text:
1 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága az EGUT Egri Útépítı Zrt. (Eger) I. r., a STRABAG Építı Zrt. (Budapest) II.r., a Hídépítı Zrt. (Budapest) III. r. felpereseknek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt a Fıvárosi Bíróság elıtt 2.K /2004. számon indult perben a Fıvárosi Ítélıtábla június 11. napján kelt 2.Kf /2007/22.számú jogerıs ítélete ellen az I. r. felperes által 33., II.r. felperes által 31., III.r. felperes által 32. sorszám alatt benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán a június 30. napján megtartott nyilvános tárgyaláson meghozta az alábbi í t é l e t e t A Legfelsıbb Bíróság a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /2007/22. számú ítéletét a III. r. felperest terhelı versenyfelügyeleti bírság összege tekintetében hatályon kívül helyezi, ebben a részében a Fıvárosi Bíróság 2.K /2004/18. számú ítéletét megváltoztatja, és az alperes március 18. napján kelt Vj-138/2002/79. számú határozatát e részben hatályon kívül helyezi, és az alperest e körben új eljárásra kötelezi, egyebekben a másodfokú bíróság ítéletét hatályában fenntartja. Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a III. r, felperesnek /azaz harmincezer/ forint elsıfokú-, /azaz harmincezer/ forint másodfokú-, és /azaz harmincezer/, felülvizsgálati részperköltséget. Kötelezi továbbá az I. r.és II. r. felperest, hogy 15 napon belül fizessenek meg az alperesnek külön-külön /azaz hatvanezer/ forint felülvizsgálati perköltséget, valamint fizessenek meg az államnak - külön felhívásra - fejenként /azaz harminchatezer/ forint felülvizsgálati eljárási illetéket. Kötelezi a III. r. felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra /azaz hétezer-ötszáz/ forint kereseti-, /azaz tizenkétezer/ forint másodfokú és
2 /azaz tizennyolcezer/ forint felülvizsgálati eljárási részilletéket. A III. r. felperes által 1e nem rótt ezt meghaladó részilletéket az állam viseli. Ez ellen az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs. I N D O K O L Á S Az alperes október 10. napján versenyfelügyeleti eljárást indított az I. és II. r. felperessel, a III. r. felperes jogelıdjével és a Betonút Szolgáltató és Építı Rt.-vel, az Swietelsky Építıipari és Kereskedelmi Kft.-vel, a Mélyépítı Budapesti Építıipari, Kivitelezı, Beruházó és Tervezı Kft.-vel, valamint az Alterra Építıipari Kft.-vel szemben a BKV Rt. DBR Projekt Igazgatósága által év tavaszán a Budapest XI. kerület, Bartók Béla út felújításával kapcsolatban kiírt közbeszerzési pályázatokkal kapcsolatosan. Az eljárás keretében az alperes a Fıvárosi Bíróság engedélyét kérte ahhoz, hogy az érintettek üzleti helyiségeit átkutassa, és annak érdekében azokba önhatalmúlag belépjen. A Fıvárosi Bíróság október 17. napján kelt végzésében a vizsgálati cselekményekhez elızetesen hozzájárult. A helyszíni vizsgálatot az alperes rendırség igénybevétele nélkül elvégezte, annak során a Bocskai csomópont átépítésére kiírt közbeszerzési eljárással kapcsolatos dokumentumokat is lefoglalt. A vizsgálati jelentés alapján kialakított elızetes álláspontját az alperes január 22. napján közzétette, majd az azokra tett észrevételek ismeretében március 18. napján hozott Vj-138/2002/79. számú határozatában megállapította, hogy az I. r. és a II. r. felperesek a belsı Bartók Béla úti útépítésre kiírt, míg a II. r. és III. r. felperesek a Bocskai csomópont átépítésére kiírt közbeszerzési eljárás során tanúsítottak összehangolt magatartást. Ezt meghaladóan a versenyfelügyeleti eljárást megszüntette. A jogsértés miatt az I. r. felperest Ft, a II. r. felperest összesen Ft, a III. r. felperesi jogelıdöt Ft bírság megfizetésére kötelezte. A határozatának indokolása tartalmazta, hogy mely kapcsolódó közbeszerzési eljárásokban, mely pályázók részvételével milyen eredmény kihirdetésére került sor. Megállapításra került az is, hogy a belsı Bartók Béla úti közbeszerzési pályázatot a II. r. felperes pályázata nyerte; a közbeszerzési eljárásban ajánlatot tett a III. r. felperesi jogelıd is, amely részben l50 %-ban /a II. r. felperes, /50 %-ban/ a Hídépítı Rt. /III. r. felperes/ tulajdonában állt. A II. r. felperes pénzügyi vezetıje ugyanaz a Szebeni Lajos volt, aki a Ring Kkt. /III. r. felperesi jogelıd/ ügyvezetıjeként is dolgozott. Az I. r. felperes Budapesti Területi Igazgatóságának vezetıje Boncz Zoltán volt, aki februárjában és márciusában több alkalommal járt a II. r. felperes Szegedi úti székhelyén. A Hídépítı Rt. III. r. felperesi jogutód/ március 26. 2
3 napján tizenkét oldalas faxot küldött a STRABAG Rt. II. r. felperesnek, illetve a Ring Kkt. III. r. felperesi jogelıdnek, amely a es tételek árajánlatát tartalmazta. A II. r. felperesnél ugyanezen a napon tartották a belsı Bartók Béla úti útépítés áraivá/ kapcsolatos ártárgyalást. Az ártárgyalást követıen Fábián András - Varga Csaba ügyvezetı igazgató közvetlen beosztottja - faxot küldött az EGUT Rt. Budapesti Területi Igazgatósága vezetıjének Boncz Zoltánnak a es tételsorról, és a 2100-as elıkészítıi munkák összesítıjérıl. Az I. r. felperes március 27, napján készített fıösszesítıjében ajánlati árait 16 %-kal megemelte a II. r. felperes által megküldött árajánlathoz viszonyítva. A Bocskai csomópontra kiírt pályázattal összefüggésben az alperes megállapította, hogy a II. r. felperes Budapesti Területi Igazgatóságáról június 12. napján Szebeni Lajos faxot küldött a Ring Kkt.-hez III. r. felperesi jogelıdhöz/ Tóth Tibor ügyvezetı részére, amely a Móricz Zsigmond körtér - Fehérvári úti csomóponthoz kapcsolódó pályázat fıösszesítıjét tartalmazta. A Ring Kkt június 13. napján korábbi árajánlatához képest az árait Ft körüli összeggel megemelte. Az alperes az összehangolt magatartás bizonyítékaként értékelte, hogy a felperesek egymást átfedı tagságú konzorciumokban indultak, az eltérı munkák ellenére ugyanolyan felállásban, az egyes vállalkozások közvetlenül felvették egymással a kapcsolatot, a konzorciumokba a Mélyépítı Rt.-t is bevonták, egymás üzleti, üzletpolitikai döntéseit ismerik, illetve a nem nyertes pályázatok eredményét annak ellenére nem támadták meg, hogy utóbb valamennyi pályázatot módosították úgy, hogy a kiíró alacsonyabb árakat határozott meg a nyertessel. Az alperes az érintett piacot a közbeszerzési eljárásban szereplı földrajzi területben, illetve a pályázat tárgyában határozta meg. A felperesek magatartását azért minısítette jogsértınek, mert az érintettek között kapcsolatfelvételre került sor, ajánlati áraikat a versenytársak elıtt részben felfedték, az árajánlatokat megismerve ajánlati áraikat megemelték, a versenytárstól kértek a meglévınél kedvezıtlenebb alvállalkozói ajánlatot. A jogsértı magatartás miatt alkalmazott bírságszankció meghatározását az alperesi határozat VI. fejezete foglalta össze. Az alperes értékelte a verseny veszélyeztetettségét, a jogsértés piaci hatását, a vállalkozások jogsértéséhez való viszonyulását, az ahhoz kapcsolódó releváns forgalmat pedig az egyes közbeszerzési eljárások nettó szerzıdési áraiban határozta meg. Felhívta a figyelmet arra is, hogy a közbeszerzési eljárásban történı összejátszás sajátossága, hogy nem mindegyik ajánlattévı jut feltétlenül bevételhez. A határozat pontjának harmadik bekezdése rögzítette, hogy a kiszabott bírság összege nem érte e1 a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény /a továbbiakban: Tpvt. / 78. /1/ bekezdése szerinti 10 %-os felsı határt. 3
4 A felperesek keresetükben az alperesi határozat megváltoztatását, és a versenyfelügyelete eljárás megszüntetését, illetve a bírság mérséklését kérték. Az I. r. felperes az alperesi határozat hatályon kívül helyezésére irányuló kérelmet is elıterjesztett. A Fıvárosi Bíróság ítéletével a felperesek keresetét elutasította. A felperesek fellebbezése folytán eljárt Fıvárosi Ítélıtábla jogerıs ítéletével az elsıfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Az ítélet indokolásában történeti tényállást állapított meg /2. és 3. oldal/, ismertette a felperesek keresetének tartalmát /3. oldal utolsó bekezdése, 4. oldal és 5. oldal elsı bekezdése/, összefoglalta az elsıfokú bíróság ítéletének megállapításait /5. oldal utolsó bekezdése, 6. oldal elsı bekezdése/, ismertette a felperesek fellebbezését l6. oldal második bekezdésétıl 8. oldal elsı bekezdéséig/, majd érdemi indokait fejtette ki /9-15. oldal/. A Tpvt. 65/A. ára alapozva kifejtette, hogy a kartelltilalomba ütközı magatartás olyan bonyolult megítélést és összetett elemzést kíván, amelynek esetében nehéz eldönteni nyomban, hogy egy adott dokumentum a feltételezett jogsértéssel összefüggésbe van-e vagy sem. Ha az derül ki, hogy a feltételezett jogsértéssel az adott dokumentum vagy más bizonyíték nem függ ugyan össze, de olyan tevékenységet, magatartást, állapotot rögzít vagy bizonyít, amely a Tpvt. rendelkezéseit sértheti, s az eljárás emiatt az alperes hatáskörébe tartozik, akkor az eljárást erre is kiterjesztheti. A Fıvárosi Ítélıtábla tehát úgy foglalt állást, hogy a bírói végzésben engedélyezett helyszíni kutatás során beszerzett dokumentumok bizonyítékként jogszerően felhasználhatók voltak. Hangsúlyozta, hogy a kutatást engedélyezı jogerıs bírói végzés jogszerőségét az alperesi határozat felülvizsgálatára irányuló perben nem Lehet vitatni. Utalt arra is, hogy a rendırség igénybevételére az alperesnek csak lehetısége van, az nem kötelezı. Hangsúlyozta, hogy a helyszíni vizsgálat nem sértette az évi XXXI. törvénnyel kihirdetett az emberi jogok és alapvetı szabadságok védelmérıl szóló Rómában november 4. napján kelt Egyezmény la továbbiakban: Egyezmény/ 6., illetve 8. cikkét. A jogsértı magatartás megállapítása körében a Tpvt a alapján arra a következtetésre jutott, hogy a helyszíni kutatás során Lefoglalt bizonyítékok a felperesek összehangolt magatartását megfelelıen bizonyítják. Kiemelte az igazolt kapcsolatfelvétel tényét, az ajánlati árakat is tartalmazó faxokat, a felperesek közötti információáramlás és egyeztetés tényét, valamint azt a körülményt, hogy az árakat is tartalmazó faxok megküldését követıen ajánlati árkorrekció valósult meg a felperesek között. Az egymással versenyben lévı felperesek - az ajánlatkérı tudta nélkül - a munkák megosztásáról állapodtak meg. Úgy ítélte meg, hogy ezzel szemben a felperesek nem bizonyították az alperes által felhasznált bizonyítékokban foglaltakat megdöntı tényeket. A felperesek által tanúsított magatartás kizárta a magatartásuk 4
5 autonóm egymástól függetlenül tanúsított spontán, párhuzamos jellegének megállapíthatóságát. Utalt arra, hogy az alperes határozatát részletesen indokolta, és azt is kifejtette, hogy a felperesek észrevételeit miért nem fogadta e1 ésszerő magyarázatként. A kiszabott bírság összegével összefüggésben a Tpvt )és 2) bekezdésére figyelemmel a Fıvárosi Ítélıtábla megállapította, hogy az alperes a 10 %-os bírságösszeg maximumát nem lépte túl, a bírság kiszabásáról szóló Közleményét csak bírságszámítási segédletként lehetett értékelni. A bírság összegét pedig a Fıvárosi Ítélıtábla nem tartotta e1t61zottnak, mert a felperesek rendkívül súlyos versenykorlátozást valósítottak meg, magatartásuk ellentétes a közbeszerzési eljárás elveivel és céljaival, szükséges az ilyen jellegő cselekményektıl való visszatartó erı. A III. r. felperesi jogelıd bírságával összefüggésben kiemelte, hogy az alperesi határozat meghozatala után - az annak kijavítására irányuló kérelemhez - csatolt mérleg nem elégíti ki a számvitelrıl szóló évi C. törvény la továbbiakban: Sztv./ elıírásait, mert nem a cégbírósághoz benyújtott könyvvizsgálói záradékot tartalmazó cégszerő aláírással és pecséttel ellátott példányt nyújtottak be. Ezt a hiányosságot a III. r. felperes a késıbbiekben sem pótolta. A jogerıs ítélet ellen a felperesek terjesztettek elı felülvizsgálati kérelmet. A jogerıs ítélet hatályon kívül helyezését és az eljárt bíróság új határozat hozatalára utasítását, illetve a hatályon kívül helyezés mellen a jogszabályoknak megfelelı új határozat meghozatalát, továbbá a versenyfelügyelete eljárás megszüntetését, illetve a helyszíni vizsgálatból származó bizonyítékok figyelmen kívül hagyását kérték. A II. r. és III. r. felperes felülvizsgálati kérelmében a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény /a továbbiakban: Pp./ ára hivatkozással azt sérelmezte, hogy a jogerıs ítélet indokolása hiányos, iratellenes, a felperesi elıadást jogsértıen mellızi. Nem adott választ arra a felperesi elıadásra, hogy a belsı Bartók Béla úti közbeszerzési eljárás vonatkozásában a lefoglalt fax indokolt ajánlattételnek tekinthetı, illetve, hogy a 2100as tételsor adminisztrációs hiba folytán került átküldésre. Kifogásolták, hogy a jogerıs ítélet nem tér ki a Ring Kkt.-n belüli kommunikáció, Szebeni Lajos pozíciója, illetve az alperes határozatának logikai úton történı cáfolata kérdéskörére. A II. r. és III. r. felperes elfogadhatatlannak találta azt az ítéleti megállapítást, hogy az ítélet részének kell tekinteni a jogszerőnek talált és elfogadott alperesi okfejtést. Álláspontjuk szerint az alperes lényeges eljárási szabálysértést követett el, tévesen állapított meg versenykorlátozó magatartást, illetve helytelenül határozta meg a bírság összegét. Álláspontjuk szerint az Alkotmány 2. -ába, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló évi IV. törvény la továbbiakban: 5
6 Áe./ 2. -ába, és a Tpvt. 65/A. -ába ütközik, hogy a Bartók Béla úttal kapcsolatos helyszíni vizsgálat során az alperes a Bocskai csomópont felújításával kapcsolatos faxüzenetet is lefoglalt, és a kiterjesztett versenyfelügyelete eljárásban azt felhasználta. Ezzel ugyanis eltért a helyszíni vizsgálatra felhatalmazó végzésben megjelölt céltól. Vitatták azt a megállapítást, hogy a felperesek versenykorlátozó magatartást tanúsítottak, e vonatkozásban a jogerıs ítélet megállapításait megalapozatlannak és iratellenesnek tartották, a Tpvt ának és az Áe ának sérelmére utaltak. Hangsúlyozták, hogy nincs bizonyíték arra, miszerint az ajánlati árkorrekciót a fax elküldése váltotta volna ki. Nem született megállapodás a munkák megosztásáról sem. Kifejtették, hogy az alperes jogszabálysértı bírságkiszámítási módszert alkalmazott, amely a Tpvt. 78. /1/ bekezdésébe, 36. /6/ bekezdésébe, és az Alkotmány 2. -ába ütközik. A bírság alapja csak ténylegesen elért árbevétel lehet, az alperes meg nem engedett módon eltért a korábban közzétett bírság Közleményétıl, helytelenül rótta a felperesek terhére, hogy a bírság elfogadható mértékét nem jelölték meg. A fentieken túlmenıen a III. r. felperes felülvizsgálati kérelmének pontjában azt is sérelmezte, hogy a terhére megállapított Ft-os bírság túllépte a Tpvt ában meghatározott 10 %-os bírságmaximumot. Kifogásolta, hogy a Fıvárosi Ítélıtábla az alpereshez benyújtott mérleget formai okokból nem fogadta e1. Állította, hogy a csatolt mérleg- és eredménykimulatás a számvitelrıl szóló évi C. törvény la továbbiakban: Sztv./ 20. /5/ bekezdésének megfelel. Kiemelte, hogy a cégszerő aláírásnak nem érvényességi kelléke a pecsét. Az I. r. felperes felülvizsgálati kérelmében az Egyezmény 6. cikk 1. és 2. pontjának, 8. cikkének, a Pp. 2. /1/ bekezdésének, ának és 221. /1/ bekezdésének sérelmére hivatkozott. Hivatkozott arra, hogy az Egyezmény értelmében az alperes bíróságnak minısül, ezért a Versenytanácson számon kérhetı a pártatlanság és függetlenség követelménye. Álláspontja szerint a fenti követelménybe ütközött az az eljárási mód, hogy a Versenytanács az érintettek meghallgatása és tisztességes eljárás lefolytatása nélkül elızetes álláspontot tett közzé. Ezzel az alperes a felperesek ártatlanságának vélelméhez, valamint a védekezéshez való jogát is megsértette. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának eseti döntéseire hivatkozva a helyszíni vizsgálat engedélyezésekor kifejtett bírói mérlegelést hiányolta. Hangsúlyozta, hogy az Egyezmény 8. cikke a vállalkozásokra, azok székhelyeire és telephelyeire is kiterjed, a 8. cikk megsértésével megszerzett bizonyítékokat figyelmen kívül kell hagyni. 6
7 Az alperes ellenkérelmében a jogerıs ítélet hatályában való fenntartását kérte, kifejtve, hogy az alperes eljárása nem sértette az Egyezményben foglalt függetlenség, pártatlanság, ártatlanság vélelmének, illetve a magánélet tiszteletben tartásának elvét. Az alperes eljárása során jogellenesen beszerzett bizonyítékot nem használt fel, a helyszíni vizsgálatot bíróság engedélyezte. Az alperes kiemelte, hogy mind az elsıfokú, mind a másodfokú ítélet vizsgálta és megválaszolta a felperesi kifogásokat, ezért az indokolást hiányosnak nem lehet tekinteni. Rámutatott arra, hogy az eredetileg vizsgált Bartók Béla úti felújítással földrajzi és tárgyi összefüggésben á11 a Bocskai csomópont átépítési tendere, így a vizsgálat kiterjesztéssel a célhoz kötöttség követelménye nem sérült. Az alperes álláspontja szerint a versenykorlátozó magatartás megállapíthatóságát alátámasztó bizonyítékok Logikai láncot alkotnak. A bírságszámítást illetıen pedig arra mutatott rá, hogy a bírság Közlemény december 15. napján történt kiadását megelızıen közbeszerzéssel kapcsolatos kartell eljárásokat az alperes még nem folytatott, ezért az ezzel kapcsolatos tapasztalatok a Közleményben nem szerepelhettek. A Közleménytıl egyetlen vonatkozásban tért el a releváns forgalom kiszámítása tekintetében. Álláspontja szerint azonban az a körülmény; hogy a közbeszerzési eljárásban a jogsértés kapcsán valaki nem ért el bevételt, nem jelenti azt, hogy jogsértésnek ne lehessen bírságszankciója. Az elıny elérése ugyanis nem feltétele a bírság kiszabásának. Hivatkozott továbbá arra, hogy a III. r. felperes évi hiteles mérlegadatai az alperesi határozat meghozatalát követıen kerültek megállapításra, ezért az alperes jogszerően döntött a rendelkezésére álló adatok alapján. Az L r. felperes elıkészítı iratában az Európai Emberi Jogi Bíróság Airey ügyben a Piersack illetve. Sramek ügyben, továbbá a Ravon és Schenk ügyben hozott ítéletére hivatkozással vitatta az alperes pártatlanságát, illetve a helyszíni vizsgálat során lefoglalt bizonyítékok figyelembevehetıségét. Fenntartotta azt az álláspontját is, hogy helyszíni vizsgálatot csak a rendırség jelenlétében végezhetett volna az alperes. Az I. r. és II. r. felperes felülvizsgálati kérelme alaptalan, a III. r. felperes felülvizsgálati kérelme részben alapos. Az Egyezmény 6. cikke a tisztességes tárgyaláshoz való jog biztosításának legfontosabb elemeit a következık szerint részletezi: 1. Mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a törvény által létrehozott független és pártatlan bíróság tisztességesen, nyilvánosan és ésszerő idın belül tárgyalja és hozzon 7
8 határozatot polgári jogi jogai és kötelezettségei tárgyában, illetıleg az ellen felhozott büntetıjogi vádak megalapozottságát érintıen. 2. Minden bőncselekménnyel gyanúsított személyt mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bőnösségét a törvénynek megfelelıen meg nem állapították. Az Egyezmény 8. cikke a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot szabályozza. Ennek keretében rögzíti: 1. Mindenkinek joga van arra, hogy magán- és családi életét, lakását és levelezését tiszteletben tartsák. 2. E jog gyakorlásába a hatóság, csak a törvényben meghatározott olyan esetekben avatkozhat be, amikor az egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a közbiztonság, vagy az ország gazdasági jóléte érdekében, zavargás vagy bőncselekmény megelızése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, avagy mások jogainak és szabadságjogainak védelme érdekében szükséges. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény 2. /1/ bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. A Tpvt ának III bekezdése szerint tilos a vállalkozások közötti megállapodás és összehangolt magatartás, valamint a vállalkozások társadalmi szervezetének, a köztestületnek, az egyesülésnek és más hasonló szervezetnek a döntése /a továbbiakban együtt: megállapodás/, amely a gazdasági verseny megakadályozását, korlátozását vagy torzítását célozza, vagy ilyen hatást fejthet, illetve fejt ki. A /2/ bekezdés felsorolásában ezen tilalom vonatkozik különösen: a/ a vételi vagy az eladási árak, valamint az egyéb üzleti feltételek közvetlen vagy közvetett meghatározására; d/ a piac felosztására, az értékesítésbıl történı kizárásra, az értékesítési lehetıségek közötti választás korlátozására; e/ a versenytársak közötti, a versenyeztetéssel kapcsolatos összejátszásra. A Tpvt. 65/A. -ának /1/ bekezdése szerint a törvény 11. és 21. -ai megsértése tárgyában folyó vizsgálat során a vizsgáló jogosult a hivatalból indított eljárás során az ügyfél, valamint a vele kapcsolatban álló vállalkozások üzleti helyiségeit; ideértve a jármőveket és az üzleti tevékenységhez használt bármilyen területet, meghatározott célból átkutatni és ennek érdekében oda önhatalmúlag belépni. A /2/ bekezdése szerint a törvény 11. és 21. -ai megsértése tárgyában folyó vizsgálat során a vizsgáló jogosult a hivatalból indított eljárás során az ügyfél bármely vezetı tisztségviselıje, valamint a ténylegesen az irányítást gyakorló más személy magáncélú, illetıleg magánhasználatú helyiségeibe, ideértve a jármőveket és más területet is, önhatalmúlag belépni és ott meghatározott célból kutatást 8
9 folytatni. A /3/ bekezdése szerint az e szerinti vizsgálati cselekményre elızetes bírói jóváhagyó határozat alapján kerülhet sor, a Gazdasági Versenyhivatal írásbeli, indokolt indítványa alapján, amit a vizsgálati cselekmény helye szerint illetékes megyei bíróság elnökénél kell elıterjeszteni. Az /5/ bekezdése szerint a bíróság engedélyezı határozatot abban az esetben hoz, amennyiben az indítványozó valószínősíti, hogy más vizsgálati cselekmény nem vezet eredményre és ésszerő megalapozottsággal feltehetı, hogy az indítvány szerinti helyszínen a megjelölt információforrás fellelhetı, valamint, ha ésszerő megalapozottsággal feltehetı, hogy az indítvány szerinti helyszínen a megjelölt információforrás fellelhetı és feltételezhetı, hogy azt nem bocsátanák rendelkezésre vagy bármilyenmódon felhasználhatatlanná tennék. Az Egyezmény 6. és 8. cikkének állítólagos megsértésével kapcsolatosan az elsıfokú bíróság ítéletének 9. oldala elsı és második bekezdésében kifejtette, hogy a versenyfelügyeleti eljárásban a felperes védekezéshez való joga biztosított volt, hiszen az alperes elızetes álláspontjára észrevételeket tehetett, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot pedig az Egyezmény 8. cikk második bekezdése értelmében az ország gazdasági jóléte érdekében a Tpvt. 65/A. -a korlátozza. E körben a jogerıs ítélet indokolása arra mutatott rá, hogy a versenykorlátozást eredményezı jogsértı magatartás felderítésének fontos eszköze a bírósági engedéllyel való elızetes értesítés nélküli helyszíni kutatás /9. oldal utolsó elıtti bekezdés/. A Fıvárosi Ítélıtábla arra is rámutatott, hogy a helyszíni kutatást engedélyezı bírói végzés jogszerőségét a jelen perben nem lehet vitatni. Az engedélyezett helyszíni vizsgálatban lefoglalt bizonyítékokat pedig az alperes jogszerően használhatta fel. A Legfelsıbb Bíróság kiemeli a jogerıs ítélet azon megállapítását, hogy a vállalkozások autonómiájának helyszíni vizsgálattal történı korlátozását a bíróság jogerıs végzése alapozta meg /jogerıs ítélet 11. oldal elsı bekezdése/. A Legfelsıbb Bíróság álláspontja szerint abból a körülménybıl, hogy a versenyfelügyelete eljárás esetlegesen büntetı jellegő eljárásnak minısül az Egyezmény szempontjából, nem lehet olyan következtetést levonni, hogy az alperes által bírói végzésben engedélyezett helyszíni vizsgálat során lefoglalt bizonyítékok jogellenesek. A helyszíni vizsgálat engedélyezésének feltétele ugyanis csupán annak valószínősítése, hogy a helyszínen a versenyt korlátozó magatartásra utaló információ található, és az információforrás más módon nem szerezhetı meg. A Fıvárosi Bíróság október 17. napján kelt végzésének indokolásából kitőnıen az alperes a helyszíni vizsgálat során kézzel irt feljegyzéseket, jegyzeteket és levelezést kívánt felkutatni az eljárás tárgyát 9
10 képezı közbeszerzési eljárásokkal összefüggésben. Az a körülmény, hogy az alperes által a helyszíni vizsgálat során lefoglalt feljegyzések, faxok, illetve levelezés versenykorlátozó magatartással hozhatók összefüggésbe, arra utal, hogy az információforrás fellelhetıségének valószínősetésére vonatkozó a Tpvt. 65/A. /5/ bekezdésében meghatározott engedélyezési feltétel fennállt. A felperesek maguk sem tettek olyan elıadást, hogy a helyszíni vizsgálat módja, idıpontja a felperesek számára bármely különleges, sajátos érdeksérelmet okozott volna. A jogerıs ítélet helyesen mutatott rá arra, is, hogy a rendırség közremőködésének igénybevételére az alperesnek a Tpvt. 65/A. /7/ bekezdése értelmében csak lehetısége van, az nem kötelezı. A Legfelsıbb Bíróság egyetértett a Fıvárosi Ítélıtábla által a helyszíni vizsgálatnak a Bocskai csomópont átépítésével kapcsolatos bizonyítékokra való kiterjesztésére vonatkozó álláspontjával is. Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében helyesen mutatott rá arra, hogy a 4-es metró építésével kapcsolatos közbeszerzési eljárások egymással mind földrajzilag, mind tárgyukban összefüggtek. A Tpvt. 65/A. l1/ bekezdésében meghatározott helyszíni vizsgálat alapjául szolgáló meghatározott cél az ezen beruházásokkal kapcsolatos közbeszerzési eljárásokban tanúsított versenytársi magatartások vizsgálata volt. Az alperes helyszíni vizsgálata tehát sem az Egyezmény, sem az Alkotmány 2. -ának rendelkezéseivel nem álltak ellentétben. Ezért a helyszíni vizsgálat során lefoglalt bizonyítékokat az alperes versenyfelügyelete eljárásában is jogszerően használhatta fel. A Legfelsıbb Bíróság nem osztotta azt a felülvizsgálati kérelemben kifejtett álláspontot, hogy a versenyhivatalt az Egyezmény szempontjából bíróságnak kellene tekinteni, ezért az alperes eljárásával összefüggésben a pártatlanság és függetlenség követelménye az Egyezményben írt módon nem kérhetı számon. Íly módon a versenyfelügyelete eljárásban az Egyezmény elveinek sérelme sem állapítható meg. A Legfelsıbb Bíróság hangsúlyozza, hogy a Tpvt. 73. /1/ bekezdése alapján az eljáró Versenytanácsnak épp az eljárás alá vontak védekezéshez való jogának biztosítása érdekében állt fenn azon kötelezettsége, hogy az ügyre vonatkozó elızetes álláspontját, a megállapított tényállást, az azt alátámasztó bizonyítékokat, a tényállás értékelését, a döntés meghozatalához szükséges szempontokat és következtetéseket, lényegének ismertetését az érintetteknek megküldje. A fentieket a perbeli versenyfelügyelete eljárás adatai teljes mértékben alátámasztják, hiszen az érintettek az elızetes véleményre részletes észrevételt tettek, amelyet az alperes érdemi határozatában is vizsgált és értékelt. 10
11 A Pp /1/ bekezdése értelmében a bíróság az alperesi határozat jogszerőségét vizsgálja, ezért a Pp /1/ bekezdésének az ítélet indokolása tartalmára vonatkozó elıírását is arra figyelemmel kell értelmezni, hogy a jogszerőség megállapítása körében szükséges tényállást, bizonyítékokat, jogszabályokat tartalmazza-e a jogerıs ítélet. A Legfelsıbb Bíróság nem osztotta azt a felperesi álláspontot, hogy a jogerıs ítélet indokolása iratellenes vagy hiányos lenne. A felperesek által vitatott kérdésekhez kapcsolódóan a jogerıs ítélet indokolása a szükséges tényállási elemeket tartalmazza, a bizonyítékokat megjelöli, és hivatkozik azokra a jogszabályokra is, amelyen a bíróság ítélete alapszik. Az alperesi eljárás, illetve a felperesek magatartásának megítélése vonatkozásában ítélete megalapozott, okszerő és logikai hibát nem tartalmaz. A versenyfelügyelete eljárás során felmerült bizonyítékokat a maguk összességének értékelte, a Pp ában foglaltaknak megfelelıen. A kiszabott bírság vonatkozásában a felperesek tévesen hivatkoznak arra, hogy a bírság csak realizált "elért" árbevétel esetén szabható ki. Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében helyesen mutatott rá arra, hogy a ténylegesen a jogsértés kapcsán elért árbevétel a versenyfelügyeleti bírság kiszabásának nem törvényi feltétele. A jogsértéssel elért elınyt a Tpvt. 78. ~ l2l bekezdése, mint a bírság összegét meghatározó körülményt említi. A bírság összegének meghatározása mérlegelési döntés, amelyet az alperes határozatában l oldalán/ részletesen megindokolt. Értékelte a verseny veszélyeztetettségét, megállapítva, hogy a versenytárgyaláson történı összejátszás súlyos versenykorlátozásnak minısül, értékelte a jogsértés piaci hatását, figyelembe véve, hogy a belsı Bartók Béla úti útépítésre kiírt tendert a II.r. felperes meg is nyerte, illetve vizsgálta az érintettek magatartásának felróhatóságát, valamint azt a körülményt, hogy a jogsértést közpénz felhasználásával kapcsolatosan követték e1. A Tpvt. 78..f rendelkezéseinek vizsgálata alapján a Fıvárosi Ítélıtábla jogszerően helyezkedett arra az álláspontra, hogy nem ütközik jogszabályba az a felfogás, hogy az alperes releváns forgalomnak az egyes pályázatok nettó szerzıdéses árait tekintette. A fentiekre figyelemmel az I. r. és II.r. felperesre kiszabott versenyfelügyeleti bírság összegszerőségében sem jogszabálysértı. A Legfelsıbb Bíróság ugyanakkor osztotta a III. r. felperes felülvizsgálati kérelmében elıadottakat a tekintetben, hogy az alperes jogszabálysértıen hagyta figyelmen kívül a Tpvt. 78. /1/ bekezdésében meghatározott bírság maximumösszegét. Az alperesi versenyfelügyeleti eljárási iratok között rendelkezésre állt ugyanis a III. r. felperes kijavítási kérelme, amelyhez mellékelt éves beszámoló az értékesítés nettó árbevételeként Ft-ot jelöl meg. A III. r. felperes felülvizsgálati kérelmében helyesen hivatkozott arra, hogy a 11
12 bírság összegének meghatározása alapjául szolgáló tényállást az Áe. 26. /1/ bekezdése értelmében az alperesnek kell megállapítania. E tényállás körébe tartozik a Tpvt. 78. /1/ bekezdése folytán annak tisztázása, hogy mennyi az eljárás alá vont vállalkozás elızı üzleti évében elért nettó árbevétele. Az alperes az Áe át megsértve e körülmény tisztázását elmulasztotta, és az iratok között rendelkezésre álló az Sztv. 20., -ában foglalt elıírásoknak megfelelı, a III. r. felperes jogelıdje által csatolt éves beszámolóból kitőnıen a ISI. r. felperes terhére kiszabott Ft bírság összege a III. r. felperes évben elért nettó árbevételének 10 %-át jelentısen meghaladta. A kifejtettekre figyelemmel a Legfelsıbb Bíróság a Pp /4/ bekezdése alapján a jogerıs ítéletet részben hatályon kívül helyezte, és az elsıfokú bíróság ítéletét megváltoztatva az alperes határozatát a III. r. felperest terhelı versenyfelügyelete bírság összege tekintetében hatályon kívül helyezte, és az alperest e körben új eljárásra kötelezte, egyebekben a másodfokú bíróság ítéletét hatályában fenntartotta. A Legfelsıbb Bíróság a Pp. 81. /1/ bekezdés alapján a részben pernyertes III. r. felperes javára részperköltséget állapított meg, míg az eredménytelen felülvizsgálati kérelmet elıterjesztı L r. és IL r: felperest az alperes felülvizsgálati perköltségének és a le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéknek a megfizetésére kötelezte a Pp /1/ bekezdése alapján irányadó Pp /1/ és /2/ bekezdése alapján, a 6/1986./VI.26.l IM rendelet 13. /2l bekezdésének is megfelelıen. Budapest, június

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ ADATVÉDELMI NYILATKOZAT - PDF
Download "A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ ADATVÉDELMI NYILATKOZAT"
1 A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ ADATVÉDELMI NYILATKOZAT A honlap a honlapon regisztrálók (felhasználók) adatait kezeli. Az adatok kezelésével összefüggésben társaságunk ezúton tájékoztatja a honlapon regisztrálni kívánó vagy már regisztrált látogatóit a honlap használata alkalmával kezelt személyes adatokról, a személyes adatok kezelése körében követett elveiről és gyakorlatáról, a személyes adatok védelme érdekében tett szervezési és technikai intézkedéseiről, valamint az érintettek jogai gyakorlásának módjáról és lehetőségeiről. A honlap üzemeltetője vállalja, hogy a rögzített személyes adatokat bizalmasan, az adatvédelmi jogszabályokkal és nemzetközi ajánlásokkal összhangban, a jelen nyilatkozatnak megfelelően kezeli, harmadik személyek számára a felhasználó külön nyilatkozata nélkül nem adja át. A honlapon regisztrált felhasználók elfogadják és hozzájárulnak, hogy a oldalról rendszeres körlevelet és hírlevelet kapnak, amely az oldallal kapcsolatos információkat, értesítéseket, egyéb hirdetéseket, és reklámokat is tartalmazhat. Az adatkezelés jogalapja Az adatkezelésre a honlapon regisztráló felhasználók önkéntes hozzájárulásával kerül sor. A regisztráció magában foglalja a felhasználási feltételek (ideértve az adatkezelési rendelkezések) elfogadását is. A felhasználó a hozzájárulását a honlap szolgáltatásainak igénybevételével, a portálon való regisztrációval adja meg. A személyes adatok kezelésére így az Információs önrendelkezési jogról és az információszsbadságról szóló évi CXII. Tv. 5. (1) bekezdés a) pontja alapján, a regisztráló felhasználók önkéntes hozzájárulása alapján kerül sor. Figyelemmel arra, hogy a személyes adat felvételére a felhasználó hozzájárulásával került sor, a Tv 6. (5) bekezdése alapján az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából, vagy az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll, további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti. Kezelt adatok Az adatkezelő a regisztráció és a további felhasználás során rendelkezésre bocsátott alábbi adatokat kezeli. 1
2 1. A regisztráció során a felhasználónak kötelezően meg kell adni a következő személyes adatokat: - Cégnév - Cég címe - Cég képviselőjének családi- és utóneve - Telefonszám, faxszám - cím A regisztráció során megadott adatok más felhasználók számára nem hozzáférhetőek. 2. A honlap használata során az adatkezelő rögzíti a felhasználó IP címét, a honlap meglátogatásának kezdő és befejező időpontját, a böngésző és az operációs rendszer típusát. Ezen adatok naplózását a rendszer folyamatosan végzi, de nem kapcsolja össze a regisztráció során vagy a felhasználás során megadott adatokkal. Az így nyert adatokhoz csak az adatkezelő fér hozzá. A honlap nem regisztrált látogatóinak számítógépét a rendszer egy ún. cookie-val azonosítja. A cookie (süti) a látogató szokásainak rögzítésére alkalmas. Ezen látogatók személyes adatainak kezelésére nem kerül sor. Az adatkezelés célja 1. A regisztráció során kötelezően megadandó személyes adatok kezelése a megrendelések, ajánlatkérések azonosításához szükséges. 2. Az adatkezelő által naplózott adatok kezelése, valamint a cookie által gyűjtött felhasználói szokásokról gyűjtött információkból nyert adatok kezelése kizárólag statisztikai célt szolgál. Reklámok Az adatkezelő, aki egyben szolgáltató, reklámokat jeleníthet meg a honlapon látogatása során. Az adatkezelés időtartama 1. A regisztráció során kötelezően megadott személyes adatok kezelése a regisztrációval kezdődik és az adatok törléséig tart. 2. A naplózott adatokat a rendszer - az utolsó látogatás kivételével, amelyet automatikusan felülír a naplózás időpontjától számított 6 napig tárolja. 3. Az adatok törlésére a felhasználó kérelme alapján kerül sor akként, hogy a felhasználó törlési igényét a címre elektronikus úton jelenti be. A társaság az adatok törléséről a kérelem beérkezésétől számított 5 munkanapon belül köteles gondoskodni. 2
3 Adatbiztonság Az adatkezelő minden szükséges lépést megtesz, hogy biztosítsa a felhasználók által megadott személyes adatok biztonságát mind a hálózati kommunikáció során, mind az adatok tárolása, őrzése során. Az adatkezelő a megadott személyes adatokat a Magyar Köztársaság területén, 24 órás őrzéssel védett, szerveren tárolja. Az adatvédelmi nyilatkozat egyoldalú módosításának lehetősége Az adatkezelő fenntartja a jogot, hogy jelen adatvédelmi nyilatkozatot a felhasználók előzetes értesítése mellett egyoldalúan módosítsa. A módosítás hatályba lépését követően a felhasználó ráutaló magatartással elfogadja a hatályos módosított adatvédelmi nyilatkozatot. A módosítás nem érintheti a jogszabályokban előírt adatvédelmi kötelezettségeket. A felhasználó jogai és érvényesítésük Az érintett kérelmezheti az adatkezelőnél a.) tájékoztatását személyes adatai kezeléséről,b) személyes adatainak helyesbítését, valamint c) személyes adatainak - a kötelező adatkezelés kivételével - törlését vagy zárolását. Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett általa kezelt adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról. Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 30 napon belül írásban, közérthető formában megadni a tájékoztatást. A tájékoztatás ingyenes, ha a tájékoztatást kérő a folyó évben azonos adatkörre vonatkozóan tájékoztatási kérelmet az adatkezelőhöz még nem nyújtott be. Egyéb esetekben költségtérítés állapítható meg. A költségtérítés mértékét a felek között létrejött szerződés is rögzítheti. A már megfizetett költségtérítést vissza kell téríteni, ha az adatokat jogellenesen kezelték, vagy a tájékoztatás kérése helyesbítéshez vezetett. Az érintett tájékoztatását az adatkezelő csak a Tv. 9. (1) bekezdésében, valamint a 19. -ban meghatározott esetekben tagadhatja meg. A tájékoztatás megtagadása esetén az adatkezelő írásban közli az érintettel, hogy a felvilágosítás megtagadására e törvény mely rendelkezése alapján került sor. A felvilágosítás megtagadása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) fordulás lehetőségéről. Ha a személyes adat a valóságnak nem felel meg, és a valóságnak megfelelő személyes adat az adatkezelő rendelkezésére áll, a személyes adatot az adatkezelő helyesbíti. A személyes adatot törölni kell, ha a) kezelése jogellenes; b) az érintett kéri; c) az hiányos vagy téves - és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható -, feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki; d) az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt ez esetben a törlési 3
4 kötelezettség nem vonatkozik azon személyes adatra, amelynek adathordozóját a levéltári anyag védelmére vonatkozó jogszabály értelmében levéltári őrizetbe kell adni. ezen adatok az érintett kérelmére zárolhatók; e) azt a bíróság vagy a Hatóság elrendelte. A helyesbítésről, a zárolásról és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos érdekét nem sérti. Ha az adatkezelő az érintett helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül írásban közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi indokait. A helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről. Az érintettnek a fenti jogait törvény korlátozhatja az állam külső és belső biztonsága, így a honvédelem, a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése, a büntetés-végrehajtás biztonsága érdekében, továbbá állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből, az Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekéből, valamint a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából - beleértve minden esetben az ellenőrzést és a felügyeletet is -, továbbá az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében. Az érintett tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, a) ha a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez vagy az adatkezelő, adatátvevő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve kötelező adatkezelés esetén; b) ha a személyes adat felhasználása vagy továbbítása közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy tudományos kutatás céljára történik; valamint c) törvényben meghatározott egyéb esetben. Az adatkezelő a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 napon belül megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja. Ha az adatkezelő az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést - beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is - megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében. Ha az érintett az adatkezelőnek a fenti döntésével nem ért egyet, illetve ha az adatkezelő a fenti határidőt elmulasztja, az érintett - a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától számított 30 napon belül bírósághoz fordulhat. 4
5 Ha az adatátvevő jogának érvényesítéséhez szükséges adatokat az érintett tiltakozása miatt nem kapja meg, az értesítés közlésétől számított 15 napon belül, az adatokhoz való hozzájutás érdekében bírósághoz fordulhat az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja. Ha az adatkezelő az értesítést elmulasztja, az adatátvevő felvilágosítást kérhet az adatátadás meghiúsulásával kapcsolatos körülményekről az adatkezelőtől, amely felvilágosítást az adatkezelő az adatátvevő erre irányuló kérelmének kézbesítését követő 8 napon belül köteles megadni. Felvilágosítás kérése esetén az adatátvevő a felvilágosítás megadásától, de legkésőbb az arra nyitva álló határidőtől számított 15 napon belül fordulhat bírósághoz az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja. Az adatkezelő az érintett adatát nem törölheti, ha az adatkezelést törvény rendelte el. Az adat azonban nem továbbítható az adatátvevő részére, ha az adatkezelő egyetértett a tiltakozással, vagy a bíróság a tiltakozás jogosságát megállapította. Az érintett a jogainak megsértése esetén az adatkezelő ellen bírósághoz fordulhat. A bíróság az ügyben soron kívül jár el. Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani. A részére történő adattovábbítás jogszerűségét az adatátvevő köteles bizonyítani. A per elbírálása a megyei bíróság, a fővárosban a Fővárosi Bíróság (a továbbiakban: együtt: megyei bíróság) hatáskörébe tartozik. A per - az érintett választása szerint - az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti megyei bíróság előtt is megindítható. A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az érintett pernyertessége érdekében beavatkozhat. Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelőt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, zárolására, törlésére, az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére, illetve az adatátvevő által kért adat kiadására kötelezi. Ha a bíróság az adatátvevő kérelmét elutasítja, az adatkezelő köteles az érintett személyes adatát az ítélet közlésétől számított 3 napon belül törölni. Az adatkezelő köteles az adatokat akkor is törölni, ha az adatátvevő határidőn belül nem fordul bírósághoz. Az adatkezelő: Melior Laser Kft. Székhelye: 2051 Biatorbágy, Vendel Park, Tormásrét u. 5/B Cégjegyzékszáma: Adószáma:
ADATVÉDELMI ÉS ADATBIZTONSÁGI SZABÁLYZAT ÉS ADATVÉDELMI NYILATKOZAT Preambulum Jelen szabályzat célja, hogy rögzítse Matheisz Zoltán egyéni vállalkozó (2220 Vecsés, Halmy J. tér 23., adószám: 64644770-3-33),
http://www.progression.hu/gablinishop/ ADATVÉDELMI NYILATKOZAT ADATKEZELÉSI - ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ ÉS SZABÁLYZAT WEBÁRUHÁZ GABLINI KFT. Preambulum A http://www.progression.hu/gablinishop/ webáruház
Adatvédelemi Tájékoztató (Hatályos: 201 3. 11. 01.)
Adatvédelemi Tájékoztató (Hatályos: 201 3. 11. 01.) Szolgáltató/ Adatkezelő adatai: Neve: RONDÓ Elektronikai, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság Székhelye: 9061 Vámosszabadi, Béke

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
4. A tárgyalás rendjére vonatkozó szabályok és a rendzavarás következményei
Címlap > Gyakorlati tudnivalók a Kúriáról > 4. Szabályok és a rendzavarás következményei
A nyilvánosság követelménye az igazságszolgáltatás működésének ellenőrizhetőségét szolgálja, ugyanakkor nem járhat a tárgyalás rendjének megbontásával. A tárgyalások nyilvánosságának elvéből következően a tárgyalóteremben a rendfenntartás körében nemcsak az ügyben érdekelt felekkel, hanem a hallgatóság tagjaival szemben is foganatosíthatók az eljárási törvények által lehetővé tett intézkedések.
Polgári és közigazgatási ügyekben
A tárgyalás rendjének fenntartásáról és a tárgyalás méltóságának megőrzéséről az elnök gondoskodik.
A tárgyalóterembe - a rendőrség és a büntetés-végrehajtási testület szolgálati feladatot ellátó tagjain kívül - fegyverrel vagy rendbontásra alkalmas eszközzel senki sem léphet be. A tárgyalásra idézett személy a fegyverét nem hozhatja be a tárgyalóterembe.
Az elnök a hallgatóság köréből eltávolíthatja azokat, akik állapotuk vagy megjelenésük folytán a tárgyalás méltóságát sértik.
A tárgyalás rendjének megzavarása (közbeszólás, bekiabálás, egyéb zajkeltő tevékenység, étkezés stb.) esetén az eljáró tanács elnöke az alábbi szankciókat alkalmazhatja:
- Rendreutasítás: A feleket és képviselőiket, valamint a tanúkat és a szakértőket, úgyszintén a hallgatóság tagjait, ha a tárgyalás rendjét megzavarják, az elnök rendreutasítja. A rendreutasítás a legenyhébb szankció, amely a kifogásolt magatartás abbahagyására vonatkozó, illetőleg a követendő helyes eljárásra kioktató figyelmeztetés. Alkalmazása kisebb súlyú rendbontás esetén indokolt. A rendreutasítást a tárgyalási jegyzőkönyvnek is tartalmaznia kell.
- Pénzbírság: Ismételt vagy súlyosabb rendzavarás esetében a bíróság pénzbírságot szab ki. Ha a félnek vagy képviselőjének, illetve a tanúnak vagy szakértőnek az állapota vagy megjelenése a tárgyalás méltóságát sérti, őt a bíróság pénzbírsággal sújthatja. A fegyveres erők és rendvédelmi szervek tagjaival szemben pénzbírságot kiszabni nem lehet, hanem a fegyelmi eljárás lefolytatása végett az illetékes elöljáróhoz kell fordulni. Polgári és közigazgatási ügyekben a kiszabható pénzbírság nem haladhatja meg a pertárgy értékét, maximális összege pedig 500.000,- Ft.
- Kiutasítás / kivezettetés: Ismételt vagy súlyosabb rendzavarás esetében - akár a pénzbírság kiszabására vonatkozó rendelkezéssel egyidejűleg, akár anélkül vagy azt követően - a bíróság a feleket és képviselőiket, a tanúkat és a szakértőket, valamint a hallgatókat a teremből kiutasíthatja, illetőleg kivezettetheti. Kiutasításnak, illetve kivezettetésnek van helye akkor is, ha a félnek vagy képviselőjének, illetve a tanúnak vagy szakértőnek az állapota vagy a megjelenése a pénzbírság kiszabását követő folytatólagos tárgyalások bármelyikén sérti a tárgyalás méltóságát.
- Ha a bíróság a peres felet utasítja ki, egyidejűleg felhívja, hogy képviseletéről a kitűzött határidő alatt gondoskodjék; ha pedig a fél képviselőjét utasította ki, felhívja a felet, hogy a tárgyaláson személyesen jelenjék meg, vagy új képviselőről gondoskodjék. A felhívás eredménytelensége esetében a féllel szemben a mulasztás következményeit kell alkalmazni.
- Ha tanú vagy szakértő kiutasítására kerül sor, a bíróság a kiutasított tanút vagy szakértőt az okozott költségek megtérítésére kötelezi, s egyben pénzbírsággal sújtja.
Büntető vagy fegyelmi eljárás alapjául szolgáló rendzavarásról a bíróság értesíti az illetékes hatóságot, ha pedig előzetes letartóztatásnak is helye van, intézkedik az elkövető őrizetbe vétele iránt és ezzel egyidejűleg feljelentést tesz.
Büntetőügyekben
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (Be.) alapján a tanács elnöke gondoskodik a tárgyalás méltóságának megőrzéséről. A tárgyalás rendjének és méltóságának védelmére vonatkozó általános szabályok itt is érvényesek:
- A tárgyalóterembe - a büntetés-végrehajtási testület és a rendőrség szolgálati feladatot ellátó tagjain kívül - fegyverrel vagy rendbontásra alkalmas eszközzel senki sem léphet be. A tárgyalásra idézett személy a fegyverét nem hozhatja be a tárgyalóterembe.
- A tanács elnöke a tárgyalóteremből eltávolíttatja azokat, akik állapotuk vagy megjelenésük folytán a tárgyalás méltóságát sértik.
Akit a bíróság előtt kihallgatnak, vagy aki a bírósághoz szól, annak állva kell beszélnie. A tanács elnöke e szabály alól kivételt tehet.
A tárgyalás rendjét, illetőleg szabályszerű menetét zavaró személyekkel szemben a következő szankciók alkalmazhatók:
- Rendreutasítás: Azt, aki a tárgyalás rendjét zavarja, a tanács elnöke rendre utasítja. Erre elsősorban a kisebb rendzavarások megakadályozása, megszüntetése érdekében kerülhet sor. Ha a rendreutasítás eredménytelennek bizonyul, súlyosabb szankciók alkalmazására kerül sor.
- Rendbírság: A bíróság a rendzavarót vagy azt, aki a tárgyalás szabályszerű menetét zavarja, rendbírsággal sújthatja. A rendbírság összege ezer forinttól kétszázezer forintig terjed, különösen súlyos vagy ismételt esetben ötszázezer forintig terjedő rendbírság szabható ki.
- A rendzavarás miatt kiszabott rendbírságot - meg nem fizetése esetén - a bíróság elzárásra változtatja át. A rendbírság elzárásra történő átváltoztatása esetén 1000 forinttól 5000 forintig terjedő összeg helyett 1-1 napi elzárást kell számítani, az egynapi elzárásnak megfelelő összeget a rendbírságot kiszabó határozatban kell megállapítani. A rendbírság helyébe lépő elzárás egy napnál rövidebb és száz napnál hosszabb nem lehet. Erre a rendbírságot kiszabó határozatban a megbírságolt személyt figyelmeztetni kell.
- Kiutasítás / kivezettetés: Ismételt vagy súlyos rendzavarás esetén a tanács elnöke a rendzavarót a tárgyalásról kiutasíthatja, illetőleg kivezettetheti. A tanács elnöke ugyanígy jár el azzal szemben, aki a tárgyalás szabályszerű menetét zavarja. A tanács elnöke rendelkezhet úgy, hogy a rendzavaró vagy az, aki a tárgyalás szabályszerű menetét zavarja, a tárgyalóterembe azon a tárgyalási napon nem térhet vissza.
- Ha a tanács elnöke a vádlottat utasította ki, bíróság a tárgyalást a kiutasított vagy kivezetett vádlott távollétében is folytatja, de legkésőbb a bizonyítási eljárás befejezése előtt a vádlottat ismét a bíróság elé szólítja, és ismerteti vele a távollétében lefolytatott bizonyítást. Ha a vádlott a rendzavaró magatartással ekkor sem hagy fel, és ezzel lehetetlenné teszi a tárgyalás jelenlétében való tartását, a tárgyalás a távollétében, védő részvételével lefolytatható.
- Külön szabályok vonatkoznak az ügyész, illetőleg a védő kiutasítására.
- Nyilvánosság kizárása: Ha a hallgatóság a tárgyalás rendjét vagy szabályszerű menetét ismételten megzavarja, a tanács elnöke a tárgyalásról a nyilvánosságot kizárhatja.
A tárgyaláson történt büntető- vagy fegyelmi eljárás alapjául szolgáló rendzavarásról a tanács elnöke az illetékes hatóságot, illetőleg a fegyelmi jogkör gyakorlóját értesíti, a büntetőeljárás alapjául szolgáló esetben a bíróság elrendelheti a rendzavaró őrizetbe vételét. Az őrizet hetvenkét óráig tarthat.
A tárgyalás vezetésének és rendjének fenntartása körében hozott határozatok ellen külön fellebbezésnek nincs helye, kivéve, ha a határozat rendbírság kiszabásáról, a költségek viselésére kötelezésről vagy őrizetbe vételről rendelkezik.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság