text:
A KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉK VÉGZÉSE (első tanács)
F‑146/06. sz. ügy
„Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Díjazás – Külföldi munkavégzési támogatás – Elkésett panasz – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”
Tárgy: Az EK 236. cikk és az EA 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben A. Speiser az Európai Parlament főtitkársága 2006. szeptember 11‑i, a felperes külföldi munkavégzési támogatás megítélésének megtagadása miatt benyújtott panaszát elutasító határozatának megsemmisítése.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék a keresetet – mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant – elutasítja. A felperes maga viseli saját költségei egyharmadát. Az Európai Parlament maga viseli saját költségeit, és köteles viselni a felperes költségeinek kétharmadát.
1. Tisztviselők – Kereset – Előzetes közigazgatási panasz – Határidők
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk; az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, 46. cikk)
2. Eljárás – Költségek – Ellentételezés – Kivételes indokok
(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 87. cikk, 3. §, első bekezdés; 2004/752 tanácsi határozat, 3. cikk, (4) bekezdés)
1. A tisztviselő vagy ideiglenes alkalmazott nem kerülheti meg a személyzeti szabályzat 90. és 91. cikkében a panasz és a kereset benyújtására előírt határidőket azáltal, hogy a határidőn belül meg nem támadott korábbi határozatot kérelem előterjesztése útján kérdőjelezi meg, mivel kizárólag új, lényeges tények felmerülése igazolhatja a jogerőssé vált határozat felülvizsgálata iránti kérelmet.
Nem tekinthető a személyzeti szabályzat 90. és 91. cikkében előírt imperatív határidőktől való eltérést lehetővé tevő új ténynek az a körülmény, hogy az érdekelt tisztviselő vagy ideiglenes alkalmazott kérelmére az adminisztráció utólag újból megvizsgálta az ügyet abból a célból, hogy az érdekeltnek további felvilágosítást adjon. E tekintetben az adminisztráció levele, amely szerint a korábbi elutasító döntés változatlan marad, csupán e korábbi határozat megerősítése, következésképpen nem járhat újabb keresetindítási határidő megindulásának hatásával.
(lásd a 22. és 27. pontot)
a Bíróság 127/84. sz., Esly kontra Bizottság ügyben 1985. május 15‑én hozott ítéletének (EBHT 1985., 1437. o.) 10. pontja; 153/85. sz., Trenti kontra EGSZB ügyben 1986. július 10‑én hozott ítéletének (EBHT 1986., 2427. o.) 13. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑144/03. sz., Schmit kontra Bizottság ügyben 2005. május 4‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2005., I‑A‑101. o. és II‑465. o.) 147. pontja; T‑358/03. sz., Krahl kontra Bizottság ügyben 2005. szeptember 7‑én hozott végzésének (EBHT‑KSZ 2005., I‑A‑215. o. és II‑993. o.) 52. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat;
a Közszolgálati Törvényszék F‑11/05. sz., Chassagne kontra Bizottság ügyben 2006. június 29‑én hozott végzésének (EBHT‑KSZ 2006., I‑A‑1‑65. o. és II‑A‑1‑241. o.) 24. pontja.
2. Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 87. cikkének 3. §‑a értelmében az Elsőfokú Bíróság kivételes okból elrendelheti a költségeknek a felek közötti megosztását.
E tekintetben a felperes tisztviselő eljárási költségeinek az alperes intézmény és a felperes közötti megosztását igazoló kivételes oknak minősül az a tény, hogy az előzetes panasz elkésettsége miatt elutasított kereset esetén az adminisztráció – legalább részben – okozója a panasz elkésettségének, mivel arra biztatta a felperest, hogy olyan megerősítő aktussal szemben nyújtson be panaszt, amely a felperesnek nem okozott sérelmet.
Emellett, bár vitathatatlan, hogy valamely fél bármikor hivatkozhat a kereset elfogadhatóságára vonatkozó imperatív szabályra, kevéssé tűnik összeegyeztethetőnek a jóhiszeműség elvével – amelynek a közösségi intézmények és tisztviselőik közötti kapcsolatokat uralnia kell – hogy valamely intézmény azon aktus megerősítő jellegére hivatkozzon a bíróság előtt, amelyre nézve a tisztviselő számára azt a téves benyomást keltette, hogy panasz tárgyává tehető.
(lásd a 30–33. pontot)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Elutasította a bíróság a Czeglédy Csaba elleni eljárás folytatását kérő indítványt | iSzolnok.hu
Jól halad a 4-esen a burkolatcsere
Kék hírek Elutasította a bíróság a Czeglédy Csaba elleni eljárás folytatását kérő indítványt
A Szegedi Törvényszék elutasította az ügyészség indítványát, amelyben az eljárás folytatását kérte Czeglédy Csaba ellen – közölte a bíróság szóvivője csütörtökön az MTI érdeklődésére.
Juhászné Prágai Erika elmondta, hogy a bíróság végzése ellen az ügyészség fellebbezett.
Szanka Ferenc, a Csongrád Megyei Főügyészség szóvivője az MTI kérdésére kifejtette: álláspontjuk szerint a mentelmi jog csak átmeneti akadálya volt az eljárásnak, és miután megszűnt, az eljárás ugyanabban a szakaszban folytatható.
Korábban nem volt ilyen eset – folytatta -, de az ehhez hasonló ügyekben született döntések alapján az ügyészség véleménye az, hogy nincs szükség új vádirat benyújtására, a törvényszék végzéséből azonban ez olvasható ki.
A bíróság ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy a Czeglédy Csaba elleni eljárás megszüntetése nem “ítélt dolog”, vagyis a folytatására megfelelő eljárásjogi lépések után lehetőség van – ismertette az ügyész.
A Szegedi Törvényszék május 16-án – egy eljárásjogi okok miatt elkülönítve tárgyalt ügyben – már jogerős ítéletet hozott egy közvetve a Humán Operátor Zrt. alvállalkozójaként működő makói iskolaszövetkezet vezetője ellen. A bíróság bűnsegédként, különösen nagy vagyoni hátrány okozó, üzletszerűen elkövetett költségvetési csalás és más bűncselekmények miatt a férfit két év két hónap börtönre ítélte.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
⭐I. Nemzetközi szerzıdések a közösségi jogban. Az EU jogrendje 3. I/1. Szerzıdéskötési jogosultság
Download "I. Nemzetközi szerzıdések a közösségi jogban. Az EU jogrendje 3. I/1. Szerzıdéskötési jogosultság"
1 I. Nemzetközi szerzıdések a közösségi jogban Az EU jogrendje 3. Nemzetközi szerzıdések Jogelvek A Közösségek (egyenként) rendelkeznek nemzetközi szerzıdéskötési képességgel. Csak az alapító Szerzıdésben foglalt célok elérése érdekében jogosult bármely Közösség szerzıdést kötni = funkcionális szerzıdéskötési képesség. I./1. Szerzıdéskötési jogosultság...szerzıdéskötési jogosultság esetén a Bizottság javaslatokat terjeszt a Tanács elé, amely engedélyezi a Bizottságnak a szükséges tárgyalások megkezdését. A tárgyalásokat a Bizottság folytatja le, konzultálva a Tanács által a Bizottság támogatására kinevezett külön bizottsággal... A Tanács a meghatározott hatáskörök gyakorlása során minısített többséggel dönt, kivéve... ha olyan területrıl van szó,ahol a belsı rendelkezések elfogadásához egyhangúság szükséges... (EK Szerzıdés 300. cikk) I/1. Szerzıdéskötési jogosultság A megállapodásokat a Tanács az Európai Parlamenttel való konzultációt követıen köti meg. Az Európai Parlament véleményét azon a határidın belül bocsátja ki, amelyet a Tanács tőzhet ki az ügy sürgısségének megfelelıen. Határidın belüli vélemény hiányában a Tanács egyedül hozhat döntést. 12 I/1. Szerzıdéskötési jogosultság Az Európai Parlament hozzájárulásával kell megkötni azokat a megállapodásokat, amelyek együttmőködési eljárások megszervezése révén külön intézményi keretet hoznak létre, tovább azokat a megállapodásokat, amelyeknek a Közösség számára jelentıs költségvetési vonzatai vannak, valamint azokat a megállapodásokat, amelyek módosítást vonnak maguk után egy, a 251. cikkben elıírt eljárás szerint elfogadott aktusra vonatkozóan. Sürgıs esetben a Tanács és az Európai Parlament megállapodhatnak a hozzájárulás megadásának határidejében. I/2. Beleértett külsı hatáskörök (implied external powers) Az Európai Bíróság által kidolgozott jogelv értelmében szerzıdéskötési képesség nemcsak a Szerzıdés kifejezett rendelkezéseibıl fakadhat, hanem annak más rendelkezéseibıl is következhet - akár a Közösség intézményei által alkotott aktusokból is!... A Szerzıdés megvalósítása során nem lehet szétválasztani a Közösségen belüli intézkedések rendjét a külkapcsolatoktól. I/3. A Közösség által vállalt kötelezettségek kötelezettjei A Közösség által kötött megállapodások a Közösség intézményeit és a tagállamokat kötelezik. Ha egy tagállam jogi vagy egyéb tényével sértené a megállapodást, az a közösségi jog megsértésének minısül, melyért a tagállam közösségi jogi felelısséggel tartozik. A tagállamok felelısséggel tartoznak a Közösség által harmadik felekkel szemben vállalt kötelezettségekért is. I/4. A nemzetközi szerzıdések helye a közösségi jogi hierarchiában A Közösség által kötött nemzetközi megállapodások elsıbbséget élveznek a másodlagos közösségi joggal szemben. 23 II. Jogi alapelvek a közösségi jogban A Közösség a jogállamiság elvén nyugszik. A jogelvek kötelezıek a közösségi intézményekre is, így több szerzı azokat a másodlagos jog fölé helyezi. A jogelvek a közösségi jog tagállami végrehajtása során a tagállamokkal szemben is érvényesülı követelmények. A jogelvek a közösségi jogban elsısorban a bírói jogalkotás útján jelennek meg. II/1. A demokrácia és a jogállamiság Az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvetı szabadságok tiszteletben tartásán és a jogállamiság elvein - mint a tagállamok közös elvein - alapul. Az Unió tiszteletben tartja az emberi jogokat, mint a közösségi jog általános alapelveit... (EUSZ 6. cikk) II/1. A demokrácia és a jogállamiság Az Unió felügyeletet gyakorolhat a tagállamokban a demokrácia és a hozzá szorosan kapcsolódó jogilag is értelmezhetı elvek érvényesülése fölött, illetve a csatlakozás mércéjéül állíthatja ezen értékeket a tagjelölt országokkal szemben. II/1. A demokrácia és a jogállamiság Az állam és/vagy kormányfıi összetételő Tanács egyhangúan határoz a tagállamok egyharmada, vagy a Bizottság által benyújtott javaslat tárgyában, és az Európai Parlament hozzájárulása után - az érintett tagállam kormánya észrevételeinek beterjesztésére felszólítást követıen - megállapíthatja a 6. cikkben foglalt elvek valamely tagállam általi súlyos és folyamatos megsértését. 34 II/1. A demokrácia és a jogállamiság Amennyiben az elızı megállapításra sor kerül, a Tanács minısített többséggel elhatározhatja a Szerzıdésben foglalt, az illetı tagállamot megilletı bizonyos jogok felfüggesztését (pl szavazás a Tanácsban). A Tanács késıbb minısített többséggel elhatározhatja az alkalmazott szankciók megváltoztatását, vagy megszüntetését, amennyiben az elrendelésükre okot adó helyzetben változás következett be. II/1. A demokrácia és a jogállamiság A Nizzai Szerzıdés által beiktatott megelızı szakasz értelmében megállapítható a 6. cikk (1) bekezdésekben foglaltak megsértésének nyilvánvaló súlyos kockázata is. II/2. Az emberi jogok érvényesülése az EU-ban A Közösségeket létrehozó Szerzıdések eredetileg nem foglalkoztak az emberi jogokkal - kifejezetten gazdasági vonatkozásúak voltak. A gazdaságon kívüli területek az elsı idıszakban tagállami kompetenciába tartoztak. II/2. Az emberi jogok érvényesülése az EU-ban 1970-tıl kezdıdıen az Európai Bíróság megváltoztatta addigi, az emberi jogokkal kapcsolatosan merev, álláspontját, majd tüzetesebben foglalkozni kezdett az alapjogok védelmének a kérdésével. Eljutott addig, hogy az alapjogokat a közösségi jogban eleve meglévınek állítja. Késıbb megállapította, hogy az emberi jogok védelmére a tagállamok a közösségi jog alapján is kötelesek. 45 II/2. Az emberi jogok érvényesülése az EU-ban 1977: Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata az alapvetı jogok védelmérıl és tiszteletben tartásáról. Maastrichti Szerzıdés: Az Unió tiszteletben tartja az alapvetı jogokat, amint azokat az Emberi jogok és alapvetı szabadságok védelmérıl szóló, Rómában november 4-én kel Európai Egyezmény biztosítja... II/2. Az emberi jogok érvényesülése az EU-ban Amszterdami Szerzıdés: Az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvetı szabadságok tiszteletben tartásán és a jogállamiság elvein, mint a tagállamok közös elvein nyugszik. Európai Parlament, Tanács és Bizottság elnökei, 2000: Az Európai Unió Alapjogi Kartája Kartája A 62 fıs kidolgozó testületben részt vette a tagállamok állam- és kormányfıinek 15 képviselıje, a Bizottság elnökének egy képviselıje, az EP 15 képviselıje, valamint a tagállami parlamentek egy-két képviselıje. Tovább megfigyelıként részt vehetett az Európai Bíróság két képviselıje, az Európa Tanács két képviselıje. Nem rendelkezik kötelezı erıvel. Méltóság: emberi méltósághoz való jog, élethez való jog, egyéniség tiszteletben tartásához való jog, kínzás, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalma, a rabszolgaság és a kényszermunka tilalma. Egyenlıség: jogegyenlıség, diszkrimináció tilalma, kulturális, vallási és nyelvi változatosság, nık és férfiak közötti egyenlıség, gyermekek jogai, idısek jogai, fogyatékos személyek integrációja 56 Szabadság:szabadsághoz, biztonsághoz való jog, magánélet és a családi élet tiszteletben tartásához való jog, személyes adatok védelméhez való jog, házassághoz és családalapításhoz való jog, a gondolat szabadsága, vallásszabadság, a kifejezés és az információ szabadsága, gyülekezési jog, egyesülés joga, mővészetek és tudomány szabadsága, oktatáshoz való jog, a foglalkozás megválasztásának szabadsága, szabad munkavállalás joga, vállalkozáshoz való jog, tulajdonhoz való jog, menedékjoghoz való jog üldözés, kiutasítás, vagy kiadatás esetére. Szolidaritás: munkavállaló joga a vállalaton belüli információhoz és vélemény-nyilvánításhoz, munkaközvetítıi rendszerhez való hozzáférés joga, indokolatlan elbocsátás elleni védelemhez való jog, igazságos és méltányos munkakörülményekhez való jog, gyermekmunka tilalma, fiatalok védelme a munkában, a egészségügyi ellátáshoz való jog, környezetvédelemhez és a fogyasztóvédelemhez való jog, szociális biztonsághoz és -ellátáshoz való jog, stb.. Állampolgári jogok: választáshoz, választhatósághoz való jog az európai parlamenti választásokon és helyhatósági választásokon, korrekt közigazgatáshoz való jog, dokumentumokhoz való hozzáférés joga, ombudsmanhoz való jog, petíció joga, mozgás és a tartózkodás joga, diplomáciai, konzuli védelemhez való jog Igazságszolgáltatás: hatékony jogorvoslathoz való jog, tisztességes eljáráshoz való jog, ártatlanság vélelme és a védelemhez való jog, bőncselekmények és büntetések törvényessége és arányossága, ugyanazon bőncselekményért ne kerüljön sor kétszeri elítélésre és büntetésre. 67 II/4. Az arányosság elve a közösségi jogban Közérdek elérésére irányuló intézkedés mennyiben korlátozhat, sérthet más jogos érdeket? Az elvet az Európai Bíróság fejtette ki. Fı elemei: az egyes közigazgatási rendelkezéseknek megfelelı eszközül kell szolgálniuk a megjelölt cél eléréséhez; az adott intézkedésnek szükségesnek kell lennie; az intézkedés által elérhetı pozitívumoknak arányban kell állniuk az általa megvalósított korlátozással. II/4. Az arányosság elvének érvényesítése Vizsgálatot kell lefolytatni, mely során: meg kell határozni az intézkedéssel érintett érdekeket, meg kell találni azt az értékrendet és mércét, amely alapján az egymással ütközı érdekeket össze lehet vetni, (mérlegeléshez) meg kell állapodni arról, hogy az érintett érdek, illetve cél sérelme elfogadható-e egy másik cél eléréséhez, el kell döntetni, hogy a közhatalommal bíró szerv döntése a fenti meggondolások alapján arányos volt-e. 78 8 Hasonló dokumentumok
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben 1. cikk Az emberi méltóság Az emberi méltóság sérthetetlen. Tiszteletben kell tartani, és védelmezni kell.
AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA Preambulum Európa népei, az egymás közötti egyre szorosabb egység létrehozása során úgy döntöttek, hogy osztoznak a közös értékeken alapuló békés jövôben. Szellemi és Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben Jens-Peter Bonde AZ EU ALKOTMÁNYA SZERZŐDÉS EGY EURÓPAI ALKOTMÁNY LÉTREHOZÁSÁRÓL. az európai konvent
AZ EU ALKOTMÁNYA SZERZŐDÉS EGY EURÓPAI ALKOTMÁNY LÉTREHOZÁSÁRÓL E az európai konvent 1 AZ EU ALKOTMÁNYÁNAK ELFOGADÁSA Jens-Peter Bonde A tagállamoknak egyhangúlag kell elfogadniuk kormányközi konferencián Részletesebben A VALEO KÖVETELMÉNYEI A BESZÁLLÍTÓIVAL SZEMBEN
A VALEO KÖVETELMÉNYEI A BESZÁLLÍTÓIVAL SZEMBEN Minthogy évek óta a Valeo Csoport kiemelt vállalati és környezeti felelısségének tudatában tevékenykedik, ezt a felelısségét a nemzeti jogszabályok valamint Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben A Bizottság (European Commission) A Bizottság szervezeti felépítése 2004. november 1-tıl. A Bizottság tagjai
2007-tıl két további tag! A Bizottság (European Commission) Az Európai Bizottság Kormányszerően mőködı, döntéselıkészítı, javaslattevı, egyes esetekben végrehajtó szerv. Szupranacionális jellegő: nem a Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
A SZUBSZIDIARITÁS ELVE Az Unió nem kizárólagos hatáskörei vonatkozásában a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződésben foglalt elve meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az Unió rendelkezik Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, 2009. december 8. 17024/1/09 REV 1 (hu)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2009. december 8. 17024/1/09 REV 1 (hu) CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229 FELJEGYZÉS Küldi: az elnökség Címzett: az Általános Ügyek Tanácsa / az Európai Tanács Elızı dok. Részletesebben Ipar. Szent Korona Értékrend
Ipar Az ipar anyagi kincseink embert szolgáló átalakítása, vagy környezetromboló szakbarbarizmus? Úgy használjuk, hogy megmaradjon, vagy úgy, hogy felégetjük a jövıt? Miért? Mit? Hogyan? Az EU belsı piaca Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA
A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA A menekültügyi politika célja a tagállamok menekültügyi eljárásainak harmonizálása egy közös európai menekültügyi rendszer kialakításával. A Lisszaboni Szerződés jelentős módosításokat Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben * JELENTÉSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2011/0447(NLE) 4.11.2014
EURÓPAI PARLAMENT 2014 2019 Jogi Bizottság 4.11.2014 2011/0447(NLE) * JELENTÉSTERVEZET az Oroszországi Föderációnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. Részletesebben Lisszaboni szerzıdés az Európai Unióról szóló szerzıdés és az Európai Közösséget létrehozó szerzıdés módosításáról
A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELİINEK KONFERENCIÁJA Brüsszel, 2007. december 3. (OR. fr) CIG 14/07 Tárgy Lisszaboni szerzıdés az Európai Unióról szóló szerzıdés és az Európai Közösséget létrehozó szerzıdés Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM. Szóbeli vizsgatevékenység
PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM A vizsgarészhez rendelt követelménymodul azonosítója, megnevezése: 197-06 Bevezetés a jogtudományba A vizsgarészhez rendelt vizsgafeladat megnevezése: A jogi alapfogalmak, a közigazgatási Részletesebben J e g y z ı k ö n y v
1. /2011. J e g y z ı k ö n y v Készült: Kunbaracs Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2011. január 31-én (hétfın) 14: 00 órakor tartott ülésérıl. Jelen vannak: Tóth Ferenc polgármester Fehér István Részletesebben TERVEZET! MUNKAANYAG. KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTER KvVM/KJKF/1028/2009. /KÖZIGAZGATÁSI EGYEZTETÉS/ Budapest, 2009.
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTER KvVM/KJKF/1028/2009. TERVEZET! MUNKAANYAG az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikai berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 16/2004. (X. Részletesebben A Régiók Bizottsága tagjainak kinevezési folyamata. A tagállamokban alkalmazott eljárás
A Régiók Bizottsága tagjainak kinevezési folyamata A tagállamokban alkalmazott eljárás ÖSSZEFOGLALÓ Az Európai Unióról szóló szerzıdés célkitőzései között szerepel az, hogy a szerzıdı felek tovább viszik Részletesebben 1994. évi I. törvény
1994. évi I. törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítésérıl szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetésérıl 1 Részletesebben EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK HUN A BÍRÓSÁG HIVATALA
EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK A Kérdések és Válaszok anyagát a Bíróság Hivatala készítette, s az nem kötelezi a Bíróságot. Rendeltetése, hogy alapvető és általános tájékoztatást nyújtson Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben LISSZABONI SZERZİDÉS AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZİDÉS ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGET LÉTREHOZÓ SZERZİDÉS MÓDOSÍTÁSÁRÓL
LISSZABONI SZERZİDÉS AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZİDÉS ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGET LÉTREHOZÓ SZERZİDÉS MÓDOSÍTÁSÁRÓL A szerzıdéseket egységes szövegbe szerkesztette dr. Halász József, 2007. december 7-én Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben Előszó...3 Bevezetés...4 1. Az Európai Unió alapszerződései...17
TARTALOMJEGYZÉK Előszó...3 Bevezetés...4 a. Európai Gazdasági Közösséget alapító szerződés...4 b. Az Egységes Európai Okmány...6 (i) Általában...6 (ii) A belső piac...7 c. Az Európai Unióról szóló Szerződés Részletesebben Emberi Jogok Európai Bírósága. Kérdések és Válaszok
Emberi Jogok Európai Bírósága Kérdések és Válaszok Kérdések és Válaszok MI AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA? A Kérdések és válaszok anyagát a Bíróság Hivatala készítette, és az nem köti a Bíróságot. Rendeltetése, Részletesebben Jeney Petra. Évfolyamdolgozat témák
Az ELTE ÁJK Nemzetközi jogi tanszék oktatói által fogadott évfolyam- és szakdolgozati témák (ellenkező jelzés hiányában más témák is szóba kerülhetnek, egyéni konzultáció után) Jeney Petra Évfolyamdolgozat Részletesebben DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS
DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS 7. sz. napirendi pont Tájékoztató a Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ feladatkörét érintı jogszabályváltozásokról Elıadó: dr. Brebán Részletesebben A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELİINEK KONFERENCIÁJA
A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELİINEK KONFERENCIÁJA Brüsszel, 2004. június 25. (04.07) (OR. en) Tárgy: KK 2003/2004 - Az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerzıdés tervezetének egységes szerkezetbe foglalt, Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
2006.4.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 114/1 I (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 629/2006/EK RENDELETE (2006. április 5.) a szociális biztonsági rendszereknek Részletesebben A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELİINEK KONFERENCIÁJA. Brüsszel, 2007. december 3. (OR. fr) CIG 15/07
A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELİINEK KONFERENCIÁJA Brüsszel, 2007. december 3. (OR. fr) CIG 15/07 Tárgy: Záróokmány CIG 15/07 ZSFJ/hh HU ZÁRÓOKMÁNY AF/TL/hu 1 AF/TL/hu 2 A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELİINEK Részletesebben BKIK Tagcsoport Kollégiumi Elnök Budapest Fıvárosi Önkormányzati képviselı
Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara A Fıváros Önkormányzata és a kerületi Önkormányzatok együttmőködése a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamarával SZATMÁRYN RYNÉ JÄHL ANGÉLA BKIK Tagcsoport Kollégiumi Részletesebben Alap Község Önkormányzata Képviselı-testületének. 13/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete. a civil szervezetek pénzügyi támogatásának rendjérıl
Alap Község Önkormányzata Képviselı-testületének 13/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete a civil szervezetek pénzügyi támogatásának rendjérıl Alap Község Önkormányzata Képviselı-testülete a Magyar Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 27.2.2013 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Darányi József magyar állampolgár által benyújtott 0267/2012. számú petíció Magyarországon a korhatár előtti Részletesebben tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,
2014.6.27. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 189/93 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 656/2014/EU RENDELETE (2014. május 15.) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben 6. A nemzetközi szerzıdések joga II.
6. A nemzetközi szerzıdések joga II. Nemzetközi jog I. elıadás 2010. 10. 14. Vázlat 1. A nemzetközi szerzıdés kötelezı ereje és teljesítésének biztosítékai 2. A szerzıdések értelmezése a) Az értelmezés Részletesebben 11217/10 ZSFJ/md DG G 2B
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben Muhariné Mayer Piroska sk. aljegyzı
Elıterjesztés 3. Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2013. február 1-i ülésére Tárgy: Közösségi ellátások és pszichiátriai betegek, illetve szenvedélybetegek nappali ellátásának biztosítására Részletesebben Plenárisülés-dokumentum. 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Plenárisülés-dokumentum 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS az Európai Parlament által 2014. április 17-én a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELİK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 18.10.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELİK RÉSZÉRE Tárgy: VÉLEMÉNY MAGYARORSZÁG ÚJ ALAPTÖRVÉNYÉRİL Elfogadta a VELENCEI BIZOTTSÁG 87. plenáris ülésén (Velence, Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések
Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Íjász Egyesület Tab 2. Az Egyesület székhelye: Mővelıdési Központ 8660 Tab Kossuth Lajos u.86. 3. Az Egyesület tevékenységét a Magyar Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 31.1.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Harry Nduka nigériai állampolgár által benyújtott 0256/2011. számú petíció az Egyesült Királyságban való maradásának Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.11.27. COM(2013) 824 final 2013/0409 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és vádlottak ideiglenes költségmentességéről, Részletesebben 5. A NATO. Vázlat. Nemzetközi szervezetek joga 2010. október 07. 1. A NATO létrejötte 2. Tagság 3. Stratégia 4. Szervezet
5. A NATO Nemzetközi szervezetek joga 2010. október 07. Vázlat 1. A NATO létrejötte 2. Tagság 3. Stratégia 4. Szervezet 1 1. A NATO létrejötte Vörös hadsereg Európa katonailag (+ gazdaságilag) gyenge USA-t Részletesebben ELFOGADOTT SZÖVEGEK. Egyesülve a sokféleségben. 2011. május 10. keddi ülés II. rész EURÓPAI PARLAMENT 2011-2012
EURÓPAI PARLAMENT 2011-2012 ELFOGADOTT SZÖVEGEK 2011. május 10. keddi ülés II. rész P7_TA-PROV(2011)05-10 IDEIGLENES VÁLTOZAT PE 464.204 Egyesülve a sokféleségben TARTALOM A PARLAMENT ÁLTAL ELFOGADOTT Részletesebben 1. sz. melléklet EGYÜTTMŐKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
EGYÜTTMŐKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 1. sz. melléklet amely létrejött Hajdúdorog Város Önkormányzat Képviselı-testülete, mint az önállóan mőködı és gazdálkodó Hajdúdorog Városi Polgármesteri Hivatal irányító szerve, Részletesebben BÍBORKA ALAPFOKÚ MŰVÉSZETOKTATÁSI INTÉZMÉNY ÉS SZAKISKOLA
1. számú melléklet: Esélyegyenlıségi Terv Az egyenlı bánásmódról és az esélyegyenlıség elımozdításáról szóló 2003. évi CXXV. Törvény alapelvi szinten rögzíti, hogy minden ember elidegeníthetetlen joga, Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA. Tervezet: A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (...)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.07.25. COM(2009) XXX végleges Tervezet: A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (...) a [ ] 2006/43/EK irányelv alapján egyes harmadik országok illetékes hatóságainak megfelelőségéről Részletesebben tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,
C 37/6 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.2.10. Az európai adatvédelmi biztos véleménye a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet és az 561/2006/EK európai Részletesebben a Miskolc Kistérség Többcélú Társulása Társulási Megállapodásának 11. számú módosításának jóváhagyására.
A 103/2011.(V.19.) KT határozat melléklete a Miskolc Kistérség Többcélú Társulása Társulási Megállapodásának 11. számú módosításának jóváhagyására. 1. A Társulási Megállapodás I. fejezetének /Általános Részletesebben Hajdúszoboszló Város Önkormányzatának
Hajdúszoboszló Város Önkormányzatának ESÉLYEGYENLİSÉGI TERVE Polgármesteri Hivatal Érvényes: 2009. április 01. napjától TARTALOMJEGYZÉK I. Általános rész... 2 1. Az esélyegyenlıségi terv elıkészítésének Részletesebben Fogyasztóvédelem eszközei
Az előadás vázlata Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2012. tavasz dr. Lattmann Tamás 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben Elıterjesztés Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2015. szeptember 29-i ülésére
2. Elıterjesztés Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2015. szeptember 29-i ülésére Tárgy: I. Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének /2015. (.) önkormányzati rendelete Részletesebben Az ügyvédek szerepe a bírósági közvetítıi eljárásban
Az ügyvédek szerepe a bírósági közvetítıi eljárásban Az ügyvédekrıl szóló tv. 1. -a kimondja, hogy az ügyvéd közremőködik abban, hogy az ellenérdekő felek a jogvitájukat megegyezéssel intézzék el. Az ügyvédek Részletesebben 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a biztosítási megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben 30. számú melléklet. Útmutató a kapacitásváltozásokkal kapcsolatos eljárásokról. a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program keretében meghirdetett
30. számú melléklet Útmutató a kapacitásváltozásokkal kapcsolatos eljárásokról a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program keretében meghirdetett Korszerő regionális onkológiai hálózat kialakítása címő Részletesebben Szociális és Egészségügyi Iroda
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1., Pf.: 85. Tel.: 06 (32) 311-057 Ikt.szám: 47246/2005. J a v a s l a t a három éves szociális Részletesebben Tájékoztató a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXl. törvényrıl
Tájékoztató a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXl. törvényrıl A Ket. módosításának lényegesebb elemei: A 2008. évi CXI. Tv. módosította a Ket-et. Ezt Részletesebben J e g y z ı k ö n y v
J e g y z ı k ö n y v Készült: Kenderes Város Önkormányzati Képviselı-testületének 2012. augusztus 1-én 8 órakor tartott rendkívüli, nyílt ülésérıl. Az ülés helye: Városháza tanácskozó terme Jelen vannak: Részletesebben Európai részvénytársaság (ERT)
Az alapszabályról szóló rendelet és irányelv a munkavállalói részvételről (2001.10.08 / 3 éves transzpozíció) Miről szól ez az európai jogi forma? Alapítási formák Alapszerkezet Szervek Munkavállalói részvétel Részletesebben Nık és férfiak egyenlısége miért jó és kinek kell tenni érte?
Nık és férfiak egyenlısége miért jó és kinek kell tenni érte? Borbíró Fanni Magyar Nıi Érdekérvényesítı Szövetség Nık és Férfiak Társadalmi Egyenlısége Tanács Mi az a gender? Biológiai nem (sex) anatómiai, Részletesebben Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata
Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata Bevezető Tekintettel arra, hogy az emberiség családja minden egyes tagja méltóságának, valamint egyenlő és elidegeníthetetlen jogainak elismerése alkotja a szabadság, Részletesebben 1968.10.19. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 257. szám
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben Dr. Vermes Attila: Szállítmánybiztosítás és felelısség
Dr. Vermes Attila: Szállítmánybiztosítás és felelısség A szállítmánybiztosítás alapvetıen három módozatot ölel fel, a fuvarozott áru biztosítását, a fuvareszköz biztosítását, valamint a fuvarozó, illetve Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA (2007/C 303/01) 2007.12.14. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja Részletesebben Ügyszám:JNO-715/1/2010. I. A panasz
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40. Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Nagymányok-Kismányok-Váralja-Hidas Részletesebben Sárospatak Város Alpolgármesterétıl
Sárospatak Város Alpolgármesterétıl 3950 Sárospatak, Kossuth u. 44. Tel.: 47/513-240 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu Tisztelt Képviselı-testület! ELİTERJESZTÉS - a Képviselı-testületnek Részletesebben Történeti áttekintés
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben A Gazdasági- és Monetáris Unió. Elızmények. EMS Európai Monetáris Rendszer
Európai Uniós ismeretek A Gazdasági- és Monetáris Unió Elızmények Bretton-Woods kulcsvaluta: USD rögzített árfolyamrendszer 1969 Hága Werner-terv - kudarc 1971-73:Bretton-Woods-i rendszer szétesik, olajválság Részletesebben (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 200. május 7-i 200/26/EK IRÁNYELVE a veszélyes áruk közúti szállításával kapcsolatos ellenőrzésekre irányuló egységes eljárásokról szóló 95/50/EK tanácsi irányelv módosításáról Részletesebben 2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG
2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG EU SVÁJCI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2006 HATÁROZATA (2006. július 6.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség Részletesebben JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÉSZREVÉTELEI az Aarhusi Egyezmény 10. Részletesebben A Z E U R Ó P A I U N I Ó A L A P V E T Ő J O G O K C H A R T Á J A
A Z E U R Ó P A I U N I Ó A L A P V E T Ő J O G O K C H A R T Á J A M É L T Ó S Á G S Z A B A D S Á G O K E G Y E N L Ő S É G S Z O L I D A R I T Á S A P O L G Á R O K J O G A I I G A Z S Á G S Z O L G Részletesebben MVM Társaságcsoporti Szakszervezeti Szövetség ALAPSZABÁLYA
MVM Társaságcsoporti Szakszervezeti Szövetség ALAPSZABÁLYA PREAMBULUM A Magyar Villamos Mővek Zrt. (székhelye: 1011. Budapest, Vám u. 5-7. cégjegyzékszáma: 01-10-041828) és a többségi vagy kizárólagos Részletesebben J e g y z ı k ö n y v
J e g y z ı k ö n y v Készült: Kenderes Város Önkormányzati Képviselı-testületének 2012. augusztus 9-én 8 órakor tartott rendkívüli, nyílt ülésérıl. Az ülés helye: Városháza tanácskozó terme Jelen vannak: Részletesebben (2007. évben kidolgozott változat, 2011. évben felülvizsgált, egységes szerkezetbe foglalt változata)
ELFOGADOTT VÁLTOZAT! (2011.06.30.) 2011. ÉVBEN ELFOGADOTT VÁLTOZTATÁSOK: VASTAG BETŐVEL KIEMELVE! PILIS, 2011. JÚNIUS 30. DR. CSIKI GÁBOR JEGYZİ Pilis Város Önkormányzatának Számviteli Politikája és Számlarendje Részletesebben jog Vázlat - A nemzetközi jog strukturális elvei Nemzetközi jog I. 2010. November 25. D. Az állam immunitása
12. Szuverenitás, nonintervenció és önrendelkezési jog Nemzetközi jog I. 2010. November 25. Vázlat - A nemzetközi jog strukturális elvei A. A szuverén egyenlıség elve B. A beavatkozás tilalma Kialakulása Részletesebben Az uniós repülıtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezése ***I
P7_TA-PROV(2013)0116 Az uniós repülıtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezése ***I Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási Részletesebben ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS ÚTMUTATÓ
2. sz. melléklet ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS ÚTMUTATÓ A Svájci-Magyar Együttmőködési Program keretében PROJEKTTERVEZETEK fogadása céljából meghirdetett magyar pályázati felhíváshoz Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Részletesebben I. Pátka Község Díszpolgára cím alapítása
Pátka Község Önkormányzat Képviselı-testülete 9/2007 (VI. 27.) számú rendelete Az önkormányzat által alapított kitüntetések adományozásáról, valamint a kitüntetések adományozásának és visszavonásának rendjérıl Részletesebben Tisztelt Pályázó! A fent említett törvény 14. -ában elıírtaknak megfelelıen a mellékelt nyilatkozat beszerzésérıl gondoskodnunk kell.
Tisztelt Pályázó! A KISZOMBORON MŐKÖDİ TÁRSADALMI SZERVEZETEK ÉS ALAPÍTVÁNYOK TÁMOGATÁSÁRA az Ön által benyújtott pályázat a közpénzekbıl nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény Részletesebben Projektszerzıdés. és a..
Projektszerzıdés Mely létrejött egyrészrıl a Zalai Falvakért Egyesület, 8900 Zalaegerszeg, Kosztolányi u. 10., adószám: 19269830-1-20, képviseli Guitprechtné Molnár Erzsébet, a továbbiakban szolgáltató Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40


text:
A bíróság hitelesítette a stadionépítést 2023-ig halasztó népszavazási kezdeményezést. Pont abban az évben lesz az atlétikai világbajnokság Budapesten és a csepeli létesítményt addig kellene felhúzni, ha használni akarnák.A kérdést eredetileg Kassai Dániel volt LMP-s politikus nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz (NVB), és úgy szólt:
"Egyetért-e Ön azzal, hogy 2023. január 1-ig a 38086/78 helyrajzi számú Kvassay Jenõ út, Ráckevei-Soroksági Dunaág, Duna folyam, MÁV Kelenföld-Keleti pályaudvar vasútvonal által határolt területre atlétikai stadion ne épüljön?".
Kassai a népszavazási kezdeményezések benyújtásakor a hvg.hu-nak azt mondta, számításai szerint 2010 és 2020 között 350 milliárd forintot költ a kormány 32 darab stadionra az országban, közte a Pancho Arénára, a Ferencváros stadionjára és az új Puskás stadionra, és ebben nincs benne a 2023-as budapesti atlétikai vébére készülõ stadion, ami a becslések szerint 120 milliárd lesz. Ez a stadion még nem épült meg, de el kell állni a rendezéstõl – mondta a politikus.
Az NVB júliusban megtagadta a kérdés hitelesítését, arra hivatkozva, hogy a kérdés egy kormányrendelet módosítására irányul, vagyis nem tartozik az Országgyûlés hatáskörébe, pedig népszavazást csak az Országgyûlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. Az NVB szerint a kérdés ráadásul nem felelt meg a választópolgári egyértelmûség követelményének, mert a kérdésben a település megjelölése nélkül, csupán helyrajzi számként szerepelt a helyszín, ami helyismeret hiányában a választópolgárok jelentõs részének nem egyértelmûen meghatározható.
Az NVB határozata ellen K
assai Dániel a Kúriához fordult, amely hétfõn - megváltoztatva az NVB döntését - hitelesítette a kérdést. A bíróság a végzésében arra jutott: a kérdés nem arra vonatkozik, hogy a Budapesti Atlétikai Stadion egyáltalán ne épülhessen meg, hanem az az építkezés megkezdésének 2023. január 1-jéig történõ elhalasztását célozza. A bíróság szerint ezért azt kellett vizsgálni, hogy az építkezés elhalasztásáról rendelkezhet-e az Országgyûlés egy eredményes népszavazást követõen.
A Kúria megítélése szerint a népszavazási kérdés nem a beruházás megvalósításának teljes meghiúsítására, csupán idõbeli elhalasztására irányul, így közvetve sem befolyásolja és akadályozza a hatósági engedélyezési eljárások lefolytatását, így nem érinti a kormány hatáskörébe tartozó kérdést, azaz az Országgyûlés hatáskörébe tartozónak minõsül.
A bíróság vizsgálta az egyértelmûség követelményének teljesülését is és arra jutott, nem ért egyet az NVB-vel abban, hogy az érintett helyszínnek a település megjelölése nélküli, pusztán helyrajzi szám alapján történõ megadása, helyismeret hiányában a választópolgárok jelentõs részének nem egyértelmûen meghatározható. A Kúria arra jutott, hogy a választópolgároknak lehetõsége van arra, hogy a helyrajzi szám és az atlétikai stadionra való utalás alapján a területet beazonosítsa, és kétséget kizáróan meg tudja állapítani, hogy a kérdés a Budapesti Atlétikai Stadion létesítésével kapcsolatos.
A Kúria szerint a kérdésben szereplõ elírás - Soroksári helyett Soroksági - nem értelemzavaró. Mindezek alapján a bíróság hitelesítette a népszavazási kérdést. A végzés jogerõs.
A ZDF Berlin direkt címû vasárnap sugárzott mûsorában nyilatkozott Magyarország a szíriai ko...
Kõbánya: Beszakadt az út egy kamion alatt

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság


text:
IV/01951/2013
. IV/01951/2013
Jelen ügyhöz egyesítve lett(ek) a következő ügy(ek): IV/01952/2013,
Első irat érkezett: 12/23/2013
Az ügy tárgya: a Kúria Kfv.III.37.576/2013/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kfv.III.37.576/2013/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
A Kúria fenti határozatával hivatalból elutasította az indítványozó felülvizsgálat iránti kérelmét, arra hivatkozással, hogy a Pp. a felülvizsgálati kérelemmel támadott bírósági határozat felülvizsgálatát nem teszi lehetővé. Az indítványozó a Kúria döntésével nem ért egyet, sérelmezi, hogy nem vizsgálta a felülvizsgálati kérelemben felhozott semmisségi okokat, valamint az általa súlyosnak vélt eljárási szabálysértéseket. Álláspontja szerint a közigazgatási ügyében a hatóságoknak határozatot kellett volna hozniuk, a bíróságnak pedig végzés helyett ítéletet, mert akkor élhetett volna a felülvizsgálat lehetőségével. Az indítványozó véleménye szerint a hatóságok és bíróság eljárásai és döntései sértették több alapvető jogát, különösen az Alaptörvény XXIV. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti tisztességes hatósági eljáráshoz való jogát, a XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát és jogorvoslathoz való jogát, valamint a 28. cikk szerint a bírósági eljárás alkotmányosságához fűződő jogát. Indokolásul még előadja, hogy a jegyzői döntés ellen benyújtott iratát - annak tartalma ellenére - nem fellebbezésként értékelték, illetve a kormányhivatal döntése ellen benyújtott iratát nem felülvizsgálati kérelemként értékelték. Ezzel - véleménye szerint - sérült a jogorvoslathoz való joga..
Kúria Kfv.III.37.576/2013/2. számú végzése
IV_01951_2013_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3161/2014. (V. 23.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/2029
Az ABH 2014 tárgymutatója: Alaptörvényben biztosított jog sérelme (mint az alkotmányjogi panasz feltétele); alkotmányjogi panasz és a jogsérelem; alkotmányossági felülvizsgálat; tisztességes eljáráshoz való jog
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.576/2013/2. számú végzése, valamint Kfv.III.37.577/2013/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszokat visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján két alkotmányjogi panaszt nyújtott be. Az Alkotmánybíróság az indítványok tárgyi és tartalmi összefüggésére tekintettel az Abtv. 58. § (2) bekezdése alapján a IV/1952/2013. számú ügyet jelen ügyhöz egyesítette.
[2]	2. A rendelkezésre álló iratok szerint az indítványozó ellen kezdeményezett birtokvédelmi eljárásban a jegyző – a felek között folyamatban lévő polgári perre tekintettel – érdemi vizsgálat nélkül elutasította a kérelmet, a kérelmezőt pedig eljárási bírsággal sújtotta. A kérelmező fellebbezése folytán eljárt másodfokú hatóság megsemmisítette az eljárási bírságra vonatkozó rendelkezést, egyebekben helybenhagyta az elsőfokú végzést.
[3]	Mind az első-, mind a másodfokon eljárt hatóság kiegészítő végzésben döntött az elsőfokú, illetve a fellebbezési eljárásban felmerült költségek viseléséről, a jegyző végzését a kormányhivatal megváltoztatta. Az eljárási költségek viselése tárgyában hozott jogerős kiegészítő végzések felülvizsgálata iránt az indítványozó és a kérelmező bírósághoz fordult. A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság nemperes eljárásokban hozott végzéseivel hatályon kívül helyezte a kiegészítő végzéseket, és a másodfokú hatóságot az első-, illetve másodfokú eljárás költségeinek megállapítása körében új eljárás lefolytatására kötelezte. Az indítványozó az eljárt bíróság végzéseivel szemben alkotmányjogi panaszokat nyújtott be, ezek azonban nem voltak alkalmasak az alkotmánybírósági eljárás megindítására, mert a panaszok benyújtásakor az eljárás még folyamatban volt.
[4]	Az indítványozó a közigazgatási bíróság végzései ellen felülvizsgálati kérelmeket is benyújtott. A Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.576/2013/2. számú, valamint Kfv.III.37.577/2013/2. számú végzésével érdemi vizsgálat nélkül arra hivatkozással utasította el az indítványozó felülvizsgálati kérelmeit, hogy a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 270. § (2)–(3) bekezdései, 271. § (1) bekezdésének l) pontja, illetve a 2005. évi XVII. törvény 3. § (4) bekezdése alapján nincs helye a támadott bírósági határozatok felülvizsgálatának.
[5]	3. Az indítványozó a Kúria végzései ellen benyújtott alkotmányjogi panaszaiban az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdései, illetve a 28. cikk sérelmére hivatkozva kérte az Alkotmánybíróságtól a sérelmezett bíró döntések megsemmisítését, valamint a jogi képviselője munkadíjának viseléséről történő döntést.
[6]	Kifogásolta, hogy a Kúria nem vizsgálta az ügyben eljárt hatósági és bírósági eljárások során elkövetett súlyos eljárási jogsértéseket, az általa felhozott semmisségi okokat. Az indítványozó érvelése szerint a birtokvédelmi kérelemről a hatóságnak határozattal, a bíróságnak pedig peres eljárásban hozott ítélettel kellett volna döntenie, az állítása szerint helyes határozati formában való döntés esetén felülvizsgálatnak is helye lett volna. Az indítványozó szerint a Kúriának csupán a támadott bírósági döntések formájára figyelemmel hozott határozatai fenntartották a jogorvoslati jogát sértő állapotot, és ellentétesek az Alaptörvény 28. cikkével is. Indítványozta, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja meg a Kúria döntésének alapjául szolgáló jogszabályokat abból a szempontból, hogy a közigazgatási határozat és végzés elleni jogorvoslati eljárásokban ugyanazok az alkotmányossági, illetve nemzetközi egyezményekből származó jogi garanciák érvényesülnek-e, továbbá hogy alkotmányosnak tekinthető-e a közigazgatási végzések bírósági felülvizsgálata egyfokú nemperes eljárásban.
[7]	Az indítványozó előadása szerint az eljárt hatóságok és közigazgatási bíróság mulasztásai, jogszabálysértő döntései következtében sérült a tisztességes hatósági és bírósági eljáráshoz való joga is, erre tekintettel kérte, hogy az Alkotmánybíróság fogadja be a közigazgatási bíróság végzéseivel szemben korábban benyújtott alkotmányjogi panaszait, és hozzon a jogszabályoknak megfelelő döntést. Hivatkozott az indítványozó arra, hogy az ügyben eljárt hatóságok és bíróság eljárása, döntései megsértették a 2009. évi CLXIII. törvény, valamint a 2003. évi CXXV. törvény számos rendelkezését.
[8]	Minderre figyelemmel a közigazgatási bíróság végzéseinek megsemmisítése esetére kérte, hogy a megismételt eljárásból az Alkotmánybíróság zárja ki az ügyben eljárt kormányhivatalt és közigazgatási bíróságot.
[10]	Az Abtv. 56. §-a alapján az Alkotmánybíróság tanácsban eljárva először az alkotmányjogi panasz befogadása kérdésében dönt, ennek során mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának formai és tartalmi feltételeit.
[11]	4. Az Abtv. 52. § (1) bekezdése szerint a befogadhatóság egyik formai feltétele, hogy az indítvány határozott kérelmet tartalmaz. Az Abtv. 52. § (1b) bekezdés alapján a kérelem akkor határozott, ha egyértelműen megjelöli az a)–f) pontokban foglaltakat. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány ezeknek a feltételeknek csak részben tesz eleget.
[12]	4.1. Az Abtv. 52. § (1b) § a) pontja szerint a kérelemben egyértelműen meg kell jelölni azt az alaptörvényi, illetve törvényi rendelkezést, amely megállapítja az Alkotmánybíróság hatáskörét az indítvány elbírálására. Az indítványozó e körben az Abtv. 27. §-ára hivatkozott, és a Kúria felülvizsgálati eljárásban hozott azon végzéseinek megsemmisítését kérte, melyek az Ügyrend 32. §-a alapján alkotmányjogi panasszal megtámadhatóak.
[13]	Ezen túlmenően az indítványozó a közigazgatási bíróság végzései ellen korábban benyújtott alkotmányjogi panaszai újbóli, most már érdemi elbírálását is kérte az Alkotmánybíróságtól. Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben arra utal, hogy a hivatkozott alkotmányjogi panaszok tárgyában az Alkotmánybíróság befejezte az eljárást, a befejezett ügyben a régi panaszok alapján új eljárás lefolytatására pedig nincs lehetősége.
[14]	A jogi képviselővel eljáró indítványozó az Alkotmánybíróság hatáskörét megállapító szabályként nem jelölte meg az Abtv. 26. § (1) bekezdését, de indítványozta a Kúria által hivatkozott „jogszabályok” alkotmányossági szempontú vizsgálatát. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a beadványnak ez az eleme az Abtv. által meghatározott egyetlen feltételnek sem felel meg, tartalma alapján ezért azt az Abtv. 28. § (1) bekezdésére való utalásként, és nem önálló indítványi elemként kezelte, így befogadása tárgyában sem döntött.
[15]	Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve (24. cikk), alkotmányjogi panasz alapján a bírói döntésnek az Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálhatja, így nincs hatásköre hatóság vagy bíróság kizárása, illetve ügyvédi munkadíj viselése tárgyában dönteni.
[16]	A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság a továbbiakban kizárólag a Kúria támadott végzései elleni panaszként vizsgálta az indítványokat.
[17]	4.2 Az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontja szerint az indítványban meg kell jelölni az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének lényegét, illetve az e) pont alapján az indítványnak indokolást kell tartalmaznia arra nézve, hogy a támadott bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseivel.
[18]	Az indítványozó a Kúria végzéseit támadta, de a Kúria eljárásával összefüggésben csak közvetve állította a tisztességes eljáráshoz való jogának sérelmét. Az indítványozó lényegében azt várta volna el a Kúriától, hogy – a hatályos szabályozás ellenére – érdemben vizsgálja felül a közigazgatási bíróság végzéseit, és döntésével szüntesse meg az eljárt hatóság és bíróság eljárásában, döntéseiben az indítványozó állítása szerinti jogsértéseket. Az indítványozó ténylegesen nem a Kúria eljárásából, hanem az általa alkalmazott jogi szabályozásból vezeti le állított jogsérelmét. Hivatkozott az indítványozó jogorvoslati jogának sérelmére is, de lényegében ezzel összefüggésben is az eljárás korábbi szakaszaiban alkalmazott jogi szabályozást kifogásolta. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszok tartalma alapján azt állapította meg, hogy bár az indítványozó formálisan a Kúria döntéseit támadta meg alkotmányjogi panasszal, a XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésében biztosított alapjogainak sérelmét ténylegesen nem a Kúria eljárásából és döntéseiből, hanem az eljárás korábbi szakaszaiban történtekből, illetve az alkalmazott jogszabályi rendelkezésekből eredezteti. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a megjelölt jogsérelmek és a támadott bírói döntések, azaz a panaszok tartalma és tárgya közötti közvetlen összefüggés hiánya nem teszi lehetővé a panaszokban megjelölt sérelmek érdemi vizsgálatát. Az Alkotmánybíróság megállapította azt is, hogy az indítványozó pusztán megjelöli megsérteni vélt alapjogait, de azokkal összefüggésben az indítványok alkotmányjogilag értékelhető érvelést, indokolást nem tartalmaznak.
[19]	5. Az Abtv. 27. § a) pontja értelmében alkotmányjogi panaszt kizárólag az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának sérelmére lehet alapítani. Az Alaptörvény 28. cikkének címzettjei a bíróságok, ez a rendelkezés nem fogalmaz meg olyan jogot, amelyre alkotmányjogi panaszt önállóan lehetne alapítani. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a „jogszabályokat a bíróságok értelmezik, az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki. Ez a jogkör azonban nem teremthet alapot arra, hogy minden olyan esetben beavatkozzon a bíróságok tevékenységébe, amikor olyan (állítólagos) jogszabálysértő jogalkalmazásra került sor, mely egyéb jogorvoslati eszközzel nem orvosolható” {3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]}.
[20]	Az alkotmányjogi panaszok a fenti okok miatt nem feleltek meg a befogadhatóság feltételeinek, ezért a további vizsgálatot mellőzve az Alkotmánybíróság azokat – figyelemmel az Abtv. 50. § (1) bekezdésére és 56. § (3) bekezdésére, valamint az Ügyrend 5. § (1) bekezdésére – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
. 12/23/2013
. 3161/2014. (V. 23.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
Tartási követelések - Hollandia
12 A kötelezett helyett megelőlegezhetik-e a tartásdíjat vagy annak egy részét bizonyos (kormányzati vagy magán-) szervezetek?
13 Ha ebben a tagállamban tartózkodom, a kötelezett pedig egy másik országban lakik:
14 Kaphatok-e segítséget ebben a tagállamban valamely hatóságtól vagy magánszervezettől?
14.1 Ha igen, hogyan léphetekkapcsolatba ezzel a hatósággal vagy magánszervezettel?
A tartás a tartásra jogosult megélhetési költségeihez való hozzájárulás kötelezettsége. A tartás fizetésének kötelezettsége vérrokonságból és házassági rokoni viszonyból, illetve (korábbi) házassági kötelékből ered.
Kiknek kell más személyek részére tartásdíjat fizetniük:
– szülőknek a gyermekeik részére
– gyermekeknek a szüleik részére
– elvált házastársnak a másik házastárs részére (korábbi bejegyzett élettársaknak)
A házastársak között a házasság során fennálló tartási kötelezettség a házasság felbomlását követően is fennmarad. A bíróság a házasság felbontására irányuló eljárásban hozott ítéletben vagy későbbi ítéletben tartásdíjat ítélhet meg az egyik korábbi házastárstól azon házastárs részére, aki nem rendelkezik saját megélhetési költségeinek fedezésére elegendő anyagi eszközzel (és észszerűen nem várható el, hogy képes lesz azt megszerezni), az utóbbi kérésére. Ilyen tartásdíj megállapításakor a bíró figyelembe veszi az egyik korábbi házastárs szükségleteit és a másik korábbi házastárs eszközeit (pénzügyi erőforrásait). Nem pénzügyi tényezők is szerepet játszhatnak, például a házasság vagy az együttélés időtartama. Ha a bíróság a tartási kötelezettségre nem ír elő időbeli korlátozást, az 12 év leteltével automatikusan megszűnik. Ezen időszakot a bíróság a tartást igénylő korábbi házastárs kérésére meghosszabbíthatja, amennyiben ez utóbbi pénzügyi nehézségekkel kerül szembe. Rövid (legfeljebb 5 évig tartó), gyermektelen házasságot követően a tartási kötelezettség időtartama elvileg nem hosszabb magánál a házasságnál.
A fentiek a korábbi bejegyzett élettársak közötti tartásra is vonatkoznak.
A korábbi házastársak egymás tartását illetően bíróságon kívül is megegyezhetnek. Erről a házasság felbontására irányuló eljárásban kötött egyezség rendelkezik. A gyakorlatban az ilyen egyezséget a bíróság a házasság felbontására irányuló eljárásban hozott ítéletben megerősíti. Az ilyen megerősítés a tartásra jogosultnak nagyobb jogbiztonságot nyújt.
A tartási kötelezettség egyéb kategóriái:
Házastársak/bejegyzett élettársak
A házastársaknak és a bejegyzett élettársaknak, kivételes körülmények kivételével, egyaránt hozzá kell járulniuk a háztartási kiadásokhoz. Ilyen tekintetben házassági vagy élettársi szerződésben eltérően is megállapodhatnak.
Biológiai apa / partner az anya életében
A gyermek biológiai apja köteles (akár el nem ismert) gyermekének tartást biztosítani, amennyiben a gyermek nem áll törvényes rokoni kapcsolatban ezzel a személlyel vagy más férfival (vagyis ha nincs törvényes apja). Ugyanez a kötelezettség vonatkozik az anya életében arra a partnerre, aki beleegyezett olyan aktusba, mely a gyermek fogantatását eredményezhette.
A szülővel együtt a gyermek felett felügyeletet gyakorló nem szülőt a gyermek felé tartási kötelezettség terheli (a BW 1:253w. cikke). A tartási kötelezettség a gyermek huszonegyedik születésnapjáig fennáll, amikor a gyermek nagykorúvá válásával a közös felügyelet megszűnik.
A tartás fizetésére vonatkozó kötelezettség általában csak akkor áll fenn, ha a tartásra jogosultnak erre szüksége van. Egy személyről akkor ítélik meg úgy, hogy erre szüksége van, ha saját létfenntartásához nem rendelkezik elegendő jövedelemmel, és ennek megszerzése tőle észszerűen nem várható el.
E szabály alól kivétel a szülők és biológiai apák kiskorú gyermekekkel és fiatal felnőtt (legfeljebb 21 éves) gyermekekkel szemben fennálló tartási kötelezettségének esete. Ilyen esetekben a tartási kötelezettség akkor is fennáll, ha a jogosultnak arra nincs szüksége.
A 18 év alatti (kiskorú) gyermekek esetében a szülőknek a gondviselés és a neveltetés költségeit meg kell fizetniük. Ez vonatkozik a megélhetési költségre és a gyermek felnevelése során például az oktatáshoz és a szabadidős tevékenységekhez kapcsolódóan felmerülő egyéb költségekre. A szülők kötelesek a gondviselési és neveltetési költségeket lehetőségeikhez mérten biztosítani. Ez a kötelezettség akkor is fennáll, ha a gyermek rendelkezik saját anyagi forrásokkal és/vagy jövedelemmel.
18, 19 és 20 éves gyermekek („fiatal felnőttek”) esetében a szülők a megélhetési és oktatási költségek megfizetéséért felelősek. A megélhetési és oktatási költségek ugyanúgy értelmezendők, mint a gyermekkorban a gondviselési és neveltetési költségek. Ez a tartási kötelezettség független a tartásra jogosultak igényeitől.
A kibővített tartási kötelezettség akkor is fennáll ilyen gyermekek esetén, ha munkaviszonyból vagy tőkéből saját jövedelemmel rendelkeznek, vagy ha házasok. A gyermek saját jövedelme azonban meghatározza a tartásdíj iránti igényeik mértékét.
21 éves és idősebb gyermekek esetében a szülők csak akkor kötelezettek tartásra, ha a gyermeknek erre szüksége van, és nem képes gondoskodni magáról. Például ha a gyermek testi vagy szellemi fogyatékkal él.
A tartásra kötelezett által fizetendő összeget vagy maguk a felek állapítják meg és rögzítik megállapodásban, vagy bíróság ítéli meg azt.
Házasság felbontására irányuló eljárásban a bíróságot gyakran kérik fel a korábbi házastárs vagy a gyermek tartásáról való döntésre is.
Nem: a keresetet a tartásra jogosult ügyvédjének kell benyújtania. A tartásra jogosultak nem nyújthatnak be ügyvéd nélkül keresetet. A kiskorú gyermeket törvényes képviselője (általában szülő) képviseli.
Itt meg kell különböztetni a nemzetközi joghatóságot (van-e a holland bíróságnak joghatósága?) és a belső joghatóságot (melyik holland bíróság rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel?).
Nemzetközi joghatóság az Európai Unión belül
A holland bíróság nemzetközi joghatóságára európai uniós kontextusban az úgynevezett „ Brüsszel I” rendelet alkalmazandó. Ez a rendelet a tartási követelésekre vonatkozóan rendelkezik a bíróságok joghatóságáról.
A rendelet 2. cikke szerint a Hollandiában lakóhellyel rendelkező tartásra kötelezett (alperes) elvileg a tartásra jogosult (felperes) holland bírósága elé idézhető.
A „Brüsszel I” rendelet a tartási kötelezettségre vonatkozóan alternatív szabályt is tartalmaz. Az 5. cikk 2. pontja előírja, hogy egy tagállam területén lakóhellyel rendelkező alperes beidézhető másik tagállamban is:
a tartásra jogosult lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye szerinti bíróság elé,
vagy ha ez további követelmény személyek családjogi állapotára vonatkozó keresetnél, vagyis a házasság felbontására irányuló eljárással foglalkozó bíróság bírója vagy például házassági rokoni viszonyról döntő bíró esetén, az erre joghatósággal rendelkező bíróság elé, kivéve, ha az említett joghatóság kizárólag az egyik fél állampolgárságán alapul.
Az első pont alapján a Hollandiában lakó tartásra jogosult például holland bíróság elé idézhet egy Franciaországban lakó tartásra kötelezettet, és ennek nemzetközi joghatósága van az 5. cikk 2. pontja szerint. A felperes lakóhelye szerinti bíróságnak van joghatósága.
Emellett az Európai Unión belüli tartási kötelezettségeket illetően 2011. június 18. óta hatályos a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet.
A tartásról szóló rendelet joghatósági szabályai nagy mértékben megegyeznek a „Brüsszel I” rendelet joghatósági szabályaival. Főszabály szerint az alperes vagy a tartásra jogosult szokásos tartózkodási helye szerinti bíróság rendelkezik joghatósággal a tartással kapcsolatos ügyekben. A „Brüsszel I” rendelettel szemben a tartásról szóló rendelet alkalmazásának nem feltétele, hogy az alperes szokásos tartózkodási helye valamelyik tagállam területén legyen.
Nemzetközi joghatóság az Európai Unión kívül
Holland bíróság nem európai uniós kontextusban vizsgált nemzetközi joghatóságára a következő alkalmazandó. Ha az alperes (akár a jogosult, akár a kötelezett) az Európai Unión kívül él, a fent említett „Brüsszel I” rendelet nem alkalmazandó, és a holland bíróság joghatósága a polgári perrendtartásból (Wetboek van Burgerlijke rechtsvordering) származtatható. A házasság felbontására irányuló eljárással foglalkozó holland bíróság ebben az esetben jogosult a házasság felbontására irányuló eljárással kapcsolatos átmeneti rendelkezések vagy például a tartásdíjjal vagy a családi otthon közös használatával kapcsolatos kiegészítő rendelkezések meghozatalára. A holland bíróság tehát joghatósággal rendelkezik külön tartásdíjra vonatkozó keresettel kapcsolatosan, ha vagy a felperes vagy a keresetben megjelölt egy vagy több érdekelt fél Hollandiában él, vagy ha az ügy egyéb okokból megfelelő mértékben köthető Hollandia jogi szférájához, ha a holland bíróságot választják mint joghatósággal rendelkező bíróságot, vagy ha az érdekelt fél a bírósági eljárás során megjelenik, és nem kifogásolja a joghatóság hiányát.
Belső joghatóság
Holland bíróság nemzeti hatáskörére vonatkozóan a bíróságok (elsőfokú bíróság, fellebbviteli bíróság, Hollandia Legfelsőbb Bírósága) közül az elsőfokú bíróság rendelkezik hatáskörrel tartási ügyekben. Az elsőfokú bíróság illetékességét a polgári perrendtartás határozza meg. Az illetékes bíróság vagy a(z egyik) felperes lakóhelye, vagy a keresetben megjelölt egyik érdekelt fél lakóhelye szerinti elsőfokú bíróság, vagy az egyik fél lakóhelyének hiányában a valamelyik fél tényleges lakóhelye szerinti bíróság.
A tartásdíj megállapítására, megváltoztatására vagy megszüntetésére vonatkozó kérelmet ügyvédnek kell benyújtania. Az ügyvéd a tárgyalás során képviseli a felperest. Az ügyvédek nevei és címei megtalálhatók a nemzeti ügyvédi kamara weboldalán.
A családjogi ügyvédek és házasság felbontására irányuló eljárásban közvetítők kamarájának tagjai többek között házasság felbontására irányuló eljárásokra és tartásra szakosodtak. Ezek emellett házasság felbontására irányuló eljárásban való közvetítésre és ezzel járó ügyekre is szakosodnak.
Az igazságszolgáltatás során felmerülő költségekhez való hozzájárulást meg kell fizetni a bírósági eljárás tekintetében. Ez a bíróság hivatali díja. Emellett ügyvédi és végrehajtói díjak is felmerülnek.
Ha a felperes nem tudja (teljes mértékben) megfizetni az ügyvédi költséget, bizonyos feltételek mellett költségmentességet kaphat. Ez a „költségmentesség esete”. A kormány részben megfizeti a költségeket, a felperes pedig „személyes hozzájárulást” fizet. A „személyes hozzájárulás” mértéke a felperes jövedelmétől és pénzügyi lehetőségeitől függ. A költségmentességi tanács ítéli meg a költségmentességet. A felperesnek kérelmet kell benyújtania a tanács felé azon a (fellebbviteli bíróság szerinti) illetékességi területen, ahol az ügyvéd irodája található. A gyakorlatban a kérelmet gyakran az ügyvéd nyújtja be, ha a költségmentességre irányuló kérelmet megelőzően már megkeresték.
Emellett (a lakóhely önkormányzati hatóságától beszerezhető) „jövedelem- és vagyonnyilatkozatot” kell benyújtani. Ezt a nyilatkozatot a kérelemmel együtt meg kell küldeni a költségmentességi tanácsnak, mely kivizsgálja, hogy a felperes jogosult-e költségmentességre. Ha igen, kiadják a költségmentességre való jogosultság igazolását. Ilyen esetekben a bírósági hivatali díjat is csökkentik.
A költségmentességre való jogosultság határon átnyúló jogvitákban is fennáll, vagyis akkor, ha a felperes Hollandián kívül lakik. Ezt a határon átnyúló költségmentességről szóló európai irányelv írja elő. A költségmentesség a költségmentességről szóló törvény (Wet op de rechtsbijstand) 23A–23K. cikkére hivatkozva kérelmezhető a hágai költségmentességi tanácsnál az említett irányelvhez csatolt formanyomtatványon, mely minden tagállamban egyforma.
Adott esetben a költségmentességi tanács az ügyvédválasztásban is segítséget nyújt. A tanács címe a 14.2. kérdésre adott válaszban található.
Határozatában a bíróság figyelembe veszi a tartásdíjat kérő vagy kapó személy szükségleteit, illetve a tartásdíjra kötelezett vagy azt megfizető személy lehetőségeit (pénzügyi erőforrásait). A szükségletek és a lehetőségek viszonylagosak. A bíróság bizonyos mértékig szabadon határozhat az adott eset körülményeitől függően. A bíróságok iránymutatásokat (úgynevezett Trema-normákat) alakítottak ki, amelyek azonban nem kötelezők a bíróságokra.
A bíróság döntésénél az alábbi bevételek és kiadások fontosak:
kiegészítő munkaviszonyból származó jövedelem
(al)bérletből származó jövedelem
kamatok és más tőkejövedelmek
a közös háztartásban élőktől a háztartás fenntartásához való hozzájárulások
a jövedelem növelésére meglevő lehetőségek (keresőképesség)
jelzálog-visszafizetések és kamatok, továbbá rögzített díjak. A jelzálog még ki nem fizetett részét is fel kell tüntetni.
szükséges rendszeres utazási költségek
pénzügyi kötelezettségek mások felé
a tartásra jogosult és/vagy családtagjai speciális orvosi ellátásának költségei
a jövedelemtermeléssel összefüggő kiadások
adósságokról szóló nyilatkozatok
Hivatalos indexálás
Az igazságügyi miniszter minden évben megállapítja a bíróság által megítélt vagy megállapodásban rögzített tartásdíj törvényes emelésének mértékét. Az emelés mértékének kiszámításakor a miniszter figyelembe veszi az üzleti világban és a kormányzaton belül, továbbá más ágazatokban a bérek alakulását. Ezt a mértéket közzéteszik a Staatscourantban [a holland hivatalos közlönyben].
A tartásdíj automatikus kiigazítása alól számos kivétel van. A felek és a bíróság is figyelmen kívül hagyhatják a hivatalos indexálást, vagy egyéb indexálási módszert állapíthatnak meg.
A korábbi házastársak tartását közvetlenül a tartásra jogosultnak fizetik meg. A bíróság által kiskorú gyermekek tekintetében megállapított tartásdíjat közvetlenül a gyermeket gondozó szülőnek (vagy gondviselőnek) fizetik meg.
Ha a tartási kötelezettséget bírósági ítélettel állapítják meg, és a tartásra kötelezett elmulasztja a gyermek és/vagy a partner tartásdíjának megfizetését, a teljesítés a rotterdami tartásdíjfizetés beszedésével foglalkozó nemzeti iroda (LBIO) útján kényszeríthető ki. A teljesítés végrehajtó útján is kikényszeríthető. Bírósági ítélet hiányában az eset bíróság elé kerül. Ilyenkor ügyvédet kell bevonni.
Járadékok vagy munkabérek zár alá vétele esetén figyelembe kell venni a zár alá vétel alól mentes küszöböt. A havonta fizetendő tartásdíj elévülési ideje 5 év. A fizetési hátralékot rögzítő ítélet esetén, vagyis ha tulajdonképpen egy fix összeg megállapítására került sor, az elévülési idő húsz év. A követelés elévülésének megakadályozása érdekében az elévülési időt meg kell szakítani.
Van-e olyan szervezet vagy hatóság, amelytől segítséget kaphatok a tartásdíj behajtásában?
A gyermek és/vagy a partner tartásdíjának megfizetésével való késedelembe esés esetén e hatóság a tartásdíjfizetés beszedésével foglalkozó nemzeti iroda (LBIO).
Az LBIO-t erre fel kell hatalmaznia a tartásra jogosultnak. A LBIO szükség esetén végrehajtás útján járhat el a beszedés ügyében. Az LBIO például zár alá veheti a tartásra kötelezett bérét, járadékait vagy ingó, illetve ingatlan javait.
A tartásra jogosult ingyenesen veheti igénybe az LBIO szolgáltatásait, ha mindkét fél Hollandiában rendelkezik lakóhellyel. Beszedési kérelem kézhezvétele esetén rövid közvetítés és/vagy tájékoztatás útján először a költségekkel járó beszedés elkerülésére tesznek kísérletet. Ez az esetek csaknem háromnegyedében sikerrel végződik. Mindazonáltal ha az LBIO-ra hárul a beszedés feladata, a tartásra kötelezett fizeti meg a behajtási költségeket az LBIO részére. Az LBIO a beszedésért külön díjat számol fel. Ez a külön díj a havonta esedékes összeg és a hátralékos tartásdíj 15%-a. A végrehajtás teljes költségét szintén beszedik a tartásra kötelezettől.
Annak ellenére, hogy az LBIO állami intézmény, nem előlegezi meg a tartásdíjat. Az állam gyermektartás vagy költségmentesség esetében teheti meg ezt.
Az LBIO-nak a tartás nemzetközi beszedése területén is vannak feladatai. Ezek a feladatok rendeletekből és olyan egyezményekből származnak, amelyeknek Hollandia részes fele.
Hollandia részes fele az ENSZ tartásdíj külföldi beszedéséről szóló egyezményének (New York, 1956. június 20.). Ez kölcsönös jogsegélyről szóló egyezmény, amelynek célja nemzetközi ügyekben a tartásdíjhoz való hozzáférés megkönnyítése. Ebből a célból az egyezmény küldő és fogadó intézmények rendszerét alakította ki, amelyek a tartásra jogosultnak segítenek a tartási követelések végrehajtásában. Az LBIO Hollandia küldő és fogadó intézménye.
Hollandiában lakó személyek, akik tartásdíj külföldön (vagyis a New York-i egyezmény részes országában) lakóhellyel rendelkező tartásra kötelezettől való beszedésével kapcsolatosan problémával szembesülnek, hivatkozhatnak a New York-i egyezményre. Ez az egyezmény a gyermektartásra és a partnertartásra egyaránt vonatkozik.
2014. augusztus 1. óta a gyermektartásdíj és a családi tartásdíjak egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i egyezmény hatályos az Európai Unió (Dánia kivételével) és a többi szerződő állam között. Az uniós tagállamok mellett Albániában, Bosznia-Hercegovinában, Norvégiában és Ukrajnában is hatályban van az egyezmény. Az uniós tagállamok közötti viszonyban a tartásról szóló rendelet (4/2009/EK rendelet) élvez elsőbbséget.
A tartásról szóló hágai egyezmény a 21 év alatti gyermekekre alkalmazandó. Annak hatálya más családtagokra is kiterjeszthető, ha mindkét érintett szerződő állam ilyen értelmű nyilatkozatot fogad el.
Az LBIO szolgáltatásainak igénybevételéhez a „ tartásdíj nemzetközi beszedése” formanyomtatványt kell benyújtani. Ez a formanyomtatvány letölthető az LBIO weboldaláról.
Az LBIO és a külföldi intézmények által a New York-i egyezménnyel és az Egyesült Államokkal kötött szerződéssel összefüggésben végzett tevékenységek főszabály szerint díjmentesek. Költségek a külföldi bírósági eljárással vagy a tartásdíj behajtásával összefüggésben merülhetnek fel.
Gyermek- és partnertartás esetében:
Költségmentesség esetében:
Telefon: +31703701414
Határon átnyúló költségmentesség esetében:
felelős: Jan Ouwehand
Telefon: 0031(0)88 787 1320
Az LBIO szintén beszedi a tartást a külföldön lakóhellyel rendelkező tartásra jogosult kérésére a Hollandiában lakó tartásra kötelezettől. Ha a más tagállamban lakó tartásra jogosult tartást követel Hollandiában lakó tartásra kötelezettől, az egyezmény rendszerére hivatkozhat. Saját országának küldő intézményéhez kell kérelmet benyújtania, amely aztán felveszi a kapcsolatot Hollandia fogadó intézményével (az LBIO-val). A fogadó intézmény ezután megteszi a szükséges intézkedéseket a tartás beszedésére.
Az elérhetőséggel kapcsolatban lásd a 14.2. kérdésre adott választ.
Az igazságszolgáltatás során felmerülő költségekhez való hozzájárulást meg kell fizetni a bírósági eljárás tekintetében. Ez a bíróság hivatali díja. Emellett ügyvédi és végrehajtói díjak is felmerülnek. Ha a felperes nem tudja (teljes mértékben) megfizetni az ügyvédi költséget, bizonyos feltételek mellett költségmentességet kaphat. Ez a „költségmentesség esete”. A kormány részben megfizeti a költségeket, a felperes pedig „személyes hozzájárulást” fizet. A „személyes hozzájárulás” mértéke a felperes jövedelmétől és pénzügyi lehetőségeitől függ.
A költségmentességi tanács ítéli meg a költségmentességet. A felperesnek kérelmet kell benyújtania a tanács felé azon a (fellebbviteli bíróság szerinti) illetékességi területen, ahol az ügyvéd irodája található. A gyakorlatban a kérelmet gyakran az ügyvéd nyújtja be, ha a költségmentességre irányuló kérelmet megelőzően már megkeresték. Emellett (a lakóhely önkormányzati hatóságától beszerezhető) „jövedelem- és vagyonnyilatkozatot” kell benyújtani. Ezt a nyilatkozatot a kérelemmel együtt meg kell küldeni a költségmentességi tanácsnak, mely kivizsgálja, hogy a felperes jogosult-e költségmentességre. Ha igen, kiadják a költségmentességre való jogosultság igazolását. Ilyen esetekben a bírósági hivatali díjat is csökkentik. A költségmentességre való jogosultság határon átnyúló jogvitákban is fennáll, vagyis akkor, ha a felperes Hollandián kívül lakik. Ezt a határon átnyúló költségmentességről szóló európai irányelv írja elő. A költségmentesség a költségmentességről szóló törvény 23A–23K. cikkére hivatkozva kérelmezhető a hágai költségmentességi tanácsnál az említett irányelvhez csatolt formanyomtatványon, mely minden tagállamban egyforma. Adott esetben a költségmentességi tanács az ügyvédválasztásban is segítséget nyújt.
Nem került sor módosításokra a rendelet 51. cikke alapján.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság