text:
sessy # 2007.02.27. 11:50
Fleck Zoltán írását hol lehet megtalálni?
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2007.02.27. 11:03
Most olvastam Fleck Zoltán jogszociológus óvatos nyilatkozatát a móri ügyben eljárt bíró felelősségével kapcsolatban, melynek a konklúziója az volt, hogy talán jobb lenne, ha az illető pályát változtatna. Azt hiszem ez a jámbor óhaj jól jellemzi a bírói felelősséggel kapcsolatos lehetőségeket. Nem kicsit maszatolásnak tűnik számomra a szándékosnak tűnő memória kiesés az eljárási szabályokat illetően. Egyáltalán nem érthető, hogy miért egy bíróról beszélnek, amikor tudomásom szerint fellebbezési szakon is átesett az ügy, bár nem tudom, hogy a felülvizsgálat történt-e. Ha történt, még rosszabb a helyzet. Tehát alaphelyzetben nem egy bíró volt, hanem minimum négyen voltak, felülvizsgálat esetén pedig heten voltak összességében a három fokon azok, akik elvileg tételesen megvizsgáltak minden bizonyítékot, és úgy döntöttek, hogy azok egyértelműek voltak és első fokon megalapozott ítélet született.
Úgy tűnik minden nyilatkozatból, hogy szeretnék egyszemélyi kérdésként beállítani a rendszerproblémát. Az nem lehet kérdés mostmár, hogy a „tévedés” a rendszer velejárója. Ebből viszont az következik, hogy a hibák kiküszöbölésére alkotott felülvizsgálati szisztéma önmagában nem alkalmas erre a célra. Egész addig, amíg a jogszerű döntések meghozatala az egyéni felelősség valamilyen formájával összekapcsoltan nem fog megjelenni, addig az ilyen jellegű büntetlen „tévedések” természetes velejárói lesznek a szisztémának azzal, hogy igényt tartanak ezen körülmény kritika nélküli akceptálására is. Ez a rendszer arcátlansága.
Bár ez a topic elsődlegesen szakmai szempontok alapján kísérelte meg a bírói felelősség, pontosabban felelőtlenség kérdését tárgyalni, mégsem lehet elvonatkoztatni az ilyen módon felépített bíráskodás tágabb rendszerben elfoglalt helyétől és célzatosságától, ami sok mindenre magyarázatot adhat.
Egyre többen látják be, hogy a jelenlegi Alkotmány olyan hiányosságokban szenved, amelyek nem korrigálhatók saját rendszerében, mindenképpen új alaptörvényre lenne szükség. Itt jegyezném meg, hogy az alaprendszerek szabályozási szisztémájának alkalmatlansága válik egyre nyilvánvalóbbá.
Ennek kifejezett bizonyítékát szolgáltatják az utóbbi időszak végletes megnyilvánulásokat produkáló politikai eseményei is. Ebből a szemszögből nézve a bírósági rendszer problémáit, az állapítható meg, hogy a hatalmi struktúrában a kezdő pontot képviselő törvényhozás ezen tevékenysége kapcsán sem szervezetként, sem képviselőnként semmilyen felelősséggel nem tartozik. Ez annak a nagy „bátorságnak” az alapmotívuma, amely a választói felhatalmazás tartalmának következmény nélküli megváltoztatását teszi lehetővé, akár visszaélésszerűen is. A hatalmi skála végpontját pedig a bíróságok jelentik, ahol az egyéb hatalmi ágak vizsgálható intézkedéseinek felülvizsgálatára kerülhet sor. Nos ebben a szisztémában is személyükben nem felelős bírók döntenek az eléjük kerülő ügyekben. Ezzel a kör bezárult, a folyamat eleje és vége is felelősség nélküli emberek döntéseire épül. Az én számomra ez a helyzet egy potenciális és tényleges diktatúra szervezeti hátterét biztosítja, ráadásul mindez független a pártállástól, világnézettől, ill. minden egyéb körülménytől. A mindenkori aktuális ill. a későbbi potenciális hatalom alapérdeke, hogy ez a felelősségi-felelőtlenségi állapot ténylegesen ne változzon meg. Nem hiszem, hogy ez az állítás bárkit is meglepne, éppen ezért a jelenleg ismert politikai szereplők részvétele mellett törvényhozási úton a rendszer átalakítására a magam részéről nem látok lehetőséget.
Dr.Attika # e-mail 2007.02.26. 19:56
K-t pontosan azért ítélték el, mert a bíróság által megállapított tényállás szerint ő állt az ajtóban.
KBS! Nem tudom Tóth professzor mit elemzett, de a televízióban azt mondta, hogy nincs sok ismerete a konkrét ügyről. A bírói felelősségről annyit mondott, hogy az másmilyen, mint az általános felelősség.
Egyébként egyvalaki nem nyilatkozott még a nyomozásról. Az aki aláírta a nyomozati anyagot. Na ki ő?
Cola # e-mail 2007.02.26. 17:27
a további nyomozásra magyarázat lehet az, hogy az ítéletek szreint elkapták azt, aki az ajtóban állt, és azt a fegyvert szerezte be... de azt nem mondta senki, hogy az is ülne, aki a nyolc emebrt lelőtte... ezért a további nyomozás indokolt és szükséges volt.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2007.02.26. 17:08
„...szinte nem volt semmi bizonyiték, sehol nem mondták hogy hohó, valami nem stimmel.”
Ez nem igaz. Olvasd el az indexen Tóth professzor elemzését.
(Mondta már más is, hogy kifejezetten jó alany vagy a propagandának?)
bootmaker # e-mail 2007.02.26. 16:11
Azért nem úgy van az.
Végigment úgy az ügy az igazságszolgáltatás lépcsőin, hogy szinte nem volt semmi bizonyiték, sehol nem mondták hogy hohó, valami nem stimmel.
Nem vitás hogy másban bűnösök, de akkor ez már perkoncepció......
Azal egyetértek amit irtál, hogy a bünösök szabadon maradtak, és ez tudta a rendörség is, hiszen ugy nyilatkoztak, hogy ök nyomoztak tovább.
Ezek szerint tudták hogy ebben az ügyben nem a igazi elkövetők ülnek, és ez a félelmetes az egészben.
Ezzel az erővel rám is bizonyithatták volna, és ez enyhén szólva nem megnyugtató.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2007.02.26. 09:01
Azért ne túlozzunk. A móri ügyben elítéltek más. bizonyított bűncselekményeik miatt simán megkapták volna azt az adagot, amit eddig leültek. Úgyhogy csak ez legyen a legsúlyosabb justizmord.
Ebben az ügyben nem az a botrány, hogy "ártatlanokat" ítéltek volna el, hanem az, hogy súlyos bűncselekmény elköüvetői garázdálkodhattak tovább még évekig. De ebben meg nem egyedi az eset.
bootmaker # e-mail 2007.02.26. 08:51
Valóban egy laikus szemében is szégyen és gyalázat ez az eset.
Sajnos még mindig az van, hogy az adott ügyben telyesen ártatlan embereket is el lehet úgy itélni hogy szinte semmi bizonyiték nem szól ellene.
Ott van pl. a telefonforgalma, abból ugye egyből látszik, hogy a közelében sem volt a dolognak, de ugy valahogy itélték meg a dolgot, hogy azt is elene forditották, mivel előre megfontoltan azzal akart alibit bizonyitani.
Dr.Attika # e-mail 2007.02.26. 06:52
Válaszoltam, de elszállt. Legközelebb nekifutok megint.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2007.02.25. 16:25
Bár ez a topic láthatóan elvesztette közérdeklődésre számot tartó jellegét, - amelyet egyébként én tudomásul is vettem -, de szomorú aktualitás ad okot arra, hogy kísérletet tegyek felélesztésére, ami ugye nem lehet más, mint a móri ügy.
Azt hiszem ennél eklatánsabb példát az élet nem is szolgáltathatott volna a téma aktualitására. Azt hiszem az sem lehet kétséges, hogy ha a halálbüntetést el nem törlik, a jogerősen elítélt egyik elkövető nagy valószínűséggel ennek a büntetési nemnek esett volna áldozatul.
A jogi fiaskó hatására a sajtóban felmerült a nyomozók, az ügyészség és érintőlegesen a bíróság felelősségének kérdése. De az eljárt bírók személyes felelősségére vonatkozóan még érintőleges utalás sem történt és én magam ebben látom a legnagyobb problémát. Amíg a felelősségi lánc el nem éri az eljáró bírók személyét, a hasonló „tévedések” ne lesznek megelőzhetők.
Határozott véleményem, hogy az ügynek van felelősségi vonzata, továbbá az is, hogy az nem oszlik meg a részt vevők között, egyedül az eljárt bírók felelősek érte személyükben, ami ugyebár nem létező felelősségi alakzat, így aztán megalapozott felelősségről csak teoretikus szinten lehetséges értekezni.
Hogy miért állítom a fenti kizárólagos felelősséget az az eljárási szabályokból vezethető le.
Az nem lehet kétséges, hogy a két rendelkezés egymást nemcsak időbeli síkban követő eljárási lépést jelent. Az alapvető probléma éppen az, hogy ez az egymásra épültség nem jelenik meg az eljárásokban. A valóságban általánosan követett gyakorlat, hogy az eljárás közben a védelem soha sem tudja, a bíróság elé tárt vallomás, tény, okirat stb. vajon bizonyíték lesz-e, ha igen minek lesz a bizonyítéka, milyen súllyal fog latba esni. Ez különösen akkor igaz, ha adott tényre ellentmondó állítások, bizonyítékok állnak rendelkezésre. A végén kialakul egy állításhalmaz és bizonyításra alkalmas eszközök adathalmaza, amelyből a bírók mazsoláznak, rakosgatnak, elhallgatnak és az így kihozott tényállásra építkezve ítélkeznek. A bizonyítékok szabad értékelésének elvét valahogy ilyen módon jelenítik meg az eljárás során.
Véleményem az, hogy ez a gyakorlat mindenképpen törvénysértő és ezért állítom, hogy a felelősöket a bírók között kell keresni.
Ha elfogadjuk azt, hogy egy időbeli és ok-okozati összefüggést is tartalmaz a két fenti eljárásjogi rendelkezés, akkor ebből egyedül az következhet, hogy bizonyíték csak az lehet, amely kiállja a 100%-os terhelő jelleget, amire a 4§(2) kötelezné a bíróságot. Ha csak 99% egy adott bizonyíték értéke, akkor azt a bizonyítékot eleve ki kellene zárni a bizonyítékok köréből, az olyan mintha nem is létezne.
A magyar büntető eljárásban ismeretlen a bizonyítékok bevezetésének fogalma így a gyakorlata is, bár a 4§(2) ezt tenné kötelezővé az ítélkezési eljárás során.
Bár nem ismerem az ügy aktáit, csak azokat az apró részeket, morzsákat, ami a bizonyítékokkal kapcsolatosan a sajtóban utólag megjelent, de azokból egyértelműen az derült ki számomra, hogy a bizonyítékok között egy sor 100%-ban nem bizonyított tényt is a tényállás részévé tettek, és ezt követően már a szabad értékelés bírói jogára hivatkozással 100%-ban bizonyítottnak elfogadva az ilyen tényeket születtek meg az ítéletek.
Az eljárt bírók felelőssége tényszerűen és pontosan megállapítható az egyes bizonyítékoknak tekintett anyagok bizonyítéki értékének utólagos megvizsgálása alapján, amely ilyen módon nem érinti a bíró szabad mérlegelési jogát. A 4§(2) alapján, ha csak egyetlen olyan tényt is találni lehet, amelyről megállapítható, hogy nem éri el a 100%-os bizonyítottsági szintet és ennek ellenére az ítélet meghozatala során tételesen nem zárta ki az eljárt bíró a tényállás kialakításánál, a bíró felelősségének alapja nem lehet kétséges. Továbbá az sem lehet kérdéses, hogy sem elvi, sem gyakorlati okokból nem lehet elfogadni, ha bár egy ilyen alulbizonyított tény bekerül a tényállásba, annak ne lenne kihatása az ítélet rendelkező részére. Általában a bizonyítékok láncszerűen vezetnek az ítéletig, így egyetlen bizonyítéknak láncmegszakító hatása van, de ha megengedhető lenne egy ilyen szemlélet, akkor a 4§(2) rendelkezést nyugodtan az eljárás díszes de egyébként szükségtelen részének kell minősíteni.
Ha egy nem ilyen koncentrált hatalmi gépezet hibás eljárásának eredményeként állnak elő hasonló jogellenességek, azokat a Btk különböző bűncselekmény kategóriákban meg is jelöli, mint büntetendő cselekményeket, ilyen a kényszerítés, a személyi szabadság megsértése, jogellenes fogvatartás, stb. stb. Természetesen ez csak az állampolgárokra igaz, kivéve, ha ilyen cselekményeket bírói működésük keretében valósítanak meg.
Az ügy kapcsán sokkal távolabbi problémák is megjelentek, mint a bírók személyes felelősségének kérdése, bár a kulcskérdés mégiscsak ez.
Mint kiderült az ügy nyomozása milliárdos nagyságrendű költségkihatással járt. A kérdés ennek kapcsán az, hogy ha a nyomozó-ügyészi szakasz ilyen költséget képes megmozgatni, a védelemnek ehhez képest egyáltalán lehet-e esélye bármire is. Sokat beszélnek mostanság az áldozatok védelméről. A jogtalanul elítéltek egy ilyen koncentrált hatalmi nyomásnak kitett áldozatok. Ha a védekezés jogát komolyan gondolja a jogalkotó, akkor ennek mind a személyi, mind az anyagi fedezetét is meg kellene teremteni. A védelemnek nem áll rendelkezésére saját nyomozati apparátus és költségvetés sem. A potenciális bűnösök anyagi képességétől függ, hogy mire merjen a védő saját hatáskörében és ne a bíróság jóindulatában bízva javaslatot tenni a bírói szakaszt megelőző eljárásban, de az alatt is. Éppen ezért a jelenlegi állapot tarthatatlanná vált, és ahogy egy rendőr ismerősöm állította teljes határozottsággal, „ebben az országban az lesz bűnös, akit mi akarunk azzá tenni.”
A kérdés csak annyi, hogy ki akar egy ilyen országban élni?
bootmaker # e-mail 2006.04.14. 18:47
Minap olvastam valamelyik ujságban. Valamelyik "főbiró" nyilatkozta, hogy türhetetlen az hogy egyre több birót jelentenek fel a szerinte bünözők, és hogy ilyen a nyugati demokráciákban nincs,ez tűrhetelen, ez ellen tenni kell valamit :(
És "igaza" van ha valakit elitéltek az már bűnöző, ne jelentgessen fel, még ha igazságtalanul, részrehajlóan itélték vagy tévedett is a biró :)
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.04.14. 17:32
Úgy tűnik számomra a közvetlen visszajelzésekből, hogy sokaknak lenne közlendője a témában, de több ok miatt nem akarnak, tudnak, vagy mernek nyilatkozni. Többen kerestek meg közvetlenül elküldve ügyeiket emailen, megadva a kellő felhatalmazást tömörítésre és megjelenésre. Ezek alapján felajánlom mindazoknak, akik a közvetlen megjelenésre bármilyen okból nem vállalkoznak, amennyiben emailen elküldik azokat az ügyeiket, amelyekben bírói műhibát vélelmeznek, vállalom, hogy kellő felhatalmazás mellett ugyanezt megteszem azokban az ügyekben is.
Mivel a kérdés ugye arra vonatkozott, hogy legyen vagy ne legyen egy olyan adatbázis, amelyben egyrészt a műhibák konkrét fajtáit lehetne csoportosítani, ill. az érintett bíróságokat is meg lehet jelölni, mely adatbázis további felhasználásáról egy további véleménycsere eredményeképpen lehetne dönteni, ezért a megkapott anyagokból tematikusan próbáltam egy későbbi felhasználást segítő vázat képezni.
Elsőként a hermanp@freemail.hu címről kapott anyagokat foglalnám össze azzal, hogy a részemre megküldött szűk kivonatok tartalmáért természetesen felelősséget vállalni nem tudok.
• A Miskolci Városi Bíróság 26.P.20.184/2001 sz., Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 1.Pf.21.670/2001/10.számú ítélete ellen 2002. szeptemberben benyújtott felülvizsgálati kérelmet 2004. februárban a LB kezelőiroda tájékoztatása szerint az ügyet elbírálták és továbbították a döntést. Az I. fok tájékoztatása szerint, nem bírálták el még és az anyag még mindig a LB-on van. Az ügy iratainak megtekintése érdekében tájékoztatást kért, de nem kapott az ügyfél az I. fok elnökétől. Nem lehetett kideríteni, hol található a peranyag. Az ügyfélnek egy sor többletkiadása merült fel az utánajárás kapcsán.
• Fővárosi Bíróság 4.P.29.752/2004/2.számú végzésével kapcsolatban, melyben saját hatáskörének hiányát állapította meg olyan ügyben, melyben a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság lenne az alperes és a végzés szerint a pert ugyancsak ennek a bíróságnak kell letárgyalnia, tehát az alperesnek kellene letárgyalnia az ellene benyújtott keresetet. Ez az Alkotmányban rögzített pártatlan és független eljáráshoz való jogot sérti, továbbá sérti azokat a nemzetközi, emberi jogokkal kapcsolatos egyezményeket, melyek hasonlóan írják elő a joggyakorlást.
Jogszabályokkal és joggyakorlattal ellentétes döntések
• Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 1.Pf.21.670/2001/10.számú ítélete válóperes ügyben az anyánál helyezte el két kiskorú gyermekét, de a közös vagyon kizárólagos használatára az „alkoholista, brutális” férjet jogosította fel, melybe a közösen felépített lakásingatlan is beletartozik. Minden ingó és ingatlan vagyonától megfosztotta. (Ebben az ügyben nem tudtak felvilágosítást adni a felülvizsgálati kérelemmel kapcsolatban)
Állami szervek károkozásának jogellenes megítélése
• Fővárosi Bíróság 47.Pf..26.379/2003/2. sz. ítélete elutasította hadifogoly utalványra alapozott igény teljesítését. Az utalványokat még 1946-ban ügyintézési céllal vette át a honvédparancsnokság, majd azok véglegesen eltűntek, a hivatalok nem tudták azóta sem megtalálni, melyre tekintettel az igényt elutasították.
Bíróság önállósította magát
• Szentesi Városi Bíróság 4.P.20.046/2004/3. sz. alatt ítéletet hozott azt követően, hogy több, mint hat hónap telt el a szünetelés megállapítását követően és egyik fél sem kért folytatást. A Csongrád Megyei Bíróság 4. Pf.20.487/2004/5.sz.részítéletével az I. fokú ítéletet részben helyben hagyta, a perköltségviselés alól mentesítette a felperest, ennek ellenére 0605-1Vh.399/2004. sz. alatt végrehajtási eljárást indítottak ellene a meg nem ítélt perköltség végrehajtására. A benyújtott felülvizsgálati kérelmet szándékosan visszatartották tudva a végrehajtási eljárás elrendeléséről.
Elkövetési magatartás nélküli bűnösség megállapítás
• Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 2.Bf.1898/2000/5 sz. határozatával helyben hagyta a Mezőkövesdi V.B. 5.B.175/2000/5.sz. ítéletét, melyet hivatalos személy elleni erőszak elkövetése miatt hoztak. A rendelkező részből nem lehet megállapítani, hogy ki volt a hivatalos minőségben eljáró személy, ki ellen követték el a cselekményt és mi volt az elkövetési magatartás, ami megvalósította azt. A rövid történet szerint valamilyen közlekedési ügyben intézkedő rendőr az eljárás színhelyén lakó elítéltet saját udvarán könnygázzal lefújta. Az emiatt tett feljelentés alapján nem folytattak le eljárást, hanem helyette a rendőr feljelentése alapján ítélték el a sértettet.
Határidő anomáliák
• A Szentesi V.B. általi peranyag visszatartás több hónapon keresztül jogellenes határidő mulasztás volt, az előzőekben ismertetett hivatalos személy elleni erőszakkal kapcsolatos ügyben a Legfelsőbb Bíróság eljárása szintén a gyakorlattal nem magyarázható másik végletet jelenti, mivel a Bfv.III.2885/2001/2. sz. alatt kiadott határozatával a 2001.szeptember 24-n kelt felülvizsgálati indítványt 2001.október17-n elutasította. A panaszos az ügyet koncepciózus eljárásnak tekinti, melyet az ismertetett körülményeken kívül alátámaszt az is, hogy a javára a Legfőbb Ügyészség által benyújtott felülvizsgálati kérelmet is elutasították, a perújítási kérelmeivel egyetemben.
Amennyiben mások is úgy ítélik meg, hogy a bírósági eljárásokban őket, ügyfelüket olyan hátrány érte, melynek korrigálását a rendszeren belül nem lehetett elérni, hasonló tömörségben adjanak róla tájékoztatást. Szeretném kiemelni, hogy most csak egy adatgyűjtési szakasz folyik, melynek célja a probléma nagyságának vélelmezése.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.04.05. 20:39
A felvetett téma egyszerre hipotézis és egyszerre valóság is. Viszont nem mindegy, hogy ezeknek milyen az aránya. Ha kollégák – ügyvédek - között beszélgetés alakul ki, rendkívül rövid időn belül a bírósági problémákra terelődik a szó saját tapasztalataim szerint.
Az alapprobléma szerint mivel nincs a bírói műhibák tárgyalására elkülönült szervezet, ezért a műhibákat elkövetők tárgyalják saját műhibáikkal kapcsolatos ügyeiket is, rendszerszinten, ilyen módon nem létezik olyan adatbázis tudomásom szerint, amelyből következtetni lehetne a valós arányokra.
Éppen ezért indítványoznék elsőként egy konzultációt arról, hogy a fórumon belül történjen-e kísérlet egy ilyen adatbázis összeállítására vagy ne.
Saját elképzelésem szerint azok, akik úgy ítélik meg, hogy velük szemben bármely bírósági fórumon bírói műhiba folytán hátrányt szenvedtek, elküldenék röviden összefoglalva saját verziójukat, melyekből egy adatbázis készülne. Ha bármilyen okból érdektelenség mutatkozna, akkor természetesen nem történne semmilyen további lépés. Ha viszont úgy tűnne, hogy egy reálisan létező és nem elhanyagolható problémával állunk szemben, akkor további konzultáció lenne szükséges annak eldöntésére, hogy mit lehet kezdeni a jelenlegi körülmények között ezekkel a problémákkal. Én a magam részéről több hatékony lépést is el tudok képzelni. Példaként és felvetésként is megjelölném elsődlegesen egy bírói citromdíj alapítását, melyet évente ítélne oda a fórum az arra érdemes 1-3 helyezett ügyben eljárt bíróknak. Ez egy fajta jogon kívüli erkölcsi értékmérőként szolgálna. Mint ismeretes pl. az USA-ban is minden évben kiadják ezt a díjat, melyet arról a hölgyről neveztek el, aki több millió dollárt perelt ki a McDonaldstól, mivel az ott vásárolt kávét a saját autójában vezetés közben magára borította és kisebb égési sérüléseket szenvedett.
Ezen túlmenően egy módszertani adatbázis is kialakulna arra nézve, hogy melyek ezek a hibák. Ezekről akár konzultáció is kezdeményezhető lenne a jogalkalmazással, de akár jogalkotási indítványokhoz is elvezethetnek.
Mivel magam jelenleg fel sem tudom mérni ennek a kérdésnek a nagyságát, ezért tartom szükségesnek azt, hogy erről az, akinek véleménye van, közölje, hátha kialakítható lenne egy közös cselekvési program.
Azt viszont tapasztalom a Jogi Fórum egyéb fórumaiból, hogy létező a probléma, itt csak Péterapó nyílt levelére utalnék, de magam a Legfelsőbb Bíróság épülete előtt többször is találkoztam magányos tüntetőkkel kezükben transzparenssel, miszerint Õk az igazságszolgáltatás áldozatai.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.03.27. 23:52
Úgy látom leült a téma, amit rendkívül sajnálok. Ettől függetlenül azért tájékoztatom az érdeklődőket - ígéretemhez híven - a műhibaper fejleményeiről.
Mint korábban írtam, a keresetet elutasították, amit előre már kibarkóbáztunk, tehát nem volt meglepő. Ettől függetlenül fellebbezést nyújtottam be, melyben több harcvonalat módosítottam a szükséges információk beszerzése érdekében.
Elsőként kettévettem az ügyfelem és a saját igényemet, az ügyfelem vonatkozásában megállapítás helyett kártérítés megállapítását kértem a Pp. 2§(3) alapján, míg a saját keresetem változatlanul megállapítást kér. bevallom kíváncsivá tett az ítéletnek az a mondata, hogy a Pp. 2§(3) alapján felróhatóság nélküli felelősség érvényesíthető és ennek a pontos értelmezése érdekében váltottam kártérítésre. A másik ok az, hogy a saját igényemet az ítélet az ügyfelem igényének függelékeként kezelte, ezért azt is elutasította. A módosítás következtében elvileg ügyfelem igénye megalapozott is lehet, így az én igényem is tárgyalható lesz, mint megállapítás. Szóval kíváncsi vagyok. Kifejezetten a fórum hatására elindítottam még egy célzott kérdést is a fellebbezésben az anyagi jogerőt illetően. Bár tudom, hogy ennek sem lesz eredménye, de az indoklás sokkal jobban érdekel. Polémia alakult ki a fórum keretén belül - Nick Name és ÓbudaFan - abban a kérdésben, hogy egy ilyen per alkalmatlan az anyagi jogerő feloldására. Újraértékeltem a helyzetet és konkrétan felvetettem ezt a kérdést is a fellebbezésben. Ennek alapja a Pp. 260§(1) a pontja, mely szerint perújítás oka lehet egy jogerős bírósági ítélet is, amelyet az alapügyben nem vettek figyelembe. Szigorúan alkotmányossági alapon hogyan lehetséges az, hogy minden egyéb ügyben egy bírósági jogerős ítélet perújítási ok lehet, míg a bírói műhibára alapozott ügyben pedig nem. Én a magam részéről nem találtam olyan rendelkezést, amely ilyen eltérő megítélésre adna lehetőséget. Természetesen értem és érzem a probléma lényegét, mégpedig azt, hogy a független, bírói műhibára szakosodott fórum hiányában a bíróságok egymás ügyében hozhatnak jogerős ítéleteket, de hogy nézne ki az, hogy ezzel végeláthatatlan eljárások sorát lehetne elindítani. Ennél a problémánál tetten érhető az alkotmányostól eltérő szabályozásból fakadó abszurd eredmény lehetősége, melyet feltételezem majd valamilyen joggyakorlati korláttal védenek ki. Ettől függetlenül, ha van valakinek ésszerű alkotmányos magyarázata a kizárásra szívesen meghallgatom.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.03.27. 23:14
Tisztelt Péterapó!
Sajna lekéstem a hozzászólásáról, így nem tudom mi volt az. Ha konzultációs célú volt, benne vagyok a megvitatásában, de ahhoz kérném, hogy emailben küldje meg a véleményt.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.03.19. 19:03
Mint tudja a személyiségi jgok védelme fontos minden ember vonatkozásában, így a bírók esetén is. Bevallom engem egy cseppet sem érdekel az, hogy a hiba mögött szakmai vagy személyi okok vannak e. Egyetlen gond van, az, hogy a bíráknak nem kell egy tőlük független szerev előtt megvédeniük az ítéletüket, így aztán nincs tétje az Õ szempontjukból az ítélkezésnek. Sajnos az is igaz, hogy a mai eljárási rendelkezések lehetővé teszik hogy azonos tényanyag birtokában egymásnak ellentmondó ítéletek is szülessenek. Ez a körülmény nem támogatja a tisztességesen felkészült bírók tevékenységét sem, mert nem lehet eldönteni, melyik ítélet a helyes, mivel mindegyikhez anyagi jogerő kapcsolódik. Éppen ezért szelekciós hatások sem érzékelhetőek, így aztán megeshet - szerintem meg is esik - hogy a kevésbé felkészült bírók élveznek előnyt az előléptetések során. Ennek igen káros következménye lehet az ítélkezés színvonalára. Mivel a folyamat elég régóta folyik, ezért hipotetikusan sajnos fel kel azt is tételezni, hogy a hibás első fokú ítéletek azért nem szűrődnek ki, mert a kiszűrésre kijelölt bírók sem állnak a helyzet magaslatán. A korábbi kérdésével kapcsolatban azt kelll mondanom, hogy az alkalmassági arány nem releváns kérdés a mai körülméynek között, mivel bizonyíthatatlan. Ha szelekciós hatások érvényesülnének, meggyőződésem, hogy nem kizárólagosan a szakmai kérdések állnának egy bíró távozása mögött, hanem pl. a teherbírás, stressztűrő képesség alacsony szintje, a kockázatokhoz mért fizetés aránytalansága stb. stb., így objektív választ nem kapnánk. De még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy a bírói felelősség alkotmányos alapelvek mentén történő újraszabályozása nem képzelhető el az eljárási szabályok pontosítása nélkül, amelyeknek segíteniük kell a bírót abban, hogy biztosak lehessenek döntésük helyességében és meg is tudják azt védeni, ha arra kényszerülnének.
Bovary # e-mail 2006.03.19. 16:59
Kedves Kincses Úr!
Az fel sem merült Önben, hogy a sorozatos bírói melléfogás hátterében esetleg anyagi vagy személyi érdekek is fennállnak?...
Ki meri ezt kimondani?!
Hol van az a sajtószabadság, amelyik által a nyilvánosság tudomást szerezhet erről?!
Mikor kerülnek már pellengérre azok a jellemtelen bírók, akik vagy közömbösségből, szakmai hozzá nem értésből, vagy igenis megvesztegethetőségükből kifolyólag hoznak döntéseket a Magyar Köztársaság nevében?!
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.03.19. 15:55
Ígéretemhez híven beszámolok a fórum apropójaként szolgáló műhibaper fejleményeiről.
Azt hiszem nem meglepő az elutasító ítélet, mivel ezt már menet közben kibarkobázták a részt vevők, viszont az indoklás tartalmat egy sor figyelemre méltó momentumot.
Az előzményi perről röviden annyit, hogy az nem a pdf állományban csatolt alapper, hanem a másik általam hivatkozott eljárás. Ennek lényege, hogy a kifogásolt ítélet átjárási jogot állapított meg egy zárt - és emiatt megnyitásra kötelezett - állattartó telepen keresztül a mögötte lévő tanyába történő bejárás biztosítása érdekében. Mindezt tette úgy, hogy a Ptk kifejezett rendelkezése ellenére nem volt hajlandó rendelkezni a megnyitással felmerült költségek viseléséről, pedig azok kifejezetten az átjárók érdekében merülnek fel. Ide kell érteni az állategészségügyi, fertőtlenítési lehetőség biztosításáról szóló jogszabályok rendelkezéseiből származó kötelezettségek teljesítését is, ami ugyebár a mostani madárinfluenzás világban azért kellően fontos kötelezettség lenne. Mivel a költségviselésről kötelező lett volna a Ptk szerint dönteni, ezért remélem nem ér az a vád, hogy lám ismételten az ügyvédi hibás és egyoldalú mérlegelés az oka a bírói ítélet vitatásának. Ezen kívül egyéb számomra magyarázhatatlan eredetű rendelkezések is szerepelnek az ítéletben. Ilyenek pl. hogy az ügyfelem területén a az átjárók engedély nélkül feltöltéssel utat létesítettek környezetszennyező törmelékből, m4elyet ügyfelem eltakarított, de kötelezték az út helyreállítására is. Bevallom idáig azt gondoltam, hogy az átjárási jog nem tartalmazza az idegen ingatlanon történő útlétesítés jogát. A következő ilyen probléma az, hogy két útvonalat jelölt meg az ítélet az átjárási jog gyakorlására, az egyik a telepen keresztül gyalog és személygépkocsival, egyet pedig közvetlenül közútról - nagygépek részére - az átjárásra jogosultak saját tulajdonú ingatlanjaikon keresztül. Én idáig szintén azt gondoltam, hogy átjárási jogot csak az kaphat idegen ingatlanon keresztül, akinek a saját ingatlanján keresztül nincs lehetősége a bejárásra. A tanyába viszont három úton lehet bejutni, kettő a tulajdonosok saját tulajdonú – bár eltérő hrsz. alatti – összefüggő ingatlanjain keresztül, a harmadik a zárt telepen keresztül. Az sem jelentett problémát, hogy még további két tanya van az érintett tanya mögött, azok tulajdonosai csak a közútnak minősülő dűlőúton keresztül tudnak közlekedni, ahol az érintett tanya másik kijelölt útvonala húzódik. Ennyit a bíróság előtti egyenlőség elvéről a gyakorlatban. bevallom sem jogszerűségi, sem méltányossági szempontból sem értem az ítéleteket, biztos bennem van a hiba. A II. fok annyiban módosította az I. fok ítéletét, hogy mellőzte a szolgalmi jog megállapítására és bejegyzésére vonatkozó rendelkezéseket, tette mindezt azért, mert nem volt ilyen kereseti kérelem. Mindez ugye az én olvasatomban azt jelenti, hogy az I. fok önállósította magát és valamilyen okból olyasmiről is rendelkezett, amit nem is kértek. Az ok ugyebár lehet bármi, de ez nem róható fel az eljáró bírónak, ha jól értem a hozzászólások egy részét.
A Legfelsőbbhöz benyújtott felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül visszautasították, mondván nem látnak benne semmi felülvizsgálatra okot adó törvénysértést. Ezek után csak azt tudom üzenni az ingatlantulajdonosoknak, figyeljék a szomszédjukat, mert ha az úgy döntene, hogy át akar járni az ingatlanon akár még utat is csinálhat rajta magának, mert ez a legújabb bírósági értelmezés. ( Ügyvédi szubjektivitás )
Ezek után rátérve a műhibaper I. fokú ítéletére a következők érdemelnek figyelmet:
Felperesi álláspont módosulás
Bírói felhívásra pontosítani kellett a keresetet a Ptk 84§-ra történt hivatkozásra tekintettel, így azt a kereseti kérelmek közé soroltam be. Ebben a körben a személyhez fűződő jogok megsértésének ténybeli megvalósulását a társasági jogból ismert goodwill sérelmeként jelöltem meg, mely abban a körben az anyagi értékkel bíró jog. Háttérmagyarázatként az szolgált, hogy bírósági műhibából eredő pervesztés az eljárt ügyvéd piaci megítélését rontja, amely a vagyoni értékű személyiségi jogaiban is jelentkezik, de a műhiba megállapítása önmaga reparálhatja ezt a hátrányt.
Az ítélet nem osztotta ezt az álláspontot, de lényeges megállapításokat tartalmaz a következő rendelkezése:
„ A megyei bíróság elfogadhatónak látja a II. r. felperesnek azt a jogi érvelését, hogy az ügyvéd által képviselt fél pervesztessége a jogi képviselő szakmai jó hírnevét hátrányosan érinti. Ebben az esetben azonban – szemben a vagyoni kár megtérítése iránti igények esetén a jogellenesség tételezése során érvényesülő neminem laedere elvvel – a felperest elsődlegesen annak a bizonyítási kötelezettsége terheli, hogy olyan személyiségi sérelem érte, ami megfelel a jogellenesség kritériumának. Márpedig a fentiek szerint kijegecesedett jogértelmezés és az ennek megfelelően kialakult következetes bírói gyakorlat szerint az szóba sem kerülhetett, hogy a megyei bíróság a jogerős ítéletről állapítsa meg: az jogsértő. „
A fenti indoklási résszel összefüggésben nem kevés ellentmondást érzek a következő megállapítás kapcsán:
„ … amennyiben a bíróság jogellenes magatartásával okozati összefüggésében kár keletkezik és a bíróság a felróhatóság vélelme alól nem tudja magát kimenteni, illetve teljesül az a különös feltétel is, hogy a rendes jogorvoslatot kimerítették, az okozott kár megtérítése követelhető.”
Bevallom két ok miatt sem értem az első álláspontot. Egyrészt a Ptk 349§ alapján megítélt kártérítések alapfeltétele az, hogy a vitatott ítélet valamilyen módon jogsértő legyen, mivel jogellenesség hiányában ott sem ítélnek meg kártérítést, - második idézet - a másik pedig az, hogy a nemrég közzétett Ságvári Endrével kapcsolatos ítélet pontosan azt mondta ki, hogy a vitatott ítélet koncepciózus, jogsértő és azt megsemmisítette. Ennyire szelektív lehet a jogértelmezés egy ítéleten belül is?
Alperesi álláspont módosulás
Mint ismeretes az alperes a megyei – jelen ügyben II. fokú – bíróság. Rendkívül meglepő módon nyitó álláspontja az volt, hogy az ügy tárgyalására hatáskörrel helyi és nem megyei bíróság jogosult, kérte az ügyet áttenni. ( Szóval megyei bíróság felett a helyi bíróságnak kellene ítélkezni. Ez az egyik jelentős ellentmondásra lehetőséget adó problémája a mai fórum és hatásköri rendszernek. )
Ezt az álláspontját utóbb megváltoztatta és elismerte a megyei bíróság hatáskörét, de csak azért, mert a kereseti kérelmek közé emeltem a személyiségi jogi védelmi kérdést, melyre tételesen megyei bírósági hatáskört rendeltek, egyébként nem módosított volna.
Továbbá vitatta, hogy a helyi bíróságnak perbeli jogképessége lenne jelen ügyben. Egyebekben elutasítást kért.
Ítéleti rendelkezések
A bíróság elsőként hozott egy végzést, melyben megállapította a helyi – I. fokú - bíróság perbeli jogképességének hiányát és vele szemben a pert megszüntette.
Indoklásában a következőket emelte ki:
„ A Ptk. 349. §-ának célja nem a meghozott határozatok törvényességének felülvizsgálata, hanem kizárólag azt a helyzetet hivatott orvosolni, ha a megjelölt szervek – köztük az önálló államhatalmi ágként működő bíróságok – a közhatalmi jogkörükben eljárva kárt okoznak. E kártérítési felelősség megállapítása az általános eljárási szabályok szerint folyik.”
Minderre tekintettel a perbeli jogképesség megállapíthatóságát nem látta az ítélet fennállónak. A kereseti kérelmeket pedig elutasította. Mint ismeretes a kereset megállapítási kereset volt bírói műhiba megállapítására. Ebben a körben az elutasítás indoklása sok lényeges elemet tartalmaz, melyeket idéznék, mivel azok egy sor lehetőséget nyitnak meg a jelenlegi perjogi keretek között is:
A leglényegesebb újdonság a Pp. 2§ újonnan bevezetett új kártérítési klauzulájának értelmezése:
„ A megyei bíróság osztotta a felperesnek azt a jogi álláspontját, hogy a bíróság ez utóbbi, -(Pp. 2§) – sajátos kártérítési felelősségét nemcsak az eljárási határidők elmulasztása, hanem a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmére alapot adó bármilyen magatartás – így például a felajánlott szakértői bizonyítás indoklás nélküli elvetése – is megalapozhatja.„
Ez mindenképpen előrelépés lehetne, de itt bejön a 70 éves joggyakorlat, miszerint csak a kirívóan súlyos jogsértés esetén fognak kártérítést megítélni, ami valójában a „nesze semmi fogd meg jól” elv megjelenítése. Vagy esetleg ez is változóban van? A következő idézet akár erre is mutathat:
„ … a Pp. 2§-a (3) bekezdés alkalmazásában a Ptk. 349. §-ában írt rendelkezéstől eltérően arra nincs szükség, hogy a megyei bíróság a felróhatóságot, mint szubjektív elemet és ezzel összefüggésben azt vizsgálja, hogy az alperes kimentési kötelezettségének eleget tud-e tenni.”
Úgy ítélem meg, hogy az indoklás fenti mondata a leglényegesebb rész. Ha jól értem, felróhatóság nélküli felelősségként értelmezik a Pp. 2§ (3) bek-t, ami ugye azt jelenti, hogy a kirívóan súlyosságot sem lehet vizsgálni. Hát ez óriási lépés lenne, de nem hiszem, hogy ez általánosan követett jogértelmezést takarna.
Az ítélet a következőket is rögzíti:
„… a peres eljárás résztvevői a keresetlevél V. fejezetében megjelölt jogszabályhelyek alapján nem válnak jogosultakká arra, hogy a bírói alkalmatlanság megállapítására irányuló soron kívüli értékelést, illetve fegyelmi eljárást kezdeményezzenek abban az esetben, ha a bíróság elleni per keretében megállapíthatóvá válik a jogalkalmazási hiba.”
Erre utalt Nick Name is, amikor közölte, hogy a jogszabályok megsértése nem jelent fegyelmi felelősséget. Nos ezek a mondatok rendkívül fontosak egy alkotmánybírósági eljárásban.
Összességében bár egy elutasított keresetről van szó, úgy ítélem meg, hogy végig kell futtatni a mai rendszeren, hogy a végleges bírósági álláspont megismerhetővé váljon.
Bovary # e-mail 2006.03.17. 14:09
Mekkora arányt képzelnétek el helyesnek egy esetleges pályára alkalmatlan bírói körből?
Ennyi más hivatások, foglalkozások esetében is reálisnak tartható.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.03.16. 17:49
Kedves Rite Csillaggal!
Köszi az infót. Én is írtam egy cikket csak úgy, az összehasonlítás kedvéért.
„ Középföld szociálisan rendkívül gondoskodó vezetése a nép érdekében összevonta az összes kórházat, amely „Soha Nefelejts” kórház néven megkezdte a munkáját. Mivel egy idő után felháborító és galád módon olyan híresztelések keltek szárnyra, hogy alkalmatlan orvosok is gyógyíthatnak, sőt akár még befolyásolhatók is a gyógymód és egyéb megkülönböztető kórházi körülmények biztosítása érdekében, ezért a vezetés elindította „az igazán szigorúak és korrektek vagyunk az ellenőrzések során” projektet, melynek keretében minden orvos pályafutása során két alkalommal alkalmassági vizsgálaton esik keresztül, melyet a kórház vezetése végez. Ennek során 50 esetet megvizsgáltak, arányosan, így az 50 esetből 35 influenzás, 10 allergiás, 2 depressziós 1 gyomorfekélyes, 1 daganatos és 1 szív és érrendszeri megbetegedést. A vizsgálat eredményeként büszkén állíthatta a kórház vezetése, hogy az 50 esetből csak három végződött maradandó testi fogyatékossággal, és kettő halállal, amely rendkívül jó arány és a vizsgált orvos kiválóan megfelelt minősítést kapta. A vizsgált orvos nem tett különbséget még véletlenül sem faj, nemzetiségi hovatartozás vagy szexuális irányultság szempontjából sem, ilyet fel sem lett volna szabad tételezni. A rokkantsági és a halálesetek, mivel bekövetkeztek, már nem orvosolhatók, abba bele kell nyugodni, sőt aki annak megvizsgálását szeretné olyan kórház vagy orvos által aki nem tagja a kórháznak, határozottan állíthatjuk, hogy sarlatán, kuruzsló szakmailag nem releváns, az ilyenek felelősségét a törvény legnagyobb szigora mellett bíróság előtt kell megállapítani, hagy okuljon belőle minden renitens másként gondolkodó. Egyébként a vizsgálat szabályai mindenki előtt ismertek, az orvos független a diagnózis és a gyógymód felállítása során, így azt a vizsgálat egyébként nem vizsgálhatta, de azt elmondhatjuk, hogy nem veri a családot, kocsmába is ritkán jár, csak egyszer lépte át a záróvonalat, amelyért egyébként rendkívül kemény feddésbüntetéssel sújtottuk, így egy igazán jó emberrel van dolgunk. Az ellenünk benyújtott kártérítési igényt is mi bíráljuk el egyébként, de azt is tudomásul kell venni, hogy csak akkor lehetséges kártérítés megítélése, ha kirívóan súlyos gondatlanság mellett járt volna el az orvos. Ilyen alatt olyan esetet kell érteni, ha elnézte a testrészeket és véna helyett a szívbe szúrta a tűt, de az orvos személyiségi jogai tiltják, hogy megnevezzük és azt is, hogy az egyes esetek kapcsán kapott minősítést nyilvánosságra hozzuk. Az ilyen esetekben a kártérítést és költségeket is a betegek dobják össze adó formájában. Régen igen, akkor másképpen mentek a dolgok, politikailag befolyásolták az orvost és arra kényszerítették, hogy görbe tűvel adja be az injekciót a kórház ellenségeinek, de most mutassanak csak egy görbe tűt is! Mindenki láthatja teljesen másképpen mennek a dolgok, mindenki biztonságban érezheti magát, aki a kórházba kívánja kezeltetni magát.
Jelszavunk empátia és egyenlőség!!!!
Kórház vezetése”
Jelentkezzen, aki itt akarja magát gyógykezeltetni.
Összesen ennyi a problémám a rendszerrel.
rite csillaggal (törölt felhasználó) # 2006.03.16. 10:09
Bíróvizsgálat: csak elvétve akadnak alkalmatlanok
A huzamosabb ideje ítélkező bírók közül 1999-ben mindössze négyen bizonyultak alkalmatlannak a pályára a vizsgálat után. Ketten egészségügyi, ketten szakmai okokból. A határozott időre kinevezett bírák alkalmasságát idén értékelték először. Harminc közül egynek kellett végleg leköszönnie. A bíró indokolás nélkül mondhat le tisztségéről. Így nem tudni, hogy a pályaelhagyók közül voltak-e olyanok, akik emberi vagy szakmai alkalmatlanságukat felismerve önként távoztak.
Magyarország 2600 bírójának túlnyomó többsége megbízhatóan és jól dolgozik. Az 1997-ben hatályba lépett szabályok alapján többszörösen ellenőrzik a munkájukat, így tényleg csak a rátermettek és az alkalmasak maradhatnak a pályán – mondta dr. Baloginé dr. Faiszt Judit, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) Hivatala személyzeti és oktatási főosztályának helyettes vezetője.
A határozatlan időre kinevezett bírók ténykedését pályafutásuk során kétszer kell értékelni. Ezt a megyei bíróságok elnökei rendelik el, s ők jelölik ki azokat is, akik alaposan megvizsgálják az adott bíró munkáját. Meghallgatják egy-egy tárgyalását, és az ügyeit sokféle szempont alapján elemzik. Vizsgálják például azt, hogy milyen a bíró döntési, illetve lényeglátási képessége. Baloginé szerint eddig fel sem vetődött olyan körülmény, amely arra utalna, hogy egy-egy bíró valamiféle “politikai elvárásnak” megfelelően ítélkezett vagy a közvélemény nyomása miatt döntésképtelenné vált volna. Kétségtelen, vannak nehéz ügyek, de a bíró ilyenkor sem panaszkodik. Módjában áll, hogy a büntető és a polgári eljárásjogi szabályok alapján elfogultságot jelentsen be. Ilyenkor a bíróság vezetője köteles az ügyet más bírónak átadni. A bírói tevékenység törvényben előírt értékelése során egyébként elemezni kell továbbá a munkabírását, hatékonyságát és azt is, hogy milyen kapcsolatot tud tartani az ügyfelekkel. A jelentések alapján a megyei bíróságok elnökei készítik el az értékelést, amely alkalmas, kiválóan alkalmas, illetve alkalmatlan minősítéssel zárulhat. Az OIT erről legutóbb 1999-ben készített egy összesítést. Akkor 360 bíró alkalmas értékelést kapott, a bírák egyharmada pedig kiválóan alkalmasnak bizonyult – tájékoztatott a főosztályvezető-helyettes.
Az elmúlt időszakban összesen négy bírónak kellett alkalmatlanság miatt elhagynia a pályát. Baloginé szerint két bírónak egészségügyi okokból, kettőnek pedig szakmai szempontból mondták ki alkalmatlanságát. Ahhoz azonban, hogy valaki a megromlott egészsége miatt ne bíráskodhasson, olyan betegségben kell szenvednie, amely miatt tartósan alkalmatlan a bírói hivatás gyakorlására. Ilyenkor az a gyakorlat, hogy a megyei bíróság elnöke felszólítja az érintettet, hogy mondjon le. A fent említett két esetben az érintettek így is tettek. Ha a bíró nem fogadja el ezt a helyzetet, akkor pszichológus és pszichiáter részvételével orvos szakértői bizottság vizsgálja meg őt. Erre még nem volt példa. Az egészségügyi okokból megállapított alkalmatlanság esetén a bíró kvázi végkielégítést, azaz többhavi illetményt kap.
Amennyiben felmerül a bíró szakmai alkalmatlansága – folytatta a főosztályvezető-helyettes –, elrendelik soron kívüli értékelését. Ha a vizsgálat igazolja a föltevést, akkor a törvényben írtaknak megfelelően felmentik tisztségéből. Legutóbb két bírónak kellett emiatt távoznia. Ehhez azonban már súlyos és sorozatos hibákat kell elkövetni. A bíró alkalmatlansága kizárólag akkor állapítható meg, ha a több mint harminc vizsgálati szempont többségében nem megfelelő értékelést kap. (Például ha valaki keveset tárgyal, problémák vannak a lényeglátásával, nem tudja megfogalmazni az ítéletet, nem tud bánni az ügyfelekkel.) Önmagában az a tény, hogy másodfokon sorra változtatják meg az ítéleteit, még nem jelenti a bíró alkalmatlanságát. Az azonban már alapot adhat rá, ha folyamatosan olyan döntéseket hoz, amelyek alapján nem tud határozni a másodfokú tanács.
A bírók persze önmaguk is felismerhetik alkalmatlanságukat, és mivel nem kell indokolniuk, ha lemondanak a posztjukról, így nem tudni, hogy a pályaelhagyók közül akadtak-e ilyenek.
Ha nem is sokan, de akadnak rendbontó bírák is. Mint arról már lapunkban beszámoltunk, a kilencvenes évek végén nagy port kavart az az eset, amikor a Ceglédi Városi Bíróság egykori elnöke ellen vádat emeltek hivatali visszaélés miatt. A vád szerint a volt elnök az egyik ismerőse szorult helyzetével visszaélve meg akarta szerezni annak végrehajtás alá vont ingatlanát.
Dr. Baloginé dr. Faiszt Judit az elmúlt évben összesen négy olyan üggyel találkozott, amikor bírók ellen indult büntetőeljárás, ám az általuk elkövetett vétkek – például közlekedési szabályok megszegése – egyike sem volt összefüggésben a munkájukkal. Előfordul, hogy a bírók kisebb mulasztásokat követnek el, ám ez sem gyakori. Tavaly tizenöten kaptak írásbeli figyelmeztetést, és tizenkét bíróval szemben kezdeményeztek fegyelmi eljárást. Írásbeli figyelmeztetésben általában azért részesültek, mert késlekedve foglalták írásba az ítéletet, vagy a fellebbezést a határidő lejárta után továbbították a másodfokú bíróságra. Ugyancsak figyelmeztetés járt azért, ha a tárgyalást nem tűzték ki időben. A tizenkét fegyelmit többnyire azért kapták, mert a fentiekben részletezett mulasztásokat többször követték el, avagy a határidőket hónapokkal lépték túl.
Az új rendelkezések garanciát adnak arra, hogy csak olyanok kerüljenek a bírói pulpitusra, akik arra emberileg és szakmailag is alkalmasak. A bíróvá válásnak 1997 óta elengedhetetlen feltétele, hogy a jelölt a kinevezése előtt pályaalkalmassági vizsgálaton vegyen részt, ahol egy háromtagú orvos szakértői csoport vizsgálja meg pszichológus és pszichiáter bevonásával. Ezen túl a megyei bíróság elnöke értékeli a gyakorlat alatti ténykedését is. A pályázót először három évre lehet kinevezni, utána pedig újabb vizsgálaton kell átesnie, hogy határozatlan időre bíró lehessen. Ekkor ötven ügyét elemzik különböző szempontok alapján, s ezután döntenek az alkalmasságáról. A törvény hatálybalépése óta az idén volt az első ilyen alkalmassági vizsgálat. Harminc közül csupán egy nem felelt meg a követelményeknek, így őt felmentették a tisztsége alól. A feladathoz nem lehet “felnőni”, ugyanis ha valaki alkalmatlannak találtatik három év elteltével, úgy évekkel később nem lehet megismételni a megmérettetést.
Népszabadság 2001 augusztus 8.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.03.15. 23:22
Semmilyen kérdésre nem kívánom megkerülni a választ, ezért megkíséreltem a megválaszolatlan kérdéseket összegyűjteni és röviden megválaszolni. Hagy kérjem azt, hogy amennyiben úgy gondolja bármely kérdés kimaradt volna, azt jelezze és azokat sem fogom megkerülni.
A kigyűjtött kérdései a következők:
Mi a jogi igazság fogalma szerintem, hogy lehet eljutni ahhoz, ha a bíró nem volt annak tanúja
A laikus esküdtek mennyire lennének alkalmasak egy szakbírókból álló tanács döntésének megkérdőjelezésére
Hatályon kívül helyezés esetén van-e vége a műhiba pereknek
Minden apró ügyben is követendőnek tartom e a felvázolt eljárást
A rendszer többletköltség igénye
Hibásnak bizonyult védői álláspont szankcionálása
Bíró rehabilitációja
Egymás háza táján történő söprögetés helyett a saját előtt lenne célszerű munkálkodni
Igyekszem röviden összefoglalni a válaszokat.
1. Jogi igazság kérdése
Kezdeném a végén. Ha véletlenül átolvasta a Tripartitum azon részeit, amelyben a bíró követendő magatartását írja le Werbőczi, arra a kérdésre pontos választ lehetett ott kapni, hogy ha tanúja volt ill. nem egy eseménynek a bíró részéről mi a követendő. Ha nem olvasta ne hagyja ki, mert alapvető filozófiai és gyakorlati kérdéseket tárgyal a mai bíráskodás által is megszívlelhető tanulságokkal. Werbőczinek az az álláspontja, amennyiben szemtanúja lenne egy előtte elkövetett gyilkosságnak és bíróként az ügyben bíráskodnia kell, csak azzal szabad foglalkoznia, amit a tárgyaláson előadnak, tehát a nem tapasztalást tételezi fel – mint a függetlenség egyik elemét – a bíráskodás során. Éppen ezért a jogi igazság mint kifejezés is ebben az értelemben keresendő.
A további pöckölések célpontjaként leírom a saját jogi igazság fogalmamat, amelyet az ítélethozatal szempontjából alakítottam ki. Szerintem egy ítélet akkor szolgáltat jogi értelemben igazságot, ha az alkotmányosan jogszerű, egyénileg pedig méltányos.
Alkotmányosan jogszerű alatt azt értem, hogy az ítélet jogi érvelését egyenesen le lehet vezetni egészen az alkotmányos alapjogokig, és ez természetesen azt is jelenti, hogy a bírókat nem kötnék azok a – nem titok sajnos létező – jogszabályok, amelyek nem illenek bele ebbe a sorba. Ez a jogosítvány a törvényhozás irányában fejtené ki leginkább a hatását, mivel az alkotmánnyal össze nem egyeztethető részletszabályok nem kerülnének alkalmazásra. Ez nem újdonság alapelv az angolszász jogrendben.
Egyéni méltányosság. Ez a része az ítélkezésnek a bírói munka művészi része. Úgy gondolom ennek kialakítása során figyelembe kellene venni pl. a felek vétkességének mértékét a jogvita kialakulásában, jogkövető magatartásukat, pervitel rossz ill. jóhiszemű voltát, - különös nyomatékkal az igazmondásra – továbbá a társadalom általános értékítéletét is közvetítenie kellene, tehát valahol az erkölcsi oldal is megjelenhetne.
Itt egy pillanatra megállnék a bíró életkorával kapcsolatos más fórumban is megjelenő kifogásokkal kapcsolatban. Úgy gondolom valahol a fenti fogalom mindkét eleme szükséges a jogi igazság meghatározásánál, lehet hogy több is. Az első elem megtanulható. Egy kellően szorgalmas diák diplomájával a zsebében egy kis odafigyeléssel képes alkotmányosan jogszerű jogi megoldást kínálni egy jogi kérdésre. A második, a méltányosság kérdése nem tanulható meg, azt meg kell élni. Véleményem szerint a 40-es életkor vízválasztó ebből a szempontból. Ezért mosolyogtam meg a LB Elnök Úr bejelentését a bírói akadémia alapkövének letételével kapcsolatban, mert olyan látszatot kelt, hogy ezen hivatás megtanulható. Továbbá ezért haragszok első ránézésre a bíróra, ha az ehhez képest elképesztően fiatal, mert eleve kizárt az, hogy a méltányosság kérdése felmerüljön, és tudom, hogy egy szerény kísérletnek leszek tanúja - és sokszor szenvedő alanya -, melyben megpróbálnak jogszerű döntést hozni. Nagyon sokszor ez sem sikerül. Egy személetes példa a méltányosság kérdésének fontosságára természeti népek ítélkezési gyakorlatából, melyből az is megállapítható, hogy a méltányosság kérdése sokkal fontosabb, mint a közvetlen jogszerűség. A Rhodéziában élő Barotsek fejlett jogi kultúrával rendelkező természeti nép törzsi keretek között élnek. A föld tulajdonjoga a mindenkori törzsfőnökhöz kötődik, de az is alapszabály, hogy minden tag egyenlő joggal rendelkezik a föld használata során, tehát aki a faluban lakik egyenlő mértékű földdarabot művelhet ill. halászhat a közös tóban. A jogvita azt követően alakult ki, amikor a törzsfőnök boszorkányság vádjával elüldözte a faluból az egyik rokonát – alaptalanul -, aki ettől kezdve nem tudott földet használni. A tó másik partján telepedett le. A törzsfőnök meghalt, utóda pedig panaszt emelt a törzsi bíróság előtt az elüldözött és fiai tóhasználata miatt, mivel nem laknak a faluban. A faluban lakás alapfeltétel a föld és tóhasználat szempontjából. Az ítélkezés úgy történik, hogy a bírák a meghallgatásokat, bizonyítást követően egyesével mondják el a véleményüket, de az ítéletet az utolsó bíró véleménye tartalmazza. A nyilatkozatok életkor szerinti sorrendben hangzanak el !!!!!!, a legidősebb hozza meg a döntést. Valamennyi bíró úgy döntött, hogy a bepanaszoltak nem jogosultak a halászatra, mert nem laknak a faluban, mivel ez az egységesen követett alapszabály. A legöregebb bíró döntése viszont úgy szólt, hogy nem hagyható figyelmen kívül az a jogellenesség, amit az elüldözöttel szemben a volt főnök elkövetett. Erre tekintettel az egységesen követett szabály szerint valóban nem jogosult a bepanaszolt a tóhasználatra, mivel nem lakik a faluban, de amennyiben a főnök az igényét érvényesíteni akarja akkor le kell mondania a tisztségéről, mert csak olyan személy töltheti be a tisztséget, aki a törzs tagjai teljes bizalmát élvezi és képes, eljárása során pedig képes figyelembe venni a tagokat ért hátrányos megkülönböztetéseket. A főnök visszavonta igényét. Az ítélet szerint a jog sem sérült és az üldözött jogvédelmet kapott. Számomra a nagybetűs igazságszolgáltatás valahol itt kezdődik. Ezért írtam, hogy precedensek nélkül igazságot nem max. jogot lehet szolgáltatni.
2. Laikus esküdtek
Az angolszász joggyakorlatot, ill. saját 19. századi történelmünket is nézve ez nem hiszem, hogy vitaalapot képezhetne. A zavart ott érzem a kérdéssel összefüggésben, hogy a mai eljárási szabályok annyira kidolgozatlan eljárási kereteket határoznak meg, hogy abba egy döntés és annak az ellenkezőjének meghozatala is belefér. Ez így valóban nehéznek látszik, ezért tartom szükségesnek az eljárási szabályok korábban vázolt rendezése. Továbbá az sem mellékes, hogy jogi képviselők járnak el, akik pontosan meg tudják határozni azt a problémát, amit annak tartanak és le lehet egyszerűsíteni eldöntendő kérdésre a jogvitát. Egyébként azt gondolom, hogy az eljárási szabályok rendezése esetén csak elvétve kerülne sor ilyen perekre.
3. Parttalanság kérdése
A mai eljárási rendben lenne az általam indított műhibaper parttalan eljárás. A javasolt rendszerben az pontosan megegyezne a felülvizsgálati eljárás mai szabályaival, tehát a megismételt eljárás ellen is lehet most is és akkor is ilyen eljárást indítani.
4. Apró ügyek kérdése
Szerintem az apró ügyeket a kötelező bírósági közvetítés kiszűrné, így azok nem kerülnének oda. Ha mégis azok is az általános szabályok szerint működnének.
5. Többletköltség igény
Nem vagyok benne biztos, hogy ez igaz lenne, mivel pontosított eljárási szabályok és a bírói szelekció folyamatos működése mellett egyrészt jóval kevesebb bíróra lenne szükség, másrészt kevés műhibaper lenne. De ez csak hipotézis.
6. Hibás védői álláspont szankcionálása
Ki által? Mint korábban már leírtam az ügyfél, a kamara, a bíróság közvetlenül és személyében is támadhatja a védőt. A bírót nem, így aztán nem is értem ezt a kérdést. Nem azonos a perbeli helyzet.
7. Bírói rehabilitáció
Valójában ezt a kérdést sem értem. Kétfokú eljárás során van egy I. és egy II. fokú döntés. Műhibapert a II. fokkal kapcsolatban lehet indítani. Ha ott az ítélet nem állt meg, akkor a II. fok bukott meg. Az I. fok döntése volt lehet a jó, de ez irreleváns ebben a vonatkozásban. Viszont a bírói kar érdeke lenne az, hogy a hibás I. fokú ítéletek hozóit házon belül kezelje, szelekciós eszközökkel önvédelmi célzatból.
8. Söprögetés kérdése
A söprűkkel van baj. A bíró seprűje az én portámon is söpör, az enyém nem tud az övén. Óriási mértbeli különbség van köztük. Ez az alapprobléma.
Ha kimaradt valami az nem szándékos, mindenre válaszolok, ha felteszi azokat. Egyebekben kíváncsi lennék azokban a kérdésekben – anyagi jogerő – a véleményére, amelyeket ÓbudaFannak tettem fel.
Nick Name # e-mail 2006.03.15. 16:54
Úgy érzem, ezzel a hozzászólásával Ön elegánsan átlépett mindenen - ideértve azt a nem kevés számú kérdést is, amit az eddigiekben megválaszoltalanul hagyott - és miután minden lepergett Önről, újra az első hozzászólásában kifejetett, ezerszer megcáfolt érveit kezdte hangoztatni. Mivel erre már végképp nincs időm, csak távirati stílusban reagálnék:
nem hiszem, hogy öngól lett volna részemről az adatsorok idézése, én ugyanis, ha az eddigiekből nem tűnt volna ki, a bírói felelősség bővításe mellett vagyok,
Ön írja: "Alapvető nézetkülönbség van abban köztünk, hogy én a fegyelmi eljárás megindítására okot adó jogszabályi feltételt - „ a szolgálati viszonyával kapcsolatos kötelezettségeit megszegi” – az alkalmazott eljárási és anyagi jogi szabályok hibás alkalmazása esetén is megállapíthatónak tartanám, míg Ön nem."
Ez a jelenlegi helyzet. Én elképzelhetőnek tartanám a felelősségre vonást az olyan típusú, mérlegelést és értelmezést nem igénylő anyagi és eljárási szabályok téves alkalmazása folytán, amelyekért most is kártérítés jár, és amire egy példát hoztam a március 12.-i hozzászólásomban. Természetesen nem tartom lehetségesnek a felelősségre vonást olyan esetben, mint ami például az Ön keresetében szerepel, ahol egyszerűen Ön képtelen belenyugodni az első- és másodfokon született, a felülvizsgálat próbáját kiállt ítéletbe.
A bírói tekintélyért meg kérem, ne hullasson krokodilkönnyeket. A pervesztes előtt nem lesz tekintélye a bírónak, akire meg kedvező a döntés, az előtt lesz. Ez ilyen egyszerű.
Dr. Kincses István (törölt felhasználó) # 2006.03.15. 13:55
Köszönet az adatsorért, teljesen lenyűgözött. De tényleg! A feddés az olyan „ejnye-bejnye rosszcsontja” típusú büntetés? Kicsit komolyabban ugye nem veszi rossz néven, ha azt mondom, hogy ez az adatsor egy nem gyenge öngól volt. Szóval ha jól értem a teljes bírói kar kevesebb, mint fél %-a ellen indult valamilyen fegyelmi eljárás és nem is mindig a bírói tevékenysége miatt, hanem egyéb közlekedési stb. ügyek miatt. Maga a bíráskodási tevékenység ha jól láttam egyáltalán nem szerepel tárgyként, ha leszámítom a késlekedési kérdéseket. Szóval létezik egy olyan szervezet, amelyen belül a statisztika minden törvénye csődöt mond. Nincs szükség szelekcióra, mert ezek szerint mindenki szakmai tudásának csúcsán áll és csak mi ügyvédek okvetetlenkedünk, mivel ezek szerint rossz az értékítéletünk. A túlságosan zárt a bírói pálya fórum kiinduló pontja, ha jól értelmezem az, hogy csak a kivételeseknek lehet bekerülni. Én viszont az ellenkezőt gondolom, azért zárt, mert nincs meg benne a természetes szelekció és azok is bent maradnak, akik nem oda valók. Ez viszont az általános megítélés szintjének folyamatos csökkenését is eredményezi, ami sajnos érezhető anélkül is, hogy bármit mondanék az ügyfélnek. A tekintély elvesztését én nagyon veszélyes folyamatnak tekintem, szerintem mindent meg kellene tenni ennek megakadályozása érdekében, de jelen helyzetben sajnos a bírói kar a maga belterjességével a legfőbb okozója a tekintélyvesztésnek.
Alapvető nézetkülönbség van abban köztünk, hogy én a fegyelmi eljárás megindítására okot adó jogszabályi feltételt - „ a szolgálati viszonyával kapcsolatos kötelezettségeit megszegi” – az alkalmazott eljárási és anyagi jogi szabályok hibás alkalmazása esetén is megállapíthatónak tartanám, míg Ön nem. Hagy kérdezzem meg, hogy mit kell szolgálati viszonyával összefüggő kötelezettségnek tekinteni, ha magát a munkavégzés alapjait szolgáló jogszabályokat nem. Továbbá hagy kérdezzem meg azt is, mivel utalt rá, hogy az EU bíróság több esetben megállapította a Magyar Állam vétkességét több ügyben és kártérítést is ítélet meg, hogy ilyen esetekben sem kerül sor fegyelmi eljárásra? Ha nem akkor ennek mi az oka? A megítélt kártérítéseket a költségvetés fizeti, azaz az adófizetők. Ezt nem tartja egyenlőtlen elbírálásnak? A bíróság pálcát tör mindenki felett, de ez reá nem vonatkozik. Ez nem fér össze saját igazságérzetemmel.
Remélem a téma sekélyességétől függetlenül ÓbudaFan néha belenéz a fórumba és ha így van, Õt mint az anyagi jogerő number one védelmezőjét is szeretném szólásra bírni egy aktuális téma kapcsán. Eddig úgy tudtam, hogy a felülvizsgálat és a perújítás képes csak az anyagi jogerőt feloldani ítélet dolog vonatkozásában. Most viszont meglepve olvastam a Ságvári Endrével kapcsolatos ítéletről, amely megállapította, hogy egy 1959-es ítélet semmis, azaz ha jól értem feloldotta az anyagi jogerőt. Nem jól értem? Nem foglalkozva az érzelmi, politikai, történelmi háttérrel, csak a mostani eljárással, akkor mégiscsak létezik időtől független „visszaítélési” lehetőség? Tényleg nem ismerem a részleteket, csak elgondolkoztam azon, hogy ki lehetett egy ilyen ügyben a felperes és ki volt az alperes? Mi a helyzet a kereshetőségi joggal ennyi idő után. Ez az ítélet most megnyit egy kártérítési igényre vonatkozó lehetőséget is? Megint mi fogunk fizetni? Mi a helyzet az elévüléssel? Vagy ezek a kérdések politikafüggő kérdések? És a leglényegesebb! Kik hozták a semmis ítéletet? Megint az állam hozta és nem név szerinti bírók? Ha jól számolom minimum 4 bíró nevét illett volna közzé tenni, feltételezve, hogy egy bíró járt el megyei szinten és három a LB előtt. Az Alkotmány szerint már 1959-ben is független és pártatlan volt a bíróság. Ha akkor nem volt az most mitől vált azzá, hiszen a fórumrendszer kibővítésén kívül más lényegi elem nem változott. Egy szónak is száz a vége, amíg nincs egy olyan független és összetételében előre ki nem számítható – így nem befolyásolható - szerv, amely előtt a bíróságnak meg kell védenie a maga által hozott ítéleteket, és felelniük kell név szerint is érte, addig semmilyen jogbiztonság nem fog működni. Politikai kurzusváltásonként lehet számítani arra, hogy az aktuális nemzedék fog fizetni a korábbi jogsértésekért. Ez az alapproblémám.
Nick Name # e-mail 2006.03.14. 17:03
köszönöm , megkaptam, ahogy lesz egy kis időm, válaszolok.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Pf.20 Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból - PDF
Download "Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból"
1 Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból 1. A polgári eljárásjog alapfogalmai: peres- ill. nem peres eljárás, az eljárás alanyai, tárgya, célja, a bírósági út. 2. A polgári eljárásjog helye a jogrendszerben, a polgári eljárásjogi jogszabály hatálya. 3. A szervezeti alapelvek. A társasbíráskodás elve, az eljáró bíróság összetétele. 4. A bírói függetlenség elve, a bíróvá válás feltételei. 5. A bíróság feladatai, és a perhatékonyság elve (Pp. 2., és a 114/A.-B. ). 6. A polgári eljárás működési alapelvei. Rendelkezési elv, a peranyagszolgáltatás elve. 7. A szabad bizonyítás elve és a közvetlenség elve. 8. A felek egyenjogúsága és a perbeli esélyegyenlőség elve. 9. A jóhiszemű eljárás elve és a nyilvánosság elve. 10. A bírósági szervezet felépítése, az egyes szintek ítélkezési feladatai. 11. A Legfelsőbb Bíróság és feladatai. A jogegységi eljárás. 12. A bírák kizárása. 13.A hatáskör fogalma és a joghatóság. 14.A bírósági hatáskör fogalma és megoszlása. 15.A pertárgy értéke és a hatáskör vizsgálata. 16.A bírósági illetékesség fogalma, az általános illetékesség. 17.A vagylagos illetékesség és az alávetéses illetékesség. 18.A kizárólagos illetékesség és az illetékesség vizsgálata. 19.Az eljáró bíróság kijelölésének esetei és szabályai. 20. A peres felek és a perbeli legitimáció. 21. A perképesség: a perbeli jogképesség és cselekvőképesség. 22. A pertársaság fajtái, az egységes pertársaság. 23. Az egyszerű pertársaság és a pertársak jogállása, egymás közti viszonyai. 1
2 24. A beavatkozás fogalma, feltételei, módja. 25. A beavatkozó jogállása, a perbehívás. 26. A perbeli jogutódlás, változások a felek személyében. 27. A perbeli képviselet fogalma, fajtái, az ügygondnoki képviselet és a pártfogó ügyvédi képviselet. 28. A meghatalmazotti képviselet: a meghatalmazottak köre, a meghatalmazás alaki kellékei, terjedelme és korlátozása. 29. Az általános meghatalmazás és a kötelező jogi képviselet. 30. A perköltség fogalma, a képviselettel kapcsolatos költségek. 31. A költségek előlegezése. 32. Döntés a perköltség viseléséről, a perköltség viselésének általános szabályai. 33. A perköltség viselésének különös (speciális) szabályai. 34. A perköltség fogalma és a perköltségbiztosíték. 35. Az állami támogatások formái a polgári eljárásokban. A költségmentesség és a költségfeljegyzési jog. 36. Az illetékmentesség, az illetékfeljegyzési jog és a mérsékelt illeték. 37. A beadványokra, a hiánypótlásra és az idézésre vonatkozó általános szabályok. 38. A kézbesítés általános szabályai és a hirdetményi kézbesítés. 39. Az eljárási cselekmények határidői, a mulasztás és az igazolás. 40. A kereset és a kereseti jog. 41. A kereset elemei. 42. A kereset fajtái. 43. A keresetváltoztatás és a kereset kiterjesztése. 44. A keresethalmazat. 45. A viszontkereset fogalma, feltételei, a viszontkereset és a beszámítási kifogás. 46. A keresetlevél és kellékei, formája, benyújtása, joghatásai. 2
3 47. A tárgyalás előkészítésének szakaszai. A keresetlevél megvizsgálása a hiánypótlás és az áttétel. 48. A keresetlevél elutasítása. Az előkészítő intézkedések. 49. A tárgyalás kitűzése, idézés a per tárgyalására. 50. A tárgyalás fogalma, a tárgyalási rendszerek, az első és a folytatólagos tárgyalás fogalma. 51. Pervezetés, tárgyalásvezetés, rendfenntartás. 52. A tárgyalás menete. 53. A felek jelenléte a tárgyaláson és a képviseleti jog vizsgálata. 54. A tárgyalás elmulasztásának jogkövetkezményei, a bírósági meghagyás részletezése nélkül. 55. Az alperes tárgyalásmulasztásának jogkövetkezményei. 56. A tárgyalás elhalasztása. 57. A tárgyalás felfüggesztése. 58. Az eljárás félbeszakadása. 59. Az eljárás szünetelése. 60. A per megszüntetése. 61. Elkülönítés, egyesítés, a perbeli egyezség. 62. Az ideiglenes intézkedések. 63. A bizonyítás alapfogalmai: a bizonyítás fogalma, alanyai, tárgya, fajtái, ténymegállapítás bizonyítás nélkül. 64. Állítási kötelezettség, bizonyítási kötelezettség, bizonyítási teher. 65. A bizonyítási rendszerek, a bizonyítási eszközök és a bizonyítékok. 66. A tanúbizonyítás. 67. A szakértői bizonyítás. 68. Az okirati bizonyítás. 69. A tárgyi bizonyítékok és a szemle. 70. A bizonyítás eredményének mérlegelése és a szabad bírói belátás. 3
4 71. A bizonyítási eljárás lefolytatása, bizonyítás megkeresés útján. 72. Az előzetes bizonyítás. 73. A bírósági határozatok fogalma és osztályozása. 74. A határozatok meghozatala és közlése. 75. Az ítélet fogalma, csoportosítása, szerkezeti felépítése. 76. Az ítélet tartalmi követelményei. 77. A részítélet, a közbenső ítélet, a kiegészítő ítélet és az ítélet teljessége. 78. Az érdemi döntés korlátai. A teljesítési határidő. 79. A határozatok kijavítása és kiegészítése. 80. A bírósági határozatokhoz fűződő joghatások. Az egyszerű kötőerő. 81. A jogerő fogalma, fajtái. 82. Az előzetes végrehajthatóság. 83. A végzés mint bírósági határozat jellemzői. A végzés elleni fellebbezés szabályai. 84. A perorvoslatok fogalma, osztályozása, a perorvoslati rendszerek. 85. A fellebbezés fogalma, a fellebbezés tárgya a fellebbezésből kizárt, és a fellebbezéssel megtámadható határozatok köre. 86. A fellebbezésre jogosultak, a fellebbezés határideje, tartalmi kellékei és halasztó hatálya. A közvetlen fellebbezés. 87. A fellebbezési eljárás intézkedések a fellebbezési tárgyalás kitűzése előtt (az első- és a másodfokú bíróság teendői). 88. A fellebbezési tárgyalás kitűzése és a fellebbezési tárgyalás lefolytatása. 89. A fellebbezési eljárásban hozható határozatok. 90. A fellebbezés elbírálása tárgyaláson kívül. 91. Elhatárolás: fellebbezés, fellebbezési ellenkérelem, csatlakozó fellebbezés, észrevételek a fellebbezésre. 92. A perújítás fogalma, tárgya, határideje, a kérelem benyújtása. 93. A perújítási okok. 4
5 94. A perújítási kérelem elbírálása, határozatok. 95. A felülvizsgálat fogalma, a kérelem benyújtására jogosultak, a kérelem előterjesztésének törvényi feltételei. 96. A felülvizsgálati kérelem tárgya, a felülvizsgálatból kizárt határozatok köre. 97. A felülvizsgálati kérelem benyújtása, tartalma, felterjesztése. 98. A felülvizsgálati kérelem előzetes megvizsgálása és érdemi elbírálása (az érdemi határozatok nélkül). 99. A Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálati eljárásban hozható határozatai A személyállapoti perek köre és közös szabályai A házassági perek, a házassági bontóperre vonatkozó külön szabályok Az apasági és a származás megállapítása iránti egyéb perek A gondnokság alá helyezéssel kapcsolatos perek A közigazgatási perek A sajtóhelyreigazítási eljárás A munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perek A végrehajtási perek A fizetési meghagyásos eljárás lényege, és a kisértékű perek. 5
A másodfokú bíróság határozatai a polgári eljárásban
ACTA UNIVERSITATIS SZEGEDIENSIS DE ATTILA JÓZSEF NOMINATAE ACTA JURIDICA ET POLITICA Tomus XXXIV. Fasciculus 1.,1986FEB 0 4' BAJe PÁL A másodfokú bíróság határozatai a polgári eljárásban SZEGED 1985 Redigunt

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Elég volt az ellenzéki vircsaftból: a bírák lemondásra szólították föl az OBT-t (Frissítve!) – PestiSrácok
Elég volt az ellenzéki vircsaftból: a bírák lemondásra szólították föl az OBT-t (Frissítve!)
Balról jobbra: Szabó Sándor, az OBT elnöke, Hilbert Edit volt OBT-elnök és Darák Péter, a Kúria elnöke a testület januári alakuló ülésén. Fotó: MTI/Mohai Balázs
Maguk a bírák elégelték meg a saját érdekképviseleti szervezetük, az Országos Bírói Tanács (OBT) botrányos működését, és a mai küldöttgyűlés lemondásra szólította fel a teljes testületet. Megunták az OBT keltette folyamatos politikai hisztériát. A testület ugyanis hónapok óta úgy viselkedik, mint egy ellenzéki párt: itthon és külföldön is támadja az Orbán-kormányt, méghozzá ugyanazokkal az álságos lózungokkal és hazugságokkal, mint az ellenzék.
Bírói küldöttértekezletet tartottak kedden, hogy megválasszák az Országos Bírói Tanács (OBT) póttagjait, mert a januárban megválasztott 15 tag és 14 póttag közül az elmúlt hónapokban – tiltakozásul a testület ámokfutása ellen – 17-en lemondtak, így az OBT működésképtelenné vált. Ám végül a póttagválasztásnál sokkal érdekesebb események történtek: a küldöttek többsége lemondásra szólította fel az OBT-t, és kimondta: a testület tevékenységéhez, működéséhez a jövőben semmilyen módon nem járulnak hozzá, azt nem támogatják. Portálunkhoz eljuttatott közleményük szerint a küldöttértekezlet úgy döntött:
nem hajlandók sem tagként, sem póttagként a jelenlegi OBT-ben szerepet vállalni;
nem küldenek, illetve választanak egyetlen további tagot, illetve póttagot sem a jelenlegi OBT-be;
felszólítják az OBT választott tagjait, hogy mondjanak le, és lemondásukkal tegyék lehetővé egy eredményes tagválasztó értekezlet összehívását.
Úgy tűnik, ezzel véget érhet az az ámokfutás, amit néhány, ellenzéki aktivistaként tevékenykedő bírónak „köszönhetően” az OBT folytatott az elmúlt időszakban. Mint arról többször hírt adtunk, a bírók érdekképviseleti fóruma az utóbbi időszakban kőkemény politikai támadásokat intézett a magyar kormány ellen, és gyakorlatilag úgy viselkedett, mint egy ellenzéki párt. A tanácsot soros elnökként Szabó Sándor vezeti, de a korábbi elnöknek, Hilbert Editnek, illetve tagként Darák Péter kúriai elnöknek is fontos szerepe volt a testület ámokfutásában.
Az ellenzéki álmokat megtestesítő OBT-nek ahhoz is volt képe, hogy a közigazgatási bíróság felállítása miatt az Európai Igazságügyi Tanácsok Hálózatának (ENCJ) beavatkozását kérte, azt hazudva, hogy az Orbán-kormány egy pártbíróság felállítását tervezi. Ezzel a Hilbert–Darák–Szabó nevével fémjelzett tanács egy az egyben beállt az ellenzék és a Soros György bőkezű támogatását élvező nem-kormányzati szervek kórusába, amely kezdetektől fogva ellenzi a magyar igazságügyi hagyományokon nyugvó, független közigazgatási bírósági rendszer feltámasztását.
Bár azzal riogattak, hogy a szervezetet majd bizonyosan fideszes bírókkal és közigazgatási szakemberekkel töltik fel, érdemes megjegyezni, hogy az ítélkezési gyakorlatban súlyos elfogultságot eddig csak a balliberálisok irányában tapasztalhattunk. A bíróságok durva balliberális elhajlásaival a PestiSrácok.hu is többször foglalkozott, például ebben vagy ebben a cikkben. Az utóbbi időszak legdurvább jogtiprását a Darák-féle Kúria követte el, amely a levélszavazatok megsemmisítésével elvett egy mandátumot a Fidesztől. Az Alkotmánybíróság utóbb teljesen törvénytelennek minősítette a Kúria döntését.
Darák Péternek, a Kúria elnökének fontos szerepe volt az elszabadult hajóágyúként működő OBT-ben. Fotó: MTI/Kovács Tamás
Törvénytelen működés
Az OBT a választási kampány hajrájában kezdte különösen támadni az Orbán-kormány által 2011-ben felállított Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnökét, Handó Tündét, akiről ennek nyomán az ellenzéki lapok sosem mulasztották el megjegyezni, hogy Szájer József fideszes EP-képviselő felesége. A testületnek emiatt több tagja lemondott, a működése pedig így már valószínűleg törvénytelen, mivel a vonatkozó jogszabály pontosan meghatározza, az egyes igazgatási szinteket hány főnek kell képviselnie. Az OBT maradék tagsága folytatta magányos harcát az OBH és a kormány ellen. Ezzel egyelőre azt sikerült elérniük, hogy az ország bírósági vezetői május 29-én kiadtak egy nyílt levelet, amiben azt írják: az OBT tagjainak eddigi tevékenysége nem szolgálja a magyar bírói kar érdekeit, s ezért felszólították őket, hogy „ne veszélyeztessék a magyar bírósági szervezet jövőjét”.
A Magyar Idők korábban azt is megírta: az OBT korábbi elnökének, Hilbert Editnek különös érdeke fűződhet ahhoz, hogy a testület tovább működjön, a Budapest Környéki Törvényszéket vezető bíró ellen ugyanis fegyelmi eljárás indulna, ha az OBT nem biztosítana neki mentességet, mivel egy belső vizsgálat során kiderült, hogy másodfokú bíróként több, mint egy évig hozzá sem nyúlt az aktáihoz.
Ezek mellett az OBT vezetőinek és tagjainak több más botrányáról is beszámoltunk már. Például arról, hogy a Szombathelyi Törvényszék büntetés-végrehajtási csoportja döntött júliusban Marian Cozma román kézilabdázó egyik gyilkosának feltételes szabadlábra helyezéséről – ennek a bv-csoportnak a vezetője Szabó Sándor OBT-elnök… De arról is hírt adtunk a Tűzfalcsoport blog cikke nyomán arról, hogy Vadász Viktornak, az OBT tagjának is szerepe lehetett abban, hogy 2013-ban Soros lakájszervezete, az Amnesty International Magyarország „érzékenyítő” tréninget tarthatott az Igazságügyi Akadémián a diszkriminációról és a sztereotípiákról. Az akadémia vezetője ugyanis akkoriban éppen Vadász Viktor volt. Így a „politikai korrektség” és a multikulti agresszív „főpapjai” bírókat érzékenyíthettek, hogy megfelelő időben majd megfelelő (értsd: a Soros-szervezeteknek megfelelő) ítéleteket hozzanak. Vadász 2014 végén lemondott az igazgatói posztjáról, ám valószínű, hogy még ő készítette elő a 2015-ös „érzékenyítést” is.
Vasvári Csaba; Forrás: birosag.hu
„Vérbírójuk” is van
Az OBT egyik tagja az a Vasvári Csaba, aki korábban furcsa körülmények között fölmentette Dávid Ibolyát és Herényi Károlyt az UD Zrt.-s megfigyelési ügyben. Vasvári már akkor belopta magát az ellenzéki szívekbe, amikor szóbeli indoklásában az ügyészséget és a megvádolt politikusok „egyes riválisait” és a „velük együttműködőket” támadta. Vasvári azóta is nagy kedvence a balliberálisoknak, hiszen beperelte az OBH-t, a Fővárosi Törvényszéket és a Fővárosi Ítélőtáblát, amiért nem nevezték őt ki táblabírónak. Jellemző, hogy a bírót tavaly védelmébe vette a jobbikos Staudt Gábor és az MSZP-s Bárándy Gergely is…
Vasvári Csaba neve a nemzeti radikálisok körében 2006 ősze óta szitokszó, és vérbíróként emlegetik. Ugyanis ő volt az, aki két és fél év letöltendő börtönbüntetésre ítélte csoportosan, felfegyverkezve elkövetett hivatalos személy elleni erőszakért Dukán Dániel egyetemistát annak ellenére, hogy az ügyészség csak egy év felfüggesztettet kért rá garázdaságért.
Frissítés! Az OBT megmagyaráz mindent!
A bukás szélén tántorgó OBT természetesen talált magyarázatot a történtekre: Handó Tünde a hibás mindenért. Szerintük egyébként továbbra is működőképesek. Honlapjukon azt írták:
Az Országos Bírói Tanács 11 taggal továbbra is működőképes és a jövőben is folytatja a munkáját.
Emlékeztettek: a küldötteket 2018 júliusában összbírói értekezleteken választották meg a törvényszékek és ítélőtáblák létszámarányos kvóta szerint. „Akkor is pontosan ismert volt a küldöttséget vállaló bírák előtt, hogy kik az OBT jelenlegi tagjai, így érthetetlen, miért vállaltak olyanok küldötti megbízást, akik eleve tudták, hogy nem vállalják jelöltséget. Az sem érthető, hogyha emellett voltak olyanok, akik ezt vállalták volna, miért nem engedték, hogy a küldöttgyűlés titkos szavazás útján szavazhasson róluk” – magyarázkodtak. Az OBT szerint az sem véletlen, hogy az eredménytelen küldöttgyűlés résztvevőinek majdnem egyharmada az OBH elnökének közvetlen kinevezési jogkörébe tartozó elnök, elnökhelyettes vagy kollégiumvezető volt, és az igazgatási vezetők messze többségben voltak az ilyen tisztséget nem viselő bírákhoz képest. Vagyis Handó Tünde a hibás mindenért…
Kapcsolódó témákellenzéki vádakOrszágos Bírói Tanács
2018-10-09 at 14:21
2018-10-09 at 14:40
Eléggé partizán lesz a javaslatom: lapítsuk le a piramist (ezt egy szervezetfejlesztési szakember írta talán a 90-es évek elején)! Az elsőfokú bíróságok tartozzanak az önkormányzatokhoz! Egészüljenek ki esküdtekkel! A bírákat és az esküdteket is válasszák a helyi közösségek. A megyei törvényszékeket a megyei közgyűlések válasszák, az itteni esküdteket szintén. És a megyei közgyűlések – 7 részre osztva az országot úm. Dél-Dunántúl, Észak-Dunántúl, Duna-Tisza Köze déli és északi része, és Észak és Dél Tiszántúl, valamint Budapest legyenek a székhelyei egy-egy Itélőtáblának – válasszák az Ítélőtáblákat. 40 éves kor alatt senki ne lehessen polgári bíró, 50 éves kor alatt büntetőbíró. Bíró csak az lehessen, aki vagy ügyvéd, vagy jogtanácsos, vagy közjegyző volt előtte évtized/ek/ig. Ügyész ne lehessen bíró: túlságosan megszokta az elfogultságot! Az elsőfokú bíróságokat legföljebb az önkormányzat mandátuma idejére kell választani. Szerintem ügyvédi/jogtanácsosi praxis nélkül senki nem lehet jó bíró: ezek a praxisok a jog frontvonalai, ők látnak és tapasztalnak mindent az ÉLET-ből!!!
2018-10-09 at 14:55
Sajnos amíg vannak kiskapuk (és nagyok is!) a jogszabályokban, addig bármeddig lapíthatjuk. És ne feledjük, az ügyvédek is elfogultak!(Nem beszélve a háttérben jól működő ügyvédi “kartellekről”.)
Egyébként gondolkodni helyes róla, mozduljon már valami!
2018-10-09 at 15:18
Jól is néznénk ki. Mindenféle Mariskák döntenének az ügyekben. Isten ments!
Ma is igen gyakran alkalmazzák ülnökként a nyugdíja volt párttitkárt, stupid szakszervezeti titkár tantónéniket, tanárnéniket. Nálunk ennek nincs múltja, ráadásul ebben asötét liberalizélt világban, mondjuk, képzeld el, hogy haBotka alá még bíróság is tartozna. Épp elég, hogy a jegyző is a keze alá dolgozott, a hírek szerint helyi rendôri vezetőket is korrumpáltak az ingyen parkoló kártyákkal.
2018-10-09 at 15:32
Nincs múltja? 1918-ig esküdt bíráskodás volt az országban.Annak nincs múltja ami most megy.
Át kell venni a gyakorlati megoldásokat az angolszász esküdt választási módszereket annak torz hülyeségei nélkül.Kell valami kontroll ami földön tartja a bírói ítéleteket mert agyömlés amiket döntöttek az elmúlt évtizedekben.Mintha nem is itt élnének.
2018-10-09 at 15:25
Egynek mindenképp érdekes elgondolás.Magam is úgy gondolom a mentelmi jog + időkorlát nélküli elmozdíthatatlanság egyfajta kasztosodást hoz létre.
Még az országgyűlési képviselőknél se látom már értelmét a kötetlen mandátumnak.
2018-10-09 at 19:36
Lehet, hogy van múltja, de azt sikerült úgy “eltörölniük”, hogy a közgondolkodásba nagyon nehéz lenne bevezetni.
Mint említettem, nem beszélve arról, hogy kik azok, akik mint civil kontroll, vagyis mint esküdtek hitelesek lehetnének.
Sec perc alatt a megbízható liberálisok közül kerülnének be a testületbe.
Nézz csak körül, hogy micsoda alakok kerülnek be önkormányzati választások idején is. Mi a biztosíték, hogy hiteles, tisztességes, elfogult, művelt, feddhetetlen polgárok kerülnének be az esküdtek közé?!
Semmi. Ez már egy másik világ. A felelős polgári gondolkodást, életformát, közösségi formákat már szétzüllesztették, lerombolták.
Akadnak itt-ott polgári körök, szervezetek, de azok egészen más műfajban
45 után megszokták, hogy falkában, gondolkodás és vita nélkül mennek
valamelyik személyiség után. Csak figyelem, hogy az emberek még egy nyavalyás társasházban sem képesek a SAJÁT érdeküknek megfelelően, felelősen érdeklődni, odafigyelni, dönteni. Hát még, ha közügyekről, büntető ügyekről lenne szó.
Több mint fél évszázada kialakult mechanizmus szerint bíznának meg önként jelentkezőket, mint most is a bírósági ülnököket. Öt ismerősöm került be a bírósághoz mint ülnök. Mind az öt kommunista volt, valamilyen vezető pozícióban volt a Kádár-korszakban, megmaradtak a
kapcsolataik. Kis nyugdíjkiegészítés. Mind pedagógus volt. Demagóg,
szűk látókörű, felfelé szervilis, lefelé fontoskodó, taposó.
2018-10-09 at 16:29
tárgyalási alapnak megfelelő. jó az irány.
2018-10-10 at 07:58
Egyrészt amikor pl a Cozma ügyben akkor és most is úgy néz a lakosság mintha az elmekórtani intézet betegeit látnák bírónak öltözve ( előre megfontolt szándék hiszen kést vittek, egyenes ölési szándék-megforgatta a kést a sebben-halált és maradandó testi fogyatékosságot okoztak -egy vesét kicsináltak-,bűnszövetségben -3-nál többen voltak szándékegységben) és erre kapnak 9 meg 13 évet? Aligha kell győzködni a lakosságot hogy jobb ha odafigyel arra hogy megy az ítélkezés felette.
Létezik más kiválasztási rendszer is az ülnökin kívül.Amúgy sem ugyanaz a kettő.Az Ülnökök együtt döntenek a bíróval az ügy minősítéséről.Esküdtek meg döntenek a bűnösségről, bíró meg a büntetési tételről.
Ügynököket listából válogatják, esküdteket úgy hogy reprezentálják az adott társadalmat és ne legyen összeférhetetlenség benne. Elvileg minden USA állampolgár köteles esküdtnek menni ha felszólítják.Lista alapja a helyi lakcímbejelentők ebből válogat egy külön ezzel foglalkozó köztisztviselő.
Nyilván van ennek hibája, erről ezer meg két USA bíróságos peres film szól.De kb 200 éve üzemel az USA-ban és vagy 400 éve Britanniában.
Meg kell nézni hogy lehet belenyúlni ezekbe a rendszerekbe úgy hogy ki tudják forgatni az eredeti jogalkalmazói szándékot és kijavítva behozni.
Amúgy is más a helyzet mert nálunk az esküdt bíróság mindag is az írott kontinentális jog talaján működött, az angolszászoknál meg precedens jog van.Nálunk emiatt sokkal fontosabb az eljárásjog működése is.
Az aljasságnak nincs határa ?????
Annak akarnak éppen határt szabni.
Legalábbis egy másik klikk akarja átvenni a hatalmat, hogy
legalább működni tudjanak.
2018-10-09 at 14:41
Ha megnézzük Darák Péter életrajzát, akkor látjuk, hogy 2012-ben lett a Kúria elnöke.
“A Kúria elnökét a határozatlan időre kinevezett és legalább 5 éves bírói szolgálati viszonnyal rendelkező bírák közül választja az Országgyűlés (Az összes képviselő 2/3-a.)”
Gratulálok Orbán Viktornak a személyzeti politikájához: Darák, Stumpf, a kulturális rész kompletten (filmesek, Petőfi Irodalmi Múzeum) stb.
Az összes liberális! A teljes kultúrális élet összes intézményvezetője és minden kurátor. Még Sebő Ferenc is ultraliberális, szadesz holdudvarbeli.
Ebben van igazság!
2018-10-09 at 14:42
Szerintem már rángatják is a kilincset az érzékenyített OBT tagok George Soros-nál, valami jó kis pozícióért, jó nagy pénzért. Biztosan meg is kapják, már megszolgálták.
2018-10-09 at 14:47
Hesslerezredes!A tanácsa megszivlelendő
2018-10-09 at 15:50
Kedves Erdélyiné Kata! nagyon köszönöm szíves megjegyzését! Természetesen nem írhattam le mindent, ami miatt javasoltam, amit javasoltam. Az ítélkezést olyan közel kell vinni az emberekhez, amilyen közel csak lehet, és ha beindulna, akkor a “Mari néni” is előbb-utóbb jól át fogja érezni az igazságszolgáltatást, azt, hogy Goethe-vel szólva: “Szürke minden theoria, de zöld az élet almafája!” Én azt gondolom, hogy a bírói munka egy társadalmilag nagyon fontos, megbecsült munka kell, hogy legyen, de a fontosságát és megbecsültségét csakis az emberek őszinte akaratából tudja elnyerni, semmi másból. Ehhez az kell, hogy a bíró választásánál is megnyilvánulhasson az emberek akarata. Ha tehát egy településen van egy sikeres ügyvéd, mondjuk, akiben sokan megbíznak, akkor választhassák meg bírónak, tisztességes fizetség mellett, persze. És ha utóbb nem bizonyul megfelelőnek, akkor nem választják újra, vissza lehet menni ügyvédnek. Ha igen: folytathatja. Legyen átjárás a jogi képviseleti szakma, mint a legnagyobb jogászi szakma és a bírósági szakma között. Később a vádhatóság szerepét is rá lehet bízni – most megdöbbentő lesz, amit mondok – ügyvédekre. Az önkormányzat felkér ügyvédet a vád képviseletére. A köz – a KÖZ – nevében! Ha most netán valaki azt gondolná, hogy annyira ügyvéd-fan vagyok, akkor téved: az ügyvédi szakmának is sokkal közelebb kellene kerülnie az emberekhez. Mondhatnám, hogy alap kellene, hogy legyen az, hogy minden jogász egyúttal ügyvéd is, és innen lehet tovább lépni, akár a fentiek szerint is.
Ja és még egyet: kötelezővé kellene tenni minden ügyben a mediációt mielőtt per indul. Büntetőperben – ha nem élet és testi épség elleni szándékos cselekményről van szó – szintén. Ha nem volt ilyen eljárás, akkor nem lehet perelni. Kötelezővé kellene tenni a jogi képviseletet is, szabott tarifa mellett, “szegényjog” biztosításával, és a a jogi képviselők választják ki a mediátort, esetleg egy harmadik ügyvéd személyében. Itt minden adatot, tényt rögzíteni kell, majd megkísérelni a megegyezést, ennek hiányában csakis az itt feltárt adatok alapján folyhat a per. Ha egy büntető ügynek van polgári jogi előzménye, akkor addig ne lehessen büntetőeljárást indítani, amíg a polgári ügy le nem zárult, azt követően is csakis a bíró tehet büntető feljelentést, de nem köteles rá.
2018-10-09 at 16:06
Nem értek hozzá, de mindenképp elgondolkodtató amit Ön javasol.
2018-10-09 at 15:12
Olyan ez a vémes kékharisnya, minnt az “esélyegyenlőségi” civil liberátor Lévai Katalin.
Mindenesetre ha egy bíró két évig nem nyúl a neki kiosztott aktáihoz, más emberek sorsát súlyosan kockáztatva szabotál, azt büntető bíróság elé kell állítani és örökre eltiltani a hivatásától.
A bírónak alkotmány tiltja a politizálást, alap, hogy politikailag köteles csak atényeket vizsgálni, kihagyva a politkát.
Na, de mit akarunk, amikor a vérbíró Csernyi rokonát, aki a politikai magánvéleményt leközlő hetilap főszerkesztőjét biörtönre ítélte, Handó komoly vezetői funkcióba emelte, és remegő szájjal laudált neki?!
Ezek az alakok a “haveri kutyás” ügyvéddel együtt ássák alá az igazságszolgáltatásban hivatalt betöltő összes személy hitelét!
2018-10-09 at 16:07
Pedig ennyi sok jó bíró efftárs láttán még Kádár efftárs is csettintene!
2018-10-09 at 16:09
2018-10-09 at 16:25
Ezt a Hilbert-Darák-Szabó triot kikel rugni, a választáson is a Fidesztöl csaltak el vagy 4000 szavazatott. Csalnak hazudnak menjenek parkot takaritani nagyobb hasznuk volna.
2018-10-09 at 17:16
De azért ne mondja nekem senki, hogy az véletlen, hogy minden szinten érvényesül a liberális hegemónia. Ez sem szól másról, mint hogy ugyanabból a falkából folytatnak pozícióharcot. Egy filmes haver pofátlankodott, hogy ők már nyugodtak, mert már kijött több jogász generáció, akik tudják a dolgukat.
ÉS MÉG VAN POFÁD IDE SZEMETELNI.TE MINT A GYURCSÁNYOD HAZUDSZ…….
2018-10-09 at 17:54
A cikkben leirt jogászi, birói ügyekkel kapcsolat- ban -más szakmai ismeretek miatt- csak kérdéseim lehetnek:
– ha bizonyitottan elloptak szavazatokat Darák érintettségével, akkor hogy maradhat pozicióban ápr. 09-én? Biró az ilyen, vagy helytartó?
– ha függetlenek a birók, miért, és mivel lehet őket érzékiteni nem birói, idegen szervezetek által?
– valóban független a birósági hatalom?
Naiv kérdések, de sürgős válaszra várnak!
2018-10-09 at 20:41
Nem ezek a kérdések a fontosak!
Az a kérdés, hogy hogyan lehetséges, hogy a magyar igazságügy
hivatásos alkalmazottai idegen hatalom/hatalmak ügynökei
által szervezett kiképzéseken vehetnek részt,
mely kiképzéseken a hatályban lévő polgári és
büntető törvénykönyveket, eljárásjogot felülíró technikákra
képzik ki őket, büntető
következmények nélkül!!!
ERRE MOST MÁR NYÍLTAN VÁLASZT KELL ADNIA A NEMZETI KORMÁNYNAK!!!
2018-10-09 at 19:26
Ez nem az “ellenzéki vircsaft” elutasítása, hanem a működésképtelenségé.
Ne tulajdonítsunk a vágyaink szerinti ok-okozati összefüggést a fellépésnek.
Ha nem lenne a többségük liberális, kommunista, akkor az utóbbi 8 évben
minden bűnös már vagy leülte volna, vagy még éppen töltené a büntetését.
2018-10-09 at 20:35
https://168ora.hu/kultura/az-az-irodalomtortenesz-lehet-a-petofi-irodalmi-muzeum-uj-igazgatoja-aki-kertesz-imret-nem-tartja-magyarnak-156987
Adja Isten, hogy ha Takaró Mihály lesz a PIM igazgatója.
Csak nehogy őt is “érzékenyítsék”!
Ez nem elég TELJES STRUKTÚRAVÁLTÁSRA VAN SZÜKSÉG A KULTURÁLIS ÉLETBEN.
A NÉPTÁNC, NÉPMŰVÉSZET TÁMOGATÁSA A FELÉPÍTMÉNY ÁTSZERVEZÉSE NÉLKÜL, CSAK “INDIÁN REZERVÁTUM” SZINDRÓMA!
Nem Takaró Mihály nem tartja magyarnak Kertész Imrét. Kertész Imre számos nyilatkozatában hangsúlyozta, hogy ő maga nem tartja magát magyarnak, s nyilatkozataiban gyalázta, lenézte a magyar nyelvet, melyen művelt emberré, íróvá vált (nem a legjobb, de hát van, mikor középszerűekre van szükségük a Nobel-díj bizniszben).
BALLIBEK gutaütést kapnak 😀
2018-10-10 at 06:07
Nagyon remélem,hogy végre minden mocskos kommunista lapátra kerül—és NEM MARAD MÉG EGY ELLENZÉKI PÁRTKÉNT MŰKÖDŐ OBT—A KORMÁNNYAL SZEMBEN.
Mert ez most nem független—és úgy is működik mint az ellenzék—hiszen a legelején nem szórták,rúgták őket ki páros lábbal –SAJNOS!!!ÚGY EMLÉKSZEM 2/3 OT KAPOTT A KORMÁNYUNK—EZ ELÉG ERŐS FELHATALMAZÁS A NÉPAKARATTÓL EHHEZ !!!!!
EGYÉBKÉNT—SZÁMOS TÉREN TISZTOGATÁST KELLENE VÉGEZNI—AKI REGNÁL ILYEN NAGY FELHATALMAZÁSSAL,ANNAK JOGAI VANNAK–TESSÉK CSELEKEDNI!!!!!!
…a sivalkodás nem marad el–ha a Kormányon van sapka azért ha meg nincs azért….. a komcsik “kiscsoportjai ” esnek darabjaira hála Istennek—és úgy hogy kit érdekelnek “ezek” a hazaárulók !!!!
Miután OKOSAN !!!!nyitunk kelet felé!!!!—-ami remélem nem véletlen!!!!—-HOGY MEGALAPOZZUK A GITTEGYLETBŐL VALÓ KILÉPÉSÜNKET !!!!
TEHÁT RAJTA –VÁROM AZ ÍTÉLETET A TELJES kommunista bagázs LECSERÉLÉSÉRE M I D E N Ü T T !!!!!!!!!!
2018-10-10 at 08:15
Isten malmai lassan őrölnek…
De őrölnek!!!
Netta nevezetű kommentelő írása számomra szimpatikus.
Hesslerezredes ismét – mint már néhányszor – bebizonyította, hogy mindenhez ért.
A bíróságok átszervezésétől a titkosszolgálatok működéséig…
Ezért gratu.☺☺☺
P.S. De az is lehet, hogy csak grafomániás?
Mindenképpen szórakoztató a folytonosan komolytalan 5leteivel.
És már rajongókat is sikerült “beszereznie.”☺☺☺
2018-10-10 at 10:33
Kedves László (=olszal)! Nem lehet, hogy tapasztalatból írtam az adott témákkal kapcsolatban, amit írtam? Egyébként a legrosszabb libsi hozzáállás az, ha valakinek a személyét támadják és nem azzal vitatkoznak, amit mond. Ezzel együtt jó egészséget és erőt kívánok Önnek. És várom az Ön ‘5leteit’ és javaslatait. Hesslerezredes (aki valójában tábornok – nem, dehogy, csak vicceltem…:)))))))))
2018-10-10 at 08:22
Friedrich Schiller A genovai Fiesco összeesküvése című darabjából ajánlom Darák főbíró úrnak az elhíresült mondatot, mely szerint a mór megtette kötelességét, a mór mehet.
Persze ugyanezt érdemes lenne a jobboldali politikusoknak is figyelembe venni némely hasonló esetben.
Remélhetően a közigazgatási bíróságok létrejötte segíteni fog a kommunista bírák ledegradálásában.
Érzik ezt ők nagyon is,ezért nem csoda,hogy annyira tiltakoznak ellene…
2018-10-10 at 10:39
Na ! Végre !
2018-10-10 at 18:56
Takarodjanak vegre a pufajkas birok! Ezt mar a 90-es evek elejen kellett volna rendezni!
Budapestről üzent Brüsszelnek Erdogan (videóval!)
Erdoğan, Orbán és a keleti nyitás – Sayfo Omar és Bódi Ábel a Polbeatben (élő 19 órakor!)

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság


text:
Súlyos egészségromlás miatti nem vagyoni kártérítés megfizetése tárgyában hozott határozatot a Kúria | Kúria
Súlyos egészségromlás miatti nem vagyoni kártérítés megfizetése tárgyában hozott határozatot a Kúria
Tájékoztató a Kúria Pfv.VIII.20.375/2019. számú egyedi ügyben hozott határozatról.
Az ingatlanátalakítás költségei kapcsán a Kúria kiemelte, hogy bár nem vitásan a II. rendű felperes egészségkárosodására, ebből fakadó állapotára tekintettel került átalakításra az ingatlan, nem hagyható figyelmen kívül, hogy annak előnyei a család más tagjai számára is előnyt jelentenek független attól, hogy a II. rendű felperes egészségkárosodásának hiányában mindezekre sor került volna-e vagy sem. A Kúria a medence építésével, beüzemelésével, karbantartásával, fedésével és a lift kialakításával, karbantartásával kapcsolatos igények vonatkozásában a felülvizsgálati kérelmekben kifejtettekre tekintettel hangsúlyozta, hogy a medencét, mind a liftet a család más tagjai is használhatják, valamint kialakításuk olyan, az ingatlanon végzett átalakításnak minősül, amely értékálló és olyan többletfunkciót biztosít az ingatlan használatában, amely egy átlagháztartásnak nem része. Mindezekre figyelemmel ezen az átalakítások, valamint a medence és lift létesítésével, fenntartásával kapcsolatos költségek csak részben háríthatók át az alperesre. A másodfokú bíróság által megállapított összegek biztosítják a károsult és a károkozó érdekei közötti észszerű egyensúlyt, a Kúria sem a megítélt összegek csökkentésére, sem annak felemelésére nem látott alapot. Az alperes ingatlan átalakításának, a lift kialakításának és karbantartásának költsége címén való marasztalására tekintettel helytállóan döntött a másodfokú bíróság az ingatlan és lift használatából, üzemeltetéséből eredő energia- és vízfogyasztás többletköltsége címén megítélt vagyoni kártérítés összegéről is.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság


text:
Előzetes Letartóztatás - Szuper és Társai Ügyvédi Iroda
Mint mondtuk, az ártatlanság vélelme kimondja, hogy senki sem tekinthető bűnösnek addig, amíg a bűnösségét jogerős bírósági határozat ki nem mondja, mégis sokszor előfordul, hogy bizonyos intézkedések mintegy előrehozott büntetésként jelentkeznek. Súlyosabb bűncselekmény gyanúja merül fel, ilyen esetekben gyakran előfordulnak személyi szabadságot korlátozó intézkedések. Az őrizetbe vétel akkor rendelhető el, ha a terhelt előzetes letartóztatása valószínűsíthető, legfeljebb 72 óráig tarthat. Az előzetes letartóztatás a terhelt személyi szabadságának bírói elvonása a jogerős ügydöntő határozat meghozatala előtt.
Elrendelésére sor kerülhet, szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt folytatott eljárásban egyéb törvényi feltételek valószínűsíthetősége esetén (pl. szökés, elrejtőzés veszélye, bizonyítás veszélyeztetése, újabb bűncselekmény elkövetése).
Az előzetes letartóztatáshoz tehát bíróság által hozott határozat szükséges, ilyenkor az őrizetbe vétel ideje alatt a bíróság tart egy tárgyalást, ahol nem a bűnösség kérdésében hoznak határozatot, hanem csupán arról döntenek, hogy indokolt -e az előzetes letartóztatás elrendelése. Ezen a tárgyaláson védő részvétele kötelező, egyébként fogva lévő terhelt esetében büntetőeljárásban védő részvétele minden esetben kötelező. Ha a terheltnek nincs meghatalmazott védője, akkor a hatóságok rendelnek ki védőt.
Ha hozzátartozója barátja ilyen helyzetbe kerül, keressen minket meg, amennyiben fennáll a lehetőség, a lehető legrövidebb idő alatt kihozzuk a terheltet. Az előzetes letartóztatás akár két évig is eltarthat. A terheltre nézve nagyon káros következményekkel járhat, ilyen a jogerős szabadságvesztéshez képest csupán egyetlen előnye van, hogy a terhelt saját ruháját viselheti, nem kell rabruhát fölvennie, ezen kívül csak hátrányai vannak.
A terhelt nem tudja mennyi ideig lesz bent, milyen emberek közé kerül, és a külvilággal való kapcsolattartás is nehezebb, mint a már jogerős szabadságvesztésüket töltő elitéltek esetében. A védő – leszámítva a büntetésvégrehajtási intézet nyitvatartási rendjét – korlátozás és ellenőrzés nélkül beszélhet védencével. A hozzátartozókkal való kapcsolattartás korlátozott (pl. egy hónapban egyszer lehet bemenni beszélőre, és a beszélgetés ellenőrzés alatt zajlik. Tehát a védőn keresztül lehet továbbítani kifelé és befelé bizalmas információkat, ennek a védelem sikeressége szempontjából is jelentősége lehet.
A büntetésvégrehajtási intézetben eltöltött idő az ember személyiségében visszafordíthatatlan károkat okozhat, a cél, hogy minél hamarabb szabadlábon védekezhessen, keressen meg minket, ha a lehetőség fennáll, kihozzuk, hozzátartozóját, barátját. Az előzetes letartóztatás megszüntetését a védő indítványozhatja. A védelemnek sok esetben esélye van egy enyhébb kényszerintézkedés elérésére, ez a házi őrizet, vagy a lakhelyelhagyási tilalom.
Házi őrizet elrendelése esetén a bíróság által kijelölt lakást és az ahhoz tartozó bekerített helyet a terhelt csak a bíróság határozatában meghatározott célból, különösen a mindennapi élet szokásos szükségleteinek biztosítása vagy gyógykezelés céljából az ott írt időben és távolságra (úti célra) hagyhatja el. A lakhelyelhagyási tilalom még ennél is enyhébb kényszerintézkedés, lakhelyelhagyási tilalom hatálya alatt álló a meghatározott területet, körzetet engedély nélkül nem hagyhatja el, a tartózkodási helyét, illetőleg a lakóhelyét nem változtathatja meg. Az előzetes letartóztatás megszüntetésének még egy lehetősége van, ez az óvadék intézménye.
Az óvadék a bíróság által meghatározott összeg, amely a terheltnek az eljárási cselekményeken való jelenlétét biztosítja. A bíróság meghatározott esetben a terhelt előzetes letartóztatását megszüntetheti, ha a bűncselekményre és a személyi körülményekre tekintettel az eljárási cselekményeknél a terhelt megjelenését az óvadék letétele valószínűvé teszi. Ezt a terhelt mellett a védő indítványozhatja, természetesen alaposan meg kell indokolni. Az előzetes letartóztatás megszüntetésre tehát számos esetben sor kerülhet, minden lehetőséget meg kell ragadni.
ÜGYVÉDEL VAGY ÜGYVÉD NÉLKÜL?
A védőügyvéd az eljárás során, képviseli a terhelt (elkövető) érdekeit, és az egész eljárást kézben tartja. Már egy gyanúsítotti kihallgatásra sem célszerű védőügyvéd nélkül megjelenni, ugyanis nyilván nem mindegy, hogy pl. egy első kihallgatáson a gyanúsított tesz e vallomást, ha igen mit mond, mit nem mond, vagy él a vallomás megtagadásának jogával. Ezek a döntések alapjaiban meghatározzák az eljárás menetét, végkimenetelét, pl. egy elhibázott vallomást utólag már nehéz korrigálni. A védőügyvéd tisztában van a terhelt jogaival, ami a fogva lévő terhelteknél még nagyobb jelentőséggel bír. Felelőtlen az a hozzáállás, hogy „elmondom amit tudok és lesz ami lesz”. A terheltnek nincs igazmondási kötelezettsége… A védőügyvéd segít pl. eldönteni, hogy egy adott bűncselekményt érdemes e tagadni, vagy kedvezőbben alakulhat esetleg beismeréssel az ügy. Tévhit az, hogy „úgyis megbüntetnek az ügyvéd sem tud segíteni stb.”
Egyrészt a bűntetőjogi felelősséget a hatóságoknak kell bizonyitani, másrészt megállapított vagy beismert bűncselekmény esetében a bírónak óriási mérlegelési lehetősége van, pl. a szabadságvesztés hónapokban is meghatározható, de akár életfogytiglan is lehet, a pénzbüntetés alsó határa pár tízezer forint, a felső határ kisebb túlzással a csillagos ég, vagy közlekedési bűncselekményeknél a járművezetéstől eltiltás egy hónaptól tíz évig terjedhet, avagy végleges is lehet.
A jó védőügyvéd jelentősen tudja mérsékelni a joghátrányokat, mintegy ellensúlyozva az általánosan szigorú ügyészi hozzáállást.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság