text:
bizonyítási eszközökforrás főoldal vissza
Kovács_Béla_Sándor 2010.05.06. 09:12
Nézd, hiába panaszkodsz itt, még hozzászólni sem tudunk, hiszen nem ismerjük az ügyet, a bizonyítékokat. Az, hogy te mit mondasz, egy dolog.Ha az elítélteket kérdezzük, akkor arra jutunk, hogy csupa ártatlan ember ül a börtönökben.
Télapó 2010.05.05. 22:11
Grezoo!!Én egy más ügyben ,de én is így jártam.Sajnos,hogy alaptalanúl dobálóznak évekkel.Nem értem én ezt!Majd a másodfokon azért jobban odafigyelnek a részletekre.Milyen büntetést kaptál?
laeyer 2010.01.26. 09:55
Isihawaii!
Valószínű, hogy a menetlevél hamis? Hiába ismerted el eddig, ha nem te írtad alá! Mond meg, hogy nem fizetsz!
Minek fizess, ha úgyis ők hamisították alá helyetted. Te tudod bizonyítani. Nem dolgoztál már akkor, nem??
ObudaFan 2010.01.25. 11:21
„És ezek az igazolások, ha értek volna valamit, már megszüntették volna az ügyet..”
Ez zavar engem is. A nyomozati iratokat te megismerhetted, mi meg nem, tehát bizonyítási kérdésben teljesen biztosat itt senki nem fog mondani. Egy védőt megbíznod viszont nem ártana, aki az iratok ismeretében tud segíteni neked.
„Nem lehet ezt valami szakértővel bizonyíttatni?”
Ez nem szakkérdés. A bíró viszont nyilván mérlegelni fogja.
„Ezek mind nem érdekesek egy ilyen ügyben? ”
Nyilván ezeket is mérlegelni fogja, végső esetben pedig ezek enyhítő körülmények lennének, ha bűnös lennél.
monalisa1 2010.01.24. 22:05
isihawaii
Fizesd be a 45 ezer forintos csekket (valamint külön az azóta rárakódott bírósági és egyéb költségeket, kamatokat stb.) és egyből nem lesz ügyed.
Ennél "okosabbat" itt senki sem fog tudni neked javasolni.
Kérhetsz részletfizetést -ezt általában engedélyezik-, de akár egyetlen havi részlet elmaradása esetén egyösszegben a visszalévő pénz még.
Ha nincs pénzed ESETLEG megválthatod a büntetést közmunkával, de ezt meg kell érdeklődni az önkormányzatnál.
Legvégső esetben leülhető a büntetés...
Szóval hogy el nem fogják engedni abban biztos lehetsz.
"Mona"laikus hozzászóló
isihawaii 2010.01.24. 21:15
Sziasztok !Érdeklödnék hogy mi a véleményetek a történettel kapcsolatban.
Pár éve dolgoztam egy média cégnél gyorshajtáson kaptak lakott területen 96-al mentem,megbüntettek 45E ft-ra amit a volt cégem kipostázott hogy fizessem be.Akkor már 3 hónapja kiléptem a cégtöl.Bevoltam jelentve 2 órára utána 4re.Amikor a fénykép készült 13 óra volt.A munka kezdésem reggel 8 óra.A menetlevél a nevemre van kiállitva.Sajna hogy az ügyvédjük megkereset és biroságra vitte volna az ügyet de én elismertem mert a nevem rajt van a menetlevelen,most mit tegyek???
laeyer 2010.01.24. 17:38
Nem értem miért ,vagy így elkeseredve, ha az esettől 150 km-re voltál?!!
PR vezetőként, biztos sokan tudják bizonyítani, hogy ott dolgoztál, cégautóval voltál valahol, akkor ott a menetlevél. Telefonod van, aznap biztos beszéltél valakivel, meg lehet kérdezni, utánajárni. Családod tanúsítja hol voltál, barátok?! A bcs. du. fél négykor biztos még dolgoztál, kollégák elmondják.. stb. Gondolom ez a dunakeszi Rk-n van, írd le nekik, mellékeld azok nevét, akik láttak Veszprémbe. PR-osként biztos céges ügyfelek is tudnak alibit adni, de az image miatt ezt utoljára hagynám! (ha már PR-os vagy).
Mellékelj minden papírt, tanút. Megteheted írásban is a vallomást, nem kell ezért ide utaznod. Attól függően mit mondtál eddig ki kell egészíteni a vallomásodat. Ez azért nem olyan veszélyes helyzet.
Továbbiakban is..!
ObudaFan 2010.01.24. 12:12
ObudaFan 2010.01.24. 08:57
A bíróság mérlegeli, hogy bizonyítva van-e a vád, és ha nem, akkor felment.
ObudaFan 2010.01.23. 12:06
Még nem ítéltek el.
ObudaFan 2010.01.23. 10:11
„A kirendelt védő csak pénzért hajlandó beszélgetni.”
Na, erről írj egy levelet a megyei ügyvédi kamarának. És kérd egy másik védő kirendelését a bíróságtól. Az a pénzkivét ugyanazon a napon történt?
kea4 2009.08.19. 02:05
Tudósok szerint a DNS minták könnyen hamisíthatóak
eredeti cikk: http://www.nytimes.com/…e/18dna.html?_r=1
magyar fordítás:http://bombagyar.hu/index.php?…
Csak, ha valakit esetleg érdekelne.
andrew86 2009.08.18. 21:17
Kérdésem az lenne, hogy ha van rám egy terhelő vallomás egy gyanúsítottól, és ez alapján én is gyanusított lettem, de semmilyen más bizonyíték nincs ellenem és tagadom a bűncselekményt akkor el lehet e engem ítélni egy terhelő vallomás alapján?Előre is köszön a választ!
DanceOn 2008.11.01. 11:54
Az lenne a kérdésem,hogy ha valakit egy bűnügyben atanuk egy nyilvántartásból kihalászott fekete-fehérigazolványkép alapján másfél év tévlatából felismernek,a rendőrség meddig szokta halogatni a személyes azonosítást?
bandeeraz 2008.09.05. 09:23
Legrosszabb esetben bíróságtól kérheted annak megállapítását, hogy semmis a szerződés.
Kovács_Béla_Sándor 2008.09.05. 09:15
"Rendőrségi papírra" - gondolom: szakértői jelentés - nem köteles a bank semmisnek tekinteni a kezességvállalásodat. (Bár megteheti.)
Zoé 2008.09.04. 21:22
Kérdésem a következő: ha van egy rendőrségi papírom, hogy egy kezességi szerződést nem én írtam alá- ugye akkor egyértelműen érvénytelen a szerződés- és azt a bankhoz benyújtom, akkor a bank leveszi rólam azonnal a kezességet vagy még nekem kell perelnem a bankot, ha esetleg levonná rólam a törlesztőrészleteket? Tudna valaki segíteni, hogy működik ez? Mert a bankba az egyik ügyintéző azt mondja, hogy leveszik a másik, hogy nem.
Főlökött 2008.06.21. 15:16
Tudni kell, mi a magánindítvány tárgya. Azt kell bizonyítani okirati - tanú formában, hogy a feljelentett cselekmény megtörtét-e, vagy az elkövető én voltam-e egyáltalán.
Indítványozni kell Gipsz Jakab tanú kihallgatását az eljárás során, aki alátámasztja, hogy akkor és ott, ott sem voltam, épp mást csináltam. Vagy okirattal alátámasztani,hogy az ország másik végében voltam, pl helyszíni bírság Debrecenben, amikor a cselekmény Veszprémben történt, stb.
A bíró a tényállási elemeg meglétét vizsgálja. Ha a tényállás nem egyértelmű, az jó a számunkra. Írásból nem derült ki, mi az eljárás tárgya, így csak ilyen vélemény adható.
Amúgy előterjeszthető írásban ( ügyiratszám - Bírói nevesítéssel ) és az eljárás során is a bizonyítékok-bizonyítás köre. Eljárás során, még jegyzőkönyvezik is az előterjesztést, csak azzal húzódik is az eljárás időtartama is !!!
Dr. Mohos Gábor ügyvéd (törölt felhasználó) 2008.06.20. 09:07
Nem a borítékra kell az ügyszámot írnia, hanem a levélben kell hivatkoznia, mert csak akkor jut el az adott ügyet tárgyaló bíróhoz. A feladás dátuma a döntő. De azzal is tisztában kell lennie, hogy az általam említett körülményekre csak és kizárólag akkor hivatkozhat, ha a vád tárgyává tett cselekmény végrehajtását megelőzően ön nem tanúsított olyan magatartást amely bármely hatályos jogszabályba ütközne. Érdemes helyi ügyvédhez fordulnia, mert a szabadságnál és az egészségnél nincs fontosabb, ahogy szokták mondani.
Samu.Szeged 2008.06.20. 08:30
Köszönöm szépen a választ ügyvéd úr! :)
Még egy kérdésem lenne: a bizonyítási eszközök benyújtására van valamilyen formai szabály?
Pl. a borítékra az ügy számát, vagy az eljáró bírót fel kell-e tüntetni, illetve a hivatalos levelet elegendő-e ajánlott levélként feladni vagy inkább személyesen javasolt benyújtani? A határidők esetében a bíróság a levél feladását v. beérkezését veszi alapul, mert előfordulhat, hogy a postán kering a levél 1 hétig és így kicsúszom a határidőből?
Dr. Mohos Gábor ügyvéd (törölt felhasználó) 2008.06.19. 16:12
A be. meghatározza, hogy bizonyítási eszközként bármi felhasználható. Egyetlen korlát van: nem bűncselekmény, szabálysértés útján keletkezett.Pl: Bizonyítási eszkÖz : a tanú vallomása, aki látta, hogy maga jogos védelmi helyzetben, volt amikor a feljelentővel szemben elkövette a vád tárgyá vá tett cselekményt. A tanú vallomása akkor használható fel, ha nem kényszer, fenyegetés, vagy egyéb ok miatt nyilatkozik úgy, ahogy.
Samu.Szeged 2008.06.19. 16:01
Kbs nagyon lekezelő stílusú emberke.
Nem kioktatásra van szükségem ügyvéd úr (?), hanem segítségre. Talán ezért utálják nagyon sokan az ügyvédeket, mert a széles asztaluk mögött százezer forintos széken játszák a nagyot.
Lehetne szebben is kijavítani, ha valamit rosszul írok.
Hogy a francba ítéltek volna még el, ha még most indult az eljárás és még tárgyalás sem volt?
Szezon nem = fazon.
A bíróság által küldött levélben szerepel a nevezett Be. passzus. Egy kiskundorozsmai hapek a sértett, aki még márciusban adott be ellenem magánindítványt és most jött ki a papír, hogy azt elfogadták és jöhetnek az én bizonyítási eszközeim.
Kovács_Béla_Sándor 2008.06.19. 14:42
Az nagyon valószínű. Erre céloztam a magam módján. Meg arra, hogy inkább ne használja. Kérdezzen hétköznapi, magyar köznyelven. S akkor talán még válasz is lesz.
Hát még ha konkrétabb is lenne, hiszen fin... szóval azt se tudjuk, milyen bűncselekményről van szó.
Dr. Mohos Gábor ügyvéd (törölt felhasználó) 2008.06.19. 14:38
Ez egy magánvádra indult eljárás ? És még nem volt tárgyalás ? Vagy csak rosszul használja a kérdező a Be. kifejezéseit.
Kovács_Béla_Sándor 2008.06.19. 14:22
Ha a bíróság "elfogadta a vádindítványt", akkor már elítéltek. Ott már nincs helye bizonyításnak.
(Az a kisebbik baj, hogy engem nem értesz.)
Samu.Szeged 2008.06.19. 13:26
Be. 263.§ (2)
Samu.Szeged 2008.06.19. 13:24
Mivel a szegedi bíróság felhívott, hogy jelöljem meg a bizonyítási eszközeimet.
Nem értem a kérdésedet kbs?
Kovács_Béla_Sándor 2008.06.19. 12:03
„alapján fogadták el a vádindítványát,”
Elfogadták? Akkor mit akarsz még bizonyítani? Causa finita.
lewho 2008.06.19. 11:34
Én kérdeznék.
Vallomás az, amit otthon leírok egy papírosra, és nem a nyomozóhatóság/ügyészség/bíróság előtt, jogaimra, kötelezettségeimre való figyelmezetés után teszek?
Ha nem, akkor csatlakozom Bélához. Bár az is igaz, hogy amíg szabad mérlegelés van, addig a Kende P. által előadott "ingás" módszer is lehet bizonyíték....
Samu.Szeged 2008.06.19. 11:01
76. § (1) A bizonyítás eszközei a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat és a terhelt vallomása.
Ez alapján bizonyítási eszköz a terhelt vallomása.
Ha a vádindítványban a vádló velem szemben érvelt jogszabályi hivatkozással és ez alapján fogadták el a vádindítványát, akkor véleményem szerint a jogszabályi hivatkozásokkal ellátott védőérvelésem bizonyítási eszköz lehet, mivel a vallomásomat képezi.
Egyéb megerősítő véleménye van valakinek (kbs-en kívül)?
Egyjogász: köszi! :))
Egyjogász 2008.06.19. 10:51
A bizonyítás eszközei76. § (1) A bizonyítás eszközei a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat és a terhelt vallomása.(2) A büntetőeljárásban fel lehet használni azokat az okiratokat és tárgyi bizonyítási eszközöket, amelyeket valamely hatóság - jogszabályban meghatározott feladatainak teljesítése során a hatáskörében eljárva - a büntetőeljárás megindítása előtt készített, illetőleg beszerzett.
Kovács_Béla_Sándor 2008.06.19. 10:47
Nem, az nem bizonyíték.
Samu.Szeged 2008.06.19. 10:23
A bizonyítási eszközöket tartalmazó hivatalos levelet hogyan kell benyújtani? Személyesen kell bevinni a bíróságra vagy ajánlott levélben is elegendő feladni, megjelölve a borítékon az ügy számát és a bíró nevét?
Samu.Szeged 2008.06.19. 10:20
A kérdésem az lenne, hogy mint vádlottnak, milyen eszközök minősülhetnek bizonyítási eszköznek, ha a szegedi bíróság azok benyújtását kéri tőlem?
Annak minősülhet-e, ha a sértett vádjait cáfoló véleményemet, vallomásomat adom be írásban, megjelölve az általam hivatkozott jogszabályokat és érveket? Ügyvédet fogadni nem akarok.
És egyébként is milyen formája van egy ilyen hivatalos levélnek? Vannak valamilyen szabályok a formára és a tartalomra nézve?
Köszönöm, ha tudtok tanácsot adni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A HPT. SZERINTI SEMMISSÉGI OKOK-Nagy Éva, Balázs József - Nemzeti Civil Kontroll
Éva Nagy: Összegyűjtöttem a deviza alapú hitel összes törvénysértését. Szerintem jól felhasználhatók perben. A Kúria szerint jogszerű devizahitellel szemben én 25 érvénytelenségi okot találtam, ami biztos, hogy nem teljeskörű, majd kérem ebben a segítségeteket.
Hpt.szerinti semmisségi okok:
A Hpt 213.§. alapvető célja a fogyasztók védelme. A bankok gyakorlatilag minden szerződésben megsértették a Hitelintézeti tv-t, több ponton is, ezért vélelmezhetően a szerződések 99 %-a többszörösen is érvénytelen.
Hpt.213.§.(1.) bek. a.) pontja szerint: Ha a szerződés nem tartalmazza a szerződés tárgyát,
Hpt.213.§.(1.) bek. b.) pontja szerint: Tájékoztatási kötelezettség elmulasztása
Hpt.213.§.(1.) bek. c.) pontja szerint: Ha a szerződés nem tartalmazza az összes költséget, köztük a THM-et, Kúria gFv.VII.30.078/2013. közbenső ítélete
Hpt.213.§.(1.) bek. d.) pontja szerint: Tisztességtelen és egyoldalú szerződésmódosítás, THM egyoldalú módosításának elve a 2/2012.(XII.12.) Kúria PK.állásfoglalása
Hpt.213.§.(1.) bek. e.) pontja szerint: Ha a szerződés nem tartalmazza a törlesztő részletek számát, összegét és a törlesztési időpontokat.
Hpt.210.§.(1.), és (2.) bek. szerint: Ha nem kerül a szerződésben írásba minden lényeges körülmény
Hpt. 203.§ (7) szerint: Kockázatfeltáró nyilatkozatoknak tartalmazniuk kell … devizahitel nyújtására irányuló szerződés esetén az árfolyamkockázat ismertetését, valamint annak hatását a [forintban számolt] törlesztő részletre.
A Hpt.3.(1.) bekezdése szerint: „Pénzügyi szolgáltatás a következő tevékenységek üzletszerű végzése forintban és devizában, valutában”:
b.) hitel és pénzkölcsön nyújtása
A szerződések megkötésekor hatályban volt Hpt. nem ismerte a „ deviza alapú” pénzkölcsön-szerződést.
PTK. szerinti érvénytelenségi okok:
– Ptk.203.§. Rosszhiszeműség, ingyenes előny élvezése.
– Ptk.207.§. (6). Színlelt szerződés semmissége
– Ptk.200.§(2.) szerinti jogszabály megkerülésével a forex trade befektetési tőzsdeügyletet kölcsönszerződésként alkalmazza.
– Ptk.210.§ Megtévesztés, tévedésben tartás: nem kölcsön, hanem befektetés
– Ptk.227.§.Lehetetlen szolgáltatásra irányuló szerződés semmissége
– Ptk.523.§ Jogszabályt megkerülő szerződés semmissége
Uniós elvek, pénzügyi tárgyú törvények miatti szerinti érvénytelenségi okok
– Luxemburgi Európai Bíróság C-472/10/2012.ápr.26.
– 93/13.EGK-irányelv
– Európai Bíróság C-243/08 számú ítélete
Kúria PK.állásfoglalása szerinti semmisségi okok
2/2012.(XII.12) PK.állásfoglalás: Szerződések tisztességtelen és egyoldalú módosítása
3/2013.PJE. Választott bíróság kikötése tisztességtelen
Egyéb törvénysértések:
– 41/1997.(THM .CDS felár)
A pénzügyi intézmények vélelmezhetően a Ptk. 5.§-ában tilalmazott visszaélésszerűen gyakorolták a Ptk. 231.§-ában foglalt átszámítás jogát.
József Balázs: Kiegészítés Nagy Éva anyagához.
Hpt. 2. számú melléklet — Értelmező rendelkezések
I. Pénzügyi szolgáltatások (Összhangban a PTK-val)
10.1. Hitelnyújtás: a hitelező és az adós között írásban létesített hitelszerződés alapján meghatározott hitelkeret rendelkezésre tartása az adós részére, jutalék ellenében és a hitelező kötelezettségvállalása meghatározott szerződési feltételek megléte esetén a kölcsönszerződés megkötésére, vagy egyéb hitelművelet végzésére..
(Hiteltársulás) [cn-social-icon]
Átverés Balázs József bankár blogger Deviza Alapú Csalás Deviza alapú hitelek Devizahitel Éva Nagy Fogyaszók védelme Lényeges körülmény semmis a devizahitel-szerződés Semmisségi okok szerződés Vegyes deviza határidős ügylet
Tegnapi napon a devizában nyilvántartott forintkölcsönszerződések egyoldalu szerződésmódosítását lehetővé tevő szerződés érvénytelenségének megállapítása iránti bírósági peres eljárásokban három olyan ítéletet...

matches: Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria bíróság


text:
Kvk.I.37.503/2010/2. számú határozat | Kúria
Kvk.I.37.503/2010/2. számú határozat
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a személyesen eljárt kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság 373/2010. (V.6.) számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelme tárgyában az alulírott napon - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
A Legfelsőbb Bíróság a kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét hivatalból elutasítja. Ez ellen a végzés ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság (továbbiakban OVB) 2010. május 6-án kelt 373/2010. számú határozata, a mellékletét képező jegyzőkönyv (Jegyzőkönyv az országos listás mandátumok kiosztásának eredményéről) szerint állapította meg, hogy az egyes országos listák hány mandátumra jogosultak, és a mandátumra jogosult országos listákról, és a mandátumra jogosult országos listákról, mely jelöltek jutottaktmandátumhoz.
A jogorvoslati lehetőségre vonatkozó tájékoztatása szerint a határozat elleni bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet az OVB-nél /közölt levélcímen, fax számon/ lehet benyújtani. A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 7500 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
A határozat bírósági felülvizsgálata iránt a kérelmező 2010. május 9-én 12 óra 32 perckor (határidőben) elektronikus formában (e-mailban) nyújtott be kérelmet, ügyvédi képviselet és illeték lerovása nélkül.
A kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelme - több okból - érdemi vizsgálatra nem alkalmas.
Az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény /a továbbiakban: E.a.tv./ 3. §-ának /3/ bekezdése szerint a bírósági eljárások különböző típusaiban - az /1/ bekezdésben előírt, bizonyítási eszközkénti felhasználáson túlmenően - eljárási cselekményeket akkor lehet az elektronikus formán kívüli dokumentumokat mellőzve, csak elektronikusan aláírt elektronikus dokumentum, illetve elektronikus aláírás használatával foganatosítani, ha ezt az eljárástípusra vonatkozó jogszabály kifejezetten lehetővé teszi.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 84. §-ának /2/ bekezdése értelmében a bíróság a felülvizsgálat iránti kérelemről nemperes eljárásban határoz. A 105/1952. /XII.28./ MT rendelet 13. §-ának /3/ bekezdése értelmében a nemperes eljárásokban is a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény /a továbbiakban: Pp./ szabályait kell megfelelően alkalmazni.
A bírósági jogorvoslati kérelem csak elektronikus dokumentum formájában, elektronikus úton történő benyújtását sem a Ve., sem a Pp. kifejezetten nem teszi lehetővé. Az OVB határozatában részletes tájékoztatást nyújtott a jogorvoslati kérelem benyújtásának módjáról, amely az E.a.tv., a Ve. és a Pp. helytálló alkalmazásával nem tartalmazta a csak elektronikus formában való előterjesztés lehetőségét.
A Ve. 83. §-ának /1/-/2/ valamint /4/ bekezdései tartalmazzák a bírósági felülvizsgálat iránti kérelem benyújtásának szabályait. A kérelmező nem a Ve. szabályainak, illetve az OVB megfelelő tájékoztatásának megfelelően terjesztette elő kérelmét, ezért a csak elektronikus formában előterjesztett kérelme joghatály kiváltására nem alkalmas.
A Ve. 84. §-ának /1/ bekezdése szerint a bírósági felülvizsgálati eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. Ez azt jelenti, hogy a határidőben benyújtott felülvizsgálati kérelmet jogi képviselő útján kell előterjeszteni, egyidejűleg csatolva a megbízást igazoló meghatalmazást. Ennek hiányában a benyújtott jogorvoslati kérelem érdemi elbírálására nincs lehetőség. A kérelmező a kötelező jogi képviselet (ügyvéd) nélkül terjesztette elő a bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 1. § alapján a bírósági eljárásért illetéket kell fizetni. Az Itv. 74. § /1/ bekezdés pedig arról rendelkezik, hogy a bírósági eljárás illetéket illetékbélyeggel az eljárást kezdeményező iraton kell megfizetni.
A Legfelsőbb Bíróság 2010. március 8. napján meghozott, a Magyar Közlöny 41. számában 2010. március 23. napján közzétett 2/2010. KJE jogegységi határozatában megállapította, hogy a Ve. 82. § /1/ bekezdésében és 84. § /2/ bekezdésében szabályozott bírósági felülvizsgálat iránti nemperes eljárás nem tárgyi illetékmentes.
A Pp. 124. § (2) bekezdés szerint a bíróság a keresetlevelet - hiánypótlási felhívás kiadását mellőzve - idézés kibocsátása nélkül elutasítja, ha elmulasztották az eljárási illeték megfizetésre vonatkozó kötelezettség teljesítését. A Pp. 130. § /1/ bekezdés i/ pontja szerint pedig a bíróság a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasítja, ha megállapítható, hogy nem fizették meg az eljárási illetéket.
Mindezek folytán a Legfelsőbb Bíróság a kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét az I. pont esetében a Ve. 83. §-ának /1/-/2/, /4/ bekezdései, a Pp. 124. §-ának /2/ bekezdése megfelelő alkalmazásával, a II. pont esetében a Ve. 84. §-ának /4/ bekezdése, a Pp. 73/A. §-ának b/ pontja és 73/B. §-a alapján, a III. pont estében a Ve. 83. §-ának /3/ bekezdése szerint eljárva a Pp. 124. §-ának /2/ bekezdése, 130. §-ának /1/ bekezdése i/ pontja alapján hivatalból elutasította.
Dr. Hajnal Péter sk. előadó bíró, Dr. Darák Péter sk. bíró

matches: Kúria Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


Erdőmérnöki Kar - Potenciális gyakorlati helyek a 7. szemeszteres TM BSc hallgatók részére
Erdőmérnöki Kar - Potenciális gyakorlati helyek a 7. szemeszteres TM BSc hallgatók részére SOPRONI
Potenciális gyakorlati helyek a 7. szemeszteres TM BSc hallgatók részére
Frissítve: 2018.03.20. 19:02
Az alább közölt listában nem szereplő helyekre is lehet jelentkezni, de az új helyszínt prof. dr. Bartha Dénes szakfelelős úrral előzetesen (a jelentkezési lap leadása előtt!) egyeztetni kell.
Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság – 3758. Jósvafő, Tengerszem oldal 1. Pf. 6. Tel.: 48/506-000 – http://anp.nemzetipark.gov.hu
Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság – 8229. Csopak, Kossuth u. 16. Tel: 87/555-260; Fax: 87/555-261 – www.bfnpi.hu
Bükki Nemzeti Park Igazgatóság – 3304. Eger, Sánc utca 6; 3301. Eger, Pf. 116. Tel.: 36/411-581; Fax: 36/412-791 – http://bnp.nemzetipark.gov.hu
Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóság – 7625. Pécs, Tettye tér 9.; 7601. Pécs, Pf.: 46. Tel.: 72/517-200; Fax: 72/517-229 – http://ddnp.nemzetipark.gov.hu
Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság – 1021. Budapest, Hűvösvölgyi út 52.; 1525. Budapest, Pf.: 86. Tel.: 1/391-4610; Fax: 1/200-1168 – http://dinp.nemzetipark.gov.hu
Fertő-Hanság Nemzeti Park Igazgatóság – 9435. Sarród, Rév-Kócsagvár Pf. 4. Tel.: 99/537-620; Fax: 99/537-621 – http://fhnp.nemzetipark.gov.hu
Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság – 4024. Debrecen, Sumen utca 2.; 4002. Debrecen, Pf.: 216. Tel: 52/529-920; Fax: 52/529-934 – http://hnp.nemzetipark.gov.hu
Kiskunsági Nemzeti Park Igazgatóság – 6000. Kecskemét, Liszt F. utca 19.; 6001. Kecskemét, Pf.: 186. Tel.: 76/482-611; Fax: 76/481-074 – http://knp.nemzetipark.gov.hu
Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóság – 5040. Szarvas, Anna-liget; 5541. Szarvas, Pf. 72. Tel.: 66/313-855; Fax: 66/311-658 – http://kmnp.nemzetipark.gov.hu
Őrségi Nemzeti Park Igazgatóság – 9941. Őriszentpéter, Siskaszer 26/A. Tel.: 94/548-036; Fax: 94/428-791 – http://onp.nemzetipark.gov.hu
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium – Cím: 1011 Budapest, Fő utca 44-50.; Levélcím: 1394 Budapest, Pf.: 351; Központi telefonszám: 457-3300; Fax: 457-3354 – E-mail: info@mail.kvvm.hu; www.kvvm.hu
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőségek
Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 1072 Budapest, Nagydiófa u. 10-12.; 1447 Budapest, Pf.: 541. Tel.: 1/478-44-00; Fax: 1/478-45-20 – http://kdvktvf.zoldhatosag.hu/
Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 7621 Pécs, Papnövelde u. 13.; 7602 Pécs, Pf. 412; Tel.: (72) 567-100 /központ/; Fax: (72) 567-103 – e - mail: deldunantuli@zoldhatosag.hu – www.ddkvf.hu/
Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 9021 Győr, Árpád u. 28-32.; 9002 Győr, Postafiók: 471.; Tel.: 96/524-000; Fax: 96/524-024; Ügyeleti telefon (munkaidőn kívül): 20/946-3772 – e-mail: eszakdunantuli@zoldhatosag.hu – http://edktvf.zoldhatosag.hu/
Közép-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 8000 Székesfehérvár, Hosszúsétatér 1., 8002 Székesfehérvár, Pf.: 137; Tel.: 00-36-22/514-300; Fax: 00-36-22/313-564 – kozepdunantuli@zoldhatosag.hu – http://kdtktvf.zoldhatosag.hu
Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 6720 Szeged, Felső-Tisza part 17., 6712 Szeged, Pf.: 1048.; Tel.: 62/ 553-030, 62/ 553-035; Fax: 62/ 553-038 – alsotiszavideki@zoldhatosag.hu – http://atiktvf.zoldhatosag.hu/, http://www.kszgysz.hu/atvkofe.htm
Észak-magyarországi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 3530 Miskolc, Mindszent tér 4., 3501 Miskolc, Pf.: 246.; Tel.: 46/ 517-300; Fax: 46/517-399 – eszakmagyarorszagi@zoldhatosag.hu – http://emiktvf.zoldhatosag.hu, http://www.kszgysz.hu/emkofe.htm
Felső-Tisza-Vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 4400 Nyíregyháza, Kölcsey u. 12-14., 4401 Nyíregyháza, Pf.: 246.; Tel.: 42/ 598-930; Fax: 42/598-941 – felsotiszavideki@zoldhatosag.hu – http://ftvktvf.zoldhatosag.hu, http://www.kszgysz.hu/ftvkofe.htm
Közép-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 5000 Szolnok, Ságvári krt. 4., 5001 Szolnok, Pf.: 25.; Tel.: 56/375-111, 56/423-422; Fax: 56/ 343-768 – kozeptiszavideki@zoldhatosag.hu – http://ktvktvf.zoldhatosag.hu, http://www.kszgysz.hu/ktvkofe.htm
Nyugat-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 9700 Szombathely, Vörösmarty u. 2., 9701 Szombathely, Pf.: 183.; Tel.: 94/ 328-188, 94/506-700; Fax: 94/ 313-283 – nyugatdunantuli@zoldhatosag.hu – http://nydtktvf.zoldhatosag.hu, http://www.kszgysz.hu/nydkofe.htm
Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség – 1016 Budapest, Mészáros u. 58/a., 1539 Budapest Pf. 675.; Tel.: 224-9100, 224-9200; Fax: 224-9263 – orszagos@zoldhatosag.hu – http://www.orszagoszoldhatosag.gov.hu, http://www.kszgysz.hu/kvfofe.htm
Tiszántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség – 4025 Debrecen, Hatvan u. 16., 4001 Debrecen, Pf.: 27.; Tel.: 52/511-000; Fax: 52/511-040 – tiszantuli@zoldhatosag.hu – http://tiktvf.zoldhatosag.hu, http://www.kszgysz.hu/tkofe.htm
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség. Központi cím: 1016 Budapest, Mészáros u. 58/a. (Levelezési cím: 1539 Budapest, Pf.: 675.) Központi telefonszám: 06-1-224-9100 Központi fax-szám: 06-1-224-9263 Internet: http://www.orszagoszoldhatosag.gov.hu/Központi e-mail cím: orszagos@zoldhatosag.hu
Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Kht. – Központi Iroda: 4071 Hortobágy, Czinege J. u. 1.; Tel.: 06 52 589 110; Fax: 06 52 369 108 – E -mail: info@hortobagyikht.hu – http://www.hortobagyikht.hu/
MTA Ökológiai és Botanikai Kutatóintézet – 2163 Vácrátót Alkotmány utca 2-4.; Tel.: /036/-(28)-360-122, /036/-(28)-360-147; Fax.: /036/-(28)-360-110 – http://www.obki.hu/
Magyar Természettudományi Múzeum Növénytára – 1087 Budapest, Könyves Kálmán krt. 40.; 1476 Budapest, pf. 222.; Tel.: (36 1) 2101 330; Fax: (36 1) 3141 483 – E-mail: iroda@bot.nhmus.hu – http://www.nhmus.hu/tarak/novenytar/ – Főosztályvezető: Dr. Hably Lilla
Magyar Természettudományi Múzeum Állattára – 1088 Budapest, Baross utca 13.; 1431 Budapest, Pf.: 137; Tel.: (+36 1) 2673-462; Fax: (+36 1) 2673-462 – E-mail cím: zooiroda_at_zoo.zoo.nhmus.hu – http://www.nhmus.hu/modules.php?name=Tar-Allat
Magyar Állami Földtani Intézet – H-1143 Budapest, XIV., Stefánia út 14.; H-1442 Budapest, Pf. 106.; Tel.: ( 36 1) 251 0999, ( 36 1) 251 0489; Fax: ( 36) 1 251 0703;– E-MAIL: geo@mafi.hu – http://www.mafi.hu/mafi/hu
Savaria Múzeum, Szombathely – 9700 Szombathely, Kisfaludy S. u. 9.; Tel.: 94/500-720, 94/501-948 – E-mail: kozmuvelodes@savariamuseum.hu – http://www.savariamuseum.hu/szhely/savaria/hIntezmeny.php
Janus Pannonius Múzeum, Pécs – Cím: 7621 Pécs, Káptalan u. 5.; Tel: (72) 310-172; Fax: (72) 315-694
Herman Ottó Múzeum, Miskolc – 3529 Miskolc, Görgey út 28.; Tel.: (+36) 46/560-170, 560-171; Fax:(+36) 46/555-397; Titkársági telefon: (+36) 46/560-172; – E-mail: hermuz@axelero.hu; titkar@hermuz.hu – http://www.hermuz.hu/
Mátra Múzeum – 3200 Gyöngyös; Kossuth u. 40.; Tel.: 06-36 (37) 505-530; Fax: 06-36 (37) 505-531 – http://www.matramuzeum.hu/page.php?5
Bakonyi Természettudományi Múzeum – Zirc, Rákóczi u. 1., 3-5.; Tel.: 88/575-300 – http://www.bakonymuseum.koznet.hu/
Halászati és öntözési kutatóintézet – 5540 SZARVAS, Anna-liget 8. – http://www.haki.hu/index.html
Valamennyi állatkert
Fővárosi Állat- és Növénykert – 1146 Budapest, Állatkerti krt. 6-12.; Tel.: (+36-1) 273 4900; Információ: (+36-1) 273 4901; Fax: 273-4902 – http://www.zoobudapest.com/
Budakeszi Vadaspark – Budakeszi, Szanatóriumi utca; Tugyi Mária közönségkapcsolati főmunkatárs: 06 30 353-0901 – E-mail: b.vadaspark@freemail.hu – http://www.vadaspark-budakeszi.hu/
Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark Szolgáltató KHT – 8200 Veszprém, Kittenberger K. út 15-17.; Tel.: Iroda: 88/566 140; Gulyadomb: 88/404 724; Fax: 88/327-002 – E-mail: web@veszpzoo.hu – http://www.zoo.hu/veszprem/index.htm
Jászberényi Állat- és Növénykert – 5100. Jászberény, Fémnyomó út. 3.; Telefon: 06 (57) 415-010 Fax: 06 (57) 515-090; Fercsik Péter igazgatóhelyettes: Tel.: 30/303-5482, Email: pfercsik@invitel.hu; Komondi Ildikó zoopedagógus: Tel.: 30/606-6356, Email: komondiildi@invitel.hu – Email: jaszoo@vnet.hu – http://www.jaszberenyzoo.hu/
Szegedi Vadaspark – Postacím: 6701, Szeged, Pf. 724., Cím (Gazdasági bejárat): 6725 Szeged, Cserepes sor 47., Cím (Látogatói bejárat): a Kálvária sugárút felől.; Tel.: +36 62 542 530; 542 531; Fax: +36 62 445 299 – Email: info@zoo.szeged.hu – http://zoo.szeged.hu/
Tropicarium – 1222 Budapest, Nagytétényi út 37-43. / Campona Bevásárlóközpont; Tel: 06/1-424-3053 – E-mail: matrai@tropicarium.hu – www.tropicarium.hu
Xantus János Állatkert – Győr, Kiskút liget; Tel/fax: 96/618-367, 618-368 – E-mail: xantus@t-online.hu – www.zoogyor.com
Nyíregyházi Állatpark – Levélcímünk: Nyíregyházi Állatpark Kht. 4431 Sóstófürdő; Tel.: (00-36) 42-479-702, (00-36) 42-500-535; Fax: (00-36) 42-402-031 – E-mail: office@sostozoo.hu – http://www.sostozoo.hu/
Miskolci Állatkert és Kultúrpark – 3535 Miskolc, Csanyik-völgy; Levélcím.: Miskolc 3510 Pf. 583.; Tel/Fax: 46/332-121 – E-mail: info@miskolczoo.hu – www.miskolczoo.hu
Kecskeméti Vadaskert – 6000. Kecskemét, Műkerti út 1.; Tel.: 76/320-121 – E-mail: info@zookecskemet.hu – http://www.zookecskemet.hu/
Pécsi Állatkert Kht. – 7621. Pécs, Munkácsy M. u. 31.; Tel.: 06/72-532-151; Fax.: 06/72-213-114 – E-mail: zoo@t-online.hu; pecszoo@pecszoo.hu – www.pecszoo.hu
Nagyerdei Kultúrpark – 4032. Debrecen, Ady Endre út 1.; 4001. Debrecen, Pf.: 181.; Tel.: 06/52-310-065, 06/52-413-515 – www.zoodebrecen.hu
Valamennyi botanikuskert
Agostyáni Arborétum – Vértesi Erdő Zrt. 2800. Tatabánya, Dózsakert u. 63.; Tel.: 06/34-316-733; Fax: 06/34-316-226; Részletes tájékoztatás: Császár Károly arborétum vezető – 06/30-400-9128 – info@verteserdo.hu – www.verteserdo.hu
Alcsúti Arborétum – 8087. Alcsútdoboz, Alcsúti út; Kapcsolattartó: Halász Ferenc, Tel.: 20/424-8995; Fax: 22/353-219; Kezelője: Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatósága, 1021 Budapest, Hűvösvölgyi út 52. – arboretuma@externet.hu – http://alcsutiarboretum.hu/
Bábolnai Arborétum – 2943 Bábolna, Csikótelepi út, Kezelője: Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Kft.; Tel.: 34/569-319, 34/569-111; Fax: 34/569-397 – arboretum@babolnamenes.hu – http://cosmos.kee.hu/disznoveny/mabosz/arbor/a3.htm
Tuzson János Botanikus Kert – Címe: 4400 Nyíregyháza, Sóstói út 31/b.; Kezelője: Nyíregyházi Főiskola; Levelezési cím: 4401 Nyíregyháza, Pf. 166; Tel.: 42/599-414, 42/599-400/2464, 30/303-2819; Fax: 42/402-485 – boronkay@zeus.nyf.hu – http://www.nyf.hu/Botkert
Budafai Arborétum – Bázakerettye és Kiscsehi közötti út mellett; Kezelője: Zalaerdő Rt. 3. sz. Erdészete, 8868 Letenye, József A. u. 10.; Tel.: 93/544-900; Fax: 93/544-900 – letenye@zalaerdo.hu – http://members.chello.hu/bfaluus/arbtou1.htm
Bükki Nemzeti Park Erdőtelki Arborétuma – 3358. Erdőtelek, Fő utca.; Telefon/fax: 36/496-022. – http://www.bnpi.hu/?c=vedett/tt/tt4_erdotelek_arb
Diószegi Sámuel Iskolai Botanikus Kert – 4032 Debrecen, Hollós u. 3.; Fenntartója: Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Művészeti és Kézművesipari Szakközépiskola; Tel.: 52/412-000; Fax: 52/412-379 – tihigy@freemail.hu – http://cosmos.kee.hu/disznoveny/mabosz/botkert/b6.htm
Erdészeti Tudományos Intézet – www.erti.hu
ERTI Gödöllői Arborétuma – 2100 Gödöllő, Arborétum, Pf. 49.; Tel.: (28) 430-690; Fax: (28) 410-856 – ertig@mail.digitel2002.hu
ERTI Püspökladányi Arborétuma – 4150 Püspökladány, Farkassziget; Tel.: (54) 451-169,452-991; Fax: (54) 514-110 – csihai@erti.hu
ERTI Sárvári Arborétuma – 9601 Sárvár, Várkerület 30/a.; Tel.: (95) 320-070; Fax: (95) 320-252 – titkarsag@ertisarvar.hu
ERTI Kámoni Arborétuma – 9700. Szombathely, Szent Imre herceg u. 102.; Tel.: 94/500-131; Fax: 94/500-301
Füvészkert – Eötvös Lóránd Tudományegyetem Botanikus Kertje – 1083 Budapest, Illés u. 25.; Tel.: (+36 1) 314-0535 (irodák), (+36 1) 210-1074 (porta); Fax: (+36 1 ) 314-0535 – botanikuskert@yahoo.com – http://www.fuveszkert.org/indexf.php?mod=hirek&act=view
Eszterházy Károly Főiskola Botanikus Kert – 3300. Eger, Eszterházy tér 1. – http://www.ektf.hu/ujweb/index.php
Folly Arborétum – 8261 Badacsony, Római u. 139.; Tulajdonosa: Folly Gyula, 8261 Badacsony, Római u. 139.; Tel.: 87/431-199, 20/927-5001; Fax: 87/471-730 – http://www.vendegvaro.hu/vv-main.php?objref=44&objtype=34
Szent István Egyetem Botanikus Kert – 2103 Gödöllő, Páter Károly utca 1.; Tel.: 06 28 522 000; Fax: 06 28 410 804 – http://www.szie.hu/
Tiszakürti Arborétum – Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzat Arborétuma, 5471 Tiszakürt Bolza gróf út 5.; Tel/fax.: 56-568-020; Porta tel.: 56-318-338 – arboreta@t-online.hu – http://www.arboreta.hu/
Jeli Arborétum – Az arborétum a SZOMBATHELYI ERDÉSZETI RT. (9700 Szombathely Zanati u 26. pf: 399 Tel: 94/329-977) kezelésében áll, közelebbről a Vasvári Erdészeti Igazgatóság (Vasvár Petőfi u. 80., tel: 94/572-060) területéhez tartozik. – http://vasihegyhat.celodin.hu/jeliarboretum.htm
Szegedi Tudományegyetem Füvészkertje – Címe: 6700 Szeged, Lövölde út 42. Kezelője: József Attila Tudományegyetem Növénytani Tanszéke; Tel.: 62/544-236; Fax: 62/544-236 – Mihalik@bio.u-szeged.hu – http://www.sci.u-szeged
Kecskeméti Arborétum – 6000 Kecskemét, Nyíri út 48.; Tel.: 76/492-455; Fax: 76/328-318; Kezelője: Kiskunsági Erdészeti- és Faipari Rt. Címe: 6000 Kecskemét, József A. u. 2. Tel: 76/483-183, Fax: 76/328-318 – arboretum@axelero.hu – http://www.kefag.hu/arboretum/
Szent István Egyetem Kertészettudományi Kar Budai Arborétum – 1118 Budapest, Villányi út 35-43. és Ménesi út 45.; Kezelője: BKÁE Kertészettudományi Kar Dísznövénytermesztési és Dendrológiai Tanszéke; Tel.: 1/372-6270; Fax: 1/372-6333 – disz@omega.kee.hu
Avasi Arborétum – Miskolc, Aulich u. 22. mellett; Tulajdonosa: Miskolc Város Önkormányzata; Kezelője: Avasi Arborétum Baráti Köre; Vezetője: Dr. Adorján Imre; A vezető címe: 3525 Miskolc, Kossuth L. u. 18.; Telefon: 46/347-707
Szarvasi Arborétum – Címe: 5540 Szarvas; Kezelője: Szent István Egyetem Szarvasi Arborétum; Tel.: 66/312-344; Fax: 66/311-103 – kert@szarvas.arbor.hu
Szelestei Arborétum – Címe: 9622 Szeleste, Berzsenyi Dániel utca 42.; Tulajdonos: Szelestei Önkormányzat; Kezelője: Szelestei Önkormányzat; Tel.: 95/365-002, 95/565-000; Fax: 95/565-000 – szeleste@enternet.hu
Zirci Arborétum – Címe: 8420, Zirc, Damjanich u. 19.; Kezelője: Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság, Veszprém, Vár u. 31.; Tel.: 88/414-569 – http://www.ribizli.hu/zirc.htm
Gyógynövény Kutató Intézet Botanikus Kertje – Helye: 2011 Budakalász, Lupaszigeti út 4., Postai cím: 2011 Budakalász, Pf. 11.; Kezelője: Az Intézet Agronómiai és Botanikai Osztálya; Tel.: (26) 340-533/162; Fax: (26) 340-426 – abkosztaly@dpg.hu
Soroksári Botanikus Kert – Hivatalos megnevezése: Szent István Egyetem Kertészettudományi Kar Növénytani Tanszék és Soroksári Botanikus Kert; Címe: 1238 Budapest XXIII. (Soroksár), Péteri-major; Levélcím: 1734 Budapest, Pf. 18.; Telefon/fax: 1/287-2432 – novt@omega.kee.hu
Debreceni Egyetem Botanikus Kertje – Címe: Debrecen, Egyetem tér 1.; Kezelője: Debreceni Egyetem Természettudományi Kar Növénytani Tanszék; Levélcíme: 4010 Debrecen, Pf. 40.; Telefon: 52/316-666/2421; Telefax: 52/316-666/2036
Pécsi Egyetemi Botanikus Kert – Címe: 7624 Pécs, Ifjúság útja 6.; Kezelője: Pécsi Tudományegyetem Gazdasági Főigazgatóság; Telefon: 72/503-600/4135; Telefax: 72/501-520 – E-mail: babaybor@ttk.pte.hu
Tápiószelei Agrobotanikus Kert – Címe: 2766 Tápiószele, Külső mező 15.; Kezelője: Agrobotanikai Intézet; Telefon: 53/380-070; Telefax: 53/380-072 – lholly@agrobot.rcat.hu – http://www.rcat.hu
MTA ÖBKI Botanikus Kert – Címe: 2163 Vácrátót, Alkotmány út 2-6.; Kezelője: MTA Ökológiai és Botanikai Kutatóintézet; Telefonszám: 28/360-122; Telefax: 28/360-110 – kosa@botanika.hu – http://www.botanika.hu/botkert/
Georgikon Egyetemi Botanikus Kert – 8360. Keszthely, Pethe Ferenc u.; Kezelője: Növénytudományi és Biotechnológiai Tanszék Növénytani és Növényélettani Csoport; 8360 Keszthely, Festetics u. 7., 8361 Keszthely Pf. 71.; Tel.: +36 83 545007; Fax: +36 83 545310
Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóságok (KÖVIZIG)
Észak-Dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság; 9021 Győr, Árpád út 28-32.; 96/500-000
Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Vízügyi Igazgatóság; 1088 Budapest, Rákóczi út 41.; 1/477-3500
Alsó-Duna-völgyi Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság; 6500 Baja, Széchenyi u. 2/c.; 79/525-100
Közép-Dunántúli Környezetvédelmi Vízügyi Igazgatóság; 8000 Székesfehérvár, Balatoni u 6.; 22/315-370
Dél-Dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság; 7623 Pécs, Köztársaság tér 7.; 72/506-300
Nyugat-Dunántúli Környezetvédelmi Vízügyi Igazgatóság; 9700 Szombathely, Vörösmarty u. 2.; 94/521-280
Felső-Tisza-Vidéki Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság; 4400 Nyíregyháza, Széchényi u. 19.; 42/502-200
Észak-Magyarországi Környezetvédelmi Vízügyi Igazgatóság; 3530 Miskolc, Vörösmarty út 77.; 46/516-600
Tiszántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság; 4025 Debrecen, Hatvan u. 8-10.; 52/410-677
Közép-Tisza-vidéki Környezetvédelmi Vízügyi Igazgatóság; 5000 Szolnok, Ságvári krt. 4.; 56/423-422
Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság; 6720 Szeged, Stefánia 4.; 62/599-500
Körös-vidéki Környezetvédelmi Vízügyi Igazgatóság; 5700 Gyula, Városház u. 26.; 66/526-400
Halkutató Intézet, Szarvas – Heves m. Tan. Kórház Genetikai Labor 3301 Eger Pf.: 15
Szentendrei Falumúzeum – Szabadtéri Néprajzi Múzeum; 2000 Szentendre, Sztaravodai út; Tel: 26/502-500; Fax: 26/502-502 – sznm@sznm.hu – www.skanzen.hu
Megyei Múzeumi Igazgatóságok
Győr-Moson-Sopron Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Szőnyi Eszter megyei múzeumigazgató; 9022 Győr, Széchenyi tér 5., 9002 Pf. 93.; tel.: 06-96/310-588, fax: 06-96/310-731
Komárom-Esztergom Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Horváth István megyei múzeumigazgató; 2892 Tata, Öregvár, 2892 Pf. 224.; tel.: 06-34/381-251 (Öregvár), 34/383-888 (Kiskastély); fax: 06-34/380-682
Vas Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Thuróczy Csaba megyei múzeumigazgató; 9700 Szombathely, Kisfaludy u. 9., 9701 Pf. 14.; tel.: 06-94/312-554, fax: 06-94/313-736
Veszprém Megyei Múzeumi Igazgatóság – 8200 Veszprém, Török Ignác u. 7., 8210 Veszprém, Pf. 1032 +36-88/564-310; +36-88/564-311, +36-88/789-791, +36-88/564-321 – titkar@vmmuzeum.hu – http://www.vmmuzeum.hu/main.php?
Fejér Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Fülöp Gyula megyei múzeumigazgató; 8000 Székesfehérvár, Fő u. 6., 8002, Pf. 78.; tel.: 06-22/315-583, fax: 06-22/311-734
Zala Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Vándor László megyei múzeumigazgató; 8900 Zalaegerszeg, Batthyány u. 2., 8901 Pf. 174. tel./fax: 06-92/311-455
Somogy Megyei Múzeumok Igazgatósága – 7400 Kaposvár, Fő utca 10.; Telefon: 82/314-011; Fax: 82/312-822 – titkarsag@smmi.hu – http://www.smmi.hu/index2.html
Tolna Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Gaál Attila megyei múzeumigazgató; 7100 Szekszárd, Mártírok tere 26., 7100 Pf. 44.; tel.: 06-74/316-222
Baranya Megyei Múzeumigazgatóság – Fabényi Júlia megyei múzeumigazgató; Tel: 72/514-040; Fax: 72/514-042 – honlap: www.jpm.hu – jpm@jpm.hu
Pest Megyei Múzeumigazgatóság – Ferenczy Múzeum; Szentendre, Fő tér 6. Tel.: 26/310-244
Bács-Kiskun Megyei Múzeumi Igazgatóság – 6000, Kecskemét, Bethlen krt. 1.; Telefon: 06–76–481–350; Fax: 06–76–481–122; Vezető: Dr. Wicker Erika megyei múzeumigazgató – http://www.artportal.hu/intezmenyek/muzeumok/bacs_kiskun_megyei_muzeumi_igazgatosag/
Nógrád Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Horváth István megyei múzeumigazgató; 3100 Salgótarján, Múzeum tér 2., 3100 Pf. 3.; tel.: 06-32/310-140, fax: 06-32/310-819
Heves Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Petercsák Tivadar megyei múzeumigazgató; 3300 Eger, Vár 1., 3301 Pf. 10.; tel.: 06-36/312-744, fax: 06-36/312-450
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Múzeumi Igazgatóság – Dr. Veres László megyei múzeumigazgató; 3529 Miskolc, Görgey Artúr u. 28., 3501 Pf. 4. tel.: 06-46/361-411, fax: 06-46/367-975
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Múzeumi Igazgatóság – Vezető: Dr. Németh Péter megyei múzeumigazgató – 4400. Nyíregyháza,Benczúr tér 21., 4401 Pf. 57.; Telefon: 06-42-315-722; Fax: 06-42-315-722 – jam@jam.iif.szabinet.hu – Honlap: http://jam.nyirbone.hu/index.html
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Múzeumi Igazgatóság – 5001. Szolnok, Kossuth tér 4. Pf.: 128.; Tel.: 56/421-602; Fax: 56/510-151 – muzeum@djm.hu, titkarsag@djm.hu – http://www.djm.hu/igazgatosag.html
Hajdú-Bihar Megyei Múzeumok Igazgatósága Déri Múzeum – 4026. Debrecen, Déri tér 1.; Tel.: 52/322-207; Fax: 52/ 417-560 – deri@derimuz.hu – www.derimuz.hu
Móra Ferenc Múzeum – Csongrád Megyei Múzeumok Igazgatósága – dr. Horváth Ferenc régész, megbízott múzeumig. – 6720. Szeged, Roosevelt tér 1–3.; Tel.: 06-62-549-040, 06–62–470–370, 06–62–470–069, 06–62–470–369; Fax: 06-62-549-061, 06–62–420–980 – info@mfm.u-szeged.hu; g_voros@mfm.u-szeged.hu – www.mfm.u-szeged.hu/index2.html
Békés Megyei Múzeumok Igazgatósága – 5600 Békéscsaba, Gyulai út 1. sz.; tel./fax.: 66/323-377 – mmm@bmmi.hu – www.bmmi.hu; www.munkacsy.hu
Nemzeti Kulturális Örökségvédelmi Hivatal – Levélcím: 1077 Budapest, Wesselényi u. 20–22.; Postacím: 1410 Budapest 7, Pf. 219.; Telefon: 484-7100 – www.nkom.hu
Zöld szervezetek (NGO-k) – http://www.greenfo.hu/zold_furkesz/index.php
A Fenntartható Fejlődésért Alapítvány – Budapest, Zsigmondy u. 10/A; Telefon: 249-3104; Fax: 249-3103
Alapítvány a Magyarországi Környezeti Nevelésért – Budapest, Markó u. 29.; Telefon: 332-2177
Alapítvány a Vidrákért – Budapest, Nyírpalota u. 60. VII/29.; Telefon: 410-3299
Állatbarát Alapítvány – Nyíregyháza, Hősök tere 9.; Telefon: 42/402-107, 20/90-5402; Fax: 42/402-107
Biocén Környezet- és Természetvédelmi Klub – Debrecen, Szombathi István u. 12.;Telefon: 52/411-225/120;Fax: 52/419-297
Castanea Környezetvédelmi Egyesület – Sopron, Széchenyi tér 2.; Telefon: 99/311-660; Fax: 99/311-659
CEEWEB Hungary – Miskolc, Kossuth u. 13.; Telefon: 46/413-390; Fax: 46/352-010
Duna Kör – Budapest, Vadász u. 29.; Telefon: 353-0100; Fax: 353-0100
Erdei Iskola Alapítvány – Szentendre, Alkotmány u. 12.; Telefon: 26/300-089; Fax: 26/301-501
European Centre for Nature Conservation Alapítvány – Budapest, Költő u. 21.; Telefon: 355-3699;Fax: 355-3699
Független Ökológiai Központ Alapítvány – Budapest, Miklós tér 1.; Telefon: 368-6229; Fax: 250-1546
Göncöl Alapítvány – Vác, Ilona u. 3.; Telefon: 27/304-484; Fax: 27/304-483
Herman Ottó Magyar Országos Állat- és Természetvédő Egyesület (HEROSZ) – Budapest, Vigyázó Ferenc u. 4.; Telefon: 332-8542; Fax: 349-5663
Holocén Természetvédelmi Egyesület – Miskolc, Kossuth u. 13.; Telefon: 46/352-010; Fax: 46/352-010
Hortobágy Természetvédelmi Egyesület – Balmazújváros, Esze Tamás u. 8.; Telefon: 52/377-085, 52/369-105/127
Kerekerdő Alapítvány – Szombathely, Kőszegi u. 3; Telefon: 94/500-166; mobil: 30/395-6624
CSEMETE Természet- és Környezetvédelmi Egyesület – Szeged 6725, Boldogasszony sgt 6.; Telefon: 62/424-392; Fax: 62/424-392
Környezet és Természetvédelmi Oktatóközpontok Országos Szövetsége – Budapest, Vas u. 8-10.; Telefon: 338-2783/115m; Fax: 338-2783/114
Magyar Állatvédő és Természetbarát Szövetség – Budapest, Vadász u. 29.; Telefon: 302-1686; Fax: 302-1686
Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület – Budapest, Költő u. 21.; Telefon: 275-6247, 275-6267; Fax: 275-6247, 275-6267
Magyar Természetbarát Szövetség – Budapest, Bajcsy-Zs. út 31. I/3; Telefon: 311-2467, 311-9289; Fax: 353-1930
Magyar Természetvédők Szövetsége (MTVSZ) – Budapest, Üllõi út 91/b.; Telefon: 216-7297, 216-7295; Fax: 216-7295
Nimfea Természetvédelmi Egyesület – Szarvas, Szabadság u. 1-3.; Telefon: 56/361-505, 60/611-757, 60/353-640; Fax: 56/361-505, 66/210-4
Ökotárs Alapítvány – Budapest, Szerb u. 17-19. VI. emelet; Telefon: 411-3500; Fax: 411-3515
Pro Vértes Természetvédelmi Közalapítvány – Várgesztes, Arany János u. 69.; Telefon: 22/582-106
Reflex Környezetvédő Egyesület – Győr, Bartók Béla u. 7.; Telefon: 96/316-192; Fax: 96/310-988
Somogy Természetvédelmi Szervezet – Somogyfajsz, Kossuth u. 62.; Telefon: 85/337-146, 85/337-053; Fax: 85/337-053
Természet- és Környezetvédő Tanárok Egyesülete – TKTE – Budapest, Aradi u. 20.; Telefon: 240-8495; Fax: 240-8495
Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület – 1121 Budapest, Költő u. 21.; Tel.: 1/275-6247; Fax:1/275-6267 – E-mail: mme@mme.hu – http://www.mme.hu/
WWF Magyarország – Cím: Budapest, 1124 Németvölgyi út 78/B; Postacím: Budapest, 1399. Pf. 694/112.; Tel.: (1)214-5554; Fax: (1)212-9353 – Email: panda@wwf.hu – www.wwf.hu
Védegylet – 1114 Budapest, Bartók Béla út 19.; Tel: (1) 279-15-95, (1) 279-15-96; Fax: (1) 279-15-96, (1) 269-42-51 – e-mail: iroda @ vedegylet.hu – http://www.vedegylet.hu/
Szomor Dezső, Apajpuszta – Központ: 2345 Apaj, Géptelep; Levélcím: 2345 Apaj, pf.20.; Telefon: 24/408-369; Fax: 24/408-008 – szomord@invitel.hu
Pro Vértes Alapítvány, Csákvár, Geszner villa – Cím: 8083 Csákvár, Kenderesi u – Geszner-ház; Telefon, fax: 22/354-420 – provertes@provertes.hu – http://www.provertes.hu/index.php?pv=oldal&id=10
Ökológiai Intézet a Fenntartható Fejlődésért Alapítvány – 3525 Miskolc, Kossuth u. 13.; Vezető: dr. Gyulai Iván, igazató.; Tel.: 46/352-010, 508-700, 508-699; Faxszám: 46/352-010, 508-700, 508-699 – biodivhu@matavnet.hu


text:
v é g z é s t : I n d o k o l á s : - PDF
Download "v é g z é s t : I n d o k o l á s :"
Réka Feketené
1 Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.Mpk /1999/4.szám A Gyulai Munkaügyi Bíróság Dr. Topánka Erika által képviselt Független Rendőr Szakszervezet (1077 Budapest, Király u. 71., levélcím: 1388 Budapest, Pf.: 52.) kérelmezőnek Dr. G. P. jogtanácsos által képviselt Békés Megyei Rendőr-főkapitányság (5601 Békéscsaba, Pf.: 124.) kérelmezett elleni szakszervezeti jogok megsértése, valamint munkáltatói intézkedés jogellenessége megállapítása iránt indított nem peres ügyében meghozta az alábbi v é g z é s t : A bíróság megállapítja, hogy a kérelmezett előzetes tájékoztatás elmulasztásával megsértette a kérelmező szakszervezeti jogait, a fentieket meghaladóan azonban a kérelmet elutasítja. A végzés ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül írásban és három példányban fellebbezésnek van helye, melyet a Gyulai Munkaügyi Bíróságnál lehet benyújtani. I n d o k o l á s : A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság április 19-én keletkezett, május 01-től hatályos 10/1999. számú intézkedése akként rendelkezik, hogy gépjárművezetői pótlék jár a hivatásos állomány azon tagjainak, akiknek a pótlékra való jogosultságát állományparancs állapítja meg, hivatali vagy vezényléses munkarendben dolgozik és havonta legalább 10 munkanapon vezetett szolgálati gépkocsit, és ezzel legkevesebb 400 km-t teljesített. Váltásos szolgálati rendben dolgozóknál a folyósítás feltételei az alábbiak: első váltásnál 6 nap/hó és 300 km, második váltásnál 4 nap/hó és 200 km, harmadik váltásnál 4 nap/hó és 200 km. A kérelmező szakszervezet Békés Megyei választmányának elnöke osztályvezetőként szerzett erről tudomást április 19-én. Ekkor a kérelmezett Békés Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője már kiadta a 10/1999. számú intézkedést. A felek között április 22-től május 03-ig az intézkedés esetleges módosítása tárgyában formaságoktól mentes egyeztetés volt.
2 1999. május 03-án a kérelmező tájékoztatást kapott, hogy a kérelmezett nem kívánja az intézkedését megváltoztatni. Még ugyanezen a napon írásban szakszervezeti kifogást jelentett be a kérelmező, a formáknak megfelelő egyeztetés május 06-án megtörtént. A kérelmező által kívánt eredményre nem vezetetett az egyeztetés, így a kérelmezett a kifogásolt intézkedést felfüggesztette a szakszervezet pedig kérelemmel fordult a munkaügyi bírósághoz. A kérelem tárgya szerint annak megállapítására irányult, hogy a kérelmezett megsértette az előzetes tájékoztatás elmulasztásával a szakszervezeti jogokat, kérelmező álláspontja szerint a kérelmezettnek előzetes egyeztetési kötelezettsége van. A kérelem másik része az intézkedés jogellenességének megállapítását kéri, mert további szigorító feltételt tartalmaz álláspontja szerint a hatályban lévő kormányrendelethez képest. A kérelmezett a kérelem elutasítását kéri egyrészt a kifogás határidejének elmulasztása miatt, másrészt pedig azért, mert álláspontja szerint a szükséges tájékoztatásnak eleget tett. Az intézkedés vonatkozásában kérelmezett előadta, hogy az nem tekinthető korlátozó és szűkítő rendelkezésnek. A kérelem csak abban a részében alapos, hogy az alperes a Hszt. 30. (1) bek. c.) pontjában foglalt előzetes tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. Ezzel kapcsolatban a kérelmező tévesen hivatkozik egyeztetési kötelezettségre. A kérelmezettnek csak előzetes tájékoztatási kötelezettsége van, ennek elmulasztása azonban magát az intézkedést nem teszi jogellenessé. A kérelmezett arra vonatkozóan nem szolgáltatott hitelt érdemlő adatot, bizonyítékot, hogy előzetesen tájékoztatta volna a kérelmezőt. Ami a fentebb hivatkozott intézkedés tartalmát illeti, az a bíróság álláspontja szerint a 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 42. (3) bek. a.) pontjának pontosítását, tartalommal való kitöltését valósítja meg. Nincs pontosan megjelölve, mit kell az alatt érteni, hogy szolgálati gépkocsit rendszeresen vezet. Ehhez képest az intézkedésről nem lehet azt mondani, hogy az szűkíti vagy bővíti a kormányrendelet tartalmát. Mint, hogy a tartalom szűkítése és bővítése kérdésében nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, így olybá kell tekinteni, hogy az intézkedés pontosítja a kormányrendelet tartalmát. Egyben azt is meg kell állapítani, hogy az intézkedés folytán a kormányrendelet tartalma nem szenved el tartalmi átalakulást. G y u l a, évi május hó 19. napján.
3 Dr. Juhász Gábor s.k. bíró A Békés Megyei Bíróság, Gyula 3.Mpkf /1999/2.szám A Békés Megyei Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet Jogi Képviseleti Szolgálata (ügyintéző: dr. Topánka Erika) által képviselt Független Rendőr Szakszervezet (1077 Budapest, Király u. 71.) kérelmezőnek a dr. G. P. jogtanácsos által képviselt Békés Megyei Rendőr-főkapitányság (5601 Békéscsaba, Pf.: 124.) kérelmezett ellen szakszervezeti jogok megsértése, valamint munkáltatói intézkedés jogellenes megállapítása iránt a Gyulai Munkaügyi Bíróság előtt folyamatba tett ügyében, az évi május hó 19. napján kelt 3.Mpk /1999/4. szám alatt hozott végzés ellen a kérelmező részéről 5. szám alatt benyújtott fellebbezés folytán meghozta a következő V É G Z É S T : A megyei bíróság az elsőfokú bíróság végzésének nem fellebbezett részét nem érinti, fellebbezett részében a végzést helybenhagyja. A végzés ellen fellebbezésnek hely nincs.
4 I N D O K O L Á S : Az elsőfokú bíróság végzésével megállapította, hogy a kérelmezett az előzetes tájékoztatás elmulasztásával megsértette a kérelmező szakszervezeti jogait, ezét meghaladóan azonban a kérelmet elutasította. A végzés ellen a kérelmező nyújtott be fellebbezést, amelyben annak részbeni megváltoztatását és a kérelem egészének megfelelő döntés meghozatalát kérte. A kérelmezett fellebbezési ellenkérelme a végzés helybenhagyására irányult. A fellebbezés alaptalan. A megyei bíróság álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a jogszabályok maradéktalan betartásával járt el akkor, amikor a kérelmet az alperes 10/1999. számú intézkedése jogellenességének megállapítására irányuló részében elutasította. Nem vitás ugyanis az, hogy a 15/1997. számú ORFK utasítás 50. pontja az állományilletékes parancsnok döntési hatáskörébe utalja a jogszabály által meghatározott illetménypótlékokra (így a gépjárművezetői pótlékra) való jogosultság elbírálását. Ehhez képest a 140/1996. (VIIII. 31.) Korm. rendelet 42. (3) bekezdés a.) pontja a szolgálati gépkocsi vezetésének rendszerességére vonatkozóan semmilyen értelmezést nem nyújt, és ebben a kérdésben más iránymutató rendelkezés sincsen. Ilyen körülmények mellett a megyei bíróság is osztja az elsőfokú bíróságnak azt az álláspontját, amely szerint a sérelmezett döntés az általánosan megfogalmazott jogszabály tartalommal való kitöltését valósítja meg, azt konkrét alapokra helyezi. Mindezek mellett a megyei bíróság arra is utal, hogy az intézkedés nem tekinthető szűkítő jellegűnek, hiszen a rendszeresség szó egyértelműen a gyakori használatot feltételezi, amelynek figyelembevételével a munkanapok fele, illetve a legalább 400 km követelményként való felállítása indokoltnak mutatkozhat. A kérelmező által felvetettek elfogadása esetén az egyes személyekre történő értelmezés anomáliákat okozna, hiszen ha nincsenek konkrétan megfogalmazva a feltételek, akkor az elbírálás is szubjektívebbé válna. Mindezekre figyelemmel a megyei bíróság az elsőfokú bíróság végzését a Pp ára utalással a Pp. 253 (2) bekezdése alapján a fenti indokbeli kiegészítés mellett helybenhagyta.
5 Gyula, évi augusztus hó 31. napján Dr. Wlassits Gábor s.k. a tanács elnöke Dr. Zámbori Tibor s.k. előadó bíró Dr. Nagy György s.k. bíró
6 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv.II /1999/3. szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Budapest, Pf. 52.) kérelmezőnek a Békés Megyei Rendőr-főkapitányság (5601 Békéscsaba, Pf. 124.) kérelmezett ellen szakszervezeti jogok megsértése miatt a Gyulai Munkaügyi Bíróságon 3.Mpk /1999. szám alatt indított és a Békés Megyei Bíróság 3.Mpkf /1999/2. számú végzésével befejezett nemperes eljárásában a jogerős végzés ellen a kérelmező által benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán meghozta a következő v é g z é s t : A Legfelsőbb Bíróság a Békés Megyei Bíróság 3.Mpkf /1999/2. számú végzését hatályon kívül helyezi, a Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.Mpk /1999/4. számú végzését részben megváltoztatja és a Békés megyei Rendőrfőkapitány 10/1999. számú intézkedését hatályon kívül helyezi. A felülvizsgálati eljárás illetékét az állam viseli. I n d o k o l á s : A megyei főkapitány a módosított 15/1997. ORFK utasítás 50. pontjában foglaltakra hivatkozással a 10/1999. intézkedésével megállapította a kérelmezett hivatásos állományú tagjai részére fizetett gépjármű-vezetési pótlék folyósításának szabályait. Az intézkedés 2. pontja a pótlék folyósítását attól tette függővé, hogy a hivatali, a vezényléses és a váltásos munkarendben dolgozók teljesítsék az egy hónapra előírt a szolgálati időbeosztástól függően különböző mértékben meghatározott vezetéssel eltöltött napok számát és kilométer-mennyiséget. A kérelmező kifogást nyújtott be az intézkedés miatt, mert azt előzetes tájékoztatása nélkül adta ki a kérelmezett, valamint ellentétes a 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelettel (R.).
7 A sikertelen egyeztetést követően a kérelmezett a munkaügyi bírósághoz fordult. A Gyulai Munkaügyi Bíróság a 3.Mpk /1999/4. számú végzésével megállapította, hogy a kérelmezett az előzetes tájékoztatás elmulasztásával megsértette a kérelmező szakszervezeti jogait, ezt meghaladóan a kérelmet elutasította. A munkaügyi bíróság az elutasítást azzal indokolta, hogy a kérelmezett intézkedése az R a (3) bekezdés a) pontjának a tartalmát állapította meg, meghatározva, mit kell érteni a gépkocsi rendszeres vezetésén. A végzés ellen a kérelmező fellebbezett. A Békés Megyei Bíróság a 3.Mpkf /1999/2. számú végzésével az első fokú végzést a fellebbezett részében helybenhagyta. Az R. a szolgálati gépkocsi vezetésének rendszerességére vonatkozóan semmilyen értelmezést nem nyújt, ezért a sérelmezett intézkedés az általánosan megfogalmazott jogszabály tartalommal való kitöltését valósítja meg. Ennek hiányában a pótlékra való jogosultság elbírálása szubjektívvé válna. A jogerős végzés ellen a kérelmező felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, mert a kérelmezett túlterjeszkedett a felhatalmazáson: az állományilletékes parancsnok hatáskörébe a pótlékra való jogosultság elbírálása tartozik, a folyósítás feltételeit nem határozhatja meg. A rendőrfőkapitány csak a kérelmezett állományába tartozóknak állományilletékes parancsnoka, a kapitányságok tekintetében megállapítási jogköre sincs. Az intézkedésben meghatározott feltételek ellentétesek az R. vonatkozó rendelkezésével, mert a vezetés rendszeressége a megtett kilométertől nem függhet. A kérelmezett ellenkérelme a jogerős végzés hatályban tartására irányult. A felülvizsgálati kérelem alapos. A többször módosított 15/1997. ORFK utasítás 50. pontja szerint azokban az esetekben, ahol. a Hszt., valamint az R. a tevékenység tényleges kifejtéséhez kötik a pótlék folyósítását, a jogszabályi keretek között az állományilletékes parancsnok döntési hatáskörébe tartozik az illetménypótlékra való jogosultság elbírálása. A kifogással támadott intézkedés ezzel szemben nem döntés, hanem a pótlék megállapításának a feltételeit határozza meg. A rendőrfőkapitánynak erre még abban az állományi körben sem volt joga, amelynek a tekintetében állományilletékes parancsnoknak minősül.
8 Az intézkedés azonban tartalmilag is jogszabálysértő. Az R a (3) bekezdésének a) pontja szerint gépjárművezetői pótlékra jogosult, aki a beosztásából adódó feladatok ellátása során szolgálati gépkocsit rendszeresen vezet, és ezáltal külön gépjárművezető foglalkoztatása szükségtelen. A pótlék folyósításának tehát két együttes feltétele van, amit a parancsnoknak esetenként kell vizsgálnia. Ezzel szemben az intézkedés szerint nem szükséges, hogy a szolgálati gépkocsi vezetése külön gépjárművezető foglalkoztatását kiváltsa, kizárólag a teljesített napok és a megtett kilométerek száma döntő. Ez nyilvánvalóan ellentétes az R. hivatkozott rendelkezésével, mert más feltételektől teszi függővé a pótlék folyósítását. Az előbbiekre tekintettel a Legfelsőbb Bíróság a Pp. 275/A. -ának (2) bekezdése alapján a jogerős végzést hatályon kívül helyezte és a munkaügyi bíróság végzését a fellebbezéssel érintett részében megváltoztatva a kifogásolt intézkedést hatálytalanította. A feleknek az eljárás során egymással szemben költségigényük nem volt, ezért erről a Legfelsőbb Bíróság nem rendelkezett. A felülvizsgálati eljárás illetékét a kérelmezett költségmentességére tekintettel az állam viseli. Budapest, október 18. Dr. Ádám Lóránt s.k.
9 a tanács elnöke és előadó bíró Dr. Földényi Gyuláné s. k. bíró Dr. Molnár Istvánné s.k. bíró
Szegedi Munkaügyi Bíróság 6.M.46/2000/5. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Szegedi Munkaügyi Bíróság dr. Csányi Éva jogtanácsos (Független Rendőr Szakszervezet Központi Koordinációs irodája 1388 Budapest,
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, V., Markó u. 27. 23.M.3395/00/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (eljáró képviselő: dr. Plecskó Gyula jt.)
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.M.249/2004/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Gyulai Munkaügyi Bíróság Dr. Tordai Gábor jogtanácsos (Független Rendőr Szakszervezet 1388 Budapest, Király u. 71.) által képviselt
Veszprémi Munkaügyi Bíróság 3.M.668/2003/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Független Rendőr Szakszervezet által képviselt (1388 Budapest, Pf.: 52.) K. B. felperesnek a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság
Veszprémi Munkaügyi Bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!.. jogtanácsos által képviselt.. (.. sz. alatti lakos) felperesnek,.. ügyvéd által képviselt Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság (8200 Veszprém,
Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 5.M.179/1999/5. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (dr. Csányi Éva jogtanácsos, 1074 Budaepst, Király u. 71.) által
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 1027 Budapest, Gyorskocsi u. 52. 22.M.2172/2005/8. A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság dr. Csányi Éva jogatanácsos (1537 Budapest, Pf. 353.) által képviselt
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, V. Markó u. 27. 23.M.1306/2001/32. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (eljáró képviselő: dr. Tordai Gábor jogtanácsos,
JEGYZŐKÖNYV. Bencsik Lajos CKÖ elnök. Zvaráné Béres Mária polgármester megnyitotta az ülést. Megállapította, hogy a testület határozatképes.
Határozat száma Tárgy 26/2011.(03.30.) Gyüre Tamás Sándorné lakásfenntartási támogatás ügye 27/2011.(03.30.) Csáki Csaba lakásfenntartási támogatás ügye 28/2011.(03.30.) Bencsik Lajosné lakásfenntartási
Gyulai Munkaügyi Bíróság 1.M.317/2003/9. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Gyulai Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet ügyintéző: dr. Tordai Gábor (1077 Budapest, Király u. 71.) által
~ FÖVÁROSIMUNKAÜGYIBíRÓSÁG
" - UGYj,q.~7"SZA\., ~ FÖVÁROSIMUNKAÜGYIBíRÓSÁG :...:...- A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSOBB mint felülvizsgálati bíróság Mfv.E. 10. 128/2005/2. szám K'::;':[/)J.::!~_-:.,-:._.~~~ BI ~..".,-,\'..)GA..., :'r.,..

matches:
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 52
Pf. 124
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 353
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság


text:
Kvk.IV.37.848/2016/3. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.IV.37.848/2016/3. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.IV.37.848/2016/3.
Kérelmező: Dr. N. A.
Az ügy tárgya: A Nemzeti Választási Bizottság 61/2016. számú határozata
– a Nemzeti Választási Bizottság 61/2016. számú határozatát helybenhagyja;
[1] A magánszemély kérelmező 2016. szeptember 5-én kifogást nyújtott be a kérelmezetthez a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdés c), e) pontjának és a 75. § (1) bekezdés b) pontjának megsértése miatt. A kérelmező a 2016. október 2-ára kiírt népszavazáshoz kapcsolódó kormányzati kampánykiadvány költségeit és azzal összehasonlításban más politikai szereplők kampányra költhető anyagi erőforrásainak szűkösségét minősítette a Ve. hivatkozott rendelkezéseibe ütközőnek. Ezzel összefüggésben utalt az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdésére is, mint amely rendelkezés szintén csak a kiegyensúlyozottság elve mellett érvényesülhet.
[2] A kérelmezett a 61/2016. számú határozatában a kifogást elutasította. Indokolása értelmében a Kormánynak az Alaptörvény által felépített államszervezetben betöltött helye, feladatai, az Alkotmánybíróság gyakorlata és a Kúria Knk.IV.37.222/2016., Knk.I.37.723/2016. határozatai értelmében a népszavazási eljárásában betöltött szervezői szerepéhez kapcsolódó lehetőségei nem kérdőjelezhetőek meg. A Kormánynak tehát lehetősége a népszavazási kampányban minden lehetséges jogi eszközt megragadva véleményét kifejteni.
A kérelmezett a 61/2016. számú határozatában a kifogást elutasította. Indokolása értelmében a Kormánynak az Alaptörvény által felépített államszervezetben betöltött helye, feladatai, az Alkotmánybíróság gyakorlata és a Kúria Knk.IV.37.222/2016., Knk.I.37.723/2016. határozatai értelmében a népszavazási eljárásában betöltött szervezői szerepéhez kapcsolódó lehetőségei nem kérdőjelezhetőek meg. A Kormánynak tehát lehetősége a népszavazási kampányban minden lehetséges jogi eszközt megragadva véleményét kifejteni.
[4] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében állította, hogy a kérelmezett határozatában téves jogértelmezéssel ítélte meg a Kormány „NÉPSZAVAZÁS 2016 a kényszerbetelepítés ellen, Üzenjük Brüsszelnek, hogy ők is megértsék!, október 2.” elnevezésű kampánykiadványát. Ezért a határozat az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdésébe, a 8. cikk (1) bekezdésébe, az Nsztv. 5. §-ába, a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjaiba, valamint a Ve. teljes Általános rész VIII. fejezetébe ütközően Alaptörvény-ellenes és törvénysértő volt.
[5] A kérelmező indokolásában az írott és az elektronikus sajtóból (Népszabadság, Magyar Nemzet cikkei), valamint parlamenti politikai körökből (dr. Harangozó Tamás országgyűlési képviselő képviselői tevékenységéből) származó információkra hivatkozással állította, hogy a Kormány népszavazással kapcsolatos valamennyi kampány-tevékenysége átláthatatlan, 3, 9 milliárd forintra rúgó közpénz-felhasználása követhetetlen, mindez fennállt a jelen eljárás tárgyát képező kiadvány esetében is.
[6] Emellett állította, hogy a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontjának esélyegyenlőségre vonatkozó alapelvébe ütközik az, hogy a „defenzív véleményeket közlő ellenzéki pártok nem rendelkeznek összesen 100 millió forintot meghaladó anyagi erőforrással azzal, hogy a Kormány offenzív véleményét támogató kormánypártok maguk legalább 100 millió forintot költenek a kampányra”.
[7] Álláspontja értelmében a Kormány, mint a népszavazás szervezője sem rendelkezik több joggal a kampányidőszakban, mint más népszavazási eljárásokban a szervezők, kampányának költségvetése pedig nem haladhatja meg az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII törvény (a továbbiakban: Finanszírozási tv.) 7. §-a szerinti jelölő szervek számára megállapított kampányösszeget. A kérelmező a tételes jogi szabályozás hiányában bírói jogértelmezéssel, a választási és a népszavazás eljárás közötti analógiára hivatkozással kérte a jogsértés megállapítását.
[8] A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.
[9] A felülvizsgálati kérelem indokolása értelmében a kérelmezett határozatában Alaptörvény-ellenesen és törvénysértően ítélte meg a Kormány eljárással érintett kiadványára fordított közpénz összegét, amely összegszerűség – az ellenzéki oldal anyagi helyzetéhez viszonyítottan – bizonyítja, hogy a Kormány megsértette az esélyegyenlőség Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontjában előírt és a népszavazási eljárásban is érvényesülő alapelvét.
[10] A felülvizsgálati kérelem alapján tehát a Kúriának abban a jogkérdésben kellett állást foglalnia, hogy a Kormány kampánykiadványa terjesztésével és annak költségei révén megsértette-e az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdését, a 8. cikk (1) bekezdését, az Nsztv. 5. §-át, a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjait, valamint a Ve. teljes Általános rész VIII. fejezetét.
[11] Előjáróban szükséges kitérni a Kormány Ve.-ben szabályozott eljárásbeli helyzetére, szerepére.
[12] A Kormány szerepe a közhatalom létrehozásának folyamatában úgy a szabályozás oldaláról mint a bírói – általános hatáskörű és az alkotmánybírósági – gyakorlatban kidolgozott. A 2014-es országgyűlési választásokat megelőző kampányidőszakban a Kúria Kvk.II.37.478/2014. számú határozatában egyértelművé tette, hogy „[a] Kormány, valamint a hatáskörükben eljáró központi államigazgatási szervek és a települési önkormányzatok a Ve. 1. és 2. §-aira tekintettel nem alanyai a választási eljárásnak, ugyanakkor tevékenységük a kampányidőszakban kétség kívül érinti a választásokkal kapcsolatos egyes közjogi viszonyokat”.
[13] A Kormánynak a választási eljárásban semleges pozíciót kell elfoglalnia, azonban a választási eljárás során is feladat- és hatáskörébe tartozik a tájékoztatás, az információk szolgáltatása.
[14] Ehhez képest szükséges utalni a Knk.I.37.723/2016. számú, népszavazási ügyben meghozott kúriai határozatra. A Kúria ebben az esetben, az adott kérdés – a politikai reklámok tartalmi kontrolljának – elbírálása szempontjából értelmezte a Ve.-t. Megállapította, hogy a Kormány, a népszavazás szervezőjeként, a Ve. alapján jogosult a választói akarat befolyásolására, „politikai véleménye” kifejtésére, azaz lehetősége van a vélemények versengésébe bekapcsolódni, abban részt venni {Indokolás [33]}.
[15] Ebből következőleg tehát a Kormány helyzete nem összevethető az országgyűlési választásokban és azon népszavazási eljárásban, amelyet maga kezdeményezett: az első esetében kifejezetten hallgatásra köteles, az utóbbiban aktivitásra jogosított.
[16] A Kormány a végrehajtó hatalom általános szerve [Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdés], a közigazgatás legfőbb szerve [Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdés], ezért a fentiekben hivatkozott kúriai határozatban foglalt megállapítások a Kormány Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése szerinti alkotmányos felhatalmazása körében értékelendők. A Kormány ugyanis a népszavazási eljárásban nem másokkal – személyekkel, szervezetekkel – szemben érvényesítheti jogait, hanem az Alaptörvényben meghatározott hatáskörét és az abból fakadó részjogosítványokat gyakorolja.
[17] Az intézményvédelem – ezen belül a Kormányt a népszavazási kampányban megillető jogok terjedelme – ebben az esetben az alkotmányos feladatok teljesíthetőségéhez igazodik. A Kúria előtt folyamatban lévő eljárásban a Kormány által kezdeményezett népszavazás az Alaptörvényben rögzített kormányzati feladatok garantálását szolgálja. A népszavazási kampányban gyakorolt kormányzati jogok terjedelmét pedig a kormányzati feladat súlya határozza meg.
[18] A Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontja szerint „[a] választási eljárás szabályainak alkalmazása során érvényre kell juttatni a következő elveket: (…) esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között (…)”.
[19] A Kúria a Ve. hivatkozott alapelvi szabályát – a közhatalom konstituálásának folyamatában, azaz az országgyűlési választásokhoz kapcsolódó döntéseiben – a parlamenti demokrácia, a politikai pluralizmus alapjaként értelmezte. Megállapította, hogy a közhatalom létrehozásának folyamatában „[a]z azonos feltételeket tartalmazó jogi keret garantálja az állam semlegességét (…) a pártok országgyűlési mandátumáért folytatott küzdelmében (...)” (KVk.IV.37.360/2014). Az államnak – és az önkormányzatoknak – ebben a küzdelemben semlegesnek kell maradnia, amely akkor valósul meg, ha „(…) a jelölő szervezetek és a jelöltek számára azonosak azok az objektív, külső feltételek, amelyek mellett képesek választási üzeneteiket eljuttatni” a politizáló polgárok számára (Kvk.IV.37.359/2014.).
[20] A jelölő szervezetek és jelöltek esélyegyenlőségének több kúriai határozat is jelentőséget tulajdonított. Esetenként az alapelvi rendelkezés önmagában megalapozta a 2014-es országgyűlési választási kampányidőszakban jogsértés megállapítását és az annak megfelelő jogkövetkezmények levonását (Kvk.IV.37.360/2014., Kvk.IV.37.359/2014., Kvk.I.37.364/2014., Kvk.II.37.397/2014., Kvk.V.37.490/2014., Kvk.II.37.907/2014., Kvk.I.38.024/2014., Kvk.II.38.037/2014., stb.).
[21] Mindazonáltal meg kell állapítani azt, hogy a Ve. elsősorban a választójog gyakorlásával összefüggésben tartalmaz alapelvi szabályozást, a népszavazáshoz való politikai alapjog tartalmát az Alaptörvény és elsődlegesen az Nsztv. szabályozza. A népszavazási eljárásban a Ve. másodlagos, szubszidiárius jellegű. A Ve. 2. §-ában meghatározott alapelveket a népszavazási eljárásban a népszavazási eljárás céljához, résztvevőihez, lehetséges specialitásához igazítva lehet csak érvényesíteni. Tehát a Ve. 2. §-ában meghatározott alapelvek a népszavazási eljárásban akkor alkalmazhatók közvetlenül, ha azok nem igénylik – speciális, az adott népszavazási eljárásra vonatkozó – más jogi szabályozás közbejöttét.
[22] A népszavazási eljárás célja, hogy a hitelesített – a jelen esetben a Kormány által feltett – kérdésre adott érvényes döntéssel a nép a már megalakított Országgyűlés helyébe lépjen. Ez a cél nem azonosítható a képviseleti demokráciában a közhatalom létrehozatalának céljával folyó választási eljárással: a népszavazási eljárásban jelölő szervek, jelöltek nincsenek, az állami szervek, így a Kormány az általuk kezdeményezett népszavazási eljárásban nincs semlegességre szorítva.
[23] A Kormány az Alaptörvényben kapott felhatalmazását gyakorolja akkor, amikor az általa megfogalmazott kérdésben a nép döntését kéri [Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdés második mondata]. Jogosítványa ebben az esetben kiterjed a tájékoztatás mellett arra is, hogy a közvetlen demokrácia kiteljesülése, a döntés legitimitása érdekében a választópolgári részvételre biztasson és – a Kúria fentiekben hivatkozott határozata értelmezésében – a választói akarat irányát befolyásolja. E kormányzati szerep korlátait, kereteit törvénynek kell meghatároznia, az alkotmányos felhatalmazás korlátait normatív alap nélkül jogértelmezői, jogalkalmazói döntés nem szabhatja meg. A népszavazási kampány finanszírozásának kereteit és korlátait tételes jogi szabályozás nem határozza meg.
[24] A kérelmező a felülvizsgálni kért határozat Ve. 2. (1) bekezdés c) pontjába ütköző jellegét a Finanszírozási tv. 7.-ára tekintettel – analógia útján – kérte megállapítani. A Kúria ebben a kérdésben is a fentiekhez hasonló következtetésre jutott.
[25] Az Alaptörvény szigorú rendelkezéseket fogalmaz meg az államháztartás egyensúlyának védelme érdekében, kifejezetten a Kormány számára „(...) a közpénzek eredményes kezelésével és az átláthatóság biztosításával” kapcsolatosan [37. cikk (1) bekezdése]. Ezért súlya és jelentősége van annak, hogy a népszavazási eljárásban, a kampányidőszakban a résztvevők, így a Kormány is milyen forrást, hogyan, milyen kontroll és összegszerűség mellett használ(hat) fel.
[26] A Kúria mindazonáltal rögzíti: a népszavazási eljárásban a szubszidiáriusan alkalmazandó Ve.-vel szemben, az Nsztv. egyáltalán nem vonja a népszavazási eljárás szabályozási – jogalkalmazási – körébe a Finanszírozási tv.-t. A népszavazáshoz való alapjog gyakorlása – és korlátozása – körében a kampányra fordítható összegszerűség megállapításának, a Kormány alaptörvényi felhatalmazáson alapuló jogosultságainak – és kötelezettségeinek – törvényi tisztázása nélkül, bírói döntéssel törvénysértést megállapítani és ahhoz szankciót rendelni nem lehet. Tehát a kérelmező által felvetett probléma megalapozott elbírálására tételes jogi szabályozás nem áll a bíróság rendelkezésére.
[27] Ezért annak ellenére, hogy a népszavazási eljárásban is követelmény az eljárás tisztaságának megóvása, a rendeltetésszerű, jóhiszemű joggyakorlás, a népszavazási eljárásban résztvevők esélyegyenlősége, mégis ezen alapelveknek a népszavazási eljárásban történő rendezése törvényalkotói feladat kell legyen, amelyet a bírói jogértelmezés nem vehet át. A normatív alapok nélkül meghozott bírói döntés önkényes bíráskodásra vezethet.
[28] Utalni kell továbbá arra is, hogy a bírói döntés alapja a népszavazási eljárásban is a megállapított tényállás. A jelen eljárásban is alkalmazandó Polgári perrendtartás (a továbbiakban: Pp.) [Nsztv 1. § (1) bekezdése, Ve. 228. § (2) bekezdése] 206. § (1) bekezdése értelmében „[a] bíróság a tényállást a felek előadásának és a bizonyítási eljárás során felmerült bizonyítékoknak egybevetése alapján állapítja meg; a bizonyítékokat a maguk összességében értékeli, és meggyőződése szerint bírálja el”.
[29] A Kúria a Ve. szabályaihoz a tényállás megállapítása és a bizonyítás lehetőségei tekintetében egyértelmű és töretlen, az Alkotmánybíróság által alkotmányossági oldalról támogatott gyakorlatot alakított ki. Eszerint a Ve. által a bírósági jogorvoslatra előírt rövid határidők kizárják annak a lehetőségét, hogy a Kúria bizonyítás felvételébe bocsátkozzon, ezért a Kúria a felülvizsgálati kérelemmel együtt elé tárt bizonyítékok, dokumentumok alapján hozza meg döntését (KVk.IV.37.316/2014., KVk.I.38.024/2014.).
[30] Az Nsztv. 79. § (1) bekezdése értelmében „[a]z országos népszavazási eljárásban a jogorvoslat benyújtására és elbírálására rendelkezésre álló határidő öt nap. Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le”. A kúriai eljárás pertartamát az Nsztv. 5 munkanapban limitálta, amely ezért – a Ve. rendelkezéseihez hasonlóan – kizárja annak lehetőségét, hogy a Kúria ebben a jogorvoslati eljárásban bizonyítást vegyen fel és annak eredménye alapján állapítsa meg határozati döntésének ténybeli alapját.
[31] A jelen esetben a kérelmező a sajtóból származó információkra és következtetéseire alapozta a kormányzati kampánykiadvány és tágabb értelemben a kampány költségének összegszerűségét. Ahogy egyebekben a népszavazási eljárásban résztvevő, a Kormánytól eltérő álláspontot népszerűsítő politikai csoportok által felhasználható összegszerűséget sem támasztotta alá bizonyítékokkal. A kérelmező a Kormánytól eltérő álláspontot elfoglaló szervezetek által a kampányra költött pénzek forrása és összege kapcsán is csupán állításokat fogalmazott meg, konkrét bizonyítékok nélkül.
[32] A Pp. 163. § (3) bekezdése értelmében „[a] bíróság az általa köztudomásúnak ismert tényeket valónak fogadhatja el”. A népszavazási eljárás jelen fázisában, a kampányidőszakban az egyes résztvevők által alkalmazott kampányeszközök tekintetében ugyanakkor „köztudomásúként” elfogadható tények, amelyekre bírósági döntés alapozható lenne, nincsenek. Olyan empirikus alapú megállapítások tehetők csupán, amelyeknek objektivitása, igazolhatósága kétséges, ezért bírói döntés alapjául nem szolgálhatnak.
[33] Összességében tehát a Kúria az előtte folyamatban lévő ügyben, a felülvizsgálati kérelemben foglaltak alapján, nem állapította meg azt, hogy a kérelmezett határozata a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjába ütközött, valamint megsértette az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdését. A kérelmező érdemi indokolásának hiányában a Kúria nem látta megalapozottnak az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdésének, az Nsztv. 5. §-ának, valamint a Ve. Általános rész, teljes VIII. fejezetének kérelmezett általi megsértését sem.
[34] A kifejtett indokokra tekintettel a Kúria a kérelmezett határozatának megváltoztatására sem jogi, sem pedig ténybeli alapot nem látott, ezért azt a Ve. 231. § (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta.
[35] Az Alaptörvény értelmében alapjogot, illetve a Kormány Alaptörvényben kapott felhatalmazását normatív megalapozottság hiányában az általános hatáskörben eljárt bíró döntésével nem lehet korlátozni.
[36] 2013. évi XXXVI. törvény 208. § 231. § (5) bekezdés a) pont, 2013. évi CCXXXVIII. törvény 79. §, 2013. évi LXXXVII. törvény 7. §, 1952. évi III. törvény 163. § (3) bekezdés, 206. § (1) bekezdés.
[37] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 229. § (2) bekezdése értelmében nemperes eljárásban bírálta el.
[38] A Kúria az eljárási illetéket az illetékekről szóló többször módosított 1990. évi XCIII. törvény 43.§ (7) bekezdése alapján állapította meg, melynek viselésére a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdés alapján a kérelmező köteles.
[39] A jogorvoslatot a Ve. 232. § (5) bekezdése zárja ki.

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
§ 231
Kúria
Kúria