fontos: az érvénytelenségi okok nem a Ptk-ban szereplő, hanem a Kbt (1) bekezdésében szereplő érvénytelenségi okok.
6 A közbeszerzési döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per II. (Kbt ) Perindítási határidő: határozat kézbesítésétől számított 15 napon belül kizárólag a Döntőbizottsághoz benyújtandó keresetlevéllel Keresetváltoztatás tilalma: csak a perindítási határidőn belül lehet keresetet változtatni/kiterjeszteni; nyilatkozatok figyelmen kívül hagyása: tárgyalás tartása esetén a tárgyalást követően a bíróság felhívása nélkül tett nyilatkozatok, észrevételek figyelmen kívül hagyandók
7 A közbeszerzési döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per III. (Kbt ) A bíróság döntései: o o o o A kereset elutasítása mind a határozat felülvizsgálata, mind a szerződés érvénytelenségének megállapításának körében A határozat megváltoztatása, a jogsértés megállapítása, döntés a szerződés érvénytelenségéről A határozat hatályon kívül helyezése az ügy érdemére kiható lényeges eljárási jogszabálysértés esetén ekkor a bíróság a szerződés érvénytelenségének tárgyában a pert megszünteti A szerződés érvényessé nyilvánítása bírság kiszabása max. a szerződés értékének 15 % a március 15-e után kötött szerződések esetében /előtte: érvénytelenség hiányának és részleges érvénytelenségének a megállapítása/
8 A közbeszerzési döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per III. (Kbt ) A bíróság döntései: Ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeli megtérítésére kötelezés bírság kiszabása: max. a szerződés értékének 10 %-a a március 15-e után kötött szerződésekre /előtte: a szerződés határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánítása/ Jogorvoslatról való tájékoztatás: Kereset elutasítása esetén nincs helye fellebbezésnek Szerződés érvénytelensége tárgyban hozott ítéleti rendelkezés fellebbezéssel támadható
9 A közbeszerzési döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per IV. (Kbt ) Jogorvoslatról való tájékoztatás: Kereset elutasítása esetén nincs helye fellebbezésnek Szerződés érvénytelensége tárgyban hozott ítéleti rendelkezés fellebbezéssel támadható A Döntőbizottság határozatának megváltoztatása esetén szintén van helye fellebbezésnek
10 A szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti polgári per (Kbt ) Perindítási határidő: a Kbt (1) bek. szerinti jogsértést megállapító határozat meghozatalától számított legkésőbb 30. nap. Határidő mulasztás miatt,a Pp.szabályai szerint igazolásnak van helye. Kizárólagos illetékesség: A perre az a közigazgatási és munkaügyi bíróság illetékes kizárólagosan amely ugyanazon közbeszerzési jogsértés ügyében a közigazgatási perben eljár A Döntőbizottság által indított polgári pert a közigazgatási perben illetékes bírósághoz át kell tenni és a pereket egyesíteni kell /a polgári pert a közigazgatási perhez/ A Döntőbizottságnak a polgári perben benyújtott tájékoztatni kell a közigazgatási per megindításáról kerestében a bíróságot Az egyesített perben a perbeli pozíciók: I.r felperes : a határozatot támadó fél II.r felperes : a Döntőbizottság I.r alperes : a Döntőbizottság II.r alperes(ek): a szerződést kötő fel(ek)
11 A szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti polgári per (Kbt ) A bíróság döntése: A szerződés érvénytelenségének megállapítása esetén: eredeti állapot helyreállítása 2014.március 15- ig megkötött szerződésekre Részleges érvénytelenség és az érvénytelenség hiányának a Kbt (2) bek. alapján történő megállapításakor: bírság kiszabása, melynek összege legfeljebb a szerződés értékének 15 %-a 2014.március 15-ig megkötött szerződésekre. Ha a bíróság a szerződést a határozathozatalig terjedő időre hatályossá nyilvánítja, bírságot szab ki, melynek összege a szerződés értékének legfeljebb 10 %-a 2014.március 15-ig megkötött szerződésekre
12 SZABÁLYAI AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ
13 JOGSZABÁLYI HÁTTÉR I. A Kbt ának módosítása a évi XV. törvénnyel A Kbt a új (3) bekezdéssel egészült ki: A bíróság jogosult az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása során a szerződést megkötésének időpontjára visszamenőleges hatállyal érvényessé nyilvánítani. Feltétel: kiemelkedően fontos közérdek fűződjön a szerződés teljesítéséhez
14 JOGSZABÁLYI HÁTTÉR II. A szerződéshez közvetlenül kapcsolódó gazdasági érdek (késedelmes teljesítés, új közbeszerzési eljárás lefolytatása, a szerződő fél esetleges változása, érvénytelenségből eredő költség) nem tekinthető fontos közérdeknek. További gazdasági érdek a szerződés érvénytelenségének következményeinél az arányosság vizsgálata
15 JOGSZABÁLYI HÁTTÉR III. A Kbt. új 127. (5) bekezdése Lehetőség a Ptk. 6:95. ( tilos szerződés)alkalmazására a közbeszerzésre illetve a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályokba ütköző módon megkötött szerződés semmisségének megállapítására. A közbeszerzési eljárás Kbt (1) bekezdésében foglalt eseteken kívüli megsértése esetén vizsgálandó: Az adott jogsértés súlyára és jellegére tekintettel a szerződés érvényessége összeegyeztethető-e a törvény céljaival és alapelveivel. Ha nem:a szerződés érvénytelen.
16 JOGSZABÁLYI HÁTTÉR IV. Ezt a kérdést a bíróság a Döntőbizottság jogszabálysértést megállapító határozatának követően meghozatalát vizsgálja közigazgatási per
17 JOGSZABÁLYI HÁTTÉR V. Kivétel a fentiek alól, ha : a Kbt. szerinti szerződések tartalmi elemeit szabályozó rendelkezéseket sértik meg a felek (pl.: a törvényi maximumnál nagyobb összegű biztosítékadási kötelezettség előírása) Ebben az esetben a fél közvetlenül kérheti a jogszabályba ütköző szerződési rész semmisségének megállapítását, nem szükséges a Döntőbizottság megelőző eljárása POLGÁRI PER
18 AZ ÉRVÉNYTELENSÉG JOGKÖVETKEZMÉNYEIRE VONATKOZÓ ÚJ SZABÁLYOK Kbt ának új (4) és (5) bekezdése A Kbt a)-c) pontjaiban foglalt érvénytelenségi okok esetén a Ptk ben és a Kbt-ben foglalt jogkövetkezmények Érvénytelenség jogkövetkezményeinek levonása Kárveszély átszállása Érvényessé nyilvánítás visszamenő hatállyal Szerződés érvényessé válása felek akaratából Eredeti állapot helyreállítása Alaptalan gazdagodás pénzbeli megtérítése Részleges érvénytelenség Járulékos igények érvénytelen szerződés esetén Érvényessé nyilvánítás a 127. (3) bekezdése alapján kötelező bírság kiszabás 15 %-ig. Ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeli megtérítése kötelező bírság kiszabás 10 %-ig Megjegyzendő: a 127. a-c) pontjaiban foglalt érvénytelenségi okok esetén a Kbt. megsértése miatt a Döntőbizottság is jogosult bírságot kiszabni
19 Néhány statisztikai adat A Fővárosi Törvényszéken január 1-ig 14 közbeszerzési szerződés érvénytelenségének megállapítására irányuló per indult. Ezek jogerősen befejeződtek. A Fővárosi KMB-n január 1-től március 1-ig terjedő időszakban 180 ilyen típusú per indult.
20 AZ ÚJ KÖZBESZERZÉSI TÖRVÉNY TERVEZETE
21 Az új Kbt. megalkotásának indoka: Az Uniós jogalkotó február 26-án fogadta el a közbeszerzésekre vonatkozó új irányelveket : /24 EU irányelv a közbeszerzési irányelvről szóló 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről - Koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU irányelv
22 A jogorvoslati rendszer változásai: Az EU a közbeszerzési jog reformja keretében a jogorvoslati irányelvi előírásokat nem váltotta fel új jogszabállyal. Továbbra is a 2007/66/EK irányelv marad hatályban. A jogorvoslatra vonatkozó rendelkezések átfogó újraszabályozást nem igényelnek.
23 A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásával kapcsolatos új koncepcionális elemek szemléletváltozásra van szükség a Közbeszerzési Döntőbizottság gyakorlatában Előtérbe kerülnek a beszerzés tárgya szerinti szakmai kérdések, szemben a jelenlegi Kbt. nyelvtani elemzésére korlátozódó jogértelmezéssel A jogorvoslati rendszer abban a tekintetben sem változik, hogy a bírósági felülvizsgálatot megelőzi a Döntőbizottság eljárása Az eljárást lezáró döntés elleni jogorvoslati határidő 5 napra csökkentése a nem hirdetménnyel induló nemzeti eljárások esetében Az igazgatási szolgáltatási díj csökkentése a nemzeti eljárási rendben lefolytatandó közbeszerzéseknél Az előzetes vitarendezés hangsúlyosabbá tétele A hivatalbóli kezdeményező tudomására jutásának időpontjára vonatkozóan megdönthetetlen törvényi vélelmek kerülnek a Kbt. szövegébe
24 A bírósági felülvizsgálat A koncepció javasolja a Döntőbizottság által meghozott döntések felülvizsgálata tekintetében valamely közigazgatási és munkaügyi bíróság OBH-val egyeztetve kiválasztott kizárólagos illetékességének előírását.
E L Ő T E R J E S Z T É S Komló Város Önkormányzat Képviselő-testületének július 13-án tartandó rendkívüli ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S Komló Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2017. július 13-án tartandó rendkívüli ülésére Az előterjesztés tárgya: Bányászati eszközök adásvétele Iktatószám: 4416/2017. Melléklet:
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület november 3-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2017. november 3-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalások 1. A Pp. 28. (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában a szerződéses jogviszonyból
A civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezeteket érintő anyagi és eljárási szabályok évi változásainak áttekintése
A civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezeteket érintő anyagi és eljárási szabályok 2017. évi változásainak áttekintése A jogszabály-módosítások fő célja: az eljárások gyorsítása, elhúzódásuk megakadályozása


text:
» Timkó Bíbor Bíbor Timkó
art and graphic design blog
Emphaty / OPLA project poster
September 4th, 2019 § 0 comments § permalink
Még júniusba felkértek egy plakátkiállításon való részvételre.
A feladat a következő volt:
” Szeretnénk, ha a kiállításon minden meghívott alkotó a plakát vizuális költészeti nyelvén fogalmazná meg és hívná fel a figyelmet a közösséget érő jogi egyenlőtlenségre és a társadalmi problémák megoldatlanságára, az egyén felelősségére. Törekszünk mindezen témák mentén a párbeszéd megteremtésére. A kiállításra meghívott alkotóktól ezért olyan plakátokat várunk, ami a szemléletünkkel rokonítható. “
Ezt rajzoltam.
és a résztvevők:
August 27th, 2019 § 0 comments § permalink
Író / Writer: Gryllus Vilmos
Rajzok / Pictures: Timkó Bíbor
Kiadó / Publisher: Teknős Könyvek, Cinemon
46 oldalas gyerekkönyv / 46 pages Children’s Books
A könyv cédét és kottákat is tartalmaz. / The book contains cd and sheet music for piano.
És most mutatok rajzokat a könyvből. / Now I’m going to show you some illustrations of the book.
Let me show you something / Unseen world series / – oil on canvas 70 x70 cm-
November 12th, 2018 § 0 comments § permalink
Magángyűjteményben / In private collection
Desire / Unseen world series /- acrylic on canvas 70 x70 cm-
New book>Hamarosan megjelenik>Tóth Krisztina: Murci kandúr kalandjai
May 4th, 2018 § 0 comments § permalink
Hamarosan megjelenik Murci kandúr kalandjai, Tóth Krisztinával közös könyvünk a Central Könyvek gondozásában.
In the last two months I’ve been working on a new children book written by Krisztina Tóth.
It was an honour working with her again and I really enjoyed it.
Mutatok részleteket a mesekönyvből.
TOP 25 !!! Felhőmesék
February 24th, 2018 § 0 comments § permalink
“Felhőmesék” is in the highest “TOP 25” category of the Hungarian annual Children’s Book Review! 🙂
A Felhőmesék bekerült a TOP 25-be a Gyermek- és Ifjúsági Könyvek szemléjén.
Itt elolvashatjátok a könyvben található öt mese közül az egyiket.
Itt és itt láthattok még rajzokat a könyvből.
Aquarium /inside happiness/ – 30×40 cm limited edition prints-
Boat – 30×40 cm limited edition prints-
November 22nd, 2017 § 0 comments § permalink
Zseblámpás mesék / Könyvbemutató / Book launch
Mutatok fotókat. A könyvbemutatón elkészített egérke sablonját itt tölthetitek le.
Megjelent / Released Zseblámpás mesék
November 10th, 2017 § 0 comments § permalink
Már kapható a könyvesboltokban, új, közös képeskönyvünk Tóth Krisztinával a Zseblámpás mesék. A mesekönyv a Magvető Kiadó gondozásában jelent meg. Köszönet Dávid Annának.
Mutatok rajzokat a könyvből.
New Book / Tóth Krisztina: Zseblámpás mesék / Könyvbemutató
November 5th, 2017 § 0 comments § permalink
Megjelent új, közös mesekönyvünk Tóth Krisztinával, a Zseblámpás mesék.
A könyvbemutatón lesz meseolvasás (egy kis csavarral:), kézműves foglalkozás és díjátadó.
Itt láthattok néhány rajzot a Mese a titkos hóemberről rajzpályázatra beküldöttek közül.
Időpont: November 7. 17 óra
Helyszín: Pagony a Gellért térnél
Budapest, XI. ker. Bartók Béla út 5.
Kapcsolat: bibor@35.234.150.123
Szép Magyar Könyv 2017 / Kaláka: Nálatok laknak-e állatok
September 19th, 2017 § 0 comments § permalink
Kaláka: Nálatok laknak-e állatok won a Beautiful Hungarian Book Prize 2017 in Children’s Book category.
A képen Gryllus Dániellel.
És itt a könyv.
Lengeszakácskönyv / Dedikálás / Könyvhét
June 8th, 2017 § 1 comment § permalink
Az 87. Ünnepi Könyvhétre jelent meg az új lengekönyv, ami egy gyereknek szóló szakácskönyv.
Ha kíváncsi vagy, mit esznek a lengék ebből a könyvből megtudhatod. Találsz itt zöldhaj-barnító falatkákat, lengetésztát és kéregpiskótát, ahogy Vilkó szereti, de azt is kiderül, hogyan készül a pizza Nádtenger módra, hogy milyen tortával köszöntik fel a lengegyerekeket a születésnapjukon, és mi Lile titkos receptje. A hozzávalók alapján a finomságokat évszakok szerint vannak csoportosítva, hogy mindig friss, szezonális alapanyagokból tudj sütni-főzni. Ráadásként pedig egy új mesét is olvashatsz a könyv végén, Füttyös Vilkó legújabb nádtengeri kalandjáról!
A mesét Berg Judit írta, a recepteket Nagy Tünde állította össze és a könyvet én illusztráltam.
Lesz dedikálás is június 10-én, szombat délelőtt, 11 órakor és június 11-én, vasárnap délután 16 órakor.
Helyszín: Budapest, Vörösmarty tér, Centrál Média sátor
Mutatom a borítót és néhány rajzot.
A képen Berg Judittal és Faludi Laurával.
Felhőmesék / könyvbemutató / MNG
May 26th, 2017 § 0 comments § permalink
Felhőmesék interaktív bemutatója, játékos vezetés családoknak, alkotás mindenkinek!
Léghajók lebegése, madarak szárnyalása – mi mindennek tanúi a felhők? Miről mesélnek nekünk a festmények bárányfelhői, viharfellegei vagy fátyolfelhői? Járjuk körbe a múzeumot, nézzük meg az égbolton úszó felhőket és fedezzük fel színpompás különbözőségeiket!
időpont: 2017. május 27. szombat, 11.00–14.00
Tóth Krisztina Felhőmesék /// program
May 14th, 2017 § 1 comment § permalink
Mese habbal – Gyereknap – Évadzáró keretében
Tóth Krisztina, Timkó Bíbor Felhőmesék című könyvének bemutatója a Jurányi Produkciós házban
Május 20. szombat 10.00–13.00
10.00–11.00-ig a Kamarateremben: Felhőmesék – SzínMűVeletek – A Magvető Kiadó interaktív könyvbemutatója
10.00–13.00-ig a Kávézó–Galériában: Kisladik: Felhőmesék kézműves foglalkozás
Helyszín: Jurányi Produkciós Közösségi Inkubátorház, 1027 Budapest, Jurányi u.1.
Mutatok még rajzokat a könyvből.
June 12th, 2016 § 1 comment § permalink
You are currently browsing entries tagged with Timkó Bíbor at Bíbor Timkó.

matches:
§ 0
§ 0
§ 0
§ 0
§ 0
§ 0
§ 0
§ 0
§ 0
§ 1
§ 0
§ 1
§ 1


text:
Döntést hozott a Kazaa ellen a holland bíróság | hírek | Jogi Fórum
Döntést hozott a Kazaa ellen a holland bíróság
2001.12. 1. prim.hu
A holland bíróság csütörtökön elrendelte, hogy a fájlok online terjesztését lehetővé tévő szoftvert készítő Kazaa akadályozza meg az illegális szolgáltatás működését. A társaság egyébként óriási pénzbüntetésekre számíthat.
A döntés értelmében a rendelet 14 nap múlva lép életbe. Amennyiben a Kazaa nem tesz eleget a bíróság határozatának, a társaság a 15. naptól kezdődően napi 45 ezer dollár büntetéssel néz szembe. - Igazából nem tudjuk, hogyan kérheti tőlünk a bíróság, hogy megakadályozzunk az illegális másolást - mondta Christiaan Alberdinck Thijm, a Kazaa jogi képviselője. - Úgy érezzük, mintha a bíró nem gondolta volna át komolyan döntését.
A bíróság döntése abban a perben született, amelyet az International Federation of the Phonographic Industry (IFPI) holland szerzői jogi szervezete, a Buma/Stemra indított a Kazaa ellen. A Kazaa egyébként annak a Consumer Enpowermentnek a birtokában van, amely a Grokster és MusicCity Morpheus rendszerek által is használt FastTrak fájlcsere-hálózatot üzemelteti. A Kazaa, MusicCity, és Grokster ellen az elmúlt héten egyébként egy újabb per is kezdetét vette az Egyesült Államokban, amelyet a National Music Publishers' Association zenekiadói szervezet indított.
A Kazaa korábban licenctárgyalásokat folytatott a Buma/Stemra szervezettel, amely azonban elutasította a megállapodást. A holland bíróság döntése értelmében a Buma/Stemra köteles folytatni a tárgyalásokat a szerzői jogok által védett szellemi tulajdonok Kazaa általi licenceléséről.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság