text:
TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN - PDF
Download "TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN"
1 TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN
2 6. a. A polgári jogi jogviszony alanyai. A jogképesség és a cselekvõképesség jellemzõi Jogforrások: a) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény (Alkotmány), b) a Polgári Törvénykönyvrõl szóló évi IV. törvény (Ptk.). 1. A polgári jogi jogviszony alanyai A polgári jogi jogviszony alanyai alatt értjük mindazokat a személyeket, akiknek, illetve amelyeknek a Ptk. a vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza. E személyek tehát polgári jogokat szerezhetnek, gyakorolhatnak, valamint ilyen kötelezettségeket vállalhatnak. A Ptk. elsõ részében található bevezetõ rendelkezése [1. (1) bekezdése] szerint e személyek körébe tartoznak: az állampolgárok, az állami szervezetek, az önkormányzati szervezetek, a gazdasági szervezetek, a társadalmi szervezetek, más személyek. Az elõbbi személyek szûkebben a következõ csoportokba sorolhatók: természetes személyek (az állampolgárok, mint emberek), jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkezõ szervezetek. A Ptk. a második részében általánosságban nevesíti a jogi személyiségû szervezetek típusait [28. (3) bekezdése]. Ezek a következõk: az állami szervezetek, az önkormányzati szervezetek, a gazdasági szervezetek, a társadalmi szervezetek, más egyéb szervezetek. A Ptk. ugyancsak második része tartalmazza a jogi személyiségû szervezetek egyes fajtáit, és azok többségének csak a legalapvetõbb szabályait. A fajták többségének jogi személyiségérõl, és részletes szabályairól külön jogszabályok szólnak. A Ptk.-ban nevesítve található egyes fajták a következõk: az állami vállalat, a tröszt, az egyéb állami gazdálkodó szerv, a költségvetési szerv, a szövetkezet, a jogi személyiségû gazdasági társaságok. a közhasznú társaság, az egyesület és a köztestület, a sportági országos szakszövetség, egyes jogi személyek vállalata, 82
3 a leányvállalat, az alapítvány, az egyesülés. A jogi személyek körébe tartozik az állam is, mert a Ptk. a vagyoni viszonyok alanyaként jogi személynek ismeri el [28. (1) bekezdése]. A Ptk. más részében találunk jogi személyiséggel nem rendelkezõ szervezeteket. Pl. a kötelmi joggal foglalkozó negyedik részben kapott helyet a jogi személyiséggel nem rendelkezõ gazdasági társaság, valamint a társasház-közösség. Ezekre vonatkozóan a Ptk. szintén csak az alapvetõ szabályokat határozza meg, a részletszabályokat már külön jogszabályok tartalmazzák. A polgári jogi jogviszony alanyait megkülönböztetjük a jogképesség és a cselekvõképesség szerint is. Ilyen szempontból minden alany általánosan azonos jellemzõje a jogképesség, míg az embernek, mint természetes személynek velejárója a cselekvõképesség is, amelynek különféle kategóriái vannak. A cselekvõképesség szerinti kategóriákba az életkor, az ügyek viteléhez szükséges belátási képesség alapján történik a besorolás. A Ptk. személyekkel foglalkozó második részében találhatók meg az emberre és a jogi személyekre vonatkozó elõírások. A következõkben csak ezeket tekintjük át, nem kitérve a jogi személyek egyes fajtáira vonatkozó alapvetõ rendelkezésekre. Az ember, mint jogalany tekintetében a jogképességére és a cselekvõképességére vonatkozó ismereteket együtt mutatjuk be. 2. A jogképesség és a cselekvõképesség jellemzõi 2.1. Az ember, mint jogalany Az ember jogképessége Az Alkotmány és a Ptk. szerint a Magyar Köztársaságban minden ember jogképes. Ez azt jelenti, hogy jogai és kötelezettségei lehetnek. A jogképesség minden embert életkorra, nemre, fajra, nemzetiséghez vagy felekezethez tartozásra tekintet nélkül megillet és egyenlõ. A jogképességrõl nem lehet lemondani, a jogképességet korlátozó szerzõdés vagy egyoldalú nyilatkozat semmis. A jogképesség kezdete élve születés esetén a fogamzás idõpontja. Ez törvényi vélelem alapján a születéstõl visszafelé számított háromszázadik nap, amelybe a születés napja beszámít. A jogképesség megszûnésének esetei: az elhalálozás, vagy az eltûnés miatt holttá nyilvánítás, amelyhez ha bekövetkeznek a Ptk.-ban meghatározott feltételek bírósági határozatra van szükség. Mindkét eset bekövetkezése jogszüntetõ tény, mert az elhalt, illetõleg a holtnak nyilvánított személy jogi, ezen belül a vagyonjogi viszonyai megszûnnek Az ember cselekvõképessége a) A teljesen cselekvõképes ember Teljesen cselekvõképesnek számít az az ember, akinek cselekvõképességét a törvény nem korlátozza, vagy nem zárja ki, azaz ilyen a 18. életévét betöltött nagykorú, ha az ügyeinek vi- 83
4 teléhez szükséges belátási képességének fogyatékossága miatt õt a bíróság gondnokság alá nem helyezte. E feltételeknek megfelelõ személy maga köthet szerzõdést vagy tehet más jognyilatkozatot. b) A kiskorúság miatti korlátozott cselekvõképesség, illetve cselekvõképtelenség Kiskorú az, aki 18. életévét még nem töltötte be, kivéve, ha házasságot kötött. A házasságkötésnek fõszabály szerint nagykorúsító joghatása van. ba) A kiskorúság ténye miatti korlátozott cselekvõképesség E kategóriába tartozik, aki 14. életévét már betöltötte és nem cselekvõképtelen. E személy jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselõjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Erre akkor nincs szükség, ha jogszabály így rendelkezik. Ha a korlátozottan cselekvõképes kiskorú teljesen cselekvõképessé válik, már maga dönt a függõ jognyilatkozatainak érvényességérõl. bb) A kiskorú cselekvõképtelensége a kiskorúságának ténye és a korlátozott cselekvõképességének kizárása miatt E kategóriába tartozik az a kiskorú, aki 14. életévét még nem töltötte be, továbbá az a 14. életévét betöltött kiskorú is, akit a bíróság cselekvõképességet kizáró gondnokság alá helyezett. Az ilyen személyek jognyilatkozata semmis, nevükben törvényes képviselõjük jár el, kivéve azokat az eseteket, amelyeket a Ptk. meghatároz. Egyes esetekben a törvényes képviselõ jognyilatkozatai csak akkor válnak érvényessé, ha azokat a gyámhatóság jóváhagyta. Erre nincs szükség, ha bírósági vagy közjegyzõi határozattal már elbírált jognyilatkozatról van szó. c) A nagykorú korlátozott cselekvõképessége és a cselekvõképtelensége ca) A korlátozottan cselekvõképes nagykorú Ide tartozik az a személy, akit a bíróság ilyen hatállyal a Ptk.-ban meghatározott feltételek fennállása esetén korlátozó gondnokság alá helyezett. A bíróság azt a nagykorú személyt helyezi cselekvõképességet korlátozó gondnokság alá, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége tartósan vagy idõszakonként visszatérõen nagymértékben csökkent. Elõfordulhat, hogy a belátási képesség korlátozottsága csak részleges. Ez esetben a nagykorú gondnokolt minden olyan ügyben önállóan tehet jognyilatkozatot, amely ügy tekintetében a cselekvõképességét a bíróság az ítéletében nem zárta ki. A részleges korlátozottsággal kapcsolatos ügycsoportokat a Ptk. tartalmazza [14. (6) bekezdése]. A korlátozó gondnokság alatt álló személy jognyilatkozata általános jelleggel, illetve a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportok tekintetében csak akkor érvényes, ha azt a gondnoka beleegyezésével vagy utólagos jóváhagyásával tette. Ez alól a Ptk.-ban vannak kivételek [14/B. (2) bekezdése]. A korlátozottan cselekvõképes személy cselekvõképessé válásával már maga dönt a függõ jognyilatkozatainak érvényességérõl. cb) A cselekvõképtelen nagykorú Ide az a nagykorú tartozik, akit a bíróság ilyen hatállyal a Ptk.-ban meghatározott feltételek fennállása esetén cselekvõképességet kizáró gondnokság alá helyezett. A bíróság azt a nagykorú személyt helyezi cselekvõképességet kizáró gondnokság alá, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége tartósan teljes mértékben hiányzik. E személy jognyilatkozata semmis, nevében gondnoka jár el. Ez alól a Ptk.-ban szintén van kivétel [15/A. (2) bekezdése]. Egyes esetekben a cselekvõképtelen személy gondnokának, korlátozott cselekvõképesség esetén az érintett személynek és gondnokának a Ptk.-ban meghatározott ügyekben [16. 84
5 (1) bekezdése] tett jognyilatkozatai csak akkor válnak érvényessé, ha azokat a gyámhatóság jóváhagyta. Ilyen jóváhagyásra a Ptk.-ban írt több esetben viszont nincs szükség (pl. ha bírósági vagy közjegyzõi határozattal már elbírált jognyilatkozatról van szó.) d) A cselekvõképtelenség gondnokság alá helyezés nélkül Gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvõképtelen az, aki olyan állapotban van, hogy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége tartósan vagy a jognyilatkozata megtételekor átmenetileg teljesen hiányzik. E személy jognyilatkozata semmis. Nem semmis viszont akkor, ha arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozat az ilyen állapotú személy cselekvõképessége esetében is indokolt lett volna. 3. A jogi személyek jogképessége A jogi személyek jogképessége az emberétõl alapvetõen abban tér el, hogy a jogi személyeknek csak vagyoni jogai lehetnek. A jogi személyek jogképessége ha jogszabály másképpen nem rendelkezik kiterjed mindazokra a jogokra és kötelezettségre, amelyek jellegüknél fogva nem csak az emberhez fûzõdhetnek. Ebbõl következõen a jogi személyeknek bizonyos mértékben személyhez fûzõdõ jogai és törvényes érdekei is fennállnak. A Ptk.-ban nevesített jogi személyekre vonatkozó szabályok alapján e személyek mindegyikének közös ismérve, hogy polgári jogilag jogokat szerezhetnek, kötelezettségeket vállalhatnak. Fõbb jellemzõik, amelyek az államra is vonatkoznak, a következõk: jogképesek, elkülönített vagyonnal rendelkeznek, mûködési céljuk van, állandó szervezettel rendelkeznek, nevükben aláírásra a képviselõjük jogosult. Az egyes jogi személyek létrejöttének és megszûnésének/megszüntetésének feltételeiben jelentõs különbségek vannak. Pl. alapítvány felszámolással nem szûnhet meg, míg ez egy gazdasági társaság esetében elõfordulhat. Ugyanakkor a jogi személyeknél általános vonások is kimutathatók. Pl. rendszerint jogszabályban meghatározott nyilvántartásba való bejegyzéssel jönnek létre, és akkor szûnnek meg, ha a nyilvántartásból a törlésük megtörténik. 6. b. Részvényfajták, részvényosztályok, részvénysorozatok fogalma és jellemzése. A részvénytársaság és a részvényes felelõsségének szabályai 15 Jogforrások: a) évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévõ vállalkozói vagyon értékesítésérõl b) évi CXII. törvény: a hitelintézetekrõl és a pénzügyi vállalkozásokról, c) évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról, d) évi CXX. törvény a tõkepiacról, 15 Ahol a szöveg törvényt említ, illetõleg törvényre hivatkozást tartalmaz, törvényen a gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvényt kell érteni. 85
6 e) évi IV. törvény a gazdasági társaságokról, f) évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról, g) évi XXVI. törvény az államot megilletõ szavazatelsõbbségi részvény jogintézményének megszüntetésérõl és egyes törvényeknek a megszüntetéssel összefüggõ módosításáról. h) évi CXXXVIII. törvény a befektetési vállalkozásokról és az árutõzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhetõ tevékenységek szabályairól. 1. A részvény általános jellemzõi 16 A részvény tagsági jogokat megtestesítõ, névre szóló, névértékkel rendelkezõ értékpapír. A részvény szabadon átruházható. A részvény átruházhatóságának korlátozása harmadik személlyel szemben akkor hatályos, ha törvény erre lehetõséget ad. A nyilvánosan mûködõ részvénytársaság által kibocsátott részvény kizárólag névre szólóan, dematerializált módon állítható elõ és hozható forgalomba. A zártkörûen mûködõ részvénytársaság részvényei nyomdai úton vagy dematerializált formában állíthatók elõ és hozhatók forgalomba. Ez a szabály vonatkozik az ideiglenes részvényekre 17 is, mert azok is. A dematerializált részvény elektronikus úton létrehozott, rögzített, továbbított és értékpapírszámlán 18 nyilvántartott, a részvény tartalmi kellékeit azonosítható módon tartalmazó adatösszesség, amelynek nincs sorszáma. A tulajdonos nevét és egyértelmû azonosítására szolgáló adatait az értékpapírszámla tartalmazza. A dematerializált formában elõállított részvényrõl a kibocsátó egy példányban értékpapírnak nem minõsülõ okiratot állít ki. Az okirat tartalmazza: a tulajdonos neve kivételével a részvény jogszabályban meghatározott valamennyi tartalmi kellékét, a kibocsátásról szóló döntést, a kibocsátott teljes sorozat névértékét, a kibocsátott értékpapírok számát, névértékét, és a kibocsátó részvénytársaság igazgatósága két tagjának aláírását. A dematerializált részvény átruházása az értékpapírszámlán történõ terhelés, illetve jóváírás útján történik. Dematerializált részvény esetén az ellenkezõ bizonyításáig azt a személyt kell a részvény tulajdonosának tekinteni, akinek értékpapírszámláján a részvényt nyilvántartják. 16 Csak azokra a jellemzõkre szorítkozva, amelyek a témakörhöz tartozó ismeretek kifejtéséhez nélkülözhetetlenek. 17 Ideiglenes részvényt a részvénytársaság alapításának, illetve az alaptõke felemelésének a cégjegyzékbe történt bejegyzése után állítanak ki arra az idõtartamra, mely alatt a részvényes a részvény teljes értékét befizeti. Az ideiglenes részvényállapot ideje alatt a részvényesi jogviszony megszûnik, ha a részvényes felszólítás ellenére sem teljesíti a vagyoni hozzájárulást. 18 Az értékpapírszámla a dematerializált értékpapírról és a hozzá kapcsolódó jogokról az értékpapír-tulajdonos javára vezetett nyilvántartás. Értékpapírszámlát a befektetési vállalkozás és a hitelintézet vezet. Az értékpapírszámla értékpapírszámla-szerzõdéssel jön létre. Értékpapírszámla-szerzõdéssel a számlavezetõ kötelezettséget vállal arra, hogy a vele szerzõdõ fél (számlatulajdonos) tulajdonában álló értékpapírt a számlavezetõnél megnyitott értékpapírszámlán nyilvántartja és kezeli, a számlatulajdonos szabályszerû rendelkezését teljesíti, valamint a számlán történt jóváírásról, terhelésrõl és a számla egyenlegérõl a számlatulajdonost értesíti. 86
7 2. Részvényfajta, részvényosztály Fõszabály, hogy a részvényhez azonos tagsági jogok fûzõdnek. Gondoljunk arra, hogy olyan esetben, amikor jogszabály jogot, kötelezettséget fõszabályként határoz meg, minden esetben megjelennek a kivételek, amelyek a fõszabályhoz képest a jogokat, illetve a kötelezettségeket szûkítik vagy bõvítik. Ebbõl következik, hogy a fõszabályt mindig a kivételekkel együtt kell értelmezni, illetve alkalmazni, ahogy azt a továbbiakban látni fogjuk Részvényfajta A részvénfajta, mint fogalom a részvénytársaság által kibocsátható, egymástól részben eltérõ tagsági jogokat megtestesítõ részvények megkülönböztetõ elhatárolását fejezi ki. A törvény a részvényeket öt részvényfajtába sorolja. Részvényfajták a részvények csoportjai szerint: a törzsrészvény, az elsõbbségi részvény, a dolgozói részvény, a kamatozó részvény, a visszaváltható részvény Részvényosztály Az elsõbbségi részvényfajta részvényosztályokra tagozódik aszerint, hogy az elsõbbségi részvény a törzsrészvényhez, illetve más elsõbbségi részvényhez viszonyítva milyen eltérõ, illetve további tagsági jogo(ka)t biztosít és a jog(ok) milyen feltételekkel érvényesíthetõk. Az elsõbbségi részvényfajtán belül a részvénytársaság kibocsáthat: az osztalékelsõbbséget, a részvénytársaság jogutód nélkül történõ megszûnése esetén a felosztásra kerülõ vagyonból történõ részesedés elsõbbséget (likvidációs hányadhoz fûzõdõ elsõbbség), a szavazati joggal összefüggõ elsõbbséget, vezetõ tisztségviselõ vagy felügyelõbizottsági tag kijelölésére vonatkozó elsõbbséget valamint elõvásárlási elsõbbségi jogot biztosító részvényeket Részvénysorozat A részvénysorozat az a részvényegység, amelybe kizárólag azonos típusú, tartalmú és mértékû tagsági jogokat megtestesítõ részvények tartoznak. A részvénysorozaton belül azonos a részvények elõállítási módjának, valamint a névértéknek és a névérték meghatározásának módja. 87
8 3. A részvények jellemzése részvényfajták szerint 3.1. Törzsrészvény A jog más részvényfajtákhoz viszonyítva, kizárásos alapon jellemzi a törzsrészvényt. Az értékpapírra vonatkozó jog szerint törzsrészvénynek kell tekinteni azt a részvényt, amely a részvényfajtákon belül nem minõsül elsõbbségi részvénynek, vagy dolgozói részvénynek, vagy kamatozói részvénynek, vagy visszaváltható részvénynek. A részvénytársaság minden más részvényfajtát megelõzve törzsrészvényt köteles kibocsátani. A részvénytársaság törzsrészvényt minimum az alaptõke (jegyzett tõke) 50 százalékát meghaladó mértékben köteles kibocsátani, illetve a tõkepiacon tartani. A társaság alapszabályában rendelkezhet arról, hogy a törzsrészvényen kívül törvényben szabályozott keretek között melyik részvényfajta szerinti részvény(eke)t bocsátja ki, és azokat hogyan kombinálja Elsõbbségi részvény Általános szabályok Az elsõbbségi részvény az a részvényfajta, amely a részvényesnek meghatározott elõnyt (többletjogot, különleges kedvezményt) biztosít más részvényfajtába sorolt részvények tulajdonosaival szemben. Elsõbbségi részvényt kibocsátani nem kötelezõ, hanem lehetõség. A nyilvánosan mûködõ részvénytársaság nem bocsáthat ki olyan elsõbbségi részvényt, amely több részvényosztályba tartozó elsõbbségi jogosultságot együttesen testesít meg. E rendelkezés alól kivételt képez az a megengedõ szabály, mely szerint a társaság kibocsáthat osztalékelsõbbségre és a likvidációs hányadhoz fûzõdõ elsõbbségre vonatkozó jogosultságokat együttesen megtestesítõ részvényeket. A zártkörûen mûködõ részvénytársaság viszont jogosult alapszabályában olyan elsõbbségi részvény kibocsátásáról rendelkezni, amely több részvényosztályba tartozó elsõbbségi jogosultságot együttesen testesít meg. A részvénytársaság: az osztalékelsõbbségi, valamint a részvénytársaság jogutód nélkül történõ megszûnése esetén a felosztásra kerülõ vagyonból történõ részesedés elsõbbségi (likvidációs hányadhoz fûzõdõ elsõbbség), továbbá az elõvásárlási jogot biztosító részvényhez kapcsolódó szavazati jogot alapszabályában korlátozhatja vagy kizárhatja. Ha a részvénytársaság a korlátozásokat nem alkalmazza, akkor az elsõbbségi részvényhez fûzõdõ szavazati jog a szavazati joggal összefüggõ elsõbbség kivételével a részvény névértékének megfelelõen kerül megállapításra. A részvénytársaság az alapszabályában rendelkezhet olyan elsõbbségi részvényosztályba tartozó részvénysorozat kibocsátásáról, amelynek részvényeit a részvényes vagy a részvénytársaság kérésére, az alapszabály elõírásainak megfelelõen, más elsõbbségi részvényosztályba tartozó részvényre vagy törzsrészvényre kell átcserélni. 88
9 Osztalékelsõbbséget biztosító részvény Mindenek elõtt határozzuk meg az osztalék forrását! Az osztalék forrása a részvénytársaság tárgyévi adózott eredménye, illetve a szabad eredménytartalékkal kiegészített tárgyévi adózott eredménye. Ebbõl a forrásból a részvényeseknek osztalék azonban akkor fizethetõ, ha a lekötött tartalékkal, továbbá az értékelési tartalékkal csökkentett saját tõke összege az osztalék kifizetése után sem csökken a jegyzett tõke összege alá. Ezt a jegyzett tõke védelmét szolgáló szabályt, az osztalékelsõbbséget biztosító részvénnyel rendelkezõkre is alkalmazni kell. Ha az osztalék fizetésének nincs akadálya, akkor a rendelkezésre álló forrásból elõször az osztalékelsõbbséget biztosító részvénnyel rendelkezõk részére kell az alapszabályban meghatározottak szerint számított osztalékot kifizetni, majd ezt követõen lehet a más részvényfajtába, illetve részvényosztályba tartozó részvényeseknek osztalékot fizetni a még rendelkezésre álló forrás erejéig. Nem vész el az osztalékelsõbbségi jog, ha az adott évben az osztalék fizetésére jogszerûen rendelkezésre álló forrás nem volt elegendõ az osztalékelsõbbséget biztosító részvények után járó osztalék kifizetésére, vagy bármely más okból a részvénytársaság nem fizetett osztalékot. Ilyen esetben a következõ évben más részvényfajtába, illetve részvényosztályba tartozó részvényekre a részvénytársaság csak akkor fizethet osztalékot, ha az osztalékelsõbbséget biztosító részvények után járó, elmaradt osztalék maradéktalanul kifizetésre került. Az alapszabály azonban ettõl eltérõen is rendelkezhet. Az osztalékelsõbbségi részvényhez fûzõdõ kedvezmények igénybevételére vonatkozó szabályokról a részvénytársaság alapszabályában rendelkezik A részvénytársaság jogutód nélkül történõ megszûnése esetén a felosztásra kerülõ vagyonból történõ részesedés elsõbbséget (likvidációs hányadhoz fûzõdõ elsõbbség) biztosító részvény A részvénytársaság jogutód nélküli megszûnése esetében (felszámolás, végelszámolás) a tartozások kiegyenlítése után fennmaradó vagyont törvény eltérõ rendelkezése hiányában fõ szabály szerint a részvényesek között részvényeik névértékének arányában kell felosztani, illetve kiadni. Másképpen kell eljárni, ha a részvénytársaság likvidációs hányadhoz fûzõdõ elsõbbségi jogot biztosító részvényeket is kibocsátott. Ilyen esetben a részvényhez fûzõdõ jog alapján, az eljárás befejezése után a részvényeseknek felosztható vagyonból elõször a likvidációs elsõbbségi részvénnyel rendelkezõ részvényeseket kell kielégíteni. A részvénytársaság alapszabályában rendelkezik arról, hogy a likvidációs hányadhoz fûzõdõ jog milyen arányú és/vagy értékû elsõbbséget jelet Szavazati joggal összefüggõ elsõbbséget biztosító részvény Fõszabály: a részvényest a részvénye után megilletõ szavazati jog mértéke a részvény névértékétõl függ. Azonos névértékû részvények azonos szavazati jogot biztosítanak. A törvény megengedõ rendelkezése vagy felhatalmazása alapján a fõszabálytól el lehet térni. Az eltérés megnyilvánulhat a szavazati jogok korlátozásában vagy többszörös szavazati jog biztosításában. Példa a szavazati jog korlátozására: nem gyakorolhatja szavazati jogát a részvényes, amíg esedékes vagyoni hozzájárulását nem teljesítette. 89
10 Többszörös szavazati jogot szavazatelsõbbségi részvény biztosíthat. A többszörös szavazati jog biztosítása esetén a részvényes szavazati joga felfelé eltér a névérték arányos szavazati jogtól. Például 1000 forint névértékû szavazatelsõbbségi részvény, amely névérték arányosan egy szavazatot jelentene a társaság közgyûlésén, a részvényhez kapcsolódó szavazatelsõbbségi jog alapján a részvényes szavazaterejét megtöbbszörözi. Egy szavazatelsõbbségi részvényhez kapcsolódó szavazati jog azonban nem haladhatja meg a névértékhez igazodó szavazati jog tízszeresét. Fokozza a szavazatelsõbbségi részvénnyel rendelkezõ részvényeseknek a közgyûlési határozatok meghozatalára gyakorolt befolyását, ha az alapszabály úgy rendelkezik, hogy a közgyûlés csak a szavazatelsõbbséget biztosító részvényekkel rendelkezõ részvényesek egyszerû többségének igenlõ szavazata mellett hozhat határozatot. A zártkörûn mûködõ részvénytársaság alapszabályában úgy is rendelkezhet, hogy szavazatelsõbbséget biztosító részvénybõl egy részvény kerül kibocsátásra, Ezt a részvényt nevezik vétójogot megtestesítõ szavazatelsõbbségi részvénynek, a gyakorlatban aranyrészvénynek. Az alapszabály határozza meg azokat az eseteket, amelyekre az aranyrészvénnyel rendelkezõ részvényes igenlõ szavazata nélkül határozat nem hozható. Ilyen eset lehet például: az alaptõke felemelése, leszállítása, vagy az egyes részvényfajtákhoz fûzõdõ jogok megváltoztatása, vagy a társaság más társasággal való egyesülése, beolvadása, szétválása, más gazdasági társasági formába történõ átalakulása, illetõleg jogutód nélküli megszûnése. Ne felejtsük el azt is megemlíteni, hogy a privatizációs törvényben 19 foglaltak alapján az állam javára biztosított szavazatelsõbbségi részvényt (aranyrészvényt)a gazdasági társaság legfõbb szerve köteles volt megszûntetni és a társaság alapszabályát ennek megfelelõen módosítani Vezetõ tisztségviselõ vagy felügyelõbizottsági tag kijelölésére vonatkozó elsõbbségi jogot biztosító részvény Kizárólag a zártkörûen mûködõ részvénytársaságnál bocsátható ki ilyen részvény. A vezetõ tisztségviselõ kijelölésére vonatkozó elsõbbségi részvény alapján a részvényesek az alapszabályban meghatározott módon és eljárási rendben jogosultak az igazgatóság egy vagy több tagjának, de legfeljebb az igazgatósági tagok egyharmadának a kijelölésére. Az így kijelölt igazgatósági tagok az igazgatóság tagjává válnak. Az elsõbbségi részvényesek jogosultak az általuk kijelölt igazgatósági tagokat a részvénytársaság alapszabályában meghatározott esetekben visszahívni. Ha a kijelölésre jogosult elsõbbségi részvényesek ezt elmulasztják, a visszahívásról a közgyûlés dönt. Visszahívás esetén az elsõbbségi részvényesek jogosultak új vezetõ tisztségviselõt kijelölni. Vezetõ tisztségviselõ kijelölésére vonatkozó elsõbbségi részvény nem bocsátható ki, ha a részvénytársaságnál az igazgatóság jogkörét vezérigazgató gyakorolja. A vezetõ tisztségviselõ kijelölésére vonatkozó szabályokat kell értelemszerûen alkalmazni a felügyelõbizottsági tag kijelölésére, illetve visszahívására is. 19 Az állam tulajdonában lévõ vállalkozói vagyon értékesítésérõl szóló évi XXXIX. törvény 7. -ának (5) bekezdés. 20 A szóban lévõ aranyrészvény jogintézményét megszûntetõ törvény: évi XXVI. törvény az államot megilletõ szavazatelsõbbségi részvény jogintézményének megszüntetésérõl és egyes törvényeknek a megszüntetéssel összefüggõ módosításáról. 90
11 Elõvásárlási jogot biztosító részvény Elõvásárlási jogot biztosító részvény a részvényesnek a részvénytársaság által kibocsátott, adásvétel útján átruházni kívánt részvények megvásárlásához biztosít elõvásárlási jogot. Ha a részvényes az átruházási szándék és a kapott vételi ajánlat feltételeinek közlésétõl számított tizenöt napon belül nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy elõvásárlási jogával nem kíván élni. Az elõvásárlási jog gyakorlásának részletes feltételeit az alapszabály állapítja meg. A nyilvánosan mûködõ részvénytársaság nem bocsáthat ki elõvásárlási jogot biztosító elsõbbségi részvényt. 4. Dolgozói részvény A részvénytársaság az alapszabály rendelkezéseinek megfelelõen a nála teljes és részmunkaidõben foglalkoztatott munkavállalók számára ingyenesen vagy kedvezményes áron dolgozói részvény bocsáthat ki. Dolgozói részvényt kibocsátani csak az alaptõkén felüli saját tõke terhére lehet. Ingyenes a dolgozói részvény forgalomba hozatala, ha annak névértékét teljes összegben a részvénytársaság alaptõkéjén felüli saját tõkéje biztosítja. Kedvezményes a dolgozói részvény kibocsátása akkor, ha a részvény névértékének a közgyûlés által meghatározott hányadát a dolgozó megfizeti, a részvény névértékének a dolgozó által meg nem fizetett hányadát az alaptõkén felüli saját tõke biztosítja. A részvénytársaság kibocsáthat olyan dolgozói részvényt, amely a részvényesek között felosztható adózott eredménybõl az osztalékelsõbbséget biztosító részvényt követõen a más részvényfajtába, illetve részvényosztályba tartozó részvényeket megelõzõen jogosít osztalékra. Alapszabály rendelkezhet olyan dolgozói részvény kibocsátásáról is, amely vezetõ tisztségviselõ kijelölésére vonatkozó elsõbbségi jogot is megtestesít. Ha a részvénytársaság dolgozói részvényt bocsát ki, a kibocsátott részvények névértékével a társaság alaptõkéjét fel kell emelni. Dolgozói részvényt legfeljebb a felemelt alaptõke tizenöt százalékáig lehet forgalomba hozni. A dolgozói részvény csak a részvénytársaság munkavállalóira, illetve azokra a személyekre ruházható át, akik számára az alapszabály ezt a jogot a részvénytársasággal fennállt korábbi munkaviszonyukra tekintettel biztosítja. A dolgozói részvény kibocsátáskori megszerzésének és utóbb történõ átruházásának, továbbá öröklésének, bevonásának, valamint más részvénnyé történõ átalakításának részletes feltételeit a részvénytársaság alapszabálya határozza meg. Az alapszabály lehetõvé teheti, hogy dolgozói részvényt a munkavállalók meghatározott csoportjai közösen szerezhessenek. 5. Kamatozó részvény A kamatozó részvény olyan értékpapír (részvényfajta), amely a részvényesnek a részvény névértéke után, a részvényen feltûntetett módon számított kamatot biztosít. A részvénytársaság az alaptõke tíz százalékát meg nem haladó mértékben bocsáthat ki kamatozó részvényt. A részvénytársaság a kamatot a tárgyévi adózott eredménybõl, illetve a szabad eredménytartalékkal kiegészített tárgyévi adózott eredménybõl fizeti. Nem fizethetõ a részvényesnek 91
12 kamat, ha ennek következtében a részvénytársaság saját tõkéje a számviteli jogszabályok szerint számított módon nem érné el a részvénytársaság alaptõkéjét. Ha a pénzügyi fedezet biztosított, a részvényen feltüntetett kamatláb szerint számított kamat a részvényest külön közgyûlési határozat nélkül megilleti. A kamatozó részvény tulajdonosát a kamaton felül a részvényhez fûzõdõ valamennyi jog megilleti, ideértve az osztalékhoz való jogot is. 6. Visszaváltható részvény A visszaváltható részvény olyan névre szóló részvény, amelynek alapján vagy a részvényest illeti meg az eladási jog, vagy a részvénytársaságot a vételi jog. Olyan visszaváltható részvényt is ki lehet bocsátani, amely egyidejûleg testesíti meg a vételi és az eladási jogot. A részvénytársaság csak olyan részvény vonatkozásában élhet vételi jogával vagy teljesítheti a részvényes eladási jogából fakadó kötelezettségeit, amelyekre vonatkozóan a részvényes a teljes névértéket, illetve kibocsátási értéket megfizette, a nem pénzbeli hozzájárulást pedig a részvénytársaság rendelkezésére bocsátotta. Nem lehet a vételi, illetve az eladási jogot gyakorolni akkor sem, ha a részvénytársaság rendeltetésszerû pénzforrás hiányában nem határozhatna osztalékfizetésrõl, vagyis nem fizethet osztalékot. A részvénytársaság a vételi vagy eladási jog gyakorlásának tényét soron kívül köteles a cégbíróságnak bejelenteni; a részvénytársaság a bejelentéssel egyidejûleg intézkedik a joggyakorlás tényének a Cégközlönyben való közzétételérõl. 7. A részvénytársaság és a részvényes felelõsségi szabályai 7.1. A részvénytáraság felelõsségi szabályai A részvénytársaság vagyonával felel a társaság kötelezettségeiért. A társaság felelõs azért a kárért, amelyet vezetõ tisztségviselõje e jogkörében eljárva harmadik személynek okozott. A részvények névértéken aluli kibocsátása semmis. A névértéken aluli kibocsátásból eredõ károkért harmadik személyekkel szemben, ha a kibocsátás a cégbejegyzést megelõzõen történik, az alapítók egyetemlegesen felelnek. Ha a névértéken aluli kibocsátásra a cégbejegyzést követõen kerül sor, a felelõsség a részvénytársaságot terheli Részvényes felelõssége A részvényes kizárólag a részvény névértékének, illetõleg kibocsátási értékének a megfizetéséért tartozik kötelezettséggel a társaságnak. A részvénytársaság hitelezõi közvetlenül nem fordulhatnak a részvényeshez a még meg nem fizetett részvényellenérték befizetése végett. Erre csak a társaság jogosult és köteles a részvényesével szemben. Ezért a részvényes helytállási kötelezettsége korlátolt. A korlátolt helytállási kötelezettség alól a törvény több kivételt is megállapít. A kivételek közül kiemeljük a következõket: 92
13 a) A részvényesek korlátlanul és egyetemlegesen felelnek a részvénytársasággal szemben, ha tudatosan vagy elvárható gondosság nélkül olyan határozatot hoztak, amely nyilvánvalóan sérti a társaság érdekeit, és ezzel kárt okoztak. b) A részvényest titoktartási kötelezettség terheli a részvénytársaság üzleti titkaival kapcsolatban. A részvényes a titokszegéssel a részvénytársaságnak okozott károkért a Polgári Törvénykönyv titokszegésre vonatkozó elõírása szerint felel. c) A részvényes ötéves jogvesztõ határidõn belül helytállni tartozik a részvénytársaságnak azért, hogy a társasági szerzõdésben megjelölt érték nem haladja meg a nem pénzbeli hozzájárulásnak a szolgáltatás idején fennálló értékét. Azok a tagok, akik valamely tag nem pénzbeli hozzájárulását tudomásuk ellenére a szolgáltatáskori értéket meghaladó értékkel fogadták el, a nem vagyoni szolgáltatást teljesítõvel együtt egyetemlegesen és korlátlanul felelnek a társaság felé az abból származó károkért. d) A részvényes, ha ideiglenes részvényét másra átruházza, a részvénytársasággal szemben az általa átvenni vállalt vagy jegyzett részvényekre teljesítendõ vagyoni hozzájárulásából eredõ tartozásáért készfizetõ kezesként felel. Az ideiglenes részvény többszöri átruházása esetén a készfizetõ kezesi felelõsség valamennyi volt részvényest egyetemlegesen terheli. e) Az ügydöntõ felügyelõbizottság által hozott ügydöntõ határozatokkal a zártkörû részvénytársaságnak okozott károkért a vezetõ tisztségviselõk és a felügyelõbizottság tagjai a társaság irányában egyetemleges felelõsséggel tartoznak a Ptk. közös károkozásra vonatkozó szabályai szerint. f) A részvénytársaság azon részvényesei, akik korlátolt felelõsségükkel, illetve a társaság elkülönült jogi személyiségével a hitelezõk rovására visszaéltek, korlátlanul és egyetemlegesen felelnek a megszûnt társaság ki nem elégített kötelezettségeiért. A részvényes felelõssége különösen akkor állapítható meg, ha a társaság vagyonával sajátjukként rendelkeztek, a társasági vagyont saját vagy más személyek javára úgy csökkentették, hogy tudták, illetve az általában elvárható gondosság tanúsítása esetén tudniuk kellett volna, hogy ezáltal a társaság a kötelezettségeit harmadik személyek részére nem lesz képes teljesíteni A társaság tisztségviselõinek felelõssége A vezetõ tisztségviselõk a gazdasági társaság ügyvezetését az ilyen tisztséget betöltõ személyektõl általában elvárható gondossággal és ha e törvény kivételt nem tesz a gazdasági társaság érdekeinek elsõdlegessége alapján kötelesek ellátni. A vezetõ tisztségviselõk a polgári jog általános szabályai szerint felelnek a gazdasági társasággal szemben a jogszabályok, a társasági szerzõdés, illetve a gazdasági társaság legfõbb szerve által hozott határozatok, illetve ügyvezetési kötelezettségeik felróható megszegésével a társaságnak okozott károkért. A gazdasági társaság fizetésképtelenségével fenyegetõ helyzet bekövetkeztét követõen, a vezetõ tisztségviselõk ügyvezetési feladataikat a társaság hitelezõi érdekeinek elsõdlegessége alapján kötelesek ellátni. Külön törvény e követelmény felróható megszegése esetére, ha a gazdasági társaság fizetésképtelenné vált, elõírhatja a vezetõ tisztségviselõk hitelezõkkel szembeni helytállási kötelezettségét. Együttes képviseleti joggal rendelkezõ vezetõ tisztségviselõk, illetve testületi ügyvezetés esetén a vezetõ tisztségviselõk gazdasági társasággal szembeni kártérítési felelõssége a Ptk. közös károkozásra vonatkozó szabályai szerint egyetemleges. Ha a kárt a testületi ügyvezetés 93
14 határozata okozta, mentesül a felelõsség alól az a részvényes, aki a döntésben nem vett részt, vagy a határozat ellen szavazott. A gazdasági társaság jogutód nélkül való megszûnése után a vezetõ tisztségviselõkkel szembeni kártérítési igényt a jogerõs cégbírósági törléstõl számított egyéves jogvesztõ határidõn belül a társaság cégbírósági törlésének idõpontjában tagsági jogviszonyban álló részvényesek érvényesíthetik. Ha részvényes felelõssége a gazdasági társaság kötelezettségeiért a társaság fennállása alatt korlátozott volt, a kártérítési igényt a részvényes a társaság megszûnésekor felosztott vagyonból az õt megilletõ rész arányában érvényesítheti. 94

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Jogállamiságunk gyalázata | Demokrata
Jogállamiságunk gyalázata
Ha a bíróságok olyan ítéleteket hoznak, amelyek az egyszerű paraszti logika alapján elfogadhatatlanok, azzal az állampolgártól megkövetelt bíróságba vetett bizalmat rombolják – mondta Völgyesi Miklós.
A cikk emailben történő elküldéséhez kattintson ide, vagy másolja le és küldje el ezt a linket: https://demokrata.hu/magyarorszag/jogallamisagunk-gyalazata-95082/
A bíróságokat is átláthatóvá kell tenni, mert ha olyan ítéleteket hoznak, amelyek az egyszerű paraszti logika alapján elfogadhatatlanok, azzal az állampolgártól megkövetelt bíróságba vetett bizalmat rombolják – mondta a Demokratának Völgyesi Miklós, a Legfelsőbb Bíróság nyugalmazott tanácsvezető bírója, akivel az igazságszolgáltatásba vetett bizalom megingásáról és a bírók politikai befolyásoltságáról beszélgettünk.
– Hogyan vélekedik a közvélemény igazságérzetével nem találkozó, kirívó bírósági ítéletekről?
– Jogállamunk működtetésének alapvető feltétele annak intézményeibe vetett bizalom. Ugyan az igazságszolgáltatásba és az egyes bírói ítéletek igazságosságába vetett közbizalom törvényeink által megelőlegezett, viszont annak megőrzését egyes durva ítélkezési hibák károsan befolyásolhatják. Sajnos egyre több az ilyen ítélet. A gyalázatos ügyek sora valahol a Globex-üggyel kezdődött. Akkor vált gyakorlattá, hogy amikor a Fővárosi Ítélőtábla másodfokon járt el egy kényes ügyben, akkor nem hozott ítéletet, hanem hatályon kívül helyezte az eljárást.
– Ez miért baj?
– Mert ezzel gyakorlatilag megölték az ügyet. A Kulcsár-ügy 14 év után jutott el az elsőfokú ítéletig. Megengedhetetlen, hogy az ítélkezés időszerűségét a büntetőeljárás minden célját ellehetetlenítő hatályon kívül helyezések és új eljárásra utalások évtizedet is meghaladó késedelmek miatt súlytalan és különösen a mások által a bűncselekmények elkövetésétől visszatartó hatály elérésére alkalmatlanná válnak. Az ítélkező bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alávetve. A bíró politikai tevékenységet nem végezhet, nem támogathat. Az összeférhetetlenség miatti tilalom ellenére egyes kirívó döntések esetén a külső szemlélőben az a benyomás ébred, hogy az eljáró bíró már olyannyira tágan értelmezte függetlenségét és érinthetetlenségét, hogy a jogi normákat már nem azok helyes értelmezésének megfelelően alkalmazta.
– Hanem hogyan?
– Súlyos kifogás alá esnek egyes bírói ítéletek, amelyekből egyértelműen érzékelhető a politikai motiváltság. Az, hogy a bírói hivatásrend törvényeinek tilalma ellenére baloldali eszmei társutasság érvényesült a döntésben. Az egyébként önálló hatalmi ágazatként működő független bírósági szervezet csak az Alaptörvény keretei között jogosult és köteles tevékenykedni. Nincs azonban felhatalmazása arra, hogy a jogállami direktíváktól elrugaszkodva állam az államban tevékenységet folytasson, vagy ilyen ítélkezési gyakorlatot következmények nélkül eltűrjön. A jogállam minden intézményének áttekinthetőnek kell lennie. A bíróságokat is átláthatóvá kell tenni, mert ha olyan ítéleteket hoznak, amelyek az egyszerű paraszti logika alapján elfogadhatatlanok, azzal az állampolgártól megkövetelt bíróságba vetett bizalmat rombolják.
– Hogyan lehetne átláthatóvá tenni a bíróságokat?
– Az igazságszolgáltatásba vetett bizalom megőrzésnek érdekében akár soron kívül is vizsgálni kellene a bírók életpályára való alkalmasságát. Nem biztos, hogy aki a pályája elején alkalmasnak bizonyult, az később is jó bíróként ítélkezik. Az egészségét, a lelki-pszichikai kvalitásait az évtizedek során kikezdheti a döntési felelősség nyomása, ami állandó belső feszültséget okozhat. Ha valaki testileg-lelkileg belefárad, vagy életkörülményeiben komoly változás következik be, az kihat a bírói tevékenységére. Például a vörösiszapper bírónője az ügy súlya alatt összeomlott. Pedig 2014-ben megválasztották Veszprém megye legjobb bírájává, ezért is bízták rá az ügyet. De annyira felőrölte őt az ügy, hogy nem tudott mit kezdeni a vád bizonyítékaival és a vád szakértőivel.
– Mi a vörösiszapper tanúsága?
– Ismételten teret nyert az a gyakorlat, hogy ha a bíró nem tudja feloldani a szakértői vélemények között húzódó ellentéteket, az elképzeléseinek nem megfelelő szakvéleményeket kirekeszti a perből. A büntetőeljárási törvény előírja, hogy kizárható az a szakértő és szakértői vélemény, akitől és amelytől elfogulatlan vélemény nem várható. De ez csak egy fikció. Erre hivatkozva kiiktatják a szakértői véleményeket a perből, ahelyett, hogy megindokolnák, miért nem tartják megalapozottnak. Ezzel a fegyverek egyenlőségének elve sérül.
– Sándor Zsuzsa nyugalmazott bírónő azt mondta, a vörösiszapper volt az egyik legkorrektebb büntetőper, főleg „a politikai nyomásgyakorláshoz” képest, hiszen szerinte a kormány határozatban próbálta „kijelölni a nyomozás irányait”.
– Ez alaptalan vélemény. Sándor Zsuzsát még ügyész korából ismerem. A tárgyalóteremben mindennek az ellenkezőjét is képes volt megmagyarázni. Az üzembentartói felelősség kapcsán például a KRESZ előírja, hogy a gépkocsivezetőnek indulás előtt ellenőriznie kell az autót: meggyőződni, hogy működik-e a fék, világít-e lámpa és hasonlók. Ha ezt valaki elmulasztja, és baleset történik, senkire nem tudja áthárítani a felelősségét. A folyóink mentén több száz kilométernyi gát van, a terhelést a gátőr rendszeresen ellenőrzi. Az ajkai vörösiszap-tárolót száraz hulladék számára építették, nem folyékonyra. Később még meg is magasították a gátat, és folyamatosan olyan terhelésnek vetették alá, amit az építők a tervezésnél nem vettek számításba.
– Mit szól Gergényi Péter 400 ezer forintos pénzbüntetéséhez?
– Érthetetlen, miért Ruzsás Róbert kapta a Gergényi-ügyet. Ő a Biszku-perben már bebizonyította, mire képes és mire nem. Már akkor lehetett tudni, hogy a Gergényi-perből nem lesz semmi, amikor rászignálták az ügyet. Jogállamunk tragédiája, hogy Gergényi Péter ellen csak úgymond katonai bűncselekmények miatt indult eljárás, miszerint elmulasztotta az általa vezényelt rendőrök feletti gondoskodási kötelezettségét. Gergényi Pétert teljes felelősség terheli 2006 őszéért, ezt ő maga is elismerte október 24-én. De ha a katonai tanács a gondoskodási kötelezettség elmulasztásából indult ki, érthetetlen, miért nem vizsgálta, hogy kiképzetlen rendőröket védőfelszerelés nélkül küldtek a tévészékház védelméhez. Az Ignácz-jelentés szerint legkevesebb 261 rendőr sérült meg. De azt sem vizsgálták, hogy amikor a rendőrök gumilövedékkel közvetlen közelről fejre, felsőtestre adtak le lövéseket, akkor emberi életeket közvetlenül veszélyeztettek. Ezek nem katonai bűncselekmények, hanem belenyugvásos emberölési kísérletek. Hiába tettem büntetőfeljelentést. A Balsai-jelentésben 15 köztörvényes, közvádra üldözendő bűncselekményt azonosítottunk. Sólyom László 2007-ben azt mondta, jogállamunk próbatétele lesz, hogy büntetőbíróság elé kerülnek-e azok a politikai és rendőri vezetők, akik a történtekért felelnek. Jogállamiságunk gyalázatos mulasztása, hogy erre nem került sor.
– Miért maradhatott el a vádemelés?
– Erre a kérdésre Kövér László adta meg a választ. Egy interjúban feltették neki ezt a kérdést, amire ő azt válaszolta, azért, mert az USA diplomáciai úton közölte azt az elvárását, hogy ne kerüljön sor elszámoltatásra. Egy sajtótájékoztatón Lázár János is megerősítette, volt olyan befolyásolási kísérlet a budapesti amerikai nagykövetség részéről, amely arról szólt, hogy a Gyurcsány Ferenc és Bajnai Gordon ellen ne induljon eljárás, a szocialista párt pedig kapjon védelmet, immunitást. De Budai Gyula elszámoltatási kormánybiztos is beszélt arról, hogy behívatták őt az amerikai nagykövetségére, ahol utasításokat akartak neki adni.
Fotó: Somfai Sándor/Demokrata
– A Budaházy-perben született ítéletről mi a véleménye?
– Nem lehet tudni, a bíróság miért ítélte el Budaházy Györgyöt. Nem tudjuk, mi volt az ügyész végindítványa, mert a bírónő az ítélet kihirdetését követő fél év múlva sem foglalta írásba az ítéletet. Ezért az a példátlan eset történt, hogy egy 13 év fegyházbüntetést kapó személyt házi őrizetbe kellett küldeni. Már nem először fordult elő, hogy Kenéz Andrea bírónő elmulasztotta indoklási kötelezettségét, rombolva ezzel a bíróságba vetett bizalmat. Hatályon kívül kellene helyezni az ítéletet, és új eljárást kezdeményezni. Nem tudjuk, miért ítélték el Budaházy Györgyöt bűnszervezetben elkövetett terrorcselekményért, aminek büntetési tétele életfogytig tartó szabadságvesztés. A törvény szerint terrorcselekményt az az elkövetési magatartás valósít meg, amely a lakosság megfélemlítését szolgálja. Ha Budaházy György 13 évet kapott, akkor Gyurcsány Ferencet életfogytiglanra kellene ítélni. Teljesen egyértelmű, hogy 2006 őszén, amikor a hatalom végigverte, levadászta az embereket, a lakosság megfélemlítése volt a cél.
– Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke több esetben nyilatkozott arról, hogy a bűnösségről és a büntetés kiszabásáról szóló ítéleteknek nem a közvélemény elvárásainak kell megfelelniük. Egyetért ezzel?
– Magam is vallom, hogy a bűnösség kimondása esetén a tettarányos büntetést nem a közvélemény nem is látható vagy érzékelhető elvárásaihoz kell igazítani. A büntetés kiszabásának jogtudományos tézisei vannak. Az ilyen döntésekben azonban érvényesülnie kell az általános visszatartó hatásnak. Ugyanakkor nem tudok azonosulni Handó Tünde elnök asszonynak azzal az aggodalmával, hogy az ügyekkel foglalkozó sajtóközlemények hátrányosan hathatnak a bíró ítéletbeni döntésére. Ezzel az elnök asszony valamilyen, a bírót befolyásoló félelemérzetet vizionál. Baj van a bíró hivatásra alkalmasságával, ha benne a sajtóközlemények bármilyen irányú eltérítő motivációt ébresztenek. A közerkölcsnek és a közjónak meg nem felelő, még elviselhetően kevés néhány téves döntés meghozatala esetében éppenséggel az tapasztalható, hogy a regnáló politikai hatalom céljaival ellentétes, esetenként azokat lejárató befolyásoltságok érvényesülnek. Ezekben az esetekben az ítélkező bírók elhallgatott politikai motiváltsága ismerhető fel okként, majd az ítélet okozatként. A bíró ítélkezésében tilalmazott, valamely politikának való megfelelés súlyos vád. Ráadásul többnyire csak a végső döntésből érzékelhető. Előfordul, hogy a bírónak a tárgyaláson tanúsított magatartása prejudíciumot érzékeltet, azonban ilyen verbális, alkalmanként testbeszéd-megnyilvánulások a bíró ügybeni kizárásához rendre nem szolgáltatnak elégséges alapot.
– Tudna konkrét ügyeket említeni, amelyekben tetten érhető a bírók politikai motiváltsága?
– A 2006. szeptember 18-tól október 24-ig tartó, rendőri szervek által megvalósított tömeges jogsértésekről az Országgyűlés 2010-ben hozott határozatot, amelyben megállapította, hogy a rendőrségi, ügyészségi és bírósági szervek nem voltak képesek alkotmányos feladataiknak megfelelni. 472 magánszemély és 45 rendőr ellen 348 eljárás indult, amelyből 38 személyt – ebből 22 magánszemélyt – ítéltek el jogerősen. A Balsai-bizottság dokumentumokat feldolgozó megállapítása szerint nincs adat arra, hogy a 450 magánszemély ellen indított eljárás milyen végeredménnyel zárult. A tömeges jogsértések vétlen áldozatainak erkölcsi és járulékosan anyagi jóvátétele tette indokolttá az úgynevezett semmisségi törvény meghozatalát. A törvény lényege, hogy azok az ítéletek, amelyeket kizárólag rendőri jelentésre, illetve rendőri tanúvallomásokra alapoztak, legyenek semmisek. A Fővárosi Törvényszék 20 bírója fordult az Alkotmánybírósághoz, hogy a taláros testület semmisítse meg ezt a törvényt. A bírók 28 pontban fejtették ki eltérő álláspontjukat, az Alkotmánybíróság azonban egyetlen érvelésüket sem találta alaposnak.
– A törvény megsemmisítését célzó akció elméleti vita vagy politikai támadás volt?
– Az indítványt aláíró, magas bírói tisztséget betöltő bírák nem lehettek ekkora tévedésben. A teljes egészében elutasított jogi érvelések okszerűen az azokat aláírók politikai motiváltságára szolgáltatnak bizonyítékot. Dr. Baka András, aki akkor a Legfelsőbb Bíróság és egyben az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnöke volt, a törvény alkotmányellenességéről nyilatkozott, és a törvény végrehajtását blokkoló nyilatkozatai hátrányosan hatnak annak végrehajtására mind a mai napig. A politikai motiváltság bizonyítékaként említem még, hogy a Pesti Központi Kerületi Bíróság, valamint a Budai Központi Kerületi Bíróság nyomozási bírái által elrendelt, 30 napra előzetes letartóztatásról szóló végzéseket a másodfokú eljárásban iránymutató jogdogmatikai érvelésekkel megváltoztató és szabadlábra helyezéseket elrendelő tanács bíráját kollégái nyíltan „árpádsávos bírónak” nevezték, ellenszenvet kimutatva kiközösítették.
– Súlyos vád. A „magyarkodás” szörnyű nagy bűn… Lett következménye?
– Lett. A bíróság vezetése ezt az ítélkező tanácsot feloszlatta, bíráit más bírói tanácsokba osztotta be.
– Rendet csináltak.
– Hasonlóképpen a bírói döntések politikai motiváltságát érzékelem a Biszku Béla ellen folyamatban volt másodfokú eljárás hatályon kívül helyezésében és új elsőfokú eljárás elrendeléséről szóló döntésben. Annak egyértelmű célja volt, hogy Biszku Béla egy percig se kerüljön börtönbe. Ez a döntés azonban oly mértékben volt törvénysértő, hogy a legfőbb ügyész a törvényesség érdekében rendkívüli jogorvoslattal támadta meg, és amelynek a Kúria helyt adva elvi határozatot hozott. A politikai motiváltságot különösen érzékeltető ügyek között említem Laborcz Sándor, Bene László és rendőrtábornok társai, valamint az egykori honvéd tábornokok ügyeiben született érdemi ítéleteket.
– A nemzeti ünnepünk előtti napon a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kimondta, a véleménynyilvánításhoz – így a fütyüléshez, sípoláshoz – való jog előbbre való, mint a méltó megemlékezéshez való jog.
– Ez is egy politikailag motivált bírói ítélet. Az ügyben eljáró bírónő ennél a döntésénél nem vette figyelembe az Alkotmánybíróság egyik számára is kötelező határozatát. 2006-ban egy állampolgár azért fordult az Alkotmánybírósághoz, mert szerinte fontos emberi, politikai és szabadságjoga sérült, amikor a 2006 őszi események őt szabad mozgásában akadályozták. Az Alkotmánybíróság azzal utasította el a beadványt, hogy a politikai szabadságjogok egymással ütközése esetén a fontosabb össztársadalmi érdeknek kell érvényesülniük. Az Alkotmánybíróságnak ez a mindenkire kötelező, iránymutató döntése azt indokolta volna, hogy a nemzeti ünnepen megjelenő tömeg ünneplésének megzavarása nem engedhető meg.
– Kövér László egy interjúban azt mondta, az igazságot kereső közvélemény számára az igazságszolgáltatás nem működik túl hatékonyan, de ehhez szerinte figyelembe kell venni azt is, hogy 1990-ben azt érintette legkevésbé a rendszerváltozás. A már említett életpálya-alkalmassági vizsgálaton kívül mit lehetne még tenni?
– Handó Tündének rögtön a hivatalba lépése után egyenként meg kellett volna néznie, ki alkalmas a pályára és ki nem. Nem értem, hogyan nevezhette ki Cserni Jánost az Országos Bírói Hivatal főosztályvezetőjének. 2006-ban a Pesti Központi Kerületi Bíróság elnöke Fazekas Sándor volt. Az ő lelkén szárad minden ítélet, ő hagyta, hogy Bodor Tibor utasítsa a bírákat. Handó Tünde egyik első döntése volt, hogy előléptette Fazekas Sándort, aki a Fővárosi Ítélőtábla elnöke lett. Ő pedig vitte magával tanácsadóként Bodor Tibort. Amikor a kormány a 62 éves korban történő kötelező nyugdíjazásról döntött, sok olyan bírót küldtek el, akik még a Kádár-rendszerben is tisztességesen ítélkeztek. A szocialista-liberális kormányok alatt nagyon megnézték, hogy kit vegyenek fel bírósági fogalmazónak: hová húz a szíve, van-e politikai motivációja az illetőnek. Érdekes, a Pázmányon végzettek közül senkit nem akartak felvenni. Akkor nagyon sok fiatal került a bíróságokra, akik akár 70 éves korukig ott is maradhatnak. Amikor a bírók nyugdíjazásával lefejezték a bírói kart, akkor ezek a politikailag motivált fiatalok nemcsak bekerültek, de előre is léptek. A kérdésére válaszolva: nem tudom, mit lehetne tenni.
Magyarország / 2017.04.02.
Kapcsolódó témák: bíróság Völgyesi Miklós
Tehetségből siker
Kapisztrán János, Isten seregének kapitánya
Orbán Viktor beszámolt az Országgyűlésnek a mandátum teljesítéséről
A Kövér Lászlónak címzett részletes levélben számolt be a miniszterelnök az Európai Tanács ülésére kapott ötpontos parlamenti mandátum teljesítéséről.
A patriotizmus vállalható
Interjú Parragh Biankával és Hankó Zoltánnal; gyöngyöspatai riport; egyre égetőbb a lelkipásztorok hiánya Magyarországon

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Kúria Bíróság Bíróság bíróság