text: actio popularis adatvédelem adatvédelmi biztos mint indítványozó adó esedékessége adó végrehajtási eljárás adóamnesztia szabály adóbírság adóhátralék-megállapítási eljárás adókedvezmény adókötelezettség adókövetelés átruházása adólevonási jog adómentesség adóregisztrációs eljárás adósemlegesség elve adósságrendezési eljárás adószám adószám felfüggesztése adótartozás adótitok adózó jogai agrárkamarai biztos agrárkamarai rendszer átalakulása agrárpolitika agrártámogatás ajánlóív akadálymentesítés alapítvány alapítvány céljainak lehetetlenné válása alapítvány tulajdonhoz való joga alapjoggal való visszaélés alapjogi jogalanyiság alapjogi teszt alapjogi teszt és a törvényi tárgykör alapjogok alanyai alapjogvédelem védelmi szintje alaptörvénnyel való összhang előzetes vizsgálata alaptörvény-ellenesen működő képviselő-testület feloszlatása Alaptörvény emberképe Alaptörvény értelmezése tárgyában előterjesztett indítvány Alaptörvény közvetlen és közvetett hatálya Alaptörvény negyedik módosítása Alaptörvény visszaható hatálya Alaptörvényben biztosított jog sérelme (mint az alkotmányjogi panasz feltétele) Alaptörvényből eredő hatásköröknek az Európai Unió intézményeivel vagy más tagállamokkal való közös gyakorlása alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §) alapvető jogok biztosa helyetteseinek önállósága alapvető jogok biztosa mint indítványozó alkalmazási tilalom alkalmazási tilalom bírói kezdeményezés esetén alkalmazási tilalom bírói kezdeményezések esetén alkalmazási tilalom és a pro futuro megsemmisítés alkalmazási tilalom kimondásának feltételei alkotmány egységének és zártságának elve alkotmánybíráskodás Alkotmánybíróság határozatának kiegészítése Alkotmánybíróság korábbi határozatai felhasználhatósága Alkotmánybíróság korábbi határozatai felhasználhatóságának feltételei Alkotmánybíróság korábbi határozatainak felhasználhatósága alkotmánybírósági eljárás felfüggesztése alkotmánybírósági elvi vélemény alkotmánybírósági hatáskör-korlátozás alkotmánybírósági hatáskör korlátozása alkotmánybírósági hatáskör korlátozása a jogforrási hierarchia sérelmére hivatkozás esetén alkotmánybírósági hatáskör korlátozása a közösségi vámjog végrehajtása esetén alkotmánybírósági kormányzás alkotmányértelmezés alkotmányértelmezési szabályok alkotmányjogi panasz alkotmányjogi panasz eljáráson belüli áttérés más eljárásra alkotmányjogi panasz és a 180 napos határidő alkotmányjogi panasz és a határidők alkotmányjogi panasz és a jogsérelem alkotmányjogi panasz és a jogsérelem orvoslása alkotmányjogi panasz és áttérés más eljárásra alkotmányjogi panasz és az alkotmányossági felülvizsgálat határai alkotmányjogi panaszeljáráson belüli áttérés más eljárásra alkotmányjogi panasz, Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasz alkotmánymódosítás alkotmányossági felülvizsgálata alkotmányos büntetőjog alkotmányos identitás alkotmányos követelmény alkotmányossági felülvizsgálat alkotmányossági felülvizsgálat és a ténybíráskodás határai alkotmányozó hatalom alkotmányvédelem állam büntetőjogi monopóliuma állam és egyház különválasztása állam gazdasági szerepvállalása állam jogi személyisége állam semlegessége államadósság államalkotó tényező államcél állami monopólium állami nyilvántartás állami szervek érintettség állami szervek érintettsége (alkotmányjogi panasz eljárásban) államigazgatási jogkörben okozott kár állatkínzás általános egyenlőségi szabály általános nyugdíj általános szerződési feltételek egyoldalú módosítása analóg inzulin készítmények támogatása analógia anonimizálás anyagi igazságosság anyakönyvezés anyanyelvhasználat apasági vélelem ápolási díj ápolást végzők időskori támogatása árfolyamrés (devizaalapú hitelek esetében) ártatlanság vélelme átláthatóság átmeneti rendelkezések alkotmányossága átszervezés azonnali beszedési megbízás és a végrehajtható okirat csatolása banktitok bányaszolgalmi jog beavatkozás polgári perben beépülési parancs befektetési szolgáltató befektető-védelem bejelentési kötelezettség beruházási szerződés beszámítás betegek önrendelkezési joga bevándorlási kvóta bevett egyház biológiai sokféleség (biodiverzitás) bíró által elrendelt bizonyítás és a pártatlanság bíró fegyelmi felelőssége bíró kinevezése bíró kirendelése bíró szolgálati jogviszonyának megszűnése bírói függetlenség bírói függetlenség és a bírák javadalmazása bírói függetlenség garanciarendszere bírói függetlenség mint elmozdíthatatlanság bírói illetmény visszatartása bírói kezdeményezés elbírálásának feltételei bírói kezdeményezés elbírálásra alkalmatlanná válása bírói kezdeményezés okafogyottá válása bírói nyugdíj bírói nyugdíjkorhatár bírói pályázati rendszer bírói szolgálati jogviszony bírói tisztségből való felfüggesztés bíróra vonatkozó kizárási szabályok bírósághoz fordulás joga bírósági eljárás adatainak (határozatok) nyilvánossága bírósági felülvizsgálat bírósági gazdasági hivatal bírósági igazgatási modell bírósági jogkörben okozott kár bírósági szervezetrendszer bírósági szervezetrendszer átalakítása bírósági ügyteher bírság bizalomvesztés bizalomvesztés mint felmondás indoka bizonyítás bizonyítási eszközök bizonyítási rendszer bizonyítási teher bizonyítékok értékelése bizonyítékok felülmérlegelése biztonsági műveleti terület bűncselekmény egység büntetés-végrehajtás büntetés-végrehajtási intézet büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesülés büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesülés és az előzetes bírói mentesítés büntetőjogi szankciórendszer büntetőjogi vád büntetőpolitika bűnügyi költség bűnügyi nyilvántartás bűnügyi nyilvántartás és a biometrikus adatok bűnügyi nyilvántartás és a személyes adatokhoz való jog bűnügyi nyilvántartás és az arcképmás casus nocet domino elve cégeljárás cégnévhasználat chilling effect clausula rebus sic stantibus elve család alkotmányos fogalma családi pótlék cselekvőképesség cselekvőképesség korlátozása cselekvőképtelenség csődeljárás delegált jogalkotás demokrácia demokratikus közvélemény demokratikus legitimáció demokratikus társadalomban szükségesség tesztje dermesztő hatás (chilling effect) devizaárfolyam változásai devizahitel szerződések devizahitelek diákhitel diszkrecionális döntési jogkör diszkrimináció tilalom mint egyenlő bánásmód követelménye diszkriminációtilalom dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység folytatása dohányzás döntés végrehajtásának felfüggesztése egészséges környezethez való jog egészséges környezethez való jog és az elért védelmi szint csökkentésének tilalma egészségügyi adatok védelme egészségügyi alapellátás egészségügyi ellátórendszer egészségügyi önrendelkezési jog egyéni jogérvényesítés egyenlő bánásmód és az azonos neműek közötti párkapcsolat egyenlő bánásmód távhőszolgáltatók és távhőtermelők között egyenlő bánásmód vagyoni helyzet vonatkozásában egyenlőség általános egyenlőségi szabály egyenlőség mint általános egyenlőségi szabály egyenlőség mint bíróság előtti egyenlőség egyenlőség mint egyenlő bánásmód követelménye egyenlőség mint esélyegyenlőség egyenlőség mint törvény előtti egyenlőség egyesülési jog egyesülési jog és a köztestületek egyesülési jog és az érdek-képviseleti célú szerveződések egyetemleges felelősség egyeztetési kötelezettség elmaradása egyezség egyház állami elismerése egyházi fenntartó egyházi státusz állami elismerése egyházi támogatás egységes joggyakorlat sérelme együttműködési kötelezettség együttműködő terhelt elbirtoklás elektronikus hírközlés elektronikus kézbesítés élelmiszerlánc-felügyeleti díj elért védelmi szint csökkenésének tilalma elért védelmi szint csökkentésének tilalma életfogytiglani szabadságvesztés élethez és egészséghez való jog élettársi kapcsolat élettársi kapcsolat, bejegyzett élettársi kapcsolat azonos nemű párok esetén élettársi kapcsolat, bejegyzett élettársi kapcsolatban élőkre vonatkozó öröklési szabályok életvitelszerű közterületi tartózkodás elévülés elfogultsági kifogás eljárást befejező döntés ellátás visszautasításához való jog elnehezedési klauzula élő jog élő végrendelet elővásárlási jog előzetes döntéshozatali eljárás előzetes fogvatartás előzetes letartóztatás előzetes normakontroll eljárás emberi méltósághoz való jog emberi méltósághoz való jog ellátási igényt megalapozó funkciója emberi méltósághoz való jog jogi személy kapcsán emberi méltósághoz való jog mint általános cselekvési szabadság emberi méltósághoz való jog mint általános cselekvési szabadság (önrendelkezési jogként illetve általános személyiségi jogként) emberi méltósághoz való jog mint általános cselekvési szabadság (önrendelkezési jogként, illetve általános személyiségi jogként) emberi méltósághoz való jog mint testi-lelki integritáshoz való jog emberiség elleni bűnök embertelen, megalázó bánásmód vagy büntetés engedélyes építési szabályzat építésrendészeti bírság építésügyi hatósági hatáskör építményadó érdemi döntés érdemi döntés közigazgatási eljárásban érdemi döntés végrehajtási eljárásban érdemi, vagy az eljárást befejező döntés érdemi, vagy az eljárást befejező döntés végrehajtási eljárásban erdőgazdaságok erdőingatlanok forgalomképtelensége érintettség a jogszabály egésze vonatkozásában érintettség választási eljárásban érintettség (alkotmányjogi panasz eljárásban) érintettség (alkotmányjogi panasz eljárásban) választási eljárásban érintettség, az Országos Választási Bizottság elnökének érintettsége érintettség, egyesület érintettsége érintettség, Nemzeti Adó- és Vámhivatal érintettsége érintettség, önkormányzatok érintettsége érintettség, párt érintettsége érintettség, potenciális érintettség érintettség, szakszervezet érintettsége érintettség, választási iroda érintettsége értesítési kötelezettség érvényességi kritériumok és gondoskodáshoz való joga esélyegyenlőség ésszerűségi teszt észszerűségi teszt etnobiznisz euróövezet európai bűnügyi együttműködés európai elfogatóparancs Európai Unió alapító szerződései Európai Unió alapító szerződésein nyugvó végrehajtási kötelezettségek (másodlagos jogi aktusok) Európai Unióhoz való csatlakozás eutanázia ex gratia jellegű juttatás F fegyelmi eljárás fegyverek egyenlőségének elve felelősségbiztosítás felfüggesztő végzés felhatalmazás közjogi érvénytelenség felhatalmazó rendelkezés alkotmányossága felhatalmazó rendelkezés hiánya feljelentési jog felmentés felmondási jog felmondási védelem felnőttképzés felszámolási eljárás felszámolók névjegyzéke felügyeleti bírság felülellenőrzési eljárás felülvizsgálati eljárás fennmaradási engedély fenntartható fejlődés fenntartható költségvetési gazdálkodás elve flash mob (villámcsődület) flashmob (villámcsődület) foglalkozás szabad megválasztásához való jog foglalkozástól való eltiltás foglyul ejtett közönség fogvatartottak fogvatartottak egészségügyi önrendelkezési joga fogvatartottak elhelyezése fogvatartottak jogai és kötelességei fogyasztói kölcsönszerződés fogyasztóvédelem fogyatékkal élő személyek jogai fogyatékosság fogalma forgalmi érték földbizottság földgázelosztási díj földhasználati jog földvédelmi bírság fővárosi közgyűlés megválasztása frakcióalakítási jog funkciómegosztás elve gazdálkodó szervezet gazdasági-pénzügyi válság gazdasági alkotmány Gazdasági és Pénzügyi Unió gazdasági társaság gázmérő generálklauzula gondnokság gyermek jogellenes külföldre vitele gyermek megfelelő testi szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való joga gyermek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való joga gyermek mindenek felett álló érdeke gyermekgondozási díj gyógyszerek támogatása győztes kompenzáció gyülekezéshez való jog gyülekezéshez való jog és az előzetes bejelentés kötelezettség gyűlöletkeltés hajléktalan ellátás formái hajléktalanság hallgatói szerződések hallgatói szerződések és a munka és foglalkozás szabad megválasztásához való jog hallgatói szerződések és a művelődéshez való jog hallgatói szerződések kormányrendeleti szintű szabályozása halmazati büntetés hamis vád használati jog haszonbérleti szerződés haszonélvezeti jog hatalom kizárólagos birtoklása hatalommegosztás elve hatályba léptető rendelkezés határozott kérelem (mint az indítvánnyal szembeni követelmény) hatáskör-korlátozás hatásköri összeütközés hatásvizsgálat hatékony bírói jogvédelem hatékony jogorvoslat hátrányos megkülönböztetés tilalma házasság és család védelme házasság intézményvédelmi oldala házasság védelme házasságon kívül született gyermek háziorvosi ellátás hegybíró hegyközség helyi önkormányzás helyreigazítás hiánypótlás hitelezői követelés hontalanság hulladék kivételének szankcionálása hulladékkezelési közszolgáltatási díj időbeli hatály igazgatási szolgáltatási díj igazságtétel illeték illeték fizetési kötelezettség illetékmentesség illetményeltérítés illetve általános személyiségi jogként) immunitás in dubio pro libertate elve in dubio pro reo elve indítvány kiegészítése, visszavonása indítványhoz kötöttség indítványozói jogosultság indokolási kötelezettség információs önrendelkezési jog információszabadság ingatlan-nyilvántartás ingatlan-nyilvántartást eljárás ingatlan-nyilvántartást érintő jogorvoslatok ingatlan-nyilvántartást érintő törlési kereset internetes szolgáltatások intézményvédelmi kötelezettség iparűzési adó iratbetekintési jog iskolaérettségi vizsgálat iskolai szegregáció iskolakerülés iskolakerülés és a rendőri intézkedés iskolaválasztás ítélt dolog ítélt dolog (res iudicata) ítélt dolog (res iudicata) az átmenetiség vonatkozásában ius cogens jegyellenőr felé történő adatközlési kötelezettség jegyző jelnyelv jelzálogjog jó erkölcs jó hírnév védelme jogalkotás rendje jogalkotási felhatalmazás jogalkotó szándéka jogállami átmenet jogállamiság jogállamiság, formális jogállamiság jogbiztonság jogbiztonság és normakollízió jogbiztonság mint a bűnüldözés kockázat-megosztási elve jogbiztonság mint a joggyakorlat egységének biztosítása jogbiztonság mint a közhatalom törvény alá rendeltsége jogbiztonság mint időszerűség jogbiztonság mint jogalkotói hatalommal való visszaélés jogbiztonság mint jogsérelem alapja jogbiztonság mint kellő felkészülési idő jogbiztonság mint közhatalom törvény alá rendeltsége jogbiztonság mint normavilágosság jogbiztonság mint szerzett jogok védelme (bizalomvédelem elve) jogbiztonság mint visszaható hatályú jogalkalmazás tilalma jogbiztonság mint visszaható hatályú jogalkotás tilalma jogegyenlőség jogegység jogegységi eljárás jogegységi határozat alkotmányossági felülvizsgálata jogerő jogerős határozattal befejezett szabálysértési eljárás felülvizsgálata jogforrási szint jogforrás, alaki jogforrás jogforrás, anyagi jogforrás Joggal a Demokráciáért Bizottság joggal való visszaélés jogharmonizációs záradék joghatóság alóli mentesség joghoz kötöttség elve jogi képviselet jogi segítségnyújtás jogképesség jogorvoslat kimerítése jogorvoslat kimerítése és a felülvizsgálati eljárás jogorvoslat kimerítése választási eljárásban jogorvoslathoz való jog jogorvoslathoz való jog a választottbírósági ítéletek ellen jogorvoslathoz való jog választási eljárás során jogos védelem jogszabály átmeneti rendelkezési jogszabály hatálybalépésének felfüggesztése jogszabály hatályon kívül helyezése jogszabály megsemmisítésének hatásai jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének alkotmányossági vizsgálata jogszabályi hierarchia jogszabályok köre jogutód nélküli megszűnés jogutódlás jóhírnév védelme jövedéki bírság jövedéki termék jövedelem fogalma jövő nemzedékek országgyűlési biztosának indítványozói jogosultsága jubileumi jutalom kábítószer kamara kamara mint köztestület kamarai hozzájárulás kamarai kényszertagság kampánycsend kampányfinanszírozás kárfelelősség kárpótlás karrier típusú (zárt) közszolgálati rendszer kártalanítás kártalanítás jogellenes fogvatartás miatt kártérítés kegyelem kényszer-törlési eljárás kényszer-végelszámolási eljárás kényszerintézkedés kényszertagság képmáshoz való jog képviselet kereshetőségi jog keretdiszpozíció keretkitöltő szabály késedelmi pótlék kétharmados törvény kétoldalú nemzetközi megállapodás kétszeres értékelés tilalma (ne bis in idem) kettős adóztatás kézbesítési vélelem kezelői jogok kiadmányozás kiegyensúlyozott tájékoztatás elve kihágás kínzás embertelen megalázó bánásmód vagy büntetés tilalma kínzás, embertelen, megalázó bánásmód vagy büntetés tilalma kirívóan közösségellenes magatartások szankcionálása kisajátítás kisebbségi identitásvállalás kisebbségi nyelvhasználat kisebbségi önkormányzatok kizárt tárgykörök kollégiumi vélemény alkotmányossági felülvizsgálata kollektív jog kollektív szerződés kommentek tartalmáért való felelősség kommunista diktatúrából a demokráciába való átmenet kommunista és nemzeti szocialista rendszerek bűneinek tagadása kompenzációs lista koncesszió konvergencia-kritériumok korábbi alkotmánybírósági határozatok hatályon kívül helyezése korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetése kormány jogalkotói hatásköre kormány utólagos normakontroll indítványa kormánytisztviselők indokolás nélküli felmentése kölcsönös elismerés elve kölcsönösség elve kölcsönszerződés semmissége költségvetési fegyelem költségvetési törvény fogalma környezetvédelem (környezetvédelmi jog) környezetvédelmi engedély környezetvédelmi vagyonkezelés köteles rész kötelezettségszegési eljárás kötelező adatkezelés kötelező életfogytiglani szabadságvesztés kötelező felfüggesztő végzés kötelező jogi képviselet követelések kielégítése közalapítvány megszüntetése közalkalmazotti jogviszony közbeszerzés közbiztonság közélet tisztasága közéleti szereplő közéleti szereplő bírálhatósága közéleti vita teszt közérdek közérdek mint a tulajdon korlátozásának alapja közérdekű adatok és a döntés-előkészítő adatok közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog és a döntés-előkészítő adatok közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog és a közérdekből nyilvános adat közérdekű cél közérdekű igényérvényesítő érintettsége közérdekű kereset közerkölcs közfeladat közfeladatot ellátó szerv közfoglalkoztatási jogviszony közforgalom közgyógyellátás közhatalmi jogosítvány közhatalom demokratikus legitimációja közhatalom gyakorlásának korlátai közhatalom gyakorlásának korlátai demokratikus legitimációja közhatalom magánosítása közhitelesség közhivatal viseléséhez fűződő jog közigazgatási bíráskodás közigazgatási határozat közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata közigazgatási határozat jogszabály általi hatályon kívül helyezése közigazgatási jogkörben okozott kár közigazgatási szankciók közjegyzői jogszolgáltatás közjegyzői nyugdíjkorhatár közjó közjogi érvénytelenség közjogi érvénytelenség a Házszabály megsértése kapcsán közjogi érvénytelenség érvényes, de nem hatályos felhatalmazás miatt közjogi érvénytelenség és a felhatalmazás kérdése közjogi szervezetszabályozó eszköz alkotmányossági felülvizsgálata közjogi szervezetszabályozó eszköz alkotmányossági vizsgálata közkegyelem közlekedés közlekedés biztonsága közlekedés közúti közlekedés közlekedéshez való jog közlevéltári anyag közművelődéshez való jog köznyugalom közokirattal való visszaélés közös tulajdon megszüntetése közösségek méltósága közösségellenes magatartások közösségi jog közösségi jog elsőbbségének elve közösségi jog és a fenntartott szuverenitás vélelme közösségi jog és a megerősített együttműködés közösségi jog és az alapjogi fenntartás közösségi jog és az ultra vires aktusok közösségi versenyjog közpénzek közpénzek nyilvánossága központi névjegyzék közrend védelme köztársasági elnök egyéni kegyelmezési jogköre köztársasági elnök „őrködő” funkciója köztársasági elnöki vétó közteher közteherviselés közteherviselés, arányos közteherviselés közterület-használat közterület elnevezése közterület fogalma közterület használati megállapodás közterület rendeltetése közterület területi besorolása közterületen való életvitelszerű lakhatás szankcionálása köztestület köztisztviselői alapilletmény megállapítása köztisztviselői jogviszony jellemzői köztisztviselői minősítés köztisztviselői teljesítményértékelés köztisztviselők indokolás nélküli felmentése köztulajdon közúti közlekedési nyilvántartás közügyek megvitatása közvád és magánvád különbségei közvélemény-kutatási adatok nyilvánosságra hozatala közvetett horizontális hatály közvetítői eljárás közvetítői tevékenység közvetlen hatalomgyakorlás közvetlenül hatályosuló norma közszereplő közszereplő bírálhatósága közszolgálati jogviszony közszolgálati jogviszony megszűnése közszolgáltatásokhoz való hozzáférés Kúria elnökével szemben támasztott követelmények külföldi jogforrások felhasználása külföldről támogatott szervezetek nyilvántartási kötelezettsége különadó külszolgálat lakástakarékpénztár lakhatáshoz való jog lakóépület hőszigetelése Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettese megbízatásának megszűnése lelkiismereti és vallásszabadsághoz való jog lelkiismereti szabadság levélben szavazás lex specialis lőfegyver használata magán- és családi élethez való jog magánlakás sérthetetlensége magánnyomozói tevékenység folytatása magánokirat magánszféra védelme magántitok magántitok és üzleti titok magánút magánvádló Magyar Tudományos Akadémia elnökének állásfoglalása a nemzetiségek kérdésében Média- és Hírközlési Biztos médiaszolgáltató Médiatanács elnökének megbízatása médiatartalom-szerkesztés szabadsága megdönthetetlen vélelem megélhetési minimum meghatalmazás szabályszerűsége megismételt eljárás megújuló energia megváltozott munkaképességű személyek megváltozott munkaképességű személyek ellátása méltányolható közérdek méltatlanság menedékjog menekültügy mentelmi jog felfüggesztése mentesülés (és mentesítés) mérlegelési jog miniszter rendeletalkotási joga minősített adatok minősített adattal való visszaélés minősített többség MNB határozat monopólium mozgáskorlátozott személyek mozgáskorlátozott személyek részére nyújtott támogatás mozgóbolt mögöttes felelősség mögöttes felelősség gazdasági társaság esetén mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség a kormány indítványa kapcsán mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség a sztrájkjog területén mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség alapvető jogok biztosának indítványában munkaerő-kölcsönzés munkához és foglalkozáshoz való jog munkához és foglalkozáshoz való jog mint munka és foglalkozás szabad megválasztása munkához és foglalkozáshoz való jog mint munka és foglalkozás szabad megválasztásához való jog munkajogviszony munkanélküliség munkaügyi jogvita munkavédelem műhiba művelési ág átvezetése művelődéshez való jog művészeti szabadság Natura-2000 Natura 2000 negatív diszkrimináció negyedik módosítás nem vagyoni kártérítés nemi erkölcs elleni bűncselekmény nemperes eljárás nemzetbiztonsági ellenőrzés nemzetbiztonsági érdek nemzetbiztonsági kockázat nemzetbiztonsági szolgálatok Nemzeti Együttműködési Alap Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Nemzeti Földalap nemzeti jelképek védelme Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság nemzeti vagyon nemzetiségek elismerésével kapcsolatos eljárás nemzetiséghez tartozók önrendelkezési joga nemzetiségi hovatartozás megvallása nemzetiségi jogok nemzetiségi önkormányzat nemzetiségi választói névjegyzék nemzetközi jog általánosan elismert szabályai nemzetközi jog általánosan elismert szabályai (ius cogens) nemzetközi jog és a belső jog összhangja nemzetközi jogi kötelezettség feltételes jellege nemzetközi szerződés nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazás nemzetközi szerződés ratifikálása nemzetközi szerződés végrehajtása nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálata népi kezdeményezés népirtás népszámlálás népszámlálás nemzetiségi adatainak választási célú felhasználása népszavazás kezdeményezéséhez való jog népszavazási eljárás népszavazási kérdés hitelesítése alkotmánybírósági felülvizsgálata népszavazási kérdés hitelesítése és a párhuzamossági moratórium népszavazási kérdés hitelesítése és a tiltott tárgykörök népszavazáson való részvétel joga népszavazáson való részvétel joga és az aláírásgyűjtéshez való jog népszuverenitás névhez való jog névjog normatív határozat növényvédelmi bírság nullum crimen sine lege elve nyelvtani hibák nyilvános pályáztatás nyilvános tárgyalás nyomozási bíró nyomozati irat nyugdíj és a biztosítási elem nyugdíj jogosultság nyugdíj jogosultság rendszer nyugdíjjogosultság nyugdíjkorhatár nyugdíjrendszer nyugellátási rendszer objektív felelősség obstrukció oktatáshoz való jog oktatáshoz való jog intézményvédelmi oldala Oktatási Hivatal oktatási ombudsman oktatási reform olimpiai járadék Operaház átvilágításáról szóló jelentés nyilvánossága Országgyűlés határozatának normatív jellege Országgyűlés rendészeti és fegyelmi jogköre Országgyűlés szervezetalakítási szabadsága Országgyűlés törvényhozó hatásköre országgyűlési bizottságok országgyűlési képviselők beszédjoga országgyűlési képviselők egyenlősége országgyűlési képviselők mentelmi joga országgyűlési képviselők részvétele a demokratikus hatalomgyakorlásban országgyűlési képviselők ülésről való kizárása és tiszteletdíj-csökkentése országgyűlési rendkívüli ülés(szak) Országos Bírói Hivatal (OBH) elnökének az eljáró bíróság kijelölésére vonatkozó döntése Országos Bírói Hivatal (OBH) elnökének hatáskörei Országos Bírói Hivatal (OBH) elnökének helyettesei Országos Bírói Tanács (OBT) Országos Környezetvédelmi Tanács országos népszavazás kezdeményezéséhez való jog országos népszavazáson való részvételhez való jog országos népszavazáson való részvételhez való jog alanya országos népszavazáson való részvételhez való jog és az aláírásgyűjtéshez való jog orvosi titok osztalék óvadék óvodai nevelés óvodai nevelés kezdő korhatárának leszállítása önálló szabályozó szerv vezetője önkéntes katonai szolgálat önkényuralmi jelképek használata önkormányzás joga önkormányzat adó-megállapítási joga önkormányzat alkotmányos működése önkormányzat bevételei önkormányzat feladatai önkormányzat szervezetalakítási szabadsága önkormányzat törvényességi felügyelete önkormányzat tulajdona önkormányzat tulajdonjogának és fenntartói jogainak államra szállása önkormányzati alapjogok önkormányzati rendelet Alaptörvénybe ütközése önkormányzati rendelet jogszabályba ütközésének kérdése önkormányzati rendeletalkotás önkormányzati vagyon jogellenes felhasználása önkormányzatok érintettsége önkormányzatok érintettsége (alkotmányjogi panasz eljárásban) önrendelkezési jog önrendelkezési jog a különböző együttélési formák vonatkozásában önrendelkezési jog mint jogalanyisággal rendelkező szervezetek cselekvési autonómiája önvádra kötelezés tilalma öregségi nyugdíj öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege örökléshez való jog öröklési rend összbüntetés összehasonlító jogi érvek használata összevont telepítési eljárás (építésügyi hatósági eljárásban) ösztöndíjszerződés özvegy nyugdíj özvegyi jog pacta sunt servanda parkolás valamint az üzembentartó és a szolgáltató közötti viszonya parkolási díj parkolási jogviszony jellege parkolási tárgyú önkormányzati rendelet parlagfű-mentesítés parlamentáris kormányforma párt érintettsége pártatlanság passzív választójog pedagógusok minősítési rendszere pénznyerő automaták használata pénznyerő automaták üzemeltetési engedélye pénznyerő automaták üzemeltetési engedélye szabályozási előzmények pénzügyi lízing pénzügyi szolgáltatás per felfüggesztése perbeli jogképesség perbeli képviselet perbevonás perfüggőség perköltség perújítás petíciós jog piac befolyásolás tilalma piacbefolyásolás tilalma piacgazdaság pihenéshez, szabadidőhöz és fizetett szabadsághoz való jog pluralizmus polgári engedetlenség polgári perrendtartás polgármester politikai hirdetések közzététele politikai párt politikai reklámok közzététele potenciális érintettség pótmagánvád pótmagánvádas eljárás pótszabadság pozitív diszkrimináció praxisjog preambulum pro futuro megsemmisítés prostitúció Quaestor károsultak kárrendezése rágalmazás rasszizmus elleni küzdelem rehabilitáció rehabilitációs ellátás rehabilitációs járadék reklámadó reklámtáblák elhelyezésének korlátozása rendeltetésszerű használat rendeltetésszerű joggyakorlás rendkívüli felmondás rendkívüli jogorvoslat rendőri intézkedés jogszerűsége rendőrképmás rendőrök képmáshoz való joga res iudicata rokkantsági ellátás rokkantsági ellátások rokkantsági nyugellátási rendszer rokontartás, szülőtartás sajátos nevelési igényű gyermek sajtószabadság sajtótermék sajtótermékek felügyeletét ellátó szerv salátatörvény sarkalatos törvény semleges állam semmisségi törvény (a 2006 őszi tömegoszlatások kapcsán) stabilitás statisztikai célú adatgyűjtés szabad bizonyítás elve szabad mandátum elve szabad mozgáshoz való jog szabad orvosválasztáshoz való jog szabad választások szabadalmi ügyvivő szabadsághoz és személyes biztonsághoz való jog szabadságvesztés végrehajtás felfüggesztése szabadságvesztés végrehajtása szabadságvesztés végrehajtása felfüggesztése szabadságvesztés végrehajtásának elhalasztása szabálysértés szabálysértés eljárás szabálysértés jogintézménye általában szabálysértési eljárás fiatalkorúakkal szemben szabálysértési eljárás gyermek igazolatlan hiányzása miatt szabálysértési elzárás fiatalkorúakkal szemben szabálysértési szankciók az EJEB gyakorlatában szabálysértési szankciórendszer szabálysértés, kriminális szabálysértés szakértő másolat készítési joga szakértői bizonyítás szakhatósági állásfoglalás szakmunkásképzés szakszervezet érintettség szakszervezet érintettsége szakszervezeti jogosultságok szakszervezeti tisztségviselő szaktanácsadói szerződés szekularizált állam személyes adatok védelméhez való jog személyes adatok védelméhez való jog az egészségügyi adatok vonatkozásában személyes adatok védelméhez való jog és a célhoz kötöttség személyes adatok védelméhez való jog és a képi megfigyelés személyes adatok védelméhez való jog és a készletező adatkezelés tilalma személyes adatok védelméhez való jog és az adatbiztonság személyes adatok védelméhez való jog és az adatelv/iratelv megkülönböztetése személyes adatok védelméhez való jog mint információs önrendelkezési jog személyes adatok védelméhez való jog pénzintézetek által kezelt adatok kapcsán személyes választási regisztráció személyi jövedelem adó 1% személyi térítési díj személyiadat- és lakcímnyilvántartás személyiségi jogok szerencsejáték szolgáltatás üzemeltetése szervezet-átalakítás szervezett bűnözés szerződésátruházás szerződési szabadság szerződési szabadság és a jogalkotói beavatkozás szerződési szabadság és a szerződés érvénytelensége szerződési szabadság és az egyoldalú szerződésmódosítás szerződési szabadság közérdekből történő korlátozása szerződést biztosító mellékötelezettség szerzői jogdíj szerzői jogok szexuális bűncselekmény szociális biztonsághoz való jog szociális rászorultság szokásjog szólásszabadság szolgálati járandóság szolgálati jogviszony szolgálati jogvita szolgalmi jog szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűsége szolgáltatásnyújtás szabadsága szolidaritási sztrájk szomszédjogok szoros tartalmi összefüggés szövetkezet szövetkezeti hitelintézet sztrájk és az egyeztető eljárás sztrájk gyakorolhatóságának szabályai sztrájkjog gyakorlására jogosultak köre sztrájkjog korlátozása szubszidiaritás elve szuverenitás szuverenitás-transzfer szülési szabadság szülő joga (a nevelés megválasztásához) szülői kötelezettségek T tagi kölcsönszerződések tagi kölcsönszerződések érvényessége tájékoztatási kötelezettség takarékszövetkezet támogatási szerződés tanítási nap tankönyvellátás tankötelezettség tanulás szabadsága tárgyalás tartása társadalombiztosítás társadalombiztosítási jogviszony társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagi kifizetés társadalomra veszélyesség társasbíráskodás elve társasház működése tartalom szerinti elbírálás elve tartásdíj távhőszolgáltatás távhőszolgáltatás díja távollévő terhelt telekadó telekalakítási eljárás telekalakítási engedély telki szolgalom terhelt távolléte a büntetőeljárás alatt (távollétes eljárás) termőföld termőföldre alapított haszonélvezeti jog Terrorelhárító Központ (TEK) terrorizmus testi és lelki egészséghez való jog tisztességes eljáráshoz való jog tisztességes eljáráshoz való jog mint contra legem jogalkalmazás tilalma tisztességes eljáráshoz való jog mint ésszerű határidőn belüli döntéshez való jog tisztességes eljáráshoz való jog mint független és pártatlan bírósági eljáráshoz való jog tisztességes eljáráshoz való jog mint hatékony bírói jogvédelem tisztességes eljáráshoz való jog mint hatékony bírói jogvédelem (bírósághoz fordulás joga) tisztességes eljáráshoz való jog mint indokolt bírói döntéshez fűződő jog tisztességes eljáráshoz való jog mint indokolt bírói döntéshez való jog tisztességes eljáráshoz való jog mint pártatlan bírósági eljáráshoz való jog tisztességes eljáráshoz való jog mint tárgyaláshoz való jog tisztességes gazdasági verseny tisztességes hatósági eljáráshoz való jog tisztességtelen szerződési feltétel tisztességtelen szerződési feltételek titkos információgyűjtés titkos információgyűjtés engedélyhez kötése titokfelügyeleti eljárás titokvédelem tolmácsolás továbbhatás (jogszabályi rendelkezések estében) történeti alkotmány vívmányai történeti értelmezés törvény előtti egyenlőség törvényes bíróhoz való jog (törvényes bírótól elvonás tilalma) törvényes öröklés törvényes öröklés azonos nemű párok esetén törvényes vád trafik üzemeltetése transznemű személyek jogai tudományos kutatás szabadsága tulajdonhoz való jog tulajdonhoz való jog és a váromány tulajdonhoz való jog és a védjegyoltalom tulajdonhoz való jog és az elkobzás tulajdonhoz való jog többletfizetési kötelezettségek kapcsán uniós jog uniós jog mint a jogsérelem alapja utaló szabály utólagos normakontroll ügyáthelyezés ügyelosztási rend ügyész alkotmányos jogállása ügyész igazságszolgáltatási és közvádlói funkciója ügyész közvádlói jogosultsága ügyész polgári perbeli szerepe ügyészi felügyelet az egyházak törvényes működése felett ügyészség ügyészség alkotmányos jogállása ügyészség igazságszolgáltatási és közvádlói funkciója ügyészség közérdekvédelmi feladatai ügyészség polgári perbeli szerepe ügyféli jogok ügyvédi hivatás ügyvédi hivatás jellege ügyvédi kamarai tagság ügyvédi költség ügyvédi tevékenység szüneteltetése ügyvédi titok üzleti titok vád módosítása vádelv vádirat vagyongyarapodási eljárás vagyoni értékű jog vagyonmérleg választás közvetlensége választási bizottság tagjainak tiszteletdíja választási gyűlés választási kampány választási plakát választási regisztráció választási rendszer választások során alkalmazott bírság választások tisztasága választói névjegyzék választójog választójog egyenlősége választójog gyakorlásának feltétele választójog mint alapjog választójog titkossága választójogból való kizárás választójoggal rendelkező személyek köre választókerületek arányossága választottbírósági döntések alkotmányossági felülvizsgálata választottbírósági eljárás választottbírósági eljárás alkotmányossági felülvizsgálata választottbírósági kikötések vállalkozáscsoport vállalkozáshoz való jog vallási egyesület vallási tevékenységet végző szervezet vallásszabadság vallomás megtagadása védelemhez való jog védelemhez való jog és a terhelti jelenlét védelemhez való jog és a védői jelenlét védjegy védőoltás végelszámolás végintézkedés végkielégítések különadója végrehajtás felfüggesztése végrehajtási eljárás végrehajtási jog végrehajtási kifogás végrehajtási záradék végrehajtható okirat végrendelet végtörlesztés vegyes jellegű (közjogi és magánjogi elemeket tartalmazó) szerződés véleménynyilvánítási szabadság véleménynyilvánítási szabadság és a gazdasági reklámtevékenység Velencei Bizottság vények adattartalma verseny szabadsága versenyfelügyelet vételi jog vezetékjog vezető tisztség viseléséből való kizárás vezetői megbízatás idő előtti megszűntetése vidékfejlesztési stratégia villamos energia kötelező átvételi ára (KÁT) visszaható hatályú jogalkotás visszalépés tilalma (non-derogation) viszonosság vízjog vízmérő vízum Williams szindróma zajvédelem zálogjog zárószavazás előtti módosító javaslat zavarás „demokratikus társadalomban szükségesség” tesztje

matches:
bíróság
in dubio
in dubio
Kúria
Bíróság
bíróság


text:
10/2017. számú közigazgatási elvi határozat | K Ú R I A
10/2017. számú közigazgatási elvi határozat
A pénzügyi intézmény szanálási eljárásának elrendelése mellett az eljárás során alkalmazott egyes szanálási intézkedéseknek, azaz végső soron az eljárás egészének is teljesíteni kell a Szantv. 17.§ (5) bekezdés szerint elvárt szükségességet és arányosságot. A szanálási eljárás jogerős megszűnését követően az intézménnyel, és a Standstill megállapodásban vele szerződéses kapcsolatban álló felperesekkel szemben az alperes nem gyakorolhat Szantv. 85.§ szerinti kiegészítő jogosultságot.
[2014. évi XXXVII. tv. 16. §, 17. §, 85. § ]
[1] Alperes 2014. december 18. napján rendelte el az M. Bank Zrt. (a továbbiakban: Hitelező) szanálási eljárását a pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló 2014. évi XXXVII. tv. (a továbbiakban: Szantv.) alapján.
[2] Az I. rendű felperes, mint hitelfelvevő, a II. rendű felperes, mint kezes, valamint a Hitelező 2013. szeptember 13-án kötötték meg a Standstillt (Megállapodást). A felek abban egyeztek meg, hogy megkísérlik a 4. számú mellékletében felsorolt ingatlanokat együttesen, legalább minimum áron értékesíteni, ahol az értékesítés során az 1. számú melléklet szerinti Értékesítési protokollnak megfelelően járnak el. A nettó vételár 85%-át a felperesek a Hitelező javára engedményezték azzal, hogy azt a felperesek kötelezettségeinek törlesztésére/előtörlesztésre fordítja.
[3] Az alperes a H-SZN-I–26/2015. számú, 2015. szeptember 9-én kelt határozatával, az Szantv. 85. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kiegészítő szanálási jogosultság alkalmazásával a rendelkező rész I. pontjában módosította a Standstill fogalom meghatározásainak 1.1. pontját, a II. pontban törölte az 5., 6., 11.1. és 12.4. pontjait, a III. pontban módosította a 3.4. pontot, a IV. pontban módosította a 4.2. pontot. Az V. pontban törölte az Értékesítési protokoll 3.3. második mondatát, a 3.5., 4.4. és 4.5. pontjait. A VI. pontban alperes úgy rendelkezett, hogy ezen rendelkezések 2015. szeptember 8-ával hatályosak, a VII. pont szerint a Standstill határozattal nem érintett rendelkezései változatlan tartalommal maradnak érvényben és hatályban. A VIII. pontban kötelezte a Hitelezőt, hogy a Standstill 4. számú mellékletében felsorolt ingatlanok tekintetében csak az alperesi határozattal módosított Standstill feltételeknek megfelelő értékesítési megállapodást hagyhat jóvá.
[4] A határozat indokolásának II. pontjában alperes megállapította, hogy a Szantv. 16. § (2) bekezdés f) pontjában megfogalmazott céllal szemben a Standstill a Hitelezőre indokolatlanul hátrányos kikötéseket tartalmaz, amelyek nem felelnek meg az okszerű, racionális gazdálkodás követelményének, a pénzügyi piacon szokásos feltételeknek. A Standstill alapján történő ingatlanértékesítés 9,8 milliárd forintos veszteséget okozna a szanálás alatt álló tartós életképességét visszaállítani szándékozó Hitelező számára. Az okozott veszteség jelentős mértékben rontja a szanálási intézkedések hatékonyságát, figyelemmel arra, hogy a Hitelező követeléseinek fedezetéül szolgáló ingatlanoknak a Standstill szerinti értékesítése a Hitelező fenn maradó értékét jelentősen csökkentené. A Standstill alkalmazása sérti az ügyfelek pénzeszközeinek és vagyonának védelmét: valamint a betétesek és befektetők bizalmának fenntartására vonatkozó szanálási célok érvényre juttatását, egyrészről a Hitelező megnövekedett veszteségére tekintettel, másrészről a Hitelező iránti bizalom várható meggyengülése következtében, ha a betétesek, befektetők azzal szembesülnek, hogy a Hitelező által kihelyezett hitelkövetelés megtérülésén a Hitelező jelentős, a szokásos piaci feltételek alkalmazása mellett egyébként elkerülhető vagy csökkenthető veszteséget szenved el. Hivatkozott a Szantv. 16. § (4) bekezdés b) pontjára.
[5] Az indokolás III. pontja az alperes Szantv. 85.§ (1) bekezdés f) pontján és 85.§ (2) bekezdésén alapuló eljárási jogosultságát rögzítette.
[6] A IV. pont a Standstill egyes, a határozat rendelkező részében törölt, vagy módosított pontjaira vonatkozó tételes indokokat tartalmazza, ismételten a betétesi és befektetői bizalom fenntartására hivatkozva. A Fogalom meghatározások 1.1. módosított pontja kapcsán kifejtette, az „MKB Kielégítés” fogalom a Standstill szerint 85%, azaz a Hitelező rendelkezésére álló ingatlanfedezetének ellenértékét sem szolgálja. A Szantv. 16.§ (4) bekezdés b) pontja szerinti cél csak úgy érhető el, ha az „MKB Kielégítés” a fedezetül szolgáló ingatlan nettó vételárának 100%-a.
[7] Az alperesi határozat indokolása még egy IV. pontot tartalmaz, amely a rendelkező résszel összefüggésben, az alperes a kiegészítő jogosultságának alkalmazása kapcsán ismételten a Szantv. 85.§ (1) bekezdés f) pontjára hivatkozott.
[8] Az indokolás V. pontjában a további alkalmazott jogszabályokat tartalmazza a határozat: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. tv. (a továbbiakban: Ket.) 71.§ (1) bekezdés, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi 4.§ (8) bekezdés, 13.§ (2) bekezdés l) pontja, 13.§ (9) bekezdése, továbbá a jogorvoslatra vonatkozó normákat.
[9] Az alperesi határozatot az I. rendű felperesek részére 2015. szeptember 11-én kézbesítették, a II. rendű felpereseknek nem kézbesítették.
[10] Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével az alperes határozatát hatályon kívül helyezte, és az alperest új eljárásra kötelezte.
[11] A szanálást mint speciális fizetésképtelenségi eljárás intézményének elemzését követően megállapította, hogy a Szantv. rendelkezéseiből következően a törvény személyi és időbeli hatálya kiterjed a felperesekre. A Szantv. rendelkezéseivel szemben a régi Ptk. szabályai nem bírnak relevanciával.
[12] A jogerős ítélet ellen az alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet kérve annak hatályon kívül helyezését és elsődlegesen a kereset elutasítását, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra, új határozathozatalra utasítását. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a bizonyítékok okszerűtlen mérlegelésével a helytelenül és megalapozatlanul megállapított tényállásból helytelen és jogellenes következtetést vont le.
[13] A Szantv. alkalmazandó rendelkezéseinek körét tévesen határozta meg, túlterjeszkedett a kereseti kérelmen. A keresetlevél nem hivatkozott a Szantv. 17. § (5) bekezdés megsértésére, miközben az elsőfokú bíróság erre alapította ítéletét. Az tényszerű, hogy a felperesek szövegszerűen hivatkoztak az arányosságra, azonban ehhez kapcsolódó jogszabályi hivatkozást nem jelöltek meg. Ugyancsak nem jelöltek meg tételesen jogszabályhelyet az alperesi határozat hatálybalépése kapcsán. Sérült a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. tv. (a továbbiakban: Pp.) 3. § (1)-(2) bekezdése és 215. §- a, tekintettel arra is, hogy a Szantv. 116. § (7) bekezdés a) pontja kifejezetten kizárja a keresetváltoztatás lehetőségét.
[14] A felperesek ellenkérelmükben a jogerős ítélet hatályban tartását indítványozták, mert az a felülvizsgálati kérelemben hivatkozott okokból nem jogszabálysértő. A szabályozás belső összefüggései tekintetében kiemelten hivatkoztak az Európai Parlament és Tanács hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU irányelvére (a továbbiakban: Irányelv). Indítványozták az Alkotmánybíróság eljárásnak a Pp. 155/B.§ szerinti kezdeményezését. Az ellenkérelemben foglalt Pp. 114.§ szerinti eljárási kifogást a tárgyaláson visszavonták.
[15] Alperes felülvizsgálati kérelme nem alapos.
[16] A Kúria mellőzte az Alkotmánybíróság eljárásának kezdeményezését, mert azt szükségtelennek ítélte.
[17] Csatlakozó felülvizsgálati kérelem nem érkezett, ezért a Kúria a Pp. 272.§ (2) és 275.§ (2) bekezdései szerint, a Szantv. 116.§ (16) bekezdése által korlátozott eljárásjogi szabályoknak megfelelően, a jogerős ítéletet a felülvizsgálati kérelem keretei között, az ott megjelölt jogszabályok, és a rendelkezésre álló iratok alapján vizsgálta felül. Ennek folytán nem vizsgálta érdemben a jogerős ítélet személyi és időbeli hatályra, az iratok megismerhetőségére vonatkozó megállapításait. Az eljárási keretek meghatározásánál az alperes szóbeli előadása alapján tényállásának részévé tette, hogy a Hitelezővel szembeni szanálási eljárás 2016. június 30. napjával jogerősen megszűnt.
[18] A felülvizsgálati kérelem elsődlegesen eljárásjogi szempontból vitatta a felülvizsgálati eljárás tárgyát képező jogerős ítélet megalapozottságát, ezért a Kúria először ebben a körben vizsgálódott.
[19] A Pp. 215.§ szerint a döntés nem terjedhet túl a kereseti kérelmen, illetőleg az ellenkérelmen; ez a szabály a főkövetelés járulékaira (kamat, költség stb.) is kiterjed. A szabálynak a Pp. XX. fejezet hatálya alá tartozó közigazgatási perekben történő alkalmazása kapcsán a Kúria irányadónak tekinti a 2/2011. (V. 9.) KK véleménynek a több eseti döntésben is megjelenő megállapításit. Eszerint nem akadálya a bírósági felülvizsgálatnak az, ha a fél a keresetlevélben nem jelöli meg azt a konkrét jogszabályhelyet, amelyre a keresetet alapítja, de keresetéből a kifogásolt jogszabálysértés egyértelműen megállapítható. A közigazgatási perekben is érvényesül az az elv, amely szerint a kérelmeket, nyilatkozatokat tartalmuk szerint kell elbírálni.
[20] A felperesek keresetlevelének egészén keresztül vonul, és a 16.7. pont harmadik és utolsó bekezdésében tételesen is megjelenik, hogy az alperesi határozat nem tartalmazza a szükségesség és arányosság tesztjét, a 17.20.d) pontban pedig az alperesi határozat hatálybalépését kifogásolták. Az elsőfokú bíróság a felperesek kereseti előadásait a közigazgatási perekre irányadó szabályoknak megfelelően, tartalmuk szerint bírálta el, a szükségesség és arányosság, valamint a határozat hatályba lépésének kérdésében való döntés nem terjeszkedett túl a kereseti kérelmen, nem sérült a Pp. 215.§-a.
[21] A szükségesség és arányosság elvének Szantv-beli megjelenítése kapcsán a Kúria irányadónak tekintette, hogy a Szantv. 151. §-a szerint a törvény az Irányelvnek való megfelelést szolgálja.
[22] Az Irányelv alkalmazásában a 2.cikk (1) bekezdés 40) pontja szerinti „szanálási intézkedés” gyűjtő kategória, amely magában foglalja a szanálás alá helyezéséről szóló, a 32. vagy a 33. cikknek megfelelő döntést, a szanálási eszköz alkalmazását vagy egy, vagy több szanálási hatáskör gyakorlását.
[23] A Szantv. alkalmazásában a „szanálási eszköz” fogalom ismert, a „szanálási hatáskör” viszont a „szanálási jogosultságok” megnevezés alatt jelenik meg. A Szantv. 2016. január 1-től hatályos 2.§ (2) bekezdése szerint a szanálás során alkalmazott szanálási intézkedés a szanálási eszközök és szanálási jogosultságok alkalmazása tekintetében, valamint a tőkeelemek leírása vagy átalakítása tekintetében hozott döntés. A perbeli időszakban hatályos Szantv. 2.§ (2) bekezdés szerint azonban a szanálás során alkalmazott szanálási intézkedés a szanálási eszközök, valamint tőkeelemek leírása vagy átalakítása tekintetében hozott döntés, azaz az intézkedések között nem tartalmazta a szanálási jogosultságokat.
[24] A 2016. évi változást előidéző 2015. évi CCXV. tv. 165.§-ához fűzött indokolás szerint a változtatásnak egyetlen célja volt, a törvényszöveg pontosítása. A módosítás arra világít rá, hogy a perbeli időszakban rosszul történt meg az Irányelv implementálása. Ezért a Kúria irányadónak azt tekinti, hogy a Szantv. perbeli időszakban hatályos rendelkezéseinél is, összhangban az Irányelvnek való megfelelés követelményével, az intézkedésekkel szembeni elvárások nem csupán a szanálási eszközökre, hanem az Irányelv szerinti szanálási hatáskörökre, azaz a Szantv. szanálási jogosultságaira is kiterjedtek. A megfelelő implementáció hiányában a Kúria nem értékelte a Szantv. 116. § (7) bekezdésével ellentétesnek a felpereseknek a felülvizsgálati eljárásban az Irányelvre vonatkozóan tett előadásait.
[25] A Szantv. 17.§ (5) bekezdése szerint a szanálási intézkedés akkor szolgálja a közérdeket, ha a) az intézkedés szükséges az e törvényben meghatározott szanálási célok közül egy vagy több megvalósításához, azokkal arányos, és b) az intézmény fizetésképtelenségi eljárás keretében történő megszüntetése révén e szanálási célok nem tudnának legalább a szanálási intézkedés alkalmazásával elérhető mértékben megvalósulni.
[26] A Szantv. perbeli időszakban hatályos 17.§ (5) bekezdése a szükségesség és arányosság követelményét nem szűkítheti le a szanálás elrendelésére. Az eljárás elrendelése mellett az eljárás során alkalmazott egyes szanálási intézkedéseknek, végső soron pedig az eljárás egészének is teljesíteni kell az elvárásokat. Az elsőfokú bíróság jogszerűen vette figyelembe a Szantv. 17.§ (5) bekezdését, és azt megfelelő tartalommal alkalmazta.
[27] A Pp. XX. fejezetének hatálya alá tartozó bírósági felülvizsgálat tárgya az alperesi határozat. Alperes a perben a kereseti kérelemre tett nyilatkozataiban kiemelheti a határozat egyes csomópontjait, rávilágíthat egyes általa lényegesnek tekintett elemekre, de előadásaival nem pótolhatja a határozat hiányosságait. Az elsőfokú bíróság elbírálta-, és ezen elveknek megfelelően bírálta el alperes perbeli nyilatkozatait.
[28] A Kúria összességében tehát osztotta az elsőfokú bíróság azon megállapítását, hogy az alperesi határozat jelen formájában nem alkalmas az ügy érdemi elbírálására. Erre tekintettel nem volt lehetőség a felülvizsgálati kérelem tényállás feltártságára, a Pp. 339/B.§ helytelen alkalmazására vonatkozó indokainak érdemi elbírálására.
[29] A tényállás megalapozottsága kérdésében a Kúria kiemeli, hogy alperes a szanálási eljárásban a Szantv. 1.§ (4) bekezdése folytán, a törvénybeli eltéréseket meghaladóan a Ket. hatálya alatt jár el, így határozatára irányadók a Ket. 72.§-ának szabályai. A Ket. 72.§ (1) bekezdés ea) pontjának megfelelően a határozat indokolásának tartalmaznia kell a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat. Alperesi határozatban azonban az egyes tényállítások mögött nincsenek bizonyítékok. Az elsőfokú bíróság az ügy érdemére kiható eljárásjogi hibát jogszerűen rögzítette; a bizonyítékok hiányában pedig nem állapítható meg, hogy az alperes határozata érdemben, a kiegészítő jogosultság gyakorlása kapcsán jogszerű volt-e, vagy sem.
[30] A Kúria a Szantv. szerinti szanálás fogalmát és annak célját a Szantv. preambulumához tartozó jogalkotói indokolással egyezően fogadja el. Így a szanálás a fizetésképtelen pénzügyi intézmények hatósági kényszerrel megvalósuló szerkezetátalakítása, amelynek célja az alapvető intézményi funkciók folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése és az intézmények egésze vagy részei életképességének helyreállítása. A szanálási intézkedések – a [37] pontban foglaltak alapján ideértve az alperest megillető kiegészítő jogosultságot is – a szanálás elrendelésekor, majd a folyamatban lévő szanálás során alkalmazhatók. A Hitelezőt érintő szanálási eljárás 2016. június 30. napjával jogerősen megszűnt (Szantv. 21.§), ezért a Hitelezővel, és ennek folytán a Standstill megállapodásban vele szerződéses kapcsolatban álló felperesekkel szemben az alperesnek már nincs szanálási feladatköre (Szantv. 85.§ (2) bekezdés), nem gyakorolhat kiegészítő jogosultságokat.
[31] Mindezekre figyelemmel a Kúria az első fokú bíróság ítéletét a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta, azzal azonban, hogy a szanálási eljárás megszüntetésére tekintettel mellőzte az alperes új eljárásra kötelezését.
(Kúria, Kfv.I.35.444/2016.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság


1. § (1) * Az ingatlanügyi hatósági hatáskörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatal (a továbbiakban: járási hivatal) a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fkbt.) 12/F. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn túl benyújtott kérelmeket elutasítja.
(2) * Az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére vonatkozó kérelmekkel érintett földrészletekről a járási hivatal tájékoztatót tesz közzé, amelyet megküld a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. részére. A Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. a Földművelésügyi Minisztériummal kötött támogatási szerződés alapján vesz részt a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének eljárásában. A tájékoztató tartalmazza
a) * a járási hivatal megnevezését és székhelyét,
b) * a járási hivatal illetékességi területén található települések nevét, valamint azt, hogy a kisorsolt települési sorrendben a település milyen sorszámmal szerepel,
(3) * A (2) bekezdés szerinti tájékoztatót a járási hivatal székhelyén, a földrészlet fekvése szerinti települési (fővárosban a kerületi) önkormányzat polgármesteri hivatala, a fővárosban a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a főpolgármesteri hivatal hirdetőtábláján, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal honlapján - a tájékoztató közzétételének napjától számított - 90 napra kell közzétenni. Azon települések esetében, amelyek közös önkormányzati hivatalt tartanak fenn, a tájékoztatót a közös önkormányzati hivatalban és a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó önkormányzatnál is közzé kell tenni. A tájékoztató közzétételének napja a hirdetménynek a járási hivatal hirdetőtábláján való kifüggesztés napja.
(5) * Ha a tulajdoni hányad a 6. § (4) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételének időpontjában a jogutód tulajdonában (vagyonkezelésében) van, akkor a járási hivatalnak - ha ez korábban nem történt meg - 15 napos határidő tűzésével nyilatkoztatni kell arról, hogy jogutódként fenntartja-e a kérelmet.
a) ellen a jogosultak részéről az arra nyitva álló határidőn belül fellebbezés nem került benyújtásra,
b) elleni fellebbezési jogáról valamennyi jogosult írásban lemondott,
c) * ellen benyújtott fellebbezést az ingatlanügyi hatósági hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) elutasította, a fellebbezés elbírálásának eredményeként született határozatot megváltoztatta, illetve az eljárást megszüntette, vagy
d) ellen benyújtott fellebbezést,
da) a fellebbezési határidő leteltét megelőzően visszavonták és más jogosult részéről újabb fellebbezés nem került benyújtásra, vagy
db) a fellebbezési határidő leteltét követően visszavonták,
(2) * Az egyes járási hivatalok illetékességi területéhez tartozó települések másik járási hivatal illetékességi területéhez kerülése, valamint települések egyesülése vagy szétválása esetén a településenkénti sorrendet az alábbiak szerint kell meghatározni:
4. § (1) * A megosztási eljárásban a járási hivatal feladata:
a) * a járási hivatal tájékoztatása a c) pont szerinti eljárás megindításáról,
f) * az eljárásban résztvevő járási hivatal, földmérő és jogi szolgáltató közötti együttműködés koordinálása,
ba) * a fővárosi és megyei kormányhivatal közlekedési feladatkörében eljáró megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatalával, abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelés szállítási és közlekedési feladatainak kiszolgálására, továbbá feltételeinek megteremtése érdekében kialakítandó új út (a továbbiakban: szántóföldi műveleti út) országos, vagy helyi közútra közvetlenül csatlakozik,
f) * az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez szükséges, változási munkarészek - ideértve a művelési ág változás átvezetéséhez szükséges munkarészeket is - elkészítése és azok átadása a járási hivatal, illetve a 15. §-ban és a 16. §-ban meghatározott egyezség esetén a jogi szolgáltató részére,
g) * az új földrészletek kitűzésének végrehajtása, tulajdonosok részére történő helyszíni bemutatása és dokumentálása, továbbá a helyszíni bemutatásról szóló jegyzőkönyv és földmérési dokumentáció készítése és átadása a járási hivatal részére,
6. § (1) * Az eljárás megindítását megelőzően a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. tájékoztatja a járási hivatalt az illetékességi területét érintően a megosztási eljárásba bevonandó földrészletek számáról.
(2) * A járási hivatal ezt követően meghatározza a megosztási eljárásba bevonandó földrészleteket, és azokról 8 napon belül adatot szolgáltat a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. részére. A járási hivatal adatszolgáltatását követően ezekre a földrészletekre soron kívüli kérelmet már nem lehet befogadni.
(3) * A járási hivatal a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. részére adatot szolgáltat a jogi szolgáltató és a földmérő kiválasztásához, amely tartalmazza:
(4) * A Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. a nyertes jogi szolgáltatóval és földmérővel való szerződéskötést követő 8 napon belül írásban értesíti a járási hivatalt a jogi szolgáltató és a földmérő személyéről.
7. § * A járási hivatal a jogi szolgáltató és a földmérő részére történő, a 4. § (1) bekezdés f) pontja szerinti adatszolgáltatásával egy időben a tulajdonosokat postai vagy elektronikus úton értesíti a földrészlet megosztásának megkezdéséről, a nyertes jogi szolgáltatóról és földmérőről, a megosztási eljárás során az őt megillető lehetőségekről, az eljárás lefolytatásáról, valamint a további értesítések módjáról.
8. § (1) * A megosztási eljárás előkészítése mezőgazdászi helyszínelésből és a keretmérésből áll. A keretmérés során - a járási hivatal által esetlegesen biztosított, a keretmérés végrehajtásához technológiát meghatározó vázlatnak megfelelően - a helyszíni állapot műszaki felmérésére kerül sor. A mezőgazdászi helyszínelésről és a keretmérésről a kérelmezőket előzetesen nem kell értesíteni. A mezőgazdászi helyszínelésről és a keretmérésről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(3) * A keretmérésről készült jegyzőkönyvet és a mérésről készített mérési vázlatot az R. szerinti tartalommal, a keretmérést követően 8 napon belül át kell adni a járási hivatalnak. Az átadott munkarészeket a járási hivatal soron kívül vizsgálja.
(5) * Ha a keretmérés eredménye az R.-ben foglalt tűréshatáron túl eltér az ingatlan-nyilvántartási állapottól, és az felmérési, térképezési vagy területszámítási hibából adódik, a járási hivatal a változást soron kívül átvezeti az ingatlan-nyilvántartásban.
(6) * Az (5) bekezdés szerinti változás meghatározását a járási hivatal a hiba kiigazítására irányuló eljárásában a (3) bekezdés szerint átadott adatok, valamint az állami távérzékelési adatbázisban található, 5 évnél nem régebbi, lombtalan vegetációs periódusban készült, legalább 20 cm terepi felbontású ±40 cm négyzetes középhiba megbízhatóságú, vagy ennél pontosabb, államilag átvett ortofotó felhasználásával is végezheti.
9. § (1) * Ha a mezőgazdászi helyszínelés során az adott földrészlet művelési ága tekintetében eltérés tapasztalható és az érintett terület valószínűsíthetően az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény (a továbbiakban: Evt.) hatálya alá tartozik, akkor a járási hivatal szakkérdésként vizsgálja, hogy az érintett terület az Evt. szerinti mely területnek felel meg.
a) a járási hivatal a keretmérésről készült mérési vázlatot megvizsgálta és megállapítja, hogy a földrészlet ingatlan-nyilvántartási és természetbeni állapota megegyezik, vagy
(2) * Az (1) bekezdésben foglaltak teljesüléséről, valamint esetleges fellebbezés tényéről a járási hivatal haladéktalanul, elektronikus úton értesíti a jogi szolgáltatót és a földmérőt.
11. § (1) * A járási hivatal az első egyezségi tárgyalásról készített jegyzőkönyv kézhezvételét követő 15 napon belül meghatározza a megosztás kiindulási helyét és irányát.
(4) * Ha a kérelmező a kérelmében, vagy az egyezségi tárgyaláson a megjelent kérelmezők egyhangúlag az osztás kiindulási helyére és irányára vonatkozó javaslatot tettek, a járási hivatalnak a javaslatban foglaltakra is figyelemmel kell lenni, feltéve, hogy az nem ellentétes az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében meghatározott szempontokkal. A megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító határozatban rendelkezni kell az új szántóföldi műveleti út helyzetének és szélességének kialakításával kapcsolatban a 4. § (3) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontjaiban meghatározott egyeztetés szükségességéről.
(5) * A megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító végleges döntés a megosztási eljárás befejezéséig hatályos, kivéve a teljes körű egyezség esetét, amikor a 15. § (12) bekezdés szerinti befogadó nyilatkozat kiállításával egyidejűleg hatályát veszti, az erre történő utalást a döntésnek tartalmaznia kell. A döntést és a végleges döntést a járási hivatal hirdetmény útján közli. A döntés és a végleges döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztésének napja.
(6) * A megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító határozat véglegessé válásáról a járási hivatal haladéktalanul értesíti elektronikus úton a jogi szolgáltatót, valamint a földmérőt.
(2) * Az adott település vonatkozásában az egyes földrészletek soron kívüli megosztási eljárásának egymáshoz viszonyított sorrendjét a soronkívüliségi kérelmek járási hivatalhoz való benyújtásának időpontja határozza meg. Az azonos napon benyújtott soronkívüliségi kérelmek közötti sorrendet a soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészletek helyrajzi számainak növekvő sorrendje határozza meg.
(5) * A járási hivatal a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül a 25. §-ban meghatározott módon végzésben állapítja meg a soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészletek megosztási eljárásának számított költségét, és a fizetési határidőt. A fizetési határidő elmulasztása esetén a járási hivatal a soronkívüliségi kérelmet a határidő elmulasztásától számított 15 napon belül végzéssel elutasítja, ennek hiányában a soronkívüliségi kérelmet elfogadottnak kell tekinteni. A fizetési határidő elmulasztása esetén igazolási kérelmet az elutasító végzés kézhezvételétől számított 8 napon belül lehet előterjeszteni.
(8) * Az egyezség kialakítására és a sorsolás lefolytatására, továbbá a kitűzésre és a változási vázrajz záradékolásra történő benyújtására vonatkozó eljárási határidő elmulasztása esetén a járási hivatal a határidő elmulasztásától számított 5 napon belül póthatáridő megadásával felhívja a soron kívüli kérelem előterjesztőjét a benyújtási kötelezettségre azzal, hogy az újabb határidő elmulasztása esetén a soronkívüliségi kérelmet a határidő elmulasztásától számított 5 napon belül végzéssel elutasítja. Ebben az esetben a 23. §-ban meghatározott és megfizetett díjak visszafizetésére nincs mód.
(2a) * A 10. § (2) bekezdés szerinti értesítés és az első egyezségi tárgyalás között legfeljebb 30 nap telhet el. Az első egyezségi tárgyalást a 11. § (1) bekezdésben meghatározott határozat meghozatala előtt kell megtartani. Az egyezségi meghívót az egyezségi tárgyalás napját megelőzően legalább 15 nappal korábban kell megküldeni a kérelmezők és a földmérő részére. Az egyezségi tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a jogi szolgáltató - a tárgyalás napját követő - 8 napon belül megküld a járási hivatal részére. További egyezségi tárgyalások megtartását a kérelmezők egyhangúlag kérhetik a jogi szolgáltatótól, azzal, hogy az egyezségi meghívónak nem kell ismételten tartalmazni az (5) és (6) bekezdésben előírt ismertetéseket, valamint felhívásokat.
(2b) * Az egy kérelmezős földrészlet esetében a jogi szolgáltató a 10. § (2) bekezdésében meghatározott közlést követő 30 napon belül a 4. § (4) bekezdés c) és d) pontja szerinti nyilatkozatokat beszerzi. A nyilatkozatokról vagy azok hiányáról a nyilatkozatok kézhezvételét vagy a határidő elteltét követő 8 napon belül elektronikus úton tájékoztatja a járási hivatalt és a földmérő vállalkozót.
(3) * Az egyezségi tárgyalás helyszínét a járási hivatal illetékességi területén kell kijelölni.
(4) * Az egyezségi okiratnak a járási hivatalhoz való benyújtására a 11. § (1) bekezdésben meghatározott végleges határozat közlését követő naptól, legfeljebb a sorsolás napját megelőző 5. nap végéig van lehetőség, ezt követően egyezség nem köthető.
e) * az újonnan kialakítandó földrészlet új helyrajzi száma, területi változása miatt a földhasználati szerződés módosul, ezért javasolt gondoskodni a földhasználati szerződés módosításáról és járási hivatalhoz történő bejelentéséről,
(9) * Amennyiben minden kérelmező visszavonja kérelmét, a járási hivatal a 10. § (1) bekezdésben foglaltak teljesülését követően az Ákr. rendelkezései szerint megszünteti az eljárást.
(10) * Egy kérelmező esetén a jogi szolgáltatónak ki kell kérnie a kérelmező tulajdonos nyilatkozatát arról is, hogy szándékozik-e teljes körű egyezséget kötni. A teljes körű egyezség kialakításának szándéka a teljes körű egyezség kialakítására vonatkozó határidő alatt bármikor visszavonható. A nyilatkozat tartalmáról, vagy az esetleges visszavonásról a jogi szolgáltató elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja a járási hivatalt és a földmérőt.
(11) * A jogi szolgáltató elektronikus úton tájékoztatja a járási hivatalt és a földmérőt a visszavont kérelmekről.
(12) * A járási hivatal az (1) bekezdés, illetve a 16. § (1) bekezdés alapján megkötött egyezségről befogadó nyilatkozatot állít ki, amely azt igazolja, hogy a megosztási eljárás a továbbiakban az egyezség szabályai szerint folytatható. A befogadó nyilatkozatot 8 napon belül a járási hivatal a jogi szolgáltató útján közli az egyezséget benyújtó kérelmezőkkel, valamint elektronikus úton közvetlenül a földmérővel.
(13) * Ha a befogadott egyezségi okirat mellékleteként a kérelmezők a megosztás kiindulási helyére és irányára javaslatot tesznek és az nem ellentétes az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében meghatározott szempontokkal, a járási hivatal a 11. § (1) bekezdésében meghozott határozatát a javaslat szerint módosítja.
(3) * Teljes körű egyezség esetén a járási hivatal nem hoz a 11. § (1) bekezdés szerinti határozatot.
(3) * A sorsolást 3 tagú sorsolási bizottság folytatja le. A sorsolási bizottság elnöke a járási hivatal, vagy a kormányhivatal alkalmazottja, egy tagja a jogi szolgáltató, másik tagja a földmérő.
(6) * A jogi szolgáltató a sorsolás napját és időpontját előzetesen egyezteti a járási hivatallal és a földmérővel. A sorsolást munkanapon 8 és 20 óra között lehet végezni. A jogi szolgáltató a sorsolás helyszínéről és időpontjáról a sorsolás napját megelőzően legalább 30 nappal korábban értesíti a kérelmezőket, a járási hivatalt és a földmérőt, továbbá a sorsolás helyszínéről és időpontjáról az 1. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott módon tájékoztatót tesz közzé. A sorsolás helyszínét a 15. § (3) bekezdése szerint kell kijelölni.
(4) * A sorsolási jegyzőkönyvet a járási hivatalnak soron kívül záradékkal kell ellátnia, ha a sorsolás lefolytatása ellen a 20. § szerinti kifogás nem került benyújtásra, vagy a benyújtott kifogást a kormányhivatal elutasította és a sorsolás eredményét a kormányhivatal helyben hagyta. A záradék azt tanúsítja, hogy a megosztási eljárás a sorsolás eredményének megfelelően folytatható.
(5) * Záradékolás után a sorsolási jegyzőkönyv két példánya a járási hivatalnál, egy példány a jogi szolgáltatónál és egy példány a földmérőnél kerül megőrzésre.
20. § (1) * A sorsolás szabálytalan lebonyolítása ellen az Fkbt. 12/H. § (3) bekezdésében meghatározott esetben, az Fkbt. 9/C. § (3) bekezdése szerint kifogással lehet élni, amelyet kormányhivatalnak címezve, a járási hivatalnál kell benyújtani.
(2) * A járási hivatal a sorsolás ellen benyújtott kifogást a jegyzőkönyvvel, illetve annak mellékleteivel együtt 8 napon belül a kormányhivatalhoz továbbítja.
(3) * A kormányhivatal a sorsolási jegyzőkönyvben foglaltakra alapozva hozza meg döntését, szükség esetén meghallgathatja a kifogás előterjesztőjét, a sorsolási bizottság tagjait, valamint más érintettet is. A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(4) * A kifogást az ügy összes iratának a kormányhivatalhoz való érkezésétől számított 15 napon belül kell elbírálni. A kormányhivatal a kifogás elutasításával a sorsolás eredményét helybenhagyhatja, vagy azt megsemmisíti és ezzel egyidejűleg új sorsolás lefolytatására utasítja a sorsolási bizottságot.
22. § (1) * A földmérő a járási hivatal által kiadott befogadó nyilatkozattal ellátott egyezségi okirat, vagy a záradékolt sorsolási jegyzőkönyv alapján - annak kézhezvételétől számított 30 napon belül - elvégzi a leosztott földrészletek kitűzését és bemutatását a (2) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) * A bemutatás időpontjáról a földmérő az eredeti földrészlet összes tulajdonosát közvetlenül, a jogi szolgáltató az 1. § (3) bekezdésében meghatározott hirdetményi, elektronikus hirdetményi úton, legkésőbb a bemutatás előtt 5 nappal értesíti azzal, hogy a távollét nem akadályozza meg a bemutatás lefolytatását, illetve, hogy a távolmaradás esetén igazolásnak helye nincs, azonban meghatalmazás útján képviseltetheti magát. A bemutatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a helyszínen a földmérő és a megjelentek aláírásukkal látnak el. Az így elkészült jegyzőkönyvet a járási hivatalba benyújtott iratokhoz kell csatolni. A bemutatási jegyzőkönyv aláírása során előforduló kifogásokat a járási hivatal csak felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba fennállásának esetén vizsgálja.
(4) * A földmérő a bemutatást követő 15 napon belül az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez szükséges bemutatási jegyzőkönyvet és a földmérési dokumentációt átadja a jogi szolgáltatónak, amelyet a jogi szolgáltató a kérelemmel és okirattal együtt benyújt a járási hivatalhoz. Amennyiben a kiosztási sorrend sorsolással került megállapításra, úgy a földmérő a bemutatási jegyzőkönyvet és a földmérési dokumentációt a járási hivatalnak nyújtja be.
(5) * A járási hivatal a vizsgálat és záradékolás során - az R.-ben foglaltakon túl - a változási vázrajz 11. § (1) bekezdésében meghatározott határozatnak való megfelelőségét, a leosztott földrészletek 12. § (1) bekezdésben meghatározottaknak, valamint az egyezségi okiratnak, illetve a sorsolási jegyzőkönyvnek való megfelelőségét is vizsgálja.
(4) * Az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről szóló határozatot és a változási vázrajz másolatát a járási hivatal az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 52. § (1) bekezdése szerint közli, kivéve teljes körű egyezség, egyezség és sorsolási megállapodás esetén, amikor az Inytv. 52. § (3) bekezdése szerint közli azt.
25. § (1) * A soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészlet megosztási eljárásának, az eljárás megindulásáról szóló értesítésnek, a mezőgazdászi helyszínelésnek, a keretmérés vizsgálatának, valamint az osztásirány meghatározásának költsége 32 500 forint. A költséget a földrészlet fekvése szerint területileg illetékes kormányhivatal fizetési számlájára történő készpénzátutalási megbízással, banki átutalással vagy a földrészlet fekvése szerint területileg illetékes járási hivatal pénztárába történő készpénzbefizetéssel kell megfizetni.
28. § (1) * A járási hivatal az Fkbt. 9/C. § (4) bekezdésében meghatározott sorsolási jegyzőkönyvnek a megérkezését követő 45 napon belül - (2) bekezdésben meghatározott eltérésekkel - gondoskodik a jegyzőkönyvben szereplő földrészleteket érintően az 5. §-ban, a 8. § (4) és (5) bekezdésében, a 9. §-ban meghatározott és a 11. § szerinti feladatok elvégzéséről, illetve eljárás lefolytatásáról.
28/A. § * A 4. § (1) bekezdésének g) pontját azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a járási hivatal az Fkbt. 9/C. § (1) bekezdése szerinti sorsolási jegyzőkönyv másolatát is biztosítja a földmérő és a jogi szolgáltató részére.
29. § * A 17-22. §-t az Fkbt. 9/C. § (8) bekezdésben meghatározott eltéréssel, valamint azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 19. § (3) bekezdésétől eltérően a sorsolási jegyzőkönyv öt eredeti példányban készül, amelyből két példány a járási hivatalnál, egy példány a jogi szolgáltatónál, egy példány a földmérőnél kerül megőrzésre, és egy példányt a járási hivatal a megyei kormányhivatal földművelésügyi hatáskörében eljáró, a földrészlet fekvése szerinti megyeszékhely szerinti járási hivatala (a továbbiakban: megyeszékhely szerinti járási hivatal) részére ad át.
31. § (1) * A járási hivatal a megosztásról készült változási vázrajz záradékolását követő munkanapon a sorsolási jegyzőkönyvet, egyezség esetén az egyezségi okiratot, a záradékolt változási vázrajzzal együtt megküldi a megyeszékhely szerinti járási hivatalnak az Fkbt. 9/C. § (7) bekezdés szerinti földkiadási határozat meghozatala érdekében.
(2) * A megosztással kialakult földrészletek tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére a megyeszékhely szerinti járási hivatal végleges földkiadási határozata alapján kerül sor.
Az osztatlan közös földtulajdon megszüntetésével kapcsolatos, az Fkbt. 12/F. § (3) bekezdése alapján a járási hivatalt megillető költségtérítés
Járási hivatalok adminisztrációs költségei
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 1.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 4.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 1. §. Módosította: 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § a).
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 5.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3., 6.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (3). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) a).
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 9.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3., 10.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §. Módosította: 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 77. § (2).
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2016. I. 6-tól.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3., 11.
Beiktatta: 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2017. VI. 17-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 5. § b).
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § (1). Hatályos: 2016. I. 6-tól.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § (2). Hatályos: 2016. I. 6-tól.
Megállapította: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 520. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től. A hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § (3). Módosította: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 521. § d).
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 15.
Beiktatta: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (1). Hatályos: 2016. I. 6-tól.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 15., 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 521. § f).
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 16.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (2). Módosította: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 521. § g).
Megállapította: 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 30. § (2). Hatályos: 2016. XII. 2-től.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (3). Hatályos: 2016. I. 6-tól.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (3). Módosította: 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § h).
Megállapította: 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 31. § (2). Hatályos: 2016. XII. 2-től.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 17., 18.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 9., 19.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 14., 20.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 21.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 7., 21.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3., 22.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 18.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 18., 22.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 23.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3., 24.
Megállapította: 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 33. §. Hatályos: 2016. XII. 2-től.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 14. §. Hatályos: 2016. I. 6-tól.
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 15. §. Hatályos: 2016. I. 6-tól.
Beiktatta: 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 35. §. Hatályos: 2016. XII. 2-től.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3., 21., 26., 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) b).
Megállapította: 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) c).
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 28., 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) d), 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 521. § f).
Megállapította: 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 4. §, 1. melléklet. Hatályos: 2017. VI. 17-től.