text:
nyugdíj2012
Uploaded by adotanacsado
Description: Nyugdíj 2012
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.
Tájékoztató a nyugdíjrendszerrıl
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu
Elıszó A stabilitási törvény rendelkezései a nyugdíjrendszerrıl A nyugdíjrendszer rövid bemutatása A nyugdíjrendszer és jogforrásai A társadalombiztosítási nyugdíj fogalma, fajtái Saját jogú nyugellátások Öregségi nyugdíj Szolgálati idı Nık 40 éves kedvezményes nyugdíja Rehabilitációs járadék Hozzátartozói nyugellátások Özvegyi nyugdíj Özvegyi járadék Árvaellátás Szülıi nyugdíj Baleseti hozzátartozói nyugellátások Gyakran ismétlıdı kérdések I. Öregségi nyugdíj II. Korhatár elıtti nyugdíjak és korhatár elıtti ellátások Korhatár elıtti ellátások és szolgálati járandóság Elırehozott öregségi nyugdíj Nık 40 éves kedvezményes nyugdíja Korkedvezmény III. Nyugdíj-megállapítás IV. A szolgálati idı V. Nyugdíjszolgáltatásokkal kapcsolatos megállapodások VI. Hozzátartozói nyugellátások VII. Nyugellátások iránti igény érvényesítése VIII. Nyugellátások folyósítása IX. Jogorvoslat és döntés-felülvizsgálat X. Nyugdíjemelés, nyugdíjprémium, szépkorúak juttatása XI. M éltányosság, kivételes nyugellátás, kivételes nyugdíjemelés XII. Nyugdíj és nyugdíjszerő ellátás melletti munkavégzés Nık 40 éves kedvezményes nyugdíja melletti munkavégzés Rehabilitációs járadék melletti munkavégzés Korhatár elıtti ellátás és szolgálati járandóság melletti munkavégzés Rokkantsági ellátás és rehabilitációs ellátás melletti munkavégzés Bejelentési kötelezettség és adatszolgáltatás Kereseti korlátozások összefoglalása ellátási típusonként XIII. A nyugdíjasok adózása és egyéb közterhei XIV. Az Európai Uniós tagság és a nyugdíjak Intézmények 3 4 5 5 8 8 8 8 9 9 10 10 13 13 14 15 16 16 20 20 23 24 26 28 30 36 37 46 49 51 53 56 60 60 61 62 63 64 65 66 67 72
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu modern világ eddig példátlan gazdagsággal és technológiai kapacitással rendelkezik és rendkívüli lehetıségeket kínál: lehetıvé teszi a férfiak és nık számára az idıs kor jobb egészségben és nagyobb jólétben történı elérését; az idıs korúak mind teljesebb körő társadalmi részvételét. Az idısebb személyek egyre hatékonyabban képesek hozzájárulni közösségeik és a társadalom egészének fejlıdéséhez, alakításához, a folyamatosan javuló gondozás és támogatás pedig mindinkább követi az idıs emberek szükségleteit. A világ sok régiójában a növekvı várható élettartamot, mint az emberiség egyik legnagyobb eredményét ünnepeljük. A világ eddig példátlan népesség-átalakulást tapasztal: 2050-re a 60 évesnél idısebbek száma 600 millióról 2 milliárdra emelkedik, és várhatóan megkétszerezıdik arányuk a népességben (10 %-ról 21 %-ra nı). A legnagyobb és leggyorsabb növekedés a fejlıdı országokban várható, ahol az idısebb népesség száma valószínüleg megnégyszerezıdik a következı 50 év folyamán. A demográfiai átalakulás a társadalmakat fokozott reagálásra kényszeríti. Ahhoz, hogy a modern világ által kínált gazdasági és technológiai lehetıségek ne csak vágyak maradjanak, hanem az ellátó rendszerek fenntarthatóságának megvalósításával tényleges eredményekké váljanak, nemzetközi szinten is összehangolt és tudatos tervezésre és cselekvésre van szükség a társadalmak és a kormányzatok részérıl. Indokolt tehát, hogy a társadalom naprakészen reagáljon az öregedés következtében kialakuló demográfiai és szociológiai változásokra, valamint a mindenkori kormány és törvényhozás is határozott, elıretekintı jogalkotással alkalmazkodjék az új helyzetekhez. Megszokott kiadványunk jelenlegi frissítésével az a célunk, hogy e felfokozott jogalkotási folyamat legfrissebb eredményeit minél közérthetıbb formában mutassuk be az érdeklıdık és érintettek széles köre számára, hogy megértsék a változások szükségességét, okait, tendenciáit, és a hatályossá váló rendelkezéseket kellı idıben és pontosan megismerhessék. A nyugdíjrendszer a közelmúltban jeltıs átalakuláson ment keresztül. Számos jogszabály sok alapvetı és kevésbé fontos területét módosította az eddig megszokott rendszernek és még a szakemberek számára is újratanulandó sok változás és új jogintézmény keletkezett. Az Országgyőlés által 2011. december 23-án elfogadott, Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény lefekteti a nyugdíjrendszer fıbb alapelveit, amelyek összhangban az Alaptörvény ide vonatkozó cikkeivel, biztosítják a megfelelı nyugellátást és a Nyugdíjbiztosítási Alap hosszú távú finanszírozhatóságát. A törvény VI. fejezete tartalmazza a nyugdíjrendszerrel kapcsolatos szabályokat a következık szerint:
Az állami nyugdíjrendszer célja, hogy az idıskor, illetve közeli hozzátartozó halála esetén a jövedelembiztonságot megalapozza. Az állami nyugdíjrendszerben az ellátási jogosultság nyugdíjjárulék fizetésen alapul. Az állam garantálja az állami nyugdíjak kifizetését. Az állami nyugdíjrendszerben ellátásként törvényben meghatározottak szerint - öregségi nyugdíj és - hozzátartozói nyugellátás állapítható meg. Öregségi nyugdíj annak állapítható meg, aki a nyugdíjkorhatárt betöltötte, és megfelel a törvényben meghatározott egyéb feltételeknek. Törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén a nık a nyugdíjkorhatár betöltése elıtt is jogosulttá válnak öregségi nyugdíjra. A nyugdíjak reálértékét biztosítani kell. Az állami nyugdíjak kifizetésének fedezetét a Nyugdíjbiztosítási Alap biztosítja. A Nyugdíjbiztosítási Alap bevételeit a befizetett nyugdíjjárulékok, a foglalkoztatók által e célra fizetett közterhek, a központi költségvetésbıl biztosított források és a törvényben meghatározott egyéb bevételek képezik. Természetes személy nyugellátás fedezetére, törvényi kötelezettség alapján fizetett járuléka kizárólag a Nyugdíjbiztosítási Alapot illeti meg. Az idıskori jövedelembiztonság megteremtésében viselt egyéni felelısség és az öngondoskodás érvényre juttatása érdekében a tagok önkéntes részvételével – törvényben meghatározott feltételek szerint – kiegészítı nyugdíjintézmények mőködhetnek.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A nyugdíjrendszer és jogforrásai A nyugdíjbiztosítás rendszerének átfogó reformjára utoljára 1997-ben került sor. A reform következtében kialakult a nyugdíjrendszer ún. hárompilléres modellje, amelyben az elsı pillért, a felosztó-kirovó elven mőködı társadalombiztosítási nyugdíjrendszert (1997. évi LXXXI. törvény (Tny.) és a végrehajtására kiadott 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet (TnyR.)), kiegészítette a tıkefedezeti elven mőködı, ugyancsak kötelezı magánnyugdíjpénztári rendszer (1997. évi LXXXII. törvény) illetve az önkéntes nyugdíjpénztárak rendszere (1993. évi XCVI. törvény), mely késıbb kiegészült a negyedik pillérként emlegetett, szintén önkéntes, nyugdíj-elıtakarékossági számlákkal (2005. évi CLVI. törvény). Az elsı pillérnek nevezett kötelezı nyugdíjbiztosítás, felosztó-kirovó elven mőködik. Ebben az idıskori ellátások a társadalmi szintő szolidaritáson alapulnak, amelyben az aktív korosztályok mindenkori járulék-befizetései teremtik meg a nyugdíjak fedezetét. A rendszerbe befolyó pénzt azonnal felosztják azok között a nyugdíjasok között, akik jogosultságukat aktív korukban a korábbi járulékfizetésükkel teremtették meg. Az azóta eltelt közel másfél évtized alatt jelentısen megváltozott a nemzetközi pénzügyi világ, különös tekintettel a közelmúltban bekövetkezett és hatásaiban még ma is érzékelhetı pénzügyi válságra. Sem a demográfiai, sem a munkaerıpiaci mutatók nem javultak, végsı soron mindezek következtében a nyugdíjrendszerre és a többi nagy ellátórendszerre még nagyobb teher nehezedett, amelynek ezek egyre kevésbé tudtak megfelelni. A Nyugdíjbiztosítási Alap kiadásai százmilliárdos nagyságrendben haladták meg a bevételeit, amelyet a költségvetésbıl kellett kiegészíteni, így nagymértékben rontották a nemzetgazdaság versenypozícióját és növelték az eladósodást. A tarthatatlan folyamatok megállítása és visszafordítása érdekében a nyugdíjrendszer átalakítására a kormány javaslatára az Országgyőlés új törvényeket fogadott el. Az elsı intézkedések között jelentısen átalakult a magán-nyugdíjpénztári rendszer (2010. évi C. és CI. törvények) és a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentı Alapról, és a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggı egyes törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvény, egy új, jogi személyiséggel rendelkezı pénzügyi alapot hozott létre. Az intézkedések nyomán a magán-nyugdíjpénztárak tagságának túlnyomó hányada átlépett a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe, 2012. január 1-jétıl a magánnyugdíjpénztár tagok is kötelezettek nyugdíjjárulék fizetésre, ezzel gyakorlatilag megszőnt a nyugdíjrendszer 2. pillére. A társadalombiztosítási nyugdíjrendszer kiegészítésére továbbra is alapvetıen változatlan feltételekkel mőködnek az önkéntes kiegészítı nyugdíjpénztárak, amelyek egyösszegő, vagy járadékszolgáltatást nyújthatnak. Az önkéntes pénztárak a szociális biztonság intézményeinek nem kötelezı, az állampolgárok (pénztártagok) önkéntes csatlakozásával létrejövı formái, amelyekben minden pénztártag a befizetése alapján részesedik a szolgáltatásokból.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A törvény háromfajta pénztár létrehozását teszi lehetıvé - nyugdíjpénztár, amely meghatározott feltételek mellett nyugdíj-szolgáltatást nyújthat - önsegélyezı pénztár, amely a munkanélküliek, keresıképtelenek segélyezését végzi, valamint kiegészítı, szociális, gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-, illetve hátramaradotti támogatást nyújt, - egészségpénztár, mely egészségvédelmi programok szervezését és finanszírozását, valamint egészségügyi szolgáltatások vásárlását, továbbá pénzbeli ellátások nyújtását teszi lehetıvé. A 2006-ban megjelent nyugdíj-elıtakarékossági számlák jogszabályi feltételei kialakításának is az öngondoskodás elısegítése volt a célja, ezen belül is a nyugdíjcélú megtakarítások ösztönzése, a nyugdíj-elıtakarékoskodók választási lehetıségeinek bıvítése, valamint a hazai tıkepiac fejlıdésének elısegítése. A nyugdíj-elıtakarékossági számlát a magánszemély a nyugdíjba vonulását követıen használhatja fel, azonban a felhasználásig jogosult új befektetési döntéseket hozni. Ez a lehetıség hozzájárul a lakosság általános pénzügyi-befektetési ismereteinek bıvítéséhez is. Az a természetes személy köthet nyugdíj-elıtakarékossági számlák vezetésére vonatkozó megállapodást, aki a számlanyitással egyidejőleg legalább ötezer forint befizetést teljesít a nyugdíj pénzszámlára. Típusai: - nyugdíj-elıtakarékossági értékpapírszámla, - nyugdíj-elıtakarékossági értékpapír letéti számla, - nyugdíj-elıtakarékossági pénzszámla.
Több mint egy évtizeddel a nyugdíjreform után, hasonló nagyságrendő feladattal kellett a nyugdíjrendszernek szembenéznie. A Nyugdíjbiztosítási Alap kiadásait a járulékbevételek nem fedezték, így a kiadásokat részben költségvetési forrásból kellett fedezni. Az Alap egyensúlyának biztosítása érdekében az ellátórendszert jelentısen át kellett alakítani. Korhatár elıtti nyugdíjak és korhatár elıtti ellátások Jelentıs változást hozott a korhatár elıtti öregségi nyugdíjak megszüntetésérıl, a korhatár elıtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény, amelynek nyomán megszőntek a korhatár elıtti nyugdíjak, s a korhatár alatti nyugdíjasok nyugdíjas státusza is módosult. A továbbiakban az ellátásukat többségében változatlan összegben ugyan, de szociális ellátásként kapják az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A változások a következı nyugdíjakat érintették: - elırehozott öregségi nyugdíj, - csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíj, - korkedvezményes nyugdíj, - bányásznyugdíj, - korengedményes nyugdíj, - mővésznyugdíj, - polgármesterek korhatár elıtti öregségi nyugdíja, - országgyőlési és európai parlamenti képviselık korhatár elıtti öregségi nyugdíja, - fegyveres szervek és a Magyar Honvédség hivatásos állományának szolgálati nyugdíja. Ezek az ellátások 2012. január 1-jétıl megszőntek, az ilyen címen már megállapított ellátásokat a jogosító feltételekben megfogalmazottak alapján - korhatár elıtti ellátás, - átmeneti bányászjáradék, - balettmővészeti életjáradék illetve - szolgálati járandóság formájában kell továbbfolyósítani, új megállapításokra – néhány esetkör kivételével – már nem lesz mód. Az új szabályok a nık 40 év jogosultsági idıvel igénybe vehetı nyugdíjkedvezményét nem érintik. A jogosultsági feltételeket teljesítı nık számára a továbbiakban is nyugdíj állapítható meg, s a már e címen nyugdíjban részesülı nık nyugdíjasok maradnak. Azoknak a nıknek a jogosultsági idejét hivatalból vizsgálják, akik 2011. január 1-jét –a „nık 40” konstrukció bevezetését - megelızıen vettek igénybe korhatár elıtti nyugellátást. Amennyiben a korhatár elıtti nyugdíjuk megállapításakor figyelembe vett szolgálati idı 40 év jogosultsági idınek megfelel, továbbra is nyugdíjasok maradnak. Nyugdíjasnak minısülnek az 57. életévüket 2011. december 31-éig betöltött szolgálati nyugdíjasok is. A fenti ellátásokat öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani, azonban változatlanul korhatár elıtt megállapított nyugellátásnak minısülnek. Megváltozott munkaképességő személyek ellátásai Szintén jelentıs változást eredményezett a megváltozott munkaképességő személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény is, amely a rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjak, a rehabilitációs járadék és az egészségkárosodáshoz kötıdı ellátások (rendszeres szociális járadék, átmeneti járadék, bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka) addigi rendszerét érintette. A szabályozás alapvetıen megújult, a hangsúly a megmaradt egészségre, a rehabilitációra helyezıdött. Az ellátórendszer átalakításával (rehabilitációs ellátás és rokkantsági ellátás) egyidejőleg megújult a megváltozott munkaképességőeket foglalkoztatók támogatási rendszere is. (A megváltozott munkaképességőek ellátásairól önálló kiadványunkban találhatnak részletes tájékoztatást az érdeklıdık.) Az érintettek a változásokról és az ezzel kapcsolatos teendıikrıl az év elején kiküldött tájékoztató levélbıl értesülhettek.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A társadalombiztosítási nyugdíj fogalma, fajtái A nyugdíj olyan állandó vagy ideiglenes jellegő pénzbeli ellátás, amelyet a jogszabályok alapján meghatározott életkort és szolgálati idıt elért biztosítottak, illetve haláluk esetén hozzátartozóik kapnak. A nyugdíjhoz való jog a jogszabályban meghatározott feltételekkel rendelkezık járulékfizetéssel megszerzett joga. A saját jogon járó vagy hozzátartozói nyugellátások összege a nyugdíjjárulék alapját képezı keresettıl, jövedelemtıl és a megszerzett szolgálati idı hosszától függ. Az itt röviden bemutatott ellátásokról további információk találhatók a „Gyakran ismételt kérdések” fejezetben is.
Saját jogú nyugellátások • • Öregségi nyugdíj Rehabilitációs járadék
Öregségi nyugdíj Öregségi nyugdíjat a társadalombiztosítás rendszerében több feltétel egyidejő teljesítése esetén lehet szerezni, ezek: az elıírt minimális szolgálati idı megszerzése, az elıírt nyugdíjkorhatár betöltése és a fennálló biztosítási jogviszony megszüntetése. Az öregségi nyugdíj megállapításának egyik feltétele, a minimális szolgálati idı. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény megkülönböztet teljes nyugdíjat és résznyugdíjat. Teljes nyugdíjhoz legalább 20 év, a résznyugdíjhoz legalább 15 év szolgálati idı szükséges. Szolgálati idınek minısül az az idıszak, amely alatt a biztosított nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett volt; az az idıszak, amely alatt megállapodás alapján nyugdíjjárulékot fizetett. A járulékfizetés nélkül is szolgálati idınek minısülı idıszakokat jogszabály határozza meg. Ilyenek például: a katonai (illetve polgári) szolgálatban töltött idı, a táppénz, a baleseti táppénz, a terhességi gyermekágyi segély folyósításának idıtartama, az 1998. január 1-je elıtt felsıfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott tanulmányok ideje.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A nık 40 év jogosultsági idıvel igénybe vehetı kedvezményes nyugdíja A nık kedvezményes nyugdíjazásával foglalkozó szabályok szerint az a nı, aki keresı tevékenységgel és a gyermekneveléssel összesen legalább 40 év jogosultsági idıt szerzett, az életkorától függetlenül nyugdíjba vonulhat. Annak érdekében, hogy a munkában töltött idı meghatározó jellege ne csökkenjen, a kedvezmény igénybevételének további feltétele a minimum 32 év keresı tevékenységgel szerzett jogosultsági idı. A szabályozás más szolgálati idıt, mint pl. a tanulmányi idıt, a munkanélküli ellátást, az ápolási díjat és a megállapodás alapján fizetett nyugdíjjárulékot (amelyek egyébként az általános szabályok szerint szolgálati idınek minısülnek) a kedvezményre való jogosultság szempontjából nem veszi figyelembe. Gyermekellátások folyósítási idejeként legfeljebb 8 év vehetı figyelembe a kedvezményre jogosultság megállapításakor (ennél több csak 5 gyerek fölött). Ugyanakkor a nyugdíj összegének kiszámítása változatlanul a nyugdíjszerzı szolgálati idık figyelembevételével történik. (Tny. 18.§) A korhatár elıtti öregségi nyugdíjak megszüntetésével kapcsolatos új szabályok a nık 40 év jogosultsági idıvel igénybe vehetı nyugdíjkedvezményét nem érintik, azt öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani, azonban változatlanul korhatár elıtt megállapított nyugellátásnak minısülnek. Ennek pl. özvegyi nyugdíj megállapítása, méltányossági nyugdíjemelés, vagy a nyugdíj melletti munkavégzés esetén lehet jelentısége. Azoknak a nıknek a jogosultsági idejét hivatalból vizsgálják, akik 2011. január 1-jét – a „nık 40” konstrukció bevezetését – megelızıen vettek igénybe korhatár elıtti nyugellátást. Amennyiben a korhatár elıtti nyugdíjuk megállapításakor figyelembe vett szolgálati idı 40 év jogosultsági idınek megfelel, továbbra is nyugdíjasok maradnak.
Rehabilitációs járadék A megváltozott munkaképességő személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény alapján 2012. január 1-jétıl rokkantsági nyugdíj, baleseti rokkantsági nyugdíj, rehabilitációs járadék, rendszeres szociális járadék, átmeneti járadék, bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka nem állapítható meg. A felsorolásban azonban a rehabilitációs járadék mégis kivételnek számít, ugyanis tekintettel arra, hogy a megállapítása határozott idıre történt, ennek lejártáig a járadékot tovább folyósítják. Új megállapításra azonban, illetve a korábbiak meghosszabbítására – a 2011. december 31-én folyamatban lévı meghosszabbítási ügyek kivételével – már nincs lehetıség. A rehabilitációs járadékban részesülı személy az együttmőködési kötelezettségét a rehabilitációs hatóság felé teljesíti. Az együttmőködési kötelezettség keretében köteles: a) a rehabilitációs hatóságnál a rehabilitációs tervben meghatározott idıpontban megjelenni,
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu b) értesítési kötelezettségét teljesíteni, c) aktívan munkahelyet keresni, d) a felajánlott da) rehabilitációs szolgáltatást, valamint a támogatott képzési lehetıséget elfogadni, db) megfelelı munkahelyhez jutást elısegítı munkaerı-piaci programban részt venni, és dc) megfelelı munkahelyre szóló állásajánlatot elfogadni, ide értve a közfoglalkoztatás keretében történı foglalkoztatást is.
Hozzátartozói nyugellátások • • • • özvegyi nyugdíj o ideiglenes özvegyi nyugdíj o özvegyi nyugdíj árvaellátás szülıi nyugdíj baleseti hozzátartozói nyugellátások o baleseti özvegyi nyugdíj o baleseti árvaellátás o baleseti szülıi nyugdíj
Özvegyi nyugdíj Az özvegyi nyugdíj az elhunyt nyugdíjas, illetve nyugdíjban nem részesülı, de nyugdíjjogosultságot szerzett elhunyt személy házastársának, meghatározott feltételek mellett élettársának, valamint elvált házastársának járó nyugellátás. Az élettársra és az elvált házastársra szigorúbb szabályok vonatkoznak: Az élettárs a házastársra elıírt feltételek fennállása esetén akkor jogosult özvegyi nyugdíjra, ha élettársával ennek haláláig • egy év óta megszakítás nélkül együtt élt és gyermekük született, vagy • megszakítás nélkül tíz év óta együtt élt, kivéve, ha ebben az idıszakban, vagy ennek egy részében özvegyi nyugdíjban vagy baleseti özvegyi nyugdíjban részesült. Ha a kérelmezı hatósági igazolvánnyal vagy bizonyítvánnyal igazolja, hogy a fent meghatározott ideig a jogszerzıvel azonos lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezett, az együttélést bizonyítottnak kell tekinteni, amennyiben az ellenkezıjére utaló tény vagy körülmény az eljárás során nem merült fel. Ennek hiányában az együttélést egyéb hitelt érdemlı módon igazolni kell.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Az elvált személy özvegyi nyugdíjra csak akkor jogosult, ha a volt házastársától annak haláláig tartásdíjban részesült*, vagy a bíróság részére tartásdíjat állapított meg. Az özvegyi nyugdíj mértéke a tartásdíj összegét nem haladhatja meg. Az egy évnél rövidebb különélés az özvegyi nyugdíjra jogosultság szempontjából együttélésnek minısül. *A tartásdíjban történı részesülés feltételt a tartásdíj fizetésére kötött egyezséget jóváhagyó vagy a tartásdíjfizetésre kötelezı jogerıs bírósági határozattal, illetıleg közjegyzı által hitelesített kötelezettségvállaló nyilatkozattal kell igazolni.
Az özvegyi nyugdíj szolgálati idı követelményei Fıszabályként özvegyi nyugdíjra az jogosult, akinek házastársa öregségi nyugdíjasként halt meg, vagy akinek házastársa a) a 22 éves életkor betöltését megelızıen hunyt el, és aa) az iskolai tanulmányai megszőnését követı 180 napon belül, vagy ab) összesen legalább 2 év, b) a 22 éves életkor betöltését követıen, de a 25 éves életkor betöltését megelızıen hunyt el, és legalább 4 év, c) a 25 éves életkor betöltését követıen, de a 30 éves életkor betöltését megelızıen hunyt el, és legalább 6 év, d) a 30 éves életkor betöltését követıen, de a 35 éves életkor betöltését megelızıen hunyt el, és legalább 8 év, e) a 35 éves életkor betöltését követıen, de a 45 éves életkor betöltését megelızıen hunyt el, és legalább 10 év, f) a 45 éves életkor betöltését követıen hunyt el, és legalább 15 év szolgálati idıt szerzett. Ideiglenes özvegyi nyugdíj a jogszerzı halálától számított egy évig jár annak, akinek a házastársa nyugdíjasként halt meg, vagy a fenti szolgálati idıt megszerezte. Az elhunyt jogán árvaellátásra jogosult, másfél évesnél fiatalabb gyermeket eltartó özvegynek az árva 18 hónapos életkorának betöltéséig jár az ideiglenes özvegyi nyugdíj. Fogyatékos vagy tartósan beteg gyermek esetén az ideiglenes özvegyi nyugdíj azonos feltétellel a gyermek harmadik születésnapjáig folyósítható. Az ideiglenes özvegyi nyugdíj megszőnését követıen özvegyi nyugdíjra az jogosult, aki házastársa halálakor: a reá irányadó öregségi nyugdíjra jogosító korhatárt betöltötte, vagy megváltozott munkaképességő, vagy házastársa jogán árvaellátásra jogosult fogyatékkal élı, illetve tartósan beteg, vagy legalább két árvaellátásra jogosult gyermek ellátásáról gondoskodik.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Az özvegyi nyugdíj akkor is jár, ha az erre jogosító feltételek valamelyike a) a házastárs 1993. március 1-je elıtt bekövetkezett esetén az elhalálozástól számított 15 éven belül, b) a házastárs 1993. február 28-a után bekövetkezett esetén az elhalálozástól számított 10 éven belül következik be.
Az özvegyi nyugdíj feléledése A fentiekhez hasonlóak a feléledés szabályai is. Feléled az özvegyi nyugdíja annak, akinek az özvegyi nyugdíja nem házasságkötés miatt szőnt meg, ha az arra jogosító feltételek valamelyike a) a házastárs 1993. március 1-je elıtt bekövetkezett halála esetén az özvegyi nyugdíj megszőnésétıl számított 15 éven belül, b) a házastárs 1993. február 28-a után bekövetkezett halála esetén az özvegyi nyugdíj megszőnésétıl számított 10 éven belül bekövetkezik. Az özvegyi nyugdíj feléledése során az özvegyre irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt a jogszerzı halálakor hatályos jogszabályok alapján kell megállapítani. Az özvegyi nyugdíj feléledése esetén a jogosultat az özvegyi nyugdíj megszőnését követı emelések, kiegészítések megilletik. Az özvegyi nyugdíj mértéke Az ideiglenes özvegyi nyugdíj annak a nyugdíjnak a 60 százaléka, amely az elhunytat öregségi nyugdíjként halála idıpontjában megillette, vagy megillette volna. Az özvegyi nyugdíj mértéke a korhatárt betöltött vagy megváltozott munkaképességő, de • rokkantsági ellátásban, • szolgálati járandóságban, • rehabilitációs ellátásban, • balettmővészeti életjáradékban • saját jogú nyugellátásban, • átmeneti bányászjáradékban • korhatár elıtti ellátásban, nem részesülı özvegy esetében, a 60 százaléka, ha a fenti ellátásokban részesül, a 30 százaléka, annak az öregségi nyugdíjnak, amely az elhunytat halála idıpontjában megillette, vagy megillette volna. Szintén 30 százalék a mértéke az árvaellátásra jogosult gyermek jogcímén folyósított özvegyi nyugdíjnak A 60 %-os özvegyi nyugdíj helyett 30 %-ost kell megállapítani attól az idıponttól, amelytıl az özvegy saját jogú nyugellátásban részesül. Az özvegyi nyugdíj az özvegy keresetére, saját jogú nyugdíjának összegére tekintet nélkül jár.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A házastárs 1998. január 1-je elıtti halála esetén a saját jogú nyugellátást az özvegyi (baleseti özvegyi) nyugellátással – a megállapításuk idıpontjára tekintet nélkül – a TnyRben meghatározott összeghatárig kell együtt folyósítani. Ez az összeghatár 2012. január 1-jétıl havi 76 260 Ft. Ha az általános szabály szerint megállapított 30%-os özvegyi nyugdíj összege kedvezıbb, az özvegy azt is választhatja. Az özvegyi nyugdíj megszőnése Az özvegyi nyugdíjra való jogosultság megszőnik, ha az özvegy a reá irányadó öregségi nyugdíjra jogosító korhatár betöltése elıtt házasságot köt. A megváltozott munkaképesség címén megállapított özvegyi nyugdíjra való jogosultság megszőnik, ha az özvegy már nem megváltozott munkaképességő. Az árvaellátásra jogosult gyermek(ek) tartása címén megállapított özvegyi nyugdíjra jogosultság akkor szőnik meg, ha már egyik gyermeket sem illeti meg árvaellátás. Özvegyi járadék A 2010. CLIV. törvény rendelkezései nyomán magán-nyugdíjpénztárból a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett, de a nyugdíjszolgáltatás elıtt elhunyt pénztártag özvegyének, a jogszabályban új jogintézményként került nevesítésre az özvegyi járadék. (61/A. §) A visszalépett személy halála esetén kiszámítják, hogy a társadalombiztosítási egyéni számla alapján mekkora összegő özvegyi járadék állapítható meg. Az özvegyi járadék és a társadalombiztosítási szabályok szerint járó özvegyi nyugdíj közül a magasabb összegőt folyósítják. Özvegyi járadék fizetése esetén özvegyi nyugdíj nem folyósítható.
Árvaellátás Az árvaellátás az elhunyt nyugdíjas, illetve nyugdíjban nem nyugdíjjogosultságot szerzett elhunyt személy • gyermekének, • örökbefogadott gyermekének, meghatározott feltételek esetén • nevelt gyermekének, • testvérének, • unokájának járó ellátás. részesülı, de
Árvaellátásra az a gyermek jogosult – ideértve a házasságban vagy az élettársi közösségben együtt élık egy háztartásban közösen nevelt, korábbi házasságból, élettársi együttélésbıl származó gyermeket* is – akinek szülıje a haláláig a hozzátartozói ellátásokhoz elıírt szolgálati idıt (Tny. 46. §) megszerezte, vagy öregségi nyugdíjasként halt meg. Az örökbefogadott gyermek vér szerinti szülıje jogán árvaellátás nem jár kivéve, ha a gyermeket a vér szerinti szülı házastársa fogadta örökbe.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu *A házastársi, élettársi közösségben együtt élık egy háztartásban, közösen nevelt gyermeke az a gyermek, akit a házastárs, élettárs a házasságba, életközösségbe vitt, és ezt a gyermeket a házastársak, élettársak egy háztartásban közösen nevelik. Árvaellátás jár a testvérnek és az unokának (ideértve a dédunokát és ükunokát is) is, ha ıt az elhunyt saját háztartásában eltartotta, és a gyermeknek tartásra köteles és képes hozzátartozója nincs. Az árvaellátás az árva 16. életévének betöltéséig jár. Ha az árva oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, az árvaellátás a tanulmányok idıtartamára, de legfeljebb 25 éves életkorának betöltéséig jár. Ha az árva jogosultságának a megszőnése elıtt megváltozott munkaképességővé válik, ennek fennállásáig az árvaellátás életkorra tekintet nélkül megilleti. Nem érinti az árvaellátásra való jogosultságot, ha az árva, vagy életben maradt szülıje házasságot köt, vagy az árvát örökbe fogadják. Az árvaellátás összege Az árvaellátás annak a nyugdíjnak a 30 százaléka, ami az elhunytat a halála idıpontjában öregségi nyugdíjként megillette, vagy megillette volna. 60 százalékos mértékő árvaellátás jár annak a gyermeknek, akinek mindkét szülıje meghalt, illetve, akinek életben lévı szülıje megváltozott munkaképességő. Szülıi nyugdíj Szülıi nyugdíjra az a szülı jogosult, akinek gyermeke a hozzátartozói ellátásokhoz elıírt szolgálati idıt (Tny. 46. §) megszerezte, vagy öregségi nyugdíjasként halt meg, amennyiben: a szülı gyermekének a halálakor megváltozott munkaképességő volt, vagy a hatvanötödik életévét betöltötte, és a szülıt a gyermek a halálát megelızıen egy éven át túlnyomó részben eltartotta. E feltételek megléte mellett szülıi nyugdíjra jogosult az a nevelıszülı is, aki a nevelt gyermeket tíz éven át eltartotta. A szülıi nyugdíj megszőnése A szülıi nyugdíjat meg kell szüntetni, ha arra tekintettel állapították meg, hogy a szülı megváltozott munkaképességő, ez az állapota már nem áll fenn, és hatvanötödik életévét még nem töltötte be. Annak a szülınek, aki gyermeke halálakor hatvanötödik életévét nem töltötte be és nem megváltozott munkaképességő, szülıi nyugdíj csak abban az esetben jár, ha az elhalálozástól számított tíz éven belül a) a hatvanötödik életévét betölti, vagy
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu b) megváltozott munkaképességővé válik és tartásra köteles és képes hozzátartozója nincs. A szülıi nyugdíjra vonatkozó rendelkezéseket a nagyszülıre és unokára is megfelelıen alkalmazni kell. A szülıi nyugdíj mértéke A szülıi nyugdíj mértéke azonos az özvegyi nyugdíj mértékével. Ha a szülıi nyugdíjra többen jogosultak, azt közöttük – az özvegyi nyugdíj megosztására vonatkozó rendelkezések alkalmazásával – egyenlı arányban meg kell osztani, de ha a jogosultak száma megváltozik újból meg kell osztani. Baleseti hozzátartozói nyugellátások Baleseti hozzátartozói nyugellátás a hozzátartozónak akkor jár, ha a sérült üzemi baleset következtében meghalt. A baleseti sérült hozzátartozóit a baleseti nyugellátás akkor is megilleti, ha a sérült a baleseti táppénz folyósításának a tartama alatt nem az üzemi baleset következtében halt meg. A baleseti sérült hozzátartozói • ideiglenes özvegyi nyugdíjra és ennek megszőnését követıen • özvegyi nyugdíjra, • árvaellátásra és • szülıi nyugdíjra a hozzátartozói nyugellátásra vonatkozó rendelkezések szerint azzal az eltéréssel jogosultak, hogy a hozzátartozót a baleseti nyugellátás a jogszerzı szolgálati idejére tekintet nélkül megilleti. A baleseti hozzátartozói nyugellátás számításának alapjául szolgáló öregséginyugdíjösszeg a havi átlagkereset 60 százaléka, ha az elhunyt jogszerzı egy év szolgálati idıvel sem rendelkezik. Ez az összeg az elhunyt jogszerzı szolgálati idejének minden éve után a havi átlagkereset egy százalékával emelkedik, az átlagkeresetnél azonban több nem lehet.
A szövegben használt jogszabály-rövidítések Tny.: TnyR.: Tbj.: a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény az 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetérıl szóló 1997. évi LXXX. törvény Mmtv.: a megváltozott munkaképességő személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény
Péptv.: a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
Gyakran ismétlıdı kérdések
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu I. Öregségi nyugdíj
1. Ki jogosult öregségi teljes nyugdíjra? Aki a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte és legalább húsz év szolgálati idıt szerzett. 2. Ki kaphat öregségi résznyugdíjat? Aki nem rendelkezik húsz év szolgálati idıvel, de a reá irányadó nyugdíjkorhatárt elérte és addig az idıpontig legalább tizenöt év szolgálati idıt szerez (szerzett), valamint azon a napon, amelytıl kezdıdıen az öregségi résznyugdíjat megállapítják, biztosítással járó jogviszonyban nem áll. 3. A nyugdíjkorhatár fokozatos emelése (2009. évi XL. törvény 1.§ által módosított Tny. 18.§) A nyugdíjrendszer hosszabb távú fenntarthatóságának egyik legfontosabb eszköze, hogy legalább a várható élettartam emelkedésével arányosan emelkedjen a nyugdíjkorhatár is. Az európai országok döntı többségében ma magasabb a nyugdíjkorhatár, mint hazánkban. A korhatáremelés születési évjáratonként 6 hónapos fokozatos emeléssel valósul meg:
A nyugdíjkorhatár fokozatos emelkedése születési korosztályonként Életkor Öregségi Öregségi nyugdíjra Születési 2012- nyugdíjkorjogosultság év ben határ idıpontja 1950 62 62 2012 1951 61 62 2013 1952 1953 1954 1955 1956 1957 60 59 58 57 56 55 62,5 63 63,5 64 64,5 65 2014. II. félév 2015. I. félév 2016 2017. II. félév 2018. I. félév 2019 2020. II. félév 2021. I. félév 2022
A korhatár-emelés hatása az özvegyi nyugdíjasokra (1.) és a prémiumévek programban (Pép.) résztvevıkre (2.)
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 1. Az özvegyi nyugdíj feléledése során az özvegyre irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt a jogszerzı halálakor hatályos jogszabályok alapján kell megállapítani. Ha tehát az özvegyet idıközben érinti is a korhatár-emelés, az özvegyi nyugdíj feléledése szempontjából továbbra is azt a korhatárt kell figyelembe venni, amely a jogszerzı halálakor vonatkozott az özvegyre. 2. Azon személyek esetén, akiket a korhatáremelés vagy az elırehozott öregségi nyugdíj megszőnése úgy érint, hogy a pép-szerzıdésük lejárata korábban bekövetkezne, mint a jogszabály-módosítások következtében elérhetı öregségi nyugdíjkorhatáruk, munkavégzésre irányuló jogviszonyuk megszőnése idıpontjának – a korábbi megállapodástól eltérıen – az öregségi nyugdíjra jogosultságuk megszerzésének idıpontját kell tekinteni (tehát a szerzıdése automatikusan meghosszabbodik). Ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy a munkavégzésre irányuló jogviszony ezen idıpont elıtt valamely, a Péptv.-ben szabályozott okból megszőnjön. 4. Mitıl függ az öregségi nyugdíj összege? Az elismert szolgálati idıtıl és az ellátási alapot képezı havi átlagkeresettıl. 5. Mit jelent a minimálnyugdíj, vagy nyugdíjminimum? Jogszabályi megnevezése: az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege. Ennél az összegnél kevesebb nem lehet annak a személynek az öregségi nyugdíja, akinek az elismert szolgálati ideje legalább 20 év, kivéve, ha az öregségi nyugdíj alapját képezı havi átlagkeresete nem éri el az öregségi nyugdíj legkisebb összegét. Ebben az esetben a nyugdíj összege azonos lesz a nyugdíj alapját képezı átlagkeresettel. Ha az igénylı elismert szolgálati ideje nem éri el a 20 évet, és csak öregségi résznyugdíjra szerezhet jogosultságot. Összegét a nyugdíj alapját képezı havi átlagkeresetnek a szolgálati idıtıl függı százalékában kell megállapítani Az öregségi teljes nyugdíj legkisebb összege ezen kívül kiszámítási alapjául szolgál több különféle ellátásnak is úgy, hogy a jogosultsághoz szükséges jövedelemhatárt a nyugdíjminimum arányában határozzák meg és/vagy az ellátás összege igazodik a nyugdíjminimum mértékéhez. (pl. rendszeres szociális segély, idıskorúak járadéka, fogyatékossági támogatás, anyasági támogatás, gyes, gyermeknevelési támogatás, stb.). Havi nyugdíjminimumok 2012-ben Öregségi nyugdíj 28 500 Ft Árvaellátás 24 250 Ft A nyugdíjminimumok (az öregségi teljes nyugdíj, az árvaellátás legkisebb összege és az özvegyek saját jogú és özvegyi nyugdíjának együttfolyósítási összeghatára) emelésérıl 2009. január elsejétıl törvényi felhatalmazás alapján a kormány dönt. A korábbi tervekkel
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu ellentétben nem szőnik meg a nyugdíjminimum, de 2012-ben sem emelkedik. Kivétel az egyesítési összeghatár, amely azon özvegyek saját jogú és özvegyi nyugdíjának együtt folyósíthatóságára vonatkozik, akik még 1998 elıtt szereztek jogot özvegyi nyugdíjra, és kedvezıbb számukra az e határig – 2012-ben 76 260 Ft – folyósított két ellátás, mintha a saját jogú nyugdíjuk mellett csak a házastársuk nyugdíjának 30 %-át kapnák.
Az öregségi teljes nyugdíj legkisebb összege az elmúlt években a következık szerint alakult:
2008. január 1-jétıl 2007. február 15. 2007. január 1. 2006. január 1. 2005. január 1. 2004. január 1. 2003. január 1. 2002. január 1. 2001. január 1. 2000. január 1. 28.500 27.130 26.830 25.800 24.700 23.200 21.800 20.100 18.310 16.600 1999. január 1. 1998. január 1. 1997. január 1. 1996. január 1. 1995. január 1. 1994. január 1. 1993. szeptember 1. 1993. március 1. 1993. február 1. 1992. január 1. 15.350 13.700 11.500 9.600 8.400 7.480 6.600 6.400 5.200 5.200
6. Mikor lehet kevesebb az öregségi nyugdíj összege a nyugdíjminimum összegénél? A/ Ha az öregségi teljes nyugdíj alapját képezı havi átlagkereset nem éri el az öregségi nyugdíj megállapításkori legkisebb összegét, ez esetben a nyugdíj összege megegyezik a havi átlagkeresettel. B/ Résznyugdíj esetében, mivel az minden esetben a nyugdíj alapját képezı átlagkeresetnek a szolgálati idıtıl függı százalékában kerül megállapításra. C/ A csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíj helyett megállapított korhatár elıtti ellátás esetében, mivel a csökkentést az öregségi nyugdíj legkisebb összege szerinti ellátásra is végre kell hajtani. D/ Ha a magán-nyugdíjpénztári tag egyéni számláján lévı összeget saját döntése alapján nem utalták át a Nyugdíjbiztosítási Alap részére, akkor az öregségi nyugdíj összege az elismert szolgálati idı és a figyelembe vehetı átlagkereset alapján kiszámított összeg 75%-a.
Mi a résznyugdíj?
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A résznyugdíj intézménye azt jelenti, hogy az is részesülhet nyugdíjban, aki nem szerezte meg az öregségi teljes nyugdíjhoz elıírt legalább 20 év szolgálati idıt, de legalább 15 évet elért és a nyugdíjkorhatárt betöltötte. Ilyen az esetekben azonban nincs minimum garancia, tehát nagyon alacsony nyugdíjak is keletkezhetnek, ugyanis a résznyugdíjat akkor is a nyugdíj alapját képezı havi átlagkeresetnek a szolgálati idıtıl függı százalékában kell megállapítani, ha a kapott összeg végül nem éri el a nyugdíjminimum összegét. 8. Ki kaphat nyugdíjnövelést? a) Az, aki legalább 20 évi szolgálati idıvel rendelkezik és a nyugdíjkorhatár betöltése után a nyugdíj megállapítása nélkül legalább 30 napra szolgálati idıt szerez. A nyugdíjnövelés mértéke minden 30 nap után az öregségi, baleseti rokkantsági nyugdíj 0,5 százaléka. b) Annak a saját jogú nyugellátásban részesülı, illetve a saját jogú nyugellátás szüneteltetését kérı személynek a nyugellátását, aki 2006. december 31-ét követıen biztosítással járó jogviszonyban áll, kérelemre a járulékalapot képezı kereset, jövedelem havi átlagos összegének 0,5 százalékával meg kell emelni. Az igényt az erre rendszeresített igénylılapon a lakóhely szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóságon kell benyújtani. A korhatár elıtti ellátás, a szolgálati járandóság és a rokkantsági ellátás melletti munkavégzés keresetébıl fizetett nyugdíjjárulék, a fenti szabálytól eltérıen, további szolgálati idık szerzését eredményezi, így ennek nyomán lehetıség van az öregségi nyugdíjkorhatár elérésekor új nyugdíj-megállapításra, ha legalább 365 nap újabb szolgálati idıt szerzett. 9. Ki és milyen feltételek mellett kérheti a nyugdíja rögzítését? Az, aki a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt elérte, és eddig az idıpontig legalább 20 év szolgálati idıt szerzett kérheti az öregségi nyugdíja összegének folyósítás nélküli megállapítását. 10. Milyen kedvezményt nyújt a nyugdíj rögzítése? Amennyiben a nyugdíjra jogosító korhatáron túl úgy dolgozik tovább, hogy legalább 365 naptári napra szolgálati idıt szerez, a tényleges nyugdíjba menetelkor - ha számára kedvezıbb - választhatja a nyugdíjkorhatár betöltésére rögzített nyugdíjként kiszámított és az évenkénti emelésekkel növelt nyugdíját, a tényleges nyugdíjba vonuláskor hatályos szabályok szerint kiszámított összeg helyett. Nem élhet a választási lehetıséggel az, akinek a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltésétıl a tényleges nyugdíjazás idıpontjáig eltöltött idı legalább fele része alatt özvegyi nyugdíjat (állandó özvegyi nyugdíjat) folyósítottak.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 11. A nyugdíj kiszámítását hogyan befolyásolja a gyermekgondozási segély és a sorkatonai szolgálat tartama? A gyermekgondozási segély folyósítási idıtartama (függetlenül attól, hogy az összege után nyugdíjjárulék-fizetés történt-e) és a sorkatonai (polgári) szolgálat idıtartama szolgálati idınek minısül, de az ellátás alapját képezı átlagkereset kiszámításánál az osztószám meghatározásakor figyelmen kívül marad. A gyermekgondozási segély összege, ha a nyugdíjjárulék-fizetés megtörtént, az ellátás összegébe beszámít, és az osztószám meghatározásánál is figyelembe kell venni, ha az az igénylıre nézve kedvezıbb. 12. Mi az eljárás, ha az ellátást igénylınek az átlagszámítási idıszak - 1988. január 1-jétıl a nyugdíj megállapításának kezdı napjáig - fele részében nincs keresete, jövedelme? A hiányzó idıre esı napokra a keresetet, jövedelmet az 1988 elıtti legközelebbi idıszak keresetei, jövedelmei alapján kell figyelembe venni. Ha ez sem áll rendelkezésre, a hiányzó naptári napokra keresetként a hiányzó idıben érvényes minimálbér harmincad részét kell 1 napra számításba venni. 13. Mivel igazolhatók a keresetekre vonatkozó adatok? Amennyiben a társadalombiztosítási nyilvántartásban bejelentési adat nem található, a munkáltató nyilvántartása alapján kiállított igazolással, vagy a munkavállaló birtokában lévı egykorú okirattal. 14. Igénybe vehetı-e a nyugdíj a munkanélküli ellátás folyósításának ideje alatt? Nem. Ha az igénylı részére a foglalkoztatás elısegítésérıl és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (Flt.) alapján munkanélküli-ellátásként álláskeresési járadékot, vállalkozói járadékot, nyugdíj elıtti munkanélküli-segélyt, álláskeresést ösztönzı juttatást vagy képzési támogatásként keresetpótló juttatást folyósítanak, a nyugellátást legkorábban a felsorolt ellátások folyósításának megszőnését követı naptól lehet megállapítani.
II. Korhatár elıtti nyugdíjak és korhatár elıtti ellátások Korhatár elıtti ellátások és szolgálati járandóság 15. Mi az indoka az átalakításnak? Az Alaptörvény rendelkezéseivel összhangban a Nyugdíjbiztosítási Alap egyensúlyának megteremtése érdekében, a jövıben csak az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött személyek részesülhetnek nyugellátásban. 16. A korábban megállapított nyugellátások közül melyeket érint az átalakítás? - elırehozott öregségi nyugdíj, - csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíj, - korkedvezményes nyugdíj,
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu bányásznyugdíj, korengedményes nyugdíj, mővésznyugdíj, polgármesterek korhatár elıtti öregségi nyugdíja, országgyőlési és európai parlamenti képviselık korhatár elıtti öregségi nyugdíja, fegyveres szervek és a Magyar Honvédség hivatásos állományának szolgálati nyugdíja.
Ezek az ellátások 2012. január 1-jétıl megszőnnek, az ilyen címen már megállapított ellátásokat a jogosító feltételekben megfogalmazottak alapján - korhatár elıtti ellátás, - átmeneti bányászjáradék, - balettmővészeti életjáradék illetve - szolgálati járandóság formájában kell továbbfolyósítani, új megállapításokra – néhány esetkör kivételével – már nem lesz mód. Az új szabályok a nık 40 év jogosultsági idıvel igénybe vehetı nyugdíjkedvezményét nem érintik, azt öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani, azonban változatlanul korhatár elıtt megállapított nyugellátásnak minısül majd. 17. Ki lehet jogosult korhatár elıtti ellátásra? Akinek 2012. január elsejét megelızıen a fent említett korhatár elıtti nyugellátások valamelyikét megállapították, továbbá a) az, aki 2011. december 31-éig az elırehozott, csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíj igénybevételéhez a 2012. január 1-jét megelızıen hatályos szabályok szerint szükséges életkort betöltötte, és szolgálati idıt megszerezte, b) az az 1953. évben született nı, aki 59. életévét betöltötte és a korhatár elıtti ellátás kezdı napjáig, de legkésıbb 2012. december 31-éig legalább 37 év szolgálati idıt szerzett, c) az, aki a korhatár elıtti ellátás kezdı napjáig, de legkésıbb 2012. december 31-éig korkedvezményre jogosultságot szerzett, d) az, aki 2011. december 31-ig bányásznyugdíjra való jogosultságot megszerezte, e) az, aki 2011. december 31-éig mővésznyugdíjra jogosultságot szerzett, f) - az, aki esetében a biztosítással járó jogviszonyának megszüntetéséhez szükséges egyoldalú jognyilatkozatot 2012. január 1-jét megelızıen a másik féllel írásban közölték, vagy - a jogviszonyt megszüntetı megállapodást 2012. január 1-jét megelızıen írásban megkötötték, - feltéve, hogy a biztosítással járó jogviszony megszőnését követı nap 2012. évben van, és - a jogosult a biztosítással járó jogviszony megszőnését követı napon a 2011. december 31-én hatályos szabályok szerint elırehozott öregségi nyugdíjra, csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíjra, bányásznyugdíjra,
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu korengedményes nyugdíjra, vagy mővésznyugdíjra jogosult lett volna, feltéve, hogy a korhatár elıtti ellátás kezdı napjáig az öregségi nyugdíjkorhatárt nem töltötte be, - a korhatár elıtti ellátás kezdı napján biztosítással járó jogviszonyban nem áll, - átmeneti bányászjáradékra vagy balettmővészeti életjáradékra nem jogosult, és - a korhatár elıtti ellátás kezdı napján rendszeres pénzellátásban nem részesül. 18. Nyugdíj vagy nem nyugdíj? A korhatár elıtti ellátás társadalombiztosítási szempontból nem minısül nyugellátásnak, de sok esetben osztja annak sorsát: pl. az ilyen ellátásban részesülı személyek egészségügyi szolgáltatásra jogosultak lesznek, illetve az ellátások emelésére a nyugdíjakéval azonos módon kerül sor. A korhatár elıtti ellátás és a szolgálati járandóság megállapítását és folyósítását a jogszabályokban meghatározott nyugdíj-megállapító és -folyósító szervek végzik, és az új jogszabályban külön nem szabályozott kérdésekben a nyugdíjra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. A megállapító szervek az esetek többségében a nyugdíjbiztosítás szervei, de a Magyar Honvédség és az Információs Hivatal esetében, amelyeknek saját nyugdíjmegállapító szervük van, ezek fogják a szolgálati járandóságot is megállapítani. A korábban korhatár elıtti nyugdíjasként kiegészítı tevékenységet végzı vállalkozók járulékkedvezménye – azáltal, hogy ellátásuk a késıbbiekben nem nyugdíj – megszőnik és teljes összegő járulékfizetésre lesznek kötelezettek. Azok a (közlekedési, kulturális, stb.) kedvezmények, amelyek a nyugdíjas státuszhoz kapcsolódtak, az átalakított ellátások mellett nem lesznek igénybe vehetık, hacsak az azokat tartalmazó jogszabályok személyi hatályát ki nem terjesztik a korhatár elıtti ellátásokban részesülıkre is. Az új ellátások – a nyugdíjjal ellentétben –kérelemre megszüntethetık. 19. Kell adót fizetni a korhatár elıtti ellátások után? Az országgyőlési képviselık korhatár elıtti kedvezményes nyugdíját felváltó ellátás és a szolgálati járandóság egyes eseteiben – fıszabályként – a személyi jövedelemadó mértékével azonos mértékkel csökkentett összegben kell folyósítani az ellátást (kivéve, ha az egészségkárosodás a szolgálati kötelmekkel összefüggésben keletkezett, ha a szolgálati járandóság a 2011. december 31-én érvényes minimálbér 1,5-szeresét nem haladja meg, vagy ha a szolgálati járandóságban részesülı önkéntes tartalékos szolgálatra köt szerzıdést) A csökkentés nem számít adónak, így pl. adóbevallási kötelezettséget sem keletkeztet, ugyanakkor a levonással szemben családi kedvezmény érvényesíthetı.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A kedvezmény elszámolása az adóév lezárását követıen lehetséges, mert a családi adókedvezményt a szülık bármelyike érvényesítheti a jövedelemével szemben, s a szolgálati járadékos – illetve a foglalkoztatója – is elszámolhatja, ha az ellátása mellett dolgozik. Az egyéb jogcímen megállapított korhatár elıtti ellátásokat nem terheli ilyen levonás.
20. Lehet dolgozni a korhatár elıtti ellátások és a szolgálati járandóság mellett? Az új ellátások mellett az eddigiekhez hasonlóan lehet munkát vállalni azzal, hogy a szabályokat fél év felkészülési idı után a 2008. elıtt korai nyugdíjba vonult személyekre is alkalmazni kell (esetükben tehát csak a 2012. július 1-je utáni kereseteket lehet figyelembe venni). A változatlan szabályok szerint, az említett ellátásokban részesülık, ha keresıtevékenységgel bizonyos nagyságú munkajövedelmet elérnek, az ellátásukat szüneteltetni kell. Ez az éves keretösszeg az év elsı napján érvényes minimálbér 18szorosa (2012-ben 1.674.000 Ft). Mindaddig, amíg az adott évi (nyugdíjjárulékalapot képezı) keresete ezen keretösszegen belül marad, keresete mellett az ellátását is korlátozás nélkül felveheti. Ha azonban keresete meghaladja a keretösszeget, a következı hónaptól az év végéig a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az ellátás folyósítását szünetelteti. (Ha a keretösszeg túllépésére decemberben kerül sor, a decemberi ellátást vissza kell fizetni.) E korlátozás megszőnik az öregségi nyugdíjkorhatár betöltésekor. 21. Milyen következményekkel jár a feketemunka? Ha a korhatár elıtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülı személy foglalkoztatására a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozat (pl. munkaszerzıdés) hiányában került sor, a nyugdíjmegállapító szerv az ellátást megszünteti, és ha a jogosult az ellátásban kevesebb, mint egy éve részesül – a folyósított ellátás teljes összegét, egyéb esetben az ellátás megszüntetését megelızı egy évben folyósított összegét vissza kell fizetnie. A megszüntetett ellátás ismételten nem állapítható meg. 22. Az ellátások melletti keresetekbıl levont nyugdíjjáruléknak mi az ellentételezése? A 0,5%-os nyugdíjnövelésre 2012. január 1-je elıtti keresetek esetén a korábbi szabályok szerint van lehetıség. Ezekben az esetekben kérelemre a korhatár elıtti ellátást, illetve a szolgálati járandóságot is növelni kell. 2012. január elseje után a korhatár elıtti ellátás és a szolgálati járandóság mellett végzett keresı-tevékenységgel az érintettek – mivel nem nyugdíjasok – nem nyugdíjnövelésre lesznek jogosultak, hanem szolgálati idıt szereznek, mint bármely más biztosított. Az érintett a nyugdíjkorhatár betöltését követı hat hónapon belül a nyugdíjmegállapító szervtıl kérheti az öregségi nyugdíj összegének új megállapítását, ha az ellátás idıtartama
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu alatt legalább 365 nap szolgálati idıt szerzett. Az öregségi nyugdíj összegét – az öregségi nyugdíjkorhatár betöltésének napjától kezdıdıen – abban az esetben lehet ismételten megállapítani, ha az így megállapított öregségi nyugdíj magasabb a korábban folyósított összegnél.
Elırehozott öregségi nyugdíj és csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíj 23. Kinek állapítható meg elırehozott öregségi nyugdíj? 2012. január elsejétıl a korhatár elıtti öregségi nyugdíjak megszüntetésérıl, a korhatár elıtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény rendelkezései nyomán az elırehozott öregségi nyugdíj és a csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíj megállapítási lehetısége megszőnt. A korábban ilyen ellátásban részesülık, változatlan összegben, korhatár elıtti ellátásként kapják tovább, a már nyugdíjnak nem számító ellátásukat. Az elırehozott öregségi nyugdíjra korábban jogot szerzett személyek a jogosultságukat bármikor érvényesíthetik, azonban a részükre is korhatár elıtti ellátást kell megállapítani.
Nık 40 év jogosultsági idıvel igényelhetı kedvezményes nyugdíja 24. Ki jogosult a 40 éves kedvezményes nyugdíj igénybevételére? Öregségi teljes nyugdíjra életkorától függetlenül jogosult az a nı is, aki a) legalább negyven év jogosultsági idıvel rendelkezik, és b) azon a napon, amelytıl a nyugdíjat megállapítják, biztosítási jogviszonyban nem áll. A 40 éves kedvezményes nyugdíj nem állapítható meg, ha a keresı tevékenységgel szerzett szolgálati idı nem éri el a 32 évet, olyan nı esetén pedig, akinek a súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekére tekintettel ápolási díjat állapítottak meg, a 30 évet. A jogosultsági idı - ha a jogosult a saját háztartásában 5 gyermeket nevelt - 1 évvel, minden további gyermek esetén további 1-1 évvel, de összesen legfeljebb 7 évvel csökken. Saját háztartásban nevelt gyermeknek azt a vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermeket kell tekinteni, aki a jogosulttal életvitelszerően együtt élt és annak gondozásából rendszeres jelleggel legfeljebb csak napközbeni idıszakra került ki, vagy személyére tekintettel családi pótlékot folyósítottak. 25. Mi számít jogosultsági idınek? Jogosultsági idınek minısül
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu a keresı tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá esı jogviszonnyal, valamint • a terhességi-gyermekágyi segélyben, • gyermekgondozási díjban, • gyermekgondozási segélyben, • gyermeknevelési támogatásban és • a súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekére tekintettel megállapított ápolási díjban eltöltött idıvel szerzett szolgálati idı. • A fentiek alkalmazása során, keresı tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá esı jogviszonnyal szerzett jogosultsági idınek a) az 1997. december 31-ét követıen a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)-i) pontjában, valamint (2)-(3) bekezdésében meghatározott jogviszonyban töltött idı; b) az 1998. január 1-jét megelızıen a TnyR. 12.§-ában felsorolt jogviszonyokban töltött idıtartamok minısülnek (Ilyenek például a kisiparosként, a magánkereskedıként, a gazdasági munkaközösség tagjaként, az ipari és szolgáltató szövetkezeti szakcsoport tagjaként, a kisszövetkezet tagjaként, a külföldi munkavállalóként, az ügyvédi, illetıleg a jogtanácsosi munkaközösség tagjaként szerzett szolgálati idık.). A felsorolt jogviszonyokon kívül jogosultsági idınek minısül: • a prémiumévek programban való részvétel idıtartama függetlenül attól, hogy a résztvevıt munkavégzésre kötelezték vagy sem, • az alkalmi munkavállalói könyvvel történı foglalkoztatás ideje, vagyis az ezen idıszakban végzett alkalmi munkavállalói napok, • az egyszerősített foglalkoztatásról szóló törvény hatálya alá tartozó munkavégzés idıtartama, • a gyermekgondozási segély folyósítása alatti - a vonatkozó jogszabályban engedélyezett - munkavégzés idıtartama (figyelemmel arra, hogy ilyen esetben a gyes munkavégzéssel azonos idıtartamra esı folyósítási idejét „gyermekneveléssel töltött idıként" a szolgálati idı kétszeres számításának tilalma miatt nem lehet beszámítani), • a mezıgazdasági termelıszövetkezeti tagként egyébként szolgálati idınek minısülı idıtartam azzal, hogy a mezıgazdasági termelıszövetkezeti tag esetén kizárólag a tagság idıtartama minısül jogosultsági idınek, az elsı belépés teljes naptári éve nem, • a szakmunkástanuló, a szakközépiskolai tanuló kötelezı nyári gyakorlata, amennyiben arra bejelentési adat található, ideértve természetesen az egyéb tanulmányokat folytató személy nyári szünetben történı munkavégzésének idıtartamát is, • a korkedvezményre jogosító munkavégzés idıtartama az öregségi nyugdíjjogosultságra vonatkozó általános szabályok szerint, • a Tny. 39. §-ának hatálya alá tartozó idıtartam az arányos szolgálati idı számítás alkalmazása nélkül.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Jogosultsági idıként nem vehetı figyelembe • a munkanélküli ellátás folyósításának idıtartama, • az egyébként szolgálati idıként elismerhetı tanulmányi idı, • a passzív, vagyis a biztosítási jogviszony megszőnését követıen folyósított táppénz idıtartama, • az 1998. január 1-jét megelızıen - nem gyermekgondozás, vagy -ápolás miatt igénybevett - fizetés nélküli szabadság szolgálati idınek minısülı elsı 30 napja. 26. Hogyan számítják ki a 40 éves kedvezményes nyugdíj összegét? A kedvezményre jogosultak nyugdíjának összegét az általános szabályok szerint kell kiszámítani, vagyis a nyugdíjszámítás során már minden szolgálati idıt figyelembe kell venni. A kedvezmény a nyugdíj csökkentése nélkül jár, a feltételnek eleget tevı jogosultak a hatályos nyugdíj-megállapítási szabályok szerinti teljes összegő öregségi nyugdíjat kapnak. 27. Lehet a 40 éves kedvezményes nyugdíj mellett dolgozni? A kedvezményben részesülıknek is lehet keresı tevékenységet végezni, de a többi korhatár alatti ellátás kereseti korlátozására vonatkozó szabályok betartásával. A hatályos szabályok értelmében az ellátás folyósítását az év végéig szüneteltetni kell, ha az ellátás mellett keresıtevékenységet végzı személy adott évi összjövedelme meghaladja a minimálbér tizennyolcszorosát. A korlátozás megszőnik, ha az érintett betölti a rá irányadó nyugdíjkorhatárt.
Korkedvezmény 28. Mennyiben érintik a változások a korkedvezmény eddigi rendszerét? A korhatár elıtti öregségi nyugdíjak megszüntetésérıl, a korhatár elıtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény alapján 2012. január elsejétıl a korkedvezményes nyugdíjakat is korhatár elıtti ellátásként folyósítják tovább. Jogszerzésre azonban 2012. december 31-éig az eddigi szabályok szerint van lehetıség. 29. Ki szerezhet korkedvezményre jogosultságot? Aki a szervezet fokozott igénybevételével járó, továbbá az egészségre különösen ártalmas – jogszabályban meghatározott munkakörben – meghatározott idın át dolgozott, az korkedvezményben részesül. A korkedvezményre jogszerzés változatlan szabályok szerint történik 2012. december 31éig
30. Melyek a korkedvezményre jogosultság feltételei?
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Az igénylıre irányadó öregségi nyugdíjkorhatárhoz képest kétévi korkedvezményben részesül az a férfi, aki legalább tíz és az a nı, aki legalább nyolc éven át korkedvezményre jogosító munkakörben, továbbá az, aki legalább hat éven át 100 kPa-nál nagyobb nyomású légtérben dolgozott. A korkedvezmény további egy-egy év a korkedvezményre jogosító munkakörben végzett minden újabb öt, nınél négy, illetıleg az egy légköri nyomásnál nagyobb nyomású légtérben végzett minden újabb háromévi munka után. 31. Melyik jogszabály tartalmazza a korkedvezményre jogosító munkakörök (munkahelyek) jegyzékét? A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtására vonatkozó 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet 1. számú melléklete. A melléklet hatályát vesztette 2007. január elsejétıl, tehát újabb munkakörök felvételére, illetve más módosítására nincs lehetıség, azonban a korkedvezményre jogosultság megállapításához alkalmazni kell. 32. Milyen speciális szabályok érvényesülnek a korkedvezményre jogosító idı számításánál? A korkedvezményre jogosító különbözı munkakörökben eltöltött idıket egybe kell számítani. A 100 kPa-nál nagyobb nyomású légtérben végzett munka alapján figyelembe vehetı idı minden harminc napját ötven nappal kell a korkedvezményre jogosító egyéb munkakörben eltöltött idıhöz hozzászámítani. Táppénzes állományban (betegszabadságon) eltöltött idıt abban az esetben lehet korkedvezményre jogosító idıként figyelembe venni, ha az igénylı a keresıképtelenség kialakulását megelızıen korkedvezményre jogosító munkakörben (munkahelyen) dolgozott. A korkedvezményre jogosultság szempontjából figyelembe kell venni a fegyveres szerveknél a) hivatásos szolgálatban ténylegesen eltöltött szolgálati idıt, b) nem hivatásos szolgálatban vagy más állam hadseregében eltöltött és az a) pont szerinti hivatásos szolgálatba beszámított idıt, továbbá a fegyveres szerveknél továbbszolgáló állományban 1960. december 17-e után eltöltött idıt is. Továbbszolgáló állományban 1960. december 18-a elıtt eltöltött idıt, valamint a katonai szolgálatban eltöltött idıt abban az esetben lehet a korkedvezményre jogosultság szempontjából számításba venni, ha az igénylı e szolgálatát megelızı és követı 30 napon belül korkedvezményre jogosító munkakörben (munkahelyen) dolgozott.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A korkedvezményre jogosult az általános szabályokhoz képest annyi évvel korábban veheti igénybe az öregségi nyugdíjat vagy a korhatár elıtti ellátást, ahány év korkedvezményt szerzett. Az ellátásra jogosultság és az esetleges csökkentés mértékének meghatározásakor a ténylegesen elért szolgálati idıhöz hozzá kell adni a korkedvezmény idejét is. Ez azonban kizárólag a korhatár elıtti ellátásra jogosultságnál és a csökkentés mértékének meghatározásakor vehetı figyelembe, a nyugdíj összegét a ténylegesen megszerzett szolgálati idı alapján kell kiszámítani. 33. Miként igazolható a korkedvezményre jogosító idı? Elsısorban társadalombiztosítási nyilvántartások szolgálnak alapul. Annak hiányában a munkakönyv, korabeli iratok alapján kiállított igazolás; a volt munkáltatónál, gazdálkodó szervezetnél a korkedvezményes munkakörök vizsgálatára és igazolására létrehozott bizottság megállapításaira alapozott igazolás is bizonyító erejő. Felmerülhet egyéb hitelt érdemlı módon (tanúvallomás) való bizonyítás. Kedvezı elbírálásra számíthat az, akinek a volt munkatárs tanúi részére a vitatott idı korkedvezményes idıként már korábban elismerésre került. 34. Mi a teendı, ha a munkakör azonosítása tekintetében vita merül fel? Ha a munkakör azonosítása tekintetében vita merül fel, a munkakör (munkahely) szerint illetékes ágazati miniszter és a szakmai, ágazati érdekképviselet, szakszervezet központi szerve véleményének a kikérése után a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelıs nyugdíjbiztosítási szerv (ONYF) dönt. 35. Mi az anyagi fedezete a korkedvezménynek? 2007. január 1-jétıl a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetérıl szóló 1997. évi LXXX. törvény (Tbj.) rögzíti, hogy a munkáltatónak 13 %-os mértékő külön korkedvezmény-biztosítási járulékot kell fizetnie a korkedvezményes munkakörben dolgozó biztosított által e munkakörben elért kereset után. A korkedvezmény-biztosítási járulék megfizetése alól történı mentesítés szabályait a 342/2007. (XII. 19.) Korm. rendelet tartalmazza. III. Nyugdíj-megállapítás 36. Mit jelent a teljes nettósítás? 2008-tól a nyugdíjak kiszámításánál figyelembe vett kereseteket, elıször a járulékokkal, (ideértve az egyéni nyugdíjjárulékot, a magán-nyugdíjpénztári tagdíjat, az egyéni egészségbiztosítási járulékot és a munkavállalói járulékot, illetve vállalkozói járulékot), majd a járulékokkal csökkentett összegbıl számított személyi jövedelemadóval kell csökkenteni (teljes nettósítás). (2006. évi CVI. törvény)
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 37. Mi a nyugdíj alapjául szolgáló havi átlagkereset fogalma? A biztosított nyugdíjjárulék-fizetési kötelezettségének alapját képezı keresetnek, jövedelemnek a törvény szerint számított átlaga. 38. Melyek a havi átlagkereset meghatározásának a mozzanatai? Az átlagszámítási idıszak (1988-tól nyugdíjazásig) nyugdíjjárulék köteles kereseteinek és a vonatkozó évek osztószámainak a meghatározása. Teljes nettósítás: A figyelembe vehetı idıszak egyes éveinek jövedelemadataiból az egyes években fizetett járulékokat le kell vonni. A járulékokkal csökkentett összegre meg kell határozni a személyi jövedelemadót és azt is le kell vonni Teljes valorizálás: 1988-tól a nyugdíjazás évét megelızı évig elért nettó átlagkereseteket a nyugdíjazás elıtti év átlagkeresetének szintjére kell felszorozni. A havi átlagjövedelem kiszámítása. A havi átlagjövedelembıl degresszió alkalmazásával a nyugdíjalapot képezı havi átlagkereset meghatározása. 39. Mit nevezünk osztószámnak? A biztosításban töltött idı azon napjainak a számát, amelyre a biztosítottnak nyugdíjjárulék-köteles keresete, jövedelme volt. A heti pihenınapokat, munkaszüneti napokat, szabadnapokat is figyelembe kell venni. 40. A nyugdíj alapjául szolgáló havi átlagkeresetek meghatározásakor mely kereseteket, jövedelmeket kell figyelembe venni? 1996. december 31-éig csak a fıfoglalkozású munkavégzésbıl származó jövedelem, kereset, valamint eddig az idıpontig kifizetett év végi részesedés, prémium, jutalom képezhet ellátási alapot. Más a helyzet, ha a fıfoglalkozású foglalkoztatás nem érte el a törvényes munkaidıt, ez esetben kerülhet sor a mellékfoglalkozásból származó kereseteknek, jövedelmeknek idıarányos beszámítására. 1997. január 1-jétıl a több jogviszonyból származó kereset, jövedelem a nyugdíjjárulékfizetési kötelezettség éves maximumáig összeszámítható. Továbbá 1997. december 31-ig figyelembe kell venni a jövedelemmel azonos idıre járó baleseti járadékot. 41. Az éves keresetek nettósítása hogyan történik? Az adott évre kiszámítják az adóelıleg számítás szabályai szerint a képzett adót és csökkentik a végrehajtási kormányrendeletben évenként a személyi jövedelemadó törvény változásaihoz igazodóan meghatározott alkalmazotti adóalap-, vagy adókedvezményekkel.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Az összjövedelmet csökkentı kiadások és egyéb adókedvezmények nem vehetık figyelembe. 42. Mit jelent a valorizálás? A nyugdíj-megállapításban alkalmazott számítási módszer, a korábbi keresetek jelenértékre számítása, vagyis a tárgyévi nettókeresetek növelése a nyugdíj megállapítás idıpontjáig történt országos nettókereset növekedésnek megfelelıen. A régi módszer szerint a nyugdíjazást megelızı harmadik – 2007-ben a 2004. – év elıtti naptári évek kereseteinek, jövedelmeinek a nyugdíjazást megelızı második – a 2005. – naptári év kereseti szintjéhez történt az igazítás. 2008. január 1-jétıl az újonnan megállapítandó saját jogú nyugdíjakat már az ún. teljes valorizálás alapján kell kiszámítani, mely szerint az 1988-tól a nyugdíjazás évét megelızı évig elért nettó átlagkereseteket a nyugdíjazás elıtti év átlagkeresetének szintjére kell felszorozni. A valorizáláshoz szükséges szorzószámokat az 1988 óta bekövetkezett országos nettó átlagkereset növekedés alapján határozzák meg. Az aktuális szorzókat tényadatok alapján (KSH), tehát csak utólag lehet megállapítani. Az elızı évi adatok csak a következı év márciusában válnak ismertté, ezért az év elsı három hónapjában a nyugdíjmegállapító szervek csak nyugdíjelıleget állapítanak meg, amelyeket a legutolsó rendelkezésre álló valorizációs szorzókkal számítanak ki, majd a tényadatok ismeretében korrigálnak. A valorizációs szorzószámokat a TnyR. 2. sz. melléklete tartalmazza. (Tny. 13.§, TnyR. 15. § és 2. melléklet)
43. Mi a degresszió? A degresszió azt jelenti, hogy a nyugdíj alapját képezı – jogszabályban meghatározott módszerrel kiszámított – havi átlagkeresetet egy bizonyos összeg felett csak korlátozott mértékben lehet figyelembe venni. Ennek érdekében a havi átlagkeresetet sávosan csökkentik az országos nettó átlagkereset szintjét meghaladó átlagkereseteknél. A törvény szerint a sávhatárok évente a tárgyévet megelızı naptári év, I. naptári félévi országos nettó átlagkereset-növekedés, továbbá az ehhez hozzászámított évenkénti 8 százalékos növekedés együttes mértékének megfelelı összeggel emelkednek. Az adott évre érvényes sávhatárokat a végrehajtási kormányrendelet tartalmazza 2012-ben – az 1997. évi törvénykezésnek megfelelıen – tovább mérséklıdik a keresetbeszámítás degressziója, melynek során tovább növekedtek a nyugdíjalapba beszámítható keresetek degresszív számításának „sávhatárai”. Az öregségi nyugdíj alapja 2012-ben is az 1988 és a nyugdíjazás idıpontja közötti, valorizált nettó havi átlagkereset, amibıl 2012-
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu ben 372ezer forint számítható be teljesen, az azt meghaladó részbıl pedig továbbra is fokozatosan csökkenı hányad. (Tny. 17.§ és TnyR. 11/B.).
IV. A szolgálati idı 44. Mi a szolgálati idı? A szolgálati idı lényegében nem más, mint nyugdíjra jogosító jogszerzı idı, vagyis az az idıszak, amely alatt a biztosított nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett volt, illetve megállapodás alapján nyugdíjjárulékot fizetett. A nyugdíjjárulék-fizetési kötelezettség nélkül szolgálati idınek minısülı idıszakokat a törvény külön határozza meg (ld. késıbb). 45. Mi a szerepe a szolgálati idınek? A baleseti hozzátartozói nyugellátások kivételével nyugdíjjogosultság feltétele az elıírt minimális szolgálati idı (= szükséges szolgálati idı) megszerzése. A szolgálati idı hossza befolyásolja a nyugdíj összegét is. 46. A biztosítással járó jogviszonynak 1997. december 31-e utáni tartama mely esetekben minısül szolgálati idınek? Ha a biztosítási idıre az elıírt nyugdíjjárulékot megfizették. Ha az alkalmazott keresetébıl, jövedelmébıl a foglalkoztató levonta a nyugdíjjárulékot, de annak befizetése részben vagy egészben elmaradt. Mindezt nem befolyásolja az a tény, hogy a nyugdíjjárulék behajtására tett intézkedés eredményes volt-e vagy sem. 47. Mikor kell vélelmezni az alkalmazottaknál a nyugdíjjárulék levonását? Ha egyértelmő a társadalombiztosítás nyilvántartása vagy a foglalkoztató nyilvántartása, eredeti okirata alapján a biztosítás ténye, a biztosítási jogviszony idıtartama, azonban a nyugdíjjárulék levonása, megfizetése nem állapítható meg, illetve nem bizonyítható. 48. Az egyéni vállalkozónak és a társas vállalkozás tagjának, ha járuléktartozása van, elismerhetı-e a szolgálati idı? Az az idıszak, amelyre vonatkozóan járuléktartozás van, mindaddig nem ismerhetı el szolgálati idınek, amíg a tartozást az érintett meg nem fizette. A tartozás utólagos megfizetése esetén a szolgálati idı a tartozás befizetése napját magába foglaló hónap elsı napjától fogadható el. 49. Járulékfizetési kötelezettség nélkül milyen idıszak ismerhetı el szolgálati idınek 1997. december 31-ét követı idıre vonatkozóan? A katonai (polgári) szolgálatban eltöltött idı; (a járulékfizetést a központi költségvetés teljesíti),
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu a táppénz, a baleseti táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély folyósításának idıtartama, valamint a gyermekgondozási díj 2000. január 1-jét megelızı idıtartama. 50. Mit jelent a szolgálati idı kapcsán a szerzett jog továbbvitele? A szolgálati idı szabályai 1998. január 1-jétıl változtak, de a biztosítással járó jogviszony 1998. január 1. napját megelızı idıtartamát továbbra is az 1997. december 31-én hatályos jogszabályok alapján kell figyelembe venni. 51. Milyen szolgálati idı növelési kedvezményt élvez, aki 1968. január 1-je elıtt gyermeket szült? A szolgálati ideje annyiszor 365 nappal növekszik, ahány gyermeke született 1968. január 1-je elıtt. Ha a gyermeke a 18. életévét megelızı idıponttól tartósan beteggé vagy fogyatékossá vált, a gyermekre járó növelés gyermekenként 550 nap. 52. A felsıfokú tanulmányok elismerhetık szolgálati idınek? Szolgálati idıként kell figyelembe venni az öregségi nyugdíjra jogosultság szempontjából az 1998. január 1-je elıtt a felsıfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott – legfeljebb azonban a képesítés megszerzéséhez a tanulmányok folytatása idején szükséges – tanulmányok idejét. Az 1997. december 31-e utáni idıszakban a nappali tagozaton folytatott tanulmányi idık beszámítására akkor kerülhet sor, ha az ellátást igénylı a járulék megfizetésére, vagy a tanulmányok alatt vagy a nyugdíjigény beadásáig megállapodást köt és a fizetéskor érvényes minimálbér alapulvételével számított nyugdíjbiztosítási egyéni és munkáltatói járulékot megfizeti. A rokkantsági nyugdíjhoz változatlanul, járulékfizetés nélkül is figyelembe kell venni szolgálati idıként a felsıfokú tanulmányok idejét. A felsıfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott tanulmányok címén a tanulmányi idıszak (tanulmányi év, tanulmányi félév) kezdetét magában foglaló hónap elsı napjától a végét magában foglaló hónap utolsó napjáig eltelt idı számít szolgálati idınek. Szolgálati idıként kell figyelembe venni a két egymást követı tanulmányi idıszak közötti tanulmányi szünet idejét is. Több képesítés megszerzésére irányuló tanulmányok folytatása esetén legfeljebb az egyik képesítés megszerzéséhez szükséges idı vehetı figyelembe. 53. Szolgálati idınek minısül-e a szakmunkástanuló idı és a szakközépiskolai tanulmányok ideje? Annak vizsgálatakor, hogy valamely jogviszony a szolgálati idı számításakor figyelembe vehetı-e, abból kell kiindulni, hogy az adott jogviszony biztosítási kötelezettséggel járt-e, továbbá ennek alapján történt-e járulékfizetés.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A szakmunkástanulóknak kötelezıen járó ösztöndíj után a foglalkoztatójuk járulékfizetésre volt kötelezett, sıt a tanulók a tanulmányaik utolsó évében már általában szakmunkás bért kaptak, amely után szintén járulékot kellett fizetni, ez alapozta meg biztosításukat, szolgálati idejüket. A szakképzésrıl szóló jogszabály változása következtében a korábbi szakmunkásképzı intézet és szakmunkástanuló elnevezés is megváltozott. Az oktatás általában szakképzı iskolákban folyik. A szakképzési törvény a gyakorlati oktatást nyújtó foglalkoztató és a tanuló között szerzıdési kötelezettséget ír elı. E szerzıdésben kell meghatározni a tanuló részére járó díj összegét, amely a minimálbér 20 %-ánál kevesebb nem lehet, s ennek alapján kell a foglalkoztatónak járulékot fizetnie. E járulékfizetés alapozza meg az ı esetükben a tanulóidı beszámítását a szolgálati idıbe. A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény szerint a szakmunkástanuló biztosítottnak minısült. 1995. április 1-jétıl a szakmunkástanuló akkor volt biztosított, ha ösztöndíjban (munkabérben) részesült. Az ösztöndíj után a foglalkoztató, a munkabér után a foglalkoztató és a tanuló fizette meg a járulékot az általános szabályok szerint. Az 1996. január 1-jétıl hatályos elıírás szerint a szakmunkástanulóra, ha ösztöndíjban (munkabérben) részesül, továbbá a tanulószerzıdés alapján szakképzı iskolai tanulmányokat folytató tanulókra terjed ki a biztosítás. A szakmunkástanulók után az elızı bekezdés szerint, a szakképzı iskolai tanulók esetében a foglalkoztató, a szerzıdést kötı gazdálkodó szervezet, illetve egyéni vállalkozó kötelezett a járulékfizetésre. 1997-tıl a tanulószerzıdés alapján szakképzı iskolai tanulmányokat folytató tanulókra terjed ki a biztosítás. A foglalkoztató, a szerzıdést kötı gazdálkodó szervezet, illetve egyéni vállalkozó kötelezett a járulékfizetésre. A biztosítási jogviszony adatait, a járulékfizetés tényét a foglalkoztatónak jelentenie kell a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek felé. Az igazgatóságok e nyilvántartások alapján tudják elbírálni, hogy a kérdéses idıszakban az igénylı szerzett-e szolgálati idıt. A szolgálatiidı-szerzés tehát attól függ, hogy a tanuló társadalombiztosítási, illetve nyugdíjbiztosítási szempontból biztosítottnak minısült-e, fennállt-e a járulékfizetési kötelezettség. A szakközépiskolai tanulói jogviszony járulékfizetésre nem kötelezett, így nyugdíjszerzı szolgálati idıként sem vehetı figyelembe. 54. A gyermeknevelési ellátások igénybevétele mikor ismerhetı el szolgálati idınek? A gyermekgondozási segély folyósításának ideje 1998. január 1-je elıtt szolgálati idınek minısül, ezt követıen azonban csak akkor, ha az elıírt nyugdíjjárulékot megfizették. A gyermekgondozási díj folyósításának ideje 2000. január 1-je elıtt szolgálati idınek minısül, de 2000. január 1-je után csak akkor ismerhetı el szolgálati idınek, ha az elıírt nyugdíjjárulékot megfizették.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A gyermeknevelési támogatás és az ápolási díj is csak az elıírt nyugdíjjárulék fizetési kötelezettség teljesítése esetén ismerhetı el szolgálati idınek. 55. Mely esetben nem minısül szolgálati idınek a fizetés nélküli szabadság, vagy a munkavégzés alóli menetesítés idıtartama 1998. január 1-jétıl? Ha erre az idıre nem történt nyugdíjjárulék-köteles kereset, jövedelem kifizetés. 56. Mely esetben számít szolgálati idınek a fizetés nélküli szabadság 30 napot meghaladó tartama 1998. január 1-je elıtti idıszakra vonatkozóan? Ha a biztosított három évesnél – tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos gyermek esetén tizenkettı évesnél – fiatalabb gyermek gondozása, vagy tíz évesnél fiatalabb gyermek ápolása címén vette igénybe; a tartósan külföldi szolgálatot teljesítı nemzetközi szervhez tagként vagy munkatársként kiküldött munkát vállaló, illetıleg külföldi ösztöndíjas tanulmányúton részt vevı házastársával 1992. március 1-jét megelızıen külföldön való tartózkodásra kapott szabadságot és a nyugdíjjárulékot megfizette; közeli hozzátartozó otthoni ápolása, illetve gondozása vagy saját lakás magánerıbıl történı építése céljából kért szabadságot, és erre az idıre – legfeljebb 1992. december 31-éig – a nyugdíjjárulékot megfizette. A 30 napot el nem érı fizetés nélküli szabadság szolgálati idınek minısül. 57. Mikor minısül szolgálati idınek az elızetes letartóztatás ideje? Ha a letartóztatottat az ellene emelt vád alól jogerısen felmentették, vagy a büntetıeljárást megszüntették. 58. Elismerhetı-e a szabadságvesztés ideje? Kizárólag akkor, ha az elítéltet a bíróság utóbb jogerısen felmentette. 59. Hogyan számítják a szolgálati idıt? A szolgálati idıt naptári naponként kell számításba venni, 365 nap számít egy évnek, a töredék idıszak nem számítható be (pl. 38 év 125 nap esetén a 38 év alapján számítják ki a nyugdíjat). A szolgálati idıt elsısorban a nyugdíjbiztosítási szervek nyilvántartásai alapján veszik figyelembe. Sok esetben viszont olyan idıket is szolgálati idıként kell figyelembe venni, amelyrıl e szervek nem rendelkeznek nyilvántartással. Ezeket a nyugdíjbiztosítási szerv az igénylı segítı közremőködésével szerzi be. 60. Mely életkortól kérhetı a szolgálati idı megállapítása? A korábbi szabályoktól eltérıen már nemcsak az öregségi nyugdíjra jogosító életkort megelızı tíz éven belül kérhetı. A biztosított (volt biztosított) – legfeljebb naptári
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu évenként egyszer – a nyugdíj-megállapító szervtıl kérheti a szolgálati idejének, nı esetén a 40 éves kedvezményes nyugdíjhoz szükséges jogosultsági idejének megállapítását. A kérelemhez csatolni kell a biztosított által feltüntetett, a nyugdíj-megállapító szerv nyilvántartásában nem, vagy eltérı tartalommal szereplı szolgálati idıre, jogosultsági idıre vonatkozó, az igénylı rendelkezésére álló igazolásokat, okiratokat. A nyugdíj-megállapító szerv az elismert szolgálati idıt, jogosultsági idıt határozatban állapítja meg. A határozat ellen a szokásos jogorvoslati lehetıségek állnak rendelkezésre. A jogerıs határozattal megállapított szolgálati idı tartamát a nyugellátás megállapítása során a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv az ügyfél terhére nem módosíthatja. (Tny. 68.§ (1))
61. A szolgálati idın kívül más adatok is megtudhatók a nyilvántartásból? Az érintett személy vagy írásban meghatalmazott képviselıje a nyugdíjbiztosítási nyilvántartásokba betekinthet, az iratokról másolatot, illetve nyilvántartott adatairól felvilágosítást kérhet, a biztosítási jogviszonyairól tájékozódhat. Az ügyfél az adatairól személyesen vagy postai úton megküldött levélben, illetve a honlapról letölthetı „Adatkérı lap a nyugdíjbiztosítás által nyilvántartott adatokról”(K25) formanyomtatványon kérhet felvilágosítást a lakóhelye szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnél vagy mőködési helyein. A Kormányzati Portál Ügyfélkapujához hozzáféréssel rendelkezı ügyfelek a formanyomtatvány beküldésével elektronikus úton is eljárhatnak. Személyes megjelenés esetén az egyértelmő azonosítás érdekében a következı adatok ismerete szükséges: neve, születési neve, születési helye és ideje, anyja neve, TAJ száma, lakcíme. Az ügyfél a róla nyilvántartott adatokat az igazgatási szerv számítógépén megtekintheti, illetve kérheti a nyilvántartott adatok nyomtatott formában történı átadását. A postai úton megküldött kérelemnek is tartalmaznia kell az ügyfél természetes azonosító adatait és TAJ számát, mert ezen adatok nélkül a kérelmet az adatvédelmi elıírásokra tekintettel teljesíteni nem lehet. Az érintett személy okmányai másolati példányának a nyilvántartásban szereplı lakcímére, meghatalmazott esetén a meghatalmazott képviselı címére postai úton kerülnek megküldésre. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a kérelemre igazolást állít ki a biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyokra és a keresetekre, jövedelmekre vonatkozóan a nyilvántartásba bejelentett adatokról. Az érintett személy kérheti a bejelentésre kötelezett szerv vagy személy rá vonatkozó adatszolgáltatásának hatósági ellenırzését, és a rendelkezésére álló bizonyítékok figyelembevételével a nyilvántartás adatainak kiegészítését, javítását.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A betekintési jog gyakorlása és a nyilvántartott okmányok másolatának kiadása ügyében kezdeményezett egyéb eljárás illetékmentes. ( Tny. 96. §) 62. Miért célszerő a szolgálati idı elismerési kérelem benyújtása? A szolgálati idı elızetes tisztázása segítségével a biztosított/volt biztosított a számára legelınyösebb idıponttól kérheti a nyugdíja megállapítását. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv érdemi döntését megelızıen köteles az ügy eldöntése szempontjából lényeges tényeket és körülményeket feltárni, a tényállást tisztázni. Az okmány hiányában be nem igazolódott, de az igénylı állítása szerint biztosításban töltött idı egyéb, hitelt érdemlı módon történı bizonyítására (például tanúnyilatkozattal) lehetıség van az alapeljárás során, majd a fellebbezés és bíróságnál történı eljárás során is, amely idıtartam alatt a kérelmezı még dolgozik, tehát nem ellátatlan. A nyugdíjmegállapító határozat meghozatala sokkal gyorsabban történhet meg, ha a szolgálati idık összeszámítása elızetesen megtörtént. A jogerıs határozattal megállapított szolgálati idı tartamát a nyugellátás megállapítása során a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv az ügyfél terhére nem módosíthatja. 63. Mikor csökkentik arányosan a szolgálati idıt? A 2003. december 31-éig hatályos szabály szerint, az 1996. december 31-ét követı idıszakban, ha a biztosított – nyugdíjjárulék alapjául szolgáló – keresete a minimálbérnél kevesebb volt, akkor olyan arányban csökkent a szolgálati idı, ahogy a kereset aránylott a minimálbérhez. Ha pl. a kereset a minimálbér fele volt, akkor 1 napi keresettel félnapi szolgálati idı volt szerezhetı. 2004. január 1-jétıl az arányos szolgálatiidı-számítást csak a nyugdíj összegének kiszámításánál kell alkalmazni, a nyugdíjra való jogosultság megállapításánál már nem. Ez kedvezı változás, különösen a részmunkaidıben foglalkoztatottak részére, ugyanis nyugdíjjogosultság szerezhetı 20 évi biztosítási jogviszonnyal akkor is, ha az – akár teljes mértékben – részmunkaidıs foglakoztatás volt és csak pl. a minimálbér fele után történt járulékfizetés. Továbbra sincs arányos szolgálati idı csökkentés a Munka Törvénykönyve alapján teljes munkaidıben foglalkoztatottaknál, illetve azoknál a személyeknél, ahol a munkakörre irányadó meghatározott munkaidıben történik a foglalkoztatás (pl. az egészségre ártalmas munkakörülmény miatt csökkentett idejő foglalkoztatás az elıírás). 64. A hosszú szolgálati idı elismerése A hosszú szolgálati idıvel rendelkezık teljesítményének magasabb fokú elismerését biztosítja, hogy 2008. január elsejétıl 40 év szolgálati idı felett minden további szolgálati év az addigi 1,5 % helyett 2,0 %-os többletet biztosít az ún. nyugdíjskálán. Vagyis míg
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu elıtte pl. 42 év esetén a megállapított nyugdíj, 83 %-a volt a nyugdíj alapjául szolgáló átlagkeresetnek, addig 2008. január elsejétıl ez a mérték 84 %. Ez az érintetteknek (kb. évi 20-25 ezer fı) 1%-os nyugdíjnövelést jelent.
V. Nyugdíjszolgáltatásokkal kapcsolatos megállapodások 65. Hogyan szerezhetı szolgálati idı megállapodás útján? A nyugellátás összegét jelentısen befolyásolja a megszerzett szolgálati idı hossza, sıt bizonyos idı megszerzése feltétele a jogosultságnak. A 1997. évi LXXX. törvény (Tbj.) lehetıséget nyújt azok számára is a nyugellátáshoz szükséges szolgálati idı megszerzéséhez, akik egyáltalán nem állnak vagy álltak biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyban, vagy a nyugdíjra jogosultsághoz nem elegendı a szolgálati idejük. A megállapodás útján szerzett szolgálati idı azonos értékő az egyéb módon szerzett szolgálati idıvel. 66. Milyen típusú megállapodások köthetık? Biztosítási jogviszonnyal nem rendelkezı személy folyamatos járulékfizetéssel szolgálati idı és nyugdíjalapot képezı jövedelem szerzése céljából. Felsıfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott tanulmányok idejének szolgálati idıként történı elismerése céljából. Az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött személy, öregségi teljes, illetıleg öregségi résznyugdíjhoz szükséges szolgálati idı vásárlása céljából, legfeljebb 5 évet, visszamenıleges járulékfizetéssel. 1998. évre a gyes idejével megegyezı otthoni gondozás idejére, szolgálati idı szerzése céljából. A foglalkoztató által külföldön foglalkoztatott biztosított 1997-98. évekre vonatkozó szolgálati idı és nyugdíjalapot képezı jövedelem szerzése céljából.
VI. Hozzátartozói nyugellátások 67. Hányféle hozzátartozói ellátás van? özvegyi, és baleseti özvegyi nyugdíj, árvaellátás és baleseti árvaellátás, szülıi, és baleseti szülıi nyugdíj. 68. Melyek a hozzátartozói ellátások általános feltételei? A hátramaradottak jogosultsága csak akkor ismerhetı el, ha a haláláig a jogszerzı megszerezte a saját jogú nyugellátások valamelyikére a jogosultságot (a szükséges szolgálati idıt), vagy ha az elhalálozáskor már nyugdíjban részesült.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 1999. január elsejétıl hozzátartozói nyugellátásra jogosult az is, akinek elhunyt házastársa, szülıje, gyermeke mezıgazdasági szövetkezeti járadékhoz, mezıgazdasági szakszövetkezeti járadékhoz, illetve mezıgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegő járadékához szükséges szolgálati idıt megszerezte, illetve mezıgazdasági szövetkezeti járadékosként, mezıgazdasági szakszövetkezeti járadékosként, mezıgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegő járadékosaként halt meg. 69. Mely idıponttól járnak a hozzátartozói ellátások? A jogszerzı elhalálozása napjától, de legfeljebb az igénybejelentés napját megelızı hatodik hónap elsı napjától. 70. Hol terjeszthetı elı a hozzátartozói nyugellátás iránti igény? Ha aktív, nyugdíjban még nem részesült személy halálozott el, a hozzátartozó lakóhelye szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál, ha a jogszerzı elhalálozásakor már nyugellátásban részesült, az igény a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál terjeszthetı elı. A nem nyugdíjasként elhunyt utáni özvegyi nyugdíj feléledését szintén a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál kell igényelni.
Baleseti hozzátartozói ellátások
71. Mely esetekben jár a hátramaradottaknak baleseti hozzátartozói nyugellátás? Ha a halál oka üzemi baleset, a halál oka nem üzemi baleset, de a jogszerzı baleseti táppénz folyósítási tartama alatt halt meg. 72. Miben tér el a baleseti hozzátartozói nyugellátásra való jogosultság feltétele a sorsszerő körülmények miatt elhunyt jogszerzık hátramaradottjainak járó hozzátartozói nyugdíj jogosultsági feltételeitıl? A hátramaradottakat – az egyéb feltételek megléte esetén – a jogszerzı szolgálati idejére tekintet nélkül megilleti az ellátás.
73. Mikor tekinthetı az eltőnés halálesetnek? Ha azt a bíróság jogerısen megállapította.
74. Ki nem tarthat számot hozzátartozói (baleseti hozzátartozói) nyugellátásra? Aki a jogszerzı halálát szándékosan okozta.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Özvegyi nyugdíj 75. Ki kaphat özvegyi nyugdíjat? a házastárs (ideértve a bejegyzett élettársat is), a különélı házastárs, az elvált házastárs az élettárs. A felsorolás nem rangsor. Nem feltétlenül egymást kizáró jogosultakról van szó, hiszen lehetıség van az özvegyi nyugdíj jogosultak közötti megosztására is. 76. Hányféle özvegyi nyugdíjról beszélünk? ideiglenes özvegyi nyugdíj (a megváltozott helyzethez való alkalmazkodás átmeneti megkönnyítését célozza), és özvegyi nyugdíj (a hosszabb idın át járó özvegyi nyugdíjat a korábbi rendelkezés állandó özvegyi nyugdíjként nevesítette). 77. Milyen személyi feltételt kell vizsgálni a házastárs jogosultságánál? Házastársa volt-e az elhunytnak és a halálakor együtt éltek-e? 78. Mikor jár özvegyi nyugdíj? Ha a hátramaradott a halálkor, vagy azt követı tíz éven belül a reá irányadó öregségi nyugdíjra jogosító korhatárt betöltötte, vagy a házastársa jogán tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos illetve legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodik, vagy megváltozott munkaképességő. 79. Mikor jár az élettársnak (Ptk. 685/A. §) özvegyi nyugdíj? ha a jogszerzıvel annak haláláig legalább egy év óta, megszakítás nélkül együtt éltek és közös gyermekük született, vagy megszakítás nélkül 10 éven át együtt éltek. 80. Az együttélési idı számítását hogyan befolyásolja a korábbi házasság vagy élettársi kapcsolat? Ha az élettársak korábban egymással a) házasságban éltek, és a házasságot jogerıs bírói ítélet felbontotta, vagy b) bejegyzett élettársi kapcsolatban éltek, és a bejegyzett élettársi kapcsolatot bírói ítélet felbontotta vagy közjegyzı nemperes eljárásban megszüntette, csak a házasság felbontását, illetve a bejegyzett élettársi kapcsolat megszüntetését követı együttélési idı vehetı figyelembe.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 81. Az élettársi együttélésre alapozott özvegyi nyugdíjjogosultságnál a gyermekszületésnek mikor kellett bekövetkeznie? Bármikor: az együttélési idı alatt, elıtt vagy a halál utáni 300 napon belül (utószülött gyermek). 82. Van-e kizáró tényezı az élettársi jogosultság megítélésénél? Ha a megjelölt együttélési idıszak vagy annak egy része alatt az élettárs más jogszerzı jogán járó özvegyi (baleseti özvegyi) nyugdíjban részesült, az élettárs nem jogosult özvegyi nyugdíjra. 83. Mennyi ideig jár az ideiglenes özvegyi nyugdíj? a házastárs halálától legalább egy évig, az elhunyt jogán árvaellátásra jogosult, másfél évesnél fiatalabb gyermeket eltartó özvegynek az árva 18 hónapos életkorának betöltéséig, fogyatékos vagy tartósan beteg gyermek nevelése esetén a gyermek harmadik születésnapjáig. 84. Mely esetben jogosult özvegyi nyugdíjra az, akinek házastársa a házasság megkötésekor a reá irányadó öregségi nyugdíjra jogosító életkort már betöltötte? ha a házasságból (a korábbi együttélésbıl) gyermek származott, vagy a házastársak a házasság megkötésétıl öt éven át megszakítás nélkül együtt éltek. A fentiek nem alkalmazhatók, ha az irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése elıtt kötött házasságot felbontották és - bármelyikük irányadó korhatárának betöltése után ismét házasságot kötöttek. 85. A hozzátartozókat megilletı ellátást mibıl számítják ki? Abból az öregségi nyugdíjból, amely az elhunytat halála idıpontjában megillette, vagy megillette volna. 86. Mennyi lehet az elvált, vagy külön élı személy özvegyi nyugdíjának összege? Az özvegyi nyugdíj a házastársi tartásdíj összegénél nem lehet több, azt csak a nyugellátások évenkénti emelésének összegével haladhatja meg. 87. Milyen szabály szerint lehet az özvegyi és saját jogú nyugdíjat együttfolyósítani? Az 1998. január 1-jét megelızıen megözvegyültek a saját jogú nyugdíjuk mellett – az évenként meghatározásra kerülı – együttfolyósítási összeghatárig jogosultak özvegyi nyugdíjra. A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2012. január 1jétıl havi 76 260 forint összeghatárig folyósítható együtt. Kérelemre, azonban – ha ez kedvezıbb – a saját jogú nyugellátás mellett a 30 %-os özvegyi nyugdíjat kell folyósítani. (TnyR. 62.§ (7) és Tny. 50.§ (2)).
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 88. Milyen esetekben szőnhet meg az özvegyi nyugdíj? Az özvegyi nyugdíjra jogosultság megszőnik, ha az özvegy a reá irányadó öregségi nyugdíjra jogosító életkorának betöltése elıtt házasságot köt, vagy az özvegy már nem megváltozott munkaképességő (ha az özvegyi nyugdíjat ezen a jogcímen állapították meg), vagy ha már egyik gyermeket sem illeti meg árvaellátás (ha az özvegyi nyugdíjat ezen a jogcímen állapították meg). 89. Mit jelent az özvegyi nyugdíj feléledése? A szolidaritási alapon nyújtott hozzátartozói ellátások terén arra egyetlen nyugdíjrendszer sem vállal kötelezettséget, hogy minden özvegynek özvegyi nyugdíjat juttat a jogszerzı halálától az özvegy élete végéig. Még a gazdaságilag legfejlettebb államok is különféle feltételekhez kötik az ilyen típusú ellátást. Ez a lehetıség nálunk is csak korlátozottan, az elhunyt halálát követı egy évig áll fenn. Ilyenkor minden özvegy ideiglenes özvegyi nyugdíjban részesül, ha a jogszerzı az elıírt szolgálati idıt megszerezte vagy öregségi nyugdíjasként halt meg. (Tehát jogszerzıi oldalról ilyenkor is van elıfeltétel.) A társadalombiztosítás alapok végessége azonban gátat szab a jogosultságok ilyen szintő fenntartásának. Ezért az ideiglenes özvegyi nyugdíj lejártát követıen özvegyi nyugdíjra csak az jogosult, aki a házastárs halálakor a reá irányadó öregségi nyugdíjra jogosító korhatárt betöltötte, vagy megváltozott munkaképességő, vagy házastársa jogán tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos illetve legalább két árvaellátásra jogosult gyerek eltartásáról gondoskodik, Megszőnhet az özvegyi nyugdíj folyósítása a megváltozott munkaképességő jogosult állapotjavulása, vagy a jogosultságot megalapozó gyermek árvaellátásból való kikerülése folytán is. A jogalkotó lehetıséget biztosít arra, hogy ha a jogosító feltételek a halálesettıl illetve az ellátás megszőnésétıl számított bizonyos idın belül mégis bekövetkeznek, akkor az özvegyi nyugdíjra jogosultság feléledhet. Ez az idıtartam korábban 15 évrıl 10 évre csökkent. Az Alkotmánybíróság a 37/2007. (VI. 12.) számú határozatában mulasztásos alkotmánysértést állapított meg, mivel az özvegyi nyugdíjrendszerben a feléledési idı 15 évrıl 1993. március 1-jével történt 10 évre csökkentéséhez nem rendeltek az érintettek teljes körében átmeneti szabályokat. Az ABh. nyomán elfogadott törvénymódosítás 2008. január 1-jétıl biztosítja minden 1993. március 1-je (a törvénymódosítás hatályba lépése) elıtt elhunyt biztosított hozzátartozójának az özvegyi nyugdíjat a 15 éves feléledési idıvel, ha az érintettek az egyéb jogosultsági feltételeknek is megfelelnek (A Tny. 53.§-ában körülírt jogosulti kör).
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Bár nem nevezzük az özvegyi nyugdíj feléledésének, de a rendelkezés azokra is vonatkozik, akik soha nem részesültek özvegyi nyugdíjban, ám a fenti feltételekkel jogosultak lettek volna rá (Tny. 47.§). Az özvegy tehát 2008. január 1-jétıl akkor is jogosult özvegyi nyugdíjra, ha 1993. március 1-je és 2007. december 31-e között a jogosultsági feltételek 10-15 év között következtek be, feltéve, hogy kizáró feltétel (pl. újabb házasság) jelenleg sincs. A záró rendelkezések azt is biztosítják, hogy ilyen esetben az éves nyugdíjemelés szempontjából az érintett özvegyi nyugdíja nem minısül új megállapításnak, tehát jár számára az emelés. Az özvegyi nyugdíj kiszámítása az általános szabályokat követve történik, ki kell számítani azt az özvegyi nyugdíjat, ami az új jogosultság szerint megillette volna, majd ezt az összeget az idıközben végrehajtott emelésekkel növelni kell. Az érintett özvegyek az igénybejelentésüket idıbeli korlátozás nélkül elıterjeszthetik. 90. A korábban megállapított, majd megszüntetett özvegyi nyugdíj feléledhet-e? Feléled az özvegyi nyugdíja annak, akinek az nem házasságkötés miatt szőnt meg, ha az arra jogosító feltételek valamelyike a) a házastárs 1993. március 1-je elıtt bekövetkezett halála esetén az özvegyi nyugdíj megszőnésétıl számított tizenöt (!) éven belül, b) a házastárs 1993. február 28-a után bekövetkezett halála esetén az özvegyi nyugdíj megszőnésétıl számított tíz éven belül bekövetkezik. A házasságkötés miatt megszüntetett özvegyi nyugdíjra a jogosultság a házasság megszőnése után feléled, ha a) az igénylı a házasságkötéskor az 1998. január 1-jét megelızıen hatályos rendelkezések alapján végkielégítést nem vett fel, és b) az igénylıt a házasság létrejötte nélkül az özvegyi nyugdíj egyébként megilletné. Az özvegyi nyugdíj feléledése során az özvegyre irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt a jogszerzı halálakor hatályos jogszabályok alapján kell megállapítani. 91. Feléledhet-e a házasságkötés miatt megszüntetett özvegyi nyugdíjra a jogosultság, ha a házasság megszőnik? Feléledhet, ha az igénylı a házasságkötéskor az 1998. január 1-jét megelızıen hatályos rendelkezések alapján végkielégítést nem vett fel, és az igénylıt a házasság létrejötte nélkül az özvegyi nyugdíj egyébként megilletné. 92. Milyen összegben éled fel a megszüntetett özvegyi nyugdíj? Az özvegyi nyugdíj feléledése esetén a jogosultat az özvegyi nyugdíj megszőnését követı emelések, kiegészítések megilletik.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 93. Mi az eljárás, ha a jogszerzı magán-nyugdíjpénztár tagjaként hunyt el? A magán-nyugdíjpénztárban a jogszerzı egyéni számláján lévı tagdíja összegének átutalását a Nyugdíjbiztosítási Alap részére a kedvezményezettként megjelölt hozzátartozó is kérheti. Ha ezt a tényt a magán-nyugdíjpénztár igazolásával hitelt érdemlıen bizonyítja, a hozzátartozói nyugellátás összegét úgy kell megállapítani, mintha a jogszerzı biztosítási idejének teljes tartama alatt kizárólag nyugdíjjárulékot fizetett volna. Ha az átutalást nem kérik, akkor a jogszerzı általános szabályok szerinti nyugdíjának kb. 75 %-ából számítják a hozzátartozói ellátásokat. (kb. 75 %-ából, mert 2010. októbertıl 2011. novemberig 14 havi tagdíj a tb. nyugdíjrendszerbe folyik be, és ennek ellentételezéseként ezen idıszakot a számításnál úgy kell figyelembe venni, mintha nem lett volna pénztártag.) 94. A külföldi szerv által megállapított saját jogú ellátást miként kell kezelni az özvegyi nyugdíj összegének meghatározásakor? Ha az özvegy olyan országból kap pénzbeli juttatást, amellyel Magyarországnak nincs hatályos egyezménye, az ellátást figyelmen kívül kell hagyni. Ha az özvegy részére a koordinációs rendelet vagy nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó ország társadalombiztosítási szerve az adott ország jogszabálya szerint ellátást állapított meg, vizsgálni kell az ellátás jogcímét.
Árvaellátás 95. Kik jogosultak árvaellátásra? a vér szerinti gyermek, a házastársi, élettársi közösségben együtt élık által - korábbi házasságból, élettársi együttélésbıl származó - közösen nevelt gyermek, az örökbefogadott gyermek, ha a szülı, haláláig a hozzátartozói ellátásokhoz szükséges szolgálati idıt (Tny. 46.§) megszerezte vagy öregségi nyugdíjasként halt meg. 96. Mely gyermek tekinthetı az együtt élık által közösen nevelt gyermeknek? Az a gyermek, akit a házastárs, élettárs a házasságba, életközösségbe vitt és ezt a gyermeket a házastársak, élettársak az elhalálozásig egy háztartásban közösen nevelték. 97. Az örökbefogadott gyermeknek jár a vér szerinti szülı halála jogán árvaellátás? Egy esetben, ha a gyermeket az elhunyt vér szerinti szülı házastársa fogadta örökbe.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 98. Mikor ismerhetı el az árvaellátásra való jogosultsága a testvérnek, az unokának, a dédunokának és az ükunokának? Megállapítható a jogosultság, ha a gyermeket az elhalálozott, testvér, illetıleg nagyszülı a saját háztartásában eltartotta és a gyermeknek más tartásra köteles és képes hozzátartozója nincs. 99. Befolyásolja-e az árvaellátásra jogosultságot, ha az árva gyermeket örökbe fogadják, illetve ı vagy életben lévı szülıje házasságot köt? Nem befolyásolja. 100. Meddig jár az árvaellátás? legkorábban a halál napjától kezdıdıen a gyermek 16. életévének betöltése napjáig, oktatási intézmény nappali tagozatán tanuló esetében a tanulmányok tartamára, legfeljebb a 25. életév betöltéséig, a 16., illetve továbbtanuló esetében a 25. életév betöltése elıtt megváltozott munkaképességővé vált gyermeknek életkorra tekintet nélkül, ha a szülı halála a gyermek említett életkora betöltése elıtt következik be. A 25. életévét betöltött, felsıfokú oktatási intézményben nappali rendszerő oktatás keretében tanulmányokat folytató személy árvaellátásának meghosszabbítása az elsı – alap- és mester- vagy osztatlan – képzésben – kivételes méltányosságból – a tanulmányok folytatásának idejére, a képzési idıt meg nem haladóan, legfeljebb a 27. életév betöltéséig engedélyezhetı. (TnyR. 72/B. (7)) 101. Kinek jár iskolai tanulmányok folytatása címen árvaellátás? az oktatási intézmény nappali tagozatán tanulónak, ha igazolt, hogy betegsége testi vagy szellemi fogyatékossága miatt magántanulóként folytatja tanulmányait, ha a 25. életévnél fiatalabb gyermek a nappali rendszerő iskolai oktatás céljára létesített iskolának a felnıttoktatási* tagozatán tanul tovább. Iskolai tanulmányok címén az árvaellátás a tanulmányok befejezése hónapjának végéig, a nyári tanulmányi szünet tartamára is jár. * Ha a felnıttképzés, illetve a felnıttképzést végzı intézmény minısítése kérdésében vita merülne fel, a felnıttképzésért felelıs miniszter véleménye az irányadó. 102. Hogyan történik a tanulmányok igazolása? Magyarországon tanuló árva esetén a közoktatási/felsıoktatási információs rendszer mőködtetıje a tanulói, hallgatói jogviszony létesítését, fennállását és a tanulmányok befejezésének várható idejét a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv megkeresésére,
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu a tanulói jogviszony megszőnését, illetve a hallgatói jogviszony szünetelését, megszőnését hivatalból (rendszeres adatszolgáltatással) igazolja, ezért az árvának nem kell igazolnia e jogviszony fennállását. Külföldön tanuló árvának azonban a tanulmányok folytatását az oktatási intézmény által kiállított igazolással középiskolai tanulmányok esetén évente, felsıfokú tanulmányok esetén félévente, a tanulmányok megkezdésétıl számított egy hónapon belül kell igazolnia. A hallgatói jogviszony szünetelése esetén kizárólag akkor jár árvaellátás, ha a szünetelés betegség vagy szülés következménye. 103. Mikor tekinthetı a leszármazó teljesen árvának? Ha mindkét szülıje meghalt, vagy életben lévı szülıje megváltozott munkaképességő. 104. Mennyi az árvaellátás mértéke? Az elhunytat megilletı nyugellátás 30 százaléka gyermekenként, 60 százaléka a teljes árvának minısülı gyermek esetében, de legalább az árvaellátás mindenkori legkisebb összege. 105. Mi az eljárás, ha a hátramaradott gyermek után az életben lévı vér szerinti szülı tartásdíj fizetésére kötelezett? 2001. január elsejétıl a külön eljárásra vonatkozó rendelkezés hatályát vesztette, az általános szabályok az irányadók. 106. Milyen összegő ellátást kaphat az a gyermek, akinek mindkét szülıje jogszerzıként halálozott el? Annak a szülınek a jogán járó (hatvan százalékos mértékő) árvaellátást kapja, amelynek összege számára elınyösebb.
Szülıi nyugdíj 107. Ki kaphat szülıi nyugdíjat? A jogszerzınek a hátramaradott szülıje, nagyszülıje, nevelıszülıje. 108. Milyen feltételek alapján állapítható meg a szülınek az ellátásra való jogosultsága? Szülıi nyugdíjra az jogosult, akinek gyermeke (unokája) a hozzátartozói ellátásokhoz szükséges szolgálati idıt megszerezte, vagy öregségi nyugdíjasként halt meg, és
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu a szülı (nagyszülı) a gyermeke (unokája) elvesztésekor megváltozott munkaképességő, vagy a hatvanötödik életévét betöltötte, és a szülıt (nagyszülıt) a gyermeke (unokája) a halálát megelızı egy éven át túlnyomó részben eltartotta. annak a szülınek (nagyszülınek), aki a gyermek (unoka) halálakor nem volt megváltozott munkaképességő, szülıi nyugdíj abban az esetben jár, ha az elhalálozástól számított tíz éven belül megrokkan és tartásra köteles és képes hozzátartozója nincs. 109. Mely esetben valósul meg a túlnyomó-részbeni eltartás? A szülı (nagyszülı) akkor minısül túlnyomó részben eltartottnak, ha saját jogú vagy hozzátartozói nyugellátása a gyermeke (unokája) elhalálozásának idıpontjában nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét. A szülıi nyugdíjra jogosultság azonban nem szőnik meg, ha a szülıi nyugdíjra jogosult személy saját jogú vagy hozzátartozói nyugellátása a szülıi nyugdíj folyósításának tartama alatt az évenkénti emelésekkel már meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét. 110. Milyen további feltételek szerint ismerhetı el a nevelıszülı szülıi nyugdíjra való jogosultsága? Ha a nevelıszülı a nevelt gyermeke halálakor megváltozott munkaképességő, vagy a hatvanötödik életévét betöltötte, és a nevelt gyermeket tíz éven át eltartotta.
VII. Nyugellátások iránti igény érvényesítése 111. Hogyan kell igényelni a nyugellátások megállapítását? A nyugellátás iránti igények érvényesítésével kapcsolatos valamennyi eljárás illeték- és költségmentes és mindig kérelemre (igénybejelentés) indul. Nyugellátást írásban, az erre a célra rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus őrlapon (a továbbiakban együtt: igénybejelentı lapon) kell igényelni. A nyomtatványokat bármely nyugdíjbiztosítási igazgatóságon be lehet szerezni, illetıleg letölthetı és kitölthetı (kitöltés után kinyomtatható) formátumban megtalálhatók az ONYF honlapján (www.onyf.hu). Az igényt személyesen vagy postai úton a lakcím szerinti illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóságon kell elıterjeszteni. Az igénybejelentı lap benyújtásával egyidejőleg az igénylınek közölnie kell az azonosításához szükséges adatokat, a társadalombiztosítási azonosító jelét, valamint csatolnia kell a társadalombiztosítási nyilvántartásban nem szereplı jogviszonyok bizonyításához felhasználni kívánt iratokat, továbbá
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu egészségkárosodáson alapuló ellátás esetén az egészségkárosodással összefüggı iratokat. Ha a kérelmezı a szükséges iratokat nem csatolta, vagy az adatokat nem közölte, az igényelbíráló nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv határidı kitőzése mellett ezek pótlására a kérelmezıt felhívja. Ha a nyugdíjigénylı a hiánypótlásra való felhívásnak nem tett eleget továbbá az erre megállapított határidı meghosszabbítását nem kérte és a nyugdíjigényt a rendelkezésre álló adatok alapján elbírálni nem lehet, az eljárást meg kell szüntetni. Errıl az intézkedésrıl végzéssel értesítik a kérelmezıt. A nyugellátás legkorábban az igénybejelentés napját megelızı hatodik hónap elsı napjától állapítható meg függetlenül attól, hogy már ezt az idıpontot megelızıen is jogosult lett volna a kérelmezı nyugellátásra. Az igénybejelentés idıpontja az igénybejelentı lap benyújtásának, postára adásának a napja. A személyes adatok védelmérıl és a közérdekő adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 3.§ (5) bekezdése kimondja, hogy az érintett kérelmére indított eljárásban a szükséges adatainak kezeléséhez való hozzájárulását vélelmezni kell. 112. Hol kell elıterjeszteni a nyugellátás megállapítása iránti igényt? Nyugellátás iránti igényt a lakóhely szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál, illetve – ha a jogszerzı már nyugellátásban, baleseti rokkantsági nyugdíjban részesült – a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál kell elıterjeszteni. Nemzetközi nyugdíjügyekben kizárólagos illetékességgel Nyilvántartó és Informatikai Igazgatósága jár el. az ONYF Központi
113. Visszavonható-e a nyugdíj megállapítása iránti igény? A határozat vagy az eljárást megszüntetı végzés jogerıre emelkedése elıtt igen. Ha az igénylı igénybejelentését a határozat vagy az eljárást megszüntetı végzés jogerıre emelkedéséig visszavonja, a felvett nyugellátást harminc napon belül köteles visszafizetni, amennyiben ezen idıpont elıtt már elıleget folyósítottak a részére. 114. Le lehet-e mondani a nyugellátásról? A megállapított nyugellátásról lemondani, azt – mint a jogosult személyéhez kötött ellátást átruházni (engedményezni) – nem lehet. 115. Kinek adható felvilágosítás adatokról? az érintettnek gondnoknak, gyámnak meghatalmazottnak. nyugdíjbiztosítással kapcsolatos személyes
A formai és tartalmi követelményeknek megfelelı meghatalmazás hiányában adatok még a túlélı házastársnak, gyermeknek sem szolgáltathatók ki. A meghatalmazást kézzel kell írni és aláírni, a géppel írottat két tanúval alá kell íratni. A meghatalmazás célját konkrétan
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu meg kell jelölni, nem elég, hogy „nyugdíjügyemben eljárjon”, hanem: „igazolást kérjen az ellátás összegérıl”, vagy határozat hiteles másolatát elkérje”, „az igényelbírálás jelenlegi állapotáról felvilágosítást kérjen”, „az utalás idıpontjáról érdeklıdjön”, stb. Más személy számára telefonon történı felvilágosításhoz a jogosult elızetes személyes bejelentése szükséges, melynek során titkos kérdéseket és válaszokat rögzítenek és a telefonos felvilágosításkor ezeket ellenırzik. 116. Ki nyújthat be igényt, illetve ki tehet bejelentést az érintetten kívül? Kizárólag a gondnok vagy a gyám. Ezekre a cselekményekre meghatalmazás nem fogadható el! Például özvegyi nyugdíjigény, lakcímváltozás, stb. tárgyában más személy még „szabályos” meghatalmazás alapján sem nyilatkozhat. 117. Köztisztviselık nyugdíjazás elıtti felmentési idejére milyen szabályok vonatkoznak? A Ktv. módosítása lehetıvé tette a köztisztviselık részére azt, hogy nyugdíjazás címén a felmentésüket már akkor is kérelmezhessék, ha a felmentési idı kezdetén még nem rendelkeznek a nyugdíjazás életkori és/vagy szolgálati idı feltételével, de annak végére már rendelkezni fognak. Így kiküszöbölhetıvé vált az a régi probléma, hogy vagy a felmentési idırıl kellett lemondaniuk, vagy tudomásul vették, hogy a nyugdíjat késıbb állapítják meg. Az ehhez elıírt igazolás a már gyakorlatból ismert, szolgálati idı elismerési kérelem tárgyában hozott határozat. Ha a határozatban szereplı elismert szolgálati idı, már akkor elég a nyugdíjjogosultság megállapításhoz, amikor a határozatot kiadták, a munkáltatónak csak az életkori feltétel teljesülést kell vizsgálnia. Ha a szolgálati idı a határozat kiadásakor még kevesebb a jogosultsághoz szükségesnél, de a hiányzó idıket az adott munkáltatónál töltötte le, akkor a munkáltató nyilvántartása alkalmas a szükséges adatok beszerzéséhez és igazolásához. Ha viszont a hiányzó idıket nem csak az adott munkáltatónál töltötte le, akkor új szolgálati idı elismerési kérelmet kell benyújtania a dolgozónak. (2007. évi CLVI. törvény 17. §) 118. Melyek a visszamenıleges nyugdíj-megállapítás szabályai? Az igényt visszamenıleg legfeljebb hat hónapra lehet érvényesíteni, az ellátást a jogosultsági feltételek fennállása esetén legkorábban az igénybejelentés idıpontját megelızı hatodik hónap elsı napjától lehet megállapítani. Az igénybejelentés idıpontja az igénybejelentı lap benyújtásának, nyugdíjbiztosítási igazgatási szervhez történı beérkezésének a napja. Az igényt az ellátás megállapításának kezdı idıpontjában hatályos jogszabályok alapján kell elbírálni. Ez azt jelenti, hogy amely naptól kéri a nyugdíj megállapítását, ill. folyósítását, az azon a napon hatályos jogszabály szerint kell a megállapítást elvégezni.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu VIII. Nyugellátások folyósítása 119. Hogyan folyósítják a nyugdíjbiztosítási szervek által megállapított ellátásokat? A saját jogú és a hozzátartozói nyugellátást, továbbá a nyugdíjbiztosítási szervek hatáskörébe utalt nem társadalombiztosítási ellátást a nyugdíjfolyósító szerv (NYUFIG) nyugdíjfolyósító törzsszám, mint azonosító szám alatt folyósítja. A nyugdíjfolyósító az ellátás folyósításának kezdetekor a törzsszám igazolására – az ONYF által rendszeresített nyomtatványon – az érintett személy részére díjmentes igazolást ad ki. A nyugdíjfolyósító szerv a megállapított nyugellátás folyósítását a határozat beérkezését követı tizenöt napon belül postai úton vagy a jogosult kérelmére postai úton vagy a jogosult által megjelölt belföldi pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlájára az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagállamainak, illetıleg Svájc területén élık részére történı folyósítás esetén a jogosult által megjelölt, valamely EGT tagállamban vagy Svájcban vezetett pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára, az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmenetileg vagy tartós nevelésbe vett gyermek árvaellátását a gyám, eseti gondnok által megjelölt gyámhatósági fenntartásos betétre vagy fizetési számlára történı átutalással teljesíti. A nyugellátást havonta kell folyósítani a tárgyhónapra, legkorábban attól a naptól kezdve, amelytıl azt határozattal megállapították, a jogosultság megszőnésének (megszüntetésének) napjáig, de – ha jogszabály eltérıen nem rendelkezik – legfeljebb a jogosult elhalálozásának napját magában foglaló naptári hónap utolsó napjáig. A nyugdíjak folyósítási rendje szerint a bankszámlával rendelkezık egyenlegében legkésıbb minden hónap 12. napjáig megjelenik a nyugdíj. Aki készpénzben kapja a nyugdíját, annak az úgynevezett postai kifizetési naptárban meghatározott napon viszi ki a postás.
120. Hogyan folyósítják annak a nyugellátását, aki külföldön tartózkodik? Annak a nyugellátását, aki érvényes útlevéllel átmenetileg külföldön tartózkodik, belföldi pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlájára vagy belföldi meghatalmazottja részére kell folyósítani. A meghatalmazott nevét és címét az ellátásra jogosultnak a nyugdíjfolyósító szerv tudomására kell hoznia. A nyugdíjfolyósító szerv a külföldön élı vagy tartózkodó személyre nézve naptári évenként egyszer - márciusban - adategyeztetést végez. Az ebbıl a célból kiküldött nyomtatványt az ellátásban részesülınek megfelelıen kitöltve, aláírva és közjegyzı vagy külföldi hatóság, illetıleg a Magyar Köztársaság külképviseleti szerve által hitelesítve, egy
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu hónapon belül vissza kell küldenie. Ha a jogosultságot a fenti módon nem sikerül igazolni, úgy a folyósítást felfüggesztik. A nyugdíjfolyósító szerv a megállapított nyugellátás folyósítását kizárólag a magyar törvényes fizetıeszközben teljesíti. A nyugdíjas átmeneti külföldi tartózkodása esetén, amennyiben a teljesítés belföldön vezetett bankszámlára történik, az ellátás külföldre történı átutalása a számlavezetı hitelintézettıl kérhetı. A nyugdíjfolyósító szerv a folyósítást az Európai Gazdasági Térség tagállamainak területén élık részére, a jogosult által megjelölt, valamely tagállam pénzforgalmi szolgáltatójánál vezetett fizetési számlára teljesíti.
121. Mi történik, ha a folyósító szerv a megállapított nyugellátást késedelmesen folyósítja? Ha a nyugdíjfolyósító szerv a megállapított nyugellátást a határozat kézbesítését követı 15 napon belül nem folyósítja, a késedelmesen folyósított nyugellátás összege után - a határidı lejártát követı naptól - az addigi késedelmi pótlék helyett, 2007. január 1-jétıl késedelmi kamatot fizet. A késedelmi kamat naptári napokra számított mértéke a felszámítás idıpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. 122. Ha a saját jogú nyugdíjkérelem elbírálása alatt a kérelmezı meghal, a hozzátartozó hol nyújthatja be a hozzátartozói nyugellátásra vonatkozó kérelmét? Ha a haláleset idıpontjában a jogszerzı már a nyugdíjra jogosultságát megszerezte, akkor is a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál kell a hozzátartozói kérelmet benyújtani, ha a saját jogú nyugdíj megállapító határozata még nem született meg. 123. Milyen adatváltozást kell bejelenteni a nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál és milyent a folyósító szervnél? A nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál kell bejelenteni a jogosultságot érintı változásokat. Például: megváltozott munkaképesség megszőnése, özvegy házasságkötése, árva tanulmányainak megszakítása, stb. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál kell a folyósítást érintı változásokat bejelenteni: névváltozás, címváltozás, akkor is, ha folyószámlára történik a folyósítás (visszaérkezett levél nyomán beszüntethetik a folyósítást), számlaszám-változás, tartós külföldi tartózkodás, szabadságvesztés megkezdése, stb. 124. Jár-e nyugdíj a szabadságvesztés ideje alatt? Arra az idıre, amely alatt a jogosult - beleszámítva az ırizetbe vétel idejét is - harminc napot meghaladóan elızetes letartóztatásban van, szabadságvesztését tölti, nyugellátását
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu szüneteltetni kell, illetıleg, ha kéri azt az általa - visszavonásig érvényes - szabályszerő meghatalmazással ellátott személy kezéhez vagy a büntetés-végrehajtási intézethez kell részére folyósítani. A szüneteltetett nyugellátást a büntetıeljárás befejezése, illetıleg a szabadságvesztés letöltése után egy éven belül elıterjesztett kérelemre a jogosult részére egy összegben ki kell utalni. 125. A nyugellátásból mekkora összeget lehet letiltani? Az adós társadalombiztosítási nyugellátásából legfeljebb 33%-ot lehet levonni. A levonás a nyugellátásnak legfeljebb 50%-áig terjedhet az alábbi követelések fejében: a) gyermektartásdíj, b) jogalap nélkül felvett nyugellátás. Több letiltás esetén a levonás a nyugellátásnak legfeljebb 50%-áig terjedhet. Az árvaellátásból - legfeljebb 50% erejéig - a jogalap nélkül felvett árvaellátást lehet levonni. (1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról) 126. A nyugdíjas halála esetén kit illet meg az utolsó havi nyugellátás? A jogosult halála esetén a fel nem vett nyugellátást a vele közös háztartásban együtt élt házastárs, gyermek, unoka, szülı, nagyszülı és testvér egymást követı sorrendben, ezek hiányában az örökös veheti fel a halál napjától vagy a hagyatéki végzés jogerıssé válása napjától számított egy éven belül. 127. Be kell-e jelenteni a nyugdíjas elhalálozását? Igen, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál 15 napon belül. Ugyanannak a személyi körnek a kötelezettsége, akik az utolsó nyugdíj felvételére jogosultak. 128. Mi az eljárás, ha valaki egyszerre több nyugdíjbiztosítási ellátásra is jogosult? Az a személy, aki egyidejőleg több saját jogú nyugellátásra, vagy több hozzátartozói nyugellátásra is jogosult, mind a saját jogú, mind a hozzátartozói nyugellátások közül a számára kedvezıbbet választhatja azzal, hogy a jogosultra kedvezıtlenebb nyugellátás folyósítása szüneteltetésre kerül. Választani tehát csak az egynemő (hozzátartozói vagy saját jogú) ellátások közül kell. IX. Jogorvoslat és döntés-felülvizsgálat 129. Milyen formában biztosított a jogorvoslat a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek által hozott határoztok ellen? Amennyiben a nyugdíjigénylı nem ért egyet a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv határozatával, az ellen, a határozat kézhezvételét követı 15 napon belül fellebbezést nyújthat be az elsıfokú határozatot hozó szervhez. A fellebbezési jog nincs meghatározott jogcímhez kötve, fellebbezni bármely okból lehet, amelyre tekintettel az érintett a döntést sérelmesnek tartja. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók. Ha a fellebbezés alapján a hatóság megállapítja, hogy döntése jogszabályt sért, a döntését módosítja vagy visszavonja.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A fellebbezést a másodfokú eljárásra kijelölt szerv bírálja el. A másodfokú döntést hozó hatóság a sérelmezett döntést, valamint az azt megelızı eljárást megvizsgálja; ennek során nincs kötve a fellebbezésben foglaltakhoz. A másodfokú döntést hozó hatóság a döntést helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. A másodfokú eljárás befejezıdéséig más típusú ellátás nem állapítható meg. Amennyiben a fellebbezés eredményre vezet, úgy az ellátás a jogosultság bekövetkezésétıl, de legkorábban az igénybejelentés napját megelızı hatodik hónap elsı napjától jár. Amennyiben az ügyfél a másodfokú határozatot sem fogadja el, a határozat elleni keresetet a kézhezvételtıl számított 30 napon belül kell benyújtani az elsıfokú határozatot hozó nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv székhelye szerint illetékes munkaügyi bírósághoz. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek a nyugellátásra jogosultság megállapítása vagy az ügyfél javára módosító elsıfokú határozata, végrehajtható közigazgatási határozat, míg a nyugellátásra jogosultságot megszüntetı, visszavonó vagy a nyugdíj összegét csökkentı határozata a jogerıre emelkedés után válik végrehajthatóvá. Ha nincs kizáró ok, a megállapított nyugellátást annak ellenére folyósítani kell, hogy az ellátást megállapító határozat ellen az érdekelt fellebbezett, vagy keresettel bírósághoz fordult. A méltányossági jogkörben hozott döntésekkel szemben a jogszabály fellebbezést nem enged meg. Az ONYF igazgatási szerveit érintı változások a jogorvoslati rendet is érintik. 2011. január elsejétıl megszőnt a Nyugdíjbiztosítási Jogorvoslati Igazgatóság. A kormány elsı fokon eljáró nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek a nyugdíjbiztosítási igazgatóságokat (amelyek 2011. január elsejétıl a fıvárosi, megyei kormányhivatalok szakigazgatási szerveiként mőködnek tovább), másodfokú szervnek az ONYF-et jelölte ki A nyugdíjbiztosítási igazgatóságok és a központi igazgatási szervek (NYUFIG, KNYI) hatósági ügyeiben a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv az ONYF. Az ONYF vezetıje vagy más kormánytisztviselıje a központi igazgatási szervek vezetıjét vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkezı ügyintézıjét az elsıfokú közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja. 130. Mit jelent a döntés-felülvizsgálat A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a határozat jogerıre emelkedését követıen kérelemre vagy hivatalból a tudomására jutott tények, adatok alapján a nem jogszabálysértı döntését az ügyfél javára korlátozás nélkül módosíthatja azzal, hogy a magasabb összegő ellátás legfeljebb hat hónapra visszamenıleg jár. (Tny 95.§ (1)) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek eljárásában újrafelvételi eljárásnak nincs helye.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Ha a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv kérelemre vagy hivatalból megállapítja, hogy a fellebbezési vagy felügyeleti eljárás keretében, illetve a bíróság által el nem bírált döntése jogszabályt sért, döntését a) az ügyfél javára korlátozás nélkül, b) az ügyfél terhére egy ízben, a határozat közlésétıl számított öt éven belül ba) ha a nyugellátás jogalap nélküli megállapításáért a nyugellátásban részesülıt felelısség nem terheli, a módosítást vagy visszavonást elrendelı határozat keltét követı hónap elsı napjától, bb) ha a nyugellátás jogalap nélküli megállapításáért a nyugellátásban részesülıt felelısség terheli, az ellátás megállapításának kezdı idıpontjáig visszamenılegesen módosítja vagy visszavonja. A jogerıs határozattal megállapított szolgálati idı tartamát a nyugellátás megállapítása során a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv az ügyfél terhére nem módosíthatja.
X. Nyugdíjemelés, nyugdíjprémium, szépkorúak juttatása 131. Milyen módszerrel történik a nyugdíjak értékének megırzése? A tárgyév január 1-je elıtti idıponttól megállapított társadalombiztosítási nyugellátást* a megállapítás naptári évét követıen minden év január hónapjában az emelés évére tervezett fogyasztói árnövekedésnek megfelelı mértékben kell emelni (inflációkövetı emelés). A tárgyévi tervezett fogyasztói árnövekedést a központi költségvetésrıl szóló törvény állapítja meg. Ha a fogyasztói árak növekedésének tárgyévben várható mértéke legalább 1 százalékponttal meghaladja a törvényben meghatározott mértéket, akkor november hónapban – január 1-jére visszamenıleges hatállyal – kiegészítı nyugdíjemelést kell végrehajtani. Amennyiben az eltérés az 1 százalékpontot nem éri el, akkor november hónapban az egész évre járó különbözetet egy összegben kell kiutalni. A novemberi nyugdíjemelésnél a nyugdíjasok fogyasztói ár növekedésének** – a tárgyév elsı nyolc hónapjának tényadatára alapozott – várható mértékét kell figyelembe venni, amennyiben az meghaladja a fogyasztói árnövekedés várható mértékét. Egyösszegő (novemberi) kifizetés esetén a következı év januárjában a nyugellátás és a baleseti járadék összegét – az éves emelés végrehajtását megelızıen – meg kell emelni az egyösszegő kifizetés összegének alapjául szolgáló, kormányrendeletben meghatározott százalékos mérték egytizenketted részével. (Tny. 62.§)
* Ideértve a mezıgazdasági szövetkezeti járadékot, a mezıgazdasági szakszövetkezeti járadékot, a mezıgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegő járadékát és a baleseti járadékot is. ** Nyugdíjas fogyasztói árindex: A nyugdíjemelés mértékének meghatározásához nem az általános árindexet használják, hanem a KSH által közzétett ún. nyugdíjas fogyasztói árindexet, amelyet a nyugdíjasok fogyasztására nem jellemzı termékek (például gyermekneveléssel, gondozással kapcsolatos tételek: iskolai étkezés, gyermeklábbeli stb.) elhagyásával, több ezer termék és szolgáltatás árának folyamatos figyelésével alakítanak ki. Három kitüntetett termék-, illetve szolgáltatáscsoport – élelmiszerek, gyógyszerek, lakhatással kapcsolatos kiadások – aránya ugyanakkor a nyugdíjas fogyasztói kosárban mintegy 60%, míg a lakosság egészének fogyasztói kosarában ez az arány csak 45% körüli. A fogyasztói árindex meghatározására egyébként a fogyasztásban fontos szerepet betöltı és azt lehetıleg hosszú ideig képviselı mintegy 1100 terméket és szolgáltatást, úgynevezett reprezentánst használ a Központi Statisztikai Hivatal. Havonta reprezentánsonként 30-150, összesen pedig százezernél több árat győjtenek.
132. Mit jelent a nyugdíjprémium? A megszőnt 13. havi nyugdíj helyére a bruttó hazai termék (GDP) növekedésének mértékétıl függı nyugdíjprémium lépett. A kormány felhatalmazást kapott arra, hogy tartalékot képezzen, ha a GDP várható alakulása nyugdíjprémium kifizetését lehetıvé teszi. Ha a GDP növekedésének tárgyévben várható mértéke a 3,5 százalékot meghaladja, és az államháztartás tárgyévi egyenlegcélja várhatóan teljesül, a tárgyév novemberében nyugdíjprémiumot kell fizetni. Ezt az a személy kaphatja, aki a tárgyévet megelızı év legalább egy napján, valamint a tárgyév novemberében saját jogú (ide nem értve a rehabilitációs járadékot) nyugellátásban részesül és a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt a tárgyévet megelızıen betöltötte vagy hozzátartozói nyugellátásban (ide nem értve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat) részesül. A nyugdíjprémium összege a következı két szám szorzata: a) a GDP változatlan áron számított növekedése - tárgyévben várható - mértékének 3,5-del csökkentett összege, de legfeljebb 4, b) a nyugellátás november havi összegének 25 százaléka, de legfeljebb 20 000 forint. A nyugdíjprémiumot a nyugdíjfolyósító szerv hivatalból, a november havi nyugellátással együtt folyósítja. (Tny. 101. §). 133. Szépkorúak jubileumi köszöntése és juttatása 2009. január 1-jétıl - a 90., a 95. és a 100. életévüket betöltött, Magyarországon bejelentett lakóhellyel rendelkezı magyar állampolgárok és a kormányrendeletben
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu meghatározott további személyek személyes köszöntésre és az azzal járó okiratra, továbbá jubileumi juttatásra - jogosultak. A juttatás nem kapcsolódik a nyugdíjas státuszhoz. A köszöntés és a jubileumi juttatás bevezetése 3 év alatt, fokozatosan, az alábbi ütemezéssel valósult meg: 2009-ben a 100 évesek és a 100 év felettiek, vagyis az 1909-ben, illetıleg az azt megelızıen született személyek részére 100 ezer forint, 2010-ben a 95. életévüket betöltık és a 96-99. évesek, vagyis az 1915-ben, illetıleg az 1911. és 1914. között született szépkorúak részére 95 ezer forint, a 100. évesek, azaz az 1910-ben született személyek részére 100 ezer forint, 2011-ben a 90 és a 91-94 évesek, vagyis az 1921-ben, illetıleg az 1917. és 1920. között születettek részére 90 ezer forint, a 95. évesek, azaz az 1916-ban született személyek részére 95 ezer forint, a 100. évesek, vagyis az 1911-ben született szépkorúak részére 100 ezer forint jubileumi juttatás került kifizetésre. A jubileumi juttatás összege az átmeneti idıszak után – a 90. életév betöltésekor 90 000 forint, – a 95. életév betöltésekor 95 000 forint, – a 100. életév betöltésekor 100 000 forint. A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) a szépkor betöltését megelızıen legalább 60 nappal - a lakóhelyén és a tartózkodási helyén - írásban keresi meg a szépkorú személyt, hogy a KEKKH által e célra rendszeresített és megküldött őrlapon jelentse be – azt a lakcímet, amelyen személyes köszöntés céljából elérhetı, vagy amelyre ennek hiányában az okirat elküldhetı; – azt a lakcímet vagy bankszámlaszámot, amelyre a jubileumi juttatás folyósítását kéri. Az őrlapon rendelkezni kell arról, hogy a születésnapi köszöntés és a juttatás folyósítása érdekében hozzájárul-e, hogy a személyes adatait a végrehajtó szervek kezeljék. Azokat a jubileumi juttatásra jogosulttá vált szépkorú személyeket, akik nem 90, 95, vagy 100 évesek, a KEKKH a jubileumi juttatásra való jogosultság esedékessége évét megelızı év november 1-jéig keresi meg. A jubileumi juttatást az adatátvételt követı 15 napon belül, de legkorábban az esedékesség évének januárjában folyósítja a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság. (255/2008.(X.21.) Korm. rendelet) A szépkorúak jubileumi juttatása – a nyugdíjhoz hasonlóan – adóterhet nem viselı járandóság helyett 2011-tıl alkalmazandóan, ismét az adómentes kategóriába került. (Szja tv. 1. számú melléklet 4.19.) 134. Mi történik a szépkorú személy halála esetén? Amennyiben a szépkorú személy a KEKKH adatközlését követıen, de a szépkor betöltése elıtt elhuny, a kiutalt jubileumi juttatást a szépkorú személy halála miatt nem kell
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu visszafizetni, a jubileumi juttatást az a személy veheti fel, aki a társadalombiztosítási nyugellátások felvételére vonatkozó szabályok szerint erre jogosult. 135. Mi a teendı, ha a szépkorú személy nem kap értesítést? Amennyiben valaki úgy érzi, hogy a feltételeknek ı, vagy hozzátartozója megfelel, de értesítést nem kapott, adategyeztetést a következı helyen kérhet: Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala 06 (1) 432-1119; 06 (1) 432-1123; 06 (1) 432-1193 Személyesen: E-közszolgáltatások Ügyfélközpontja Budapest VI. kerület Andrássy út 55. Ügyfélfogadási idı: H-Cs: 8.00-16.00, P: 8.00- 13.30 06 (1) 273-4800 XI. Méltányosság, kivételes nyugellátás, kivételes nyugdíjemelés (Tny. 66.§, 95. § (4) és TnyR. 72/B. §) 136. A méltányosság gyakorlásának milyen formái vannak? Méltányosságból kivételes nyugellátás megállapítására, a folyósított nyugellátás összegének kivételes emelésére, illetıleg egyszeri segély engedélyezésére kerülhet sor. Jogszabályi felhatalmazás alapján, különös méltánylást érdemlı körülmények esetén a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelıs nyugdíjbiztosítási szerv vezetıje (az Országos Nyugdíjbiztosítási Fıigazgatóság fıigazgatója), illetve a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv vezetıje* kivételes nyugellátást állapíthat meg a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt elérı személy, a megváltozott munkaképességő özvegy, illetıleg az árva részére; kivételes nyugdíjemelést engedélyezhet az elızıekben meghatározott személyek, illetıleg a rehabilitációs járadékban részesülı személy, a legalább két (illetve egy tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos) árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodó özvegy részére, továbbá egyszeri segélyt engedélyezhet a (Tny. 6.§ szerinti) nyugellátásban részesülık számára. * Az ONYF-rıl szóló 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a fenti méltányossági jogkörben hozott • kivételes nyugellátás megállapítás (árvaellátás meghosszabbítás) hatáskörének gyakorlására az ONYF fıigazgatóját, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság igazgatóját,
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu a kivételes nyugellátás-emelés és egyszeri segély megállapítása hatáskörének gyakorlására az ONYF fıigazgatóját, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság igazgatóját, valamint a fıvárosi és megyei kormányhivatalt vezetı kormánymegbízottat jelöli ki.
A méltányossági jogkörben hozott döntéssel szemben jogorvoslatnak nincs helye. 137. Kivételes nyugellátás, kivételes nyugdíjemelés és engedélyezése érdekben a kérelmezınek mit kell tennie? az egyszeri segély
Mindezekre, kizárólag az érintett személy kérelme alapján kerülhet sor. A kérelmet az igénylı lakcíme szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatósághoz, valamint – ha a jogszerzı már nyugellátásban részesült személy jogán igényel kivételes árvaellátás – a Nyugdíjfolyósító Igazgatósághoz (a továbbiakban együtt: igazgatási szerv) az ehhez rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani. A kérelemben meg kell jelölni azokat a különös méltánylást érdemlı körülményeket, amelyek megalapozhatják a kérelem teljesíthetıségét. Az igazgatási szerv indokolt esetben vizsgálhatja, hogy a közölt adatok megfelelnek-e a valóságnak, szükség esetén a kérelmezıt hiánypótlásra szólíthatja fel. A méltányossági körülmények vizsgálatához igénybe vehetı eszközök a helyszíni szemle és a jegyzıi nyilvántartásból való adatkérés. A jegyzı a szükséges adatokat átadhatja a nyugdíjbiztosítási szervnek, a jövedelemre vonatkozó adatokat pedig a nyugdíjbiztosítási szervek kezelhetik. 138. Kinek nem állapítható meg kivételes nyugellátás, illetıleg nem engedélyezhetı kivételes nyugdíjemelés? Nem állapítható meg kivételes nyugellátás, illetıleg nem engedélyezhetı kivételes nyugdíjemelés annak a személynek, aki elızetes letartóztatásban van, szabadságvesztés büntetését tölti, vagy a szociális igazgatásról szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 57. §-a (2) bekezdésének a)-c) pontja szerinti tartós bentlakásos intézményben él, vagy a gyermekvédelemrıl és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény szerinti, otthont nyújtó ellátásban részesül, illetıleg javítóintézetben van elhelyezve. 139. Milyen esetekben állapítható meg kivételes nyugellátás? Kivételes nyugellátás megállapítására csak a törvényes ellátás iránti igény jogerıs elutasítását követıen van lehetıség. Akkor állapítható meg kivételes öregségi nyugdíj, ha a kérelmezı rendelkezik a nyugdíj megállapításához szükséges szolgálati idı legalább felével. kivételes özvegyi nyugdíj, árvaellátás, ha az elhunyt jogszerzı rendelkezik az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idı legalább felével, és az özvegy illetve árva megfelel az özvegyi illetve árvaellátásra való jogosultság feltételeinek.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A fenti esetekben további feltétel, hogy a kérelmezı nem részesülhet a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdésének i) pontjában megjelölt rendszeres pénzellátásban, ide nem értve az idıskori járadékot. Kivételes nyugellátás megállapítása meghatározott idıtartamra vagy meghatározott feltételekhez kötötten is engedélyezhetı. Rendkívül indokolt esetben árvaellátás megállapítható akkor is, ha az elhunyt és az elıírt szolgálati idı felével sem rendelkezett, vagy az árva közép- vagy felsıfokú oktatási intézmény nem nappali tagozatán folytat tanulmányokat. A TnyR. egyik módosítása (332/2008. Korm. rendelet 7. §) pontosította a felsıfokú tanulmányok befejezéséig engedélyezhetı kivételes árvaellátásra vonatkozó eljárást: A 25. életévét betöltött, felsıfokú oktatási intézményben nappali rendszerő oktatás keretében tanulmányokat folytató személy árvaellátásának meghosszabbítása az elsı – alap- és mester- vagy osztatlan – képzésben, az oklevél megszerzésére irányuló tanulmányok folytatásának idejére, a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idıt meg nem haladóan, legfeljebb a 27. életév betöltéséig engedélyezhetı. (TnyR. 72/B. (7)) 140. A nyugdíjról általában nem lehet lemondani. Mi a szabály a kivételes nyugdíj esetén? A kivételes ellátást a nyugdíjas kérelmére – például szolgálati idı szerzése vagy egyéb ellátás igénybe vétele céljából – meg kell szüntetni. 141. Milyen összegben engedélyezhetı kivételes nyugellátás? A kivételes nyugellátás engedélyezett összege nem haladhatja meg az öregségi teljes nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegének a másfélszeresét, de nem lehet kevesebb annak ötven százalékánál. 142. Ki kérheti a kivételes nyugdíjemelés engedélyezését? Kizárólag a nyugellátásban részesülı személy (Tny. 6.§), de csak akkor, ha a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt már elérte. 143. Milyen feltételek mellett engedélyezhetı kivételes nyugdíjemelés? Nyugellátásban részesülı számára kivételes nyugdíjemelés akkor állapítható meg, ha a folyósított nyugellátás és a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdésének i) pontjában megjelölt, számára esetlegesen folyósított rendszeres pénzellátás – ide nem értve az idıskorúak járadékát – együttes havi összege nem haladja meg a 70.000 forintot. Nem engedélyezhetı kivételes nyugdíjemelés a nyugellátás megállapítását, továbbá a korábbi méltányossági nyugdíjemelést követı 3 éven belül.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 144. Milyen összegben engedélyezhetı kivételes nyugdíjemelés? A kivételes nyugdíjemelés összege nem haladhatja meg az öregségi teljes nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegének 25 százalékát (7125 Ft), de nem lehet kevesebb annak 10 százalékánál (2850 Ft). 145. Az elıfeltételek teljesítésén túl, melyek még az odaítélés szempontjai? A kivételes nyugdíjemelés engedélyezésénél elınyben kell részesíteni férfiak esetében a 35 évnél, nık esetében a 30 évnél több szolgálati idıvel rendelkezı személyt, a 70 éven felüli személyt, továbbá azt a személyt, aki kivételes nyugellátás-emelésben korábban nem részesült. A kérelem elbírálása során kiemelt figyelmet fordítanak különösen azokra a körülményekre, amelyek veszélyeztetik, illetıleg befolyásolják a kérelmezı megélhetését vagy aránytalanul súlyos terhet jelentenek (tartós betegség, megnıtt gyógyszer- és lakásfenntartási költségek, a házastárs halála, tartásra köteles és képes hozzátartozó hiánya stb.) A megállapító szerv indokolt esetben vizsgálhatja, hogy a közölt adatok a valóságnak megfelelnek-e, szükség esetén a kérelmezıt hiánypótlásra is felszólíthatja. A döntésrıl a kérelmezıt írásban értesítik. 146. Melyek az egyszeri segély szabályai? A nyugellátásban részesülı személy részére akkor engedélyezhetı egyszeri segély, ha olyan élethelyzetbe került, amely létfenntartását veszélyezteti (pl. katasztrófa, elemi csapás, közeli hozzátartozó halála, közeli hozzátartozó betegsége stb.), továbbá ha a havi jövedelme – beleértve a szociális törvény 4.§ (1) bekezdésében foglalt jövedelmet is – nem haladja meg a 70.000 forintot, ha a kérelmezı közeli hozzátartozójával közös háztartásban él, illetve a 80.000 forintot, ha a kérelmezı egyedül él. A kérelem elbírálásánál figyelembe kell venni a kérelmezıvel közös háztartásban élı, jövedelemmel nem rendelkezı eltartottak számát is. Az Országos Nyugdíjbiztosítási Fıigazgatóság fıigazgatója rendkívül indokolt esetben ezen összeghatárt meghaladó jövedelemmel rendelkezı nyugdíjas részére is engedélyezheti az egyszeri segélyt. Az tekintendı nyugellátásban részesülınek, aki öregségi, özvegyi, szülıi nyugdíjban, árvaellátásban, baleseti özvegyi, baleseti szülıi nyugdíjban, baleseti árvaellátásban, rehabilitációs járadékban, vagy mezıgazdasági szövetkezeti, mezıgazdasági szakszövetkezeti, mezıgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegő járadékában, részesül. Az egyszeri segélyt az erre a célra rendszeresített formanyomtatványon lehet kérelmezni, és fel kell sorolni azokat a különös méltánylást érdemlı körülményeket, amelyek megalapozhatják a kérelem teljesíthetıségét. A kérelem elbírálásához mellékelni kell a rendkívüli körülményeket alátámasztó igazolásokat (pl. a kérelmezı nevére kiállított temetési számla, egészségi állapotra, gyógyszerköltségre vonatkozó dokumentumok,
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu stb.). A kérelmet a lakóhely szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál, vagy a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál lehet benyújtani. Az egyszeri segély a kérelmezı számára évente csak egy alkalommal állapítható meg. Az egyszeri segély összege nem lehet kevesebb 15.000.- forintnál, de nem haladhatja meg az öregségi teljes nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegének másfélszeresét. Ezen összeghatárt meghaladó egyszeri segélyt csak rendkívül indokolt esetben az Országos Nyugdíjbiztosítási Fıigazgatóság fıigazgatója engedélyezhet. Az engedélyezett egyszeri segélyt a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság utalja a nyugdíj folyósításával azonos módon. XII. Nyugdíj és nyugdíjszerő ellátás melletti munkavégzés – kereseti korlátok 147. A biztosítási jogviszony kötelezı megszüntetése a nyugdíj igénylésekor 2010-tıl a biztosítást eredményezı jövedelemszerzı jogviszony megszüntetése a nyugdíj igénylésének általános feltétele lett. A nyugdíjat kérıknek el kell dönteniük, képesek-e még tovább dolgozni, (ehhez van biztonságos jövedelemszerzési lehetıségük, munkabírásuk stb.), vagy nyugdíjat kérnek. Nyugdíjasként természetesen dolgozhatnak, de ez már egy másik munkaviszony, vagy egyéb munkavégzésre irányuló jogviszony lesz. A korhatár betöltésekor, vagy azt követıen igényelt nyugdíj megállapítás esetén is meg kell szüntetni a jövedelemszerzı jogviszonyt, késıbb azonban korlátlanul kereshet a nyugdíjas. A szabályozástól az várható, hogy a biztos munkajogviszony megszőntetését megfontolják az érintettek, és megtartása érdekében hajlandóak késıbbi idıpontra halasztani a nyugdíj igénylését. (Tny. 18.§.) Nyugdíjigényléskor a külföldön fennálló biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyt is meg kell szüntetni. 148. Korhatár elıtti nyugdíj és nyugdíjszerő ellátások folyósításának korlátozása meghatározott összeget meghaladó kereset esetén
Nık 40 éves jogosultsági idıvel igénybe vehetı kedvezményes nyugdíja melletti munkavégzés Annak ellenére, hogy a nık 40 éves jogosultsági idıvel igénybe vehetı kedvezményes nyugdíja továbbra is nyugdíj maradt és nem vonatkoznak rá a korhatár elıtti többi nyugdíjat érintı változások, továbbra is korhatár elıtt megállapított nyugdíjnak minısül. Így az eddigi kereseti korlátozás továbbra is fennmarad a nyugdíjkorhatár betöltéséig.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Ennek lényege, hogy mindazoknak, akik a fenti ellátásuk mellett keresıtevékenységet folytatnak, bizonyos nagyságú munkajövedelem megszerzése után a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság szünetelteti a nyugdíja folyósítását. A szüneteltetés alatt az érintett nyugdíjasnak minısül, tehát járnak neki az utazási és egyéb kedvezmények. A szüneteltetés alatti nyugdíjemelést az ellátás újbóli folyósításának idejétıl kapja meg. A nyugdíjas a szüneteltetés idıszakában a Tbj. 25.§-a alapján 10 % nyugdíjjárulék, továbbá 4 % természetbeni és 2 % pénzbeli egészségbiztosítási járulék fizetésére kötelezett. A rendelkezések szerint az egyes naptári éveket külön-külön kell vizsgálni. A nyugdíjas minden évben rendelkezik egy éves „keretösszeggel”, amely az év elsı napján érvényes minimálbér 18-szorosa (2012-ben 1.674.000 Ft). Mindaddig, amíg az adott évi (nyugdíjjárulékalapot képezı) keresete ezen keretösszegen belül marad, keresete mellett a nyugdíjat is korlátozás nélkül felveheti. Ha azonban keresete meghaladja a keretösszeget, a következı hónaptól az év végéig nyugdíját szüneteltetni kell. (Ha a keretösszeg túllépésére decemberben kerül sor, a decemberi nyugdíjat vissza kell fizetni.) E korlátozás megszőnik az öregségi nyugdíjkorhatár betöltésekor. A keretösszegbe csak a nyugdíjazás utáni, a nyugdíjjárulék fizetés alapjául szolgáló keresetek számíthatók be, évközi nyugdíjazás esetén a még aktív korú keresetek nem csökkentik a keretösszeget. Az évközi nyugdíjazás esetén az évbıl még hátralévı idıszakra a keretösszeget nem kell arányosítani, a fennmaradó idıben a teljes éves keretösszeg kihasználható. Ha az érintett járulékköteles keresete a tárgyévben elérte az éves maximumot, azt 10 munkanapon belül a folyósítási törzsszámra hivatkozással be kell jelentenie a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnak, s az a keresetmaximum elérését követı hónaptól szünetelteti a nyugdíjat. A bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén a nyugdíjas az esetleges jogalap nélkül kifizetésre kerülı ellátás teljes összegének visszafizetésére kötelezhetı. A nyugdíj melletti munkavégzés keresetébıl levont nyugdíjjárulék továbbra is a 0,5%-os nyugdíjnövelésre keletkeztet jogosultságot.
Rehabilitációs járadékban részesülık munkavégzése Annak ellenére, hogy a megváltozott munkaképességő személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény, 2012. január elsejétıl hatályon kívül helyezte a rehabilitációs járadékról szóló 2007. évi LXXXIV. törvényt, annak – többek között – a kereseti korlátra vonatkozó rendelkezéseit a még kifutó rendszerben folyósított rehabilitációs járadékok esetén alkalmazni kell.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Ennek értelmében a rehabilitációs járadék összegét 50 százalékkal csökkenteni kell, ha keresı tevékenység folytatása esetén a rehabilitációs járadékban részesülı 3 egymást követı hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga meghaladja • a rehabilitációs járadék összegének kétszeresét és • a mindenkori kötelezı legkisebb munkabér összegét. Az ellátás megszőnik, illetve azt meg kell szüntetni, ha keresı tevékenység folytatása esetén a rehabilitációs járadékban részesülı 6 egymást követı hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga meghaladja • a rehabilitációs járadék összegének kétszeresét és • a mindenkori kötelezı legkisebb munkabér összegét, A járadékban részesülı személyt bejelentési kötelezettség terheli, ha keresı tevékenységet folytat, vagy keresete, jövedelme megváltozott. A keresetre, jövedelemre vonatkozó feltételek fennállásának ellenırzése érdekében a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv az állami adóhatóságtól kap adatokat. Miután a rehabilitációs járadék továbbra is nyugdíjnak minısül, a folyósítása melletti munkavégzés keresetébıl levont nyugdíjjárulék továbbra is a 0,5%-os nyugdíjnövelésre keletkeztet jogosultságot. A rehabilitációs járadékban részesülı feketén történı foglalkoztatásának következményei Amennyiben a rehabilitációs járadékban részesülı foglalkoztatására az ehhez szükséges jognyilatkozat (pl. munkaszerzıdés) hiányában került sor, a folyósítást 3 hónap idıtartamra szüneteltetni kell. Ezt követıen, ismételt jogsértés esetén megszőnik a rehabilitációs járadékra való jogosultság.
Korhatár elıtti ellátás és szolgálati járandóság melletti munkavégzés A vonatkozó jogszabály szerint ezeknél is a korhatár alatti nyugdíjakra vonatkozó szabályokat kell megfelelıen alkalmazni, vagyis a minimálbér tizennyolcszorosát meghaladó kereset esetén az ellátás folyósítását szüneteltetik. 2008. január 1-jét megelızı kezdı naptól megállapított korhatár elıtti öregségi nyugdíj esetén a fentiek alkalmazása során csak a 2012. június 30-át követıen szerzett jövedelem vehetı figyelembe. Az ellátás melletti munkavégzés keresetébıl levont nyugdíjjárulék további szolgálati idıt keletkeztet, így az öregségi nyugdíjkorhatár elérésekor új nyugdíj-megállapítás kérelmezhetı és a magasabb összeget folyósítják tovább.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Ha a korhatár elıtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülı személy foglalkoztatására a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozat hiányában került sor (feketemunka), a) a nyugdíjmegállapító szerv a korhatár elıtti ellátást, illetve a szolgálati járandóságot a jogsértést megállapító határozat jogerıre emelkedését követı hónaptól megszünteti, és b) a jogosultnak – ha a jogosult a korhatár elıtti ellátásban, illetve a szolgálati járandóságban kevesebb, mint egy éve részesül – a folyósított korhatár elıtti ellátás, illetve szolgálati járandóság teljes összegének megfelelı összeget, egyéb esetben a korhatár elıtti ellátásnak, illetve a szolgálati járandóságnak a megszüntetést megelızı egy évben folyósított összegének megfelelı összeget kell fizetnie. Akinek korhatár elıtti ellátása vagy szolgálati járandósága megszőnik, annak korhatár elıtti ellátás és szolgálati járandóság ismételten nem állapítható meg.
Rokkantsági ellátás és rehabilitációs ellátás melletti munkavégzés Bár e tárgykört önálló jogszabály szabályozza, amelyet külön kiadványunk ismertet, talán mégis elınyös, ha egy helyen megismerhetjük valamennyi nyugdíj és nyugdíjszerő ellátás melletti munkavégzésre vonatkozó szabályokat. Ezek szerint a rokkantsági ellátásban részesülı személy ellátását meg kell szüntetni, ha keresıtevékenységet folytat és a jövedelme 3 egymást követı hónapra vonatkozó havi átlaga meghaladja a minimálbér 150 százalékát. E rendelkezés alkalmazása során a 2012. július 1-jétıl szerzett jövedelem vehetı figyelembe. Azon személyek, akik a jogszabály-változás következtében a komplex felülvizsgálat idıpontjáig – mintegy ideiglenes jelleggel – rehabilitációs ellátásban részesülnek, a rájuk (a rokkantsági nyugdíjra és a rendszeres szociális járadékra) korábban vonatkozó rendelkezések szerint végezhetnek keresı tevékenységet. Fontos eltérés a többi ellátáshoz képest, hogy a kereseti korlát túllépése esetén nem szüneteltetni kell a folyósítást, hanem azt meg kell szüntetni. A nyugdíjfolyósító szerv határozatban intézkedik a kereseti korlát túllépése miatti megszüntetésérıl a túllépés megállapítását követı hónap elsı napjától. A rokkantsági ellátást meg kell szüntetni, ha az ellátásban részesülı foglalkoztatására a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozat (pl. munkaszerzıdés) hiányában került sor. Ebben az esetben a megszüntetés idıpontját megelızı 12 hónapra – az ennél rövidebb idıtartamban fennálló jogosultság esetén a jogosultság valamennyi hónapjára – tekintettel folyósított ellátás jogalap nélkül felvett ellátásnak minısül, azt vissza kell fizetni.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A komplex felülvizsgálat elvégzése után megállapított rehabilitációs pénzbeli ellátás folyósítását szüneteltetni kell arra az idıtartamra tekintettel, amikor az ellátott keresıtevékenységet végez, közfoglalkoztatásban vesz részt, vagy keresıképtelen. Erre az idıtartamra folyósított rehabilitációs pénzbeli ellátást az ok bekövetkezésérıl való tudomásszerzést követı hónaptól járó ellátásból le kell vonni, vagy azt a rehabilitációs ellátás megszüntetése esetén vissza kell követelni.
Bejelentési kötelezettség és adatszolgáltatás A nyugellátásban részesülı személy tíz munkanapon belül köteles bejelenteni a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek minden olyan tényt, adatot, körülményt, amely a nyugellátásra jogosultságát vagy a nyugellátás folyósítását érinti, így természetesen a kereseti korlát túllépését is. (Tny. 97.§ (5)) A nyugdíjfolyósító szerv a nyugdíj folyósításának szüneteltetésérıl, újbóli folyósításáról, valamint a jogalap nélkül felvett nyugellátás visszafizettetésérıl - a nyugellátásban részesülı személy bejelentése, illetve az állami adóhatóság által közölt éves keretösszegre vonatkozó összesített adatok alapján - hivatalból dönt. (Tny. 83/B. (2)) A megváltozott munkaképességő személyek ellátásai folyósításának és a megszüntetési ok fennállásának vizsgálata céljából az állami adóhatóság az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény 31. § (2) bekezdése szerinti bevallás alapján az ellátásban részesülı jövedelmére vonatkozó adatokat havonta, a bevallásra elıírt határidıt követı hónap utolsó napjáig továbbítja a rehabilitációs hatósághoz. (Mmtv. 21. § (2)
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Kereseti korlátozások összefoglalása ellátási típusonként
Nık 40 év jogosultsági idı alapján igényelhetı kedvezményes nyugdíja Ha a kereset a tárgy év ben meghaladja a minimálbér tizenny olcszorosát, a ny ugdíj f oly ósítását az év v égéig szüneteltetni kell. Korhatár elıtti ellátás Ha a kereset a tárgy év ben meghaladja a minimálbér tizenny olcszorosát, a ny ugdíj f oly ósítását az év v égéig szüneteltetni kell. Szolgálati járandóság Ha a kereset a tárgy év ben meghaladja a minimálbér tizenny olcszorosát, a ny ugdíj f oly ósítását az év v égéig szüneteltetni kell. Rehabilitációs járadék A rehabilitációs járadék összegét 50 %-kal csökkenteni kell, ha 3 egy más köv etı hónapra, és meg kell szüntetni, ha 6 egy mást köv etı hónapra v onatkozó keresetének jöv edelmének hav i átlaga meghaladja • a rehabilitációs járadék összegének kétszeresét, illetv e, ha a járadék összegének kétszerese a minimálbérnél alacsony abb, akkor • a minimálbér összegét. Korábban I. és II. rokk. csop-ba, vagy 57 évesnél idısebb III. rokk. csop-ba tartozók rokkantsági ellátása Az év elsı f elében: Az ellátás meg kell szüntetni, ha 6 egy mást köv etı hónapra v onatkozó keresetének jöv edelmének hav i átlaga meghaladja • az ellátás összegének kétszeresét, illetv e, ha az ellátás összegének kétszerese a minimálbérnél • a minimálbér összegét. Az év második f elétıl: Az ellátást meg kell szüntetni, ha keresıtev ékeny séget f oly tat és a jöv edelme 3 egy mást köv etı hónapra v onatkozó hav i átlaga meghaladja a minimálbér 150 százalékát. E rendelkezés alkalmazása során a 2012. július 1-jétıl szerzett jöv edelem v ehetı f igy elembe. Korábban III. rokk. csop-ba tartozó, 57 évesnél fiatalabbak ideiglenes rehabilitációs ellátása a felülvizsgálatig A már ellátásban részesülık a f elülv izsgálatig: Az ellátást meg kell szüntetni, ha 6 egy mást köv etı hónapra v onatkozó keresetének jöv edelmének hav i átlaga meghaladja • az ellátás összegének kétszeresét, illetv e, ha az ellátás összegének kétszerese a minimálbérnél • a minimálbér összegét. Rehabilitációs ellátás A f elülv izsgálatot köv etıen rehabilitációs ellátásban, illetv e új igény lıként rehabilitációs ellátásban részesülık esetében az ellátás f oly ósítását szüneteltetni kell arra az idıtartamra tekintettel, amikor az ellátott keresıtev ékeny séget v égez, közf oglalkoztatásban v esz részt, v agy keresıképtelen. 2008 elıtt megállapított rendszeres szociális járadék, átmeneti járadék után ideiglenesen, a felülvizsgálatig folyósított rehabilitációs ellátás Az ellátást meg kell szüntetni, ha rendszeresen dolgozik és keresete négy hónap óta lényegesen nem kevesebb annál a keresetnél, amelyet a megrokkanás elıtti munkakörében rokkantság nélkül elérhetett volna. (A keresetet abban az esetben lehet a megrokkanás elıttinél lényegesen kevesebbnek tekinteni, ha a keresetnek a magánszemélyek jövedelemadójával csökkentett összege legalább 20 százalékkal alacsonyabb, mint a nyugdíj alapját képezı átlagkereset valorizált összege. Nem tekinthetı rendszeres munkavégzésnek, ha valaki a munkakörére megállapított teljes munkaidınél rövidebb munkaidıben dolgozik, ha pedig már a megrokkanást megelızıen is rövidebb munkaidıben dolgozott, akkor a munkaideje a megrokkanását követıen tovább csökkent.) 2008 után megállapított rendszeres szociális járadék, átmeneti járadék után ideiglenesen, a felülvizsgálatig folyósított rehabilitációs ellátás Az átmeneti járadékra, a rendszeres szociális járadékra és a bányász dolgozók egészségkárosodási járadékára való jogosultság megszőnik, ha a járadékos keresıtevékenységet folytat és hat egymást követı hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga meghaladja a minimálbér összegének 80% -át.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu XIII. A nyugdíjasok adózása és egyéb közterhei 149. Adóköteles a nyugdíj? A nyugdíj adóterhet nem viselı járandóság helyett 2011-tıl alkalmazandóan, ismét az adómentes kategóriába került, tehát nem kell összevonni az esetleges egyéb jövedelmekkel. (1995. évi CXVII. (Szja) törvény 1. számú melléklet 1.2 és 4.19.) 150. Adóköteles a magán-nyugdíjpénztári szolgáltatás? A magán-nyugdíjpénztári szolgáltatások közül az életjáradék és az egyösszegő szolgáltatás nyugellátásnak minısül, ezért nem kell utánuk jövedelemadót fizetni. (1997. LXXXII. törvény 27-28.§) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépı tagot megilletı önkéntes nyugdíjpénztárba utalt, vagy tb. egyéni számlán jóváírt összeg adómentes és eho-t sem kell utána fizetni. 151. Nyugdíjas munkavállalónak kell-e járulékokat fizetnie? 2007-tıl a saját jogú nyugdíjasként folytatott keresı tevékenységre is kiterjed a nyugdíjbiztosítás. A nyugdíjasnak 2007. április 1-jétıl (önkéntes vállalással már 2007. január 1-jétıl) a megszerzett (járulékalapot képezı) munkajövedelmébıl jelenleg 10 %-os egyéni nyugdíjjárulékot kell fizetnie, ugyanakkor e járulékfizetés ellenében a nyugdíjas további nyugdíjjogokat szerez, vagyis a tárgyévben végzett keresıtevékenység alatt fizetett nyugdíjjárulék alapja havi átlagos összegének 0,5 százalékával meg kell emelni a nyugdíját. Az eljárás kérelemre indul, amelyet a „Kérelem a saját jogú nyugellátás összegének 0,5 százalékos emeléséhez a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 22/A. §-a alapján” címő, az ONYF honlapjáról is letölthetı nyomtatványon kell kezdeményezni a lakóhely szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál. Nem változott az a rendelkezés, miszerint a saját jogú nyugdíjas foglalkoztatott 4 %-os egyéni természetbeni egészségbiztosítási járulék fizetésére is kötelezett. Ha a nyugdíjfolyósítás szünetel, 3 %-os mértékő pénzbeli egészségbiztosítási járulék is fizetni kell. 152. Hogyan alakul a korhatár elıtti ellátásban és a szolgálati járandóságban részesülık nyugdíjjárulék-fizetési kötelezettsége? Az ilyen ellátásban részesülıknek is a keresıtevékenységük után meg kell fizetniük a 10%-os nyugdíjjárulékot. Ezért cserébe már nem a 0,5 %-os nyugdíjnövelésre, hanem további szolgálati idıre szerzenek jogosultságot, így az öregségi nyugdíjkorhatár elérésekor új nyugdíj-megállapítás kérelmezhetı és a magasabb összeget folyósítják tovább.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Tekintettel arra, hogy a korhatár elıtti ellátás és a szolgálati járandóság nem nyugdíj, a korábban kiegészítı tevékenységet végzı vállalkozónak minısülı korhatár elıtti nyugdíjban vagy szolgálati nyugdíjban részesülık 2012. január elsejétıl már nem élhetnek a korábban rájuk vonatkozó kedvezményes járulékfizetési lehetıségekkel. Miután fıfoglalkozású vállalkozónak minısülnek, legalább a járulékfizetési alsó határa után meg kell fizetniük a szociális hozzájárulási adót és az egyéni járulékokat.
XIV. Az Európai Uniós tagság és a nyugdíjak 153. Hogyan érinti a nyugdíjakat hazánk Európai Uniós tagsága? Az Európai Unióban a nyugdíjak megállapításának és folyósításának, valamint a már megállapított nyugdíjak emelésének szabályait minden tagország önállóan határozza meg. A nyugdíj az adott ország nyugdíjszabályaitól és természetesen teherbíró képességétıl függ. Mindezekbıl következıen a tagság annyiban érinti a nyugdíjak nagyságát, hogy az Unióban kedvezıbbek a gazdasági növekedés feltételei, gyorsabban bıvülnek azok a források, amelyek nyugdíjra fordíthatók. A különbözı rendszerekben való biztosítási jogviszonyokból adódó eltérések kiküszöbölése, illetve a megszerzett jogok védelme érdekében egy európai uniós tagállamokra vonatkozó koordinációs rendelet van hatályban, amelyrıl bıvebb információkat ”Az Európai Unióhoz való csatlakozás és a nyugdíjak” címő, ONYF kiadvány tartalmaz, amely a nyugdíjbiztosítás igazgatási szerveinél megismerhetı. Változatlanul hatályban maradtak azonban - a csatlakozás tényétıl függetlenül - a Magyarország által megkötött kétoldalú szociálpolitikai és szociális biztonsági egyezmények azzal, hogy a magyar-német, magyar-osztrák, magyar-román, magyarcsehszlovák és Szlovénia vonatkozásában a magyar-jugoszláv egyezmények alkalmazását felváltják a közösség koordinációs rendeletei. 154. Nyugdíj szempontjából kiket érint hazánk Európai Uniós tagsága? Azokat, akik egynél több uniós országban dolgoztak, vagy dolgoznak. A már nyugdíjban lévık közül azokat érinti, akiknek Magyarországon vagy az Unió országaiban szerzett szolgálati (biztosítási) idejét nem ismerték el nyugdíjának, nyugdíjainak megállapításánál. E körbe jellemzıen olyanok tartoznak, akik csatlakozásunk elıtt Magyarországon nem szerezték meg a jogosultsághoz szükséges szolgálati idıt és olyan uniós országba távoztak, amelyekkel nem volt kétoldalú szociális biztonsági egyezményünk. (A közösségi szabályok az Unió országai mellett Izland, Liechtenstein és Norvégia vonatkozásában is alkalmazandók.) Az EU-csatlakozás óta kérhetı a korábbi kétoldalú egyezmények alapján megállapított nyugdíjak újraszámítása. Ha így kevesebb a megállapított nyugdíj összege, továbbra is a korábbi nyugdíjat folyósítják.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 155. Hogyan számolják ki a nyugdíjat azoknál, akik több országban szereztek jogosultságot? A koordinációs rendeletek és a modern, kétoldalú szociális biztonsági egyezményes szabályaink értelmében, amennyiben egy személy több tagállamban, egyezmények esetén a másik szerzıdı fél országában dolgozott, dolgozik, illetve dolgozni szándékozik, a nyugdíjának összege az arányos teherviselés elve alapján kerül kiszámításra és megállapításra. Ha valaki uniós országban is dolgozott, vagy dolgozni fog, akkor minden olyan országtól - a megszerzett szolgálati (biztosítási) idı arányában - nyugdíjat (nyugdíjrészt) fog kapni, ahol egy évnél több szolgálati (biztosítási) idıt szerzett, feltéve, hogy az összes idı összeszámításával nyugdíjjogosultságot szerzett. Az egy évnél kevesebb idı sem vész el, mert ezt az idıt ahhoz az idıhöz számítják, ahol az igénylı utoljára egy évnél hosszabb idın át dolgozott. Az egy évnél kevesebb biztosítási idıre vonatkozó szabályok azonban a kétoldalú szociális biztonsági egyezményeinknél eltérıek lehetnek. Az arányos teherviselés elve szerint, amennyiben egy személy több országban is dolgozott, az egyes országok az általuk fizetendı nyugdíjat saját jogszabályaik alapján számítják ki. Ennek során kétféle számítást alkalmaznak: Abban az esetben, ha a nyugdíjat igénylı az adott országban elérte a nyugdíjjogosultsághoz szükséges szolgálati idıt, akkor úgy számolják ki a nyugdíjat, mintha csak az adott országban lenne jogosult. Összeadják az egyes országokban szerzett szolgálati idıket, és ha ez elegendı a jogosultsághoz, akkor megállapítanak egy „elméleti nyugdíjösszeget”. Ezt úgy határozzák meg, mintha az igénylı az összes idıt az adott országban szerezte volna. Azután ennek az összegnek akkora hányadát számítják ki, amekkora hányadot az igénylı az összes szolgálati (biztosítási) idıbıl az adott országban ért el. Ha az igénylı megszerezte az adott országban a jogosultsághoz szükséges szolgálati idıt, akkor a két számítási módon meghatározott összegbıl a kedvezıbbet állapítják meg nyugdíjként. Ha az igénylı az adott országban nem szerezte meg a jogosultsághoz szükséges idıt, akkor csak a másodikként említett számítás alkalmazható, így az ennek alapján meghatározott érték a nyugdíj összege. 156. Nyugdíjra jogosító idı-e a külföldi munkavégzés? A munkavégzés minden tagországban az adott ország szabályai szerinti biztosítással és így a nyugdíjra jogosító szolgálati (biztosítási) idı szerzésével is jár. A biztosítási idıket minden ország saját szabályai szerint nyilvántartja és felhasználja a nyugdíj kiszámításakor. Emellett a többi érintettet tájékoztatja az általa nyilvántartott idıkrıl.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 157. Hol intézik az uniós nyugdíjügyeket? A kérelmeket azon ország illetékes intézményéhez kell benyújtani, ahol az igénylı lakik, feltéve, ha abban az országban is biztosítva volt. Ez utóbbi feltétel hiányában annál az intézménynél kell elıterjeszteni a kérelmet, ahol az igénylı legutóbb biztosítva volt. Az igényt az illetékes intézmény szabályai (formanyomtatványai) alapján kell benyújtani. Az igénylınek a többi ország intézményét megkeresni nem kell, errıl az illetékes intézmény gondoskodik. 158. Hová fordulhatnak az érdeklıdık kérdéseikkel? A külföldi nyugdíjügyek - a szociálpolitikai, a szociális biztonsági egyezmények és az EU vonatkozó jogszabályai alapján járó ellátások, illetve a kivándorolt, külföldön élı vagy tartózkodó személyek igényeinek – intézésével, országos hatáskörrel kizárólag a budapesti székhelyő Központi Nyilvántartó és Informatikai Igazgatóság foglalkozik. A folyósítási feladatokat ezekben az ügyekben is a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság intézi. Hozzátartozói ellátások esetén, ha az elhunyt a magyar jogszabályok szerinti nyugdíjas volt, szintén a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál kell indítani az eljárást, kivéve, ha a szervezetnek saját nyugdíj-megállapító szerve van. A nyugdíjra jogosultság elbírálása, a külföldön szerzett biztosítási idık beszámítása, stb. az errıl szóló kétoldalú egyezmények, illetve az Európai Unió koordinációs rendeletei szerint történik. Az EU tagországaiban és az Európai Gazdasági Térséghez tartozó államokban a koordinációs rendeletek érvényesek.
159. Hogyan történik a nyugdíjak kiszámítása a kétoldalú egyezmények alapján? Magyarország az elmúlt évtizedekben számos országgal kötött kétoldalú szociálpolitikai vagy szociális biztonsági egyezményt. A korábban megkötött egyezmények egy részét (magyar-német, magyar-osztrák, magyar-lengyel, magyar-csehszlovák) Magyarországnak az Európai Unióhoz történt csatlakozásával 2004. május 1-jétıl az EU koordinációs rendeletei váltották fel. 2006. április 1-jétıl a magyar-svájci szociális biztonsági egyezmény, illetıleg 2007. január 1-jétıl a magyar-bolgár, és magyar-román szociális biztonsági egyezmény helyett az EU rendelkezéseit kell alkalmazni. Az egyezmények 3 csoportra oszthatók:
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Területi elven alapuló szociálpolitikai egyezmények Az egyezmények lényege, hogy az ellátást a lakóhely szerinti állam illetékes intézménye állapítja meg a mindkét államban szerzett szolgálati/biztosítási idı alapján. A magyar-szovjet egyezmény hatálya kiterjed a volt szovjet utódállamokra: Orosz Föderáció, Ukrajna, Belorusszia, Kazahsztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Azerbajdzsán, Kirgizisztán, Grúzia, Örményország. Európai Uniós csatlakozásával Lettország, Észtország, Litvánia vonatkozásában a koordinációs rendeletek rendelkezései irányadók. Üzbegisztán és Moldova vonatkozásában az egyezmény nem alkalmazandó. Moldova vonatkozásában az új, arányos teherviselés elvét követı egyezmény tárgyalása folyamatban van. (A hasonló jellegő magyar-román egyezmény 1961. november 25-étıl 2006. október 31éig volt hatályban, melyet felváltott egy modern, pro-rata temporis (arányos teherviselés) elvét követı egyezmény. Románia európai uniós csatlakozásával már a koordinációs rendeletek rendelkezési irányadók.)
Arányos teherviselés elvét követı szociálpolitikai egyezmények (magyar-lengyel, magyar-csehszlovák, magyar-jugoszláv, magyar-bolgár egyezmények) Az idıarányos teherviselésen alapuló egyezmények lényege, hogy a két országban szerzett szolgálati idı minden esetben összeszámításra kerül, de mindkét állam illetékes szerve csak az adott országban szerzett szolgálati idı és az összes szolgálati idı arányának megfelelı nyugdíjrészt állapít meg és folyósít. A magyar-jugoszláv egyezmény rendelkezései kizárólag Szerbia vonatkozásában alkalmazandók. - A jugoszláv utódállamok (Szerbia, Montenegró, Macedónia, Bosznia-Hercegovina, Szlovénia, Horvátország) esetében az alábbiakat kell alkalmazni: - Montenegró esetében a 2008. évi LXXII. törvény rendelkezései, - Bosznia-Hercegovina esetében a 2009. évi II. törvény, - Szlovénia esetében 2004. május 1-jétıl az EU koordinációs rendeletei alkalmazandóak. - Horvátország vonatkozásában 2006. március 1-jétıl a magyar-horvát szociális biztonsági egyezmény rendelkezéseit kell alkalmazni. A magyar-bolgár szociálpolitikai egyezmény 1962. január 1-jétıl 2006. június 30-ig volt hatályban, Bulgária vonatkozásában ezt követı idıponttól a magyar-bolgár szociális biztonsági egyezmény, illetıleg 2007. január 1-jétıl az EU koordinációs rendeletei alkalmazandóak. Szociális biztonsági egyezmények (magyar-német, magyar-osztrák, magyar-svájci, magyar-kanadai, magyar-horvát, magyarbolgár, magyar-román egyezmények, a magyar-québeci, a magyar-montenegrói és a magyar-bosnyák megállapodás, magyar-koreai, magyar-mongol, magyar-indiai)
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu Ezen egyezmények lényege, hogy ha a nemzeti jogosultság az adott országban fennáll, akkor a nemzeti ellátás kerül megállapításra. Ha az igénylı nem rendelkezik önálló nemzeti jogosultsággal, akkor a két országban szerzett szolgálati idı összeszámításra kerül és az adott országban szerzett és az összes szolgálati idı arányának megfelelı nyugdíjrész kerül megállapításra és folyósításra. A magyar-bolgár alkalmazandóak. és magyar-román egyezmények 2007. január 1-jétıl nem
Kétoldalú szociálpolitikai illetve szociális biztonsági egyezményeket kihirdetı jogszabályok:
magyar-jugoszláv * magyar-csehszlovák * magyar-lengyel magyar-szovjet ** magyar-svájci magyar-német magyar-osztrák magyar-kanadai magyar-horvát magyar-bolgár magyar-román magyar-koreai magyar-québeci magyar-montenegrói
magyar-bosnyák magyar-indiai magyar-mongol * az utódállamokra is érvényes ** a FÁK-tag utódállamokra is érvényes
1959. évi 20. sz. tvr. 11/1959 (IX.13.) MüM r. 1959. évi 41. sz. tvr. 9/1960 (X.16.) MüM. r. 1959. évi 38. sz. tvr. 4/1961 (IV.22.) MüM. r. 1963. évi 16. sz. tvr. 7/1964. (VIII.30.) MüM. r. 1998. évi VII. tv 2000. évi XXX. tv. 90/2000. (VI.20.) Korm. r. 2000. évi CXXIII. tv. 243/2000. (XII.24.) Korm. r. 2003. évi LXIX. törvény 2005. évi CXXV. törvény 2006. évi I. törvény 2006. évi II. törvény 2006. évi LXXIX. törvény 2006. évi XVII. törvény 2008. évi LXXII. törvény 274/2008. (XI. 21.) Korm. r. 2009. évi II. törvény 2010. évi XXIX. törvény 2011. évi CXVIII. törvény
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A következıkben a nyugdíjakkal kapcsolatos fontosabb intézmények tevékenységérıl adunk rövid tájékoztatást, ezzel is megkönnyítve, hogy egyedi kérdéseikkel, problémáikkal az illetékes és hatáskörrel rendelkezı szervet keressék meg.
1054 Budapest, V. ker., Akadémia u. 3. Levelezési cím: 1363 Budapest, Pf. 609. (06-1) 472-8000. Internet: www.nefmi.gov.hu A miniszter felelıs több terület között a nyugdíjpolitikáért is. A miniszter e feladatkörében javaslatot készít a nyugdíjpolitikával összefüggésben, elıkészíti az ezzel kapcsolatos törvények és a kormányrendeletek tervezeteit, közremőködik a kormányzati koncepciók, döntések kidolgozásában, kezdeményezi és elıkészíti a nemzetközi szerzıdéseket. A miniszter a nyugdíjpolitikai feladatai körében ellátja a társadalombiztosítási nyugellátások rendszerének irányításával és szervezésével kapcsolatos feladatokat, a hatáskörébe tartozó hatósági feladatokat, meghatározza az idıskorúak társadalmi kirekesztıdésének meggátolásával, a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerrel, - a nemzetgazdasági miniszterrel együttmőködve - a társadalombiztosítási nyugellátással kapcsolatos kormányzati koncepcióból eredı feladatokat, cselekvési programokat, társfelelısként közremőködik a társadalombiztosítási nyugellátás fedezetére szolgáló befizetési kötelezettségekrıl és a magán-nyugdíjpénztárakról szóló jogszabályok elıkészítésében. A miniszter mőködteti az Idısügyi Tanácsot, irányítja az Országos Nyugdíjbiztosítási Fıigazgatóságot és a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt. A miniszter egyedi nyugdíj- illetve egyéb ellátási ügyekben, döntések felülvizsgálatában, méltányossági ügyekben hatáskör hiányában nem járhat el. Ezekben az ügyekben az Országos Nyugdíjbiztosítási Fıigazgatóság illetve a nyugdíjbiztosítási igazgatóságok és a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság rendelkezik hatáskörrel, így a minisztériumba érkezı ilyen tárgyú levelek is hozzájuk kerülnek. Ugyancsak megoldhatatlan feladat lenne a miniszter számára az évente több ezer telefoni, személyes és levélbeli megkeresésnek személyesen eleget tenni, ezekre válaszolni. Ezért jött létre a minisztérium szervezetében a Szociális Lakossági és Tájékoztatási Osztály és annak keretében az Ügyfélszolgálati Iroda, hogy minden érdeklıdı szakszerő felvilágosítást és segítséget kaphasson az ezzel foglalkozó szakemberektıl.
Ügyfélszolgálat: 1054 Budapest, Akadémia u. 3.
Szociális ügyek Munkajogi ügyek: ∋ 795-3168 795-3167 ugyfelszolgalat@nefmi.gov.hu info@lab.hu
A két ügyfélszolgálat más minisztériumokhoz tartozik, de azonos ügyfélszolgálati irodában mőködnek.
Országos Nyugdíjbiztosítási Fıigazgatóság (ONYF)
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu 1132 Budapest, Visegrádi utca 49. (06-1) 270-8000 Levelezési cím: 1392 Budapest, Pf. 251 E-mail cím: onyf@onyf.hu Internet: www.onyf.hu Feladatait és hatáskörét, illetve szervezetét a többször módosított 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet szabályozza. Az ONYF a nyugdíjpolitikáért felelıs miniszter (jelenleg a nemzeti erıforrás miniszter) irányítása alatt, központi hivatalként mőködik. A hatáskörébe tartozó feladatokat az ország egész területére kiterjedı illetékességgel látja el. Az ONYF önállóan mőködı és gazdálkodó költségvetési szerv. Költségvetését a Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésében kell meghatározni. Az ONYF-et a fıigazgató vezeti. A fıigazgatót a miniszter javaslatára a miniszterelnök nevezi ki és menti fel, az egyéb munkáltatói jogköröket a miniszter gyakorolja. A kormány az ONYF-et jelölte ki a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelıs szervnek. Az ONYF központi igazgatási szervei a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság és a Központi Nyugdíjnyilvántartó és Informatikai Igazgatóság. A központi igazgatási szervek önállóan mőködı és gazdálkodó, az ONYF-tıl elkülönült költségvetési szervek, és az ONYF közvetlen irányítása alatt állnak. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság külön jogszabályban meghatározott elsıfokú nyugdíjmegállapítási, illetve nyugdíj-folyósítási feladat- és hatáskörrel rendelkezik. A Központi Nyugdíjnyilvántartó és Informatikai Igazgatóság külön jogszabályban meghatározott elsıfokú nyugdíj-megállapítási feladat- és hatáskörrel, továbbá központi nyilvántartási és informatikai feladat- és hatáskörrel rendelkezik. A nyugdíjbiztosítási igazgatóságok a fıvárosi és megyei kormányhivatalok szakigazgatási szervei. Illetékességi területük – a fıváros kivételével – megegyezik a megyei kormányhivatalok illetékességével. A fıvárosi nyugdíjbiztosítási igazgatóság illetékessége Budapest fıváros és Pest megye területére is kiterjed. A Kormány elsı fokon eljáró nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek a nyugdíjbiztosítási igazgatóságokat és a központi igazgatási szerveket, míg másodfokúnak az ONYF-et jelölte ki. A nyugdíjbiztosítási igazgatóságok és a központi igazgatási szervek hatósági ügyeiben a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv is az ONYF. Az ONYF vezetıje vagy más kormánytisztviselıje a központi igazgatási szervek vezetıjét vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkezı ügyintézıjét az elsıfokú közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A fegyveres szervek nyugdíj-megállapítását érintı változások A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) módosítása szerint a fegyveres szervek nyugdíj-megállapítása az Információs Hivatal kivételével a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervekhez kerül, ezzel egységesedik az igényelbírálás. Az integráció az anyagi jogi szabályokat nem érinti, és az eljárási specialitások is megmaradnak, azzal, hogy a korábbi miniszteri rendeletek helyett kormányrendelet (21/2011. (III.2.) Korm. rendelet) szabályozza a végrehajtást. Az Információs Hivatal a hírszerzési tevékenység sajátosságaira tekintettel nem vesz részt az integrációban. (A 2010. évi CLXX törvény 22-24 §-ai által módosított Hszt.) Az érintett szervezetek: • Rendırség, • Nemzeti Adó- és Vámhivatal, • Alkotmányvédelmi Hivatal, • Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, • büntetés-végrehajtási szervezet, • állami és hivatásos önkormányzati tőzoltóság, • polgári védelem. A felsorolt fegyveres szervek hivatásos állományú tagját és hozzátartozói nyugellátásra jogosult hozzátartozóját megilletı nyugellátások ügyében, valamint a hivatásos és szerzıdéses állományúak baleseti járadékának megállapításával kapcsolatban a Központi Nyugdíjnyilvántartó és Informatikai Igazgatóság elsı fokon, az ország egész területére kiterjedı illetékességgel jár el. Ha a hivatásos állomány tagjára vonatkozó szabályok másként nem rendelkeznek, a TnyR. elıírásait kell alkalmazni.
Cím:1139 Budapest, Váci út 73. Postafiók:1820 Budapest E-mail cím: nyufig@onyf.hu (06-1) 270-8999, 270-8800, 350-2755, 350-2355, 350-0155 zöld szám: 06-80 204-884 Ügyfélfogadás: H-Cs: 7:30-15:15 P: 7:30-13:00 Ügyelet: Sze: 15:15-18:00
Az ágazat legnagyobb igazgatási szerve, az Országos Nyugdíjbiztosítási Fıigazgatóság felügyelete és irányítása alatt mőködik. Feladata a Nyugdíjbiztosítási Alapot terhelı, illetve más forrásból finanszírozott ellátások folyósítása, egyes – hozzátartozói – ellátások megállapítása, továbbá számos egyéb, a nyugdíjasok tömegét érintı feladat ellátása.
Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) (volt APEH)
Vezetékes kék hívószám: (06-40) 42-42-42 06-20 06-30 33-95-888 (hálózaton belüli tarifával) 06-70 Az állami adóhatóság a járulék- és tagdíjfizetési kötelezettség bejelentésével, a járulék- és tagdíj bevallásával, megfizetésével, nyilvántartásával, a járulékkötelezettség megsértésével kapcsolatos jogkövetkezmények megállapításával, a járuléktartozás beszedésével, behajtásával kapcsolatos hatósági ügyben, továbbá a járulékkötelezettség bevallásának ellenırzésével összefüggı hatósági ügyekben jár el.
1013 Budapest, Krisztina krt. 39. Központi levélcím: 1535 Budapest, 114. Pf. 777., (06-1) 4899-100, Központi fax: (36-1) 4899-102 A magán-nyugdíjpénztárak és az önkéntes nyugdíjpénztárak tevékenysége illetve az üzleti biztosítók és bankok ez irányú tevékenysége felett az állam a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletén keresztül gyakorol felügyeletet.
Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (NRSZH) (volt ORSZI)
Székhely: Budapest, 1071 Damjanich u. 48. Postacím: 1406 Budapest Pf.: 4. Központi telefonszám: (06-1) 462-64-00, Fax: (06-1) 462-64-01. További telefonszámok: 462-64-22, ingyenesen hívható zöld szám: 06-80-205-236. Központi elektronikus levélcím: nrszh@nrszh.hu. Honlap: www.nrszh.hu A Kormány az elsıfokú orvosszakértıi/rehabilitációs szakértıi szervként a Hivatal kirendeltségeit, másodfokú szervként a Hivatal regionális igazgatóságait jelöli ki. A Hivatal jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági eljárásokban szakhatóságként vesz részt, e feladatkörében szakhatósági állásfoglalást ad a megváltozott munkaképességő személyek ellátása, a hozzátartozói nyugellátás, a baleseti járadék, a rokkantsági járadék, a fogyatékossági támogatás, a foglalkoztatást helyettesítı támogatás, a rendszeres szociális segély, a magasabb összegő családi pótlék, a bányászok egészségkárosodási járadéka, a bányászati dolgozók társadalombiztosítási kedvezményei, a hadi rokkantsági ellátások a befogadás megállapításához.
A magas nyugdíj titka: www.nyugdijatakarok.hu A szakvéleményt és a szakhatósági állásfoglalást megalapozó vizsgálatokat a kirendeltségen mőködı elsıfokú szakértıi bizottságok és a regionális igazgatóságon mőködı másodfokú szakértıi bizottságok végzik. Szakhatósági eljárás esetén az eljárására irányadó ügyintézési határidı – ha jogszabály másként nem rendelkezik – harminc nap. A Hivatal – jogszabályban meghatározott esetekben – komplex minısítést végez, amelynek során megvizsgálja a kérelmezı egészségi állapotának százalékos mértékét, a rehabilitálhatóságot, és a megváltozott munkaképességő személy rehabilitálhatósága esetén rehabilitációs javaslatot készít. Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértıi Intézet, illetve jogelıdjei által kiadott szakvélemények, szakhatósági állásfoglalások – idıbeli hatályuk alatt – továbbra is felhasználhatók. (331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet)
Nemzeti Erıforrás Minisztérium Szociális, család és ifjúságügyért Felelıs Államtitkárság – Kabinet Szociális Lakossági és Tájékoztatási Osztály
Összeállította: dr. Nyári János Lektorálta: Hulák Zsuzsanna
Felelıs kiadó: Dr. Veres Gábor osztályvezetı
A minisztérium postacíme: 1373 Budapest, Postafiók 609. A minisztérium központi telefonszáma: 06-1 795-1200 (Szalay utcai épület)
Ügyfélszolgálat: 1054 Akadémia u. 3. Telefon: 06-1 795-3168 Személyes és telefonos félfogadás hétfıtıl-péntekig 9-12. óra között E-mail: ugyfelszolgalat@nefmi.gov.hu nyugdij@nefmi.gov.hu
Idıs-és családügyben információkat talál a http://nyugdij.kormany.hu és a http://csaladitudakozo.hu honlapokon.
Amennyiben rendszeres információkat szeretne kapni nyugdíjügyben, kérjük, iratkozzon fel hírlevelünkre a http://nyugdij.kormany.hu/hirlevel honlapon!
Utolsó nyomtatás: 2012.03.11. 12:37:00
More From adotanacsado
igylehetingyenes
nyugdijnoveles
maganvagyonkialakitasa
penzugyitanacsadas
adocsokkentes2012
arfolyamrogzites
hirlevel12.01.29
Otthonteremtési program 2012
onkentespenztarijuttatasokadomentesen
cafeteriakoltsegv
egyenivallalkozas
mimennyi2012
Hir Level
szepkr
nyugdijingy
cafeteriaszabalyzat2012

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 609
Pf. 251
Pf. 777