text:
Az ismertetés napja: 2019. január 24.(1)
C‑720/17. sz. ügy
(a Verwaltungsgerichtshof [legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 2011/95/EU irányelv – Harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nemzetközi védelmének elismeréséhez teljesítendő feltételekre vonatkozó jogi normák – Kiegészítő védelem – 19. cikk – Kiegészítő védelmi jogállás visszavonása – Az indokolás terjedelme – A hatóság ténykörülményekben való tévedése miatt a jogállás visszavonását elrendelő nemzeti szabályozás – Megengedhetőség – A kiegészítő védelmi jogállást elismerő aktus megsemmisítése – A tagállamok eljárási autonómiája – Az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elve”
1. Alapozhatja‑e az illetékes nemzeti hatóság a 2011/95/EU irányelv(2) 19. cikkének rendelkezéseire egy hontalan személy kiegészítő védelmi jogállásának visszavonását, amelyet kizárólagos felelősként a nemzetközi védelem szükségességének téves értékelése folytán biztosított?
2. Lényegében erre vonatkozik a Verwaltungsgerichtshof (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria) előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdése.
3. E kérdés a magát hontalannak valló Mohammed Bilali és a Bundesamt für Fremdenwesen und Asyl (szövetségi idegenrendészeti és menekültügyi hivatal, Ausztria, a továbbiakban: Hivatal) között, az utóbbi által elfogadott azon határozat tárgyában folyamatban lévő eljárás keretében merült fel, amellyel hivatalból visszavonta a M. Bilali számára korábban a származási ország helytelen meghatározása miatt biztosított kiegészítő védelmi jogállást.
4. Az említett kérdés ez idáig nem merült fel, és a Bíróság által adandó válasz annak a nemzeti gyakorlatokban uralkodó jogbizonytalanságnak vethet véget, amelyre az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal(3) legutóbb közzétett jelentése kivételesen jól rávilágított.(4)
5. Az előterjesztett kérdés vizsgálatához először is a 2011/95 irányelv 19. cikkében foglalt rendelkezések jelentését és hatályát szükséges megvizsgálni, amely cikk kimerítően felsorolja azon indokokat, amelyekre való hivatkozással a tagállamok jogosultak, illetve kötelesek a kiegészítő védelmi jogállás visszavonására. E vizsgálat lefolytatását követően arra a következtetésre jutok, hogy e cikkel ellentétes az említett jogállás visszavonása a szóban forgóhoz hasonló helyzetben, amelyben az illetékes nemzeti hatóság hibája folytán, tévedésből részesült az érintett fél ebben a védelemben.
6. Másodszor, az előterjesztett kérdés vizsgálata azon határozat tárgyának és jellegének tisztázását igényli, amelyet e körülmények között az illetékes nemzeti hatóságnak el kell fogadnia.
7. E tekintetben kifejtésre kerül majd, hogy a szóban forgóhoz hasonló helyzetben, amelyben a kiegészítő védelmi jogállást elismerő határozatot jogszabályok, különösen a jogosultsághoz szükséges kritériumok megsértésével hozták meg, és amelyben e jogsértés meghatározó befolyással volt a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásának kimenetelére, a kiegészítő védelmi jogállást érvényteleníteni kell. E megoldás ugyanis azzal a kettős előnnyel jár, hogy nincs szükség a menekültek helyzetére vonatkozó, 1967. január 31‑i jegyzőkönyvvel kiegészített, a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. július 28‑án Genfben aláírt egyezmény(5) igen szigorú rendelkezéseinek kiterjesztő értelmezésére, ugyanakkor az eljárási garanciák és a méltányos bánásmód teljes mértékben biztosítottak azon személy számára, akit semmilyen felelősség nem terhel a hatóság által elkövetett hiba miatt. Az is indokolttá teszi e megoldást, hogy amennyiben a közös európai menekültügyi rendszer egységét fenn kívánjuk tartani, minden téves elismerést orvosolni szükséges annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi védelemben csak azok a személyek részesüljenek, akiknek arra ténylegesen szükségük van.
8. Tekintettel arra, hogy az uniós jog nem tartalmaz külön rendelkezést a hatóság tévedése folytán elismert kiegészítő védelmi jogállás érvénytelenítésére alkalmazandó eljárási szabályokra vonatkozóan, azt is kifejtem majd, hogy a tagállamok eljárási autonómiájának elve értelmében, e szabályok – az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvének tiszteletben tartása mellett – a nemzeti jogrend hatálya alá tartoznak.
1. A 2011/95 irányelv
9. A 2011/95 irányelvnek „A kiegészítő védelemre való jogosultság feltételei” címet viselő V. fejezetében, valamint „A kiegészítő védelmi jogállás” című VI. fejezetében foglalt rendelkezései úgy épülnek fel, hogy kizárólag a külön előírt érdemi feltételeknek eleget tevő személyek számára biztosítsák a nemzetközi védelmi jogállás és az ahhoz kapcsolódó jogosultságok elismerését.
10. A 2011/95 irányelv V. fejezete tartalmazza a 15–17. cikket. Míg ezen irányelv 15. cikke a „[s]úlyos sérelem” eseteit határozza meg, a 16. cikk egy úgynevezett „[m]egszűnés[i]” klauzulát foglal magában, amely a következőképpen rendelkezik:
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásakor a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a körülményekben bekövetkezett változás annyira jelentős és maradandó jellegű‑e, hogy a kiegészítő védelemre jogosult személy súlyos sérelemmel szembeni fenyegetettsége már nem megalapozott.
11. A 2011/95 irányelv 17. cikke egy kizárási klauzulát tartalmaz. E cikk szövege a következő:
„(1) A harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nem ismerhető el kiegészítő védelemre jogosultként, amennyiben nyomós okkal feltételezhető, hogy az érintett személy:
a) béke elleni, háborús, vagy emberiség elleni, az ilyen bűncselekményekről rendelkező nemzetközi okmányokban meghatározott bűncselekményt követett el;
b) súlyos bűncselekményt követett el;
c) az Egyesült Nemzetek – az ENSZ Alapokmányának preambulumában, illetve 1. és 2. cikkében meghatározott – céljaiba és elveibe ütköző cselekményekben bűnös;
d) veszélyt jelent a tartózkodási helye szerinti tagállam társadalmára vagy biztonságára.
(3) A tagállamok kizárhatják a harmadik ország állampolgárát, illetve a hontalan személyt a kiegészítő védelemre jogosultak köréből, amennyiben az érintett személy az érintett tagállamba történő befogadását megelőzően egy vagy több, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó olyan bűncselekményt követett el, amely az érintett tagállamban történő elkövetés esetén szabadságvesztéssel lenne büntetendő, és amennyiben a kérelmező csak az e bűncselekmény elkövetésével járó büntetés elkerülése érdekében hagyta el származási országát.”
12. Az ezen irányelv VI. fejezetében található 18. cikk „[a] kiegészítő védelmi jogállás elismerés[ének]” feltételeit határozza meg. E cikk értelmében:
„A tagállamok olyan harmadik országbeli állampolgárt vagy hontalan személyt részesítenek kiegészítő védelemben, aki megfelel a II. és V. fejezetben előírt feltételeknek.”
13. Ezzel szemben, a 2011/95 irányelv itt értelmezni kért 19. cikke azon feltételeket határozza meg, amelyek fennállása esetén a tagállamok az említett jogállást visszavonják, megszüntetik vagy megújítását megtagadják. Szövege a következő:
„(1) Amennyiben a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy a 16. cikk értelmében már nem jogosult kiegészítő védelemre, úgy a 2004/83/EK irányelv[(6)] hatálybalépése után benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelmek tekintetében a tagállamok visszavonják, illetve megszüntetik az érintett személy valamely kormányzati, közigazgatási, bírósági vagy kvázibírósági szerv által elismert kiegészítő védelmi jogállását, illetve megtagadják annak megújítását.
a) az érintett személyt a kiegészítő védelmi jogállás elismerését követően a 17. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban ki kell vagy ki kellett volna zárni a kiegészítő védelemre jogosultak közül;
b) a kiegészítő védelmi jogállás elismerésében döntő szerepet játszott az, hogy az érintett személy nyilatkozata során megváltoztatta a tényeket, vagy tényeket elhallgatott, ideértve hamis vagy hamisított dokumentumok felhasználását is.
(4) A harmadik ország állampolgára, illetve a hontalan személy 4. cikk (1) bekezdése szerinti azon kötelezettségének sérelme nélkül, amelynek értelmében köteles minden releváns tényt felfedni, illetve a rendelkezésére álló, jelentőséggel bíró dokumentumokat bemutatni, a kiegészítő védelmi jogállást elismerő tagállamnak egyedi alapon kell bizonyítania, hogy az érintett személy e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének értelmében nem, vagy már nem jogosult kiegészítő védelemre.”
2. A 2013/32/EU irányelv
14. A 2013/32/EU irányelv(7) 1. cikkének értelmében a 2011/95 irányelv szerinti nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárási szabályokat állapítja meg.
15. A 2013/32 irányelv 2. cikkének o) pontjában kimondja:
o) »a nemzetközi védelem visszavonása« az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságnak azon határozata, amellyel valamely személy menekült jogállását vagy kiegészítő védelmi jogállását a [2011/95] irányelv értelmében visszavonja, megszünteti, vagy megújítását elutasítja.”
16. A 2013/32 irányelv „A nemzetközi védelem visszavonására irányuló eljárások” című IV. fejezetének 44. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A tagállamok biztosítják, hogy egy adott személy esetében a nemzetközi védelem visszavonására irányuló eljárás megindítható, ha olyan új elemek vagy tények merülnek fel, amelyek indokolttá teszik az érintett személy nemzetközi védelme érvényességének újbóli megvizsgálását.”
17. Ezen irányelv 45. cikke rendelkezik az érintett személyt megillető garanciákról arra az esetre, ha az illetékes nemzeti hatóság nemzetközi védelme visszavonását veszi fontolóra a 2011/95 irányelv 14. vagy 19. cikkével összhangban.
18. A 2005. augusztus 16‑i Bundesgesetz über die Gewährung von Asyl (a menedékjogról szóló szövetségi törvény)(8) 8. cikke előírja:
„(1) El kell ismerni azon külföldi kiegészítő védelmi jogállását,
1. aki Ausztriában nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, ha e kérelmet a menekültjogállás elismerése tárgyában elutasítják […]
(6) Ha a menedékkérő származási országa nem állapítható meg, a nemzetközi védelem iránti kérelmet el kell utasítani a kiegészítő védelmi jogállás tárgyában. Ebben az esetben kiutasítási határozatot kell hozni, ha ez a [2012. augusztus 16‑i] Bundesgesetz, mit dem die allgemeinen Bestimmungen über das Verfahren vor dem Bundesamt für Fremdenwesen und Asyl zur Gewährung von internationalem Schutz, Erteilung von Aufenthaltstiteln aus berücksichtigungswürdigen Gründen, Abschiebung, Duldung und zur Erlassung von aufenthaltsbeendenden Maßnahmen sowie zur Ausstellung von österreichischen Dokumenten für Fremde geregelt werden (a [Hivatal] eljárásáról szóló törvény)](9) 9. §‑ának (1) és (2) bekezdése alapján megengedett.
19. A 2005. évi AsylG 9. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1) A külföldi kiegészítő védelmi jogállását határozattal hivatalból vissza kell vonni, ha
1. a kiegészítő védelmi jogállás elismerésének feltételei (a 8. cikk (1) bekezdése) nem vagy már nem állnak fenn;
(2) Ha a kiegészítő védelmi jogállást nem kell már az (1) bekezdés szerinti okok alapján visszavonni, azt akkor is vissza kell vonni, ha
1. fennáll a [Genfi Egyezmény] 1. cikkének F. pontjában említett okok valamelyike;
2. a külföldi veszélyt jelent az Osztrák Köztársaság társadalmára vagy biztonságára; vagy
3. a külföldit belföldi bíróság bűntett […] miatt jogerősen elítélte […]
20. A magát hontalannak valló M. Bilali 2009. október 27‑én nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be a Hivatalnál.
21. Tekintettel arra, hogy M. Bilali származási országa Algéria volt, a Hivatal 2010. március 15‑i határozatával elutasította kérelmét, másfelől pedig az említett országba történő kiutasítását rendelte el. 2010. április 8‑i ítéletével az Asylgerichtshof (menekültügyi bíróság, Ausztria) megsemmisítette a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozatot, és az ügyet új eljárás lefolytatása céljából visszautalta a Hivatal elé.
22. 2010. október 27‑i határozatával a Hivatal elutasította az érintett személy menedékjog iránti kérelmét, ugyanakkor kiegészítő védelmi jogállást biztosított számára. E határozatból kitűnik, hogy a kérelmező személyazonossága nem volt megállapítható, de „feltehetően algériai állampolgár”.
23. Az érintett személy a menekült jogállás megadására irányuló kérelmét elutasító határozattal szemben keresetet terjesztett elő. A kiegészítő védelmi jogállását elismerő határozat időközben jogerőre emelkedett.
24. 2012. július 16‑i ítéletével az Asylgerichtshof (menekültügyi bíróság) ismételten megsemmisítette a menekült jogállás megadására irányuló kérelmét elutasító határozatot, többek között azon oknál fogva, hogy az érintett személy származási országát illetően csak feltételezések álltak rendelkezésre. Új eljárás lefolytatása céljából az ügyet ismét visszautalta a Hivatal elé.
25. Ezen új eljárás keretében, a Staatendokumentation (a származási országokra vonatkozó információkat kezelő szolgálat, Ausztria) által adott válaszok nyomán a Hivatal arra a következtetésre jutott, hogy az érintett személy algériai állampolgárságra nem, viszont – felmenőire tekintettel – marokkói és mauritániai állampolgárságra hivatkozhat.
26. Ennek következtében 2012. október 24‑i határozatával(10) a Hivatal az érintett személy menekült jogállás iránti kérelmét elutasította. Ezenkívül, miután megállapította, hogy „a kiegészítő védelem elismerésének feltételei soha nem álltak fenn”, és azon a „téves feltételezésen” alapultak, hogy az érintett személy származási országa Algéria, a Hivatal az általa 2010. október 27‑én elismert kiegészítő védelmi jogállást hivatalból visszavonta, valamint az említett jogcímen az érintett személy részére megadott határozott időre szóló tartózkodási engedélyt is megvonta. Végezetül, a Hivatal elutasította az érintett személy által Marokkó mint származási ország tekintetében benyújtott kiegészítő védelmi jogállás elismerése iránti kérelmét és ezen országba történő kiutasítását rendelte el.
27. Az érintett személy keresetet indított a Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság, Ausztria) előtt, amelynek nyomán egyedül a kiutasítását elrendelő határozatot semmisítették meg.
28. E körülmények között az érintett személy rendkívüli felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő a Verwaltungsgerichtshof (legfelsőbb közigazgatási bíróság) előtt.
29. E bíróságnak kétségei merültek fel a 2011/95 irányelvnek a kiegészítő védelmi jogállás visszavonásának eseteit felsoroló 19. cikkének értelmezését illetően.
30. A Verwaltungsgerichtshof (legfelsőbb közigazgatási bíróság) tehát úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„Ellentétes‑e az uniós jogi rendelkezésekkel, különösen a 2011/95 irányelv 19. cikkének (3) bekezdésével valamely tagállamnak a[z] […] olyan nemzeti rendelkezése, amely szerint a kiegészítő védelmi jogállás visszavonható, ha nem változtak meg maguk az elismerés szempontjából lényeges ténybeli körülmények, hanem csupán a hatóság azokkal kapcsolatos ismeretei változtak, és ennek körében [e] jogállás elismerésében sem az nem játszott döntő szerepet, hogy a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nyilatkozata során megváltoztatta a tényeket, sem az, hogy tényeket hallgatott el?”
31. A felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél, az osztrák, a magyar, a holland és a lengyel kormány, továbbá az Egyesült Királyság kormánya, valamint az Európai Bizottság írásbeli észrevételeket terjesztett a Bíróság elé.
IV. Előzetes észrevételek
32. A kérdést előterjesztő bíróság előzetes döntéshozatalra terjesztett kérdésének vizsgálatát megelőzően alapvető fontosságú magának a kérdésnek a fogalmi tisztázása, különös tekintettel a vonatkozó jogi normáknak és a vitatott határozat indokolásának pontosítására. Ezen indokolás tényleges következményekkel jár e határozat jellege és a 2011/95 irányelv alkalmazhatósága tekintetében.
33. Először is, az itt értelmezni kért jogi normákkal kapcsolatban, a kérdést előterjesztő bíróság azon feltételekről kérdezi a Bíróságot, amelyek fennállása esetén „az uniós jogi rendelkezésekre”, különösen a 2011/95 irányelv 19. cikkének (3) bekezdésére tekintettel a tagállam visszavonhatja a kiegészítő védelmi jogállást. A szóhasználatra figyelemmel az előzetes döntéshozatalra utaló határozat arra az értelmezésre enged következtetni, hogy a Verwaltungsgerichtshof (legfelsőbb közigazgatási bíróság) közelebbről az irányelv 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezésekre hivatkozik, amely pont az érintett személy csalárd magatartása esetén a kiegészítő védelmi jogállás visszavonását írja elő. E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az ebben a rendelkezésben vázolt eshetőségek feltételezhetően nem foglalják magukban azt az esetet, amikor a kiegészítő védelmi jogállás visszavonására új keresési eredmények nyomán került sor anélkül, hogy az érintett személy csalást követett volna el.
34. Ezenkívül, az előzetes döntéshozatalra utaló határozat olvasata alapján megállapítható, hogy a kérdést előterjesztő bíróság egyúttal és elsősorban a 2011/95 irányelv 19. cikke (1) bekezdésének értelmezését kéri, amely az irányelv 16. cikkében foglalt megszüntetési klauzula végrehajtásából fakadóan az említett jogállás visszavonásáról rendelkezik. Azt kívánja megtudni ugyanis, hogy az említett irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében foglalt helyzet kiterjedhet‑e arra az esetre is, amelyben az érintett személy kiegészítő védelemre való jogosultsága amiatt szűnik meg, hogy „a hatóságnak […] megváltoztak a […] ténybeli körülményekre vonatkozó ismeretei”.
35. Másodszor, a vitatott határozat indokolását illetően, jóllehet az előterjesztett kérdés megfogalmazásából az tűnik ki, hogy az érintett személynek megadott jogállást a Hivatal „ismeretei[nek]” megváltozása miatt vonták vissza, ugyanakkor az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból, valamint a nemzeti eljárásnak a Bíróság rendelkezésére bocsátott irataiból egyértelműen kiderül az is, hogy ez a változás nem új körülmények vagy tények megismerésének, hanem annak az alaposabb vizsgálatnak az eredménye, amelyet a Hivatal első vizsgálata hiányosságainak orvoslása, és az érintett személy származási országának meghatározása során elkövetett „tévedésének”, illetve „téves feltevésének” helyesbítése érdekében folytatott le.(11)
36. Ily módon az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a Hivatalnak – az általa lefolytatott, elégtelen, illetve nem megfelelő vizsgálati eljárás okán – nem sikerült helyesen megállapítania az érintett személy állampolgárságát, így a tényekre csupán a határozat meghozatalát követően derült fény. Amint arra a kérdést előterjesztő bíróság rámutat, „a kiegészítő védelem elismerésének feltételei sohasem álltak fenn”(12). A jelen ügyben tehát megállapítást nyert, hogy a Hivatalnak az eljárás kezdetétől fogva nem kellett volna elismernie az érintett személy ezen jogállását, mivel a származási országa alapján nem volt jogosult ilyen nemzetközi védelemre.
37. Következésképpen, ezen tényelemekre tekintettel azt gondolom, hogy a kérdést előterjesztő bíróság által a Bírósághoz intézett kérdés lényegében annak meghatározására irányul, hogy az uniós jogot, és különösen a 2011/95 irányelv 19. cikkének (1) bekezdését, valamint (3) bekezdésének b) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy a tagállam visszavonhatja‑e az általa elismert kiegészítő védelmi jogállást, amennyiben az illetékes nemzeti hatóság, kizárólag neki betudhatóan, tévesen értékelte az e védelem megadására okot adó körülményeket.
38. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre adandó válasz véleményem szerint két részre tagolódik. Először is azon indokokat szükséges kifejteni, amelyek miatt a 2011/95 irányelv 19. cikkével – annak tartalmára és terjedelmére figyelemmel – ellentétes a kiegészítő védelmi jogállás amiatt történő visszavonása, hogy az illetékes nemzeti hatóság értékelési hibát vétett az említett védelem elismerésére okot adó körülményekkel kapcsolatban. Másodszor a szóban forgóhoz hasonló helyzetben meghozandó határozat jellegét, valamint az arra irányadó jogi rendszert kell megvizsgálni.
A. A 2011/95 irányelv 19. cikkében szabályozott visszavonási eljárás terjedelme
39. A közös európai menekültügyi rendszer egy uniós szinten harmonizált teljes szabályrendszeren alapul. Összhangban az EUMSZ 78. cikk (1) bekezdésével, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 18. cikkével, ez a rendszer a menekültek védelmét szolgáló nemzetközi jogi rendszer „sarokkövét” képező Genfi Egyezmény teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán alapul.(13)
40. A 2011/95 irányelv célja tehát az, hogy a nemzetközi védelem elismerésére és visszavonására vonatkozó közös fogalmakra és feltételekre alapozva az illetékes nemzeti hatóságok számára segítséget nyújtson ezen egyezmény alkalmazásával kapcsolatban.(14)
41. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a 2011/95 irányelv rendelkezéseit nem csupán az irányelv általános rendszerének és céljának fényében, hanem a Genfi Egyezmény tiszteletben tartása mellett kell értelmezni,(15) amelyhez az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságával(16) folytatott egyeztetések értékes iránymutatásként szolgálhatnak.(17)
42. A közös európai menekültügyi rendszer keretében a nemzetközi védelem visszavonására vonatkozóan rögzített szabályok tehát ily módon és mindenekelőtt a Genfi Egyezménynek a nemzetközi védelem megszűnésével, illetve elismerésének kizáró okaival kapcsolatos elvein nyugszanak. Mivel a Genfi Egyezmény nem rendelkezik e védelem visszavonását lehetővé tévő eljárási mechanizmusokról, e szabályoknak másodsorban azok az eljárások szolgálnak alapul, amelyek jellegét a 2011/95 irányelv 14. és 19. cikke pontosítja, végrehajtási szabályait pedig a 2013/32 irányelv 44. és 45. cikke állapítja meg.
1. A nemzetközi védelem visszavonásának indokai
43. A 2011/95 irányelv 19. cikke hozza létre azokat az eljárási mechanizmusokat, amelyek a Genfi Egyezmény tiszteletben tartása mellett biztosítják a kiegészítő védelmi jogállás visszavonását.(18) Ez a cikk ily módon kimerítő jelleggel felsorolja azon indokokat, amelyek alapján a tagállamok jogosultak, illetve kötelesek e jogállást visszavonni, megszüntetni, vagy megújítását megtagadni.
44. Ezen indokok egyrészt a Genfi Egyezmény 1. cikkének C. pontjában foglalt megszüntető klauzulákból, másrészt az ugyanezen egyezmény 1. cikkének D–F. pontjában szereplő kizáró klauzulákból következnek.
45. Az HCR iránymutatásai szerint e klauzulák felsorolása kimerítő jellegű, és azokat megszorítóan kell értelmezni, mivel a nemzetközi védelemre való jogosultság megszűnésével, illetve kizárásával ez a védelem a hozzá kapcsolódó jogosultságokkal együtt megszűnik. Így tehát a Genfi Egyezmény 1. cikkének C‑F. pontjában foglalt kifejezett klauzulák kivételével semmilyen más kikötésre nem lehet hivatkozni annak igazolására, hogy a nemzetközi védelem biztosítása már nem szükséges.(19)
46. Az uniós jogalkotó az említett klauzulákat azoknak a 2011/95 irányelv 11. és 12. cikkébe való foglalásával ültette át az uniós jogba, amely cikkek a menekült jogállás megszűnési és kizáró okait tartalmazzák.
47. Mivel az uniós jog a nemzetközi védelem egy kiegészítő formájáról is rendelkezik, az uniós jogalkotó a 2011/95 irányelv 16. és 17. cikkében a kiegészítő védelmi jogállás megszűnési és kizáró okait is szabályozta, az irányelv 11. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontjában, (2) bekezdésében, valamint 12. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt indokokat alapul véve.
48. Mivel az uniós jogalkotó a nemzetközi védelem e két formája között összhang és egységesség biztosítására törekszik,(20) a kiegészítő védelem visszavonásának indokait is a Genfi Egyezmény fényében szükséges értelmezni. Következésképpen, azon indokokat, amelyek alapján a tagállam jogosult, illetve köteles e védelmi jogállást visszavonni, szigorúan, ezen egyezménynek megfelelően kell értelmezni.
49. Márpedig, amint látni fogjuk, az uniós jogalkotó által a 2011/95 irányelv 19. cikkében felsorolt indokok közül egyik sem hatalmazza fel a tagállamokat arra, hogy a nemzetközi védelmi jogállást az e rendelkezésben ezen jogalkotó által kifejezetten és kimerítően felsoroltakon kívül bármely más okból visszavonhassa, különösen nem olyan hiba miatt, amelyért egyedül a tagállami hatóság a felelős.
50. Először is, a 2011/95 irányelv 19. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a kiegészítő védelmi jogállás visszavonható, ha az érintett személy ezen irányelv 16. cikke értelmében már nem jogosult e nemzetközi védelemre.
51. Emlékeztetek arra, hogy az említett irányelv 16. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A harmadik ország állampolgárának, illetve a hontalan személynek kiegészítő védelemre való jogosultsága megszűnik, amennyiben a kiegészítő védelem elismeréséhez vezető körülmények megszűntek, vagy olyan mértékben változtak meg, hogy az említett védelem már nem szükséges.”
52. E rendelkezés a Genfi Egyezmény 1. cikkének C. pontjában szabályozott ötödik és hatodik megszüntető klauzulát építi az uniós jogba.
53. Ezenkívül, a 2011/95 irányelv 16. cikkének (2) bekezdése pontosítja, hogy „[a]z (1) bekezdés alkalmazásakor a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a körülményekben bekövetkezett változás annyira jelentős és maradandó jellegű‑e, hogy a kiegészítő védelemre jogosult személy súlyos sérelemmel szembeni fenyegetettsége már nem megalapozott”.
54. A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság a „körülmények” fogalmának tág értelmezését fogadja el, mivel úgy véli, hogy az ezen irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében foglalt eshetőségek körébe tartozhat az az eset, amikor az érintett fél kiegészítő védelmi jogosultsága amiatt szűnik meg, hogy „a hatóságnak […] megváltoztak a […] ténybeli körülményekre vonatkozó ismeretei”.
55. Ezt az értelmezést eleve el kell utasítani, amennyiben az ellentétes a Genfi Egyezmény 1. cikkének C. részében foglalt megszüntető klauzulák nagyon szigorú értelmezésével.
56. Amint arra a HCR iránymutatásaiban kifejezetten rávilágít,(21) „[a] megszüntető klauzulák negatív jellegűek és taxatív felsorolást tartalmaznak. Ezeket tehát megszorítóan kell értelmezni, és nem lehet további indokokat alkalmazni az előbbiek analógiájára a státusz visszavonása érdekében”(22). A HCR továbbá hozzáfűzi, hogy abban az esetben, ha utólag derül fény arra, hogy a menekült jogállást sohasem kellett volna elismerni, mivel utólag az derül ki, hogy a tények téves értelmezése alapján ismerték el a menekült jogállást, vagy az érintett személy másik állampolgársággal rendelkezik, a menekült jogállás érvénytelenítésének, nem pedig visszavonásának van helye.(23)
57. A kérdést előterjesztő bíróság által javasolt értelmezés figyelmen kívül hagyja azt, hogy a „körülmények” fogalmát rendkívül pontos jelentésben alkalmazzák a megszüntető klauzulában, ahogyan annak a szövegnek az általános rendszerét és célját is, amelybe ez a fogalom illeszkedik.
58. E „körülmények” azok, amelyek 2011/95 irányelv 2. cikkének f) pontja alapján az illetékes nemzeti hatóságot a kiegészítő védelmi jogállás elismerésére vezették.(24) Az érintett személy származási országában fennálló olyan objektív körülményekről van szó, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ezen országba való visszatérése esetén súlyos sérelem tényleges veszélye fenyegeti.
59. Következésképpen e körülmények meghatározóak a kiegészítő védelem elismerése szempontjából, mivel azt mutatják, hogy a kérelmező származási országa nem képes védelmet biztosítani e sérelmekkel szemben, és a kérelmező félelmei megalapozottak.(25) Ugyanígy, e körülmények változása az említett védelem megszűnése szempontjából meghatározó jelentőségű.(26)
60. A Genfi Egyezmény 1. cikke C. pontja (5) és (6) bekezdésének megfelelően és a nemzetközi védelmi rendszer egységének megőrzése érdekében a 2011/95 irányelv 16. cikke tehát a kiegészítő védelem megszűnéséről rendelkezik, ha az e védelemre okot adó körülmények „megszűntek” vagy olyan mértékben „változtak meg”, hogy kiküszöbölték az e jogállás elismeréséhez vezető okokat. Az uniós jogalkotó így azt követeli meg, hogy a változás „jelentős és maradandó jellegű” legyen, hogy a jogosultak származási országában fennálló helyzetben bekövetkező átmeneti változások folytán ne kérdőjelezzék meg folyamatosan a már korábban elismert státuszukat, ezáltal biztosítva számukra helyzetük stabilitását.
61. Mindezek fényében magától értetődő, hogy a kiegészítő védelmi jogosultság megszűnése kizárólag azon személyeket érintheti, akik számára ezt a jogállást a származási országukban fennálló körülményekből adódóan jogszerűen biztosították, azonban az e körülményekben objektív okok miatt bekövetkező változások folytán többé már nincs szükségük nemzetközi védelemre. A kiegészítő védelem megszűnése tehát nem a hivatal tévedéseinek helyesbítésére szolgál, és nyilvánvalóan nem függhet egy olyannyira szubjektív és változékony kritériumtól, mint amilyen az, hogy az illetékes nemzeti hatóság milyen ismeretekkel rendelkezik a körülményekkel kapcsolatban.
62. E megfontolásokra figyelemmel azon a véleményen vagyok, hogy a 2011/95 irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében foglalt visszavonási indok nem hatalmazza fel az illetékes nemzeti hatóságot arra, hogy a kiegészítő védelmi jogállást visszavonja a jelen ügyben szóban forgó helyzetben, amikor e hatóság az érintett személy származási országát – kizárólag saját hibájából eredően – tévesen határozta meg.
63. Másodszor, a 2011/95 irányelv 19. cikke (2) bekezdésének, és (3) bekezdésének a) pontja értelmében a nemzetközi védelmi jogállás visszavonható, ha az érintett személy – jóllehet eleget tesz az e védelemre való jogosultság elismeréséhez előírt feltételeknek –, jogosultként nem ismerhető el amiatt, hogy az adott tagállam társadalmára vagy biztonságára veszélyt jelent, illetve az irányelv 17. cikkében foglaltak szerinti különösen súlyos cselekményeket követett el vagy részt vett elkövetésükben (kizárási klauzula).
64. E rendelkezés illeszti a Genfi Egyezmény 1. cikkének F. részét az uniós jogba.
65. Tekintettel arra, hogy az érintett személy bűncselekményt nem követett el, továbbá semmilyen fenyegetést nem jelenthet Ausztria számára, nyilvánvaló, hogy e rendelkezés vizsgálatára nincs szükség.
66. Harmadszor, és egyben utolsó sorban, a kiegészítő védelmi jogállás a jogosult megtévesztő magatartása esetén visszavonható.
67. A 2011/95 irányelv 19. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, amely rendelkezésre a kérdést előterjesztő bíróság kifejezetten hivatkozik, a tagállamok ténylegesen kötelesek visszavonni a kiegészítő védelmi jogállást, ha az érintett személy tények megváltoztatásában, illetve elhallgatásában bizonyult bűnösnek, és ennek eredményeként az illetékes nemzeti hatóság e jogállását tévesen ismerte el.
68. Tekintettel arra, hogy az e rendelkezésben foglalt visszavonási indok a jelen ügyben nem megalapozott, mivel M. Bilali az őt érintő tényeket nem változtatta meg, illetve nem hallgatta el, nyilvánvaló, hogy e rendelkezés alapján jogállását nem lehet visszavonni.
69. Meg kell tehát állapítani, hogy a Genfi Egyezmény 1. cikkének D–F. pontjában foglalt indokokra figyelemmel a 2011/95 irányelv 19. cikkében kifejezetten és kimerítően felsorolt visszavonási okok egyike sem hatalmazza fel az illetékes nemzeti hatóságot az érintett személy kiegészítő védelmi jogosultságának amiatt történő visszavonására, hogy kizárólag saját hibájából fakadóan tévesen határozta meg az érintett személy származási országát.
2. A nemzetközi védelem visszavonásával kapcsolatos eljárási mechanizmusokról
70. A 2011/95 irányelv 19. cikke, amint láthattuk, arra irányul, hogy a Genfi Egyezmény szabályainak tiszteletben tartásával vezesse be a kiegészítő védelmi jogállás visszavonását lehetővé tévő eljárási mechanizmusokat. E cikk ily módon kimerítően felsorolja azon indokokat, amelyek alapján a tagállamok jogosultak, illetve kötelesek az említett jogállást visszavonni, megszüntetni vagy megújítását megtagadni, az alkalmazandó eljárási szabályokat pedig a 2013/32 irányelv 44. és 45. cikke tartalmazza.
71. A 2011/95 irányelv 19. cikkének szövegezéséből, valamint az uniós jogalkotó által hivatkozott határozatok jellegéből igen világosan kitűnik, hogy azok olyan személyekkel szembeni bánásmódra vonatkoznak, akiknek a jogállását jogszerűen ismerték el, viszont a származási országukban bekövetkezett változás (megszüntető klauzula) vagy a saját magatartásuk (kizáró klauzula) okán a továbbiakban nem jogosultak erre a védelemre. Azon határozatok tehát, amelyekre az uniós jogalkotó a 2011/95 irányelv 19. cikkében hivatkozik, nem azon személyek helyzetét hivatottak rendezni, akiket nem kellett volna nemzetközi védelemben részesíteni, például amiatt, mert nemzetközi védelmük szükségességét tévesen mérték fel. A szóban forgóhoz hasonló helyzet tehát a priori nem tartozhat az irányelv 19. cikkében foglalt rendelkezések hatálya alá.
72. A „nemzetközi védelem visszavonásával” kapcsolatban a 2013/32 irányelv IV. fejezetében foglalt eljárási rendelkezések sem teszik ezt lehetővé.
73. Emlékeztetek arra, hogy ezen irányelv 44. cikke értelmében a tagállamok „biztosítják, hogy egy adott személy esetében a nemzetközi védelem visszavonására irányuló eljárás megindítható, ha olyan új elemek vagy tények merülnek fel, amelyek indokolttá teszik az érintett személy nemzetközi védelme érvényességének újbóli megvizsgálását”.
74. Noha kétségtelen, hogy az uniós jogalkotó itt a 2011/95 irányelv 14. és 19. cikkében szereplőtől elkülönülő jogi fogalmat használ (a „visszavonás” fogalmát), és az „új elemek vagy tények” felmerülését különösen tág értelemben használja, azt is meg kell állapítani, hogy a „nemzetközi védelem visszavonásának” fogalmát a 2013/32 irányelv 2. cikkének o) pontja úgy határozza meg, mint „az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóság azon határozat[át], amellyel valamely személy menekült jogállását vagy kiegészítő védelmi jogállását a [2011/95] irányelv értelmében visszavonja, megszünteti, vagy megújítását elutasítja”.
75. Ezt a 2013/32 irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében, valamint 46. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt visszautalás is kifejezetten megerősíti.
76. Ezen elemeket figyelembe véve, az a következtetés vonható le, hogy a 2011/95 irányelv 19. cikkének hatálya alá kizárólag azon esetek tartoznak, amelyekben az uniós jogalkotó lehetővé kívánta tenni a tagállamok számára, hogy a kiegészítő védelmi jogállást visszavonhassák.
77. E rendelkezéssel tehát ellentétes az alapügyben szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi az illetékes nemzeti hatóság számára, hogy az említett rendelkezésben az uniós jogalkotó által kifejezetten és kimerítően felsorolt indokokon kívül egyéb okból visszavonhassa az említett jogállást.
78. A fenti megfontolások összességére tekintettel azt javasolom, hogy a Bíróság állapítsa meg, hogy a 2011/95 irányelv 19. cikkét úgy kell értelmezni, mint amellyel ellentétes az alapügyben szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében egy tagállam visszavonhatja a kiegészítő védelmi jogállást, amennyiben az illetékes nemzeti hatóság kizárólag neki betudhatóan tévesen értékelte az e védelem elismerését igazoló körülményeket.
B. Az alkalmazandó jogszabályok
79. Annak érdekében, hogy a kérdést előterjesztő bíróság rendelkezésére lehessen bocsátani az előtte folyamatban lévő jogvita eldöntéséhez szükséges valamennyi lényeges információt, úgy vélem, hogy az előterjesztett kérdés vizsgálatához azon határozat tárgyát és jellegét is tisztázni szükséges, amelyet az illetékes nemzeti hatóságnak abban az esetben kell meghoznia, amikor a neki betudható értékelési hiba miatt az érintett személy kiegészítő védelemre való jogosultságát tévesen ismerték el. Az e határozatra alkalmazandó jogrendszer ugyanis ennek jogi minősítésétől függ.
80. A jelen ügyben a Hivatal a 2005. évi AsylG 9. cikke (1) bekezdésének 1. pontja alapján hivatalból visszavonta az említett jogállást.
81. Márpedig kétségtelen, hogy a Hivatalnak az eljárás kezdetétől fogva nem kellett volna elismernie az érintett személy kiegészítő védelmi jogállását. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az tűnik ki, hogy a Hivatalnak amiatt nem sikerült helyesen megállapítania az érintett személy származási országát, mert nem a megfelelő vizsgálatokat folytatta le és „téves feltevést” fogalmazott meg, ugyanis „a kiegészítő védelem elismerésének feltételei sohasem álltak fenn”(27).
82. A szóban forgóhoz hasonló körülmények között, amelyben a kiegészítő védelmi jogállást elismerő határozatot jogszabályok, valamint különösen a 2011/95 irányelv II. és V. fejezetében foglalt jogosultsági kritériumok megsértésével hozták meg, és amelyben ez a jogsértés meghatározó befolyással volt a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásának kimenetelére, véleményem szerint a kiegészítő védelmi jogállást érvényteleníteni kell.
83. E megoldás azzal az előnnyel jár, hogy nincs szükség a Genfi Egyezmény igen szigorú rendelkezéseinek kiterjesztő értelmezésére, ily módon a 2011/95 irányelv 19. cikke szövegének és céljának az elferdítésére sem, ugyanakkor az eljárási garanciák és a méltányos bánásmód teljes mértékben biztosítottak azon személy számára, akit semmilyen felelősség nem terhel a hatóság által elkövetett hiba miatt.
84. Ez a megoldás a közös európai menekültügyi rendszer egységének garantálása érdekében is indokolt, mivel minden téves elismerést orvosolni szükséges annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi védelemben csak azok a személyek részesüljenek, akiknek arra ténylegesen szükségük van. E tekintetben, olyan helyzetben, amelyben a jogállás az ügyet elbíráló hatóság jogi vagy ténybeli tévedéséből adódóan tévesen kerül elismerésre, a HCR a jogállást elismerő aktus megsemmisítését vagy érvénytelenítését javasolja az általános jogelveket tiszteletben tartó eljárás keretében. Noha a megsemmisítésről, illetve érvénytelenítésről a Genfi Egyezmény kifejezetten nem rendelkezik, a HCR úgy véli, hogy az teljes mértékben összhangban áll ezen egyezmény tárgyával és céljával, valamint a menekült fogalmára vonatkozó meghatározás egységességének megőrzését szolgálja.(28)
85. E megsemmisítési eljárás annál is inkább szükségesnek tűnik a jelen eljárásban, mivel azon feltevések, amelyekre az illetékes nemzeti hatóság támaszkodott, a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásának teljes egészére befolyással voltak, vagyis nem csupán a menekült jogállásra vonatkozó elutasító határozat jogszerűségét, hanem a kiegészítő védelmi jogállást elismerő határozat jogszerűségét is érintették. Emlékeztetni kell ugyanis arra, hogy a 2013/32 irányelv 10. cikkének (2) bekezdése olyan egységes eljárást vezet be, amelynek keretében az illetékes nemzeti hatóság a kérelmet a nemzetközi védelem két formájának szempontjából vizsgálja, először a menekült jogállás elismeréséhez szükséges feltételek, majd a kiegészítő védelem elismeréséhez előírt kritériumok tekintetében, a kérelmező származási országának meghatározása ráadásul a nemzetközi védelem mindkét formája esetében vizsgálandó közös kritérium.(29)
86. Az Asylgerichtshof (menekültügyi bíróság) az elé terjesztett keresettel kapcsolatos eljárás keretében egyébiránt megsemmisítette azon határozatot, amellyel a Hivatal elutasította az érintett személy menekült jogállásának elismerését éppen azon feltételezések miatt, amelyekre vizsgálata során támaszkodott.
87. Ilyen körülmények között, amikor a nemzetközi védelem iránti kérelmet vizsgáló eljárás egésze hibás volt, és végül arra derült fény, hogy a kérelmező kiegészítő védelemre nem volt jogosult, álláspontom szerint inkább az említett jogállást elismerő határozat megsemmisítésének lett volna helye.
88. Az uniós jog nem ír elő semmilyen különös rendelkezést a kiegészítő védelmi jogállás hatósági hiba miatti érvénytelenítésére alkalmazandó eljárási szabályokat illetően.
89. Következésképpen, az uniós jog kifejezett rendelkezései hiányában, e szabályok a tagállami eljárási autonómia alapelvének értelmében a nemzeti jogrend, közelebbről annak közigazgatási jogszabályai hatálya alá tartoznak. A szóban forgóhoz hasonló ügyre tehát a jogkeletkeztető aktusoknak a hatóság hibája miatti megsemmisítésére irányuló hagyományos eljárásokat kell alkalmazni.
90. Mindemellett különleges aktusról van szó, mivel az az uniós jog alapján nemzetközi védelmet biztosít, amely védelemhez többek között – szintén az uniós jog körébe tartozó – a tartózkodáshoz és a családegyesítéshez való jogok is kapcsolódnak.
91. A tagállamok eljárási autonómiájának körébe való utalást azonban mérsékli egyrészt az alapvető jogoknak, másrészt az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség.(30)
92. Ami az egyenértékűség elvét illeti, az azt vonja maga után, hogy az uniós jogrend által biztosított jogokat érvényesítő személyek ne kerüljenek kedvezőtlenebb helyzetbe azoknál, akik tisztán a belső jogrendből fakadó jogokra hivatkoznak.
93. A szóban forgóhoz hasonló helyzetben ezen elv tiszteletben tartása tehát azt kívánja meg, hogy a kiegészítő védelmi jogállást elismerő aktus megsemmisítésére vonatkozó eljárási szabályok ne legyenek kedvezőtlenebbek azon szabályoknál, amelyek a nemzeti jog alapján hasonló jogállást elismerő aktus megsemmisítése esetén irányadók.
94. A nemzeti bíróságra tartozik az egyes jogállások összehasonlíthatóságának értékelése, figyelembe véve többek között azok tárgyát, valamint az említett jogállásokhoz társuló jogosultságokat és előnyöket, különös tekintettel az olyan gazdasági és társadalmi előnyökre, mint a tartózkodási engedély kiadása, a szociális védelemhez, az egészségügyi ellátáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés. Mivel a 2011/95 irányelv a nemzetközi védelem teljes körű harmonizációját hozza létre, azon jogállásokra lehet csak hivatkozni, amelyeket a tagállamok mérlegelési jogkörben hozott döntésük alapján, szolidaritásból vagy humanitárius okból ismertek el.(31)
95. Ezenkívül, az alkalmazandó eljárási szabályokat illetően az világos, hogy a tagállamok többsége szigorú feltételeket szab a jogkeletkeztető aktusoknak kizárólag a közigazgatási hatóság hibája miatti megsemmisítésével kapcsolatosan. Ha a kérelmező jóhiszeműen terjesztette elő kérelmét, és a vizsgálati eljárás során együttműködött, valamint joggal bízott a határozat helytállóságában és érvényességében, a jogbiztonság és a bizalomvédelem elve általában elsőbbséget élvez az állam ahhoz fűződő érdekével szemben, hogy a döntéshozó szervei által elkövetett hibákat korrigálja.
96. E körülmények között a nemzeti bíróságnak kell különösen arról meggyőződnie, hogy a nemzetközi védelmi jogállás érvénytelenítése a tisztességes eljárás garanciáinak és az arányosság elvének szigorú tiszteletben tartása mellett történik‑e. Annak elkerülése érdekében, hogy az érvénytelenítés aránytalan és súlyos hátrányokat okozó következményekkel járjon az érintett személyre nézve, véleményem szerint figyelembe kell venni valamennyi releváns körülményt, különösen azokat a jogokat és előnyöket, amelyek jogállásának elismerése óta megillették – főként az általa igénybe vett családegyesítést –, továbbá tartózkodásának időtartamát, a tagállamba való gazdasági és társadalmi beilleszkedésének fokát, és azon nehézségeket, amelyekkel jogállásának érvénytelenítése esetén valószínűleg szembe kell néznie.
97. Ami a jelen ügyben a tényleges érvényesülés elvét illeti, annak tiszteletben tartása azt kívánja meg, hogy a kiegészítő védelmi jogállást elismerő aktus megsemmisítésére alkalmazandó eljárási szabályok ne tegyék gyakorlatilag lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé az uniós jogrend által biztosított jogok gyakorlását.(32)
98. A tényleges érvényesülés elve szorosan kapcsolódik a hatékony bírói jogvédelemhez való joghoz, és azt előfeltételezi, hogy amennyiben az uniós jog a magánszemélyeknek valamely jogát elismeri, a tagállamok felelőssége, hogy ennek hatékony védelmét biztosítsák, amely főszabály szerint a bírósági jogorvoslatra is kiterjed.
99. Bár az említett elv tiszteletben tartásáról a kérdést előterjesztő bíróságnak kell meggyőződnie, felhívom a figyelmet arra, hogy az alapeljárás keretében az érintett személy keresetet terjeszthetett elő a Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság) előtt, majd rendkívüli felülvizsgálati kérelmet nyújthatott be a Verwaltungsgerichtshofnál (legfelsőbb közigazgatási bíróság) az Algéria mint származási ország tekintetében részére elismert kiegészítő védelmi jogállásának visszavonására vonatkozó eljárással kapcsolatban.
100. A fenti megfontolások összességére tekintettel azt javasolom, hogy a Bíróság állapítsa meg, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülmények között, amelyben a kiegészítő védelmi jogállást elismerő határozatot jogszabályok, valamint különösen a 2011/95 irányelv II. és V. fejezetében foglalt jogosultsági kritériumok megsértésével hozták meg, és amelyben ez a jogsértés meghatározó befolyással volt a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásának kimenetelére, a tagállam a kiegészítő védelmi jogállás érvénytelenítésére köteles.
101. Ezenkívül, az uniós jog kifejezett rendelkezései hiányában pontosítani szükséges, hogy a kiegészítő védelmi jogállásnak hatósági hiba miatti érvénytelenítésére alkalmazandó eljárási szabályok a tagállami eljárási autonómia elvének értelmében a nemzeti jogrend hatálya alá tartoznak azzal, hogy az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvét tiszteletben kell tartani.
102. A fenti megfontolásokra tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság a következő választ adja a Verwaltungsgerichtshof (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre:
1) A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült‑ vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13‑i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 19. cikkével ellentétes az alapügyben szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében egy tagállam visszavonhatja a kiegészítő védelmi jogállást, amennyiben az illetékes nemzeti hatóság kizárólag neki betudhatóan tévesen értékelte az e védelem elismerését igazoló körülményeket.
2) A szóban forgóhoz hasonló körülmények között, amelyben a kiegészítő védelmi jogállást elismerő határozatot jogszabályok, valamint különösen a 2011/95 irányelv II. és V. fejezetében foglalt jogosultsági kritériumok megsértésével hozták meg, és amelyben ez a jogsértés meghatározó befolyással volt a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásának kimenetelére, a tagállam a kiegészítő védelmi jogállás érvénytelenítésére köteles.
Az uniós jog kifejezett rendelkezései hiányában a kiegészítő védelmi jogállásnak hatósági hiba miatti érvénytelenítésére alkalmazandó eljárási szabályok a tagállami eljárási autonómia elvének értelmében a nemzeti jogrend hatálya alá tartoznak azzal, hogy az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvét tiszteletben kell tartani.
2 A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült‑ vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 337., 9. o.; helyesbítések: HL 2017. L 167., 58. o.; HL 2019. L 19., 20. o.).
3 Lásd: az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 19‑i 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2010. L 132., 11. o.).
4 Lásd: „A nemzetközi védelem megszűnése: az elismerésről szóló irányelv (2011/95/EU) 11., 14., 16. és 19. cikke” című 2018‑as jogi elemzést (különösen: 4.1.3 fejezet, 35. o.).
5 Kihirdette: az 1989. évi 15. tvr.; a továbbiakban: Genfi Egyezmény.
6 A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29‑i tanácsi irányelv (HL 2004. L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.).
7 A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013. L 180., 60. o.; helyesbítés: HL 2016. L 198., 50. o.).
8 BGBl. I, 100/2005. sz.; a továbbiakban: 2005. évi AsylG.
9 BGBl. I, 87/2012. sz.
10 A továbbiakban: vitatott határozat.
11 Lásd különösen az előzetes döntéshozatalra utaló határozat 7., 20., valamint 22. pontját.
13 Lásd a 2011/95 irányelv (3) és (4) preambulumbekezdését.
14 Lásd a 2011/95 irányelv (23) és (24) preambulumbekezdését.
15 Lásd analógia útján: 2017. január 31‑i Lounani ítélet (C‑573/14, EU:C:2017:71, 41. és 42. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
16 A továbbiakban: HCR.
17 Lásd a 2011/95 irányelv (22) preambulumbekezdését.
18 A „nemzetközi védelem visszavonásának” fogalmát az uniós jogalkotó által a 2013/32 irányelv 2. cikkének o) pontjába foglalt meghatározáshoz igazodva használjuk, e fogalom ugyanis a 2011/95 irányelv 19. cikkében foglalt több különböző eljárásra utal, nevezetesen a kiegészítő védelmi jogállás „visszavonására”, „megszüntetésére”, illetve „megújításának megtagadására”.
19 A HCR kézikönyve a menekült státusz meghatározására szolgáló eljárásról és az azzal kapcsolatos követelményekről a menekültek helyzetéről szóló 1951. évi Egyezmény és az 1967. évi Jegyzőkönyv alapján HCR (116. és 117. pont). A megszüntető klauzula értelmezésével kapcsolatban lásd még: A HCR nemzetközi védelemmel kapcsolatos iránymutatásai: A menekült jogállás megszűnése a menekültek helyzetéről szóló 1951. évi Egyezmény 1. cikke C. pontjának (5) és (6) bekezdése értelmében (a „körülmények megszűnésével” kapcsolatos klauzulák).
20 A 2011/95 irányelv keretében az uniós jogalkotó egységes vizsgálati eljárást vezet be a nemzetközi védelem szükségességével kapcsolatban és a menekült, illetve a kiegészítő védelmi jogállás elismerésével biztosított jogok szintje közötti különbségek eltörlésére törekszik.
21 Lásd a jelen indítvány 19. lábjegyzetét.
22 Lásd ezen iránymutatások 116. pontját.
23 Lásd még: a HCR nemzetközi védelemmel kapcsolatos iránymutatásait, amelyre a jelen indítvány 19. lábjegyzetében hivatkozom (4. pont).
24 Lásd analógia útján: 2010. március 2‑i Salahadin Abdulla és társai ítélet (C‑175/08, C‑176/08, C‑178/08 és C‑179/08, EU:C:2010:105) a 2004/83 irányelv 11. cikke (1) bekezdésének e) pontjában szabályozott menekült jogállás megszűnési klauzulájának értelmezésével kapcsolatban.
25 Az uniós jogalkotó egyébiránt a 2011/95 irányelv 15. cikkében elsőként a „súlyos sérelmet” említi az ilyen védelem elismeréséhez vezető lehetséges okként.
26 Lásd: 2010. március 2‑i Salahadin Abdulla és társai ítélet (C‑175/08, C‑176/08, C‑178/08 és C‑179/08, EU:C:2010:105, 68. pont).
27 Lásd az előzetes döntéshozatalra utaló határozat 7. pontját.
28 Lásd a HCR 2004. november 22‑i jegyzetét a menekült jogállás törléséről; Kapferer, S., „Cancellation of refugee Status”, UNHCR, Legal and Protection Policy Research Series, 2003 március; valamint a HCR 2003. szeptember 4‑i tájékoztató jegyzetét a kizáró klauzulák, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi Egyezmény 1. cikke F. pontjának (I. fejezet, F. rész) alkalmazásáról.
29 A 2013/32 irányelv 10. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „[a] nemzetközi védelem iránti kérelmek megvizsgálásakor az eljáró hatóság először meghatározza, hogy a kérelmezők menekültnek minősülnek‑e, és amennyiben nem, meghatározza, hogy jogosultak‑e kiegészítő védelemre”. Idézzük fel azt is, hogy a 2011/95 irányelv 2. cikkének f) pontja értelmében „a kiegészítő védelemre jogosult személy” olyan személy, aki nem minősül menekültnek.
30 Lásd analógia útján: 2013. január 15‑i Križan és társai ítélet (C‑416/10, EU:C:2013:8, 85. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat); 2013. szeptember 10‑i G. és R. ítélet (C‑383/13 PPU, EU:C:2013:533, 35. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat); 2014. május 8‑i N‑ítélet (C‑604/12, EU:C:2014:302, 41. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat); 2018. szeptember 26‑i Belastingdienst kontra Toeslagen ítélet (A fellebbezés felfüggesztő hatálya) (C‑175/17, EU:C:2018:776, 39. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat); 2018. október 4‑i Kantarev ítélet (C‑571/16, EU:C:2018:807, 123. és azt követő pontok, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
31 Lásd e tekintetben a 2011/95 irányelv (15) preambulumbekezdését.
32 Lásd különösen: 2018. június 27‑i Diallo ítélet (C‑246/17, EU:C:2018:499, 59. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Felkészül a bíróság az elektronikus ügykezelésre Fejér megyében | BÍRÓSÁG
Felkészül a bíróság az elektronikus ügykezelésre Fejér megyében
2015. dec. 21. - 10:52, OBH-Sajto2
A bírákat követően a Fejér megye bíróságain dolgozó tisztviselők és írnokok számára szervezett speciális képzést 2015. december 11. napján a kibővülő elektronikus kapcsolattartásra való felkészülés érdekében a Székesfehérvári Törvényszék. Az ügyfélbarát, a bíróság szolgáltató jellegét elősegítő programmal lehetővé válik az ügyfélkapun keresztül elektronikus úton is folyjék a kapcsolattartás a bíróság és az ügyfelek közt.
2015. december 16. napján kihirdetésre került az Egyes törvényeknek a gazdasági növekedéssel összefüggésben történő módosításáról szóló 2015. évi CCXII. törvény, mely módosítja a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit.
A módosuló rendelkezések szerint a polgári perekben és törvényi rendelkezés alapján más polgári eljárásokban, valamint a közigazgatási és munkaügyi perekben 2016. január 1. napjától 2016. június 30. napjáig választható, míg 2016. július 1. napjától kötelező a bírósággal való elektronikus kapcsolattartás a jogi képviselővel eljáró felek, a gazdálkodó szervezetek, valamint a közigazgatási szervek számára.
A rendezvény megnyitását követően Müllerné dr. Hradszky Erzsébet, a törvényszék elnökhelyettese tájékoztatta a résztvevőket a polgári perrendtartás 2016. január 1. napján hatályba lépő, az elektronikus kommunikáció kiterjesztésével kapcsolatos főbb változásairól, az ügyfélkapu és az ÁNYK-űrlapok használatáról.
Előadását követően Dobosné Nagy Ilona, a törvényszék lajstromiroda-vezetője ismertette az elektronikus keresetlevél, egyéb beadvány lajstromozásának, az elektronikus iratok felterjesztésének és áttételének ügyviteli szabályait. Sterczlné Nagy Éva törvényszéki tisztviselő pedig gyakorlati bemutatót is tartott az elektronikusan érkezett, illetve a bíróság által készített iratokkal kapcsolatos teendőkről, az elektronikus kézbesítés ügyviteli feladatairól.
A törvényszék gazdasági hivatalának vezető-helyettese, Véghelyi Gabriella az elektronikus fizetési és elszámolási rendszert (EFER) mutatta be az érdeklődőknek. Végül Pereczes Norbert informatikai osztályvezető az elektronikus kapcsolattartás esetleges informatikai problémáira, ezek elkerülésének lehetséges módjaira és a helyes ügyviteli gyakorlat fontosságára hívta fel a figyelmet.
A program résztvevői az így megszerzett tudást hasznosítva felkészülten várják az elektronikus úton érkező beadványokat.
Székesfehérvár, 2015. december 16.

matches: bíróság BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
81 tartalom van megjelölve ezzel a címkével: "sikkasztás"
A "sikkasztás" címkével ellátott tartalmaknál (81) leggyakrabban használt további címkék:
híradó (39) RTL (17) csalás (15) bűnügy (13) fodor ibolya (8) Fókusz (7) nyomozás (6) belföld (6) bróker marcsi (5) rtl híradó (5) vád (5) botrány (5) lopás (5) börtön (4) adócsalás (4) Hírek (4) bíróság (4) Fidesz (4) RTL Hírek (4) politika (4) RTL Klub (4) gyanúsított (3) vádemelés (3) pénzmosás (3)
5 év börtön a volt MVM vezérnek
2019.03.01. 18:50
Öt év letöltendő börtönre ítélték a Magyar Villamosművek volt vezérigazgatóját, Kocsis Istvánt hűtlen kezelés és sikkasztás miatt. A vád szerint Kocsis István és társai, köztük a felesége, 15 milliárd forinttal károsították meg az állami vállalatot azzal, hogy előnytelen szerződéseket kötöttek és offshore hátterű cégeknek utaltak pénzeket. Az ítélet a volt vezérigazgató esetében nem jogerős.
2018.08.26. 18:08
A karácsonyt is a rácsok mögött tölti Bróker Marcsi. A 12 milliárd forintos csalással és sikkasztással vádolt karcagi asszony letartóztatását januárig hosszabbította meg a bíróság. Engedély nélkül gyűjtött betéteket és a pénzt magára költötte. Ha elítélik, akár 12 évet is kaphat.
Elégette a postai küldeményeket
Elégette a küldeményeket egy diákmunkás postás Nagykanizsán. Az értékesebb csomagokat kifosztotta, a maradékot a levelekkel együtt felgyújtotta a város határában. Sikkasztás miatt indult eljárás a 16 éves fiú ellen.
Quaestor: Többet sikkaszthattak
2018.05.31. 18:42
Újabb 2,2 milliárdos sikkasztás miatt emelt vádat az ügyészség a Quaestor-ügyben. Tarsoly Csaba és 7 társa a vádirat szerint befektetési jegyek értékesítésével csalták el a pénzt. Tarsolyék ellen már évek óta folyik eljárás bűnszervezetben elkövetett sikkasztás miatt, mert azzal vádolják őket, hogy 27 milliárd forintot tüntettek el.
Elsikkasztotta a ház pénzét
Több mint 40 társasházat károsíthatott meg egy közös képviselő Komlón. Volt, amelyiket több millió forinttal.
Megléphetett a segélyekkel a postás
2018.02.07. 18:05
Sikkasztás gyanújával köröz a rendőrség egy postást. A 49 éves férfi, szomszédja szerint nem régóta dolgozik kézbesítőként. Kedd reggel felvette a küldeményeket Nyírcsaholyban, de egyet sem vitt ki a címzetteknek.
Leváltották most újra indul
2018.01.10. 18:28
A bíróság megfosztotta tisztségétől, most újra indul a választáson Köteles István, Álmosd volt polgármestere, aki ellen sikkasztás, költségvetési csalás és hűtlen kezelés miatt nyomoz a rendőrség.
Házon kívül 2017-12-13
2017.12.14. 00:05
Hajléktalanokkal sikkasztott
Híradónk információi szerint elfogták a rendőrök a 2005-ös Siemens botrány fő gyanúsítottját. A rendőrség pénteken közölte, hogy 12 év után őrizetbe vettek egy férfit Bulgáriában, aki ellen sikkasztás miatt több elfogatóparancsot is kiadtak. Úgy tudjuk, ő az az egykori könyvvizsgáló, aki a gyanú szerint 800 millió forintot sikkasztott el néhány év alatt a Siemens hazai leányvállalatától. A gyanú szerint hajléktalanokat nevezett ki cégvezetőknek, velük kötöttek fiktív szerződéseket.
Lefoglalták Leonardo DiCaprio Picasso festményeit
Tovább bonyolódik a Leonardo DiCaprio körüli 3 milliárd dolláros sikkasztási ügy. Az Oscar-díjas világsztár ajándékba kapott Picasso festményeit, valamint Marlon Brando Oscar-szobrát is lefoglalták az amerikai hatóságok egy nagyszabású nemzetközi akció részeként, amelyben elsikkasztott malajziai közpénzt próbálnak visszaszerezni.
Kié a Győzikénél talált pénz?
2017.06.13. 18:25
A lányai pénze volt – ezt állítja Gáspár Győző arról a 200 millió forintról, amit az ellene folyó nyomozás alatt foglaltak le az adónyomozók. A showman szerint a pénz nagy részét a nagymamájától örökölte, és a lányainak ajándékozta. Költségvetési csalás és sikkasztás miatt nyomoz a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Gáspár Győző ellen.
Tilosban parkolt Fodor Ibolya
2017.06.03. 18:25
Hiába a megállni tilos tábla, Fodor Ibolya mégis leparkolt a pécsi polgármesteri hivatal sarkánál. Az oké pécs.hu portál egyik olvasója fotózta le a sikkasztási ügyéről és hazaárulózásról elhíresült politikust. Az általa vezetett egyesület autójával állt meg a tilosban, csütörtök délben. Fodor Ibolya hozzászólásban mentegetőzött. Először azt írta, lefulladt, percekkel később már azt állította, hogy lerobbant. Végül ezeket törölte, és azt írta megállt, de csak 5 percre. Hogy pontosan mi történt, arról Híradónk is kérdezte volna, de nem tudtuk elérni.
Fontos pozíciót kaphat a sikkasztásért elítélt képviselő
Fodor Ibolya attól még nem feltétlenül lenne országosan ismert politikus, hogy sikkasztás miatt felfüggesztett börtönt kapott, most pedig költségvetési csalás miatt folyik ellen eljárás. A nagyobb ismertséget inkább a stílusa hozta el neki. Majmozni például nagyon szeret: híradós kollégánkat tehetségtelen majomnak nevezte, az oktatás helyzete miatt tiltakozó tanárokat pedig bazári majomnak. A pécsi Fidesz már kiléptette a soraiból, de önkormányzati képviselő maradt, és most egy újabb fontos posztot kaphat a városban. Moskovics Judit riportja.
50 ház pénzét is elsikkaszthatta
2017.05.20. 18:12
Akár több mint 50 társasház megtakarított pénze is eltűnhetett Komlón. Ennyi háznak a közös képviselője az a nő, aki ellen korábban két épület lakói tettek feljelentést. Kiderült, nincs meg a felújításra félretett pénzük, a munkát végző vállalkozóknak 30 millió forinttal tartoznak. A közös képviselőt már hetek óta nem látták a városban. A rendőrség sikkasztás miatt ismeretlen tettes ellen nyomoz.
Beteg, ezért nem megy bíróságra Fodor Ibolya
2017.05.15. 18:47
Elhúzódik a tárgyalás, amelyben költségvetési csalás miatt vádlott Fodor Ibolya. A hazaárulózási és sikkasztási botrányairól ismerté vált volt pécsi fideszes politikus a vád szerint, korábbi cégénél összesen 3,1 millió forint adót csalt el. A pécsi polgármester korábban Fodor Ibolyát viselkedése miatt lemondásra szólította fel, nemrég viszont - ahogy tegnap elmondtuk - a Pécsi Értéktár Bizottság tagjának javasolta. Hogy miért, arról hiába kérdeztük Páva Zsoltot.
Tanár lophatta el a pénzt
2017.05.15. 18:40
Vizsgálat indult egy budapesti általános iskolában, mert alapítványának vagyonát állítólag ellopta a kuratórium helyettes vezetője, aki az önkormányzat egyik bizottságának is tagja. Az ügyről a hvg.hu számolt be először. A férfi - aki az iskolában napközis tanárként dolgozik - elérhetetlen. Nyilatkozni se az iskola igazgatója, se az ötödik kerületi önkormányzat nem akart. A rendőrség sikkasztás miatt nyomoz az ügyben, azt, hogy kit gyanúsítanak, nem árulják el.
16 milliárdot sikkaszthatott el Bróker Marcsi
2017.05.11. 18:14
Vádemelést javasolnak Bróker Marcsi-ként elhíresült karcagi üzletasszony ellen a rendőrök. Az iratok szerint több mint 16 milliárd forintot sikkaszthatott el. 2015-ben derült ki, hogy több száz ember adta oda neki a megtakarítását, cserébe magas kamatot ígért, de végül eltűnt a pénzzel együtt. Jelenleg előzetes letartóztatásban van.
Sikkaszthatott a közös képviselő
2017.04.18. 18:20
Sikkaszthatott a közös képviselő- elrendelte a nyomozást a rendőrség két komlói társasház felújításának ügyében. A gyanú szerint a közös képviselő elsikkasztotta azt a pénzt, ami a kivitelezőnek járt volna. A problémáról elsőként a szabadpécs.hu írt. A portál információi szerint több millió forintos a tartozás. A lakók ezért feljelentést tettek. A közös képviselő egyelőre nem reagált megkeresésünkre.
Kulcsár-ügy: Ítélet 14 év után
2017.03.22. 18:31
14 évvel a brókerbotrány kirobbanása után jogerősen elítélték Kulcsár Attilát. A 20 milliárdot sikkasztó álbróker büntetését öt év börtönre és ötmillió forint pénzbírságra mérsékelte a Debreceni Ítélőtábla. A DK és a Fidesz szerint is elfogadhatatlan, hogy másfél évtizedig tartott, mire jogerős ítélet született.
Elítélték Putyin fő ellenfelét
2017.02.08. 18:52
Sikkasztás miatt elítélték Vlagyimir Putyin legfőbb politikai ellenfelét, Alekszej Navalnijt. Az ellenzéki vezető szerint politikai ítélet született az ügyében, hogy ne indulhasson a 2018-as választásokon, és az Emberi Jogok Európai Bírósága szerint sem volt szabályos a kihallgatása. Az orosz elnök közben jóváhagyta azt a törvénymódosítást, amely enyhíti a családon belüli erőszak büntethetőségét.
Bujkálás közben is sikkasztott?
2016.12.14. 18:09
A károsultak abban bíznak, Bróker Marcsi végre elárulja, hogy hová tűnt a befektetett pénzük. A milliárdos csalással gyanúsított üzletasszonyt másfél év bujkálás után kedden hozták haza a rendőrök a közép–amerikai Belize-ből. A Blikk úgy tudja, hogy kint is rossz útra tért. Az ottani hatóságok sikkasztás miatt vették őrizetbe.
Belize-ben fogták el Marcsikát
2016.12.13. 18:02
Belízben, egy karibi tengerparti városban elkapták Bróker Marcsit! Másfél éve körözték. A 62 éves asszony ellen csalás és sikkasztás miatt indult nyomozás. A károsultak ügyvédje szerint akár 20 milliárd forint is lehet a kár. Az asszony és családja Karcagon a Kun-Mediátor nevű utazási irodát és egy éttermet üzemeltetett. Mellette pedig - a gyanú szerint - pénzbetéteket gyűjtött, 17%-os kamatot ígért. Tavaly áprilisban nyomtalanul tűnt el.
Vádat emeltek a volt paralimpiai elnök ellen
2016.08.26. 18:45
Sikkasztás miatt vádat emeltek Gömöri Zsolt ellen. A Magyar Paralimpiai Bizottság volt elnöke az ügyészség szerint jogtalanul vett fel 15 millió forint jutalékot a szponzori pénzek után és egy hárommilliós kártérítési összeg elsikkasztásával is vádolják. Gömöri Zsolt ellen hűtlen kezelés miatt is nyomoztak, azt az eljárást viszont megszüntették.
Messi rácsok mögé kerül?
2016.07.06. 19:20
Leomolhat a félisten szobra? Messi élete legkeményebb meccsét játssza? A világ leghíresebb labdarúgójáért pár napja még szimpátiatüntetést szerveztek, most meg a fanatikus rajongóknak végig kellene nézniük, hogy börtönbe vonul? A spanyol törvények szerint a két évnél rövidebb büntetésnél próbaidőt kaphatnak az elítéltek. Vagyis Messi sorsáról ezúttal is majd a bíró dönt, pont úgy, mint a focipályán.
15 millió óvadékért hazamehetnek a börtönből
2016.04.23. 18:07
Fejenként 15 millió forintért házi őrizetbe kerül a Buda Cash Brókerház két volt vezetője. A bíróság pénteken döntött arról, hogy óvadék ellenében kijöhetnek a börtönből. Az egykori cégvezető ügyvédje az RTL Híradónak azt mondta: a pénzt a család és ismerősök dobják majd össze. A Buda Cash volt vezetőit egyebek mellett összesen 115 milliárd forintos sikkasztással vádolja az ügyészség.
Letartóztatták a játszótér miatt
2016.04.07. 18:35
Letartóztatta a bíróság azt a szegedi vállalkozót, akit két társával együtt azzal vádol az ügyészség, hogy három éve 185 millió forint közpénzt csaltak el. Az ügyészség szerint ugyanis a vállalkozó cége kb. 40 millió forintból épített fel egy játszóteret a Szegedi Vadaspark területén, amelyre egyébként 220 milliós Európai Uniós támogatást nyert - erről két éve Híradónk is beszámolt. A vád szerint a többi pénzt hamis számlákkal és off-shore cégeken keresztül elsikkasztották.
Sikkasztással vádolják a polgármestert
2016.02.10. 18:30
Sikkasztás és költségvetési csalás miatt emeltek vádat Siklósnagyfalu polgármestere ellen. A vád szerint a Baranya megyei település vezetője támogatásból kétszer újíttatta fel a falu iskoláját, a munkáról fiktív számlákat adott ki, ebben egy társa segített. Az ügyészség szerint csaknem 13 millió forintot sikkasztott.
Bíróság elé állítják a képviselőnőt
2015.11.04. 18:37
Költségvetési csalás miatt vádat emelt az ügyészség Fodor Ibolya ellen. A politikus a vád szerint korábbi cégénél összesen 3,1 millió forint adót csalt el. A hazaárulózási és sikkasztási botrányairól ismertté vált volt pécsi fideszes politikus szerdán nyilatkozott az RTL Híradónak.
7,5 év börtön az újságírónak
2015.09.02. 18:15
7 és fél év börtönre ítéltek kedden egy újságírót Azerbajdzsánban a vád szerint sikkasztás és adócsalás miatt, de emberi jogi szervezetek szerint koncepciós per zajlott, mert az újságíró az ország elnökének és családjának korrupciós ügyeit próbálta feltárni.
Karcagi diákok pénze is eltűnt
2015.05.13. 18:30
Karcagi énekkarosok nyaralásra félretett pénze is elúszott a csődbe ment Kun-Mediátor Kft-nél. Ez az a cég, amelynek vezetője 800 gyanútlan ügyfél több mint 10 milliárd forintnyi befektetésével tűnt el, őt április óta sikkasztás gyanúja miatt körözi az Interpol. Úgy néz ki, a kórus mégis eljut az olasz tengerpartra, mert az iskolát fenntartó egyház kipótolja az eltűnt pénzt.
Fókusz 15-04-16
Fókusz: Hiénák? - Ragadozónak tartják őket, pedig ők csak szeretnének megélni, azt mondják nem erőszakkal szerzik a fuvart. Ki fog fizetni? - Steiner Kristóf, Kelemen Anna is a pénzéért küzd, hova és miért tűnt el a könyvkiadó tulajdonosa? Extrém fazon - Béla frizurája kicsapta a biztosítékot, sok embernek tetszik, de nagyon sokan kopaszra nyírnák.
46 milliós sikkasztással vádolnak két családsegítőt
2015.03.19. 08:22
Tokajban egy helyi családsegítő és gyermekjóléti szolgálat két vezető tisztségviselője a gyanú szerint 2005 óta összesen 46 millió forintot sikkasztott el. A bűncselekményre csak nemrégiben derült fény, a két nő viszont ártatlannak vallja magát az ügyben. Az egyik gyanúsított ügyvédje, Dr. Lichy József mondta el a legfrissebb fejleményeket az üggyel kapcsolatban.
Nyugdíjasok ebédpénzét tették el a dolgozók
2015.03.18. 18:20
46 millió forintot sikkasztott a gyanú szerint a tokaji gyermekjóléti szolgálat két szociális gondozója. A két nő azzal volt megbízva, hogy a nyugdíjasok ebédpénzeit kezeljék. A nyomozás szerint 2005-től módszeresen tüntették el a pénz egy részét. Bár nyugtát adtak, a városi kincstárnak nem a beszedett összeggel számoltak el. Úgy tudjuk, volt olyan év, amikor közel hatmillió forintot raktak zsebre.
Tömött sorok a Quaestor-fiókok előtt
2015.03.11. 18:40
Hűtlen kezelés és sikkasztás gyanújával feljelentést tett a jegybank a Quaestor Értékpapír Zrt. ügyében. Csak egyesével engedték be szerdán a társaság fiókjai előtt tömött sorokban várakozó ügyfeleket, majd semmi jóval nem bíztatták a megtakarításaikért aggódó embereket.
Újabb brókerházat függesztettek fel
Újabb brókerház működését függesztette fel a Magyar Nemzeti Bank. A Hungária Értékpapír négy vezetőjét őrizetbe vették, több százmilliós sikkasztás gyanúja miatt nyomoznak. A miniszterelnök az állami rádióban reggel azt ígérte, minden brókerházat megvizsgálnak.
Buda-Cash: Sikkasztás miatt nyomoznak
2015.02.28. 18:40
Sikkasztás gyanúja miatt indult nyomozás a Buda-Cash-ügyben - közölte a brókercég vezetőjének ügyvédje. A cég vezetőit azonban még nem hallgatta ki a rendőrség. Bánáti János az RTL Híradónak azt mondta: évekig tarthat a nyomozás, sok időre lesz szükség ahhoz, hogy kiderüljön, történt-e bűncselekmény, és ha igen, kik és hogyan akarták eltűntetni a cégnél felhalmozott százmilliárdos hiányt.
Állami cégnél is sikkasztott?
2015.01.23. 18:20
60 milliót sikkaszthatott, most előzetesben van a pénzügyes nő. A veszprémi erdőgazdaság korábbi gazdasági vezetőjét azzal gyanúsítják, hogy sikkasztott az állami cégnél, de ez csak a tizede annak, amit az előző munkahelyén tüntetett el.
Majomnak nevezte a riportert a képviselő
2015.01.07. 18:50
Közösségi oldalon zaklatott egy kommentelőt Fodor Ibolya. A hazaárulózásáról és sikkasztási ügyéről ismerté vált volt fideszes politikus azzal fenyegette meg a hozzászólót, hogy szól a főnökének, mert rágalmazta Pécs önkormányzati képviselőjét. Szerettük volna tudni, miért írta ezt Fodor Ibolya. A képviselő azonban stábunkat szidalmazta és rendőrt is hívott.
Kilép a Fidesz-frakcióból Fodor Ibolya
2014.12.08. 18:30
Távozik a Fidesz frakcióból, de nem mond le mandátumáról Fodor Ibolya. Ezt a politikus közleményben írta hétfőn. Az RTL Híradó pénteken mutatta be azt a jogerős bírósági ítéletet, amiből kiderült, hogy Fodor Ibolyát sikkasztásért bűnsegédként másfél év felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték.
Fidesz: vizsgálják az elítélt képviselő ügyét
2014.12.06. 18:45
A sajtóból értesültek a Fidesznél arról, hogy pécsi képviselőjük, Fodor Ibolya sikkasztás miatt, 1 év 6 hónap felfüggesztett börtönbüntetést kapott, még 2003-ban. A párt szóvivője közölte: alapelvük, hogy csak tiszta, feddhetetlen politikusok politizálhatnak a Fideszben. Ezért belső vizsgálatot indítanak az ügyben.
Felfüggesztett börtönt kapott
2014.12.05. 19:00
Több mint 12 és fél millió forintot sikkasztott Fodor Ibolya egykori munkahelyén, értesült az RTL Híradó. Fodor Ibolya az a fideszes képviselő, aki két hete hazaárulónak nevezte a kormány ellen tüntetőket. A politikust tettéért 2003-ban, jelentős értékre elkövetett sikkasztás bűntettében, mint bűnsegédet találták bűnösnek.
Saját zsebre dolgoztak a diákvezetők
2014.10.05. 14:59
A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal vizsgálata szerint, amely az egyetemek 2009 és 2012 közötti gazdálkodásáról készült, három egyetem hallgatói önkormányzatának vezetői is rosszul számoltak el pénzekkel. Egyes információk szerint voltak olyanok, akik havonta 6-800 ezer forintos ösztöndíjat vettek fel.
Mit gondolnak a helyiek a sztárügyvédről?
Nem megerősített hírek szerint lakhelyelhagyási tilalom van ellene érvényben, mindeközben testőrök vigyáznak rá. Elmentünk a sok százmilliót érő családi birtokára.
Őrizetben a sztárügyvéd
A sztárügyvéd, aki Stohl Andrást, Damu Rolandot és Kovács Lázárt is védte, tavaly maga került a vádlottak padjára. Két ügyfele jelentette fel, akik 60 millió forintot helyeztek el nála ügyvédi letétben, ám az összeggel nem tudott elszámolni.
Ártatlannak vallja magát a MÁV Biztosító volt vezetője
Kiss Bálintot milliárdos sikkasztással és hűtlen kezeléssel vádolják, büntetőpere ma kezdődött a Fővárosi Bíróságon.
Sikkasztásért is bíróság elé állhat Timosenko
2011.10.14. 10:27
A volt ukrán kormányfőt, az ügyészség ismét perbe akarja fogni 405 millió dollárt érő közpénz elsikkasztásának kísérlete miatt.
Olaszországban akadt horogra a sikkasztó
2011.09.25. 17:23
Százmilliós sikkasztás magyar gyanúsítottját fogták el a napokban Olaszországban. A férfi Mantovában kapták el az olasz hatóságok.
Ötmilliárdos sikkasztás miatt nyomoznak
2011.07.12. 16:12
Egy gazdasági társaság a megőrzésében hagyott, mintegy 5,5 milliárd forint értékű műtrágyát a sajátjaként kezelte és feltehetően értékesítette.
Feladta magát az enyveskezű postáskisasszony
2011.04.14. 15:52
4 milliót emelt le az ügyfelek számláiról , gyakran meghamisítva azok aláírását. A pénzt szerencsejátékra költötte.
Lemondott a pécsi püspök
2011.01.19. 19:48
Mayer Mihály lemondásának indokát nem közölték.
Kulcsár szerint a vád téved
2010.12.03. 12:42
Kulcsár Attila vallomásával folytatódott a K&H-ügy tárgyalása pénteken a Fővárosi Bíróságon.
20 milliós sikkasztás a BKV-nál?
2010.11.20. 08:59
Csaknem 20 millió forintot sikkasztott a gyanú szerint a BKV egyik alkalmazottja, aki a közlekedési igazgatóságon dolgozott.
Mese volt, hogy 63 milliónyit raboltak tőle
2010.10.20. 08:32
Nem fegyveres rablás, hanem sikkasztás történt tavaly augusztusban egy nyíregyházi zálogházban.
Kettős gyilkosság után sikkasztásért is felel
2010.09.21. 09:37
Vádat emelt az ügyészség a csepeli kettős gyilkosság egyik vádlottjával, Deme Gáborral szemben.
Bankrablásnak álcázta a sikkasztást
2010.08.27. 13:19
A gyanú szerint bankrablásnak álcázta a Somogy megyei Pusztakovácsiban lévő takarékszövetkezet fiókvezetője, hogy elsikkasztotta az intézet pénzét.
Vádemelés az Il Ferro ügyben
2010.07.08. 14:51
Hét vádlottnak egyebek mellett hűtlen kezelés, sikkasztás és csalás miatt kell felelnie.
A leggazdagabb börtönlakók
2010.05.31. 16:40
Olajcég és autógyár elnöke is belekóstolt már a börtönlakók életébe. A Forbes magazin összeállította a leggazdagabb bűnözök listáját.
Kulcsár: Nem sikkasztottam, és nem csaltam
2010.05.25. 11:29
Kulcsár: Nem csaltam, nem sikkasztottam
2010.05.06. 20:12
Kulcsár Attila azt mondta: nem ártatlan, de azokat a súlyos bűncselekményeket, amelyekért elítélték, nem követte el.
Előzetesben a minisztérium cégének vezetője
2010.04.28. 18:02
Előzetes letartóztatásba helyezte a bíróság a HM EI Zrt. vezérigazgatóját.
MÁV Biztosító: lezárult a nyomozás
2010.04.14. 10:19
Az intéző bizottság elnökét sikkasztással, pénzmosással, csalással és hűtlen kezeléssel gyanúsítják. Az ügynek rajta kívül még öt gyanúsítottja van.
Sikkasztott az óvodai gazdaságis
2010.03.26. 16:59
A nő saját cégének utalta át a dolgozók járulékait.
Újra vizsgálják a csepeli kettős gyilkosságot
2010.03.22. 18:13
A meggyilkolt iskolaigazgató járt a rendőrkapitánynál, akinél feljelentést akart tenni az iskolában történt sikkasztások miatt.
Hűtlen kezelés az Expo Centernél?
2010.03.08. 13:10
A Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság pénteken rendelt el nyomozást a pécsi Expo Center ügyében.
Milliókat buktak a brókercég ügyfelei
2010.02.24. 11:49
Van olyan ügyfél, aki több tízmillió forintot veszthet, miután a Capital Partnersre bízta a pénzét.
2010.02.22. 11:59
Sikkasztás, csalás, pénzmosás. Vádemelési javaslattal zárták le a nyomozást az Il Ferro ügyben.
Lenyúlta az iskola ebédpénzét
Az élelmezésvezető saját bevallása szerint 8 millió forintot sikkasztott egy győri iskolából.
Egyre több gyanúsított a BKV-botrányban
2010.01.12. 17:59
Egy korábbi főosztályvezetőt, és egy adminisztrátort hallgattak ki, mert állítólag közük volt egy fiktív szerződéshez.
Megrendezte a postarablást
2009.12.19. 12:26
A hivatalvezető sikkasztott és rablótámadásnak álcázva akarta elterelni magáról a gyanút.
900 milliós hűtlen kezelés a Pécsi Vízműnél?
2009.10.20. 15:54
A cég leányvállalatai annyira eladósodtak, hogy a vagyon gyakorlatilag a bankok birtokában van.
Megrendezte kirablását a postás
2009.08.18. 14:49
Hogy hitelesebbnek tűnjön, társai megverték és gázspray-vel lefújták őt.
Elkapták a kukoricás csalót
2009.08.18. 14:48
Az egyik legkeresettebb magyar bűnözőt Spanyolországban fogták el.
Rablást álcázott a részeg lottózós
2009.08.17. 17:29
100 ezer forintos hiányát akarta eltüntetni az alkalmazott.
Jogerős évek a sikkasztó végrehajtónak
2009.04.23. 21:42
70 ügyfélnek okoztak kárt.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
DEVIZAHITELES NYÍLT LEVÉL MAGYARORSZÁG BÍRÁIHOZ. - Nemzeti Civil Kontroll
Jog és Igazság Mozgalom Civil Szervezet
Kérem megosztani!
BÍRÁK KIK VAGYTOK?
A bírák mindig lojálisak voltak minden hatalomhoz. A bíró egzisztenciálisan kötődik a hatalomhoz. A hatalommal együtt vállalkozik.
Ha a hatalom elnyomó, a törvényei is elnyomnak. A törvény alá rendelt bírák a hatalom nevében ítélkeznek, ezért viselniük kell a hatalom sorsát. Magyarország devizahiteles adóspolgárait a Kúria kizárólag bíráknak címzett hírhedt 6/2013 PJE határozata alapján jogaiktól bírák fosztogatják.
A végrehajtó hatalom magáévá tette a Kúria hírhedt jogfosztó iránymutatását és azt a törvényhozás devizatörvényekbe iktatta. A devizatörvények és a Kúria hírhedt iránymutatásai bársonyos karosszékében hátradőlt és kiválóan megfizetett bírák szalagon gyártják az adóspolgárokat jogfosztó határozataikat, azok jogfosztó üzemmódban működnek.
A törvényhozó hatalom képviselőit az adóspolgárok megválasztják, azok a képviselet küldési megbízatásukkal visszaélve az adóspolgárt elnyomó törvényeket hoznak. A bírák tehát látszólag törvényesen működnek.
A nyomorba taszítás, a vagyonfosztás, a nélkülözéseknek kitevés azonban soha nem lehet és nem lesz törvényes. El fog jönni a hatalom, így a bírói hatalom számonkérésének is az ideje.
A Kúria eszmei páholyának ítélkező bírák vagytok. Már régen nem bankok és adósok jogvitájában ítélkeztek.
A magyar kapitalista kiáltványnak ítélkeztek. A tőkének néhány embervédő szabálya van. A polgárt ne öld meg, mert nem tudom kifosztani.
A polgár fogyasztását védjed, mert akkor tudom jövedelmét elsajátítani. A polgár lakásvagyonát védjed, mert ott él családjával és ott történik a jövedelemtermelő képességének fenntartása és újratermelése. Nincs több polgárvédő tőkeszabály.
Magyarország tőketörvényei (devizatörvényei) azonban áthágták ezeket az alapvető polgárvédő tőkeszabályokat is. A polgár lakásvagyonát vették célba, ország- és lakásrablás folyik. Ez fellebbenti a fátylat, hogy kinek ítélkeztek.
A Kúria eszmei páholyát és kupoláját az országfosztásra vérszerződést kötő külföldi és vele kollaboráló hazai elitcsoportok irányítják. Ti bírák ezt a vérszerződést szolgáljátok. Amikor a polgárt lakásától devizatartozása miatt megfosztjátok, akkor a polgárt létében megsemmisítő haláláról rendelkeztek.
BÍRÓI ÚTON NEM ÉRVÉNYESÍTHETŐ DEVIZAALAPÚ KÖVETELÉSEK BIZONYÍTÉKA.
A Kúria eszmei páholya által kidolgozott devizahiteles bírósági doktrína törvénytelen, mert a devizaalapú fogyasztói kölcsönszerződésekben a deviza/forint devizapárt alkot, ezért a kölcsönszerződésekben folyósítási és törlesztési árfolyamokban történt megállapodás a kölcsön futamidejére szóló árfolyamfogadás (lásd Járai Zsigmond jegybankelnök közokiratba, országgyűlési jegyzőkönyvbe foglalt pénzügyjogi nyilatkozatát).
A DH2 elszámolási devizatörvény és a végrehajtó MNB rendeletek alapján banki informatikusok bravúrjával készült törvényi elszámolás ún. részletes elszámolása és a deviza/forint devizapár árfolyamfogadásának elszámolása teljes számviteli egyezőséget mutat (!)
A civil jogvédő szervezetünk rendelkezik az árfolyamfogadás elszámolása és annak a törvényi részletes elszámolással egyezősége bizonyítékával.
A devizahiteles szerződések törvényi részletes elszámolásának adatai sérelme nélkül és annak ténybeli alapjain az árfolyamfogadás (szerencsejáték) érvényes (nem befektetési) jogügylet, de bírói úton nem érvényesíthető, az csak önkéntesen teljesíthető (ha van olyan adóspolgár aki önként kívánja a "kocsmafogadását" lakásával kiegyenlíteni).
Ez a naturalis obligatio bármely perben és végrehajtásban az árfolyamfogadás elszámolása bizonyítékának egyidejű benyújtásával előterjeszthető hivatkozás, amit a bíró törvény erejénél fogva kereset vagy ellenkérelem nélkül is hivatalból köteles vizsgálni és az abból egyenesen következő bírói utat kizárni.
FELHÍVÁS BÍRÁKHOZ NATURALIS OBLIGATIO MEGTAGADÁSÁRA.
Az a bíró, aki devizahiteles jogvitában nem vizsgálja meg a bírói úton nem érvényesíthető devizahiteles követelésre hivatkozást és annak ténybeli alapjain nyugvó árfolyamfogadás számviteli elszámolását, annak a bírónak az ítélete törvénytelen és bírósági jogkörben kárt okoz.
Bírák van tehát rés a devizahiteles bírósági doktrínán, a naturalis obligatio vizsgálata törvényen alapul, attól bírát semminemű iránymutatás nem vonhatja el és iránymutatással felül nem írható.
A civil jogvédő szervezetünk tehát segít a hivatásuk felé elkötelezett bíráknak, azok a továbbiakban nem hivatkozhatnak iránymutatásra csak a naturalis obligatio felőli döntésüket kizáró törvényre, és az a bíró aki ezt a szakmai követelményt nem tanúsítja, az önként álljon fel hivatalából, mert nem alkalmas bíráskodásra.
A KÚRIA POLGÁRI JOGEGYSÉGI TANÁCSA BÍRÁINAK ÖNKÉNTES LEMONDÁSA.
A Kúria devizahiteles doktrínája egy árfolyamfogadásból eredő naturalis obligatio törvénnyel szembe menő bírói útra terelése.
A Kúriának az elemi számtanra hivatkozása (átszámítás) nem releváns, ezért tudománytalan tézisével szemben a kölcsönszerződés deviza/forint folyósítása és törlesztése törvényi részletes elszámolás banki adatain nyugvó – árfolyamfogadásra paraméterezett – számviteli elszámolása kiadja a törvényi elszámolás és az árfolyamfogadás elszámolása egyezőségét.
Kúriának ezt a számviteli vizsgálatot a számtan alapjait meghaladó vizsgálattal ellenőrizni kellett volna.
Kúria 6/2013 PJE határozatot hozó tanácsa és annak bírái a döntésük megalapozásához szükséges ezen számviteli vizsgálatot elmulasztották, ezért a naturalis obligato követelését nem ismerték fel és naturalis obligatio követelésének engedtek törvénysértő bírói utat. Ez olyan jogszakmai bírói műhiba, hogy a következménye nem lehet más, mint a Kúria 6/2013 PJE határozatot hozó valamennyi bírája önként mondjon le hivataláról.
Ezután jöhetnek a Kúria ellen közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti tömeges adósperek.
EU PARLAMENT ÉS TANÁCS KÁROKOZÓ FELELŐSSÉGE.
A Kúria mellett az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásokban a pénzügyi oligarchiát védő főtanácsnokai (Brüsszel-Budapest tengely) is szembesülni fognak a magyar naturalis obligatio követeléssel, valamint azt az unió alapszerződéseivel ellentétesen törvényesítő magyar devizatörvényekkel és a bírói iránymutatásokkal.
A bátor magyar adóspolgároknak az EU Parlament és Tanács ellen dr. Kriston István ügyvéd, európajogi (pénzügyi) szakjogász jogi képviseletében rövidesen induló közvetlen kártérítési keresete le fogja leplezni a Kúria uniós jogot sértő magyar devizahiteles bírósági doktrínáját és az EU jogalkotói mulasztásának károkozó felelősségét.
A nemzetközi média jelenléte biztosítani fogja a jogfosztó magyar devizahiteles bírósági doktrínán alapuló magyar devizatörvények leleplezésének nemzetközi nyilvánosságát is.
DEVIZAHITELES JOGVÉDELEM-ÉRDEKVÉDELEM TÉVES ÖSSZEFOGÁSI STRATÉGIÁJA.
A tapasztalatok világosan mutatják, hogy a hatalom a devizahiteles jogvédő-érdekvédő szervezetekbe beépített ügynökökkel és informátorokkal a devizahiteles érdekvédelmet ellenőrzése alá vonta.
Az összefogási kísérletek kudarca tehát a devizaadósok józan és természetes ellenállása. A jog- és érdekvédelem helyes stratégiája tehát nem az összefogás meghaladott koncepciója, nem széles összefogott arcvonalon kell támadni, mert az összefogás egyben az egész tömörített jogvédelem-érdekvédelem könnyű ellenőrzését teszi lehetővé.
A helyes érdekvédelmi stratégia az áttörés ékekben, azt az érdekvédő csoportot kell támogatni, aki éket tudott verni és azt kell kiszélesíteni, az ékverő csoport mögé kell a devizaadósoknak és szervezeteiknek integráció nélkül beállni.
Érd, 2018. január 20. Jog és Igazság Mozgalom Civil Szervezet. Dr. Kriston István, a civil szervezet törvényes képviselője.
Banki tartozás elévülése Civil érdekvédelem devizahitel hírek Dr.Kriston István Elévülési idő Jog és Igazság Mozgalom Kérem megosztani kik vagyok lojálisak Magyarország Nyílt levél Vegyes deviza határidős ügylet
A BANK NEM TÁJÉKOZTATTA ÜGYFELÉT, ÍGY SEMMIS A SZERZŐDÉS! [good_old_share] Igen…ilyen is van! Sokan a cikk olvasása közben azonnal...
"DEVIZAHITEL"-BÍRÓ ICA: TÚL SOK MÁR AZ ÖNGYILKOS! [good_old_share] CSAK NEKÜNK kell összefogni és az egész világot megváltoztathatjuk… Bíró Ica:...

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Hírek / Események | NZP NAGY LEGAL
Hírek az NZP-től.
18. Sze 2019 | Hírek | 0 Hozzászólások
A 2019. 05. 07-én kihirdetett ítéletében a német Szövetségi [Legfelsőbb] Bíróság (BGH) megállapította, hogy nem lehetséges eredményesen kártérítési igényt érvényesíteni egy GmbH (német korlátolt felelősségű társaság) ügyvezetőjével szemben a BGB (német Polgári...
A felszámolóbiztossal történő kooperáció megtagadása megalapozhatja a magyar ügyvezető korlátlan felelősségét
16. máj 2019 | Hírek | 0 Hozzászólások
Magyarországon a jogi társaságok vezető tisztségviselőinek felelősségre vonása egy gyakori probléma a joggyakorlatban. A múltban a bíróságok sem voltak következetesen e tekintetben. A közelmúltban azonban irodánk egy alapvető jelentőségű döntést ért el, amely...
3. ápr 2019 | Hírek | 0 Hozzászólások
12. Már 2019 | Hírek | 0 Hozzászólások
VW-botrány: még a szoftverfrissítés is csal
5. Már 2019 | Hírek | 0 Hozzászólások
Ahogy az MSN hírportál beszámolt róla, fennáll a veszélye, hogy még a csalárd dízelek helyreállítására felajánlott szoftverfrissítés is kétes eredménnyel zárul. Hartmut Bäumer, egy német zöld politikus szerint a megoldás az EURO-6 szabványra történő átalakítás lenne a...
Baden-Württemberg bepereli a VW-t
20. dec 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Baden-Württemberg lesz minden bizonnyal az első a német tartományok közül, amely keresetlevelet nyújt be a WV-Csoport ellen. Annak ellenére, hogy a cég éppen ebben a tartományban (Neckarsulm) gyárt. a tartományi kormány bíróságon kívánt kártérítést követelni a...
28. nov 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Ismét egy megsemmisítő győzelemről számolt be a német sajtó. Az Augsburgi Törvényszék ugyanis a teljes 29.907,66 € vételárat (és kamatokat) ítélet meg egy felperesnek, aki manipulált VW Golf TDI gépjárművét adta vissza. A német bíróságok eddig ugyanis általában...
Az új magyar Pp. és a keresetlevél visszautasítása: európai bírák szovjet hivatalnokmentalitással?
27. nov 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Az idén hatályba lépett új magyar Polgári perrendtartás már közel egy éve nehezíti a jogkeresők életét az általa bevezetett számos (szerintünk felesleges) technikai részletszabályával, amelyek alapján jelentősen megnehezült pert indítani Magyarországon. A jogkereső...
28. okt 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
A német Der Spiegel információi szerint több tízezer új felperessel számol a Volkswagen a dízelbotrány miatt csoportos per formájában. A Volkswagen információi szerint szeptemberig 23.800 eljárás indult, amelyből 6.000 esetben már született ítélet. Az ügyről mi is...
Devizahitelesek: hogyon tovább az Európai Bíróság szeptemberi döntése után?
30. Sze 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Szeptemberben a magyar Kúria eddigi joggyakorlatát jogellenesnek minősítette az Európai Bíróság. Így a magyar bíróságnak érdemben kell vizsgálni, hogy megfelelő volt-e a fogyasztói felvilágosítás. De mi történik most azokkal, akiknek már elárverezték az ingatlanjait?...
EUB: Állami forintosítás ellenére is vizsgálandó az árfolyamkockázat tisztességtelensége
24. Sze 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Hiába az állami kényszerforintosítás, a nemzeti bíróságnak vizsgálnia kell azt, hogy a bank tisztességtelenül járt-e el, amikor devizahiteles szerződés esetén a teljes árfolyamkockázatot a fogyasztóra hárította. Évek óta hangsúlyozzuk, hogy teljes mértékben jogellenes...
Az ügyvezető szerződése szóban is megszüntethető
20. Sze 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
A Schleswig-Holstein-i Tartományi Munkaügyi Bíróság (LAG Schleswig-Holstein) szerint eltérő szerződéses kikötés hiányában az ügyvezető munkaszerződése akár szóban is megszüntethető. A bíróság elutasította egy volt ügyvezető további munkabér megfizetésére irányuló...
OVG Lüneburg: A Volkswagen nem tiltható el az iparűzéstől
19. Sze 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Egy potsdami polgár érdekes indítvánnyal áll el nemrég, amikor is a Wolfsburg városánál indítványozta, hogy vonják meg a VW-től az iparűzési engedélyt. Az indokolásában kifejtette, hogy a Volkswagen felelőtlensége miatt veszélyezteti a polgárok egészségét, így...
Toborzás az IS részére = nincs büntetéskiszabás: megtévedt fiatalok vagy terroristák?
29. aug 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
A Cellei Tartományi Törvényszék a napokban mellőzte büntetés kiszabását egy 23 éves IS-tag(jelölt) fiatallal szemben. A bíróság ugyan bűnösnek találta a fiatalt, mert valóban tagokat kívánt toborozni az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezetnek, azonban nem...
Európai Bíróság: uniós jogba ütközik a magyar földtörvény
22. aug 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Megtarthatják az európai uniós polgárok a már bejegyzett haszonélvezeti és használati jogokat, mert a magyar szabályozás nem megengedett módon diszkriminálta volna őket. A földtörvény tiltó rendelkezése nem alkalmazandó. A 2013-mas földtörvénynek, amely teoretikusan...
15. aug 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
A Bambergi Törvényszék (Landgericht Bamberg) 32.869,68 € megfizetésére és a manipulált autó visszavételére kötelezte egy dízelbotránnyal érintett gyártó kereskedőjét. Az ítélet indokolásában a bíróság megállapította, hogy a kénoxidok kibocsátási mértéke egy manipulált...
14. aug 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Irodánk az Inter-Europa SA biztosítóval folytatott intenzív tárgyalások eredményeképpen elérte, hogy a biztosítótársaság egy Olaszországban történt közúti baleset során elhunyt magyar állampolgár hozzátartozói részére több százezer eurós nagyságrendű kártérítést /...
Mikor van szükség ügyvédre Magyarországon?
13. aug 2018 | Hírek | 0 Hozzászólások
Néhány esetben kikerülhetetlen, míg más esetekben formálisan nem szükséges, de rendkívül célszerű egy magyar ügyvéd megbízása. 1. Milyen esetekben áll fenn ügyvédkényszer? Törvényszék, ítélőtábal és Kúria előtti ügyek Néhány kivételtől eltekintve szigorúan kötelező a...
NZP-esmények
Nagy László ügyvédi továbbképzést tart: A határon átnyúló disztribúciós jog
23. okt 2019 | Események | 0 Hozzászólások
Bochum, 2019.11.07. 14:00-16:45 A Német Ügyvédi Intézet (Deutshes Anwaltsinstitut e.V.) meghívására Nagy László nemzetköz kereskedelmi szakügyvédek továbbképzését végzi mint előadó. A téma: A határon átnyúló disztribúció joga A rendezvényre az ezen a linken tud...
18. Júl 2019 | Események | 0 Hozzászólások
Nürnberg, 2019.07.24-27. A nürnbergi székhelyű International Nuremberg Principles Academy és a nürnberg-erlangeni Friedrich-Alexander Egyetem szervezésével idén is megrendezésre kerül a nemzetközi büntetőjogi moot court, amelyen öt kontinens válogatott egyetemi...
A Német-Ukrán Külkereskedelmi Kamara nyáresti fogadása
13. máj 2019 | Események | 0 Hozzászólások
Mint az orosz nyelvű piaccal is napi szinten foglalkozó iroda természetesen mi is jelen leszünk az Német-Ukrán Külkereskedelmi Kamara (AHK Ukraine) nyári fogadásán, ahol kötetlen környezetben lehetséges az év eddigi tapasztalatait megosztanunk egymással. Helyszín:...
24. Már 2019 | Események | 0 Hozzászólások
20. Már 2019 | Események | 0 Hozzászólások
6. Oroszország-konferencia, Berlin
21. feb 2019 | Események | 0 Hozzászólások
Berlin, 2019.02.21. Mint az orosz piaccal napi szinten foglalkozó iroda mi is részt veszünk a Német Külkereskedelmi Kamara és a Német Kereskedelmi és Iparkamara által szervezett idei Oroszország-konferencián. Az idei legfőbb témák: modernizálás a kis- és...
20. feb 2019 | Események | 0 Hozzászólások
Esemény időpontja: Erlangen, 2019.03.20. Jelentkezési határidő: 2019.02.20. Idén is választottbíróként veszünk részt a nürnbergi-erlangeni Friedrich Alexander Egyetem (FAU) által rendezett pre-moot megmértettetésen. A FAU idei csapata mellett további egyetemek...
15. feb 2019 | Események | 0 Hozzászólások
Szeged, 2019.05.10. A Szegedi Tudományegyetem ÁJTK Összehasonlító Jogi Intézete szervezésében idén is megszervezésre kerül az éves IP-Workshop, amely keretén belül egyetemi oktatók és vezető ügyvédi irodák előadói ülnek össze egymással és kiemelkedően tehetséges...
19. Sze 2018 | Események | 0 Hozzászólások
2018.09.20. Budapest Korábbi sikeres rendezvényeinken felbuzdulva újabb Nürnberget népszerűsítő rendezvény kerül megszervezésre Budapesten. A program ezúttal: 14:00 Regisztráció 14:30 Köszöntő Gabriel A. Brennauer, ügyvezető elnökségi tag, DUIHK 14:45 Nürnberg és...
Nagy László ügyvédi továbbképzést tart: A határon átnyúló disztribúciós jog 23. október 2019
Német Szövetségi Legfelsőbb Bíróság (BGH): német GmbH ügyvezetőinek nincsen “hűségkötelezettsége” a GmbH hitelezőivel szemben 18. szeptember 2019
Nürnberg Moot Court 2019 18. július 2019

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság