text:
vasárnapi zárva tartás - Propeller
access_time2017. június 24., 11:51 comment6 hozzászólás
local_offerboltzár, gazdaság, statisztika, vasárnapi zárva tartás, zárva tartás
Szokásos pénteki interjújában Orbán Viktor miniszterelnök még támogatásáról biztosította a vasárnapi boltzár intézményét.
access_time2016. április 11., 13:17 comment0 hozzászólás
local_offerkossuth rádió, orbán viktor, vasárnapi zárva tartás
Nyakó István bízik abban, hogy a rendőrségi nyomozás feltárja: kik voltak a felbujtói azoknak, akik a Nemzeti Választási Iroda (NVI) épületében megakadályozták népszavazási kérelmének érkeztetésében.
access_time2016. március 7., 14:07 comment6 hozzászólás
local_offerkopaszok, nemzeti választási iroda, nyakó istván, népszavazás, vasárnapi zárva tartás
Mire való a vasárnap
Hajlamosak vagyunk elfelejteni, hogy a szabadidő tartalmas eltöltése – sport, művelődés, egészséges életmód – árucikk. Fizetni kell érte. Fizetni önmagáért az élményért és plusz az oda vezető útért.
access_time2016. február 24., 11:12 comment3 hozzászólás
local_offercsalád, vasárnap, vasárnapi zárva tartás
A Kúria szerint benyújtható népszavazási kérdés a vasárnapi zárva tartásról
access_time2016. február 23., 11:58 comment0 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, népszavazás, nvi, kúria
Elszólta magát Orbán sajtófőnöke
"Miből telik Habony Árpádnak, Orbán Viktor fantomtanácsadójának, Magyarország egyik legbefolyásosabb emberének arra a luxusra, amit nap mint nap az arcunkba dörgöl?" – kérdezte az MSZP még mindig a vitrinőr, tanácsadó ibizai szipogása kapcsán.
access_time2015. december 10., 10:10 comment10 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, havasi bertalan, habony árpád
local_offerombudsman, vasárnapi munka, vasárnapi zárva tartás
Tele van a hócipőjük az embereknek a vasárnapi boltzárral – meg persze nyilván az ehhez tartozó pénteki és szombati taposással.
access_time2015. november 19., 14:18 comment14 hozzászólás
local_offernemzeti választási bizottság, nvb, vasárnapi boltzár, vasárnapi nyitva tartás, vasárnapi zárva tartás
Gyurcsányék sejtik, mi a trükk az átengedett népszavazásban
A Demokratikus Koalíció (DK) szerint fideszes trükk a boltzáras népszavazás "átengedése" – közölte az ellenzéki párt pénteken.
access_time2015. november 13., 20:49 comment9 hozzászólás
local_offervasárnapi boltzár, vasárnapi nyitva tartás, vasárnapi zárva tartás
Eddig 18 alkalommal futott zátonyra népszavazási kezdeményezés a vasárnapi boltzárral kapcsolatban. Az adatokból kirajzolódik, milyen módszerekkel lehet megakadályozni, hogy az emberek elmondhassák a véleményüket.
access_time2015. november 11., 19:02 comment15 hozzászólás
local_offernemzeti konzultáció, nemzeti választási bizottság, népszavazás, vasárnapi zárva tartás
A vasárnapi zárva tartást támogató, MSZP-t beelőző nő boltja kinyithat vasárnaponként
Miután a Kúria ismét elkaszálta a vasárnapi zárva tartással kapcsolatos népszavazást, az MSZP rögtön megpróbálta újból beadni az erről szóló kérdést. Egy magát civilnek mondó nő , Simonné Gercsényi Gabriella viszont beelőzte őket .
access_time2015. október 22., 19:45 comment34 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, simonné gercsényi gabriella
Az MSZP bepanaszolja a Kúriát a vasárnapi zárva tartás miatt
access_time2015. október 21., 15:13 comment0 hozzászólás
local_offerlukács zoltán, mszp, vasárnapi boltzár, vasárnapi zárva tartás
Népszavazás a boltzárról: megszólalt a szocikat kiütő nő
access_time2015. október 20., 16:58 comment36 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, vasárnapi boltzár, simonné gercsényi gabriella, nvb, kúria
access_time2015. október 20., 12:38 comment3 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, vasárnapi boltzár
A Kúria is elkaszálta a népszavazást a vasárnapi zárva tartásról
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) határozatait helybenhagyva kedden elutasította azokat a felülvizsgálati kérelmeket, amelyeket a vasárnapi munkavégzés tilalmára vonatkozó népszavazási aláírásgyűjtő ívek hitelesítése érdekében nyújtottak be – közölte a legfelsőbb bírói fórum a honlapján.
access_time2015. október 20., 12:01 comment3 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, kúria
local_offerspar, vasárnapi zárva tartás
local_offervasárnapi zárva tartás, tesco, spar, lidl, aldi
Ha most vasárnap vásárolna, ezekben a boltokban teheti meg
Összeszedték, hogy hova mehet az, aki most vasárnap, július 26-án szeretne vásárolni. A mindenár.hu gyűjtése szerint például több Lidl, Spar, Reál és CBA üzlet is nyitva lesz.
access_time2015. július 24., 14:10 comment14 hozzászólás
local_offervásárlás, vasárnapi zárva tartás, boltok
Megérkeztek a KSH legfrissebb adatai, amelyből jól látszik: a vasárnapi zárva tartás tovább csökkentette a kiskereskedelmi szektorban dolgozók számát – írta a Portfolio .
access_time2015. július 21., 14:06 comment14 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás
Jobb híján nyílt levél
Harrach Péter képviselő Úrnak KDNP (MKDSZ?)
access_time2015. július 13., 08:30 comment4 hozzászólás
local_offerharrach péter, nyílt levél, vasárnapi zárva tartás
Alaphelyzet: az ország házának hétfői, vakációs hangulatú ülésén a sok egyéb fontos dolog mellett, az MSZP frakcióvezetője fideszes csalást emlegetett (hányást tett a Fidesz szemére) annak kapcsán, hogy a Nemzeti Választási Iroda formai okokból elutasította a vasárnapi zárva tartásról kezdeményezett népszavazási kérdésüket.
access_time2015. július 7., 10:15 comment5 hozzászólás
local_offerl. simon lászló, szegénység, vasárnapi zárva tartás
Szegény ember ne akarjon vásárolni vasárnap
Megszokott dolog a kormánypárt cinizmusában a fordított arány az intelligenciával.
access_time2015. július 7., 08:13 comment0 hozzászólás
local_offerl. simon lászló, szegények, vasárnapi zárva tartás
L. Simon elképesztő módon hozta össze a szegénységet a vasárnapi zárva tartással
A parlamentben ma 21 kérdésről fognak szavazni: többek közt döntenek a határzárhoz kapcsolódó szabályokról, az olimpiai pályázat támogatásáról, és a közérdekű adatigénylés fizetőssé tételéről is. A napirend előtti felszólalásoknál szóba került, hogy az MSZP vasárnapi zárva tartásról szóló népszavazását...
access_time2015. július 6., 11:14 comment50 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, szegénység, l. simon lászló
access_time2015. július 6., 09:33 comment0 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, népszavazás, mszp
3-4 kiló málna elég volt, hogy egy balatonfenyvesi CBA-t piaccá minősítsenek, így vasárnap is nyitva tarthasson. A mindössze 20 doboznyi gyümölcsöt kínáló málnaárust a termelői piacról csalták át ide A boltnak bejött a húzás: most vasárnap tömött sorok álltak a kasszánál – számolt be a NOL.hu .
access_time2015. július 6., 08:28 comment20 hozzászólás
local_offercba, vasárnapi boltzár, vasárnapi zárva tartás
access_time2015. július 4., 16:50 comment17 hozzászólás
local_offermszp, vasárnapi zárva tartás
access_time2015. június 30., 13:00 comment53 hozzászólás
local_offervasárnapi zárva tartás, kdnp, fidesz

matches: Kúria kúria Kúria kúria Kúria Kúria kúria


text:
A DSGVO 2018.05.25-i bevezetése előtt és után mindig felmerült a kérdés, hogy hogyan viselkedik a portrék fényképezésével és közzétételével kapcsolatos új jogi helyzet. Biztonsági bizonytalanság merült fel, különösen a hirdetők, befolyásolók, bloggerek és fotósok körében. A kölni Legfelsőbb Bíróság (OLG) júniusban egy nagyon érdekes kérdéssel foglalkozott és úgy döntött, hogy a művészeti szerzői jogi törvény (KUG) továbbra is alkalmazandó lesz az újságírói riportokra (2015. június 18-i 15 W 27/18. Sz. Ügy).
Mit jelent ez a döntés nem újságírói célokra? A KUG súlya „nehezebb”, mint a DSGVO-nál, és továbbra is alkalmazzák ott?
A probléma a kép körül
A határozat háttere a felvételek közzététele egy televíziós jelentés keretében. A DSGVO bevezetése előtt ebben az esetben a jogi helyzet egyértelmű volt: az Art Copyright Act (KUG) alkalmazandó.
Mivel a KUG egy speciális adatvédelmi törvény, amely szabályozza a természetes személyek portrékának (fényképek, filmek, festmények) közzétételét. Az adatvédelmi törvény, mivel a természetes személyek képei tárolásuk és közzétételük során személyes adatok, amelyeket elvben az adatvédelmi törvény védi.
A GDPR hatálybalépésével azonban felmerül a kérdés, hogy továbbra is a KUG speciális rendeletei érvényesek-e a GDPR előtt vagy azzal párhuzamosan. A GDPR egy olyan uniós rendelet, amely alapvetően kiszorítja az összes korábbi adatvédelmi törvényt. Világos következménynek kell lennie: A KUG már nem alkalmazható. Most a DSGVO alkalmazandó. Miért van ez a vita?
Az új nem mindig jobb – a KUG előnyei
Az új DSGVO követelményei nagyon igényesek. Mint korábban, a “tilalom az engedély fenntartásával” elvre is sor kerül. Ez kimondja, hogy az adatok feldolgozása tilos, kivéve, ha az érintett hozzájárul és ha a törvény megengedi. Ezen felül a felelős személyek számos információs és dokumentációs feladatot vállalnak.
Az esküvőn vagy egy találkozón fényképező fotográfusok számára mindenki számára jelentős erőfeszítés vagy lehetetlen lenne beleegyezést szerezni és ezt megfelelő módon dokumentálni.
A KUG ugyanakkor tartalmazza a “tilalom az engedély fenntartásával” elvét is, ám az engedély beszerzésének követelményei sokkal alacsonyabbak. Például egy fénykép postázása már akkor tekinthető hallgatólagos hozzájárulásnak, ha a kérdéses személy tudja, hogy a fényképet közzéteszik. Bevált konstrukció, amelyet a DSGVO nem tud. Ezenkívül a KUG sok esetben engedélyezi a portrék jóváhagyás nélküli közzétételét.
A KUG alkalmazása előnyösebb lenne, és könnyebb is lenne. Ezt az OLG Köln is elismerte, és döntésében figyelembe vette.
Kölni Legfelsőbb Bíróság: az újságírói riportok vonatkozásában a KUG alkalmazandó
Hogyan jut a bíróság erre a véleményre?
A GDPR tartalmaz néhány úgynevezett „nyitó záradékot”, amelyek lehetővé teszik az EU-tagállamok számára, hogy bizonyos témákban saját szabályozást hozzanak, amely eltér a GDPR-től, vagy továbbra is alkalmazzák a régi rendeleteket. Különösen akkor, ha fennáll annak a veszélye, hogy a GDPR alapvető követelményei alááshatják az uniós polgárok fontos alapvető jogait (például a véleménynyilvánítás és a kommunikáció szabadsága).
Az egyik ilyen kikötés a GDPR 85. cikke, amely kimondja, hogy minden ország saját szabályokat hozhat a véleménynyilvánítás és a kommunikáció szabadságának védelme érdekében. Ezeknek azonban biztosítaniuk kell az egyensúlyt az adatvédelem, valamint a véleménynyilvánítás és a kommunikáció szabadsága között. Pontosan ezt teszi és mindig is megtette a KUG. Ezért továbbra is alkalmazandónak kell lennie az újságírói riportokban.
De mi lenne a képek és videók felhasználásával a marketingben, a blogokban, a közösségi hálózatokon? Ezek a területek is részesülhetnek-e a döntésből? A bíróság sajnos nem tesz észrevételeket, de a kilátások jóak.
A KUG alkalmazása nem újságírási célokra is lehetséges?
Végül csak egy bíróság dönt arról, hogy a KUG felhasználható-e nem újságírási célokra is. Az ítélet meghozataláig a GDPR rendelkezéseit be kell tartani.
Mielőtt azonban túl sok időt fordítana a hozzájárulás megszerzésére, ellenőrizni kell, hogy engedélyezhető-e a közzététel. A GDPR-ben vannak olyan rendelkezések is, amelyek megengedik az adatok feldolgozását hozzájárulás nélkül, különösen akkor, ha fennáll jogos érdek (a GDPR 6. cikke (1) bekezdésének f) pontja). Itt is tisztességes egyensúlyt kell találni az ellenkező felek alapvető jogai között.
Annak mérlegelésére, hogy van-e jogos érdek, a fotósok, befolyásolók, bloggerek és PR-osztályok használhatják a KUG esetjogait.
Kilátások: A KUG átfogó alkalmazásának jó okai
Noha a kölni felsőfokú bíróság nem adott információt a KUG nem újságírási célokra történő felhasználásáról (pl. Reklám), ez nem jelenti azt, hogy a vita véget ér. Nem szabad elfelejteni: A reklámot a vélemény és a kommunikációs szabadság is védi!
A KUG-t a történelem során széles körben alkalmazták a hirdetők és a képi személyek közötti peres ügyekben (például a “Sixt” határozat). Ez rendkívül kiterjedt ítélkezési gyakorlatot eredményezett, nemcsak a legmagasabb német bíróságokban (BGH és BVerfG), hanem az Európai Bíróság (EB) és még az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) előtt is. Elsősorban a ábrázolt és a reprodukáló jogok tisztességes egyensúlyáról volt szó. Ahogy a DSGVO is megköveteli.
Ez a KUG újabb előnye. Az évek során egyre részletesebb ítélkezési gyakorlat kiterjedt jogbiztonságot eredményezett. A DSGVO számára nincs ítélet. Az eredmény: jogi bizonytalanság. Senki sem tudja, mi a helyes és mi nem.
Már önmagában ennek okán is várható, hogy a KUG a jövőben továbbra is nem újságírói célokra pályázik.
Távol a KUG-tól: portrék készítése
Ezen kívül kioldó portrék az övék termelés nem tartozik a KUG hatálya alá. Itt kizárólag a DSGVO vonatkozik. Ugyanakkor a portrék készítésekor az idő- és energiaigényes hozzájárulási vadászat előtt is ellenőrizni kell, hogy a portrék készítése törvényesen megengedett-e.
Először is, ez az eset áll fenn, ha egy szerződés teljesül, pl. megrendelésre fotózni. Ha a megrendelőn kívül más személyeket is fényképeznek, ez jogos érdekükön alapulhat. A beleegyezés szükségtelen lenne, ha a többi személyt tájékoztatják a felvételekről, és nem ellentmondnának egymásnak.
Megjegyzés: Még ha engedélyt is találunk, amelyen a portrék beleegyezése nélküli rögzítése alapul, vannak bizonyos információs követelmények. Ajánlott egyértelműen jelezni az adatfeldolgozást, a kapcsolatfelvételi lehetőségeket, valamint a további feldolgozás jellegét és célját (például webhelyek vagy közösségi média).
Kathrin Schürmann (Fotó: Schürmann Rosenthal Dreyer)
A szerzőnek: Kathrin Schürmann ügyvéd, adatvédelmi szakértő és partner a Schürmann Rosenthal Dreyernél. A szerzői jog és a média, az adatvédelem és a versenyjog mellett a marketingre, különös tekintettel a versenyre és az adatvédelemre szakosodott. Schürmann emellett a lawpilots társalapítója, e-learning szolgáltató a digitalizálás jogi kihívásaival szemben (az adatvédelemre és az IT biztonságra összpontosítva).
Google: A jó ART-on

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
május 2018 - Jogtár® - Jogtár®
május 2018 - Jogtár®
Az ügyvédi letétkezelésről és pénzkezelésről szóló kamarai szabályzat az ügyvédi letét három fajtáját – teljesítési letét, költségletét, őrzési letét – határozza meg. Rögzíti a letéti szerződések általános, az ügyvédi tevékenységről szóló törvényben rögzített feltételeken túl alkalmazandó további követelményeit, illetve a valamennyi fent említett letéti fajtára vonatkozó speciális rendelkezéseket, továbbá a pénzletét átvételének a szabályait, illetve […]
Jogszabályfigyelő: Gyermekpornográfa – bűncselekményegység és halmazat kérdése
Dátum: május 24, 2018 9:58 de.
A Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa a gyermekpornográfia bűntettével kapcsolatban a halmazat és a bűncselekményegység kérdésében foglalt állást az alábbiakban hivatkozott jogegységi határozatában a tekintetben, ha Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 204. § (1) bekezdés a)–c) pontjában felsorolt elkövetési magatartásokat több passzív alannyal vagy több felvétellel kapcsolatban fejti ki. Az eljárást […]
Jogszabályfigyelő: A vád törvényessége
Dátum: május 24, 2018 9:54 de.
A Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa a legfőbb ügyész indítványára hozott jogegységi határozatában rögzítette, hogy törvényes a vád – a katonai büntetőeljárás kivételével – akkor is, ha azt nem az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság mellett működő ügyész emelte. A katonai büntetőeljárásban ellenben a vád törvényességének feltétele, hogy azt katonai ügyész vagy a legfőbb ügyész […]
Jogszabályfigyelő: A közfeladatot ellátó személyek bizonyos körével szemben érvényesülő fokozott büntetőjogi felelősség
Dátum: május 24, 2018 9:52 de.
A legfőbb ügyész indítványa alapján indult eljárásban a Kúriának abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy közfeladatot ellátó személyként meghatározott pedagógus lehet-e elkövetője a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 302. §-a szerinti, közfeladatot ellátó személy eljárása során elkövetett bántalmazás bűntettének. A Kúria jogegységi döntése értelmében azokban az esetekben, amikor a […]
Jogszabályfigyelő: Titkos információgyűjtés eredményének bizonyítékként való felhasználásáról szóló végzés elleni fellebbezés
Dátum: május 24, 2018 9:51 de.
A Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa megszüntette a Kúriai Döntések 2015. évi 4. számában EBD 2015.B.15. számon közzétett határozat elvi bírósági döntésként való fenntartását. Az alábbiakban hivatkozott jogegységi határozatban a Kúria hivatkozott arra, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 215. §-ának 2014. január 1. napjától hatályos szövege már nem zárja ki […]

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
Tájékoztató az Új Ptk. Jogegységi Csoportok 2017. február 17-én tartott tanácskozásáról (KD, 2017/4., 558-560. o.) | Új Ptk. – az új Polgári Törvénykönyv és Kommentár | Új Ptk. – az új Polgári Törvénykönyv és Kommentár
Szakcikkek Tájékoztató az Új Ptk. Jogegységi Csoportok 2017. február 17-én tartott tanácskozásáról (KD, 2017/4., 558-560. o.)
A Kúria elnökének kezdeményezésére az új Ptk. bírói gyakorlatának alakulását figyelemmel kísérő jogegységi csoportok az ország bíráiból a szervezeti keretektől függetlenül kialakított, önkéntes, kizárólag szakmai érdeklődésen alapuló szakmai közösségek. A jogegységi csoportok 2016-ban kezdték meg munkájukat, amelyet az erre a célra kialakított online felületen végeznek. A jogegységi csoportok ez évi tanácskozására 2017. február 17-én került sor a Kúrián, amely alkalommal a csoportok tagjai az eddig megszerzett tapasztalataikat személyesen is megosztották egymással. A kötetlen információcserét megelőzően valamennyi csoportból egy-egy bíró rövid előadás keretében adott tájékoztatást a csoport által gondozott jogterületen az új Ptk. alkalmazása során látókörébe került kérdésekről. A jogegységi csoportok szakmai munkáját dr. Kovács Zsuzsanna, a Kúria bírája fogja össze. A csoportokban a technikai, szervezési feladatokat a csoportfelelősök látják el: a Családjog és öröklési jog csoportban dr. Gelencsér Dániel főtanácsadó, a Jogi személyek csoportban dr. Jójárt Eszter főtanácsadó, a Kötelmi jog, érvénytelenség csoportban dr. Pomeisl András főtanácsadó, a Dologi jog csoportban dr. Mocsár Attila Zsolt, a Kúria bírája, az Ember mint jogalany, személyiségi jog csoportban dr. Kovács Zsuzsanna, a Kúria bírája.
Dr. Szalay Katalin (Tiszafüredi Járásbíróság) „A gondnokság alá helyezéssel kapcsolatos szabályozás változásának hatása a bírósági gyakorlatra” címmel tartott előadásában prezentáció kíséretében azt mutatta be, hogy az új Ptk. a gondnoksággal kapcsolatos pereket érintően több lényeges változást hozott, amely a mindennapi munkában a bíróságok részéről is szemléletváltást igényel. Az új Ptk.-nak a fokozatosság és arányosság elvét követő szabályozása értelmében a cselekvőképesség súlyosabb fokú korlátozása csak akkor alkalmazható, ha az enyhébb fokozattal a belátási képességében korlátozott személy jogainak védelme nem érhető el. A cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezés végső esetben és a kötelező felülvizsgálat elrendelése mellett alkalmazható. A cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésnél nincs lehetőség a nagykorú személyek cselekvőképességének automatikus, általános jelleggel történő korlátozására, hanem személyre szabottan, egyéniesítve meghatározott ügycsoportokban korlátozható cselekvőképességük. A bíróság feladata ezért vizsgálni az érintett személy egyéni körülményeit, családi és társadalmi kapcsolatait is. Mindezek összességében jelentősen kiszélesítették a bizonyítandó tények körét a megalapozott döntéshozatal érdekében.
A Választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 13/A. § (1) bekezdése értelmében a bíróságoknak rendelkezniük kell valamennyi gondnoksági perben arról, hogy a gondnokság alatt álló a választójogát gyakorolhatja-e. Ma már a bíróságok a választójog gyakorlásához szükséges belátási képesség vizsgálatára bizonyítást rendelnek el és mérlegelés útján döntenek a kérdésről.
A gondnoksági perek kapcsán megnőtt a bírák felelőssége, azáltal, hogy döntéseik az egyéniesítést is magukba foglalva, a valós helyzetnek leginkább megfeleljenek. Ehhez a bíráknak bátrabban kellene élniük az új Ptk. adta lehetőségekkel, mint például egyes ügycsoportok részterületekre bontásával, melyek helyes gyakorlata kialakulóban van.
Bereczné dr. Klapper Ellen (Miskolci Járásbíróság) „Az új Ptk. alkalmazása családjogi ügyekben” című előadásában ismertette, hogy az új Ptk. családjogi könyve bírói gyakorlatát figyelemmel kísérő csoport a családjoggal kapcsolatosan indult perekben tekintette át az ítélkezési tevékenységet. A csoport részére kialakított online felületre feltöltött ítéletek a családjog témakörén belül a tartásdíj kérdéseit érintették. A gyakorlatban ezen túlmenően számos esetben kerül sor az új Ptk. házasság felbontására, szülői felügyelet rendezésére, kapcsolattartás szabályozására vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazására.
Az új Ptk. családjogi rendelkezéseit érintő joggyakorlat és jogirodalmi anyag mennyisége folyamatosan bővül, ismeretük a bírák munkáját és a jogkereső közönség jogban jártasságát segíti. Ez utóbbi különösen azért jelentős, mert a felek megállapodása elsődleges a bíróság döntéséhez képest számos családjogi kérdésben. Ezáltal mód nyílik arra, hogy a saját gyermekeiket legjobban ismerő szülők személyi, jövedelmi és vagyoni körülményeik kellően átgondolt mérlegelésével – a gyermekük érdekét szem előtt tartva – felelős döntéseket hozhassanak, konszenzussal rendezzék gyermekük jövőbeni felügyeletét, a gyermekkel való kapcsolattartást, a gyermekük tartását, a róla való gondoskodást vagy amennyiben arra mód van, akár közvetítői eljárás segítségével elkerüljék a peres eljárást.
Dr. Szigeti Krisztina (Budapest Környéki Törvényszék) „A Ptk. és a személyiségi jogok” című előadás a személyiségi jogok általános megközelítésével foglalkozott. Az előadó kiemelte, hogy ez az a terület, ahová az alkotmányjog a legnagyobb mértékben be tud szűrődni. Talán az a legnagyobb kihívás a bíróságok számára, hogy egyfajta „szellemiség” adódik hozzá a jogi normaszöveghez, és ezt kell összecsiszolni a jogági dogmatikával. Rámutatott arra, hogy az új Ptk. két tényleges újdonságot hozott: egyrészt a magánszféra teljességének védelmét, másrészt azt, hogy személyiségünk kiteljesítése a törvény és mások jogainak korlátai között valósulhat meg. A tárgyalóterem is a jogsértés közegévé válhat, ahol az általános tendenciát követve a véleménynyilvánítás szabadsága és a jóhírnév, becsület ütköznek leggyakrabban egymással. Ugyanakkor a sajátos közegben a határozat indokolása, vagy a perbeli nyilatkozat is lehet személyiségi jogi per tárgya. Végezetül a személyiségi jogok korlátozásának alkotmányos tesztjéről esett szó.
Dr. Hercsik Zita (Fővárosi Ítélőtábla) „A sérelemdíj alkalmazásának gyakorlata két felsőbírósági döntés tükrében” címmel tartott előadásában a személyiségi jogok megsértésének egyik új szankciójához, a sérelemdíj-fizetési kötelezettséghez kapcsolódóan két ítéletet (Kúria Pfv.IV.20.903/2016/7., Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.227/2016/4/II.) ismertetett, annak kiemelése mellett, hogy kiforrott, egységes bírói gyakorlat ebben a kérdéskörben még nem alakult ki – a minimumösszeget illetően sem. A határozatokban foglaltak a sérelemdíj kettős rendeltetését – elsődlegesen kompenzációs szerep a személyiségi jogsérelem tekintetében, emellett magánjogi büntetés a hasonló jogsértések megelőzésének céljával – szem előtt tartva vizsgálták azt, hogy adott esetben a jogintézmény melyik funkciójának kell kiemelt fontosságot tulajdonítani, mely esetekben és mennyiben kaphat hangsúlyt a magánjogi büntetés, a preventív hatás elérése.
Záró gondolatként Menyhárd Attila „A magánélethez való jog a szólás- és a médiaszabadság tükrében” című tanulmányában írtakra történt utalás, mely szerint a gyakorlatnak nem szabad figyelmen kívül hagyni azt, hogy a bírósági döntések üzenetei ösztönzőként hatnak a társadalmi, gazdasági szereplők számára. A gazdasági szereplők esetében a jogsértés kifizetődő lehet akkor, ha az okozott kár mértéke kisebb, mint az annak árán szerzett vagyoni előny. Ezért a marasztalásnak el kell érnie azt a mértéket, amely mellett a sérelmet okozó fél már nem motivált a jogsértő magatartás tanúsítására. Kiemelten fontos a preventív hatás érvényesítése akkor, amikor a legmagasabban védett jogi érdekek (élet, egészség, testi épség, jóhírnév) sérülnek.
Cogoiné dr. Boros Ágnes (Debreceni Ítélőtábla) „A jogi személyekre vonatkozó szabályok alkalmazása a gyakorlatban” címmel tartott előadásában ismertette, hogy a Debreceni Ítélőtábla Gf. III. tanácsához 2016-ban érkezett ügyek elenyésző hányadában merült fel a Ptk. Harmadik könyve valamely rendelkezésének az értelmezése. Az adatok azt mutatják, hogy a vártnál kisebb arányban jelentkezik probléma a Ptk.-nak a jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseinek értelmezése körében. Ennek egyik oka az, hogy a cégek alapításkor, illetve a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködésükről szóló döntéshozatalnál inkább a „biztos” szerződésmintát alkalmazzák, és nem egyediesítik a szerződéseiket, másrészt a felvetődő kérdések nagy része is megválaszolható a korábbi jogszabályi rendelkezések (Gt.) alapján kialakult joggyakorlat segítségével. A Ptk. Harmadik könyvét illetően szinte mindig arra a kérdésre kellett választ adni, hogy a Ptk. egy adott szakaszának rendelkezése kógens vagy diszpozitív-e. Az egyik ügy rámutatott arra is, hogy nincs a cégtörvényben olyan rendelkezés, amelyik lehetővé tenné azt, hogy a zártkörűen működő részvénytársaságban közvetett úton minősített többségű befolyást szerző, nem részvényes személynek a Ptk. 3:324. § (1) bekezdésében kötelezően előírt bejelentése alapján ez az adat a cégjegyzékbe bejegyzésre és közzétételre kerüljön.
Dr. Szűcsné dr. Vida Ágnes (Nyíregyházi Törvényszék) a Kötelmi jog – érvénytelenség jogterületét gondozó jogegységi csoport működéséről tartott összefoglalójában arról tájékoztatott, hogy a Nyíregyházi Törvényszék és az illetékességéhez tartozó járásbíróságok a Ptk. Hatodik könyvének új szabályait alkalmazó jogerős bírósági határozatai alapján általánosítható tapasztalatok szerint e határozatok többsége járásbírósági hatáskörbe tartozó perekben keletkezett. A jogviták jellemzően a kisértékű perek szabályai szerint lefolytatandó bizonyítási eljárásban kerültek elbírálásra, erre tekintettel a felek perbeli nyilatkozatai, a bizonyítási eljárás keretei viszonylag korlátozottak voltak, a határozatok nagyobb részben első fokon jogerőre emelkedtek.
1. A kötelmek közös szabályai alapján felmerült kérdés-ként a jognyilatkozatok értelmezése, az alakisághoz, illetve írásbeli alakhoz kötött jognyilatkozatok problémája, a jognyilatkozatok hatályosulása.
2. A szerződések általános szabályaihoz kapcsolódtak az alábbi területeket érintő kérdések: az általános szerződési feltétel szerződés tartalmává válásának módja, a szerződés létrejötte, a szerződés hatálytalansága, a jóváhagyástól függő szerződés, a szerződés teljesítése körében a szolgáltatás megvizsgálási kötelezettsége, a szerződésszegéssel összefüggésben a szerződésszegéssel okozott kár kérdése, a fizetési késedelemhez kapcsolódóan a kamat és behajtási költségátalány alkalmazása, hibás teljesítéssel összefüggésben szavatossági jogként árleszállítás alkalmazása.
3. A szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályai több határozatban kerültek alkalmazásra akár deliktuális kárkötelem érvényesítésére vonatkozott a kereseti kérelem, akár a szerződésszegéssel okozott kár, illetőleg a személyiségi jogi jogsértés miatt a sérelemdíj megítélése körében alkalmazandó kárfelelősségi rendelkezések folytán.
A jogegységi csoport által feltárt határozatokban vizsgált jogkérdések az alábbiak voltak:
1. Bérleti szerződés biztosítékának joggyakorlatban való kezelése (kaució);
2. Az elektronikus levél vizsgálata a jognyilatkozat alakiságával szemben támasztott követelmények érvényesülése körében;
3. Hatósági jóváhagyás hiányának jogkövetkezményei (létre nem jött szerződés helyett a szerződés hatályossága nem áll be);
4. Elővásárlási jog jogosultjával szemben a vételi ajánlat közlésének kötelezettsége, ennek elmulasztása, jogkövetkezményei;
5. Teljesítési célú bírósági letét elfogadásának megtagadását eredményezi, ha a kérelmező nem igazolja az önhiba hiányát a jogutód megállapítása körében;
6. A 6:540. §-ra figyelemmel a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának van helye, ha a felperes a bírósági jogkörben okozott kár megtérítése iránti pert az eljáró bíró és nem a bíró munkáltatója ellen indítja.
Dr. Mocsár Attila Zsolt (Kúria) beszámolójában az üzletrész „dologiságának” kérdésében egy konkrét jogeset kapcsán felmerült jogértelmezést ismertetett. A Kft. üzletrészét érintő végrehajtási igényperben hozott döntéssel érintett kérdést az vetette fel, hogy a Ptk. dologi jogi rendszerében nem tekinthető dolognak az üzletrész, így tulajdonjog tárgya sem lehetne, ugyanakkor a szabályozás tulajdoni tárgyként tételezi, amennyiben elfogadja az üzletrészen fennálló közös tulajdon lehetőségét, továbbá átruházhatónak és megterhelhetőnek tekinti azt. A Ptk. nem terjesztette ki a dolog fogalmát, de az adásvétel tárgyát kibővítette a dolgok mellett a jogokkal és a követelésekkel. A jogok és a követelések átruházása a tulajdon-átruházással azonos módon valósul meg. Ha az üzletrészre vonatkozó vételi jog gyakorlásával létrejön az adásvételi szerződés, az így megszerzett tulajdonjog a későbbi foglalásnak akadálya. Viszont ha csupán a vételi jognyilatkozat közlése történik meg a vételár későbbi meghatározása és közlése mellett, a vételi jognyilatkozat közlésével kötelmi igények keletkeznek. A kötelmi jogi igény „feltételes” abban az esetben, ha időben elkülönül egymástól a vételi jog gyakorlására vonatkozó nyilatkozat és az opciós vételár közlése, hiszen a kötelmi igény akkor válik hatályossá, ha a vételi jog gyakorlására vonatkozó nyilatkozatot követi az opciós vételár közlése is.
Az írás a Kúriai Döntések (Bírósági Határozatok) 2017. áprilisi lapszámában jelent meg (558-560.o.). Címkék: családjog, érvénytelenség, gondnokság, jogi személyek, kártérítési jog, kötelmi jog, személyhez fűződő jogok, társasági jog, új Polgári Törvénykönyv, új Ptk.
Előző bejegyzésMINDENNAPI CSALÁDJOGVáltozások sodrában – a családjogi eljárások nyitott kérdései
Következő bejegyzésMocsár Attila Zsolt: Az üzletrész jogi természete (Mikor száll át az üzletrész feletti tulajdonjog? Gondolatok egy igényper kapcsán) - GJ, 2017/4., 14-18. o.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság