text:
Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 249, 2017. július 31.
C-45/15 P. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2017. május 30-i ítélete – Safa Nicu Sepahan Co. kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés — Kártérítési kereset — Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) — Az Iráni Iszlám Köztársasággal szemben hozott korlátozó intézkedések — Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák — Vagyoni kár — Nem vagyoni kár — A kártérítés összegének értékelésével kapcsolatos hiba — Hiány — Csatlakozó fellebbezés — Az Európai Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához szükséges feltételek — A korlátozó intézkedések megalapozottságának bizonyítására irányuló kötelezettség — Kellően súlyos jogsértés)
C-296/15. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2017. június 8-i ítélete (a Državna revizijska komisija za revizijo postopkov oddaje javnih naročil [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Medisanus d.o.o. kontra Splošna Bolnišnica Murska Sobota (Előzetes döntéshozatal — Közbeszerzési szerződések — Emberi felhasználásra szánt gyógyszerek — 2004/18/EK irányelv — 2. cikk, valamint a 23. cikk (2) és (8) bekezdése — EUMSZ 34. és EUMSZ 36. cikk — Kórház ellátására irányuló közbeszerzési szerződés — A kórházak elsődlegesen belföldi vérplazmából előállított gyógyszerekkel való ellátását megkövetelő nemzeti szabályozás — Az egyenlő bánásmód elve)
C-420/15. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. május 31-i ítélete (a Tribunal de première instance francophone de Bruxelles [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – az U elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal — EUMSZ 45. cikk — Munkavállalók szabad mozgása — Belgiumban lakóhellyel rendelkező személy olaszországi használatra szánt járművének nyilvántartásba vételére vonatkozó kötelezettség)
C-529/15. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2017. június 1-jei ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gert Folk által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal — Környezeti felelősség — 2004/35/EK irányelv — 17. cikk — Időbeli hatály — Olyan vízerőmű üzemeltetése, amelyet az ezen irányelv átültetési határidejének lejártát megelőzően helyeztek üzembe — A 2. cikk 1. pontjának b) alpontja — A „környezeti kár” fogalma — Nemzeti szabályozás, amely a valamely engedéllyel érintett minden kárt kizár — A 12. cikk (1) bekezdése — Környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása — Eljárásindításhoz való jog — 2000/60/EK irányelv — A 4. cikk (7) bekezdése — Közvetlen hatály)
C-541/15. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2017. június 8-i ítélete (az Amtsgericht Wuppertal [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Mircea Florian Freitag által indított eljárásban (Előzetes döntéshozatal — Uniós polgárság — EUMSZ 21. cikk — A tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog — Mind a tartózkodási hely szerinti tagállam, mind pedig a születési hely szerinti tagállam állampolgárságával rendelkező személy — A családi névnek nem a szokásos tartózkodás alatt történő megváltoztatása a születési hely szerinti tagállamban — A születési névvel megegyező név — E névnek a tartózkodási hely szerinti tagállamban való anyakönyvezése iránti kérelem — E kérelem elutasítása — Ok — E névnek nem a szokásos tartózkodás alatt történő megszerzése — A nemzeti jogban ugyanezen név elismerésére szolgáló más eljárások létezése)
C-571/15. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. június 1-jei ítélete (a Hessisches Finanzgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Wallenborn Transports SA kontra Hauptzollamt Gießen (Előzetes döntéshozatal — Adózás — Hozzáadottérték-adó (héa) — Külső árutovábbítási eljárás — Áruszállítás valamely tagállamban található szabadkikötőn keresztül — E tagállam azon szabályozása, amely a szabadkikötőt kizárja a nemzeti területből — Vámfelügyelet alóli elvonás — A vámtartozás és a héafizetési kötelezettség keletkezése)
C-580/15. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. június 8-i ítélete (a Rechtbank van eerste aanleg West-Vlaanderen, afdeling Brugge [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Maria Eugenia Van der Weegen, Miguel Juan Van der Weegen, Anna Pot, az elhunyt Johannes Van der Weegen jogutódjaiként eljárva, Anna Pot kontra Belgische Staat („Előzetes döntéshozatal — EUMSZ 56. cikk — Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 36. cikke — Adójogszabályok — Jövedelemadó — Kizárólag bizonyos jogszabályi feltételeknek megfelelő bankok által fizetett kamatok tekintetében biztosított adómentesség — Közvetett hátrányos megkülönböztetés — Belgiumban és más tagállamokban letelepedett bankok)
C-625/15 P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. június 8-i ítélete – Schniga GmbH kontra Közösségi Növényfajta-hivatal, Brookfield New Zealand Ltd, Elaris SNC (Fellebbezés — A növényfajták közösségi oltalma — Közösségi oltalmi bejelentés — „Gala Schnitzer” almafajta — Szakmai szempontok szerinti vizsgálat — A Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) igazgatási tanácsa által megfogalmazott vizsgálati iránymutatások — 1239/95/EK rendelet — A 23. cikk (1) bekezdése — A CPVO elnökének jogkörei — A szakmai szempontok szerinti vizsgálatot követően megkülönböztető jellemző bevezetése — A jellemző két termesztési ciklus alatti állandósága)
C-689/15. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2017. június 8-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – W. F. Gözze Frottierweberei GmbH, Wolfgang Gözze kontra Verein Bremer Baumwollbörse (Előzetes döntéshozatal — Szellemi tulajdonjog — Európai uniós védjegy — 207/2009/EK rendelet — 9. és 15. cikk — A gyapotvirágos megjelölés egyesület általi bejelentése — Önálló védjegyként történő lajstromozás — Az e védjegyre vonatkozó használatnak az egyesületbe belépett pamutanyaggyártók részére történő engedélyezése — Törlési kérelem vagy a megszűnés megállapítása iránti kérelem — A „tényleges használat” fogalma — A származás jelzésére irányuló alapvető rendeltetés)
C-54/16. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. június 8-i ítélete (a Tribunale Ordinario di Venezia [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vinyls Italia SpA, fizetésképtelenségi eljárás alatt kontra Mediterranea di Navigazione SpA (Előzetes döntéshozatal — A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — Fizetésképtelenségi eljárások — 1346/2000/EK rendelet — 4. és 13. cikk — Valamennyi hitelező számára hátrányos jogügyletek — Az érintett jogügylet megtámadásának feltételei — Az eljárás megindításának helye szerinti államtól eltérő más tagállam jogának hatálya alá tartozó jogügylet — E jog alapján megtámadhatatlan jogügylet — 593/2008/EK rendelet — A 3. cikk (3) bekezdése — A felek által választott jog — Valamennyi releváns tényállási elemnek az eljárás megindításának helye szerinti államhoz való kapcsolódása — Hatás)
C-228/16 P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2017. május 31-i ítélete – Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Állami támogatások — Eljárást megszüntető határozat — A fellebbező panasza vizsgálatának az Európai Bizottság általi megtagadása — Támogatás hiánya a vizsgálat előzetes szakaszának végén — Pusztán megerősítő határozat — Az eljárást megszüntető határozat visszavonása jogszerűségének feltételei)
C-293/16. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2017. június 8-i ítélete (a Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Sharda Europe B. V. B. A. kontra Administración del Estado, Syngenta Agro, SA (Előzetes döntéshozatal — Mezőgazdaság — Növényvédő szerek forgalomba hozatala — 2008/69/EK irányelv — A 3. cikk (2) bekezdése — Az engedélyezett növényvédő szerek tagállamok általi újbóli értékelésére irányuló eljárás — Határidő — A nyelvi változatok közötti eltérés)
C-296/16. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2017. június 8-i ítélete – Dextro Energy GmbH & Co. KG kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Fogyasztóvédelem — 1924/2006/EK rendelet — Nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások — Egyes állítások bejegyzésére irányuló kérelemnek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) pozitív válasza ellenére történő elutasítása)
C-330/16. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2017. június 1-i ítélete (Sąd Okręgowy w Warszawie [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Piotr Zarski kontra Andrzej Stadnicki (Előzetes döntéshozatal — A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés — 2011/7/EU irányelv — Határozatlan időre szóló, kereskedelmi bérleti szerződések — A bérleti díj megfizetésének késedelmei — Az ezen irányelv átültetési határidejének lejárta előtt kötött szerződések — Nemzeti szabályozás — Az ilyen szerződések kizárása az említett irányelv időbeli hatálya alól)
C-111/17 PPU. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. június 8-i ítélete (a Monomeles Protodikeio Athinon [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – OL kontra PQ (Előzetes döntéshozatal — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban — Gyermek jogellenes külföldre vitele — 1980. október 25-i Hágai Egyezmény — 2201/2003/EK rendelet — 11. cikk — Visszavitel iránti kérelem — A „szokásos tartózkodási hely” jelentése csecsemők esetén — A szülők szándékának megfelelően a szülők tartózkodási helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban született gyermek — A gyermeknek a születése szerinti tagállamban az élete első hónapjaiban való folyamatos tartózkodása — Az anya azon döntése, hogy nem tér vissza azon tagállamba, ahol a pár szokásos tartózkodási helye volt)
C-110/16. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2017. június 8-i végzése (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lg Costruzioni Srl kontra Area – Azienda Regionale per l’edilizia abitativa (Előzetes döntéshozatal — Építési beruházásokra irányuló közbeszerzési szerződés — 2004/18/EK irányelv — 7. cikk — A gazdasági szereplők műszaki alkalmasságának értékelése és ellenőrzése — A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)
C-286/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2017. május 11-i végzése (Curtea de Apel Cluj [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SC Exmitiani SRL kontra Direcţia Generală a Finanţelor Publice Cluj (Előzetes döntéshozatal — Közúti személyszállítási tevékenység — Adóztatás — Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásánál korábbi tények — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya)
C-411/16. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2017. június 7-i végzése – Holistic Innovation Institute, SLU kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke — Az Európai Unió által finanszírozott projektek a kutatás területén — Hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (2007 – 2013) — Az eDIGIREGION projekt — Az Európai Bizottságnak a felperes részvételét megtagadó határozata — Megsemmisítés és felelősség megállapítása iránti kereset)
C-653/16. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2017. május 4-i végzése (a Nejvyšší soud České republiky [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jitka Svobodová kontra Česká republika – Okresní soud v Náchodě (Előzetes döntéshozatal — Az alapeljárás ténybeli és jogszabályi háttere — Kellő pontosítások hiánya — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság — A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke)
C-53/17. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2017. május 11-i végzése (a Fővárosi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Bericap Záródástechnikai Cikkeket Gyártó Bt. kontra Nemzetgazdasági Minisztérium (Előzetes döntéshozatal — A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke — A tagállamok által nyújtott támogatások — A támogatások tilalma alóli eltérések — A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető támogatások — 800/2008/EK rendelet — A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározása — Kapcsolt vállalkozások — A tevékenységeiket az ugyanazon a piacon végző és az ugyanazon család tagjainak tulajdonában álló globális cégcsoport részét képező vállalkozások — A „közösen eljáró természetes személyek csoportjának” fogalma)
C-67/17. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2017. június 14-i végzése (a Rayonen sad Varna [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Todor Iliev kontra Blagovesta Ilieva (Előzetes döntéshozatal — A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — 1215/2012/EU rendelet — Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja — Hatály — Kizárt tárgykörök — Házassági vagyonjog — A házasság felbontása — A házasság során szerzett valamely vagyontárgy értékesítése)
C-687/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-750/14. sz., Ivo-Kermartin GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2016. május 12-én hozott ítélete ellen a Capella EOOD által 2016. december 30-án benyújtott fellebbezés
C-23/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-579/15. sz., For Tune z o.o. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2016. november 8-án hozott ítélete ellen For Tune sp. z o.o. által 2017. január 18-án benyújtott fellebbezés
C-142/17. sz. ügy: A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2017. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Manuela Maturi és társai kontra Fondazione Teatro dell'Opera di Roma
C-143/17. sz. ügy: A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2017. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Catia Passeri kontra Fondazione Teatro dell'Opera di Roma
C-206/17. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2017. április 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Heinrich Denker kontra Gemeinde Thedinghausen
C-211/17. sz. ügy: A Curtea de Apel Bacău (Románia) által 2017. április 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Topaz Development SRL kontra Constantin Juncu, Raisa Juncu, született Cernica
C-227/17. sz. ügy: A Finanzgericht Düsseldorf (Németország) által 2017. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Medtronic GmbH kontra Finanzamt Neuss
C-248/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-346/15. sz., Bank Tejarat kontra Tanács ügyben 2017. március 14-én hozott ítélete ellen a Bank Tejarat által 2017. május 11-én benyújtott fellebbezés
C-289/17. sz. ügy: A Tartu Maakohus (Észtország) által 2017. május 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Collect Inkasso OÜ, ITM Inkasso OÜ, Bigbank AS kontra Rain Aint, Lauri Palm, Raiko Oikimus, Egle Noor, Artjom Konjarov
C-292/17. sz. ügy: Az Amtsgericht Düsseldorf (Németország) által 2017. május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EUflight.de GmbH kontra TUIfly GmbH
C-341/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-112/15. sz., Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2017. március 30-án hozott ítélete ellen a Görög Köztársaság által 2017. június 6-án benyújtott fellebbezés
T-9/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 13-i ítélete – Ball Beverage Packaging Europe kontra EUIPO – Crown Hellas Can (Italdobozok) („Közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési eljárás — Három italdobozt ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minta — Korábbi formatervezési minta — Megsemmisítési ok — Egyéni jelleg — Eltérő összbenyomás — A 6/2002/EK rendelet 6. cikke és 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Egységes egészet képező tárgyat alkotó cikkek együttese — A lajstromozott közösségi formatervezési minta leírásának terjedelme — Indokolási kötelezettség — Valamely peres fél helyett történő perbelépés”)
T-262/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 15-i ítélete – Kiselev kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Az Ukrajnát veszélyeztető vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — A tagállamok területére való belépésre vonatkozó korlátozások — Az Ukrajnát veszélyeztető vagy fenyegető intézkedéseket vagy politikákat aktívan támogató természetes személy — Indokolási kötelezettség — Nyilvánvaló értékelési hiba — Véleménynyilvánítás szabadsága — Arányosság — Védelemhez való jog”)
T-457/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 15-i ítélete – Fakro kontra EUIPO – Saint Gobain Cristalería (climaVera) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A climaVera európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi CLIMAVER DECO európai uniós szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
T-95/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 14-i ítélete – Aydin kontra EUIPO – Kaporal Groupe (ROYAL & CAPORAL) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A ROYAL & CAPORAL európai uniós szóvédjegy bejelentése — KAPORAL korábbi európai uniós szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
T-141/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 8-i ítélete – Bizottság kontra IEM („Választottbírósági kikötés — A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó negyedik keretprogram (1994-1998) keretében megkötött FAIR-CT98-9544 szerződés — A szerződés felmondása — Az előlegként kifizetett összegek visszatérítése — Késedelmi kamatok — Mulasztási eljárás”)
T-258/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 7-i ítélete – Mediterranean Premium Spirits kontra EUIPO – G-Star Raw (GINRAW) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A GINRAW európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi RAW európai uniós szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró ok — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok — Indokolási kötelezettség”)
T-302/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 15-i ítélete – Bay kontra Parlament (Intézményi jog — A Parlament elnökének valamely európai parlamenti képviselővel szemben a napidíj megvonása szankciót kiszabó határozata — A Parlament eljárási szabályzatának 166. cikke — Az ügyiratokba való betekintés joga — Ténybeli hiba)
T-326/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 8-i ítélete – Bundesverband Deutsche Tafel kontra EUIPO – Tiertafel Deutschland (Tafel) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Tafel európai uniós szóvédjegy — Az EUIPO fellebbezési tanácsa határozatát hatályon kívül helyező ítélet EUIPO által történő végrehajtása — Feltétlen kizáró ok — A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja — Leíró jelleg — A 207/2009 rendelet 65. cikkének (6) bekezdése — Korábbi határozat Törvényszék általi hatályon kívül helyezését követően hozott határozat”)
T-659/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 14-i ítélete – LG Electronics kontra EUIPO (Second Display) („Európai uniós védjegy — A Second Display európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — Leíró jelleg — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja”)
T-690/16. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2017. május 30-i végzése – Enrico Colombo és Cortini Giacomo kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Közbeszerzés — Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Sürgősség hiánya”)
T-877/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. május 18-i végzése – Verschuur kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — Dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — A Hollandia által a Starbucksnak nyújtott, SA.38374 (2014/C, korábbi 2014/NN) számú támogatással kapcsolatos közigazgatási eljárásra vonatkozó dokumentum — A hozzáférés megtagadása — Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)
T-293/17. sz. ügy: 2017. május 16-án benyújtott kereset – Fakro kontra Bizottság
T-309/17. sz. ügy: 2017. május 15-én benyújtott kereset – Optile kontra Bizottság
T-312/17. sz. ügy: 2017. június 1-jén benyújtott kereset – Campbell kontra Bizottság
T-315/17. sz. ügy: 2017. május 15-én benyújtott kereset – Hebberecht kontra EKSZ
T-319/17. sz. ügy: 2017. május 22-én benyújtott kereset – Aldridge és társai kontra Bizottság
T-329/17. sz. ügy: 2017. május 24-én benyújtott kereset – Hautala és társai kontra EFSA
T-332/17. sz. ügy: 2017. május 29-én benyújtott kereset – E-Control kontra ACER
T-333/17. sz. ügy: 2017. május 29-én benyújtott kereset – Austrian Power Grid és Voralberger Übertragungsnetz kontra ACER
T-347/17. sz. ügy: 2017. június 2-án benyújtott kereset –FLA Europe kontra Bizottság
T-351/17. sz. ügy: 2017. június 2-án benyújtott kereset –Nike European Operations Netherlands és társai kontra Bizottság
T-354/17. sz. ügy: 2017. június 6-án benyújtott kereset – Genomic Health kontra EUIPO (ONCOTYPE DX GENOMIC PROSTATE SCORE)
T-359/17. sz. ügy: 2017. június 7-én benyújtott kereset – Aldo Supermarkets kontra EUIPO – Aldi Einkauf (ALDI)
T-360/17. sz. ügy: 2017. június 2-án benyújtott kereset – Jana shoes és társai kontra Bizottság
T-362/17. sz. ügy: 2017. június 6-án benyújtott kereset – NCL kontra EUIPO (FEEL FREE)
T-364/17. sz. ügy: 2017. június 5-én benyújtott kereset – Bielawski kontra EUIPO (HOUSE OF CARS)
T-366/17. sz. ügy: 2017. június 5-én benyújtott kereset – Lengyelország kontra Bizottság
T-367/17. sz. ügy: 2017. június 9-én benyújtott kereset – Linak kontra EUIPO – ChangZhou Kaidi Electrical (Elektromos emelőoszlop formája)
T-368/17. sz. ügy: 2017. június 9-én benyújtott kereset – Linak kontra EUIPO – ChangZhou Kaidi Electrical (Elektronikusan működtetett emelő oszlop formája)
T-369/17. sz. ügy: 2017. június 13-án benyújtott kereset – Winkler kontra Bizottság
T-370/17. sz. ügy: 2017. június 12-én benyújtott kereset – KPN kontra Bizottság
T-380/17. sz. ügy: 2017. június 16-án benyújtott kereset – HeidelbergCement és Schwenk Zement kontra Bizottság
T-138/08. sz. ügy: A Törvényszék 2017. május 18-i végzése – Cavankee Fishing és társai kontra Bizottság
T-816/16. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2017. május 18-i végzése – Alsteens kontra Bizottság

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Az ismertetés napja: 2016. július 7.(1)
C‑417/15. sz. ügy
(a Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien [polgári jogi ügyekben eljáró bécsi tartományi bíróság, Ausztria] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Joghatóság a polgári és kereskedelmi ügyekben – 1215/2012/EU rendelet – Hatály – Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Kizárólagos joghatóság – A 24. cikk 1. pontja – Olyan eljárások, amelyeknek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog – Ingatlanajándékozás – Az ajándékozás érvénytelenné nyilvánítása az ajándékozó ügyleti képességének hiánya miatt – Közhiteles nyilvántartásban szereplő bejegyzés törlése iránti kereset – Ténybeli összefüggésen alapuló joghatósági ok – A 8. cikk 4. pontja”
1. A jelen ügy tárgya az úgynevezett „Brüsszel Ia”‑rendelet(2) 24. cikke 1. pontjának értelmezése.
2. E rendelkezés kizárólagos joghatósági okot biztosít az olyan eljárások tekintetében, amelyeknek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog. E tekintetben annak a tagállamnak a bíróságai rendelkeznek joghatósággal, ahol az ingatlan található.
3. A kérdést előterjesztő bíróság arra keres választ, hogy e rendelkezés hatálya alá tartozik‑e az olyan jogvita, amelynek tárgyát egyrészt az ajándékozásnak az ajándékozó ügyleti képességének hiánya miatti érvénytelensége, másrészt a megajándékozott javára bejegyzett tulajdonjog ingatlan‑nyilvántartásból való későbbi törlése képezi.
4. A „Brüsszel Ia”‑rendelet (15) preambulumbekezdése értelmében:
„A joghatósági szabályoknak nagymértékben kiszámíthatóknak kell lenniük, és azt az elvet kell követniük, hogy a joghatóságot általában az alperes lakóhelye alapozza meg. A joghatóságnak ezen az alapon mindenkor megállapíthatónak kell lennie, kivéve egyes pontosan meghatározott eseteket, amelyekben a jogvita tárgya vagy a felek szerződéses szabadsága eltérő kapcsoló tényezőt kíván meg. […]”
5. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja a következőképpen szabályozza a rendelet hatályát:
„(1) E rendeletet polgári és kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni a bíróság jellegére való tekintet nélkül. […]
a) természetes személyek személyi állapotára, jog‑ és cselekvőképességére […]”
6. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 7. cikke 1. pontjának a) alpontja értelmében a kötelezettség teljesítésének helyén alapuló különös joghatósági ok áll fenn abban az esetben, „ha az eljárás tárgya egy szerződés”.
7. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkének 4. pontja ténybeli összefüggésen alapuló bírósági joghatóságot ír elő az alábbi esetben:
(4) [helyesen: 4.] szerződéssel kapcsolatos ügyekben, ha a per összekapcsolható azonos alperes ellen ingatlanon fennálló dologi jogokkal kapcsolatos ügyekben indított más perrel, annak a tagállamnak a bírósága előtt, ahol az ingatlan található.”
8. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikkének 1. pontja értelmében:
B – Az osztrák jog
9. Az alapügy szempontjából releváns osztrák jogi rendelkezéseket az Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch (általános polgári törvénykönyv, a továbbiakban: ABGB) és az Allgemeines Grundbuchsgesetz (az ingatlan‑nyilvántartásról szóló általános törvény, a továbbiakban: GBG) tartalmazza.
10. Az ABGB 431. §‑a értelmében:
„Ingatlan tulajdonjogának átruházásához az ügyletet be kell jegyezni az erre a célra szolgáló nyilvántartásba. Ez az ingatlan‑nyilvántartásba történő bejegyzés (intabuláció).”
11. A GBG 61. §‑a a törlési keresetek és perfeljegyzések vonatkozásában a következőket írja elő:
„(1) Ha az, akinek valamely bejegyzés a nyilvántartásba bejegyzett jogait sérti, a bejegyzést érvénytelenség okán peres úton vitatja, és az előző bejegyzett állapot helyreállítását kéri, a keresettel egyidejűleg vagy később kérheti az ilyen per ingatlan‑nyilvántartásba történő feljegyzését. […]
(2) Ennek a perfeljegyzésnek az a következménye, hogy a kereset tárgyában hozott ítélet az olyan személyekkel szemben is teljes joghatást vált ki, akik csak a perfeljegyzés iránti kérelemnek az ingatlan‑nyilvántartást vezető bírósághoz történő érkezésének időpontját követően szereztek nyilvántartásba bejegyzett jogokat.”
12. Az alapeljárás felperese egy bécsi ingatlan tulajdonosa volt. A 2013. november 14‑i ajándékozási szerződéssel az ingatlant a lányának, az alapeljárás alperesének ajándékozta. A felperes lányát az ajándékozási szerződés alapján tulajdonosként bejegyezték az ingatlan‑nyilvántartásba. Az alapeljárás alperese ezen időpontban a Németországi Szövetségi Köztársaságban lakott, és jelenleg is ott lakik.
13. A felperes a kérdést előterjesztő bíróság előtti alapeljárásban az ajándékozási szerződés érvénytelenné nyilvánítását és az alperes javára bejegyzett tulajdonjog ingatlan‑nyilvántartásból való törlését kéri, mivel az ajándékozás időpontjában nem rendelkezett ügyleti képességgel.
14. Az alapeljárás alperese vitatja az eljáró osztrák bíróság joghatóságát. Azzal érvel, hogy nem a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikkének 1. pontja szerinti dologi jogot érvényesít a felperes.
15. A kérdést előterjesztő bíróság, miután az alapeljárás felperese feljegyeztette a pert az ingatlan‑nyilvántartásba, felfüggesztette az előtte folyamatban lévő eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
Az ajándékozási szerződésnek az ajándékozó ügyleti képességének hiánya miatti érvénytelenné nyilvánítása és a megajándékozott tulajdonjogának az ingatlan‑nyilvántartásból való törlése iránti per a „Brüsszel Ia”‑rendelet ingatlanon fennálló dologi jogra vonatkozóan kizárólagos joghatóságot előíró 24. cikke 1. pontjának hatálya alá tartozik‑e?
16. Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy az ingatlanajándékozás érvényességével és a megajándékozott tulajdonjogának az ingatlan‑nyilvántartásból való törlésével kapcsolatos bírósági eljárás a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke 1. pontjának hatálya alá tartozik‑e, amelynek értelmében az olyan eljárásokra, amelyeknek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog, kizárólagos joghatósággal rendelkeznek annak a tagállamnak a bíróságai, ahol a kérdéses ingatlan található.
17. Mielőtt részletesen elkezdenék foglalkozni e rendelkezéssel, először azt kell megvizsgálni, hogy alkalmazható‑e egyáltalán a „Brüsszel Ia”‑rendelet a jelen ügyre. Ha ugyanis nem, akkor nem áll fenn összefüggés az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés és az alapügybeli jogvita között, és az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan.
A – A „Brüsszel Ia”‑rendelet alkalmazhatósága
18. A kérdést előterjesztő bíróság kérelméből nem tűnnek ki a „Brüsszel Ia”‑rendelet alkalmazhatóságával kapcsolatos kétségek. Annak alkalmazhatósága azonban a jelen ügyben nem magától értetődő.
19. Egyrészt kétségek állnak fenn a rendelkezés időbeli hatályát illetően, mert az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből nem derül ki, hogy mikor nyújtották be az eljárást megindító iratot a kérdést előterjesztő bírósághoz. 66. cikke alapján azonban a „Brüsszel Ia”‑rendelet kizárólag 2015. január 10. napján vagy azt követően indított eljárásokra alkalmazandó.
20. E bizonytalanság mindazonáltal nem tarthatja vissza a Bíróságot az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés megválaszolásától. Egyrészt ugyanis a keresetindítás időpontja kiderül az eljárás feleinek írásbeli észrevételeiből.(3) Amennyiben azonban a Bíróság eljárási szabályzatának 94. cikkére tekintettel, amelynek értelmében magának a kérdést előterjesztő bíróság előzetes döntéshozatal iránti kérelmének kell tartalmaznia a tényekre és a nemzeti jogi szabályozásra vonatkozó releváns információkat, elégtelennek tartanánk a felek információit, úgy másrészt rá kell mutatni arra, hogy már a korábbi rendelkezés, tehát a „Brüsszel I”‑rendelet(4) 22. cikkének 1. pontja is a „Brüsszel Ia”‑rendelet szóban forgó 24. cikkének 1. pontjával tartalmi szempontból lényegében azonos szabályozást tartalmazott. Ha tehát az érintett eljárást ténylegesen még 2015. január 10. előtt indították, akkor a Bíróságnak – még ha a „Brüsszel I”‑rendeletre tekintettel is – szintén meg kell vizsgálnia, mégpedig azonos megfontolások alapján, a kérdést előterjesztő bíróság által elé terjesztett problémakört.
21. Erre tekintettel az adott körülmények között túlzottan formalistának tűnne az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlanságát kizárólag azért fontolóra venni, mert maga az előzetes döntéshozatal iránti kérelem nem tartalmazza az eljárás megindításának pontos időpontját.
22. Másrészt azonban kétségek állnak fenn a „Brüsszel Ia”‑rendelet tárgyi hatályát illetően is.
23. A szóban forgó rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja leszögezi, hogy e rendelet nem vonatkozik „auf […] die Rechts‑ und Handlungsfähigkeit natürliche[r] Personen” („természetes személyek […] jog‑ és cselekvőképességére”). Az ajándékozásnak az ajándékozót jellemző „Geschäftsunfähigkeit” (az ügyleti képesség hiánya) miatti érvénytelenségére vonatkozó jelen ügyben azonban első pillantásra kétségesnek tűnik a rendelet relevanciája.
24. Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjának német változata nem használja a „Geschäftsfähigkeit” fogalmát, eltérően például az öröklésről szóló rendelet(5) megfelelő rendelkezésétől.
25. Ez azonban nem enged a contrario arra következtetni, hogy az ügyleti képességgel kapcsolatos kérdések teljes mértékben a „Brüsszel Ia”‑rendelet hatálya alá tartoznak. Egyrészt ez ellen szól a „Brüsszel I”‑rendeletben és a Brüsszeli Egyezményben(6) foglalt korábbi rendelkezésekkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat.(7) Másrészt rá kell mutatni arra, hogy a „Rechts‑ und Handlungsfähigkeit” fogalmát és az azzal fémjelzett témakört az uniós jog alapján önállóan kell értelmezni, és hogy a rendelet más nyelvi változatai részben rendkívül általános megjelöléseket, mint például „capacité” vagy „legal capacity”, tartalmaznak. E jogi fogalmak a német nyelvi változattól eltérően nem nyújtanak alapot annak feltételezésére, hogy a „Brüsszel Ia”‑rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti kizárási kikötés éppen az ügyleti képesség kérdéseire nem vonatkozik. Ellenkezőleg: a német dogmatika által a „Rechts‑, Geschäfts‑ und Handlungsfähigkeit natürlicher Personen” („a természetes személyek jogképessége, ügyleti képessége és cselekvőképessége”) fogalomhármason belül elvégzetthez hasonló megkülönböztetések egyáltalán nem alkalmazhatók a „capacité” fogalmához hasonló monista fogalom alapulvétele esetén.
26. Nem tulajdonítható tehát döntő jelentőség annak a körülménynek, hogy a rendelkezés német nyelvi változata nem tartalmazza a „Geschäftsfähigkeit” („ügyleti képesség”) fogalmát. Sokkal inkább abból kell kiindulni, hogy az ügyleti képességgel kapcsolatos kérdések is az 1. cikk (2) bekezdése szerinti kizárási szabály hatálya alá tartozhatnak.
27. Mindazonáltal annak szempontjából, hogy valamely bírósági eljárás a „Brüsszel Ia”‑rendelet hatálya alá tartozik‑e, jelentőséggel bír a peres felek közötti jogviszony jellege és a jogvita tárgya.(8) Erre tekintettel, mint azt már a Brüsszeli Egyezményre vonatkozó Schlosser‑jelentés(9) is hangsúlyozta, csak azokban az esetekben állapítható meg a „Brüsszel Ia”‑rendelet alkalmazhatatlansága, amelyekben az annak hatálya alól kizárt területek valamelyike képezi „a per közvetlen tárgyát”. Ezzel szemben nem korlátozza a rendelet alkalmazását, ha az annak hatálya alól kizárt jogterületek „meghatározó jelentőséggel” bírnak az igazságszolgáltatás szempontjából, mégpedig akkor sem, ha az azokat érintő „jogkérdések […] fontos szerepet játszanak az eljárásban”(10).
28. Még ha tehát az eljárásban felmerült jogkérdések – önmagukban – jellegüknél fogva nem is tartoznak a rendelet hatálya alá, az mégis alkalmazandó marad, amennyiben csak a jogvita fő tárgya a rendelet hatálya alá tartozik.
29. A jelen ügyben ezért az bír jelentőséggel, hogy mi képezi az eljárás tényleges tárgyát. E kérdés nem feltétlenül azonos azzal, amelyről a felek részletekbe menően vitáznak.
30. Ugyanis, még ha minden bizonnyal a felperes ügyleti képességének kérdése képezi is az alapeljárás kulcspontját, és az e kérdésre adandó választól függ is a felperes kérelmeinek megalapozottsága, mégsem az jelenti a jogvita tényleges tárgyát.(11) A jogvitában ugyanis nem például azon kérdés konstitutív, minden jogviszonyra nézve kötelező jellegű eldöntését kérik, hogy hiányzik‑e az alapeljárás felperesének ügyleti képessége, és gondnokság alá kell‑e őt helyezni ezért. Sokkal inkább az ajándékozás érvényességéről és az ebből eredő tulajdonjogi következményekről van szó. E felperesi kérelmek értékelése szempontjából a felperes ügyleti képességének kérdése pusztán a szóban forgó eljárás jellegét és tényleges tárgyát nem érintő előzetes kérdés.
31. A Bíróság tehát, mivel nem az ügyleti képességgel kapcsolatos kérdések képezik az alapeljárás fő tárgyát, abból indulhat ki, hogy a „Brüsszel Ia”‑rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja nem zárja ki e rendelet jelen ügybeli alkalmazását.
32. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikkére vonatkozó kérdést tartalmazó előzetes döntéshozatal iránti kérelemre ennélfogva választ kell adni. A következőkben ezért azt kell megvizsgálni, hogy a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke 1. pontjának hatálya alá tartozik‑e a felperesi kérelem, és emiatt kizárólagos joghatósági ok áll‑e fenn a jogvita tekintetében az Osztrák Köztársaságban.
B – A „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke 1. pontjának alkalmazandósága
33. Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy az alapügybeli jogvitában két egymástól megkülönböztetendő vonatkozásról van szó: egyrészt az ajándékozási szerződés érvénytelenné nyilvánítását, másrészt az alperes javára bejegyzett tulajdonjog ingatlan‑nyilvántartásból való törlését kérik.
34. A következőkben e vonatkozások mindegyike tekintetében meg kell vizsgálni, hogy azok tárgya a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke értelmében vett ingatlanon fennálló „dologi jog”‑e.
35. E jogi fogalmat az uniós jog alapján önállóan és, mivel a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke esetében az alperes lakóhelye szerinti joghatósági ok szabálya alóli kivételről van szó, megszorítóan kell értelmezni.(12) Annak szempontjából tehát, hogy az eljárás tárgya a „Brüsszel Ia”‑rendelet értelmében vett „dologi jog”‑e, nem az bír jelentőséggel, hogy valamely nemzeti jogrend valamely dologi jogot tekint‑e annak.
36. A Bíróság ítélkezési gyakorlata(13) szerint sokkal inkább csak akkor kell kiindulni a „Brüsszel Ia”‑rendelet értelmében vett ingatlanon fennálló „dologi jogból”, ha a kérdéses joggal mindenkivel szemben (erga omnes) élni lehet. Mivel e dologi jognak az eljárás „tárgyának” is kell lennie, ezen túlmenően nem elegendő, ha a kereset csupán csak összefüggésben áll valamely ingatlannal vagy egy azon fennálló joggal. A kérdéses keresetnek sokkal inkább kifejezetten egy dologi jogon kell alapulnia,(14) és e jog fennállásának vagy terjedelmének kell az eljárás tárgyát képeznie.(15)
37. Ebből a szempontból tekintetbe kell venni, hogy a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikkének 1. pontjában szabályozott kizárólagos joghatóságot alapvetően az a körülmény indokolja, hogy a kérdéses tárgyhoz való közelsége folytán az ingatlan fekvése szerinti bíróság a legalkalmasabb arra, hogy megfelelő ismeretekkel rendelkezzen a ténybeli körülményekről és a jogi helyzetről.(16) Ha azonban ez az ingatlanhoz való közelség nem bír jelentőséggel a jogvita eldöntése szempontjából, ez a kizárólagos joghatóság ellen szól.
38. E körülmények között meg kell vizsgálni, hogy az ajándékozás érvénytelenné nyilvánítása iránti kérelem (1. pont), illetve az alperes javára bejegyzett tulajdonjog ingatlan‑nyilvántartásból való törlése iránti kérelem (2. pont) tárgya a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke értelmében vett „dologi jog”‑e.
1. Az ajándékozás érvénytelenné nyilvánítása iránti kérelemről
39. Az ajándékozás érvénytelenné nyilvánítása iránti kérelem tárgyát, mint azt az osztrák kormány és az Európai Bizottság helyesen hangsúlyozza, nem a „Brüsszel Ia”‑rendelet értelmében vett ingatlanon fennálló dologi jog képezi. Az sokkal inkább a felek között létrejött szerződés érvényességére vonatkozik, amelynek értékelésében nem játszanak szerepet dologi jogi megfontolások.
40. Az ingatlanajándékozás érvénytelensége ugyan az osztrák jog szerint a tulajdonjog‑átruházás érvényességére is hatással van. Az ajándékozás érvénytelenségét illetően azonban a felperesi kérelem közvetlen tárgya nem olyan dologi jog, amellyel mindenkivel szemben élni lehet, és amelynek terjedelmét vagy fennállását a bíróságnak kellene megállapítania.(17) Még ha a jelen ügyben összefüggés áll is fenn egy ingatlannal, ez az összefüggés nem központi jelentőségű az ajándékozás érvényességének kérdése szempontjából, és ezért nem tekinthető a jogvita „Brüsszel Ia”‑rendelet értelmében vett „tárgyának”. Annak kérdése, hogy a szerződés, amelynek érvénytelenségére az ügyleti képesség hiánya miatt hivatkoznak, ingó dologra vagy ingatlanra vonatkozik‑e, nem játszik ugyanis szerepet az annak érvényességével kapcsolatos megfontolások körében. A jelen jogvita értékelése körében ezért olyan kérdésekről sincs szó, amelyek kifejezetten az ingatlannal függnek össze, és amelyek önmagukban indokolttá tehetik a kizárólagos joghatósági ok alkalmazását.
41. Ezen értékelésen az a körülmény sem változtat, hogy az alapeljárás felperese a pernek az ingatlan‑nyilvántartásba történő úgynevezett feljegyzése folytán – pernyertessége esetén – védelmet élvez a terhére hozott közbenső határozatokkal szemben. Ez ugyanis csak kereseti kérelmének ideiglenes biztosítását jelenti, amely nem változtatja meg annak jellegét.
42. „[A]z ajándékozási szerződés érvénytelenné nyilvánítás[a]”(18) iránti kérelem tekintetében tehát nem állapítható meg a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke szerinti kizárólagos joghatóság.
2. A törlés iránti kérelemről
43. Más a helyzet a törlési kérelem tekintetében.
44. Az alapeljárás felperese abban olyan kérést fogalmaz meg, amelynek tárgya az érvénytelen ajándékozás kedvezményezettje tulajdonjogának az ingatlan‑nyilvántartásból való törlése. Ennek körében a felperes dologi jogból, mégpedig a szóban forgó ingatlanon, amelynek tulajdonosaként az alperes van bejegyezve az ingatlan‑nyilvántartásba, fennálló tulajdonjogból eredő jogosultságainak gyakorlásáról van szó.
45. Még ha az osztrák jog alapján nem került is sor a tulajdonjog alperesre történő érvényes átruházására, azt mégis törölni kell az ingatlan‑nyilvántartásból ahhoz, hogy a felperes teljes mértékben gyakorolhassa az ingatlanon fennálló tulajdonjogát. Idegen harmadik személyekkel szemben ugyanis főszabály szerint továbbra is az ingatlan‑nyilvántartásba bejegyzett személy a tulajdonos. Az alapeljárás felperese tehát a kért törléssel az alperesre történő tulajdonjog‑átruházás érvénytelenségére hivatkozik és ennélfogva – tulajdonosi jogállásával – a szóban forgó ingatlanon fennálló dologi jogot érvényesít. A felperes törlési kérelme szempontjából e jog képezi a jogvitának a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikkének 1. pontja értelmében vett tárgyát.
46. Mindezek alapján abból kell kiindulni, hogy az alperes tulajdonjogának az ingatlan‑nyilvántartásból való törlése iránti kérelem – az ajándékozási szerződés érvénytelenné nyilvánítása iránti kérelemtől eltérően – a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke 1. pontjának hatálya alá tartozik.
3. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke 1. pontjának alkalmazhatósága az „eljárás” egészére?
47. Mindazonáltal felmerül az a további kérdés, hogy az a körülmény, hogy a törlési kérelem mégiscsak a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke 1. pontjának hatálya alá tartozik, nem alapozhatja‑e meg a jogvita többi vonatkozása tekintetében is az Osztrák Köztársaságban fennálló kizárólagos joghatóságot. E gondolat annál is inkább kézenfekvő, mivel a 24. cikk 1. pontjának német változatában jelenleg(19) általánosan olyan „Verfahren”‑ről („eljárásokról”) van szó, amelyeknek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog, ami a törlési kérelem esetében is igaz.
48. Rendszertani és teleologikus megközelítésben mindazonáltal nem kívánatos a 24. cikk 1. pontjának ennyire tág értelmezése. A rendelkezést kivételként sokkal inkább megszorítóan kell értelmezni, és az „eljárás” fogalmát csak arra a kérelemre kell érteni, amelynek tárgya konkrétan valamely dologi jog. Máskülönben ugyanis valamely felperes már önmagában azzal, hogy egyéb kérelmek mellett valamely ingatlanon fennálló dologi jogot is érvényesít, indokolatlan kizárólagos joghatósági okot, mégpedig az ingatlan fekvésének helyén alapuló joghatósági okot keletkeztethet az alperessel szemben, még ha nem dologi jogi egyéb kérelmei nem állnak is kapcsolatban e joghatósági okkal. Az ilyen „forum shopping” ellentétes mind a „Brüsszel Ia”‑rendelet joghatósági rendszerével, mind azzal az elvvel, hogy az ingatlan fekvésének helyén alapuló kizárólagos joghatósági okot megszorítóan kell értelmezni, és azt az ottani bíróság tényekhez való közelsége indokolja – a nem ingatlanon fennálló dologi jogokkal kapcsolatos kérelmek esetében azonban nem ez a helyzet.
49. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikkének 1. pontja szerinti joghatósági ok tehát csak a törlési kérelemre alkalmazható.
50. A teljesség kedvéért azonban ezzel összefüggésben rá kell mutatni arra, hogy az ajándékozással kapcsolatos felperesi kérelem tekintetében mindenképpen úgynevezett „különös joghatósági ok” áll fenn az Osztrák Köztársaságban a „Brüsszel Ia”‑rendelet 7. cikke 1. pontjának a) alpontja alapján, mert az érvénytelenné nyilvánítás iránti kérelem tekintetében olyan „szerződés” az eljárás tárgya, amelyet, ha érvényes, Ausztriában kell teljesíteni.(20) E tekintetben az ajándékozás teljesítésének helye szerinti bíróság rendelkezik joghatósággal.
4. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikke 4. pontjának alkalmazhatósága?
51. A következőkben azt kell megvizsgálni, hogy az érvénytelennek nyilvánítás iránti kérelem ezen túlmenően összekapcsolható‑e a törlési kérelemmel a „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkének 4. pontja alapján és tárgyalható‑e a törlésre a 24. cikk 1. pontja alapján joghatósággal rendelkező bíróság előtt.
52. Az említett rendelet 8. cikkének 4. pontja értelmében joghatóság áll fenn az ingatlan fekvése szerinti tagállamban a „szerződéssel kapcsolatos ügyekben, ha a per összekapcsolható azonos alperes ellen ingatlanon fennálló dologi jogokkal kapcsolatos ügyekben indított más perrel”.
53. E rendelkezés feltételei teljesülnek annyiban, amennyiben egyrészt – az ajándékozás érvénytelenné nyilvánítása iránti kérelemmel – „szerződés”, másrészt – a törlési kérelemmel – „azonos alperes ellen ingatlanon fennálló dologi jogokkal kapcsolatos ügy[…]ben indított más per[…]” képezi az alapeljárás tárgyát.
54. A rendelkezés szövegéből nem derül ki közvetlenül, hogy ténybeli összefüggésnek is fenn kell‑e állnia a szerződéssel és a dologi jogokkal kapcsolatos kérelmek között, e kérdésre azonban válasz adható a rendelkezésnek a „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkében való rendszertani elhelyezkedése alapján, mivel a 8. cikk egyébként kivétel nélkül ténybeli összefüggésen alapuló joghatósági okokat(21) szabályoz. A jelen ügyben fennáll ilyen összefüggés, mert az alperes ingatlan‑nyilvántartásból való törlését(22) éppen a szerződés érvénytelenségére tekintettel kéri a felperes.
55. A „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkének 4. pontja értelmében a szóban forgó kérelmeknek ezen túlmenően a konkrét ügyben egymással „összekapcsolható[knak]” kell lenniük. A Bíróság még nem vizsgálta, hogy mi értendő ez alatt. A szakirodalom azt az álláspontot képviseli, hogy ez a mindenkor alkalmazandó nemzeti eljárásjogra való utalást jelenthet: csak akkor alkalmazható a kérdéses kérelmek tekintetében az ingatlan fekvésének helyén alapuló közös joghatósági ok, ha együtt teljesülnek a „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikke 4. pontjának és a nemzeti eljárásjognak az eljárások összekapcsolására vonatkozó feltételei.(23) A kérdést előterjesztő bíróságnak ennélfogva magának kell megvizsgálnia, hogy a „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkének 4. pontja és saját nemzeti eljárásjoga lehetővé teszi‑e a jelen ügyben az eljárások összekapcsolását.
56. Ez a szakirodalomban képviselt értelmezés mindazonáltal túlmutat a rendelkezés szövegén, mert az „összekapcsolható” egyszerűen akár csak két eljárás azonos bíróság előtt történő egyidejű folytatására és ezen eljárások ezen alapuló összekapcsolásának lehetőségére is utalhat.
57. Ha e fordulatot, mint azt a szakirodalom javasolja, a nemzeti jog kiegészítő jellegű eljárási feltételeire való utalásnak tekintjük, ez ezen túlmenően másrészt ahhoz vezet, hogy a „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkének 4. pontját nem Unió‑szerte egységesen, hanem főszabály szerint minden tagállamban eltérően kell alkalmazni, mégpedig a mindenkor alkalmazandó nemzeti eljárásjogra tekintettel. Az ilyen inkoherencia ellentétben állna a rendelet rendelkezései lehető legegységesebb és a jogalanyok számára kiszámítható alkalmazásának céljával. Ezen túlmenően, mivel a rendelkezés szövegéből nem következik egyértelműen a nemzeti jogra való utalás, ellentét áll fenn azzal az elvvel, hogy az uniós jog önálló és egységes értelmezése a főszabály, míg az esetleges nemzeti jogra való utalásnak egyértelműen ki kell derülnie az adott jogi aktusból.(24)
58. Ezért jó okok szólnak amellett, hogy a „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkének 4. pontjában szereplő „összekapcsolható” kifejezést ne a nemzeti eljárásjogra való utalásnak tekintsük, és ennélfogva már akkor megállapítsuk az ingatlan fekvésének helyén alapuló közös joghatósági ok fennállását, amikor ott – akárcsak a jelen ügyben – egyidejűleg két, a 8. cikk 4. pontja szerinti feltételeknek megfelelő kérelmet tárgyalnak.
59. A fenti megállapításokra figyelemmel azt indítványozom, hogy a Bíróság az alábbi módon válaszoljon az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre:
Az alapügyben szóban forgóhoz hasonló, ingatlanajándékozási szerződés érvénytelenné nyilvánítása iránti kérelem nem tartozik a „Brüsszel Ia”‑rendelet 24. cikke 1. pontjának hatálya alá. A megajándékozott tulajdonjogának az ingatlan‑nyilvántartásból való törlése iránti kérelem ellenben az említett rendelkezés hatálya alá tartozik.
Az alapügyben szereplőhöz hasonló helyzetben a „Brüsszel Ia”‑rendelet 8. cikkének 4. pontja alapján a két kérelem a 24. cikk 1. pontja alapján joghatósággal rendelkező bíróság előtt összekapcsolható egymással.
2 –	A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12‑i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) (HL 2012. L 351., 1. o.).
3 –	Az alapeljárás felperesének és alperesének e szempontból egybehangzó írásbeli észrevételei szerint (lásd az adott észrevételek 2. oldalát) a keresetlevél benyújtására 2015. március 24‑én került sor.
4 –	A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2000. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítés: HL 2006. L 242., 6. o., HL 2011. L 124., 47. o.).
5 –	Az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4‑i 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 201., 107. o.; helyesbítés: HL 2012. L 344., 3. o., HL 2013. L 60., 140. o.); e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az öröklésről szóló rendelet hatálya nem terjed ki a következőre: „Rechts‑, Geschäfts‑ und Handlungsfähigkeit natürlicher Personen” („a természetes személyek jogképességére[, ügyleti képességére] és cselekvőképességére”).
6 –	A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27‑i egyezmény (HL L 299., 32. o.).
7 –	Lásd például: Schneider‑ítélet (C‑386/12, EU:C:2013:633, 31. pont).
8 –	Lásd többek között: Aannemingsbedrijf Aertssen és Aertssen Terrassements ítélet (C‑523/14, EU:C:2015:722, 30. pont); flyLAL‑Lithuanian Airlines ítélet (C‑302/13, EU:C:2014:2319, 26. pont); Sapir és társai ítélet (C‑645/11, EU:C:2013:228, 32. pont); Sunico és társai ítélet (C‑49/12, EU:C:2013:545, 33. pont).
9 –	HL 1979. C 59., 71. o.
10 –	Így a Schlosser‑jelentés 51. pontja.
11 –	Más volt a helyzet a Schneider‑ítélet (C‑386/12, EU:C:2013:633) alapjául szolgáló alapeljárásban, amelyben az ingatlanügylettől megkülönböztetendő, az említett jogügylet engedélyezésére irányuló nemperes eljárásról volt szó.
12 –	Lásd ezzel kapcsolatban: Reichert és Kockler ítélet (C‑115/88, EU:C:1990:3, 8. és 9. pont).
13 –	Lásd ezzel kapcsolatban: Gaillard‑végzés (C‑518/99, EU:C:2001:209, 17. pont).
14 –	Gaillard‑végzés (C‑518/99, EU:C:2001:209, 16. pont).
15 –	Lásd ezzel kapcsolatban: Reichert és Kockler ítélet (C‑115/88, EU:C:1990:3, 11. pont); Weber‑ítélet (C‑438/12, EU:C:2014:212, 42. pont).
16 –	Így már (a Brüsszeli Egyezménnyel kapcsolatban): Rösler‑ítélet (241/83, EU:C:1985:6, 20. pont); Reichert és Kockler ítélet (C‑115/88, EU:C:1990:3, 10. pont).
17 –	Lásd ezzel kapcsolatban: Reichert és Kockler ítélet (C‑115/88, EU:C:1990:3, 12. pont).
18 –	Ez a kifejezés szerepel az előzetes döntéshozatal iránti kérelem 2. oldalán.
19 –	A „Brüsszel I”‑rendeletben szereplő korábbi rendelkezés német változata még a „Klagen” („keresetek”) kifejezést használta. E tekintetben a különböző nyelvi változatok mindazonáltal eltérnek (és eltértek) egymástól, és a nyelvtani érvelés ezért nem bírhat döntő jelentőséggel. Egy hasonló problémával kapcsolatban lásd a Kostanjevec‑ügyre vonatkozó indítványom (C‑185/15, EU:C:2016:397, 33. pont).
20 –	Lásd ezzel kapcsolatban már: Effer‑ítélet (38/81, EU:C:1982:79, 4–8. pont).
21 –	Az egymással kapcsolatban álló olyan igények tekintetében, amelyek esetében egyébként egymásnak ellentmondó határozatok veszélye állna fenn (1. pont), a megtérítési igény tekintetében (2. pont) és a viszontkeresetek tekintetében (3. pont).
22 –	Az ingatlan‑nyilvántartás helyesbítésével és a ténybeli összefüggéssel kapcsolatban lásd: Winter, W., „Ineinandergreifen von EuGVVO und nationalem Zivilverfahrensrecht am Beispiel des Gerichtsstands des Sachzusammenhangs, Art. 6 EuGVVO”, Berlin 2007., 139., valamint 144. és azt követő oldalak.
23 –	Lásd többek között: Dörner in: Saenger, Zivilprozessordnung, 6. kiadás, 2015., 8. cikk, 15. pont; a „Brüsszel I”‑rendelettel kapcsolatban lásd: Winter (22. lábjegyzet), 149. o., Muir Watt in: Magnus/Mankowski, Brussels I Regulation, 2. kiadás, 2012., 6. cikk, 52. pont, valamint Nagel/Gottwald, Internationales Zivilprozessrecht, 7. kiadás 2013., 3. §, 128. pont.
24 –	Lásd például: EMU Tabac és társai ítélet (C‑296/95, EU:C:1998:152, 30. pont); Nokia‑ítélet (C‑316/05, EU:C:2006:789, 21. pont); Spasic‑ítélet (C‑129/14 PPU, EU:C:2014:586, 79. pont).

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
1/1998. Bírósági végrehajtás - Dr. Hidasi és Társai Ügyvédi Iroda
1/1998. Bírósági végrehajtás
A bírósági végrehajtást az 1994. évi LIII. törvény (Vht.) szabályozza. A bírósági végrehajtás lehetõsége korlátozott. Arra pénzkövetelés behajtása esetén csak akkor kerülhet sor, ha a követelés pénzforgalmi úton, azaz banki inkasszó révén nem érvényesíthetõ.
Végrehajtható határozatok és okiratok
Végrehajtható határozatok:
• belföldi bíróság ill. választottbíróság határozata és egyezséget jóváhagyó végzése,
• külföldi bíróság határozata,
• külföldi bíróság ill. választottbíróság egyezséget jóváhagyó végzése,
• fegyelmi bíróság határozata,
• közjegyzõ által jóváhagyott egyezség, ill. közjegyzõi végzés,
Végrehajtható okiratok például egyes közjegyzõi okiratok.
A végrehajtást elrendelõ szerv
A végrehajtást néhány kivétellel az a bíróság rendeli el, amely a végrehajtható határozatot hozta.
A végrehajtás elrendelésének feltételei
A végrehajtás elrendelhetõ, ha:
• a határozat perjogilag végrehajtható (pl. jogerõs, vagy elõzetesen végrehajtható),
• a végrehajtandó határozat tevõleges kötelezettséget állapít meg, és
• a határozatban írt teljesítési határidõ letelt.
A végrehajtás elrendelésének módja
Végrehajtási lap: A végrehajtás elrendelése általában az ún. végrehajtási lappal történik, ami a végrehajtás elrendelésérõl szóló határozat.
Végrehajtási záradék: A végrehajtható okiratokat a bíróság ún. végrehajtási záradékkal látja el.
Közvetlen bírósági letiltás: Ha kizárólag az adós munkabérébõl kell behajtani a követelést, közvetlen bírósági letiltással a bíróság maga intézkedik az adós munkáltatójánál, illetõleg a járandóságot folyósító szervnél, hogy a behajtandó összeget a munkabérbõl, illetõleg a járandóságból vonja le, és fizesse ki a végrehajtást kérõnek. Speciális eset a munkáltatói letiltás, ha tartásdíj fizetésére irányul a végrehajtás, mivel ha a jogosult kéri, a bíróság a tartásdíj fizetésére kötelezõ határozat rendelkezõ részét a határozat meghozatalától számított 3 napon belül megküldi a munkáltatónak, és felhívja az összeg levonására és kifizetésére.
A végrehajtói szervezet
A végrehajtás elrendelését és foganatosítását a helyi bíróságon az önálló bírósági végrehajtó, a megyei bíróságon a megyei bírósági végrehajtó, meghatározott feladatok esetén a végrehajtási ügyintézõ, valamint a végrehajtójelölt végzi. A végrehajtói szervezet önálló.
A végrehajtás során felmerült költségek az adóst terhelik, ezeket azonban általában a végrehajtást kérõnek kell megelõlegeznie. Ellenkezõ esetben a végrehajtás szünetel.
A végrehajtás költségei a következõk:
• végrehajtási illeték, melynek mértéke a végrehajtandó követelés 1%-a, de legfeljebb 100.000,- forint; illetve 3%-a, de legfeljebb 300.000,- forint, ha a végrehajtás foganatosítása a fõvárosi ill. megyei bírósági végrehajtó feladatkörébe tartozik
• a végrehajtó munkadíja, költségtérítése,
• a végrehajtás során felmerülõ eljárási költségek.
Pénzkövetelést elsõsorban az adós munkabérébõl, egyéb járandóságából, illetve pénzintézetnél kezelt õt megilletõ összegbõl kell behajtani. Amennyiben ez nem vezet eredményre, ingó- és ingatlan-végrehajtásnak is helye van, melynek során az adós ingóságait és ingatlanát rendszerint árverés útján értékesítik. A törvény a lefoglalás alól mentesíti többek között az adós létfenntartásához nélkülözhetetlen ingóságokat, a végrehajtás alól mentes ingatlanok köre azonban nagyon szûk. A végrehajtás foganatosításának különleges esetei
Üzletrész, értékpapír értékesítése
Társasági üzletrészt árverésen kell értékesíteni. Az árverésen az érintett gazdálkodó szervezet tagját, a gazdálkodó szervezetet, illetõleg az általa kijelölt személyt ebben a sorrendben az üzletrészre elõvásárlási jog illeti meg.
A bemutatóra szóló értékpapírt elsõsorban értékpapír-ügynökség vagy tõzsdeügynökség közremûködésével, bizományi úton kell értékesíteni; másodlagosan lehetõség van az értékpapírnak a kibocsátó által történõ visszavásárlására vagy árverésen történõ értékesítésére is. A névre szóló vagy egyébként korlátozottan forgalomba hozható értékpapírt értékpapír-ügynökség zárgondnokként kezeli, vagy árverés útján kell értékesíteni.
A végrehajtás meghatározott cselekmény végrehajtására is irányulhat, így például ingóság kiadására, gyermek átadására, lakás kiürítésére. Amennyiben a kötelezett nem teljesít, a bíróság pénzbírságot szabhat ki, a rendõrség segítségével kikényszerítheti a cselekményt, a kötelezettet a cselekmény pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti, illetve feljogosíthatja a jogosultat arra, hogy elvégezze a cselekményt.
A befolyt összegbõl a követeléseket az alábbi rangsorban kell kielégíteni:
1. végrehajtási költségek,
2. gyermektartásdíj,
3. egyéb tartásdíj,
4. munkabér,
5. büntetések,
6. köztartozások,
7. a zálogjoggal biztosított követelések,
8. egyéb követelések.
Ha a befolyt összeg nem fedezi az azonos sorrendben felsorolt valamennyi követelést, e követeléseket arányosan kell kielégíteni.
Ha a végrehajtást kérõ valószínûsíti, hogy a követelés késõbbi kielégítése veszélyben van, a bíróság elrendeli a pénzkövetelés biztosítását, ill. a meghatározott dolog zárlatát. Erre általában olyankor kerül sor, amikor a határozat még nem jogerõs vagy nem elõzetesen végrehajtható, illetõleg a teljesítési határidõ még nem telt le, illetve néhány olyan esetben, amikor a jogvitás eljárásban még nem hoztak határozatot, de a követelés iránt már keresetet indítottak és egyúttal a követelés létrejöttét, mennyiségét és lejártát közokirattal vagy teljes bizonyító erejû magánokirattal igazolták.
A külföldi határozatot nemzetközi egyezmény vagy viszonosság alapján a Vht. szerint kell végrehajtani. A külföldi határozatot az illetékes bíróság elismeri, és végrehajthatóvá nyilvánítja.
Ha az ügyben a magyar bíróságnak vagy más hatóságnak kizárólagos joghatósága van, a külföldi bíróság vagy más hatóság határozatát csak jogszabályban megjelölt esetekben lehet elismerni.
Nem ismerhetõ el a külföldi határozat,
• ha elismerése a magyar közrendbe ütköznék,
• ha azzal szemben, akinek terhére a határozatot hozták, a bíróság vagy más hatóság olyan illetékességi ok alapján járt el, amelyet a külföldi állam joga szerint saját állampolgárával (jogi személyével) szemben nem lehet alkalmazni,
• ha az, akinek terhére a határozatot hozták, az eljárásban sem személyesen, sem képviselõje útján nem vett részt,
• ha ugyanabból a ténybeli alapból származó, ugyanazon jog tárgyában magyar bíróság vagy más hatóság azonos felek között korábban jogerõs érdemi határozatot hozott,
• ha a külföldi eljárás megindítását megelõzõen magyar bíróság vagy más hatóság elõtt, azonos felek között, ugyanabból a ténybeli alapból származó, ugyanazon jog iránt eljárás indult.
1998. május dr. Szép Andrea ügyvédjelölt

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tekintettel arra a kérdésre, hogy Lettország mely nemzeti jogi rendelkezéseivel ültette át nemzeti jogába a rendelet 10. cikkének az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kijavítására vagy visszavonására vonatkozó eljárást meghatározó (2) bekezdését, a lett hatóságok azt a tájékoztatást adják, hogy a végrehajtási intézkedéseket a polgári perrendtartásról szóló törvény 543.1. és 545.1. szakaszába foglalták bele.
„5431. szakasz Az európai uniós végrehajtható okiratokban előforduló hibák kijavítása
(1) Az ítéletet hozó vagy a határozatot elfogadó bíróság az eljárásban részt vevő felek bármelyikének kérelmére kijavíthatja az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványban előforduló hibákat a 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke alapján, illetve kijavíthatja a 2201/2003/EK tanácsi rendelet 41. cikkének (1) bekezdésében vagy 42. cikkének (1) bekezdésében említett igazolásban előforduló hibákat a 2201/2003/EK tanácsi rendelet alapján, vagy a 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében említett igazolásban előforduló hibákat a 606/2013/EU európai parlament és a tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján. A bíróság saját kezdeményezésére is kijavíthatja a 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében említett igazolásban előforduló hibákat.
(2) Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kijavítására irányuló kérelmeket a 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében említett szabványos formanyomtatványon kell benyújtani.
(3) A hibák kijavítására irányuló kérelmet bírósági tárgyalás keretében kell elbírálni. Az eljárásban részes feleket a tárgyalásról előzetesen értesíteni kell. Amennyiben az eljárásban részes felek nem jelennek meg a tárgyaláson, ez nem akadálya az ügy elbírálásának.
(4) A végrehajtható okiratokban előforduló, az e szakasz (1) bekezdésében említett hibák kijavítása bírósági határozat útján történik.
(5) A végrehajtható okiratban előforduló hibák kijavítására irányuló bírósági határozattal kapcsolatban kiegészítő panasz emelhető.
5451. szakasz Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány és a 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében említett igazolás visszavonása
(1) Amennyiben az eljárásban részes felek bármelyike kérelmet nyújt be a 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében említett szabványos formanyomtatványon, az ítéletet hozó vagy határozatot elfogadó bíróság a 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke alapján visszavonhatja az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványt.
(1) Az ítéletet hozó vagy határozatot elfogadó bíróság a felek bármelyikének kérelmére, illetve saját kezdeményezésére, a 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkében említett igazolás felhasználásával visszavonhatja a 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében említett igazolást, a 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján.
(2) Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány vagy a 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében említett igazolás visszavonására irányuló kérelmet bírósági tárgyalás keretében kell elbírálni. Az eljárásban részes feleket előzetesen értesíteni kell a tárgyalásról. Amennyiben az eljárásban részes felek nem jelennek meg a tárgyaláson, ez nem akadálya az ügy elbírálásának.
(3) A bíróság határozatával kapcsolatban kiegészítő panasz emelhető.
Lettország a rendelet 19. cikke (1) bekezdésének végrehajtásával kapcsolatban nem hozott semmilyen külön nemzeti jogi rendelkezést, mivel a polgári perrendtartásról szóló törvény már összhangban áll az említett rendelkezéssel.
„51. szakasz Az eljárási határidők megújítása
(1) Amennyiben elmulasztják az eljárási határidőt, a bíróság az eljárásban részes felek bármelyikének kérelmére megújíthatja azt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a határidő be nem tartása indokolt volt.
(2) Az elmulasztott határidő megújításával a bíróság egyúttal a késedelmes eljárási cselekmény végrehajtását is megengedi.
52. szakasz Az eljárási határidők meghosszabbítása
A bíróság vagy a bíró által megállapított határidőt az eljárásban részes felek bármelyikének kérelmére meg lehet hosszabbítani.
53. szakasz Az eljárási határidők meghosszabbításának vagy megújításának eljárása
(1) Az eljárási határidő meghosszabbítására vagy az elmulasztott határidő megújítására vonatkozó kérelmet annál a bíróságnál kell benyújtani, amelyik előtt a késedelmes cselekményt elvégezték volna, és a kérelmet írásbeli eljárás keretében kell elbírálni. Az eljárásban részes feleket az írásbeli eljárásról előzetesen értesíteni kell, valamint ezzel egy időben el kell juttatni a részükre egy, a meghosszabbított határidőről vagy annak megújításáról szóló kérelmet.
(2) Az eljárási határidő megújítására vonatkozó kérelemhez csatolni kell az eljárási cselekmény végrehajtásához szükséges valamennyi dokumentumot, és a határidő megújításának indokoltságát alátámasztó dokumentumokat.
(3) A bíró által megállapított határidőt egyesbíró hosszabbíthatja meg.
(4) Amennyiben a bíróság vagy a bíró elutasítja a határidő meghosszabbítására vagy megújítására vonatkozó kérelmet, kiegészítő panasz emelhető.
A rendelet 20. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében Lettország az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány elfogadására és kiegészítésére elfogadott nyelvként a lett nyelvet jelöli meg.
Lettország nem állított fel olyan intézményeket, amelyek a rendelet 25. cikke szerinti közokiratok kiállítására jogosultak lennének.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
TESTÜLETI ÜLÉS: JÓL TELJESÍTENEK RENDŐREINK
Hatvanit újra felszólították a lemondásra.
Egyebek mellett a kerületi rendőrkapitányság múlt évi beszámolójáról és a civil szervezetek támogatásáról is tárgyalt a képviselő-testület legutóbbi, április 26-i ülésén.
Hatvanit újra felszólították a lemondásra
A testület az Andrássy út 3. és az Andrássy út 47. ingatlannal kapcsolatos büntetőügyben hozott másodfokú ítélet következményeivel is foglalkozott ülésén, s ennek keretében Hatvani Csaba MSZP-s képviselőt – akit a bíróság jogerősen is bűnösnek ítélt – lemondásra szólították fel. Hatvani ezúttal sem döntött a lemondás mellett.
Mint ismeretes, 2002-től 2010-ig a terézvárosi önkormányzatot az MSZP–SZDSZ-koalíció vezette. Ez idő alatt – s különösen az első ciklusuk idején – számos, a kerület számára káros, sok esetben jogellenes, de legalábbis megkérdőjelezhető döntést hoztak a hatalmon lévő képviselők. Ezek közül is kiemelkednek az ingatlanügyek, amelynek keretében tucatnál is több nagy értékű épületet, helyiségcsoportot adtak, illetve cseréltek el törvénytelenül, ezáltal Terézvárost sok százmilliós, de egyes szakvélemények szerint milliárdos nagyságrendű kár érte.
Ezekben az ügyekben polgári perek indultak, amelyek eredményeképp az elmúlt években több ingatlan tulajdonjogát visszakapta az önkormányzat, miután a bíróság jogerősen semmissé nyilvánította a szerződéseket. Több esetben pedig a jelenlegi városvezetés az önkormányzat számára előnyös módon rendezte az ingatlanok sorsát.
Mindezek előtt már az erősen vitatható képviselő-testületi döntések utáni feljelentések következményeként 2006-ban büntetőeljárás kezdődött az ingatlanügyekben. Tucatnyinál is több épület, helyiségcsoport értékesítését vizsgálta meg a nyomozó hatóság.
Elsőként az Andrássy út 47. szám alatti épület eladásának vizsgálata jutott el abba a stádiumba, hogy az ügyészség vádat emelt az akkori eladást megszavazó szocialista–szabad demokrata városvezetők, képviselők, illetve az aljegyző ellen, így 2011 decemberében a Fővárosi Törvényszék előtt megkezdődött a tárgyalás az ügyben. Később az Andrássy út 3. szám alatti palota ügyében is hasonló eredményre jutott az ügyészség, így ebben is vádat emelt. A bíróság egyesítette a két ügyet, így folytatódott a tárgyalás.
A több mint öt évig tartó tárgyalás végén, 2017. január 24-én hozott elsőfokú ítéletet a bíróság Fürst György és társai ügyében, s megállapította valamennyi vádlott büntetőjogi felelősségét. A fellebbezések nyomán az ügy a Fővárosi Ítélőtábla elé került, ahol 2018. február 28-án született meg a másodfokú, jogerős ítélet. A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú ítéletet részben megváltoztatta; vádlott-társaihoz hasonlóan Hatvani Csabát – jelenleg is MSZP-s önkormányzati képviselőt – hanyag kezelés vétsége miatt megrovásban részesítette. A megítélt polgári jogi igény összegét pedig 123 millió forintban állapította. Ezt az összeget az elítélteknek kamatokkal növelt mértékben egyetemlegesen kell megfizetniük a terézvárosi önkormányzat számára.
Mindezek alapján a képviselő-testület Hatvani Csabát lemondásra szólította fel, mivel a súlyos gazdasági bűncselekmény miatt jogerősen elítélt politikus méltatlanná vált arra, hogy közéleti tisztséget viseljen, hogy terézvárosi lakosokat képviselje, önkormányzati ügyekben döntsön.
Hatvani Csabát a bíróság 2013 novemberében jogerősen elítélte hivatali visszaélés bűntettének elkövetése miatt is, a szocialista képviselő büntetése akkor háromszázezer forint volt. Továbbá arról is jogerős ítéletek szólnak – ezekről a polgári bíróságok döntöttek –, hogy ő is részese volt olyan önkormányzati határozatok elfogadásának, amelyek nyomán több ingatlan értékesítése is törvénytelen volt, ezért ezeket a szerződéseket a bíróság megsemmisítette. Ilyen épület az Andrássy út 3., az Andrássy út 21., illetve az Andrássy út 47.
A palotaperben született jogerős ítélet 123 millió 10 ezer forintos polgári jogi igényt állapított meg, amelyet az elítélteknek egyetemlegesen kell megfizetniük. Miután a bíróság 2004. október 6-ával állapította meg a kamatfizetés kezdetét, ezért az összeg meghaladja a 210 millió forintot. Terézváros önkormányzatának elemi érdeke – s egyébként ezt kívánja az igazságérzet is –, hogy ez a hatalmas összeg befolyjon az önkormányzat számlájára. Amennyiben az elítéltek nem hajlandók önként teljesíteni, az önkormányzat jogi képviselőinek minden törvényes eszközzel el kell érniük, hogy a pénzt az önkormányzat megkapja. Tehát meg kell indítani a végrehajtást.
Csökkent a bűnesetek száma Terézvárosban
A képviselők egyhangúlag fogadták el a VI. kerületi rendőrkapitányság elmúlt évi munkájáról szóló beszámolót. Dr. Kecskés Tamás kapitány beszámolójából kiderült, hogy a regisztrált bűncselekmények – ideértve a kiemelten kezelt bűncselekményeket is – száma csökkent a 2016-oshoz képest. A bűnüldözői munka értékelése kapcsán a kapitány kiemelte, hogy a közterületen elkövetett bűncselekmények esetében a nyomozás eredményességi mutató 65,7 százalékra emelkedett, amely 2010 óta a legmagasabb százalékarány. A rendőrség közterületi jelenléte évről évre egyre fokozottabb. A közlekedésrendészeti főosztály munkatársai elsősorban a balesetek szempontjából kiemelt, forgalmasabb területeken, míg a Készenléti Rendőrség munkatársai a bűncselekmények szempontjából jelentősebb helyszíneken teljesítettek szolgálatot az elmúlt évben. A közbiztonság fenntartásában az önkormányzat által finanszírozott járőrszolgálatnak is jelentős szerepe volt. 2017 jelentős, megvalósult célkitűzései között szerepelt a kiemelt bűncselekmények kategóriájában történő előrelépés, valamint a a rendőrség közterületi jelenlétének fokozása a Pesti Brodway területén.
Dr. Kecskés Tamás összegzésében elmondható, hogy a bűnügyi és a rendészeti szolgálati ágak együttműködése a 2017-ben is megvalósult, a VI. kerületi rendőrkapitányság továbbra is magas színvonalon teljesíti a feladatait.
Dr. Kuczik János Zoltán, a Budapesti Rendőr-főkapitányság rendészeti helyettese a testületi ülésen elismerően szólt a VI. kerületi kapitányság állományáról. Mint mondta, a legfontosabb mérőszámok: a reagálási idő, közterületi jelenlét tekintetében is kivételes minősítést értek el.
Hassay Zsófia, Terézváros polgármestere azt hangsúlyozta, milyen jó a kapcsolat az önkormányzat és a rendőrség között. Körzeti megbízottaink figyelemmel kísérik a területükön élők igényeit, jelzéseit, például az éves közmeghallgatásokon is mindig részt vesznek. Az önkormányzat és a Terézváros Közrendjéért és Közbiztonságáért Közalapítvány pedig minél magasabb anyagi és erkölcsi támogatással igyekszik segíteni munkájukat.
Dr. Kecskés Tamás kapitány és dr. Kuczik János Zoltán (mindketten középen) a rendőrségi beszámoló közben
Új közbeszerzési eljárást írnak ki a csarnok felújításra
Mint ismeretes, a képviselő-testület 2015 decemberében döntött arról, hogy felújítják a Hunyadi téri vásárcsarnokot, egyúttal határoztak a szakaszos munkavégzésről is. Mára az első két ütem (fejépületek belső terének helyreállítása, zárófödém megerősítése, cseréje, szigetelése, valamint a fejépületek tetőhéjazatának újjáépítése) munkálatai befejeződtek. Időközben az önkormányzat több változatban vizsgálta a harmadik és negyedik ütemben tervezett homlokzati felújítást, illetve a belső tér átalakításának lehetőségeit. A Terézvárosi Vagyonkezelő Nonprofit Zrt. január 18-án közbeszerzési eljárást kezdeményezett, amire három ajánlat érkezett, ám ezek mindegyike meghaladja a rendelkezésre álló anyagi fedezet összegét.
Mivel a kerület vezetése továbbra is elkötelezett a vásárcsarnok felújításának tekintetében, úgy határoztak, hogy (a rendelkezésre álló fedezet változatlanul hagyása mellett) a vagyonkezelőt új közbeszerzési eljárás kiírásával bízzák meg, s a beruházást szakaszolják. A végső cél továbbra is a teljes körű felújítás, az első elem pedig a külső homlokzat műemléki igényességű rekonstrukciója.
Az önkormányzat által fenntartott szociális és gyermekjóléti intézmények intézményi térítési díját minden évben az adott feladatra tervezett költségek és a központi normatívák figyelembevételével kell megállapítani, ezért azt évente módosítani kell.
A most elfogadott rendeleti módosítások következtében a szociális étkeztetés, az idősek klubja, a házi segítségnyújtás ellátás intézményi térítési díja az előző évihez képest nő, ugyanakkor a jelzőrendszeres házi segítségnyújtás ellátás, valamint a fogyatékosok nappali ellátása intézményi térítési díja csökken.
Ugyanakkor fontos tudni, hogy az önkormányzatnak köszönhetően a Terézvárosban bejelentett lakóhellyel rendelkezők az idősekklubja-ellátást és a fogyatékosok nappali ellátását 2014. május 1-jétől térítésmentesen vehetik igénybe.
Továbbra is biztosítja az önkormányzat a kizárólag szociális segítést (házi segítségnyújtást) igénybe vevő, 80. életévét betöltött VI. kerületi lakosoknak – az intézményvezető döntése alapján – legfeljebb heti 3 óra időtartamban történő térítésmentes ellátását.
A Családok Átmeneti Otthonában az intézményi térítési díj 810 forint naponta, a havi díj 24 300 forint fejenként. A bölcsődei étkeztetés 390 forint + áfa (normál) és 410 forint + áfa (diétás). A bölcsődei gondozás intézményi térítési díja 2015. január 1-jétől Terézvárosban ingyenes.
Az igénybe vevő által fizetendő személyi térítési díjakat szabályozó rendeletek is módosításra kerültek. Az étkeztetést igénybe vevők díjának meghatározásánál a térítési díj alacsonyabb százalékban került meghatározásra, valamint a Családok Átmeneti Otthonát igénybe vevők 71 ezer 250 forint alatti jövedelem esetén térítésmentesen vehetik igénybe a szolgáltatást.
A lakókon múlik a késői nyitvatartás
Egy hatályban lévő önkormányzati rendelet értelmében az eltérő nyitvatartási engedély egyik feltétele az üzlettel egy épületben lévő ingatlanok tulajdonosainak többségi hozzájárulása.
A pénzügyi és jogi bizottság az engedélyezési eljárások során a kérelem eldöntése előtt többször szembesült azzal a kérdéssel, hogy a tulajdonosi hozzájárulások, illetve a közgyűlési határozatok tartalma aktuális-e. Számtalan esetben előfordult, hogy az üzlet működésének kezdeti időszakában a hozzájáruló nyilatkozatot is beszerzi az üzemeltető, de a 22 óra utáni nyitvatartásra irányuló kérelmet csak pár hónappal később nyújtja be a bizottsághoz. Az eltelt időszakban változhat a kérelmező megítélése, az ott lakók véleménye az üzlet hosszabb nyitvatartásáról.
Annak érdekében, hogy a fenti dokumentum a társasház és a tulajdonosok véleményét, illetve hozzájárulását hűen tükrözze, szükséges volt a rendelet közgyűlési határozattal foglalkozó részének módosítása. E szerint a jövőben csak 90 napnál nem régebbi hozzájáruló nyilatkozatokat fogadnak el, így lehetővé teszik, hogy az üzlettel egy épületben lévő ingatlanok hozzájárulása a 22 óra utáni nyitvatartással kapcsolatban valós és aktuális legyen.
Hassay Zsófia polgármester köszönetet mondott a rendőrök munkájáért
A Benczúr házban lesznek az esküvők
Az anyakönyvi szolgáltatások (házasságkötés és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése) körében több jelentős változás történik a közeljövőben.
A legfontosabb, hogy az eddigi házasságkötő terem (Teréz krt. 13.) bérleti jogát a bérbeadó Magyar Tudományos Akadémia július 1-jével felmondta, így új helyszín kijelölése vált szükségessé. Az illetékesek a Benczúr utca 27. szám alatti Benczúr ház néven ismert épületet találták alkalmas helyszínnek. A XIX. században Egyed Lajos tulajdonos megrendelésére épített palota jelenleg a Magyar Posta Zrt. tulajdonában áll és a Postakürt Alapítvány üzemelteti. Az alapítvány különböző kulturális programok, kiállítások, rendezvények bonyolítására használja az épületet, valamint itt kapott helyett a Postamúzeum is.
A palota 120 főt befogadó 128 négyzetméteres dísztermének és a 20 fő befogadására alkalmas 40 négyzetméteres Fehér szalonjának bérlésével lebonyolíthatók az anyakönyvi események. A lehetőség adott májustól októberig kültéri szertartások lebonyolítására is az udvaron, amellyel így bővül a szolgáltatások köre. Kültéri házasságkötések lebonyolítására alkalmas helyszínnel a budapesti kerületek közül csak néhány rendelkezik. Az épületben étterem is működik és az alapítvány vállalta a házasságkötésekhez kapcsolódó szolgáltatások (zene, versmondás, pezsgő felszolgálás stb.) nyújtását is.
2018. július 1-jétől, ha az anyakönyvi eseménnyel érintett felek közül legalább az egyik VI. kerületi lakóhellyel rendelkezik, pénteki napokon a teremhasználat díjából 90%-os kedvezmény illeti meg. A negyedévente egy alkalommal vasárnapi napon történő anyakönyvi események változatlanul megmaradnak.
A képviselő-testület az idei költségben – az előző évek gyakorlatával megegyező módon – 12 millió forintot különített el a kerületben működő civil szervezetek támogatására. Ezt az összeget két részben, pályázat útján nyerhetik el a civilek.
Az első félévi fordulóban összesen 27 pályázatot bírált el a humán bizottság. Döntésük értelmében az alapítványok közül 12, egyházak közül 2, valamint 13 egyesület részesül az év első felében különböző mértékű anyagi segítségben.
Egyházakat és alapítványokat támogat az önkormányzat
A képviselő-testület döntése szerint polgármesteri és alpolgármesteri keretből több egyház és alapítvány is anyagi támogatást kap az önkormányzattól.
Így támogatásban részesül a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásért Közalapítvány, a Szinyei Merse Pál Alapítvány, a Szent Család-plébánia, az Avilai Nagy Szent Teréz-plébánia, a Lenti Szent Mihály-plébánia, az Egységes Magyarországi Izrealita Hitközség, a Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközség, a Terézvárosi Tudástér Alapítvány, valamint a Játékovi Alapítvány.
Születésnap: Matild néni 95 éves lett
Farsangi mulatság a Vázsonyiban

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság