text:
1991. évi IV. törvény. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK - PDF
Download "1991. évi IV. törvény. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK"
1 A munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog gyakorlásának elısegítése, a foglalkoztatási feszültségek feloldása, valamint az álláskeresık támogatásának biztosítása érdekében az Országgyőlés a következı törvényt alkotja: I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A foglalkoztatás elısegítése a munkanélküliség megelızése és hátrányos következményeinek enyhítése érdekében a Kormány, a helyi önkormányzatok, továbbá a munkaadók és a munkavállalásra jogosultak, valamint az utóbbiak érdekképviseleti szervezetei együttmőködnek. 2. (1) A foglalkoztatás elısegítése és az álláskeresık támogatása során az egyenlı bánásmód követelményét meg kell tartani. E rendelkezés nem zárja ki azt, hogy a munkaerıpiacon hátrányos helyzetben levıket többletjogosultságok illessék meg. (2) A menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert, továbbá a bevándorolt vagy letelepedett jogállású, valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezı személyeket az e törvény és végrehajtási szabályai által tartalmazott jogokat és kötelezettségeket illetıen a magyar állampolgárral azonos jogok és kötelezettségek illetik meg és terhelik. Törvény, valamint kormányrendelet e szabálytól a külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezı személy (a továbbiakban: a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezı személy) tekintetében eltérı szabályokat állapíthat meg. 3. (1) A törvényben meghatározott célok megvalósulását állami foglalkoztatási szerv segíti elı. (2) (3) (4) Az állami foglalkoztatási szerv tevékenységét humánszolgáltatásként, a munkanélküliség lélektani és társadalmi összefüggéseinek figyelembevételével végzi. (5) Az állami foglalkoztatási szerv a tevékenysége során együttmőködik az EGT tagállamainak foglalkoztatási szolgálataival, valamint az Európai Koordinációs Hivatallal. 4. (1) Minden munkavállalásra jogosultnak és munkaadónak joga van az állami foglalkoztatási szerv e törvény 13/A. -a (2) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott szolgáltatásának ingyenes igénybevételéhez. (2) A munkaerıpiaci szerv a hozzáforduló munkavállalót, valamint munkaadót jogairól és kötelezettségeirıl tájékoztatja, igényének érvényesítéséhez segítséget nyújt. 5. (1) A foglalkoztatási feszültségek megszüntetésére, kezelésére és feloldására, valamint a munkanélküliség megelızésére, csökkentésére és hátrányos következményeinek enyhítésére a III. fejezetben, valamint más jogszabályokban meghatározott munkaerı-piaci szolgáltatásokat, foglalkoztatást elısegítı támogatásokat, illetıleg egyéb eszközöket kell alkalmazni. (2) A foglalkoztatási lehetıségek bıvítését, a munkanélküliség megelızését, valamint idıtartamának csökkentését a foglalkoztatáspolitika körébe nem tartozó eszközök alkalmazásával (pl. adókedvezmények biztosításával, továbbá területfejlesztési és a munkahelyteremtést támogató, elkülönített pénzalapok felhasználásával, az oktatási rendszer és a foglalkoztatáspolitika összehangolásával) is elı kell segíteni. 6. (1) Az állami foglalkoztatási szerven kívül munkaközvetítést (a továbbiakban: magán-munkaközvetítés) az folytathat, aki megfelel az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban elıírt feltételeknek. Aki magán-munkaközvetítıi tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát az illetékes állami foglalkoztatási szervnél bejelenteni. A bejelentésben - ha a bejelentı egyéni vállalkozó - meg kell jelölni a bejelentı természetes személyazonosító adatait. A bejelentés alapján az illetékes állami foglalkoztatási szerv a tevékenység végzésére jogosultakról nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a bejelentı természetes személyazonosító adatait. (2) Külföldi munkavállalásra vonatkozó munkaközvetítı tevékenység csak a fogadó ország jogszabályainak megfelelı munkavállalásra irányulhat. 1
2 (3) Az, aki magán-munkaközvetítı tevékenységet folytat, a munkát keresı személytıl - kivéve, ha a (4) bekezdésben meghatározott jogszabály eltérıen nem rendelkezik - díjat, költséget nem igényelhet. (4) A magán-munkaközvetítı tevékenység folytatásának, valamint az (1) bekezdés szerinti bejelentés megtételének feltételeit és részletes szabályait a Kormány rendeletben határozza meg. Ennek során a) egyes munkavállalói csoportok vagy a magán-munkaközvetítı által nyújtott egyes szolgáltatások tekintetében a (3) bekezdésben foglaltaktól eltérıen rendelkezhet, továbbá b) vagyoni biztosíték meglétét írhatja elı. (5) A magán munkaközvetítı tevékenység hatósági ellenırzését ellátó szerv, valamint a munkaadók és a munkavállalók érdek-képviseleti szervei az ellenırzés céljainak meghatározásában és tapasztalatainak értékelésében együttmőködnek. 7. (1) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott harmadik országbeli állampolgár (a továbbiakban: harmadik országbeli állampolgár) a Magyarország területén a 2. (2) bekezdésében, valamint a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a munkavállalási engedély, vagy a magas szintő képzettséget igénylı munkavállalás és tartózkodás céljából kiállított engedély (a továbbiakban: EU Kék Kártya) alapján létesíthet foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt. Az engedélyezési kötelezettség alá tartozó foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges szerzıdés csak a munkavállalási engedély vagy az EU Kék Kártya beszerzését követıen köthetı meg. (2) A Kormány a 2. (2) bekezdésében foglaltakon túlmenıen, rendeletben mentességi eseteket határozhat meg. (3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Magyarország nemzetközi kötelezettségeire, a harmadik országbeli állampolgár személyi, családi és egyéb körülményeire figyelemmel, valamint munkaerıpiaci szempontok alapján egyes tevékenységeket érintıen az (1) bekezdés szerinti engedélyezési kötelezettség alóli mentesség eseteit rendeletben állapítsa meg. (4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezı személy foglalkoztatása tekintetében, nemzetközi szerzıdésben vagy európai közösségi jogi aktusban foglaltak szerint a 2. (2) bekezdésében meghatározott egyenlı bánásmód követelményétıl eltérı szabályokat állapítson meg. (5) Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikáért felelıs miniszter (a továbbiakban: miniszter), hogy - a szabályozással érintett foglalkozás szerint feladatkörrel rendelkezı miniszterekkel egyetértésben - rendeletben határozza meg a) a Magyarországon egyidejőleg összesen, valamint az egyes állami foglalkoztatási szervek illetékességi területén, továbbá az egyes foglalkozásokban foglalkoztatható harmadik országbeli állampolgárok - ideértve az EU Kék Kártya alapján foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítı harmadik országbeli állampolgárokat is - legmagasabb számát, b) azokat a foglalkozásokat, amelyekben a magyarországi munkanélküliség alakulására és összetételére tekintettel harmadik országbeli állampolgár - ideértve az EU Kék Kártya alapján foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítı harmadik országbeli állampolgárokat is - nem foglalkoztatható, c) az engedélyezési eljárás részletes szabályait, d) EU Kék Kártya alapján, Magyarországon foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítı harmadik országbeli állampolgár részére fizetendı minimális díjazás mértékének kiszámítási módját. (6) Az egyes állami foglalkoztatási szervek illetékességi területén foglalkoztatható harmadik országbeli állampolgárok legmagasabb számának meghatározásához az illetékes munkaügyi tanács elızetes véleményét be kell szerezni. (7) A foglalkoztató és a harmadik országbeli munkavállaló magas szintő képzettséget igénylı munkavállalás céljából elızetes megállapodást köt - legfeljebb négyéves határozott idıtartamú - foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésére. A megállapodás kötelezı érvényő állásajánlatnak minısül. Amennyiben az EU Kék Kártya kiállításra kerül a harmadik országbeli állampolgár részére, a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt - a (9) bekezdésben foglalt kivétellel - az elızetes megállapodásban foglalt feltételeknek megfelelıen kell létrehozniuk. A felek ettıl eltérı megállapodása érvénytelen. (8) A (7) bekezdés szerinti elızetes megállapodásnak tartalmaznia kell a) a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékenységet, munkakört (FEOR), b) a harmadik országbeli állampolgárnak az a) pont szerinti tevékenység ellátáshoz szükséges felsıfokú szakmai képesítése megnevezését, c) a harmadik országbeli állampolgár részére fizetendı díjazás mértékét, d) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony megjelölését, e) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony idıtartamát. (9) A felek a (8) bekezdés c) pontja szerinti díjazás mértékétıl kizárólag a harmadik országbeli állampolgár javára térhetnek el. 2
3 8. (1) Az Országgyőlés szabályozza a munkanélküliség megelızését, illetıleg csökkentését szolgáló foglalkoztatási eszközöket, az álláskeresıket megilletı juttatásokat, a munkaerıpiaci szervezetrendszert, valamint ezek finanszírozásának módját. (2) A Kormány döntéseinek elıkészítése, valamint végrehajtása során figyelembe veszi azok foglalkoztatáspolitikai összefüggéseit és következményeit. Ennek megfelelıen gondoskodik e döntések összehangolásáról, valamint arról, hogy a munkavállaláshoz és a foglalkoztatáshoz főzıdı alapvetı hazai érdekek ne szenvedjenek sérelmet. A Kormány az Európai Unió foglalkoztatási stratégiájához igazodóan Nemzeti Foglalkoztatási Akció Tervet készít. A Kormány meghatározza a kormányzati szerveknek a foglalkoztatáspolitika megvalósításával kapcsolatos feladatait. (3) (4) A helyi önkormányzat a külön törvényben meghatározott foglalkoztatási feladatainak ellátása során a) külön jogszabályban meghatározott közfoglalkoztatást szervez, b) figyelemmel kíséri a helyi foglalkoztatási viszonyok alakulását, c) döntéseinek elıkészítése, valamint végrehajtása során figyelembe veszi azok foglalkoztatáspolitikai következményeit, d) e) az állami foglalkoztatási szerv mőködési feltételeihez és fejlesztéséhez támogatást nyújt. (5) (6) A munkaadó: a) érdekképviseleti szervei útján részt vesz a foglalkoztatási érdekegyeztetésben, b) segíti az állami foglalkoztatási szerv munkáját, ennek keretében munkaerıigényérıl és annak megszőnésérıl folyamatosan, de legkésıbb a betöltés esedékességekor - a miniszter által meghatározott módon - tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet, c) szociális hozzájárulási adó fizetésével hozzájárul az álláskeresık ellátásához. (7) A munkavállaló a) képviselıi útján részt vesz a foglalkoztatási érdekegyeztetésben, b) együttmőködik a munkaerıpiaci szolgáltató szervvel, valamint a munkaadóval, mérlegeli a felajánlott átképzési, foglalkoztatási lehetıségeket, együttmőködik új munkahely felkutatásában, c) álláskeresık támogatásának biztosítására járulékot fizet. (7) II. Fejezet FOGLALKOZTATÁSI ÉRDEKEGYEZTETÉS SZERVEZETE /A Országos Érdekegyeztetı Tanács III. Fejezet MUNKAERİPIACI SZOLGÁLTATÁSOK ÉS FOGLALKOZTATÁST ELİSEGÍ- Tİ TÁMOGATÁSOK Munkaerı-piaci szolgáltatások 3
4 13/A. (1) Az állami foglalkoztatási szerv és az állami felnıttképzési intézmény a munkahelykeresést, a munkához, valamint megfelelı munkaerıhöz jutást, továbbá a munkahely megtartását szolgáltatások nyújtásával is elısegíti. (2) A munkaerı-piaci szolgáltatások formái a következık: a) munkaerı-piaci és foglalkozási információ nyújtása, b) munka-, pálya-, álláskeresési, rehabilitációs, helyi (térségi) foglalkoztatási tanácsadás, c) munkaközvetítés. (3) Az állami foglalkoztatási szerv a (2) bekezdés a)-b) pontjában meghatározott munkaerıpiaci szolgáltatást a (4) bekezdés szerinti jogszabályban meghatározott feltételekkel az alábbiak szerint biztosítja: a) pályázati eljárás eredményeként támogatást nyújt, vagy b) a 41. (3)-(4) bekezdése szerinti uniós források bevonásával megvalósuló programok esetében a évi CVIII. törvény rendelkezései alapján, közbeszerzési eljárás keretében vásárol. (4) Felhatalmazást kap a a) Kormány, hogy rendeletben határozza meg a munkaerı-piaci szolgáltatásokat nyújtó szervezetek akkreditációjának, valamint az akkreditált szervezetek ellenırzésének szabályait, b) miniszter, hogy rendeletben határozza meg az egyes munkaerı-piaci szolgáltatásokat - ideértve az egyes munkavállalói csoportok számára nyújtható speciális szolgáltatásokat -, a szolgáltatások szakmai követelményeit, a szolgáltatások igénybevételének idıtartama alatt a keresetpótló juttatás nyújtásának feltételeit és a szolgáltatások, valamint a (3) bekezdésben meghatározott támogatás nyújtásának feltételeit. Képzések elısegítése 14. (1) Támogatható az állami foglalkoztatási szerv által felajánlott, vagy elfogadott képzése annak a személynek, a) aki álláskeresı, b) aki 25. életévét - felsıfokú végzettségő személy esetén a 30. életévét - nem töltötte be, és a tanulói, hallgatói jogviszonya megszőnését követıen álláskeresési járadékra és álláskeresési segélyre nem szerzett jogosultságot, c) aki gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, illetıleg terhességi gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy ápolási díjban részesül, d) aki rehabilitációs ellátásban részesül, e) akinek munkaviszonya várhatóan egy éven belül megszőnik, és ezt a munkaadó a munkavállalóval és az állami foglalkoztatási szervvel elızetesen írásban közölte, vagy f) aki közfoglalkoztatásban vesz részt, és a képzésben való részvételt vállalja, továbbá g) aki munkaviszonyban áll és rendszeres foglalkoztatása képzés nélkül nem biztosítható. (2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott személyek képzése akkor támogatható, ha a képzés idıtartama hetente nem haladja meg a harminc órát, és a) a gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozási díjban részesülı személy képzése a gyermek egy éves - gyermekgondozási díj folyósítása esetén másfél éves - korának betöltését követıen kezdıdik meg, valamint b) a gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban részesülı személy keresı tevékenységet nem folytat. (3) (4) Képzési támogatásként a) az (1) bekezdés a)-b) pontjában, valamint e)-g) pontjában meghatározott személy részére a b) pontban foglaltak kivételével aa) keresetkiegészítés vagy keresetpótló juttatás, valamint ab) a képzéssel kapcsolatos költségek megtérítése; b) az (1) bekezdés c)-d) pontjában meghatározott személy, valamint a foglalkoztatást helyettesítı támogatásra jogosult álláskeresı részére az általános iskolai végzettség megszerzéséhez, vagy a szakképzés megkezdéséhez, a külön jogszabályban meghatározott bemeneti kompetenciák megszerzéséhez szükséges képzésben történı részvételhez a képzéssel kapcsolatos költségek megtérítése adható. (5) A keresetkiegészítés a képzést megelızıen elért átlagkereset és a képzés alatt elért kereset különbözetéig terjedhet. (6) A keresetpótló juttatás összege nem lehet alacsonyabb a megállapításakor hatályos közfoglalkoztatási bér 60 százalékánál, és nem haladhatja meg a megállapításakor hatályos közfoglalkoztatási bér összegét. (7) (8) 4
5 (9) Nem folyósítható keresetpótló juttatás azokra a napokra, amelyeken a képzésben résztvevı személy neki felróható okból óralátogatási kötelezettségének nem tett eleget. Ebben az esetben a keresetpótló juttatást - errıl szóló külön határozat nélkül - a mulasztás napjára járó keresetpótló juttatás összegével csökkentett összegben kell folyósítani. (10) (11) A képzéssel kapcsolatos költségek részben vagy teljes mértékben megtéríthetık. 14/A. (1) Az állami foglalkoztatási szerv a - külön jogszabály szerint érvényes munkaerıigénnyel rendelkezı - munkaadóval, a munkaadó erre irányuló kérelme esetén megállapodást köt arra vonatkozóan, hogy a) az állami foglalkoztatási szerv a munkaerıigény kielégítése érdekében képzési támogatást nyújt álláskeresık számára a munkaerıigényben meghatározott munkakör betöltéséhez szükséges, állam által elismert szakképesítést nyújtó képzésben, vagy munkakör betöltéséhez, foglalkozás, tevékenység gyakorlásához szükséges képesítés megszerzésére irányuló képzésben (betanító képzésben), valamint a közúti közlekedés C, D és E jármőkategóriájára érvényes vezetıi engedély és gépjármővezetıi képesítési igazolvány megszerzését biztosító képzésben történı részvételhez, b) a munkaadó vállalja, hogy az a) pontban meghatározott álláskeresıvel vagy a képzés megkezdését megelızıen, vagy a képzés alatt, vagy a képzés által nyújtott szakképesítés megszerzését követıen munkaviszonyt létesít. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott álláskeresıket a munkaadó választja ki a munkaerıigényében foglaltaknak megfelelı, álláskeresıként nyilvántartott személyek közül. (3) A megállapodás az (1) bekezdésben foglaltakon kívül tartalmazza a) a képzésben részt vevı álláskeresık kiválasztásának módját, b) a munkaerıigényben meghatározott, betöltésre váró munkakör megjelölését, c) azoknak a képzéseknek a megjelölését, amelyekhez az állami foglalkoztatási szerv támogatást nyújt, d) a munkaadó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a képzésben részt vevı álláskeresıvel mely idıponttól kezdıdıen fog munkaviszonyt létesíteni, e) a munkaadó nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul-e a képzés költségeihez, illetıleg a képzés lebonyolításához szükséges szakmai és tárgyi feltételek biztosításához. 15. Foglalkoztatás bıvítését szolgáló támogatások 16. (1) A munkaadó részére külön jogszabályban meghatározott hátrányos helyzető személy munkaviszony keretében történı foglalkoztatásához a munkabér és járuléka legfeljebb ötven százalékának, megváltozott munkaképességő személy esetében legfeljebb hatvan százalékának megfelelı összegő támogatás nyújtható, ha a munkaadó a) a foglalkoztatást legalább a támogatás folyósításának idıtartama alatt vállalja, és b) a támogatás iránti kérelem benyújtását megelızı tizenkét hónapban a munkavállaló munkaviszonyát a mőködési körében felmerülı okból felmondással nem szüntette meg, és c) kötelezettséget vállal arra, hogy a b) pont szerinti munkaviszony megszüntetésére a támogatás folyósításának idıtartama alatt sem kerül sor. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás legfeljebb egyévi idıtartamra, a legalább huszonnégy hónapja álláskeresıként nyilvántartott személy foglalkoztatásához legfeljebb kétévi idıtartamra nyújtható. (3) Ha a munkaadó a szövetkezetekrıl szóló törvény szerinti szociális szövetkezet, a támogatás mértéke a munkabér és járuléka legfeljebb 70 százalékáig terjedhet feltéve, hogy a munkaadó vállalja a hátrányos helyzető személy továbbfoglalkoztatását legalább a támogatás folyósítási idıtartama 50 százalékának megfelelı idıtartamra. (4) A (3) bekezdésben meghatározott támogatás esetén a támogatás és a továbbfoglalkoztatás együttes idıtartama legfeljebb egy év, a legalább huszonnégy hónapja álláskeresıként nyilvántartott személy foglalkoztatása esetén legfeljebb két év lehet. 16/A. Közhasznú munkavégzés támogatása Rendelkezésre állási támogatásra jogosult személy foglalkoztatásának támogatása 5
6 16/B. Az álláskeresık vállalkozóvá válását elısegítı támogatás 17. Támogatás nyújtható annak az álláskeresınek, valamint rehabilitációs ellátásban részesülı személynek, aki munkaviszonyon kívüli tevékenységgel gondoskodik önmaga foglalkoztatásáról, ideértve azt is, aki vállalkozást indít, vagy vállalkozáshoz csatlakozik. Munkahelyteremtés és munkahelymegırzés támogatása 18. Támogatás nyújtható új munkahelyek teremtéséhez, a meglévı munkahelyek megtartásához, a foglalkoztatási szerkezetátalakítás elısegítéséhez, valamint a munkaerı szakmastruktúrájának korszerősítéséhez főzıdı foglalkoztatáspolitikai célok elérése érdekében. 18/A. (1) (2) 19. (1) (2) 19/A. A foglalkoztatáshoz kapcsolódó járulékok átvállalása Munkaerı-piaci programok támogatása 19/B. (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap elıre meghatározott, összetett célok érdekében biztosíthatja olyan programok megvalósításának pénzügyi fedezetét, amelyek térségi foglalkoztatási célok megvalósítására, munkaerı-piaci folyamatok befolyásolására, valamint a munkaerı-piacon hátrányos helyzetben lévı rétegek foglalkoztatásának elısegítésére irányulnak. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott programok keretében a munkaerı-piaci szolgáltatások és foglalkoztatást elısegítı támogatások egyidejőleg és egymásra épülve is nyújthatók. A programokon aktívan részt vevı álláskeresı számára a különbözı jogcímeken megállapítható támogatás, támogatások helyett egységes támogatás állapítható meg. Ha a program által elérni kívánt cél megvalósítása érdekében indokolt, a foglalkoztatást elısegítı támogatásokra vonatkozó szabályoktól - a 20. (2) bekezdése szerinti jogszabályban meghatározott feltételekkel és módon - a támogatást nyújtó szerv eltekinthet. (3) Munkaerıpiaci program keretében a munkaadó részére a munkaviszonyban foglalkoztatott személy munkabére és járulékai legfeljebb száz százalékának megfelelı összegő támogatás nyújtható. (4) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a társadalmi esélyegyenlıség elımozdításáért felelıs miniszter és a társadalmi felzárkózásért felelıs miniszter egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg a (2) bekezdésben foglalt egységes támogatás megállapításának feltételeit. Egyes általánostól eltérı foglalkoztatási formák támogatása 19/C. Támogatás nyújtható a részmunkaidıs, valamint olyan foglalkoztatáshoz, amelynek során a munkavégzés a foglalkoztató székhelyéhez, telephelyéhez nem tartozó helyen, számítástechnikai eszköz felhasználásával történik. A foglalkoztatást elısegítı támogatások közös szabályai 20. (1) A 13/A. (3) bekezdésében, a 14-16/A. -ban, a 17-19/C. -ban, valamint a 22. -ban meghatározott támogatások a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészébıl nyújthatók. (2) (3) A 13/A. (1)-(2) bekezdésében meghatározott szolgáltatások, a 14. -ban, a okban, valamint a 19/B-19/C. -okban meghatározott támogatások a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében az állami foglalkoztatási szerv közremőködésével megvalósításra kerülı munkaerı-piaci programokban is nyújthatók. (4) A miniszter rendeletben határozza meg a ban, valamint a 19/B-19/C. -ban meghatározott támogatások további feltételeit, odaítélésének, megszüntetésének és visszakövetelésének részletes szabályait. A mi- 6
7 niszter a 45. életévüket betöltött, valamint a roma származású személyek munkaerıpiaci helyzetének javítása, foglalkoztatásának elısegítése érdekében e törvényben foglaltaknál kedvezıbb szabályokat állapíthat meg. (5) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg a) a keresetpótló juttatás összegének differenciált megállapítására vonatkozó szabályokat, valamint b) a 14/A. -ban meghatározott megállapodás esetén a kötelezıen nyújtandó képzési támogatás szabályait. (6) Ha a foglalkoztatást elısegítı támogatás mértékének meghatározása - jogszabály alapján - a foglalkoztatott munkabérének alapulvételével történik, a támogatást - annak teljes idıtartama alatt - a megállapításkor figyelembe vett munkabér alapulvételével kell folyósítani. Ha a támogatás folyósítása alatt emelkedik a kötelezı legkisebb munkabér, akkor az azt követı idıszakra az állami foglalkoztatási szerv - a munkaadó kérelmére - a támogatás összegét a kötelezı legkisebb munkabér emelkedésének arányában megnövelheti, de a támogatás százalékos mértéke nem emelkedhet. 21. (1) Az e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott, foglalkoztatást elısegítı támogatások nyújtása esetén a támogatásban részesülıvel hatósági szerzıdést kell kötni. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott hatósági szerzıdés tartalmazza: a) a szerzıdést kötı közigazgatási hatóság nevét, székhelyét, az ügy számát, b) a támogatásban részesülı természetes személy esetében a nevét, lakó-, tartózkodási- vagy szálláshelyét, anyja nevét, nem magyar állampolgár esetében állampolgárságát, az érvényes úti okmány számát is, c) a támogatásban részesülı szervezet esetében a megnevezését (székhelyét, telephelyét), adószámát a képviseletre jogosult személy megnevezését, valamint a szervezet pénzforgalmi számlaszámát és a számláját vezetı pénzforgalmi szolgáltató megnevezését, d) a közigazgatási hatóság által nyújtott támogatás formáját, mértékét, folyósításának idıtartamát, módját, a folyósítás egyéb feltételeit, e) az EK-szerzıdés a szerint állami támogatásnak minısülı támogatás nyújtása esetén ea) a támogatás kategóriájának megnevezését, a támogatás tartalmát, eb) a támogatásban részesülı tájékoztatását arról, hogy a csekély összegő, de minimális támogatásként nyújtott támogatásokkal kapcsolatos iratokat 10 évig meg kell ırizni, és a támogatást nyújtó ilyen irányú felhívása esetén köteles azokat bemutatni, f) a támogatás nyújtásának alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések megjelölését, g) a szerzıdésszegésnek minısülı magatartásokat és azok jogkövetkezményeit, h) a jogszabály által meghatározott, valamint a felek által szükségesnek tartott jognyilatkozatokat, i) a szerzıdéssel kapcsolatban felmerülı vitás kérdésekben közigazgatási perben eljáró bíróság megnevezését. (3) Ha a támogatásban részesülı a hatósági szerzıdésben foglaltakat megszegi, a támogatás további folyósítását meg kell szüntetni, és a támogatásban részesülı köteles a támogatást a (4) bekezdésben foglaltak szerint visszafizetni. (4) Ha a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból nyújtott támogatást a (3) bekezdésben foglaltak alapján vissza kell követelni, a támogatást a kötelezettségszegés napjától a visszakövetelésrıl rendelkezı határozat meghozatalának napjáig a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvénynek a késedelmi pótlék mértékére vonatkozó rendelkezése szerint kiszámított késedelmi pótlékkal növelt összegben kell visszafizetni. Amennyiben a kötelezett visszafizetési kötelezettségének a visszakövetelésrıl rendelkezı határozatban megjelölt határidıig nem tesz eleget, e határidı elmulasztásának napjától a befizetés napjáig a támogatás összegének alapulvételével kiszámított késedelmi pótlékot is köteles fizetni. (5) A támogatást nyújtó hatóság vezetıje - erre irányuló kérelem esetén - különös méltánylást érdemlı esetben eltekinthet a késedelmi pótlék felszámításától, illetve dönthet a már felszámított késedelmi pótlék részben vagy egészben történı elengedésérıl, továbbá - a munkaadónak nem minısülı természetes személy részére nyújtott támogatás esetén - a visszakövetelt támogatás visszafizetésének részben vagy egészben történı elengedésérıl. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott méltányosság szempontjából, természetes személy esetében figyelembe vehetı különösen kedvezıtlen szociális helyzete, valamint az, hogy a támogatás visszafizetése a kötelezett és a háztartásában élık megélhetését súlyosan veszélyeztetné. (7) Aki foglalkoztatást elısegítı támogatásban részesül, köteles a támogatást megállapító hatóságnak haladéktalanul bejelenteni, ha a támogatást megalapozó körülményeiben változás következik be. IV. Fejezet A LÉTSZÁMLEÉPÍTÉSEK HÁTRÁNYOS KÖVETKEZMÉNYEINEK ENYHÍTÉ- SÉT CÉLZÓ TÁMOGATÁSOK SZABÁLYAI 7
8 22. A munkaadó részére támogatás nyújtható az általa végrehajtandó csoportos létszámleépítésnek a munkavállaló számára hátrányos következményeit enyhítı intézkedések megtételéhez. 23. V. Fejezet ÁLLÁSKERESİK ELLÁTÁSA 24. Az álláskeresı részére - az e törvényben meghatározott feltételek szerint - álláskeresési ellátásként álláskeresési járadék, nyugdíj elıtti álláskeresési segély, valamint költségtérítés jár. Álláskeresési járadék 25. (1) Álláskeresési járadék illeti meg azt, aki a) álláskeresı, b) az álláskeresıvé válását megelızı három éven belül legalább 360 nap - a 27. (1) bekezdésében meghatározott - jogosultsági idıvel rendelkezik, c) d) munkát akar vállalni, de önálló álláskeresése nem vezetett eredményre, és számára az állami foglalkoztatási szerv sem tud megfelelı munkahelyet felajánlani. (2) Az (1) bekezdés d) pontjában elıírt feltételek alkalmazásában a munkahely akkor megfelelı, ha a) b) egészségi állapota szerint az álláskeresı a munka elvégzésére alkalmas, c) a várható kereset az álláskeresési járadék összegét, illetıleg - amennyiben az álláskeresési járadék összege a kötelezı legkisebb munkabérnél alacsonyabb - a kötelezı legkisebb munkabér összegét eléri, d) a munkahely és a lakóhely közötti naponta - tömegközlekedési eszközzel - történı oda- és visszautazás ideje a három órát, illetve tíz éven aluli gyermeket nevelı nı és tíz éven aluli gyermeket egyedül nevelı férfi álláskeresı esetében a két órát nem haladja meg, e) az álláskeresı foglalkoztatása munkaviszonyban történik. (3) A megváltozott munkaképességő álláskeresı esetében az (1) bekezdés d) pontjában elıírt feltétel alkalmazásában a munkahely akkor megfelelı, ha megfelel a (2) bekezdés a)-c) és e) pontjában foglalt feltételeknek, és a munkahely és a lakóhely közötti naponta - a megváltozott munkaképességő álláskeresı által igénybe vehetı közlekedési eszközzel - történı oda- és visszautazás ideje a két órát nem haladja meg. (4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott jogosultsági idı idıtartamába nem számítható be a fizetés nélküli szabadság harminc napot meghaladó idıtartama, kivéve, ha annak igénybevételére a) háromévesnél - ha a munkavállaló a gyermek gondozása céljából gyermekgondozási segélyben részesül, tizennégy évesnél - fiatalabb gyermek gondozása, vagy tizenkét évesnél fiatalabb beteg gyermek otthoni ápolása [a munka törvénykönyvérıl szóló évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 128. és 130. ], valamint b) közeli hozzátartozó ápolása [Mt (1) és (2) bekezdése], továbbá c) d) önkéntes tartalékos katonai tényleges szolgálatteljesítés miatt kerül sor. (5) Az álláskeresı részére a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelı, rövid idıtartamú munkalehetıség felajánlható. (6) Az álláskeresési járadék folyósításának idıtartama alatt folytatott alkalmi foglalkoztatásnak minısülı munkaviszony idıtartama az álláskeresési járadék folyósítási idejének kimerítését vagy megszüntetését követıen megállapított álláskeresési járadék esetében nem vehetı figyelembe jogosultsági idıként. Álláskeresési járadék mértéke 26. (1) Az álláskeresési járadék összegét a kérelem benyújtását megelızı, vagy - ha az álláskeresıként való nyilvántartásba vételre késıbbi idıpontban kerül sor - az álláskeresınek az álláskeresıvé válását megelızı négy naptári negyedévben az ezen idıszakkal érintett jogviszonyokban elért, a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetérıl szóló évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 19. -ának (3) bekezdésében meghatározott munkaerı-piaci járulék alapja (a továbbiakban: járulék- 8
9 alap) havi átlagos összegének alapulvételével kell kiszámítani. A havi átlagos összeg kiszámítása során ezen idıszak alatt elért járulékalap összegét osztani kell azoknak a hónapoknak a számával, amelyekben az álláskeresınek volt járulékalapot képezı jövedelme. Ha az álláskeresı adott hónapban nem az egész hónapra vonatkozóan rendelkezik járulékalappal, akkor a hónapot a havi átlagos összeg kiszámítása során töredékhónapként kell figyelembe venni. (2) Ha az álláskeresı az álláskeresıvé válását megelızı négy naptári negyedévben több munkaadóval állt munkaviszonyban, vagy több vállalkozói tevékenységet is folytatott, vagy munkaviszonyban állt és vállalkozói tevékenységet is folytatott, az álláskeresési járadék összegét valamennyi munkaadónál, illetıleg vállalkozói tevékenysége során elért járulékalap alapulvételével kell az (1) bekezdés szerint kiszámítani. (3) Megelızı négy naptári negyedévi járulékalap hiányában a járadék számításának alapja a négy naptári negyedévnél rövidebb idıszakban elért járulékalap havi átlagos összege. Ha a megelızı négy naptári negyedévben egyáltalán nincs az álláskeresınek járulékalapja, akkor az álláskeresési járadék megállapításának alapja a jogosultság kezdı napján hatályos kötelezı legkisebb munkabér 130 százaléka. (4) Az egy napra járó álláskeresési járadék számításának alapja az (1) és (3) bekezdésben meghatározott öszszeg harmincad része. (5) Az álláskeresési járadék napi összege a (4) bekezdés alapján meghatározott járadékalap 60 százaléka, legfeljebb a jogosultság kezdı napján hatályos kötelezı legkisebb munkabér napi összegének megfelelı összeg. (6) (7) A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló rendeletek hatálya alá tartozó személyek esetében az Európai Gazdasági Térség másik tagállamában szerzett bért, szakmai jövedelmet vagy átlagkeresetet az (1) bekezdésben meghatározott járulékalapként kell figyelembe venni. (8) A 27. (12) bekezdésében meghatározott ideiglenes ellátás összege a kérelem benyújtásának idıpontjában hatályos kötelezı legkisebb munkabér 60 százaléka. Álláskeresési járadék folyósításának idıtartama 27. (1) Az álláskeresési járadék folyósításának idıtartamát (a továbbiakban: folyósítási idı) - a 25. (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével - annak az idıtartamnak az alapulvételével kell megállapítani, amely alatt az álláskeresı az álláskeresıvé válást megelızı három év alatt munkaviszonyban, közfoglalkoztatási jogviszonyban töltött, vagy egyéni, illetıleg társas vállalkozói tevékenységet folytatott, feltéve ez utóbbi esetben, hogy vállalkozói tevékenysége alatt járulékfizetési kötelezettségének eleget tett (a továbbiakban együtt: jogosultsági idı). A jogosultsági idı tartamába nem számítható be az az idıtartam, amely alatt az álláskeresı álláskeresési járadékban vagy vállalkozói járadékban részesült. Az elıbbiekben meghatározott ötéves idıtartam meghoszszabbodik a következı idıtartamokkal vagy azok egy részével, ha ezen idıtartamok alatt munkaviszony, közfoglalkoztatási jogviszony nem állt fenn, vagy az álláskeresı jogosultsági idınek minısülı vállalkozói tevékenységet nem folytatott: a) a sor-, valamint tartalékos katonai szolgálat, továbbá a polgári szolgálat, b) a keresıképtelenséggel járó betegség, c) a beteg gyermek ápolására igénybe vett táppénzes állomány, d) a terhességi-gyermekágyi segély, a gyermekgondozási díj, a gyermekgondozási segély folyósítása, e) a megváltozott munkaképességő személyek ellátásai, a rehabilitációs járadék, a rokkantsági és a baleseti rokkantsági nyugdíj, a rendszeres szociális járadék, az átmeneti járadék, a bányászok egészségkárosodási járadéka folyósításának, f) az elızetes letartóztatás, valamint a szabadságvesztés, és az elzárás büntetés, g) az ápolási díj és a gyermeknevelési támogatás folyósítása, h) a nappali tagozaton történı tanulmányok folytatásának idıtartamával. (2) Az álláskeresési járadék folyósítási idejének számítása során tíz nap jogosultsági idı egy nap járadékfolyósítási idınek felel meg. Ha a kiszámítás során töredéknap keletkezik, a kerekítés szabályait kell alkalmazni. (3) Az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb idıtartama 90 nap. (4) Az álláskeresési járadék folyósításának kezdı napja az álláskeresınek az állami foglalkoztatási szervnél történı jelentkezésének napja. Ha az álláskeresı a személyes adatait - az állami foglalkoztatási szerv részére - a személyes jelentkezését megelızıen - elektronikus levél útján küldte meg, az álláskeresési járadék folyósításának kezdı napja az adatoknak az állami foglalkoztatási szervhez történı megérkezésének a napja. (5) (6) A folyósítási idı számítása szempontjából a jogosultsági idı csak egyszer vehetı figyelembe. Ha az álláskeresı az álláskeresési járadék folyósításának számára meghatározott idıtartamát teljes mértékben nem vette igénybe, az ismételt folyósításnál a járadékfolyósítás idıtartamának alapját képezı jogosultsági idıt a tényleges 9
10 járadékfolyósítási idıtartamnak megfelelıen csökkenteni kell. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló rendeletek hatálya alá tartozó személy által, az Európai Gazdasági Térség másik tagállamában igénybevett munkanélküli ellátás tekintetében is. (7) (8) Ha az álláskeresési járadékban részesülı személy a járadék folyósítási idejének kimerítését megelızıen határozatlan idıtartamú, legalább napi négy óra munkaidejő munkaviszonyt létesít, kérelmére a folyósítási idıbıl még fennmaradó idıtartamra járó juttatás összegének a (9) bekezdésben meghatározott mértékét egy összegben ki kell fizetni. A kifizetés további feltétele, hogy az álláskeresési járadékban részesült személy a járadék megszüntetésétıl a kifizetés napjáig folyamatosan munkaviszonyban álljon. A munkaviszony fennállását a munkaadó igazolja. A kérelmet az álláskeresési járadék folyósítási idejének lejártát követı 30 napon belül kell benyújtani, a juttatást a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül kell kifizetni. (9) A (8) bekezdésben meghatározott egy összegben kifizetendı juttatás mértéke a még hátralévı idıtartamra járó juttatás összegének 80 százaléka. (9a) Ha az álláskeresési járadékban részesülı személy az álláskeresési járadék folyósítási idejének kimerítését megelızıen nem a lakó- vagy tartózkodási helyén létesít a (8) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelı munkaviszonyt, a (9) bekezdésben meghatározott mértékő juttatást a részére - kérelmére - egy összegben a keresı tevékenységre vonatkozó bejelentési kötelezettség teljesítését követı legközelebbi számfejtés alkalmával kell kifizetni. (10) A (9) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók, ha az álláskeresı az álláskeresési járadék folyósítása alatt ugyanazzal a munkaadóval létesít munkaviszonyt, amellyel az álláskeresési járadék megállapítását megelızıen utoljára munkaviszonyban állt. (11) Ha az álláskeresı részére az állami foglalkoztatási szerv (illetıleg annak kirendeltsége) a (8) bekezdésben meghatározott összeget kifizette, úgy kell tekinteni, hogy az álláskeresı az álláskeresési járadék folyósítási idejét kimerítette. (12) Ha az állami foglalkoztatási szerv a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló rendeletek hatálya alá tartozó álláskeresı részére ideiglenes ellátást állapít meg, az ellátás addig folyósítható, amíg az - álláskeresési járadék vagy álláskeresési segély megállapításához szükséges - az Európai Gazdasági Térség másik tagállamában szerzett jogosultsági idıre, valamint szakmai jövedelemre, bérre vagy átlagkeresetre, valamint az igénybe vett munkanélküli ellátásra vonatkozó bizonyíték rendelkezésre nem áll. Az ideiglenes ellátás folyósításának idıtartama nem haladhatja meg a 60 napot. Az álláskeresési járadék folyósításának megszőnése, megszüntetése és szünetelése 28. (1) Megszőnik az álláskeresési járadék folyósítása, ha az álláskeresı a) kéri, a kérelemben megjelölt idıponttól, b) megváltozott munkaképességő személyek ellátására válik jogosulttá, a jogosultság kezdı napjától, c) oktatási intézmény nappali tagozatán folytat tanulmányokat, a tanulói, hallgatói jogviszony kezdı napjától, d) meghalt, a halál bekövetkezését követı naptól, e) az álláskeresési járadék folyósítási idejét kimerítette, a folyósítási idı utolsó napját követı naptól, f) olyan képzési lehetıséget fogad el, amelynek során a mindenkori kötelezı legkisebb munkabér összegét elérı rendszeres támogatásban részesül, a támogatás folyósításának kezdı napjától, g) keresı tevékenységet folytat - kivéve a (2) bekezdésben, a 29. (1) bekezdés d) pontjában foglaltakat, valamint az 58. (5) bekezdés n) pontjában foglalt alkalmi foglalkoztatásnak minısülı munkaviszony keretében folytatott keresı tevékenységet - a keresı tevékenység kezdı napjától. (2) Meg kell szüntetni az álláskeresési járadék folyósítását, ha a) az álláskeresıt törlik a nyilvántartásból, a nyilvántartásból való törlés napjától, b) az álláskeresı keresı tevékenységet folytat, és a 36. (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségét elmulasztotta, a keresı tevékenység kezdı napjától, ha ez nem állapítható meg, a keresı tevékenység megállapításának napjától. (3) Ha az álláskeresési járadék folyósításának megszüntetése a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott ok miatt történik, az álláskeresı részére álláskeresési járadék csak a folyósítás megszüntetésének kezdı napjától számított 90 nap elteltével folyósítható még akkor is, ha a jogosultsághoz szükséges feltételekkel rendelkezik. 29. (1) Szünetel az álláskeresési járadék folyósítása, ha az álláskeresı a) terhességi-gyermekágyi segélyre, gyermekgondozási díjra vagy gyermekgondozási segélyre való jogosultságának megállapítását jelenti be, terhességi-gyermekágyi segély és gyermekgondozási díj esetén a jogosultság megállapítását követı naptól, gyermekgondozási segély esetén a jogosultság megállapításának napjától, 10
11 b) elızetes letartóztatásban van, szabadságvesztés, elzárás büntetését tölti, kivéve, ha a szabadságvesztésbüntetést pénzbüntetés átváltoztatása miatt állapították meg, a büntetés megkezdésének napjától, c) a 25. (5) bekezdésében meghatározott közfoglalkoztatás alatt, a közfoglalkoztatási jogviszony kezdı napjától, d) rövid idıtartamú, legfeljebb kilencven napig tartó keresı tevékenységet folytat - az 58. (5) bekezdés n) pontjában meghatározott alkalmi foglalkoztatásnak minısülı munkaviszony kivételével, feltéve, hogy bejelentési kötelezettségének eleget tett - a keresı tevékenységet megalapozó jogviszony kezdı napjától, e) a 14. (6) bekezdésében meghatározott keresetpótló juttatásban részesül, a keresetpótló juttatás kezdınapjától, f) az önkéntes tartalékos katonai szolgálat keretében tényleges szolgálatot teljesít, ezen idıszak teljes idıtartamára. (2) Ha az álláskeresési járadék folyósítása szünetelésének oka megszőnik, és fennállnak a 25. (1) bekezdésében meghatározott feltételek, az álláskeresési járadékot a megállapító határozatban meghatározott feltételekkel tovább kell folyósítani. (3) Nyugdíj elıtti álláskeresési segély 30. (1) Az álláskeresı kérelmére nyugdíj elıtti álláskeresési segélyt (a továbbiakban: álláskeresési segély) kell megállapítani, ha a) rendelkezik a 25. (1) bekezdésének c)-d) pontjában, meghatározott feltételekkel, és b) a kérelem benyújtásának idıpontjában a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséhez legfeljebb öt év hiányzik, és legalább 45 napon át álláskeresési járadékban részesült és az álláskeresési járadék folyósítási idıtartamát kimerítette, vagy a folyósítási idıtartam kimerítését megelızıen az álláskeresési járadék folyósítását az állami foglalkoztatási szerv - keresı tevékenység miatt - megszüntette és az álláskeresı álláskeresési járadékra ismételten nem szerzett jogosultságot, c) az álláskeresési járadék folyósításának kimerítését, vagy a b) pontban meghatározott megszüntetését követıen három éven belül betöltötte a b) pontban meghatározott életkort, és d) rendelkezik az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idıvel, és e) korhatár elıtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettmővészeti életjáradékban és átmeneti bányászjáradékban nem részesül. (2) Az álláskeresési segély összegét a kérelem benyújtásának idıpontjában hatályos kötelezı legkisebb munkabér összege 40 százalékának alapulvételével kell megállapítani. Ha a 26. (1) bekezdésében meghatározott járadékalap az elıbbi összegnél alacsonyabb volt, az álláskeresési segély összegét a járadékalap alapulvételével kell megállapítani. Az egy napra járó álláskeresési segély összege az elızıekben foglaltak szerint meghatározott segélyalap harmincad része. (3) Az álláskeresési segély az álláskeresı öregségi nyugdíj, megváltozott munkaképességő személyek ellátása jogosultságának megszerzéséig terjedı idıtartamra folyósítható. (4) Az álláskeresési segély folyósításának kezdı napja az álláskeresési segély iránti kérelem benyújtásának napja. Ha az álláskeresı a személyes adatait - az állami foglalkoztatási szerv részére - a személyes jelentkezését megelızıen - elektronikus levél útján küldte meg, az álláskeresési segély folyósításának kezdı napja az adatoknak az állami foglalkoztatási szervhez történı megérkezésének a napja. (5) Megszőnik az álláskeresési segély folyósítása a 28. (1) bekezdés a)-f) pontjában meghatározott esetben. Meg kell szüntetni az álláskeresési segély folyósítását a 28. (2) bekezdésében meghatározott esetben. (6) Az álláskeresési segély folyósítására a 28. (3) bekezdésében foglaltakat megfelelıen alkalmazni kell. (7) Szünetel az álláskeresési segély folyósítása a) a 29. (1) bekezdésében meghatározott esetben, b) a keresıtevékenység idıtartamára, függetlenül az idıtartam mértékétıl, c) 90 napra, ha az álláskeresı a 36. (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettséget elmulasztotta, d) ha az álláskeresı az álláskeresési segély folyósításának szünetelése alatt folytatott keresıtevékenység eredményeként álláskeresési járadékra szerzett jogosultságot. (8) A (7) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben az álláskeresési járadék folyósítási idejének kimerítését követıen az álláskeresési segélyt kell tovább folyósítani. 31. Költségtérítés 11
12 32. Az álláskeresı részére járó álláskeresési járadék, álláskeresési segély megállapításával, valamint a munkahelykereséssel kapcsolatos (ideértve a lakóhelyétıl az állami foglalkoztatási szervhez történı oda- és visszautazást, valamint az állami foglalkoztatási szerv által kezdeményezett foglalkozás-egészségügyi szakvélemény beszerzéséhez szükséges utazást is), a tömegközlekedési eszköz igénybevételével felmerült indokolt helyközi utazási költséget meg kell téríteni. Jogszabály az álláskeresı részére az e -ban felsorolt okokból felmerült, indokolt helyi utazási költségek megtérítésérıl is rendelkezhet Az ellátásokra vonatkozó közös rendelkezések 36. (1) Az e törvény alapján ellátásban részesülı személy a jogosultság feltételeit érintı lényeges tények és körülmények megváltozásáról a tudomásszerzéstıl számított 15 napon belül köteles értesíteni az ellátást megállapító szervet. E kötelezettségének elektronikus levél útján is eleget tehet. (2) Az állami foglalkoztatási szerv az ügyfél kérelmére a kérelem benyújtásától számított 8 napon belül igazolást ad ki a) az álláskeresési járadék folyósításának a 28. (1) bekezdésében meghatározott megszőnésérıl, valamint a 29. (1) bekezdésében meghatározott szünetelésérıl, b) az álláskeresési segélynek a 30. (5) bekezdésében meghatározott megszőnésérıl, valamint a 30. (7) bekezdésében meghatározott szünetelésérıl. (3) A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló közösségi rendeletek hatálya alá tartozó álláskeresı legalább huszonegy nappal a távozást megelızıen köteles bejelenteni az állami foglalkoztatási szervnek, ha munkakeresés céljából az Európai Gazdasági Térség másik tagállamába kíván távozni. 36/A. A munkaadó - az alkalmi foglalkoztatásnak minısülı munkaviszony esetét kivéve - a munkaviszony megszőnése, illetve megszüntetése esetén, az utolsó munkában töltött napon köteles a munkanélküli igazolólapot a munkavállalónak átadni. Az igazoló lap kiállítására, valamint annak tartalmára vonatkozó szabályokat a miniszter rendeletben állapítja meg. 36/B. Az állami adóhatóság az ellátásra való jogosultság igazolása céljából kérelemre igazolást ad ki az egyéni és társas vállalkozó részére a munkaerı-piaci járulék alapjáról és a járulék befizetésérıl, megjelölve a járulékfizetési kötelezettség alól mentes idıszakokat is. Visszafizetési és megtérítési kötelezettség 37. (1) Az, aki ellátást jogalap nélkül vett fel, köteles azt visszafizetni, ha erre a felvételtıl számított hat hónapon belül írásban kötelezték. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott idı elteltével a jogalap nélkül felvett ellátást akkor lehet visszakövetelni, ha a jogalap nélküli kifizetést az ellátásra jogosult vétkes magatartása idézte elı. (3) Ha az álláskeresési ellátásban részesülı személy mezıgazdasági ıstermelıként folytat keresı tevékenységet, köteles az adóévben felvett álláskeresési ellátást visszafizetni. (4) Az, aki az álláskeresı halálát követıen a álláskeresési ellátást jogalap nélkül vette fel, köteles azt visszafizetni. (5) Az állami foglalkoztatási szerv vezetıje - erre irányuló kérelem esetén - különös méltánylást érdemlı esetben dönthet a jogalap nélkül felvett és visszakövetelt munkanélküli-ellátás visszafizetésének részben vagy egészben történı elengedésérıl. (6) Ha a bíróság jogerısen megállapította, hogy a munkaadó a munkavállaló munkaviszonyát jogellenesen szüntette meg, a munkaadó köteles a bíróság határozatának jogerıre emelkedéséig az érintett részére kifizetett álláskeresési ellátás és annak járulékai összegét a Nemzeti Foglalkoztatási Alap szolidaritási alaprészébe befizetni. A bíróság a jogerıs határozatot az állami foglalkoztatási szervnek megküldi, amely ennek alapján határoz. (7) Az (5) bekezdésben meghatározott méltányosság szempontjából a 21. (6) bekezdésében foglaltakat kell figyelembe venni. (8) Az álláskeresési járadék, nyugdíj elıtti álláskeresési segély, valamint az álláskeresési segély visszakövetelése esetén késedelmi pótlék nem számítható fel. 38. (1) A munkaadó és egyéb szerv köteles megtéríteni a jogalap nélkül kifizetett ellátást, ha az ellátás jogalap nélküli kifizetése, mulasztásának vagy a valóságtól eltérı adatszolgáltatásnak következménye és az ellátást a 37. alapján visszakövetelni nem lehet. (2) Ha az ellátás jogalap nélküli kifizetéséért a munkaadót vagy egyéb szervet és az ellátásra jogosultat is felelısség terheli, a jogalap nélkül felvett ellátást a közrehatásuk arányában kötelesek visszafizetni, illetve megtérí- 12
13 teni. Ha a közremőködés aránya nem állapítható meg, a felelısöket egyenlı arányban kell megtérítésre, illetıleg visszafizetésre kötelezni. VI. Fejezet A MUNKANÉLKÜLI ELLÁTÁSOK ÉS A FOGLALKOZTATÁST ELİSEGÍTİ TÁMOGATÁSOK FEDEZETE Nemzeti Foglalkoztatási Alap 39. (1) A Munkaerıpiaci Alap, mint elkülönített állami pénzalap elnevezése Nemzeti Foglalkoztatási Alapra módosul. (2) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap célja a foglalkoztatáshoz, a munkanélküliséghez, a képzési rendszer fejlesztéséhez kapcsolódó pénzeszközök összevonásával, egységes kezelésével a) az álláskeresık ellátásának biztosítása, b) a munkaerı alkalmazkodásának, az álláskeresık munkához jutásának támogatása, c) a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezetek munkavállalói szociális biztonságának elısegítése, d) a képzési rendszer fejlesztésének támogatása, e) f) hozzájárulás a korengedményes nyugdíj helyébe lépı korhatár elıtti ellátás kifizetésének részbeni finanszírozásához, g) az egyes alaprészekbıl finanszírozott ellátások, támogatások mőködtetésével kapcsolatos kiadások fedezetének biztosítása, valamint h) i) az Európai Foglalkoztatási Szolgálat mőködési és fejlesztési kiadásainak finanszírozásához történı hozzájárulás. (3) A Nemzeti Foglalkoztatási Alapon belül - a pénzeszközök felhasználásának célja szerint - a következı alaprészeket kell elkülöníteni: a) szolidaritási alaprészt az álláskeresési járadék, a nyugdíj elıtti álláskeresési segély, az álláskeresési segély, a munkanélküli járadék, a pályakezdık munkanélküli segélye, az elınyugdíj, a nyugdíj elıtti munkanélküli segély, az álláskeresést ösztönzı juttatás, a költségtérítés (31. ), valamint ezek juttatásával kapcsolatos postaköltség finanszírozására; b) c) foglalkoztatási alaprészt, a foglalkoztatást elısegítı támogatások, a nem az állami foglalkoztatási szerv által nyújtott munkaerıpiaci szolgáltatások nyújtására, az állami foglalkoztatási szerv által az alap- és középfokú oktatási intézményben pályaválasztás elısegítése érdekében szervezett munkaerıpiaci információkat nyújtó rendezvény kiadásaira, valamint keresetpótló juttatással kapcsolatos postaköltség finanszírozására; d) bérgarancia alaprészt, a Bérgarancia Alapról szóló évi LXVI. törvényben meghatározott támogatás finanszírozására; e) a képzési alaprészt, a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben, valamint a felnıttképzésrıl szóló törvényben meghatározott feladatok, támogatási programok finanszírozására; f)-g) h) (4) Az egyes alaprészek terhére elszámolhatók a Nemzeti Foglalkoztatási Alap beszámolóját megalapozó informatikai szolgáltatás és könyvvizsgálati ellenırzés díja arányosan, az alaprészbıl finanszírozott ellátások, támogatások igénybevételének hirdetésével, közzétételével és ellenırzésével kapcsolatos kiadások, szakértıi díjak, valamint az alaprészek pénzeszközei visszakövetelésével, behajtásával kapcsolatban felmerülı díjak és költségek, elszámolható továbbá az alaprészbıl finanszírozott ellátásokkal, támogatásokkal kapcsolatos nyilvántartás mőködtetéséhez szükséges informatikai fejlesztések költsége. (5) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap külön elıirányzataiból finanszírozott támogatások igénybevételének hirdetésével, közzétételével kapcsolatos kiadásokra, szakértıi díjakra az alaprészekbıl finanszírozott támogatásokkal kapcsolatos ilyen jellegő kiadásokra vonatkozó szabályokat kell megfelelıen alkalmazni. (6) (7) 13
14 (8) Az állami foglalkoztatási szervek közremőködésével, uniós források bevonásával megvalósuló programok, támogatások, valamint járulékátvállalás tekintetében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap mint központi programok kedvezményezettje finanszírozza az elıbbiekben említett intézkedések végrehajtása érdekében teljesített kifizetéseket. (9) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap bevételét képezı járulék, szociális hozzájárulási adó költségvetési törvényben meghatározott hányada, illetıleg hozzájárulás beszedése érdekében igénybe vett szolgáltatás díja a Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak azt az alaprészét terheli, amelynek kiadásai finanszírozása érdekében a járulék és szociális hozzájárulási adó fizetése történik. (10) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap alaprészeinek központi pénzügyi kerete által finanszírozott program esetében a programhoz közvetlenül kapcsolódó igazolt költségek az érintett keret terhére elszámolhatók, illetve abból megtéríthetık. (11) Az elkülönített alaprészek bevételeit és kiadásait az éves költségvetési törvény címenként, illetve alcímenként tartalmazza. (12) A Nemzeti Foglakoztatási Alap költségvetésében külön elıirányzat tartalmazza: a) a külön jogszabályban meghatározott járulékkedvezmény megtérítésére szolgáló pénzeszközöket, b) az európai uniós operatív programok elıfinanszírozásának céljára szolgáló pénzeszközöket, c) az európai uniós társfinanszírozásra szolgáló pénzeszközöket, d) a külön jogszabályban meghatározott közfoglalkoztatás támogatására fordítható pénzeszközöket, e) az adórendszer átalakítása miatt kiegészítı munkáltatói támogatásra fordítható pályázati pénzeszközöket, f) a Nyugdíjbiztosítási Alapnak átadandó pénzeszközöket, g) a tranzakciós díjak finanszírozására szolgáló pénzeszközöket, h)-i) j) uniós forrás terhére - elıleg bevonásával - megvalósuló operatív programok finanszírozására szolgáló pénzeszközöket, k) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap elı- és társfinanszírozására szolgáló pénzeszközöket. (13) 39/A. (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alappal - a képzési alaprész kivételével - a miniszter rendelkezik. A miniszter rendelkezési jogát a 39. (12) bekezdés d) pontjában meghatározott elıirányzat tekintetében a (2) bekezdés szerint a közfoglalkoztatásért felelıs miniszterrel megosztva gyakorolja. A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprésze feletti rendelkezési jogra, valamint a képzési alaprész felhasználására vonatkozó szabályokat a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvény határozza meg. (2) A 39. (12) bekezdés d) pontjában meghatározott elıirányzat fı felhasználási céljait - kormányrendeletben foglaltak alapulvételével - a foglalkoztatáspolitikáért felelıs miniszter és a közfoglalkoztatásért felelıs miniszter együttesen határozza meg. Országos közfoglalkoztatási program indítására és az azzal kapcsolatos egyedi kötelezettségvállalásra a közfoglalkoztatásért felelıs miniszter jogosult. (3)-(5) (6)-(7) (8) A miniszter a Nemzeti Foglalkoztatási Alap év végi egyenlegének megóvása érdekében dönthet a) a keletkezett többletbevételek felhasználásának mértékérıl, b) a kiadások évközi ütemezésének módosításáról, c) a Nemzeti Foglalkoztatási Alap 39. (3) bekezdésének c) és e) pontjában meghatározott alaprészek tekintetében a kiadások csökkentésérıl. (9) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap pénzeszközeinek felhasználásáról e törvény, valamint külön jogszabály szerint a miniszter, valamint az állami foglalkoztatási szervek gondoskodnak. (10) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap bevételi és kiadási elıirányzatát és annak alaprészek közötti megosztását az Országgyőlés címenként és alcímenként a költségvetési törvényben hagyja jóvá. Az alaprészen belüli további jogcímeket a miniszter állapítja meg. (11) A Nemzeti Foglalkoztatási Alapot - ha az egyes alaprészek tekintetében törvény eltérıen nem rendelkezik - a foglalkoztatáspolitikáért felelıs miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) kezeli. (12) A minisztérium az (1) bekezdésben meghatározott tevékenysége keretében ellátja az államháztartásról szóló évi CXCV. törvény 18. (1) bekezdésében meghatározott feladatokat, továbbá a) gondoskodik a Nemzeti Foglalkoztatási Alapra mint elkülönített állami pénzalapra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról, b) ha törvény eltérıen nem rendelkezik, a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból nyújtott költségvetési támogatás esetén támogatási szerzıdést köt. (13) Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikáért felelıs miniszter, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap kezelésének és felhasználásának részletes szabályait rendeletben határozza meg. 39/B. (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap egyes alaprészeinek pénzeszközei a miniszter döntése szerint egymás közt átcsoportosíthatók, feltéve, ha erre az eredeti elıirányzatokon felül képzıdı többletbevételek fede- 14
15 zetet biztosítanak, vagy az egyes alaprészek tényleges kiadásainak az elıirányzatoktól való elmaradása várhatóan fedezetet nyújt. (2) (3) (4) (5) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprésze terhére tárgyéven túli fizetési kötelezettség a miniszter által meghatározott mértékig vállalható, amely nem haladhatja meg a tárgyévi eredeti, elıirányzatmódosítás esetén a módosított kiadási elıirányzat 40 százalékát. (6) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap közfoglalkoztatási támogatások elıirányzata terhére tárgyéven túli fizetési kötelezettség a miniszter által meghatározott mértékben, legfeljebb a tárgyévi költségvetési támogatás összegének 40%-os mértékéig vállalható. 39/C. (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap bevétele: a) az egészségbiztosítási- és munkaerıpiaci járulékból a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot a Tbj. szerint megilletı rész; b) a szociális hozzájárulási adónak a költségvetési törvényben meghatározott százaléka; c) d) e) a szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben meghatározott szakképzési hozzájárulás; f) a központi költségvetési támogatás; g) Az állami foglalkoztatási szervek közremőködésével, uniós források bevonásával megvalósuló programok, támogatások, valamint járulékátvállalás végrehajtása érdekében befolyó bevételek; h) i) egyéb bevételek: a Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára teljesített visszafizetés, a hatósági eljárás alapján befolyt bevétel, késedelmi pótlék, kamatbevétel, a Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára teljesített önkéntes befizetés, támogatás, valamint a mőködésével összefüggı bevétel; j) uniós forrás terhére megvalósuló operatív program finanszírozására szolgáló elıleg; k) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaptól az 1927/2006 EK rendelet alapján társfinanszírozás címen befolyó bevétel. (2) A Nemzeti Foglalkoztatási Alapba teljesített visszafizetések azt az alaprészt növelik, amelybıl a támogatást, illetıleg az ellátást folyósították. (3) A Nemzeti Foglalkoztatási Alapba önkéntes befizetések is teljesíthetık, amelyek közérdekő kötelezettségvállalásnak minısülnek. (4) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára fennálló követelések a követelést nyilvántartó szervek döntése alapján behajthatatlannak minısíthetık. E szervek a behajthatatlan követeléseket törlik a nyilvántartásaikból. (5) A (4) bekezdés alkalmazásában az a követelés behajthatatlan a) amelyre az adós ellen vezetett végrehajtás során nincs fedezet, illetve amelyre a végrehajtás során behajtott forrás nem nyújt fedezetet, b) amelyre a felszámolás, az adósságrendezési eljárás befejezésekor a vagyonfelosztási javaslat szerinti értékben átvett eszköz nem nyújt fedezetet, c) amelyet eredményesen nem lehet érvényesíteni, amelynél a végrehajtással kapcsolatos költségek nincsenek arányban a követelés várhatóan behajtható összegével, d) amelynél az adós nem lelhetı fel, mert a megadott címen nem található, és a felkutatása igazoltan nem járt eredménnyel, e) amelyet bíróság elıtt érvényesíteni nem lehet, f) amely a hatályos jogszabályok alapján elévült, g) amelyet az állami foglalkoztatási szerv a közösségi jog alapján migráns ellátásként kifizetett és az ellátás megtérítése érdekében tett intézkedés az érintett tagállam illetékes intézménye felé nem vezetett eredményre. (6) A (4)-(5) bekezdésben foglaltakat megfelelıen alkalmazni kell a 39. (3) bekezdésében meghatározott alaprészekkel szemben a Nemzeti Foglalkoztatási Alap létrejöttét megelızıen keletkezett követelésekre is. (7) 39/D. (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap rendelkezésére álló pénzeszközök tárgyév végi záró állománya nem lehet kevesebb a tárgyévi költségvetési támogatással fedezett kiadások nélkül számított kiadási fıösszeg eredeti elıirányzatának 25/365 részénél (a továbbiakban: likviditási tartalék). (2) Amennyiben a Nemzeti Foglalkoztatási Alap záróállománya nem éri el az (1) bekezdésben meghatározott minimális szintet, úgy ennek eléréséhez fel kell tölteni a likviditási tartalékot. (3) A feltöltés ütemezése a költségvetési törvény elıírásai szerint történik. A feltöltés további lehetséges forrásai: a) tervezett mértéket meghaladó bevételek; 15
16 b) kiadási elıirányzatok tárgyévben fel nem használt része. (4) Amennyiben a tárgyévet megelızı év végén a Nemzeti Foglalkoztatási Alap megállapított záró állománya a likviditási tartalék szintjét meghaladta, úgy az e szint fölötti rész tárgyévi felhasználásáról a miniszter az államháztartásért felelıs miniszter egyetértésével dönt az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel. (5) A Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében uniós forrás terhére megvalósuló program finanszírozása érdekében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap záró állományában jelentkezı, tárgyévben fel nem használt pénzeszköz - a miniszternek az államháztartásért felelıs miniszterrel egyetértésben meghozott döntése alapján - a tárgyévet követıen felhasználható. A Nemzeti Foglalkoztatási Alap egyes alaprészei felhasználására vonatkozó sajátos szabályok 40. (1) A foglalkoztatási alaprész központi keretre és az állami foglalkoztatási szervek által felhasználható (decentralizált) keretre osztható fel. (2) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészének központi kerete felhasználható a) központi foglalkoztatási, képzési és munkaerıpiaci integrációs programok és kutatások támogatására; b) a 18. -ban meghatározott munkahely-teremtési támogatásra; c) foglalkoztatási és képzési célú közalapítványok támogatására; d) foglalkoztatást elısegítı támogatások továbbfejlesztésére vonatkozó kutatások és programok támogatására; e) a PHARE, majd az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával megvalósuló programok hazai finanszírozására; f) január 1-je elıtt a Foglalkoztatási Alap terhére vállalt kötelezettségek teljesítésébıl adódó kifizetésekre. (3) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap közfoglalkoztatási támogatások elıirányzata központi és decentralizált keretre osztható fel. A közfoglalkoztatási támogatások elıirányzata terhére megvalósuló programokkal összefüggésben legfeljebb a költségvetési támogatás 0,5%-ának megfelelı mértékben számolható el mőködtetéssel kapcsolatos kiadás. (4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból finanszírozható további, törvényben nem szabályozott támogatásokat rendeletben állapítson meg. (5) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg az állami foglalkoztatási szerv által, európai uniós források felhasználásával nyújtható foglalkoztatást elısegítı támogatásokat. 41. (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészének forrása a szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben elıírt szakképzési hozzájárulás, valamint az alaprész javára teljesített visszafizetések, önkéntes befizetések, támogatások, továbbá mőködésével összefüggı bevételek. (2) Az állami foglalkoztatási szervek közremőködésével, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap bevonásával megvalósuló programok tekintetében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap a támogatásokat elı- és társfinanszírozza. Az elıfinanszírozott összeget terheli az Európai Globalizációs Alap által meg nem térített kiadás. (3) Az állami foglalkoztatási szervek közremőködésével, uniós források bevonásával megvalósuló programok, támogatások, valamint járulékátvállalás tekintetében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap mint központi programok kedvezményezettje a támogatásokat elıfinanszírozza, amelyet az Európai Unió az intézkedések végrehajtásáról szóló elszámolás elfogadását követıen megtérít. Az Európai Unió felé elszámolt, de az Európai Unió által meg nem térített összegek közötti különbözet a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot terheli. (4) A rendszeres szociális segély átalakításával összefüggı, a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében az állami foglalkoztatási szervek közremőködésével megvalósuló programot a Nemzeti Foglalkoztatási Alap, mint a központi program kedvezményezettje elıfinanszírozhatja, illetve az uniós források terhére finanszírozhatja. Az Európai Unió felé elszámolt, de az Európai Unió által meg nem térített összegek közötti különbözet a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot terheli. 41/A-42/B /A. 43/B. 43/C. 43/D. 44. VI/A. Fejezet 16
17 /B. VII. Fejezet 47. (1) A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben jelölje ki az állami foglalkoztatási szervet. Az állami foglalkoztatási szervek feladataira, egymás közötti kapcsolatára vonatkozó szabályokat a Kormány rendeletben határozza meg. (2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg az állami foglalkoztatási szervek illetékességi területét. (3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Foglalkoztatási és Közfoglalkoztatási Adatbázis vezetésére, az abban nyilvántartásba veendı adatok szolgáltatására és a nyilvántartásból történı adatigénylés rendjére vonatkozó részletes eljárási szabályokat rendeletben állapítsa meg. (4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg az állami foglalkoztatási szerv által álláskeresıként nyilvántartott személyek létszáma megállapítására, valamint közzétételének módjára vonatkozó részletes szabályokat. 48. Annak a személynek az esetében, akinek a települési önkormányzat közfoglalkoztatást ajánlott fel, a foglalkozás-egészségügyi vizsgálat térítési díját az állami foglalkoztatási szerv téríti meg - a 39. (12) bekezdés d) pontjában meghatározott elıirányzatból - a vizsgálatot végzı szerv részére /A /A. (1) Az állami foglalkoztatási szerv és a települési önkormányzat megállapodhat az álláskeresési ellátásban részesülı álláskeresık ellenırzésérıl. A megállapodás alapján a települési önkormányzat jegyzıje (a továbbiakban: jegyzı) hatósági ellenırzést végez arra vonatkozóan, hogy az önkormányzat területén állandó vagy ideiglenes lakóhellyel rendelkezı, álláskeresési ellátásban részesülı álláskeresı folytat-e e törvénybe ütközı keresı tevékenységet. (2) Megállapodás esetén az (1) bekezdésben meghatározott ellátásban részesülı, az önkormányzat területén állandó vagy ideiglenes lakóhellyel rendelkezı álláskeresıkrıl az állami foglalkoztatási szerv tájékoztatja a jegyzıt. (3) A jegyzı az (1) bekezdésben meghatározott ellátás folyósítása alatt történı keresı tevékenység folytatásáról és annak bizonyítékairól írásban tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet. (4) Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott ellenırzés eredményeként az álláskeresési ellátás folyósítását az állami foglalkoztatási szerv megszünteti, a települési önkormányzat ezen ellátások - a 28. (2) bekezdésében meghatározott idıtartamra járó - összegének megfelelı támogatásban részesül. A támogatást a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészének központi pénzügyi keretébıl kell folyósítani, és az a 16/A. - ban, valamint 17. -ban meghatározott célokra használható fel. (5) Az (1) bekezdésben meghatározott megállapodásban az önkormányzat vállalja, hogy az e címen kapott támogatást elkülönítetten kezeli, és félévenként tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet annak felhasználásáról. (6) Ha az önkormányzat a támogatást a (4) bekezdésben meghatározott céltól eltérıen használja fel, az állami foglalkoztatási szerv a megállapodást felbontja, és az önkormányzat köteles a támogatás visszafizetésére. (7) A támogatást a települési önkormányzat részére az ellátást megszüntetı határozat jogerıre emelkedésétıl számított 60 napon belül kell folyósítani. A folyósítás lebonyolítása a miniszter és a helyi önkormányzatokért felelıs miniszter megállapodása szerint történik. (8) (9) Az álláskeresıt az (1) bekezdésben meghatározott ellenırzés során a jegyzıvel szemben is terheli a jelentkezési és rendszeres kapcsolattartási kötelezettség. 52. Felhatalmazást kap a társadalmi felzárkózásért felelıs miniszter, hogy rendeletben meghatározza az állami felnıttképzési intézmény feladatait, az állami felnıttképzési intézmény irányítását ellátó szervet, az állami felnıttképzési intézmény vezetıjének jogállását, kinevezésének rendjét, az állami felnıttképzési intézmény irányításának rendjét és szabályait. Az állami felnıttképzési intézmény és az állami foglalkoztatási szerv - a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból támogatott - munkaerıpiaci képzések lebonyolításával kapcsolatos együttmőködését, az állami felnıttképzési intézmény feladatai ellátásának finanszírozását, a képzési keret felhasználásának szabályait a miniszter a társadalmi felzárkózásért felelıs miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítja meg. 17
18 53. (1)-(2) (3) 53/A. VIII. Fejezet ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 54. (1) (2) A 40. (2) bekezdésének a) pontja, továbbá a pályázat alapján nyújtható foglalkoztatást elısegítı támogatások esetében a pályázati felhívásban az elbírálásra nyitva álló határidı legfeljebb három hónapban állapítható meg. Ha e törvény, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott támogatásban természetes személy részesül, a hatósági szerzıdést csak személyesen kötheti meg. (3) Ha az állami foglalkoztatási szerv nem e törvény vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály, hanem más jogszabály alapján nyújt a foglalkoztatás elısegítése érdekében támogatást, a támogatással kapcsolatos ügyben az eljárására e törvény rendelkezéseit kell megfelelıen alkalmazni, kivéve, ha a támogatásról szóló jogszabály ettıl eltérıen rendelkezik. (4) A közösségi jogszabályok szerinti migráns munkavállaló álláskeresési ellátásával, vállalkozói járadékával kapcsolatos ügyben az érdemi határozatot két hónapon belül kell meghozni. (5) Az e törvény, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály által szabályozott a) kérelemre indult közigazgatási eljárásban az ismert ügyfelet az eljárás megindításáról nem kell értesíteni, b) hivatalból folytatott közigazgatási eljárásban az ügyfélnek az eljáró hatóság felhívására közölnie kell az érdemi döntéshez szükséges adatokat, valamint a természetes személyazonosító adatait. (6) Az e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági ügyben a hiánypótlási felhívást a kérelem beérkezésétıl számított tizenöt napon belül kell kibocsátani, a végrehajtás foganatosításáról az önkéntes teljesítés elmaradásának megállapításától számított tizenöt napon belül kell dönteni. (7) Az e törvényben meghatározott nyilvántartásokat magyar nyelven kell vezetni. Az e törvényben meghatározott szerv a hatósági bizonyítványt magyar nyelven állítja ki. (8) A külföldiek magyarországi foglalkoztatására vonatkozó szabályok megtartásának ellenırzésére és az ennek alapján indult eljárásra a munkaügyi ellenırzésrıl szóló törvény eljárási szabályait kell alkalmazni. (9) Az 58. (5) bekezdése d) pontjának 5. alpontjában meghatározott együttmőködési kötelezettség keretében - a (10)-(10c) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével - az ügyfél a) b) az állami foglalkoztatási szervnél az általa meghatározott idıpontban, de legalább háromhavonta jelentkezik, és c) az 58. (5) bekezdés d) pontjának 1-4. alpontjaiban bekövetkezett változást - annak bekövetkezésétıl számított 15 napon belül - bejelenti az állami foglalkoztatási szervnek, és d) maga is aktívan keres munkahelyet, és e) az állami foglalkoztatási szerv által felajánlott munkaerı-piaci szolgáltatást, valamint az állami foglalkoztatási szerv által támogatott képzési lehetıséget elfogadja, illetıleg igénybe veszi, f) részt vesz a megfelelı munkahelyhez jutást elısegítı munkaerı-piaci programban, g) a megfelelı munkahelyre szóló állásajánlatot elfogadja. (9a) Az álláskeresı a (9) bekezdés b) pontjában, valamint az 51/A. (9) bekezdésében meghatározott jelentkezési kötelezettségének elektronikus levél útján is eleget tehet. (10) Az álláskeresési járadékra vagy nyugdíj elıtti álláskeresési segélyre jogosult vagy abban részesülı álláskeresı az 58. (5) bekezdés d) pontjának 5. alpontjában meghatározott együttmőködési kötelezettség keretében a 25. (2) bekezdésében meghatározott megfelelı munkahelyet köteles elfogadni. (10a) Az olyan álláskeresı esetében, aki sem álláskeresési járadékra, sem nyugdíj elıtti álláskeresési segélyre nem jogosult, a 25. (2) bekezdésében foglaltakon kívül a munkahely abban az esetben is megfelelı, ha a foglalkoztatás közfoglalkoztatási jogviszonyban történik. (10b) A közfoglalkoztatási jogviszony keretében történı foglalkoztatás esetében a munkahely - a 25. (2) bekezdés d) pontjában foglaltakon kívül - akkor is megfelelı, ha a munkavégzés helye és a közfoglalkoztatott lakóhelye között naponta történı oda- és visszautazás ideje tömegközlekedési eszközzel a) a három órát, illetve tíz éven aluli gyermeket nevelı nı és tíz éven aluli gyermeket egyedül nevelı férfi álláskeresı esetében a két órát meghaladja, és a munkavégzés helyére és onnan a közfoglalkoztatott lakóhelyére történı térítésmentes szállításról, vagy 18
19 b) a négy órát meghaladja, és a munkavégzés helyétıl számított 20 km-es távolságon belül az illetékes és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve által kiadott engedélynek megfelelı térítésmentes elhelyezésrıl, tisztálkodási és étkezési lehetıségrıl a foglalkoztató gondoskodik. (10c) Ha a közfoglalkoztatási jogviszony keretében történı foglalkoztatás esetében a napi pihenı idı eltöltésére a lakóhelytıl különbözı településen kerül sor, az álláskeresı csak abban az esetben köteles a felajánlott munkahelyet elfogadni, ha az családi körülményeire (különösen kiskorú gyermek gondozása, közeli hozzátartozó ápolása stb.) tekintettel hátrányos következményekkel nem jár. Ebben a kérdésben a lakóhelye szerinti települési önkormányzat jegyzıjének nyilatkozata az irányadó. (11) Az állami foglalkoztatási szerv álláskeresıként - kérelmére - azt a személyt veszi nyilvántartásba, aki a) megfelel az 58. (5) bekezdés d) pontjának 1-5. alpontjaiban meghatározott feltételeknek és b) kötelezettséget vállal arra, hogy az állami foglalkoztatási szervvel a (9)-(10) bekezdésben foglaltak szerint együttmőködik. (12)-(13) (14) Az állami foglalkoztatási szerv - külön jogszabályban meghatározott idıponttól - törli az álláskeresık nyilvántartásából az álláskeresıt, ha a) kéri, vagy b) az 58. (5) bekezdés d) pont 1-4. alpontjaiban meghatározott feltételek bármelyike megszőnt, vagy c) meghalt, vagy d) jelentkezési kötelezettségének személyesen vagy elektronikus levél útján nem tesz eleget, vagy e) a (9) bekezdés e)-g) pontjában, valamint a (10) bekezdésben foglalt együttmőködési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy f) a körülményeiben bekövetkezett változás miatt nem tekinthetı külön jogszabályban meghatározott aktív munkahelykeresınek, vagy g) álláskeresési járadékra, álláskeresési segélyre, valamint vállalkozói járadékra nem jogosult vagy ezek folyósítási idejét kimerítette, és rendszeres szociális segélyben részesül, vagy h) külön törvény szerint az aktív korúak ellátására jogosult, de egészségkárosodottnak minısül, ezért a külön törvényben meghatározott együttmőködési kötelezettség nem terheli, vagy i) álláskeresési járadékra, álláskeresési segélyre, valamint vállalkozói járadékra nem jogosult vagy annak folyósítási idejét kimerítette, és külön törvény szerint aktív korúak ellátásának megállapítását kéri, feltéve, hogy a Szoc. tv. 37/B. (1) bekezdése alapján az állami foglalkoztatási szervvel nem köteles együttmőködni. (14a) Az álláskeresı aktív munkahelykeresı tevékenysége és álláskeresıként való nyilvántartása szünetel, ha az álláskeresı a) a munkaügyi központ által támogatott képzésben vesz részt, b) rövid, 90 napot meg nem haladó idıtartamú keresı tevékenységet (kivéve az egyszerősített foglalkoztatást) folytat, továbbá c) - az idıtartamtól függetlenül - közfoglalkoztatásban vesz rész, d) terhességi-gyermekágyi segélyre, gyermekgondozási díjra vagy gyermekgondozási segélyre való jogosultságának megállapítását jelenti be, terhességi-gyermekágyi segély és gyermekgondozási díj esetén a jogosultság megállapítását követı naptól, gyermekgondozási segély esetén a jogosultság megállapításának napjától, e) önkéntes tartalékos katonai tényleges szolgálatot teljesít, a szolgálatteljesítés idıtartama alatt. (15) Az állami foglalkoztatási szerv hatósági ellenırzési tevékenységére a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény hatósági ellenırzésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy az állami foglalkoztatási szerv a személyazonosság megállapítására alkalmas okmány felmutatására szólíthatja fel azt az ügyfelet, akinek személyazonosságát meg kell állapítania. (16) A nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó személyre e törvény rendelkezéseit az egyezmény szabályai szerint kell alkalmazni. (17) Az állami foglalkoztatási szerv a (14) bekezdés g)-i) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén - kérelmére - nem törli az álláskeresık nyilvántartásából azt az ügyfelet, aki vállalja, hogy az állami foglalkoztatási szervvel a (9) bekezdésben foglaltak szerint együttmőködik. 54/A. (1) Az álláskeresési ellátást, vállalkozói járadékot, valamint foglalkoztatást elısegítı támogatást megállapító, illetve folyósító szerv az e törvényen, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályon alapuló igényét öt év alatt érvényesítheti. Ha a követelésre alapot adó magatartás bőncselekmény, a követelés öt éven túl sem évül el mindaddig, amíg a büntethetıség el nem évül. (2) Az e törvény alapján esedékessé vált és fel nem vett ellátást az esedékességtıl számított egy éven belül lehet felvenni. (3) Az igény elévülése az esedékessé válás napján kezdıdik. Az igény elévülését hivatalból kell figyelembe venni. Az elévülés utáni teljesítést elévülés címén visszakövetelni nem lehet. 19
20 (4) Ha a jogosult az igényét menthetı okból nem tudja érvényesíteni, az akadály megszőnésétıl számított hat hónapon belül ezt akkor is megteheti, ha az elévülési idı már eltelt, vagy abból hat hónapnál kevesebb van hátra. (5) Az igény érvényesítésére irányuló írásbeli felszólítás, az igénynek a bíróság elıtti érvényesítése, megegyezéssel történı módosítása, az egyezségkötés, valamint a kötelezett elismerése az elévülést megszakítja. Az elévülés megszakadása, illetıleg az elévülés megszakítását elıidézı eljárás jogerıs befejezése után az elévülési idı újra kezdıdik. Ha az elévülést megszakító eljárás során végrehajtható határozatot hoztak, az elévülést csak a végrehajtási cselekmények szakítják meg. 54/B. (1) Az álláskeresıként történı nyilvántartásba vétellel kapcsolatos eljárásban - ideértve a nyilvántartásba vétel szünetelését is - az állami foglalkoztatási szerv abban az esetben dönt határozattal, ha az ügyfélnek az álláskeresıként történı nyilvántartásba vétellel kapcsolatos kérelmét érdemben elutasítja, vagy az ügyfelet az 54. (14) bekezdés d) és e) pontja alapján törli az álláskeresık nyilvántartásából. (2) Ha az állami foglalkoztatási szerv az álláskeresıként való nyilvántartásba vétellel kapcsolatos eljárásban külön határozat meghozatala nélkül döntött, döntésérıl - az ügyfél kérelmére - a kérelem benyújtásától számított 8 napon belül igazolást ad ki. 55. (1) Ha a támogatás pénzügyi fedezetéül a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészének, valamint a közfoglalkoztatási támogatások elıirányzatának a) központi kerete szolgál, a miniszter vagy az állami foglalkoztatási szerv, b) a decentralizált pénzügyi kerete szolgál, az állami foglalkoztatási szerv köt a támogatásban részesülıvel hatósági szerzıdést. (2) 56. (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap javára fennálló - a jogszabályban meghatározott kis összegő követelés értékhatárát meghaladó - tartozás adók módjára behajtandó köztartozás. (2) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap pénzeszközeinek hatékony felhasználására, valamint az azokból történı téves kifizetések elkerülése érdekében, ha a tényállás tisztázott, a) az álláskeresési járadék és álláskeresési segély iránti kérelemnek helyt adó, b) az álláskeresési járadék és nyugdíj elıtti álláskeresési segély folyósítását szüneteltetı, valamint megszüntetı, továbbá c) a foglalkoztatást elısegítı támogatás folyósítását megszüntetı határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható. (3) Az e törvényben és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott ügyekben mérlegelési jogkörben hozott határozat ellen kérelem alapján - a kijavítás kivételével - akkor van helye jogorvoslatnak, ha a kérelem elutasítására a jogszabályban meghatározott feltételek hiánya miatt került sor, vagy a határozatot hozó szerv a mérlegelési jogkör gyakorlására irányadó jogszabályban meghatározott szabályokat megsértette. (4) 56/A. (1) Rendbírságot köteles fizetni a) az a munkaadó, munkavállaló, egyéb szerv, illetıleg személy, aki e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján hozott jogszabályban, az Mt ában és 215. (1) bekezdésében, továbbá közigazgatási határozatban, hatósági szerzıdésben meghatározott bejelentési [kivéve a 8. (5) bekezdés b) pontjában, valamint a 36. (1) bekezdésében meghatározott kötelezettséget], nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettségének nem vagy nem az elıírt módon tesz eleget, vagy valótlan adatot szolgáltat; b) az a felszámoló, aki a Bérgarancia Alapról szóló évi LXVI. törvény 2. -ának (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget. (2) A rendbírság összege 5000 forinttól forintig terjedhet. Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a rendbírságot munkavállalónként kell kiszabni. (3)-(4) 57. Az állami foglalkoztatási szerv határozata - ide nem értve az 56. (3) bekezdése szerinti határozatot - bíróság által megváltoztatható. Az 56. (3) bekezdésében meghatározott esetben a bíróság a jogsértı határozatot hatályon kívül helyezi, és a hatóságot új eljárás lefolytatására utasítja. Adatvédelmi rendelkezések 57/A. (1) A miniszter, az állami foglalkoztatási szerv és a munkaügyi hatóság az álláskeresési ellátással, a foglalkoztatást elısegítı támogatásokkal, a munkaerıpiaci szolgáltatásokkal, továbbá a külföldiek magyarországi foglalkoztatásával kapcsolatos tevékenysége, valamint hatósági ellenırzése során, valamint a munkaügyi adatszolgáltatásra kötelezett munkaadó e tevékenységével összefüggésben a külön jogszabályban meghatározott TAJ-számot alkalmazhatja. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek a jogszabályban meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben a következı adatok nyilvántartására jogosultak: a) természetes személyazonosító adatok, 20

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kvk.III.37.465/2014/2. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.III.37.465/2014/2. számú határozat
Kvk.III.37.465/2014/2.szám
A Kúria a (...) által képviselt MTM-SBS Televízió Zrt. (1148 Budapest, Róna u. 174.) kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) 2014. április 4. napján meghozott 941/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelme folytán megindult nemperes eljárásban - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 941/2014. számú határozatát helybenhagyja.
Kötelezi a kérelmezőt, hogy - külön felhívásra - fizessen meg az államnak 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
(...) választópolgár 2014. április 3-án kifogást nyújtott be a Nemzeti Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: NVB), melyben a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdésének c) és e) pontjában foglalt esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölőszervezetek között, illetve a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvei megsértésének megállapítását kérte. Kérte továbbá a jogsértés megállapításán túl a kérelmező kötelezését arra, hogy az e tevékenységet elmarasztaló határozat rendelkező részét tegye közzé, és a jogsértés kirívó voltára tekintettel vele szemben szabjon ki bírságot. A magánszemély a kérelmező három műsorszámára, a Tényekre, a Naplóra és a Mokkára hivatkozott, első kettőnél sérelmezve, hogy az egyik párt, a Jobbik megjelenítése elmaradt, jóllehet több parlamenti párt megszólalására lehetőséget biztosítottak. A Mokka műsorszámait tekintve 11 példát említett kifogásában.
Az NVB a 2014 április 4-én hozott 941/2014. számú határozatával a kifogásnak helyt adott és megállapította, hogy a A TV2 médiaszolgáltatást nyújtó MTM-SBS Televízió Zrt. országos lineáris műsorszolgáltató megsértette a Ve. 2. § (1) bekezdésének c) pontjában megfogalmazott esélyegyenlőség a jelöltek és jelölőszervezetek közötti alapelv követelményeit és az e) pontjában foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét – a 2014. március 24-i és 2014. április 3. napja közötti műsorfolyamatot vizsgálva - a Jobbik Magyarországért Mozgalom jelölőszervezet vonatkozásában, egyben a jogsértőt eltiltotta a további jogsértő tevékenység folytatásától. Kötelezte továbbá, hogy a határozat rendelkező részét annak közlésétől számított három napon belül a Mokka, a Tények és a Napló című televíziós műsorok egy-egy műsorszáma előtt tegye közzé. Az NVB a TV2 médiaszolgáltatást nyújtó MTM-SBS Televízió Zrt. médiaszolgáltatót 5.075.000.- forint bírság megfizetésére kötelezte. Indokolásában rámutatott arra, hogy a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) a médiaszolgáltató részére biztosítja a szerkesztői szabadságot, aminek mintegy garanciáját adja az Mttv. 7. §-ának és a Ve. 2. § (1) bekezdése c) pontjának rendelkezése. Az esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölőszervezetek között alapelvi követelmény sérelme akkor állapítható meg, ha a médiaszolgáltató valamennyi műsorszámát a választási eljárás időszakában, de legalább átfogó részében vizsgálva bizonyítható, hogy valamely jelölőszervezet indokolatlanul kevesebb megjelenési lehetőséget kapott más azonos jogi helyzetben lévő jelölő szervezetekkel szemben. Mivel ezt az NVB bizonyítottnak tartotta a Ve. 2. §-a (1) bekezdésének c) pontja sérelmét megállapította. A határozata indokolásában megjegyezte továbbá, hogy a Ve. 2. § (1) bekezdésének e) pontjában foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvével ellentétes az a magatartás, mely révén a választási kampányban a jelöltek és a jelölő szervezetek közötti esélyegyenlőség tartósan és súlyosan sérül. A vizsgált időszakban a médiaszolgáltató egyik műsorában sem és semmilyen formában nem biztosított a Jobbik számára megjelenési lehetőséget. Az NVB a bírság összegének meghatározásánál mérlegelte az eset összes körülményét, nevezetesen, hogy a jogsértés a kampányidőszak végén valósult meg, a műsorszolgáltató három műsorszámát érintette, egyik műsorszámát illetően többszörösen és ismétlődően, értékelte az NVB azt a tényt is, hogy a TV2 országosan elérhető lineáris médiaszolgáltató.
Az NVB határozatával szemben a kérelmező nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, melyben az NVB határozatának megváltoztatását és a kifogás elutasítását kérte. Előadta, hogy két műsorszámában csak egy-egy példát hoztak fel jogsértésként, mégis a TV2 műsorszolgáltatásának teljes műsorfolyamát vizsgálták. A Napló és a Mokka című műsorszámok politikai tájékoztató műsorszámnak sem minősülnek, így azokat az NVB határozata meghozatalánál értékelési körbe nem vonhatta volna. Az anyagi szankcióval kapcsolatban sérelmezte, hogy miért a legmagasabb összegű bírságot szabta ki vele szemben az NVB és állította, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokat az NVB nem megfelelően értékelte.
A Ve. 2. § (1) bekezdésének c) és e) pontja értelmében a választási eljárás szabályainak alkalmazása során érvényre kell juttatni a következő alapelveket: esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elveit. A Ve. 152. §-a (1) bekezdésének c) pontja értelmében, ha a választási bizottság a kifogásnak helyt ad, a 218. § (2) bekezdése a)-c) pontjában foglalt jogkövetkezmények alkalmazásán túl kötelezi a médiatartalom-szolgáltatót, hogy határozata rendelkező részét a lineáris médiaszolgáltatás esetében a határozat közlésétől számított három napon belül, a jogsértő közléssel azonos napszakban és ahhoz hasonló módon tegye közzé. E § (2) bekezdése értelmében a választási bizottság az (1) bekezdésben foglaltak mellett bírságot is kiszabhat. Annak eldöntésében, hogy indokolt-e a bírság kiszabása, illetve a bírság mértékének megállapításában az eset összes körülményeit - így különösen a jogsértéssel érintett médiaszolgáltató fajtáját, vételkörzetét, a jogsértéssel érintett sajtótermék jellemzőit, a jogsértés súlyát és a jogsértés ismétlődő jellegét - veszi figyelembe. A bírság összegének megállapításakor figyelembe kell venni azt is, ha a jogsértés nyilvánvalóan szándékos volt.
Helyes döntést hozott az NVB, amikor a kérelmezővel szemben a határozata rendelkező részében meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazta. Az NVB határozatának indokolásában foglaltakkal a Kúria mindenben egyetért, azt csak azzal kívánja kiegészíteni, hogy a bírósági felülvizsgálati kérelemben a kérelmező általánosságban cáfolta a kifogásban foglaltakat, vitatva a műsorszámainak alapelvekbe ütközését, olyan műsorszámot azonban maga sem említett, amely a kifogásban szereplő párt bemutatását tartalmazta volna. Emiatt a Kúria tényként állapította meg, hogy a műsorszolgáltatónál a kampányidőszakban kizárólag egyetlen választáson induló parlamenti párt rendezvényei, álláspontja nem bírt hírértékkel, nem vitás továbbá, hogy ezen alapelvek nyilvánvaló sérelme miatt a szerkesztői szabadság elvét a kérelmező tévesen értelmezte és hozta fel kifogásában.
A bírság összegével kapcsolatban a Ve. 228. § (2) bekezdése folytán alkalmazandó Pp. 339/B. §-t kellett alkalmazni. Ez kimondja, hogy a mérlegelési jogkörben hozott közigazgatási határozat akkor tekintendő jogszerűnek, ha a közigazgatási szerv a tényállást kellő mértékben feltárta, az eljárási szabályokat betartotta, a mérlegelés szempontjai megállapíthatóak, és a határozat indokolásából a bizonyítékok mérlegelésének okszerűsége kitűnik. Mivel az NVB a tényállást kellő mértékben feltárta, az eljárási szabályokat betartotta, határozata indokolásából a mérlegelés szempontjai megállapíthatóak és kitűnik a bizonyítékok mérlegelésének okszerűsége is, alaptalan a felperes bírság kiszabásával kapcsolatos kifogása is.
A fentiek folytán a kérelmező alaptalan felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, a Kúria ezért a Ve. 231. §-a (5) bekezdésének a) pontja szerint eljárva az NVB határozatát helybenhagyta.
A Kúria az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43. §-ának (7) bekezdése alkalmazásával állapította meg az illeték mértékét, melynek viselésére a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. §-ának (2) bekezdése alapján a kérelmező köteles.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria