1991. évi XVI. törvény
a koncesszióról1
A kizárólagos állami, önkormányzati vagy önkormányzati társulási tulajdon hatékony működtetésének, valamint a kizárólagosan az állam vagy az önkormányzat hatáskörébe utalt tevékenységek gyakorlásának egyik lehetséges útja mindezek koncessziós szerződés alapján való átengedése. E jogintézmény megteremtése érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. § (1)2 E törvény a nemzeti vagyonról szóló törvény keretei között állapítja meg az abban meghatározott, kizárólagosan az állam vagy a helyi önkormányzat által végezhető gazdasági tevékenységek gyakorlása időleges jogának koncessziós szerződés keretében történő átengedésének részletes szabályait. Az egyes tevékenységek folytatásának módját, részletes feltételeit meghatározó ágazati törvények (a továbbiakban: ágazati törvény) csak a nemzeti vagyonról szóló törvény és e törvény keretei között rendelkezhetnek.
2. §4
3. § (1)5
(2) A devizajogszabályok6 szerint külföldinek minősülő természetes és jogi személyek, valamint ezek jogi személyiséggel nem rendelkező társaságai a belföldiekkel azonos feltételekkel és eséllyel köthetnek koncessziós szerződést.
3/A. §7 Ha a koncessziós szerződés egyúttal a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá is tartozik, e törvényt a Kbt.-ben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. Koncessziós pályázat kiírása helyett – a Kbt.-ben meghatározottak szerint – közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárást kell lefolytatni. Ebben az esetben a koncessziós szerződés megkötésére nem alkalmazandó a 4. §, a 8. § (1) bekezdése, és a 9. §. A koncessziós pályázatra e törvényben előírt további rendelkezések a közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárásban megfelelően alkalmazandóak azzal, hogy az 5. § (1) bekezdésében és a 6. §-ban a pályázatok elbírálása alatt az eljárás eredményéről szóló döntés meghozatalát kell érteni. A 9/A. §-ban foglaltakat a Kbt. szerint az ajánlatokról készített összegezésnek kell tartalmaznia, amelyhez az ajánlatkérő utólag csatolja a nyertes ajánlattevő részéről a 9/A. § (1) bekezdés f) pontja szerinti nyilatkozatot.
A koncessziós pályázat
4. § (1)8 A koncessziós szerződés megkötésére – a szerződésnek a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 12. § (3) bekezdése szerinti meghosszabbítását, valamint a 10/C. §, továbbá a 10/D. § szerinti megkötését kivéve – az állam vagy az önkormányzat pályázatot köteles kiírni. A pályázat – kivéve, ha a (2) vagy a (3) bekezdésben meghatározott feltétel a pályázat zárkörű kiírását teszi szükségessé – nyilvános.
(2)9 Ha a honvédelmi vagy nemzetbiztonsági érdek a pályázat zárkörű kiírását teszi szükségessé, a zártkörű pályázat kiírását szükségessé tevő honvédelmi, illetve nemzetbiztonsági érdekekről az illetékes miniszter az Országgyűlés illetékes bizottságai véleményének meghallgatása után dönt.
(3)10 Ha a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 18. § (5) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő szerződés alapján a tulajdonszerzésre még nem került sor, az önkormányzat a törzsvagyon részét képező tereken, parkokon és egyéb közterületeken létesített építmény tekintetében köteles zártkörű pályázatot kiírni. Zártkörű pályázat esetén érdekeltnek kell tekinteni a hatályos építésügyi hatósági engedély engedélyesét.
5. § (1)11 Az állam nevében a pályázat kiírására, elbírálására és a koncessziós szerződés megkötésére – az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter egyetértésével – a tevékenység tárgya szerint illetékes ágazati miniszter jogosult.
(2) Abban az esetben, ha a pályázati kiírás olyan tevékenység gyakorlására vonatkozó jogosultság átengedésére irányul, mely az önkormányzat törvényben előírt kötelezettségének teljesítésére közvetlenül hatással van, a pályázat kiírásához az érintett önkormányzat egyetértése szükséges. Ha a pályázat kiírása az önkormányzatot egyébként megillető jogok gyakorlását, illetve egyéb feladat teljesítését érinti, a pályázati kiírás közzététele előtt az érdekelt önkormányzat véleményét ki kell kérni.
6. § Az önkormányzat nevében a pályázat kiírására és annak elbírálására a képviselőtestület jogosult. E hatáskörét nem ruházhatja át. A koncessziós szerződés aláírására az önkormányzat nevében a polgármester jogosult.
7. § Az 5—6. §-ban meghatározott személy, illetőleg szerv az 1. § (1) bekezdés szerinti tevékenység (a továbbiakban: koncesszió-köteles tevékenység) gyakorlásával összefüggésben szükséges hatósági engedély megadásának feltételeit az illetékes államigazgatási szervvel a pályázat kiírása előtt egyeztetni köteles.
7/A. §12 A csővezetékes termékszállításra és -tárolásra, az országos közutak és műtárgyaik, a csatornák, valamint a regionális közműrendszerek, továbbá az önkormányzati törzsvagyon részét képező helyi közutak, műtárgyaik és a helyi közművek működtetésére irányuló koncesszióköteles tevékenységek gyakorlására vonatkozó jogosultság – koncessziós szerződéssel történő – átengedésére irányuló pályázat kiírása előtt ki kell kérni az illetékes gazdasági kamara véleményét is.
8. § (1) A nyilvános pályázati felhívást legalább két országos napilapban, illetőleg az önkormányzati pályázatot a helyi napilapban is meg kell hirdetni a pályázatok benyújtására nyitva álló időtartam kezdő napját legalább harminc nappal megelőzően. Zártkörű pályázat esetén az érdekelteket egyidejűleg, közvetlenül kell a pályázatra felhívni.
(2) A pályázati kiírásnak tartalmaznia kell a pályázat elbírálásának szempontjait, továbbá a koncesszió-köteles tevékenység
a) és az azzal szervesen összefüggő egyéb tevékenységek felsorolását,
b) átengedésének időtartamát,
c) gyakorlására meghatározott földrajzi-közigazgatási egységet,
d) gyakorlásának jogi, pénzügyi feltételeit,
e) a koncessziós szerződés idő előtti megszűnésének feltételeit,
f) az arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a koncessziós szerződésben foglaltak betartásának ellenőrzése kapcsán az államot (önkormányzatot) milyen jogosítványok illetik meg,
g) az arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a pályázat kiírásának időpontjában a koncesszió-köteles tevékenység folytatására a pályázat által érintett területen ki rendelkezik jogosítvánnyal, illetőleg, hogy a koncessziós szerződés időtartama alatt a pályázat kiírója más gazdálkodó szervezet számára lehetővé kívánja-e tenni a koncesszió-köteles tevékenység gyakorlását.
(3) A pályázati kiírásnak szükség esetén tartalmaznia kell:
a) a tevékenység folytatására vonatkozó, az egyes jogszabályokban, szabványokban foglaltakat meghaladó, illetőleg attól eltérő szakmai feltételeket (pl. környezetvédelem, egészségvédelem),
c) a koncessziós díj legkisebb összegét,
d) ha a koncesszió-köteles tevékenység folytatásához kizárólagos állami tulajdon (önkormányzati törzsvagyon) birtokba adása szükséges, úgy az annak átadására, illetőleg visszaszolgáltatására vonatkozó szabályokat, biztosítékokat,
e) az arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a koncessziós szerződés létrejöttéhez ágazati törvény az Országgyűlés jóváhagyását előírja,
f) a koncesszióba adott tevékenység árképzési szabályait, ideértve az ár, díj meghatározásának és változtatásának elveit és módszereit,
g) egyéb, a pályázat kiírója által szükségesnek tartott információkat.
9. § A pályázatok benyújtására nyitva álló időtartam nem lehet kevesebb hatvan napnál. Az állam, illetőleg az önkormányzat nevében eljáró személy, illetve szerv a beérkezett pályázatokat – ha az ágazati törvény ennél rövidebb határidőt nem állapít meg – a pályázatok benyújtására előírt időtartam lejártát követő kilencven napon belül köteles elbírálni.
9/A. §14 (1) A pályázatok elbírálásáról a döntést hozónak emlékeztetőt kell készítenie. Az emlékeztetőnek az alábbi – a pályázat elbírálása szempontjából lényeges – körülményeket kell tartalmaznia:
a) a beérkezett pályázatok adatainak összefoglalását;
b) a legkedvezőbb pályázat elfogadásának részletes indokait;
c) a kikötött biztosítékok megfelelőségének értékelését;
d) ha az ágazati törvény ellenszolgáltatásként koncessziós díj fizetését írja elő, a koncessziós díj megfizetésének módjára és mértékére vonatkozó adatok ismertetését;
e) az államnak, illetőleg az önkormányzatnak a jogosult által fizetett koncessziós díjjal vagy más módon ellentételezett – vagyoni és vagyoni értékű (elkerült kiadások, megszerzett jogok) pozíciójára vonatkozó adatokat és számításokat – és a jogosultnak a koncesszióval érintett piacon – a koncessziós szerződés révén – előálló pozíciójának adatait és jellemzését;
f) a pályázat nyertesének, társaság esetén a közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezőnek a nyilatkozatát arról, hogy a koncesszióval érintett területen milyen tulajdoni részesedése van.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon felül az emlékeztetőnek tartalmaznia kell mindazt az adatot, amelyet az ágazati törvény elrendel, továbbá amelyet a koncessziós szerződésben érintett bármelyik fél szükségesnek tart.
(3) Az emlékeztetőt a koncessziós szerződés megkötésétől számított 30 napon belül csatolni kell a pályázattal összefüggő iratokhoz.
(4) A nyilvános pályázatok elbírálásáról készített emlékeztetőben foglaltak közérdekű adatnak minősülnek. Az ilyen emlékeztetőt bárki megtekintheti, arról – a költségek megfizetése mellett – másolatot kérhet.15
10. § Az ágazati törvény a pályázat lebonyolításának módjára vonatkozóan további szabályokat állapíthat meg.
Koncesszióköteles tevékenységet végző állami vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdálkodó szervezet magántulajdonos részére történő értékesítése esetén irányadó szabályok16
10/A. §17 (1)18 Ha a koncesszióköteles tevékenységet végző a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott gazdálkodó szervezetben fennálló társasági részesedését úgy értékesíti magántulajdonos részére, hogy annak következtében a gazdálkodó szervezet már nem felel meg a nemzeti vagyonról szóló törvény előírásainak, és a nemzeti vagyonról szóló törvény alapján a tevékenységre koncessziós szerződést kell kötni, legkésőbb az értékesítési eljárás megindításával egyidejűleg koncessziós pályázatot kell lefolytatni a koncesszióköteles tevékenység átengedésére. A koncessziós eljárásra az e §-ban foglalt eltérésekkel, e törvényben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2)19 Az (1) bekezdés szerinti esetben a pályázati kiírásnak a 8. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl tartalmaznia kell, hogy a pályázónak az (1) bekezdés szerinti gazdálkodó szervezet értékesítésére kiírt eljárásban ajánlatot kell benyújtania.
(3)20 A pályázatok elbírálására a 9. §-ban előírt határidő az (1) bekezdés szerinti gazdálkodó szervezet értékesítésére kiírt eljárás lefolytatásához szükséges időtartammal meghosszabbodik.
(4) A koncessziós pályázatok elbírálása során a pályázat elbírálására jogosult csak azt vizsgálhatja, hogy a benyújtott pályázatok megfelelnek-e a törvényben és a kiírásban meghatározott feltételeknek, ugyanakkor nyertest nem hirdethet.
(5)21 A koncessziós pályázat, valamint az (1) bekezdés szerinti gazdálkodó szervezet értékesítésére kiírt eljárás eredménye tekintetében a koncessziós pályázat kiírója – a az értékesítési eljárás kiírójával egyetértésben – kizárólag egyetlen nyertest hirdethet. A koncessziós pályázat és az értékesítési eljárás nyertese az, aki a koncessziós és a az értékesítési eljárás feltételeinek megfelel, és egyben az állam vagy az önkormányzat számára összességében a legkedvezőbb ajánlatot tette.
(6)22 A nyertes személy az ágazati törvényben meghatározott koncessziós időszak végéig gyakorolhatja a jogszabályokban biztosított jogait oly módon, hogy az értékesítési eljárás során megszerzett társaság minősül koncessziós társaságnak. A társaságra a 26. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Dohánytermék-kiskereskedelmi koncessziós pályázatra irányadó különös szabályok23
10/B. §24 (1) Az ágazati törvényben meghatározott dohánytermék-kiskereskedelmi koncessziós eljárásra e törvény rendelkezéseit az e §-ban meghatározott eltéréssel kell alkalmazni.
(2) Az ágazati törvény a nyilvános pályázati felhívás közzétételére az e törvény 8. § (1) bekezdésében meghatározottnál rövidebb határidőt, illetve eltérő közzétételi helyeket is előírhat.
(3) E törvény 9. §-ától eltérően a pályázati kiírás a dohánytermék-kiskereskedelmi koncessziós pályázatok benyújtására 60 napnál rövidebb, de legalább 20 napot elérő határidőt határozhat meg.
(4) Az ágazati törvény alapján megkötött koncessziós szerződésben a felek e törvény 16. §-ában foglaltaktól, továbbá – abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja e tevékenységét nem gazdasági társaság útján gyakorolja – e törvény 17. §-ában, valamint 20. §-ában foglaltaktól eltérhetnek.
A megbízható szerencsejáték-szervezővel megköthető koncessziós szerződésre irányadó különös szabályok25
10/C. §26 (1) Az ágazati törvényben meghatározott megbízható szerencsejáték-szervezővel koncessziós szerződés az e §-ban meghatározottak szerint is köthető.
(2) Az ágazati miniszter mellőzheti a nyilvános koncessziós pályázat kiírását, ha a koncessziós szerződés megkötésére megbízható szerencsejáték-szervezővel is sor kerülhet.
(3) A szerencsejáték szervezésére irányuló tevékenység végzésére a megbízható szerencsejáték-szervező ajánlatot tesz. Az ajánlattevő ajánlatában megjelöli az üzemeltetni kívánt – a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvényben (a továbbiakban: Szjtv.) meghatározott – egységek település szerinti helyszínét és vállalja, hogy egységenként a mindenkori központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott koncessziós díj összege legalább kétszeresének megfelelő összegű éves koncessziós díjat fizet.
(3a)27
(4) Az ágazati miniszter az ajánlat elfogadásáról a megbízható szerencsejáték-szervező írásbeli ajánlatának átvételét követő 30 napon belül dönt. Az ajánlat elfogadása esetén 30 napon belül megköti a koncessziós szerződést az ajánlattevővel.
(5) Az e § szerint megkötött koncessziós szerződés alapján a koncesszió jogosultja legfeljebb öt egységet üzemeltethet.
(6) A koncessziós szerződésre és a koncesszió jogosultjára egyebekben e törvény és az Szjtv. rendelkezései irányadóak.
A megbízható dohánykereskedővel a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából megköthető koncessziós szerződésre irányadó különös szabályok28
10/D. §29 (1) Az ágazati törvényben meghatározott megbízható dohánykereskedővel, vagy e személy legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társasággal az ágazati törvényben meghatározott dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából koncessziós szerződés az e §-ban meghatározottak szerint is köthető.
(2) Az ágazati miniszter mellőzheti a nyilvános koncessziós pályázat kiírását, ha a koncessziós szerződés megkötésére megbízható dohánykereskedővel, vagy e személy legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társasággal is sor kerülhet.
(3)30 A dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység végzésére a megbízható dohánykereskedő ajánlatot tesz. Az ajánlattevő ajánlatában megjelöli azt a területet (megyékre lebontva), ahol a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenységet folytatni kívánja, bemutatja a rendelkezésére álló eszközállományt és vállalja, hogy egységenként (megyénként) jogszabályban meghatározott – ennek hiányában az általa megajánlott – koncessziós díjat fizet.
(4) Az ágazati miniszter az ajánlat elfogadásáról a megbízható dohánykereskedő írásbeli ajánlatának átvételét követő 30 napon belül dönt. Az ajánlat elfogadása esetén 30 napon belül megköti a koncessziós szerződést az ajánlattevővel vagy az ajánlattevő legalább többségi tulajdonában álló (e célból alapított) gazdasági társasággal.
(5)31 Az a gazdasági társaság, amellyel e § rendelkezései szerint a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából koncessziós szerződést kötöttek, e törvény alkalmazásában koncessziós társaságnak minősül.
10/E. §32 (1) Az ágazati törvényben meghatározott dohánykiskereskedelem-ellátási feladatokra vonatkozó koncesszió nyilvános pályázatára e törvény rendelkezéseit az e §-ban meghatározott eltéréssel kell alkalmazni.
(3) Az ágazati törvény a dohánykiskereskedelem-ellátási koncessziós pályázatok benyújtására, valamint elbírálására az e törvény 9. §-ában meghatározottnál rövidebb határidőt is előírhat.
10/F. §33 (1) A koncessziós szerződésre és a koncesszió jogosultjára egyebekben e törvény, valamint a dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultságot szabályozó ágazati törvény rendelkezései irányadóak.
(2) Az ágazati törvény alapján megkötött, e törvény 10/D. §-a szerinti koncessziós szerződésben a felek e törvény 16–17. §-ában és 20. §-ában foglaltaktól eltérhetnek.
11. §34 Ha a koncessziós szerződés megkötésére nem a 10/C. §-ban vagy a 10/D. §-ban foglaltak szerint kerül sor, az állam, illetőleg az önkormányzat nevében eljáró személy, illetve szerv csak azzal a pályázóval köthet szerződést, aki a pályázatot megnyerte. A pályázat nyertese az, aki összességében az állam, illetőleg az önkormányzat számára a kiírásnak megfelelő legkedvezőbb ajánlatot tette.
11/A. §35 Ha e törvény 4. § (3) bekezdése alapján lefolytatott pályázat eredményes, a koncessziós szerződés megkötésével egyidejűleg a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 18. § (5) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő szerződés megszűnik.
12. § (1)–(2)36
(3) A koncessziós szerződést a kikötött időpont előtt csak a 17. § (2) bekezdésben, a 20. § (1) bekezdésben és a 21. § (3) bekezdésben meghatározott esetben, valamint a szerződésben előre rögzített feltételek bekövetkezésekor lehet felmondani.
13. § (1) A koncesszió-köteles tevékenység gyakorlásának átengedéséről a felek visszterhes szerződésben rendelkezhetnek.
(2) Ha az ágazati törvény ellenszolgáltatásként koncessziós díj fizetését írja elő, úgy annak csak legkisebb összegét határozhatja meg. A koncessziós díj megfizetésének módjáról és mértékéről a koncessziós szerződésben kell rendelkezni.
(3) Az állam által kötött koncessziós szerződésből származó koncessziós díjat elkülönítetten kell nyilvántartani; felhasználásáról az Országgyűlés az éves költségvetési törvény elfogadása során határoz.
14. §38 (1) Az állam, illetve az önkormányzat a jogosultnak a koncessziós díjjal vagy más módon ellentételezett vagyoni értékű pozícióját (kizárólagosság), annak beleegyezése nélkül a koncessziós szerződés időtartama alatt a szerződésben meghatározott földrajzi-közigazgatási egységen belül számára hátrányos módon csak abban az esetben változtathatja meg, ha erre vonatkozóan a felek a koncessziós szerződésben megállapodtak.
(2) Az állam, illetve az önkormányzat a 10/C. §-a alapján megkötött koncessziós szerződés esetében a jogosult vagyoni értékű pozícióját annak beleegyezése nélkül a koncessziós szerződés időtartama alatt a szerződésben meghatározott földrajzi-közigazgatási egységen belül számára hátrányos módon csak akkor változtathatja meg, ha erre vonatkozóan a felek a koncessziós szerződésben megállapodtak.
15. § (1) Abban az esetben, ha a koncesszió-köteles tevékenység kizárólagos állami tulajdonhoz vagy az önkormányzati törzsvagyonhoz tartozó vagyontárgyhoz kapcsolódik, a koncessziós szerződés megkötése e vagyontárgy tulajdonjogában változást nem eredményez. Az ágazati törvény a bányászati koncessziós szerződés alapján kitermelt természeti kincs feletti tulajdonjog vonatkozásában ettől eltérő rendelkezést állapíthat meg.
(2) A koncesszió-köteles tevékenységgel összefüggésben létrejött kizárólagos állami tulajdonnak vagy önkormányzati törzsvagyonnak minősülő vagyontárgy az üzembehelyezés időpontjával kerül az állam, illetőleg az önkormányzat tulajdonába a koncessziós szerződésben rögzített feltételek szerint.
16. § (1) A koncessziós szerződésből eredő jogviták elbírálására — ha nemzetközi szerződés vagy a (2) bekezdésben meghatározott esetben a koncessziós szerződés másként nem rendelkezik — az általános hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság jogosult.
(2) A devizajogszabályok szerint külföldinek minősülővel kötött koncessziós szerződésből eredő jogviták elbírálása során — a felek ilyen megállapodása esetén — nemzetközi választottbíróság is eljárhat.
17. § (1) A koncesszió-köteles tevékenység folytatására kiírt pályázat nyertesének a koncessziós szerződésben kötelezettséget kell vállalnia arra vonatkozólag, hogy a pályázati kiírás alapján a koncessziós szerződésben rögzített követelményeket az általa alapított gazdasági társaság alapító okiratában érvényesíteni fogja.
(2) Ha ezt a kötelezettségét elmulasztja, a koncessziós szerződés azonnali hatályú felmondásának van helye.
18. § Az ágazati törvény az állam által kötendő egyes koncessziós szerződések létrejöttéhez az Országgyűlés jóváhagyását írhatja elő. Amennyiben a koncessziós szerződés aláírásától számított, kilencven napon belül azt az Országgyűlés nem hagyja jóvá, úgy a jogosult nyilatkozati kötöttségétől szabadul.
19. § (1) Ha e törvény másképp nem rendelkezik, a koncessziós szerződésre a Polgári Törvénykönyv rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2)39 A koncessziós szerződés azon tartalmi elemei, amelyek a nyilvános koncessziós pályázat kiírásának részét képezték, közérdekű adatnak minősülnek.
(3)40 A koncessziós szerződések megkötésével és teljesítésével kapcsolatban nem lehet üzleti titokra hivatkozással visszatartani az információt a közérdekű adatok nyilvánosságára és a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség esetén.
A koncessziós társaság
20. § (1) A koncesszió-köteles tevékenység folytatására — ha ágazati törvény eltérően nem rendelkezik — a koncessziós szerződést aláírónak az aláírástól számított kilencven napon belül saját részvételével belföldi székhelyű gazdasági társaságot (a továbbiakban: koncessziós társaság) kell alapítania. A határidő elmulasztása esetén az állam, illetve az önkormányzat a koncessziós szerződést felmondhatja.
(2) Ha ágazati törvény a koncessziós szerződés létrejöttéhez az Országgyűlés jóváhagyását írja elő, úgy az (1) bekezdésben előírt határidő a jóváhagyás napján kezdődik.
21. § (1) Ha a koncesszió-köteles tevékenység folytatását külön jogszabály hatósági engedélyhez köti, a koncessziós társaság tevékenységét csak ennek birtokában folytathatja. Semmis a koncessziós szerződésben foglalt azon kikötés, mely szerint az állam, illetőleg az önkormányzat nevében aláíró személy, illetve szerv a hatósági engedély kiadására előzetesen kötelezettséget vállal.
(2) A hatósági engedély visszavonása, illetőleg az illetékes államigazgatási szervnek a jogellenes állapot megszüntetéséig a koncesszió-köteles tevékenység folytatását megtiltó határozata a koncessziós szerződést nem teszi érvénytelenné.
(3) Ha a koncessziós társaság a koncessziós szerződés megkötésétől, illetőleg a hatósági engedély visszavonásáról rendelkező, valamint a tevékenység gyakorlását megtiltó határozat közlésétől számított hat hónapon belül nem válik a tevékenység gyakorlására jogosulttá, az állam, illetőleg az önkormányzat nevében eljáró személy, illetve szerv a koncessziós szerződést felmondhatja.
22. § A koncessziós társaság a koncesszió-köteles tevékenységen kívül kizárólag azzal szervesen összefüggő — az ágazati törvényben, illetőleg az önkormányzat döntésében meghatározott — tevékenységek gyakorlására jogosult.
23. § (1) A koncessziós szerződés időtartama alatt a koncessziós társaság jogosult a kizárólagos állami tulajdonhoz, illetőleg önkormányzati törzsvagyonhoz tartozó egyes vagyontárgyak birtoklására, használatára és hasznok szedésére.
(2) A koncessziós társaság a birtokába adott kizárólagos állami tulajdonnak, illetőleg önkormányzati törzsvagyonnak minősülő vagyontárgyra vonatkozó használati jogát nem idegenítheti el, valamint azt nem pénzbeni hozzájárulásként más gazdasági társaságba nem viheti be.
24. § A koncesszió-köteles tevékenységgel összefüggésben létrejött kizárólagos állami tulajdonnak, illetőleg önkormányzati törzsvagyonnak minősülő vagyontárgy rendeltetésszerű használatát elősegítő vagyontárgyak (létesítmények) elkészültük (üzembehelyezésük) után — ha a koncessziós szerződés eltérően nem rendelkezett — a koncessziós társaság tulajdonába kerülnek.
25. § A koncessziós társaság a koncesszió-köteles tevékenység gyakorlásának jogát az állam, illetőleg az önkormányzat hozzájárulása nélkül másra nem ruházhatja át, valamint azt más gazdasági társaságba nem pénzbeni hozzájárulásként nem viheti be.
26. § (1) A koncessziós szerződésben meghatározott időtartam lejártakor vagy a koncessziós szerződésnek más okból történt megszűnése esetén [12. § (3) bek.], legkésőbb az azt megállapító jogerős bírósági határozat közlésétől számított harminc napon belül a koncessziós társaság tagjai (részvényesei) kötelesek a végelszámolást41 lefolytatni.
(2) Ha a koncessziós társaság tagjai (részvényesei) az (1) bekezdésben foglaltak teljesítését elmulasztják, úgy a cégbíróság hivatalból intézkedik a jogutód nélküli megszűnés jogkövetkezményeinek érvényesítéséről.
(3) A koncessziós társaság megszüntetése esetén a tagok (részvényesek) részére az őket megillető vagyonmaradványt csak abban az esetben lehet kiszolgáltatni (kifizetni), ha az állam, illetőleg az önkormányzat nevében eljáró szerv az állam, illetőleg az önkormányzat tulajdonában levő vagyontárgyak rendeltetésszerű állapotban történt átadását igazolta, kivéve, ha a kizárólagos állami tulajdonhoz, illetőleg önkormányzati törzsvagyonhoz tartozó vagyontárgy üzembehelyezésére ezen időpontig nem került sor.
27. § (1) A koncessziós társaság fizetésképtelenség miatt történő felszámolása42 – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a koncessziós szerződés megszűnését is jelenti.
(2) A koncessziós szerződésben a felek úgy is megállapodhatnak, hogy a szerződésben kikötött idő még hátralevő tartamára újabb koncessziós társaság alapítható.
28. § Ha a koncessziós társaságot bíróság felszámolási eljárás során megszünteti, az állam, illetőleg az önkormányzat által a társaság használatába adott vagyontárgyak a hitelezői követelések kielégítésének fedezetéül nem szolgálhatnak, azt a felszámoló köteles az állam, illetőleg az önkormányzat részére kiszolgáltatni. A felszámolási vagyon értékesítése során az államot, illetőleg az önkormányzatot a 24. § szerinti vagyon vonatkozásában elővásárlási jog illeti meg.
29. § (1) E törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
(5)45
(6) E törvény hatályba lépését megelőzően engedélyezett koncessziós vagy koncessziós jellegű tevékenységet a törvény hatályba lépésekor folytató személyek vagy szervezetek — amennyiben az ágazati törvény másként nem rendelkezik — változatlan feltételekkel folytathatják.
30. §46 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a megbízható dohánykereskedővel vagy e személy legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társasággal az ágazati törvényben meghatározott dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából megkötött koncessziós szerződés alapján fizetendő koncessziós díj legkisebb mértékét és fizetési ütemezését rendeletben meghatározza.47
31. §48 E törvény 11/A. §-a az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
1 A törvényt az Országgyűlés az 1991. május 13-ai ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1991. május 30.
2 Az 1. § (1) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 Az 1. § (2) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 31. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
4 A 2. §-t a 2011: CXCVI. törvény 31. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
5 A 3. § (1) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 31. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
6 Lásd a 2001: XCIII. törvényt.
7 A 3/A. §-t a 2003: CXXIX. törvény 406. § (1) bekezdésének b) pontja iktatta be, szövege a 2015: CXLIII. törvény 199. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 4. § (1) bekezdése a 2014: XCV. törvény 15. § (1) bekezdésével megállapított, a 2018: CV. törvény 4. §-a szerint módosított szöveg.
9 A 4. § (2) bekezdése a 2018: CV. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 4. § (3) bekezdését a 2018: CV. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
11 Az 5. § (1) bekezdése a 2007: CLXXV. törvény 59. § (9) bekezdésének v) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 59. § (10) bekezdése alapján a 2008. január 1-je előtt kiírt koncessziós pályázat lebonyolítására és a szerződés megkötésére a pályázat kiírásának időpontjában hatályos szabályokat kell alkalmazni.
12 A 7/A. §-t az 1994: XVI. törvény 84. §-a (1) bekezdésének m) pontja iktatta be, szövege a 2011: CXCVI. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 8. § (3) bekezdésének b) pontját a 2003: CXXIX. törvény 405. § (1) bekezdésének c) pontja hatályon kívül helyezte.
14 A 9/A. §-t a 2000: XXXIV. törvény 1. §-a iktatta be.
15 Alkalmazására lásd a 2000: XXXIV. törvény 3. §-át.
16 A 10/A. § alcímét a 2006: LXV. törvény 2. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCVI. törvény 31. § b) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 10/A. §-t a 2006: LXV. törvény 2. §-a iktatta be.
18 A 10/A. § (1) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 22. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 10/A. § (2) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 31. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 10/A. § (3) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 31. § b) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 10/A. § (5) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 22. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
22 A 10/A. § (6) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 22. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
23 A 10/B. §-t megelőző alcímet a 2013: LXXI. törvény 17. §-a iktatta be.
24 A 10/B. §-t a 2013: LXXI. törvény 17. §-a iktatta be.
25 A 10/C. §-t megelőző alcímet a 2013: CLXXXV. törvény 2. §-a iktatta be.
26 A 10/C. §-t a 2013: CLXXXV. törvény 2. §-a iktatta be.
27 A 10/C. § (3a) bekezdését a 2014: XXXII. törvény 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CXCII. törvény 24. §-a.
28 A 10/D. §-t megelőző alcímet a 2014: XCV. törvény 15. § (2) bekezdése iktatta be.
29 A 10/D. §-t a 2014: XCV. törvény 15. § (2) bekezdése iktatta be.
30 A 10/D. § (3) bekezdése a 2016: CXXXV. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 10/D. § (5) bekezdését a 2016: CXXXV. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
32 A 10/E. §-t a 2014: XCV. törvény 15. § (3) bekezdése iktatta be.
33 A 10/F. §-t a 2014: XCV. törvény 15. § (4) bekezdése iktatta be.
34 A 11. § a 2014: XCV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
35 A 11/A. §-t a 2018: CV. törvény 2. §-a iktatta be.
36 A 12. § (1)–(2) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 16. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
37 A 12. § (4) bekezdését a 2007: CVI. törvény 46. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: CLXXV. törvény 59. § (1) bekezdésének n) pontja. Ez utóbbi módosító törvény 59. § (10) bekezdése alapján a 2008. január 1-je előtt kiírt koncessziós pályázat lebonyolítására és a szerződés megkötésére a pályázat kiírásának időpontjában hatályos szabályokat kell alkalmazni.
38 A 14. § a 2014: XXXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
39 A 19. § (2) bekezdését a 2000: XXXIV. törvény 2. §-a iktatta be, mely egyidejűleg a § jelzését (1) bekezdésre változtatta.
40 A 19. § (3) bekezdését a 2003: XXIV. törvény 20. §-a iktatta be, e módosító törvény 37. § (8) bekezdése alapján a rendelkezést a 2003. június 9-ét követően kötött szerződések esetében kell alkalmazni.
41 Lásd az 1991: IL. törvényt.
42 Lásd az 1991: IL. törvényt.
43 A 29. § (2)–(3) bekezdését az 1997: CXLIV. törvény 320. §-ának h) pontja hatályon kívül helyezte.
44 A 29. § (4) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 73. pontja hatályon kívül helyezte.
45 A 29. § (5) bekezdését az 1992: LV. törvény 13. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
46 A 30. §-t a 2016: CXXXV. törvény 23. §-a iktatta be.
47 Lásd a 405/2016. (XII. 10.) Korm. rendeletet.
48 A 31. §-t a 2018: CV. törvény 3. §-a iktatta be.


text:
47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK - PDF
47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK
Download "47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK 2015. 11.16-2015.11.20."
1 47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK (hétfő) DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA Debreceni Ítélőtábla B. M. + 6 fő Csalás bűntette :00 Az első fokon eljárt Debreceni Törvényszék 2015 áprilisában B. M. I.r. vádlottat 2 rb. társtettesként folytatólagosan elkövetett csalás bűntette, 2 rb. társtettesként folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt, mint visszaesőt 2 év 10 hónap börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. A vádlott feltételes szabadságra nem bocsátható. J. F. II.r. vádlottat társtettesként és folytatólagosan elkövetett csalás bűntette és 2 rb. társtettesként, folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt 3 év börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. Cs. J. A. III.r. vádlottat társtettesként elkövetett csalás bűntette, bűnsegédként, folytatólagosan elkövetett csalás bűntette, 2 rb. hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt 2 év 6 hónap börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. M. J. IV.r. vádlottat 2 rb. társtettesként, folytatólagosan elkövetett csalás bűntette, 2 rb. hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt 1 év 8 hónap börtönbüntetésre és 2 év közügyektől eltiltásra ítélte. P. L. Bné V.r. vádlottat társtettesként, folytatólagosan elkövetett csalás bűntette, társtettesként, folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt 1 év 4 hónap börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását 3 év próbaidőre felfüggesztette. K. Z. VI.r. vádlottat társtettesként elkövetett csalás bűntette, társtettesként elkövetett hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt 1 év börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását 3 év próbaidőre felfüggesztette. P. Z. VII.r. vádlottat társtettesként elkövetett csalás bűntette, Bűnsegédként, folytatólagosan elkövetett csalás bűntette, 2 rb. hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt 2 év börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását 3 év próbaidőre felfüggesztette. II., III. és IV. r. vádlottak a szabadságvesztés 2/3 részének kitöltése után bocsáthatók legkorábban feltételes szabadságra. A bíróság kötelezte I., II., III. és IV.r. vádlottakat, hogy a két Zrt. sértettnek kártérítést fizessenek. A bíróság II., III.r és VII.r. vádlottakat az ellenük emelt 1-1 rb. folytatólagosan elkövetett csalás bűntettének és II.r. vádlottat 1 rb. folytatólagosan és bűnsegédként elkövetett magánokirat-hamisítás vétségének vádja alól felmentette. Az ítélet ellen az ügyész a vádlottak terhére cselekményük téves minősítése, miatt büntetésük súlyosítása érdekében, továbbá II., III. és VII.r. vádlottak esetében részbeni felmentésük miatt is fellebbezett. I., II., III., IV., V. és VI.r. vádlottak felmentésért illetve enyhítésért fellebbezett. A bíróság által megállapított tényállás szerint II.r. vádlott egy nádudvari székhelyű mezőgazdasági Zrt-nek és leányvállalatának illetve egy másik Kft sértettek területi képviselőjeként, szaktanácsadójaként dolgozott. E 3 cég vonatkozásában a gazdálkodókkal mezőgazdasági szerződéseket köthetett, azonban a dokumentumok aláírása előtt ún. partnerellenőrzést kellett végeznie. A szerződések folytán az abban foglalt keretösszeg erejéig mezőgazdasági input anyagokat rendeltek meg, a termelő ennek az ellenértékét a megjelölt termelési területeken termelt termésből fedezte. A szerződés engedélyezését követően a termelő a hitelkeret erejéig vásárolhatott úgy, hogy II.r. vádlott megrendelőlapot állított ki a vásárolni kívánt mennyiségről. Ezt továbbította a 3 általa képviselt cég értékesítést végző csoportjaihoz. II.r. vádlott 2006-ban ismerkedett meg I.r. vádlottal, aki közölte vele, hogy mezőgazdasági tevékenységet kíván folytatni. Ennek érdekében bemutatta egy kft ügyvezetőjeként és egyéni vállalkozóként IV.r. vádlottat és egy Bt. vezetőjeként V.r. vádlottat is. II.r. 1
2 vádlott később ismerkedett meg III. és VII.r. vádlottal. A vádlottaknak nem állt szándékukban tényleges mezőgazdasági tevékenység folytatása, ennek ellenére 2006 februárja és 2007 júniusa között II.r. vádlottal valótlan tartalmú szerződéseket kötöttek. A szerződések nagy olaj tartalmú napraforgómag, őszi búza és takarmánykukorica fedezetű technológia integrációs áruhitelre illetve forgóeszköz finanszírozásáról szóltak. A termőterületek a szerződések szerint Szolnokon, Mezőtúron, Cegléden, Kecskeméten voltak. II.r. vádlott semmiféle földek szemlézését nem végezte el. II.r. vádlott az egyik Kft sértett képviseletében eljárva 2007-ben egy Kft nevével visszaélve összesen 150 tonna Ft értékű műtrágyát adott ki a Zrt sértett debreceni raktárából. III. és VII.r. vádlottak tudva arról, hogy II.r. vádlott a sértettet tévedésbe ejtette, segítséget nyújtottak a műtrágya ismeretlen helyre való elszállításában. A cselekmények elkövetésével II.r. vádlott a nádudvari székhelyű Zrt-nek mindösszesen Ft, a leányvállalatának pedig Ft kárt okozott. A sértettek a vádlottakkal szembeni kárigényüket ( Ft illetve Ft) bejelentették. Folytatódnak a perbeszédek. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla G. M. J. Emberölés bűntette :00 Az első fokon eljárt Miskolci Törvényszék 2015 májusában Fk. G. M. J. I.r. vádlottat társtettesként elkövetett emberölés bűntette, társtettesként elkövetett magánlaksértés bűntette, társtettesként elkövetett rablás bűntette és társtettesként elkövetett lopás vétsége miatt 16 év fiatalkorúak börtönében letöltendő szabadságvesztésre és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte, illetve vele szemben Ft vagyonelkobzást rendelt el. A vádlott büntetése 2/3 részsének kitöltése után bocsátható feltételes szabadságra. K. A. II.r. vádlottat társtettesként elkövetett emberölés bűntette, társtettesként elkövetett magánlaksértés bűntette, társtettesként elkövetett rablás bűntette állatkínzás bűntette és társtettesként elkövetett lopás vétsége miatt 20 év fegyházbüntetésre, 10 év közügyektől eltiltásra és Ft vagyonelkobzásra ítélte. G. R. III.r. vádlottat bűnpártolás bűntette, társtettesként elkövetett rablás bűntette és társtettesként elkövetett magánlaksértés bűntette miatt, mint a rablás bűntettében különös visszaesőt 12 év fegyházbüntetésre és 10 év közügyektől eltiltásra illetve Ft vagyonelkobzásra ítélte. Az ítélet ellen a vádlottak és védőik részbeni a rablás bűntettének vádja alóli felmentés és enyhítés érdekében, II.r. vádlott és védője az emberölés, a rablás és az állatkínzás bűntette alóli felmentésre továbbá a büntetés enyhítésére irányulóan fellebbeztek. A bíróság által megállapított tényállás szerint a vádlottak rokonok, I. III. r. vádlottak testvérek, II.r. vádlott pedig az unokatestvérük. A vádlottak és a sértettek is Miskolc egyik valaha szebb napokat látott hétvégi házas területén éltek márciusában a vádlottak III.r. vádlott idősebbik gyermekének születésnapját ünnepelték és ittas állapotban voltak. I. és II.r. vádlott a késő esti órában távozott, útközben pedig elhatározták, hogy csinálnak valamit. Behatoltak az egyedül élő Sz. I. sértett házába, ott a sértettet bántalmazták és pénzt követeltek tőle. Mivel nem kaptak, egyre durvábban ütötték verték, rugdosták a férfit. I.r. vádlott időlegesen felhagyott a veréssel, szétnézett, hogy mit vihetne el. Közben lesodort egy kést a tv tetejéről. Ezt a kést vette fel II.r. vádlott és mivel nem találtak pénzt, dühében a sértettet többször nyakon illetve hátba szúrta. I.r. vádlottat is sértegette, amiért nem találtak pénzt, illetve amiért nem bántalmazta eléggé a sértettet. Addig-addig, míg I.r. vádlott is belevágta a kést a sértett hátába. A sértett már jó ideje nem reagált az 2
3 ütlegelésre. A vádlottak ezt követően eltulajdonítottak egy gázpalackot, dohányárut némi élelmiszert összesen Ft értékben és távoztak a helyszínről. Otthon tettükkel eldicsekedtek III.r. vádlottnak, aki, hogy a cselekményt leplezze, a kést bedobta a kályhába és II.r. vádlott véres ruháját is elégette. A sértett belehalt az elszenvedett sérülésekbe. Másnap I., II. és III.r. vádlott egy szintén a közelben lakó F. J. sértett kirabolására indultak. Lekapcsolták a villanyórát, az óvatosan kinéző sértettet megpróbálták leütni, azonban a sértett visszamenekült a lakásba és magára zárta az ajtót. II.r. vádlott a sértett kutyájának futóláncát feltekerte a közelben lévő autó tetőcsomagtartójára, így az addig két lábon álló állat elfáradt, saját testének tömege fojtotta meg és elpusztult. A sértett közben 13 db forintost adott át a vádlottaknak a kémlelő ablakon azért, hogy távozásra bírja őket. Azonban vádlottak ezt követően folyamatosan rugdosták az ajtót, mire az kiszakadt a helyéről és a vádlottak kidobták azt az udvarra. A sértett bemenekült a fürdőszobába, az ajtót eltorlaszolta. A vádlottak itt is összepakoltak, amit találtak: mobiltelefon, dohányárut, élelmiszert összesen Ft értékben és távoztak. Ebben a néhány napban a I. és II.r. vádlott egy másik hétvégi házba is behatolt, azonban egy szabálysértési értéket meg nem haladó értékű televízióval távoztak a helyszínről. Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla D.L.I. + 2 fő Befolyással üzérkedés bűntette :00 HATÁROZAT HIRDETÉS Az első fokon eljárt Miskolci Törvényszék 2015 júniusában D. L. I. I.r. vádlottat befolyással üzérkedés bűntette miatt 1 év 6 hónap börtönbüntetésre, 2 év közügyektől eltiltásra és Ft vagyonelkobzásra ítélte. A vádlott büntetése 2/3 részének kitöltése után bocsátható feltételes szabadságra. Ené G. K. II.r. vádlottat befolyás vásárlása bűntette miatt Ft pénzbüntetésre ítélte. E. R. III.r. vádlottat felbujtóként elkövetett befolyás vásárlása bűntette miatt 1 évre próbára bocsátotta. Az ítélet ellen az ügyész jelentett be fellebbezést I. és III.r. vádlottak terhére, büntetésük súlyosítása érdekében. A vádlottak és védőik enyhítésért fellebbeztek. A bíróság által megállapított tényállás szerint 2012 augusztusában II.r. vádlott domaházi egyéni vállalkozó ellen a szakhatóság adóellenőrzési eljárást kezdeményezett es évekre vonatkozóan. II.r. vádlott III.r. vádlotton keresztül ismerkedett meg I.r. vádlottal, aki több éve ismert egy helyi pénzügyőr alezredest novemberében I.r. vádlott többször is felajánlotta a segítségét II.r. vádlottnak abban, hogy ismerőse révén megtudhatják, hol tart az ellenőrzési ügy. Ezért Ft-ot kért a pénzügyőr ismerőse számára a segítségért cserébe. II.r. vádlott többször hárította a segítséget, azonban III.r. vádlott rábeszélte arra, hogy vegyék igénybe I.r. vádlott által felajánlott segítséget. Átadták a pénzt I.r. vádlottnak, aki azt a látszatot keltette, hogy az ismerősének, a vámtisztnek átadta a kért összeget. Ezt követően az ügy iránti érdeklődésükre minden alkalommal kitérő válaszokat kaptak I.r. vádlottól, illetve azt, hogy az üggyel kapcsolatban minden rendben van. Még 2013 áprilisában is I.r. vádlott II.r. vádlott többszöri kérdésére azt válaszolta, hogy minden rendben van júniusában, miután II.r. vádlott megtudta, ki az a vámtiszt, aki segít neki, felkereste a pénzügyőr alezredest, hogy megtudja mi a helyzet az ellenőrzésével kapcsolatban. A férfi közölte, hogy ugyan ismeri I.r. vádlottat, de évek óta nem látta, nem is beszélt vele. II.r. vádlott feljelentést tett I.r. vádlott ellen az Ózdi Rendőrkapitányságon
4 augusztusában III.r. vádlott is felkereste az alezredest, aki vele is közölte, hogy évek óta nem látta I.r. vádlottat. I.r. vádlott a pénzt soha nem adta át az alezredesnek, az adóhatósági eljárásról soha nem beszélt a férfinak. I.r. vádlott következetesen tagadta a terhére rótt bűncselekmény elkövetését. Fórizs Ildikó 0630/ PÉCSI ÍTÉLŐTÁBLA Pécsi Ítélőtábla fszt. I. sz. tárgyalóterem P.P. és 9 társa hivatalos személy által elkövetett vesztegetés bűntette november óra 30 perc Dr. Makai Lajos tanácsa nyilvános ülés Fszt. I. sz. tárgyaló Az első fokon eljárt Zalaegerszegi Törvényszék az I. r. vádlottat bűnösnek találta 3 rendbeli - egy esetben folytatólagosan, egy esetben felbujtóként elkövetett - hivatali visszaélés bűntettében, s ezért 450 napi tétel pénzbüntetésre ítélte. Egy napi tétel összege Ft ( Ft). A vádlottat az ellene vesztegetés bűntette és befolyással üzérkedés bűntette miatt emelt vád alól felmentette. A II. r. vádlott bűnösségét folytatólagosan, bűnszövetségben üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés elfogadása bűntettében, 3 rendbeli bűnszövetségben, üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés elfogadása bűntettében, hivatali visszaélés bűntettében és folytatólagosan, társtettesként üzletszerűen elkövetett befolyással üzérkedés bűntettében állapította meg a bíróság, ezért őt 8 év börtönben letöltendő szabadságvesztésre és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte és vele szemben forint összegben vagyonelkobzást rendelt el. A III. r. vádlottat folytatólagosan, bűnszövetségben üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés elfogadása bűntettében, valamint 3 rendbeli bűnszövetségben, üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés elfogadása bűntettében mondta ki bűnösnek a törvényszék és 5 év börtönben végrehajtandó szabadságvesztésre, 6 év közügyektől eltiltásra ítélte, valamint Ft erejéig vagyonelkobzást rendelt el vele szemben. A IV. r. vádlottat 2 rendbeli hivatali vesztegetés bűntette miatt 2 év 6 hónap börtönre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. Az V.r. vádlottat 2 rendbeli vesztegetés bűntette miatt emelt vád alól felmentette. A VI. r. és VII. r. vádlottat egyaránt 2 év 6 hónap börtönre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte 2 rendbeli hivatali vesztegetés bűntette miatt. A VIII. r. vádlottat az ellene vesztegetés bűntette miatt emelt vád alól felmentette. A IX. r. vádlottat folytatólagosan, felbujtóként elkövetett hivatali visszaélés bűntette miatt 400 napi tétel pénzbüntetésre ítélte (egy napi tétel összege Ft, Ft). A X. r. vádlottat felbujtóként elkövetett hivatali visszaélés bűntette miatt 250 napi tétel pénzbüntetésre ítélte (egy napi tétel1.000 Ft, Ft). 4
5 A XI. r. vádlottat az ellene befolyással üzérkedés bűntette miatt emelt vád alól a törvényszék felmentette. A XII.r. vádlottat hivatali vesztegetés bűntette miatt 8 hónap szabadságvesztésre ítélte, amelynek végrehajtását 1 évi próbaidőre felfüggesztette. A XIII. r. vádlottat 2 rendbeli vesztegetés bűntette miatt 1 év 8 hónap szabadságvesztésre - melynek végrehajtását 3 évi próbaidőre felfüggesztette - valamint 200 napi tétel (1 napi tétel Ft, Ft) pénzbüntetésre ítélte. A XIV. r. vádlottat folytatólagosan, társtettesként elkövetett befolyással üzérkedés bűntette miatt 2 év 6 hónap börtönre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte, vele szemben forint összegben vagyonelkobzást is elrendelt. Az első fokon megállapított tényállás szerint az I. r. vádlott őrnagyként, a II. r. vádlott törzszászlósként, a III.r. vádlott pedig hadnagyi rangban operatív, illetve nyomozói feladatkört látott el az egyik budapesti kerületi rendőrkapitányságon. A II. r. és a III. r. vádlott 2009-ben egy letartóztatott gyanúsított (IV.r. vádlott) szabadlábra helyezéséért, majd a nyomozás megszüntetéséért pénzt kért és vett át a gyanúsított apósától, a VI.r. vádlottól, illetve a IV.r. és a VII.r. vádlottól. Az I. r. vádlott a IX. r., illetve a X. r. vádlott kérésére (akik adósságkezeléssel foglalkoztak) öt alkalommal adatokat kért le a személy- és járműnyilvántartásból, illetve a Netzsaru rendszerből, majd azokat a vádlottak rendelkezésére bocsátotta. A II. r. vádlott több alkalommal - egyedül vagy a III. r. vádlottal együtt - munkakörében eljárva az I.r. vádlott, illetve a XII.r. és XIII. r. vádlott kérésére - négy alkalommal ellenérték fejében - mobil híváslistákat (cellapozíciókat) szerzett be mobilszolgáltatóktól ben a II. r. vádlott a letartóztatott szomszédja ügyének felgyorsításával és vádalkujával" kecsegtetve eurót csalt ki a szomszéd hozzátartozóitól a XIV. r. vádlott közreműködésével, illetve további 5 millió forintot a szabaduló gyanúsítottól (annak barátja szabadlábra helyezését ígérve). Az elsőfokú ítélet az V.r., VIII.r., XI.r. és XII.r. vádlott vonatkozásában jogerőre emelkedett, míg a többi vádlott és védőik felmentésért, illetve enyhítésért jelentettek be fellebbezést. Hornokné dr. Décsei Katalin sajtótitkár 30/ MISKOLCI TÖRVÉNYSZÉK Miskolci Törvényszék B.M. vádlott Miskolci Járásbíróság Hivatalos személy elleni erőszak bűntette november 16. 8:00 óra Miskolc, Dózsa Gy. u /B. tárgyalóterem Ítéletet hirdet a Miskolci Járásbíróság a B. M. ellen hivatalos személy elleni erőszak bűntette miatt indult büntetőügyben november hó 16. napján 8:00 órától a 221/B. számú tárgyalóteremben. Az ügy korábban TEK-es ügyként híresült el, mert a vádirat szerint november 19-én este a soroksári benzinkút biztonsági szolgálatának munkatársai ellenőrizni akartak egy gyanúsnak ítélt gépjárművet, de a sofőr az autóval el akart menekülni. Megpróbálták feltartóztatni a járművet, ekkor a 5
6 kocsiból az abban ülők több lövést adtak le a biztonsági szolgálat autójára. A rendőrség ezt követően adott ki országos körözést. Ketten közülük Miskolcon bujkáltak, itt ütöttek rajtuk november 25-én hajnalban a TEK munkatársai, amikor is eldörrent egy lövés a lakásból, ami miatt felfegyverkezve elkövetett hivatalos személy elleni erőszak bűntettében indult eljárás a vádlottal szemben. Miskolci Törvényszék 06-46/ / PÉCSI TÖRVÉNYSZÉK Pécsi Törvényszék (7623 Pécs, Rákóczi út 34.) fsz. II. tárgyalóterem H.J. és két társa fegyveresen, bűnszövetségben elkövetett rablás bűntette és más bűncselekmények A vádirat szerint röviden: A vádlottak november 26. és december 17. között, Mike, Kadarkút, Nagybajom, Hencse, Bárdudvarnok, Barcs, Pécs, Villány, Palkonya és Vokány területén több családi házba törtek be, autókat törtek fel, valamint Bólyban, fegyverrel kiraboltak egy élelmiszerboltot. A bíróság folytatja a tárgyalást. Dr. Sebestyén Ágnes TATABÁNYAI TÖRVÉNYSZÉK Tatabányai Járásbíróság fsz. 2. D.B. Rablás bűntette és más bűncselekmény november :30 D.B. bódult állapotban március 13-án az oroszlányi temetőben a 85 éves K. J-né sértett táskájából - aki a hozzátartozója sírját gondozta kivette annak pénztárcáját a benne lévő készpénzzel együtt. Cselekményét a sértett észlelte, megpróbálta visszaszerezni a pénztárcáját, mely eredménytelen maradt, majd mikor segítségért kiáltott D.B. elmenekült. D.B. ugyancsak bódult állapotban március 14-én az oroszlányi temetőben a 80 éves B. J-né sértettől először pénzt kért, majd miután az kérését visszautasította, a sértett kezében lévő táskát megpróbálta kitépni, aki azt nem engedte el. Sértettet 5 méteren keresztül húzta magával, majd az egyensúlyát vesztő sértettet kb. 6-7 méteren keresztül vonszolta maga után. Sértett végül a táskáját elengedte, mellyel támadója elfutott. A kitűzött tárgyaláson egy tanú kihallgatása, majd ítélethozatal várható. 6
7 Első tárgyalás, ítélethozatal várható dr. Szabó Ferenc 36/ dr. Lehel Enikő sajtótitkár 36/ Komáromi Járásbíróság zsarolás bűntettének kísérlete november :30 A vádlott és a sértett korábbról, munkakapcsolatuk révén ismerték egymást január 4. napján a sértett a vádlottnak szexuális ajánlatot tett, aki azt visszautasította. Ezt követően a vádlott mobiltelefonon felhívta a sértettet és jogtalan haszonszerzési célzattal szexuális bűncselekmény elkövetése miatt tett feljelentéssel való fenyegetéssel megpróbálta arra kényszeríteni, hogy ,- Ft-ot fizessen neki. Folytatólagos tárgyalás dr. Szabó Ferenc 36/ dr. Lehel Enikő sajtótitkár 36/
8 (kedd) DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA Debreceni Ítélőtábla B. A. J. Hűtlen kezelés bűntette :30 Az első fokon eljárt Egri Járásbíróság 2014 szeptemberében B. A. J. vádlottat 2 rb. hűtlen kezelés bűntette miatt 1 év börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását 2 évre felfüggesztette. A bíróság a vádlottat előzetes mentesítésben részesítette és kötelezte a magánfél sértette részére Ft megfizetésére. A másodfokon eljárt Egri Törvényszék 2015 májusában a vádlottat 1 rb. hűtlen kezelés bűntettének vádja alól felmentette. A kártérítésként fizetendő összeget forintban állapította meg, a sértett ezt meghaladó polgári jogi igényét egyéb törvényes útra utasította. Az ítélet ellen az ügyész jelentett be fellebbezést a vádlott terhére, a másodfokú ítélet megváltoztatása, a vádlott bűnösségének megállapítása továbbá büntetésének súlyosítása érdekében. A bíróság által megállapított tényállás szerint a vádlott 2000 decembere és 2010 decembere között egy Kft önálló képviseletre jogosult vezető tisztségviselője volt szeptemberében az igazságügyi szakértői vélemény szerint áron alul értékesítette a cég egy targoncáját, így a Kft-nek Ft vagyoni hátrányt okozott ban a vádlott felújítási, korszerűsítési munkálatokat végeztetett, melynek ellenértékeként a Kft különböző cégeknek és egyéni vállalkozóknak több mint 4 millió forintot fizetett ki. Az igazságügyi szakértői vélemény szerint azonban a számlán, valamint a számla mellékletét képező szerződésbe foglalt munkálatok elvégzése nem történt meg, annak a telephelyen semmi nyoma nincs. A vádlott a szerződésben szereplő munkák elvégzésének hiányában engedélyezte a számlák ellenértékének kifizetését, ezzel a Kft-nek Ft vagyoni hátrányt okozott. Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ GYŐRI ÍTÉLŐTÁBLA Győri Ítélőtábla fszt. I. számú tárgyalóterem Zs. R. Életveszélyt okozó testi sértés bűntette Halasztott, határozathirdetés várható Az elsőfokon eljárt Győri Törvényszék a következő tényállást állapította meg: A vádlott (1977) június 22. napján Sopronban, az Ágfalvi úton közlekedett, a gumijavító előtt lassított és balra irányjelzett, de mivel látta, hogy a gumijavító nincs nyitva, ezért nem kanyarodott be balra, hanem az úttesten a jobb oldali forgalmi sávban várakozott. Eközben szintén az Ágfalvi úton a belváros irányába közlekedett N. J. sértett a személygépkocsijával. Miután észlelte a balra irányjelzést alkalmazó vádlotti járművet, maga is megállt, majd rövid várakozást követően egyszer rádudált, és az előtte 8
9 várakozó járművet balról lassan kikerülte. Ezt követően a vádlott folyamatosan dudálva a sértett gépkocsija után indult és azt szorosan követte. A sértett ezt érzékelve lassított, megállt, majd megállt a vádlott is. A sértett kiszállt, hátrament a vádlotthoz, aki szintén kiszállt és a sértettet a bal vállánál meglökve felszólította, hogy üljön vissza a kocsijába. A sértett kérte a vádlottat, hogy szálljanak be a gépkocsijukba, álljanak félre és ott beszéljék meg a történteket. Ezután behajtottak a Tender fatelep utcájába, ahol a sértett kiszállt és hátrasétált a vádlott kocsijához. A vádlott szóváltást követően a gépkocsija bal hátsó ajtajához lépett, kinyitotta, benyúlt, és megfogott egy 35 cm fanyelű, fél kg súlyú, 5 cm átmérőjű fekete gumikalapácsot, és jobb kézzel, gyors forduló mozdulattal, nagy erővel a sértett arcába ütött, majd szembefordult vele és a feje fölé emelt kalapáccsal még egyszer az orrnyergén, a két szeme közötti részen megütötte. Ettől a sértett összeesett és rövid időre elvesztette az eszméletét. Miután magához tért, látta, hogy a vádlott távozik. A vádlott távozása után a sértett értesítette a mentőket, majd őt kórházba szállították. A vádlott cselekménye következtében a 40 éves sértett elmozdulással járó darabos homlokcsont, orrcsont, rostacsont, felső állcsont törést szenvedett. A töréseket agyrázkódás kísérte. A fenti tényállás alapján az elsőfokú bíróság a vádlottat életveszélyt okozó testi sértés bűntette (Btk (1) bekezdés, (8) bekezdés I. fordulata) miatt 4 év börtönbüntetésre és 4 év közügyektől eltiltásra ítélte. A vádlott legkorábban a büntetés kétharmad részének kitöltését követően bocsátható feltételes szabadságra. Az ügyész súlyosításért, a vádlott és a védője részben felmentésért, részben a büntetés enyhítése érdekében jelentett be fellebbezést. Dr. Ferenczy Tamás 0630/ GYŐRI TÖRVÉNYSZÉK Győri Törvényszék B.42/2015. G. J. több ember sérelmére fszt. 16. elkövetett emberölés november 17. bűntettének kísérlete A vádirat szerint a vádlott szeptember 14-én délelőtt nagyobb mennyiségű alkoholt fogyasztott, majd 13 óra körüli időben az egyik győri betérőbe ment, ahol folytatta az italozást - két nagyfröccsöt, egy üveg sört és egy vodka-narancsot ivott és láthatóan ittas állapotba került. Az ittas állapotát a felszolgáló észlelte és a vádlott rendelését emiatt nem teljesítette. Ezt a vádlott nem vette tudomásul, vitatkozott és az egyik vendéget kérte, hogy intézze el részére az ital kiszolgálását. Miután kérését nem teljesítették, a vádlott a vendéglő teraszán zaklatta az asztalnál üldögélő vendégeket, előbb cigarettát, majd azt kérte, rendeljenek részére italt. Ez a kérése sem teljesült, így leült az egyik asztalhoz és amikor az egyik vendég italt rendelt magának, a felszolgálást követően átnyúlt az asztalon és beleivott az italba. 9
10 Ezen vita, dulakodás alakult ki, a vádlott szemüvege és sapkája a földre esett, majd a vádlott távozott a vendéglőből. Rövid idő múlva a vádlott visszatért, tovább folytatta vitáját az egyik vendéggel, majd felkapta a korábban leesett sapkáját és ismét távozott, indulatos állapotban ment haza. Néhány óra múlva a vádlott elhatározta, hogy visszamegy a vendéglőbe, de előtte a konyhában magához vett egy 22,6 centiméter hosszú, 12,6 centiméter pengehosszúságú ún. filéző kést és egy 16,7 centiméter hosszúságú, 7,2 centiméter pengehosszúságú konyhakést. A késeket a bőrdzsekije oldalzsebébe tette és délután fél hat körül másodszor is visszatért a vendéglőbe. A teraszon egyenesen ahhoz az asztalhoz lépett, ahol korábban zaklatta a vendégeket és dzsekijéből mindkét kést elővette, jobb kezében a filéző kést tartva. A kést látva az egyik vendég felkiáltott, vigyázz, kés van nála!, mire a vádlott azt kiabálta, megöllek benneteket! és a jobb kezében lévő késsel az asztal mellől felugró sértettet figyelmeztetés nélkül megszurkálta a hasán, a jobb karján és a fején. A sértett vérzett, a teraszon riadalom támadt. Erre jött ki a teraszra a pult mögül a felszolgáló, aki, mivel nem tudta mi történt, rászólt a neki háttal álló vádlottra, hogy mit csinál megint, miért nem bír magával? Erre a vádlott megfordult és figyelmeztetés nélkül nyakon szúrta a felszolgálót. A sértett vérzett, bemenekült a mosdóba, közben az egyik vendég értesítette a mentőket. A felszolgáló sértett élettársa a vendéglő belső helyiségében hallotta a kiabálást és a vádlott nevét, ezért kiment a teraszra, ahol látta, hogy a vádlott el akarja hagyni a helyiséget. Utánament és ahogy megszólította, mire a vádlott felé fordult és vívó mozdulattal a jobb kezében lévő filéző késsel mellkason szúrta. A sértett hátrálni próbált, de a vádlott, mindkét kezében kést tartva támadta. A sértett egy székkel próbálta a támadást megakadályozni és sikerült kiütnie a vádlott kezeiből a késeket. A vádlott ezután menekülni próbált, de a vendégek a rendőrség megérkezéséig visszatartották, a kiérkező mentők pedig mindhárom sértettet kórházba szállították. A vádlott a bűncselekmény elkövetésekor súlyos fokú alkoholos befolyásoltság állapotában lehetett. A sértettek közül ketten nyolc napon belül gyógyuló sérüléseket szenvedtek, egy vádlott sérülései nyolc napon túl gyógyultak. Valamennyi sértett esetén azonban a bántalmazás módja az elszenvedettnél súlyosabb sérülés okozására is alkalmas volt. Folytatólagos tárgyalás, elsőfokú határozat várható. dr. Máté Kinga KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK Bíróság KECSKEMÉTI JÁRÁSBÍRÓSÁG I. emelet 122. vádlott B. J.. ügy testi sértés bűntette időpont november óra Folytatódik Fülöpháza polgármesterének a büntetőpere A vádlottat súlyos testi sértés bűntettével vádolja a Központi Nyomozó Főügyészség. 10
11 A vádirati tényállás lényege szerint a vádlott április 28. napján 6 óra körüli időpontban, a saját ingatlanában, ittas állapotban két alkalommal, ököllel megütötte az élettársa arcát, melynek következtében nevezett orrcsonttörést és a járomcsont többszörös törését szenvedte el. Az ügyészség felfüggesztett börtönbüntetés kiszabását indítványozza a vádlottal szemben. Ítélethirdetés nem várható. Dr. Sárközy Szabolcs elérhetőségek MISKOLCI TÖRVÉNYSZÉK Miskolci Törvényszék CS. T. vádlott Miskolci Törvényszék Nyereségvágyból, különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntette november 17. 8:00 óra Miskolc, Dózsa Gy. u. 4. Fszt/12. tárgyalóterem Hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásban tart első tárgyalást a Miskolci Törvényszék nyereségvágyból, különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntette miatt indult büntetőügyben november 17. napján 8 órától a fszt/12. tárgyalóteremben. A vádlott (férfi) a vádirati tényállás szerint a évben ittas állapotban a sértett Kovácsvágáson található házához ment, ahol a szúnyoghálót leszakítva bemászott a házba. A családi házban egyedül élő 81 éves sértettet bántalmazni kezdte, nyakcsigolyáját eltörte. A sértett a bántalmazás következtében a helyszínen elhalálozott. Ezt követően a vádlott kb ,- forint készpénzt és 3-4 üveg aszúbort tulajdonított el, majd hazament és lefeküdt aludni. A megelőző eljárásban a bíróság bűnösnek mondta ki a vádlottat és 18 év fegyházbüntetésre ítélte. A másodfokon eljárt Debreceni Ítélőtábla megalapozatlanság miatt hatályon kívül helyezte az ítéletet és további bizonyítási eljárás lefolytatását írta elő. Miskolci Törvényszék 06-46/ /
12 PÉCSI TÖRVÉNYSZÉK Pécsi Törvényszék (Pécs, Rákóczi u. 34.) fsz. II. tárgyalóterem A. A. J. és két társa adóbevételt jelentős mértékben csökkentő adócsalás bűntette és más bűncselekmények A vádirat szerint A. A. J. I.r. vádlott egy szlovákiai gazdasági társaság képviselőjeként eljárva, magyarországi illetőségű gazdasági társaságoktól gabonát vásárolt fel, ez után áfa-t nem fizetett, arra hivatkozva, hogy a gabonát külföldre szállítja. Az I.r. vádlott, A. R. GY. II.r. vádlottal egy magyarországi gazdasági társaság vezetőjével, melyet később S. Z. III.r. vádlott képviselt - megállapodva a gabonát, a II.r. vádlott által képviselt cég, magyarországi gazdaságoknak értékesítette tovább úgy, hogy a szlovák, és a II.r., majd a III.r. vádlott által képviselt magyar cég között adásvételi szerződés nem jött lére. A magyar cég közbeiktatására a gabona legalizálásához, illetve az adásvétel után áfa felszámolásához volt szükség. Tevékenységüket hamis bizonylatok, CMR okmányok kiállításával leplezték, külföldre irányuló gabonakereskedelmet folytattak, anélkül, hogy a gabona Magyarországot elhagyta volna. E tevékenységükkel a vádlottak I. negyedévétől, december végéig összesen forint adóhiányt okoztak. A bíróság folytatja a tárgyalást. Dr. Sebestyén Ágnes Sajtószóvivő SZEKSZÁRDI TÖRVÉNYSZÉK Szekszárdi Járásbíróság Szekszárd, Augusz I. u V. emelet 7. tárgyaló 36.B.578/2013 nagyobb értékre, :00 üzletszerűen, folytatólagosan elkövetett sikkasztás bűntette és más bűncselekmény Perbeszédek és ítélethirdetés várható A vád szerint a es ciklusban I. rendű vádlott egy Tolna megyei település polgármestere, míg III. rendű vádlott ugyanezen település jegyzője volt. A II. rendű vádlott egyéni vállalkozó volt ebben az időszakban, vállalkozóként facsemetéket adott el az önkormányzatnak, de közterület rendezést, parkgondozást nem végzett, azt kizárólag az önkormányzatnál dolgozó közmunkások végezték. Az önkormányzat parképítés, parkgondozás, kaszálás, sövénynyírás és más szolgáltatások címén valótlan számlák alapján fizetett II. rendű vádlottnak úgy, hogy e mögött tényleges tevékenység nem állott. A vádlottak az önkormányzatnak több mint másfél millió forint kárt okoztak. Az ügyészség I. rendű és II. rendű vádlottat sikkasztás bűntettével és magánokirathamisítás vétségével, míg III. rendű vádlottat sikkasztás bűntettével vádolja. 12
13 Dr. Kovács Ildikó Szekszárdi Törvényszék je mellék dr. Hideg Milán István Szekszárdi Törvényszék sajtótitkára mellék Szekszárdi Törvényszék B.9/2015. Szexuális erőszak bűntette és más bűncselekmény óra A szekszárdi lakos vádlott hozzávetőleg 4-5 évvel ezelőtt ismerkedett meg a gyermekkorú sértettel és ettől kezdve napi rendszerességgel találkozott vele, illetve a vele egy háztartásban élő családtagokkal. A vádlott az évek során baráti kapcsolatot épített ki a sértettel, eleinte a korosztályának megfelelő játéktevékenységgel kötötte le a gyermek figyelmét, majd látva a sértett ragaszkodását a családtagok bizalmát is elnyerte. A vádlott így az édesanya engedélyével többször vigyázott a sértettre, de előfordult, hogy a vádlott éjszaka is ott maradt a sértetti ingatlanban, illetve előfordult az is, hogy engedéllyel a saját lakására is elvihette a gyermeket, akiről gondoskodott, sőt a gyógyszereit is ő adagolhatta. A vádlott év elejétől kezdődően mutatott szexuális érdeklődést a sértett irányába. A gyermekkorú sértett szexuális kíváncsiságát pornográf tartalmú videókkal igyekezett felkelteni, majd február-augusztus közötti időszakban hetente többször a vádlott /legkevesebb alkalommal/ végzett, illetve végeztetett szexuális cselekményt a sértettel. A sértett eleinte kíváncsiságból kényszermentesen eleget tett a vádlott akaratának, majd később vonakodni kezdett, de a vádlott a közös játék megvonását, a barátság megszüntetését kilátásba helyezve elérte, hogy a sértett továbbra is teljesítse szexuális kívánságait. A fentieken túl a vádlott a gyermekkorú sértett lemeztelenített nemi szervéről több alkalommal mobiltelefonjával felvételt készített. Eddig zárt tárgyalás keretei között zajlott az eljárás, azonban az ítélet kihirdetése nyilvános lesz. Dr. Hauszmann-né Dr. Szőke Rita 06-20/
14 TATABÁNYAI TÖRVÉNYSZÉK Tatabányai Törvényszék fsz. 6-os tárgyaló L. J. és Különösen nagy kárt okozva elkövetett társai közveszélyokozás bűntette és más november L. J. és társai tudomással bírtak arról, hogy K. J-né sértett rendszertelenül tartózkodik a táti házában, ezért L.J. I. r., Sz.G. II. r. és D. P. III.r. vádlottak december és január hónapokban több alkalommal tulajdonítottak el jogtalanul különféle ingóságokat egyedül, részben társukkal a sértett tulajdonát képező ingatlanból. Összesen eltulajdonított dolgok értéke ,- Ft január 5. napján délután ismét együtt mentek el a sértett táti családi házához azért, hogy onnan újfent értékkel bíró színesfémkereskedésben értékesíthető dolgokat, köztük a szuterénben már korábban meglátott gázvezetékeket tulajdonítsanak el. A vádlottak a helyszínre mentek gépkocsival azt a helyszín közelében hagyták, majd gyalogosan megközelítették az ingatlant, amelynek udvarára a korábban megszokott módon, a kerítésen átbújva mentek. Vádlottak lementek a családi ház szuterénjébe, ahol az I. r. és II. r. vádlottak felváltva kézi erővel tépni, törni kezdték a falon futó réz gázcsöveket. A II. r. vádlott pedig a már letépett csöveket tördelte, hajlította apróbb darabokra a könnyebb elvitel érdekében. E tevékenységük során a szuterénben megjelent D. P. III. r. vádlott is, aki a társait felszólította a gázcsövek eltulajdonításának abbahagyására, mivel felismerte, hogy a gázszivárgás a robbanás veszélyét hordozza. I. r. és II. r. vádlottak azonban nem törődtek a figyelmeztetéssel, folytatták a cselekményüket, ezért a III. r. vádlott kiment a szuterénből, hátrahagyta az ingatlant és gépkocsijával eltávozott a helyszínről. Idővel a gázszivárgás hangját az I. r. és a II. r. vádlottak is hallották, érezték a kiömlő gáz szagát is, megijedtek a tettük lehetséges következményeitől, ezért az addig letépett 13 m réz csövet magukhoz vették és eltulajdonították, majd maguk is elhagyták a helyszínt. Az ingatlan szuterénjében a gáznyomás alatt lévő gázvezeték egy részének jogtalan eltulajdonítása következtében a letört csővégből a földgáz mintegy 9,5-12,5 órán keresztül ömlött ki és szivárgott fal a felső lakószintekre. A tetőtér szinten üzemben lévő mélyhűtő láda automatikus kikapcsolódása során kialakult szikra a gázelegyet berobbantotta, ami a lakóház megsemmisülését okozta. A gázrobbanás következtében további 25 lakóingatlan és 2 személygépkocsi is megrongálódott. A robbanás következtében Z.Z-né sértett Suzuki Swift személygépkocsijának motorházteteje megsérült, az abban keletkezett kár ,- Ft, továbbá megrongálódott W. T sértett Citroën típusú személygépkocsijának karosszériája is, amelyben ,- Ft kár keletkezett. A közveszélyokozással összefüggésben keletkezett kár összesen: ,- Ft, míg a lopás elkövetési értéke: ,- Ft dr. Szabó Ferenc 36/ dr. Lehel Enikő sajtótitkár 36/
15 VESZPRÉMI TÖRVÉNYSZÉK Veszprémi Törvényszék 8200 Veszprém, Vár u. 19. fsz. 2. sz. tárgyaló Bf.828/2015. K.-né K. M. Rablás bűntette november ,00 A törvényszék az ügyben nyilvános ülést tart. A megállapított tényállás lényege szerint: K.-né K. M. vádlott azt követően, hogy az éjszaka folyamán szeszes italt fogyasztott - ez idő alatt az esedékes gyógyszereit nem beszedve április 18-án 07 óra 15 perc körüli időben B.-ban a Martinovics utcában leszólította a piacról hazafelé tartó K. K.-né sértettet abból a célból, hogy Ft-ot kérjen tőle kölcsön. A vádlott kérésének K. K.-né sértett nem tett eleget, ezért őt K.-né K. M. vádlott a Szent Imre Herceg utcáig követte, mindeközben folyamatosan pénzt kért tőle. Figyelemmel arra, hogy a sértett vádlott kérését továbbra sem teljesítette, ezért egy hirtelen mozdulattal a vádlott a sértett kezében lévő Ft értékű táskát - a benne lévő Ft értékű és Ft értékű készpénzt tartalmazó pénztárcával, Ft értékű Nokia 1616 típusú mobiltelefonnal, valamint további Ft készpénzzel - a sértett kezéből kirántotta, majd azzal a helyszínről elsietett. K. K.-né sértett hazasietett és fiával, K. K. L. sértettel egyetemben gépkocsival a vádlott felkutatására indultak, akit a Martinovics utca 14. szám előtt utolértek, miközben a vádlott próbált továbbsétálni az utcán. A Martinovics utca 14. szám előtt a sértettek az autóból kiszállva a vádlottat feltartóztatták és a táska eltulajdonítása miatt kérdőre vonták. K.-né K. M. vádlott rendkívül zavart viselkedéssel tagadta, hogy nála lenne a sértettől eltulajdonított táska, azonban a sértettek észlelték, hogy a vádlott az eltulajdonított táskát a kabátja alá rejtve szorítja magához, ezért K. K. L. sértett a táska felé nyúlt, hogy azt a vádlottól elvegye, ennek megakadályozása végett a vádlott a sértettet kétszer - a nála lévő táska megtartása végett - térden rúgta. K. K. L. sértettnek egy hirtelen mozdulattal az őt ért rúgások ellenére sikerült elvennie a vádlott által a hóna alá szorított táskát, aki ezt követően megpróbált továbbmenni a piac irányába, de ebben őt K. K. L. sértett visszatartotta és egy gépjárműjével arra haladó állampolgár segítségével sikerült a rendőrséget értesíteni. K. K.-né a vádlott visszatartása közben átnézve a visszaszerzett táskáját észlelte, hogy abban nincs benne a pénztárcája, illetőleg a táska egyik cipzározott zsebében lévő Ft-os bankjegye, valamint a mobiltelefonja és ezt közölte fiával, K. K. L. sértettel, aki mindeközben észlelte, hogy a vádlott zsebében ezen hiányzó értékek rejtőznek, így annak az átadására is felszólította a vádlottat, melynek a vádlott szintén nem akart eleget tenni. Ekkor K. K. L. vádlott zsebébe nyúlva onnan kivette édesanyja mobiltelefonját, a pénztárcáját a benne lévő Ft-ot készpénzzel és okmányokkal. A táskában lévő további Ft az eljárás során nem került elő, így a bűncselekménnyel okozott kár egy része, Ft nem térült meg, melyre vonatkozóan K. K.-né sértett polgári jogi igényét előterjesztette. K. K. L. sértett az őt ért rúgások következtében sérülést nem szenvedett. K.-né K. M. vádlott vonatkozásában személyiségzavar, bipoláris depressziós betegség és gyakori alkoholos-abúzusok állapíthatóak meg, amely személyiségzavar a beszámítási képességét nem zárja ki és nem is korlátozza, ezáltal a vádlott képes volt arra, hogy cselekménye következményeit felismerje és ennek a felismerésnek megfelelően cselekedjék. 15
16 Az elsőfokú bíróság a büntetlen előéletű vádlottat rablás bűntettében mondta ki bűnösnek, ezért őt 2 év - végrehajtásában 5 évi próbaidőre felfüggesztett - szabadságvesztés büntetésre ítélte, továbbá kötelezte a sértettnek okozott kár megtérítésére és a bűnügyi költség megfizetésére. Az elsőfokú ítélet ellen az ügyész a vádlott terhére súlyosításért, végrehajtandó szabadságvesztés kiszabása végett jelentett be fellebbezést, a vádlott és védője tudomásul vették az ítéletet. dr. Laczkó Henriett Tel
17 (szerda) DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA Debreceni Ítélőtábla B. J. + 8 fő Garázdaság bűntette :30 HATÁROZAT HIRDETÉS Az első fokon eljárt Debreceni Törvényszék 2015 áprilisában B. J. I.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette és testi sértés bűntettének kísérlete miatt 2 év 10 hónap börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. B. K. II.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette és társtettesként elkövetett testi sértés bűntettének kísérlete miatt 2 év börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását 5 év próbaidőre felfüggesztette. Id. L. Z. III.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette miatt 1 év börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását 2 év próbaidőre felfüggesztette. Ifj. L. Z. IV.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette és testi sértés vétsége miatt 3 év próbaidőre felfüggesztett 1 év 4 hónap börtönbüntetésre ítélte. L. Zné V.r. vádlottat társtettesként végrehajtott garázdaság bűntette miatt 2 év próbaidőre felfüggesztett 1 év börtönbüntetésre ítélte. L. Zs. VI.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette miatt 2 év próbaidőre felfüggesztett 1 év börtönbüntetésre ítélte. Ifj. G. Gy. VII.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette és társtettesként elkövetett testi sértés bűntettének kísérlete miatt végrehajtásában 5 évpróbaidőre felfüggesztett 2 év börtönbüntetésre ítélte. Id. G. Gyné VIII.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette és társtettesként elkövetett testi sértés bűntettének kísérlete miatt végrehajtásában 5 évpróbaidőre felfüggesztett 2 év börtönbüntetésre ítélte. Id. B. Jné IX.r. vádlottat társtettesként elkövetett garázdaság bűntette miatt 2 év próbaidőre felfüggesztett 1 év börtönbüntetésre ítélte. Az ítélet ellen a vádlottak és védőik felmentésért illetve enyhítésért fellebbeztek. A bíróság által megállapított tényállás szerint I.r. vádlott családja valamint III.r. vádlott családja között haragos viszony állt fenn szeptemberében Nyírábrányban, III.r. vádlott és fia IV.r. vádlott egy élelmiszer bolt előtt az utcán voltak, amikor kerékpárral arra közlekedett I.r. vádlott és a lánya II.r. vádlott, akik egy vasvillát és egy gereblyét szállítottak. IV.r. vádlott odament II.r. vádlotthoz és megfogta a bicikli kormányát. Ennek következtében II.r. vádlott a kerékpárról leesett. Ezt követően I., II., III. és IV.r. vádlottak között hangos szóváltás alakult ki, melynek során I.r. vádlott magához vette a vasvillát, II.r. vádlott a gereblyét, III.r. vádlott egy baltát, IV.r. vádlott pedig egy csutkavágó szerszámot. A vádlottak támadó mozdulatokat tettek egymás felé. I.r. vádlott a vasvillával, több alkalommal alhason, majd lábszáron szúrta III.r. vádlottat. A történteket észlelve a boltban tartózkodó V.r. vádlott III. és IV.r. vádlottak segítségére sietett és egy kapaszerű szerszámmal I. és II.r. vádlott felé kezdett hadonászni. Ezalatt a helyszínre érkezett II.r. vádlott élettársa VI.r. vádlott is, aki I.r. vádlottól elvette a vasvillát és IV. illetve V. r. vádlottak felé indult. Ezt követően a helyszínre érkeztek a két család tagjai, akik közül VII.r. vádlottnál egy kapa, míg VIII.r. vádlottnál egy karó volt. A vádlottak kölcsönösen bántalmazták egymást. I.r. vádlott az ismét magához vett vasvillával combon majd lábszáron szúrta IV.r. vádlottat. A verekedésnek a kiérkező rendőrök vetettek véget. A vádlottak többnyire 8 napon belül gyógyuló sérüléseket szenvedtek. III.r. és V.r. vádlottnál azonban bekövetkezhetett volna életveszélyes sérülés is. 17
18 Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla Sz. M fő Adócsalás bűntette :00 Az első fokon eljárt Debreceni Törvényszék 2014 szeptemberében Sz. M. I. r. vádlottat többrendbeli társtettesként folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, többrendbeli bűnsegédként folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, többrendbeli bűnsegédként elkövetett csalás bűntette, többrendbeli közokirathamisítás bűntette, többrendbeli bűnsegédként elkövetett közokirat-hamisítás bűntette, felbujtóként elkövetett közokirat-hamisítás bűntette többrendbeli bűnsegédként elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 4 év 6 hónap börtönbüntetésre és 5 év közügyektől eltiltásra ítélte. B. P. II. r. vádlottat többrendbeli társtettesként folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, bűnsegédként folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, többrendbeli bűnsegédként elkövetett csalás bűntette, társtettesként folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége és többrendbeli bűnsegédként elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 3 év 6 hónap börtönbüntetésre és 4 év közügyektől eltiltásra ítélte. A bíróság R. B. Z. VII. r. vádlottat 1 rb. adócsalás bűntette, 2 rb. magánokirat-hamisítás vétsége miatt ellene emelt vád alól felmentette. M. A. IX. r. vádlottat folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, folytatólagosan elkövetett csalás bűntette, folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 5 év próbaidőre felfüggesztett 2 év börtönbüntetésre és 1 millió forint pénzbüntetésre ítélte. M. J. XIII. r. vádlottat folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, folytatólagosan elkövetett magánokirathamisítás vétsége miatt 1 év 10 hónap börtönbüntetésre és 1 millió forint pénzbüntetésre ítélte. H. Iné XVIII. r. vádlottat folytatólagosan elkövetett csalás bűntette és folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 2 év próbaidőre felfüggesztett1 év börtönbüntetésre ítélte. B. L. XXIV. r. vádlottat folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, csalás bűntette, folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 3 év börtönbüntetésre, 3 év közügyektől eltiltásra és 2 millió forint pénzbüntetésre ítélte. B. J. XXV. r. vádlottat folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, csalás bűntette, csalás vétsége és folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 4 év börtönbüntetésre, 4 év közügyektől eltiltásra és 3 millió forint pénzbüntetésre ítélte. Sz. Zs. XXVII. r. vádlottat bűnsegédként folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, bűnsegédként folytatólagosan elkövetett csalás bűntette és bűnsegédként folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 1 év 2 hónap börtönbüntetésre ítélte. M. T. XXIX. r. vádlottat költségvetési csalás bűntette, folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználása vétsége miatt 1 évre próbára bocsátotta. M. Jné XXXI. r. vádlottat folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette és csalás bűntette miatt végrehajtásában 2 év próbaidőre felfüggesztett 8 hónap börtönbüntetésre ítélte. S. A. XXXII. r. vádlottat költségvetési csalás bűntette és hamis magánokirat felhasználása vétsége miatt 6 hónap börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását2 év próbaidőre felfüggesztette. Gy. Gy. XXXIII. r. vádlottat folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette, csalás vétsége és folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 2 év próbaidőre felfüggesztett 6 hónap börtönbüntetésre ítélte. A törvényszék XVIII. r., XXVII. r., XXXI. r. XXXII. r. XXXIII. r. vádlottakat előzetes mentesítésben részesítette. Az eljárás során felmerült több mint 8 millió forint bűnügyi költséget a 18
19 vádlottaknak kell megfizetniük. Az ítélet ellen az ügyész I. r. vádlott esetében súlyosításért, IX., és XIII. r. vádlottakkal szemben felfüggesztett szabadságvesztés helyett végrehajtandó szabadságvesztés és közügyektől eltiltás mellékbüntetés kiszabása, és IX. r. vádlottal szemben a pénzmellékbüntetés felemelése érdekében fellebbezett. XXIV. r. XXV. r. XXVII. r. XXXI. r. XXXIII. r. vádlott és védője felmentésért fellebbezett. Felmentésért, hatályon kívül helyezésért, megalapozatlanságot sérelmezve, eltérő minősítés miatt, illetve enyhítésért fellebbezett II. r., IX. r., XIII., XVIII. r. és XXXII. r. vádlott védője. Az eljárás megszüntetése, az adóhiány megtérítéséből eredő büntethetőséget megszüntető ok alkalmazása céljából fellebbezett XXIX. r. vádlott védője. Bizonyítottság hiányában való felmentés helyett bűncselekmény hiányában történő felmentés végett fellebbezett VII. r. vádlott és védője. A perorvoslattal nem érintett vádlottak esetében az ítélet első fokon jogerőre emelkedett. A bíróság által megállapított 27 tényállási pont szerint I. és II. r. vádlott között több olyan gazdasági társaságot hozott létre, amelyek valós gazdasági tevékenységet csak részben végeztek. A Kft-ket Bt-ket budapesti, debreceni, pálházai, berekböszörményi, tiszafüredi székhelyre jelentették be. A társaságok tevékenysége nagyrészt fiktív számlák kiállítására irányult, I. és II. r. vádlottak ezzel biztosították megélhetésüket. I. r. vádlott kizárólag anyagi ellenszolgáltatás fejében partnerei számlaigényét elégítette ki, a számla értékének bizonyos százalékáért, ami üzleti partnertől függően 1-2%-tól 6-10%-ig terjedhetett. A valótlan tartalmú számlákat melyeket nagyrészt toll felvásárlásáról, értékesítéséről állították ki I. r. vádlott készítette, a fiktív számlákat befogadó cégek ügyvezetője által megjelölt összegek alapján. Miután I. r. vádlott II. r. vádlott cégeivel szemben elrendelt felszámolási eljárások miatt nem tudta folytatni ezt a tevékenységet, 2004-ben III. r. vádlottal új társaságokat alapított és ezeknek a nevében is folytatta a számla kibocsátásokat. Megélhetését továbbra is ebből biztosította. II. r. vádlott a számla kibocsátások folytatásához ugyancsak egy gazdasági társaság alapítását határozta el 2005-ben, melyhez III. és IV. r. vádlott nyújtott segítséget. I. r. vádlott közreműködött abban, hogy II. r. vádlott az állami költségvetésnek pl. az egyik Bt vonatkozásában között áfa adónemben Ft, társasági adónemben Ft hiányt okozzon. I. r. vádlott 2004 februárjától 2007 februárjáig folyamatosan több mint 44 millió forint összegben számlázott le tényleges teljesítést, melynek áthárított áfája több mint 8 millió forint lett volna, azonban az I. r. vádlott adófizetési kötelezettségét elkerülése érdekében fiktív költségszámlákkal ellentételezte más Bt-k nevében így újabb adót nem fizetett be a költségvetésnek. I. r. vádlott miután több büntetőeljárás indult ellen, és gyanúsítottként idézték be a nyomozóhatósághoz, úgy próbált elrejtőzni, hogy személyazonosságának igazolására hamis okiratokat szerzett be. I. r. vádlott 2005 őszén X. és X. r. vádlottal közösen alapított cégeket, oly módon, hogy X. és XI. r. vádlott neve került bejegyzésre, a tényleges gazdasági tevékenységet azonban II. r. vádlott végezte ban I. r. vádlott élettársa, VI. r. vádlott segített a számlák megrendelők felé való eljuttatásában. A számlákat VIII. r. vádlott kérésére állították ki, az ellenértéket a megrendelő kft részéről ismeretlen személy átutalta a számlakibocsátó társaságok számlájára, onnan I. r. vádlott vette fel az összegeket, majd abból jutalékát levéve, a fennmaradó hányadot VI. r. vádlotton keresztül eljuttatta VIII. r. vádlottnak. IX. r. vádlott között folyamatosan szerzett be fiktív számlákat I. r. vádlottól az általa számla nélkül felvásárolt tollmennyiség legalizálására, illetve olyan fiktív számlákat is kért, amelyek mögött egyáltalán nem volt beszerzés. Az így kiállított több mint 200 db számla értéke több mint 736 millió forint volt. IX. r. vádlott a számlákat beállította a könyvelésébe és 126 millió forinttal csökkentette áfa fizetési kötelezettségét. Első nyilvános ülés. 19
20 Fórizs Ildikó 0630/ KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK Bíróság KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK fszt. 10. vádlott P.Z.T. ügy nyereségvágyból időpont november elkövetett emberölés óra bűntette Folytatódik a 2007-ben elkövetett emberöléssel vádolt román férfi tárgyalása Szakértők meghallgatásával folytatódik annak a 29 éves román férfinek a büntetőpere, akit egy 2007-ben elkövetett emberöléssel vádol a Főügyészség. A vádirat lényege szerint a vádlott május 4. napján Fülöpszálláson összeszólalkozott szállásadójával, aki közölte, hogy nem akarja tovább eltartani. A vádlott ekkor egy fejszével két alkalommal fejbe ütötte a sértettet azért, hogy a pénzét megszerezze. A sértett a bántalmazás következtében -koponyaűri sérülés következtében azonnal meghalt. A vádlott ezután a holttestet a tanya udvarán található kútba dobta, ruházatát pedig elégette. A sértettől egy mobiltelefont és 6.000,- forint készpénzt tulajdonított el. Ítélethirdetés decemberben várható. Dr. Sárközy Szabolcs elérhetőségek MISKOLCI TÖRVÉNYSZÉK Miskolci Törvényszék K. M. vádlott Halált okozó járművezetés Kazincbarcikai Járásbíróság tiltott átengedésének Kazincbarcika, Fő tér 41. Fszt/VI. tárgyalóterem bűntette és más bűncselekmény november 18. 8:30 óra Új büntetőügy tárgyalását kezdi meg a Kazincbarcikai Járásbíróság halált okozó járművezetés tiltott átengedésének bűntette és más bűncselekmény miatt az ellen a (férfi) vádlott ellen, aki a vádirati tényállás szerint júliusában Tardona belterületén ittas állapotban a tulajdonában lévő KTM motorkerékpár vezetését a - szintén ittas állapotban lévő - sértettnek átengedte, majd később egy beton villanyoszlopnak ütköztek. A baleset következtében a sértett olyan súlyos sérüléseket szenvedett, hogy a helyszínen életét vesztette. A Kazincbarcikai Járásbíróság az ügy tárgyalását november hó 18. napján 8:30 órától a fszt/vi. tárgyalóteremben kezdi meg. 20

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság