text:
Rossz adós a NAV - Piac&Profit - A kkv-k oldala
Rossz adós a NAV
2014. március 18. kedd - 12:04 / piacesprofit.hu
Csak idő kérdése, hogy az Európai Bíróság elé citálják a NAV-ot a visszaigényelt áfaösszegek jogtalan visszatartása miatt. A szakértők szerint a késedelmes kiutalások aránytalanul nagy terhet jelentenek a hazai vállalkozásoknak és ezzel a NAV az uniós előírásokat is megsérti.
Nem szeret fizetni a NAV – Kép: PP Archív, Fotó: Bartos György
Az áfa visszautalásokat megelőző NAV ellenőrzések, csak bizonyos fokig indokolják a kiutalások késedelmét, a gyakorlatban sokszor évekig elhúzódó ügyek miatti csúszások nem felelnek meg az uniós előírásoknak – derül ki a Jalsovszky Ügyvédi Iroda legfrissebb összefoglalójából. Az adóperes és adójogi szakértő szerint ezért csak idő kérdése, hogy a NAV-nak egy ezzel kapcsolatos eljárással kelljen szembe néznie az Európai Bíróság (EB) előtt – állítja a Jalsovszky Ügyvédi Iroda legfrissebb jelentése.
„A NAV a kiutalás előtti ellenőrzésekre hivatkozva jelenleg is több ezer ügyben késlelteti a visszaigényelt áfa kifizetését, és ezzel gyakran helyrehozhatatlan károkat okoz az érintett vállalkozásoknak – mutatott rá dr. Harcos Mihály, a Jalsovszky Ügyvédi Iroda vezető ügyvédje. Az elmúlt évek gyakorlati tapasztalata az volt, hogy ez ellen nem lehet semmit tenni, de a helyzet mégsem teljesen kilátástalan, hiszen a közelmúltban, több esetben is az EB tett pontot ilyen megoldhatatlannak tűnő problémák végére.”
Akitől jogtalanul tagadta meg a NAV az áfa visszatérítést, annak mihamarabb lépnie kell!
Harcos Mihály elmondta: az említett esetekben az Európai Bíróság azt vizsgálta meg, hogy a NAV gyakorlata összeegyeztethető-e az EU-s szabályokkal. Ha pedig nem volt az, akkor a döntést követően az Európai Bizottság ellenőrizte, vajon a NAV az Európai Bíróság döntésének megfelelően jár-e el.
A szakember szerint ilyen helyzet állhat elő az elhúzódó áfa-kiutalások ügyében is. A közösségi jog ugyanis egyértelműen kimondja, hogy a vállalkozásokat az áfa-levonás joga „azonnali jelleggel” illeti meg. Ez alatt azt kell érteni, hogy a vállalkozásoknak a visszaigényelt áfát nem évekkel később, hanem záros határidőn belül kell megkapniuk. Az adókijátszások elleni fellépés érdekében a közösségi jog is megengedi a kiutalások előtti ellenőrzések lefolytatását, de az adólevonási jog ebből adódó korlátozása nem terhelheti aránytalanul az érintetteket. „Márpedig, mi az, ha nem aránytalan teher, ha egy vállalkozás a kiadásainak egyharmadát kitevő áfát éveken át nem kapja vissza” – állítja Harcos.
Nem nekünk kell áfaügyben kilincselni
Ha külföldi áfakezeléssel kapcsolatos kérdése támad egy vállalkozónak, akkor most már nem kötelező a célország adóhatóságával felvennie a kapcsolatot, hanem közvetlenül a NAV-hoz fordulhat. Az intézkedés lényegesen csökkenti a külkereskedelemmel foglalkozó cégek adminisztrációs terheit.
Perperspektíva
A Jalsovszky Ügyvédi Iroda szakértői szerint nyilvánvaló, hogy az áfa-kiutalások elhúzódása ellentétes az uniós áfa-szabályokkal és ugyancsak egyértelmű, hogy ha ezt az EB is kimondja, akkor a NAV kénytelen lesz változtatni a korábbi gyakorlatán. Már csak az a kérdés, hogy hogyan kerül majd az ügy az Európai Unió fórumai elé.
Harcos Mihály szerint az egyik lehetőség, hogy az érintett vállalkozások bejelentést tesznek az Európai Bizottságnál, és a Bizottság saját hatáskörben eldönti, hogy indít-e kötelezettségszegési eljárást Magyarországgal szemben. A gyakorlati tapasztalatok szerint egy ilyen eljárás megindítására és eredményességére kicsi esély van.
Egy másik lehetőség, hogy az ügy az Európai Unió Bírósága elé kerül. Erre eddig valószínűleg azért nem került sor, mert a kiutalások elhúzódása elleni kifogásokat maga a NAV bírálja el, és ezek az ügyek tipikusan sosem kerülnek bíróság elé. Az Európai Bírósághoz viszont a hazai bíróságokon keresztül vezet az út, ugyanis az Európai Bíróság nem konkrét eseteket bírál el, hanem a tagállamok, jelen esetben Magyarország, bíróságai által felterjesztett elvi jellegű jogkérdéseket.
Harcos szerint nem kizárt, hogy az érintett vállalatok bírósági jogorvoslatot kérjenek a kiutalási kérelmük elhúzódása ellen, és adott esetben az ügyüket az Európai Bíróság elé vigyék. „Amennyiben pedig erre sor kerül, úgy a NAV-nak jó eséllyel egy újabb elmarasztaló uniós döntéssel kell szembenéznie, amely megelőzhető lenne azzal, ha egyszerűen változtatna kiutalási gyakorlatán” – foglalta össze a szakember.
Csak óvatosan a számlákkal!
Nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy mennyire fontos a számlát kibocsátó vállalat adószámának az ellenőrzése. A vizsgálat pillanatok alatt elvégezhető, ugyanis az adóhatóság honlapján nyilvánosan lekérdezhető, hogy egy adószámot felfüggesztettek, esetleg töröltek-e.
Ha egy vállalkozás árut, szolgáltatást vásárol, a vételár részét képező áfát jogosult visszaigényelni. A visszaigényelt áfát a NAV köteles legkésőbb 75 napon belül, bizonyos esetekben még ennél is korábban, kiutalni. A NAV az áfa kiutalása előtt rendszerint ellenőrzést folytat le, így győződik meg arról, hogy a visszaigénylés jogos. A probléma abból adódik, hogy a kiutalás előtti ellenőrzés gyakran hónapokig, sőt akár évekig is elhúzódik, és a NAV az áfát az ellenőrzés befejezéséig nem utalja ki.
A kiutalási eljárások elhúzódása sok cég működését ellehetetleníti: ha nem jut hozzá a pénzéhez idejében, akkor nem tud árut, termelőeszközt, illetve a működéséhez szükséges szolgáltatást vásárolni.
A kiutalások elhúzódása különösen érzékenyen érinti azokat a vállalkozásokat, amelyek külföldre értékesítenek terméket. Ezek a vállalkozások az eladásaik után belföldön fizetik meg az áfát, az eladásaik viszont külföldön adókötelesek. Ez azt jelenti, hogy a beszerzéseiket terhelő belföldi áfát folyamatosan vissza kell igényelniük a NAV-tól.
A kiutalás elhúzódása ezeknél a vállalkozásoknál egyenlő azzal, hogy az árubeszerzéseik nettó értékének közel egyharmadát kitevő áfát nem kapják vissza, így gyakran előfordul, hogy a vállalkozás teljes pénze bennragad a NAV-ban és a vállalkozásnak hitelt kell felvennie a működése finanszírozásához.
Mit gondol erről a NAV?
Az éves statisztikai adatok szerint a NAV-hoz benyújtott panaszok többsége a kiutalások elhúzódását kifogásolja. Ennek ellenére ezek a panaszok szinte kivétel nélkül eredménytelenek. Korábban már az ombudsman is vizsgálta a NAV kiutalási gyakorlatát, és a probléma megoldását az adóeljárási jogszabályok módosításában látta.
Az ombudsman véleménye az volt, hogy ésszerű határt kell szabni a kiutalások elhúzódásának megakadályozására, ezt azonban csak a jogszabályok módosításával lehet elérni. Mára már világos, hogy a kérdéses jogszabályok, legalábbis, azok, amelyek a tényleges kiutalási határidőt érintik, maradtak úgy, ahogy voltak.
Sokkoló tény, hogy bár 2012 óta a NAV-nak kifejezett jogszabályi lehetősége van arra, hogy a visszaigényelt áfa összegéből a nem vitatott részt már az ellenőrzés befejezése előtt kiutalja, és ezzel mentesítse a vállalkozásokat az ellenőrzés elhúzódása miatti terhek alól, ezzel a lehetőséggel a NAV 2012-ben mindösszesen 97 esetben élt, noha közel 15 000 kiutalás előtti ellenőrzést végzett. „Nem túlzás tehát azt mondani, hogy a hazai jogalkotás és jogalkalmazás évek óta elakadt ennek a problémának orvosolásában” – fűzte hozzá Harcos Mihály.
Többen és többször találkozhatnak idén adóellenőrökkel!
Az online pénztárgépek szabályos működését kiemelten ellenőrizni fogja a hatóság, de hangsúlyos marad a társasági adó és az áfa ellenőrzése is. Célkeresztben maradnak a munkaerő-kölcsönzők és az eltitkolt jövedelmek is.
adózás 2014 áfa visszaigénylés nav

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Kinél maradjon a gyerek? | Cégvezetés
A válások legszomorúbb oldala, amikor a szülők azon vitatkoznak, melyiküknél helyezze el a gyermeküket a bíróság. Cikkünk áttekinti, milyen szempontokat vesz figyelembe a bírói gyakorlat a döntés során. Foglalkozunk a gyermekelhelyezés későbbi megváltoztatásának lehetőségével is.
A családjogi törvény (Csjt.), valamint az egyéb családjogi jogszabályok elsődleges feladata a család, illetve ezen belül elsősorban a gyermek védelme. Bizonyos, manapság "trendi" bulvárvélekedésekkel szemben ugyanis a társadalom alapegysége a család, amely biztosítja azt a környezetet, amelyben megteremthetők a gyermek születésének, felnevelésének legkedvezőbb feltételei. Acsalád széthullását éppen ezért leginkább a gyermek sínyli meg.
A gyermekelhelyezési perek a legcsúnyább bírósági ügyek közé tartoznak, ahol valódi igazságot nem is kereshetnek az egymással perlekedő felek, hiszen ezzel a lehetetlent kérnék számon a bíróságtól. A bíróság ugyanis a szülők szétválása, megegyezésre képtelensége miatt a per "tárgya", a gyermek szempontjából csak rossz megoldások közül választhat, s meg kell találnia azt, amelyik a lehető legjobban szolgálja a gyermek érdekét.
A bírói gyakorlat kimunkálta azokat a szempontokat, amelyek alapján dönteni lehet a gyermek elhelyezéséről. Az alábbiakban ezeket mutatjuk be, segítségül hívva a Legfelsőbb Bíróság e tárgyban kiadott 17. számú Irányelvét.
Körültekintő, alapos bizonyítás
A gyermek elhelyezésének alapvető szempontja: a gyermek érdeke. Mindez megköveteli, hogy a bíróság a gyermek életét érintő minden körülményt feltárjon. Ezekben a perekben egyébként kötelező mindkét szülőt meghallgatni. Ez alól csak az elháríthatatlan akadály jelent kivételt.
Értékes adatokat szolgáltathat a gyermekelhelyezés kérdésében való döntéshez
- a környezettanulmány,
- a bölcsőde, óvoda, iskola véleménye,
- megfelelő esetekben a pszichológiai szakvélemény.
Az utóbbi beszerzése a Legfelsőbb Bíróság szerint különösen akkor indokolt, ha a kellő alapossággal felderített tényállás alapján - az eset sajátos körülményeire (a gyermek egyénisége, érzésvilága, a családban kialakult légkör stb.) is figyelemmel - várható, hogy a pszichológiai szakvélemény elősegíti a gyermek érdekét szolgáló helyes döntést.
A döntés általános szempontjai
A bizonyítékok együttes értékelése
A bizonyítás során feltárt körülményeket együttesen kell mérlegelni. Nem szabad egyes kiragadott körülményeket túlértékelni, más szempontokat pedig figyelmen kívül hagyni. Ez ugyanis akadályozza, hogy a gyermek elhelyezésénél a gyermek érdeke megfelelően érvényesüljön.
A gyermek beleegyezése
Kiemelt fontosságú körülmények
Az, hogy a gyermek elhelyezésénél irányadó összes körülményt fel kell tárni, és azokat együttesen kell mérlegelni, nem mond ellent annak, hogy a gyermek életét érintő egyes körülményeknek egyes konkrét esetekben különösen nagy jelentőségük lehet. A bírói gyakorlat a következő szempontokat ítéli ilyennek.
A háztartási teendők ellátása, a gyermek gondozása
"A gyermeknek az anyja mellett a helye", tartja a mondás. Közismert tény azonban, hogy - a kétkeresős családmodell következtében - a nők túlnyomó része keresőfoglalkozást folytat. Ennek folytán a családon belüli hagyományos munkamegosztás lényegesen megváltozott. Mindezek alapján a Legfelsőbb Bíróság álláspontja szerint sérti a házastársi egyenjogúságot, ha az egyik házastárs a másikra hárítja a háztartási teendőket, a gyermek gondozásával kapcsolatos feladatokat.
A bírói gyakorlat szerint az a házastárs - akár férfi, akár nő -, aki az említett kötelezettségek teljesítésével bizonyította, hogy alkalmas a gyermek körüli teendők ellátására, a gyermek életkorától és nemétől függetlenül, egyenlő feltételekkel igényelheti, hogy a gyermeket nála helyezze el a bíróság. Agyermek nevelésében, ellátásában ténylegesen tanúsított magatartás mérlegelésével hozható olyan döntés, amely a gyermek érdekét szolgálja.
A gyermek neme és életkora
Önmagában a gyermek nemének és életkorának nem lehet döntő szerepe az elhelyezésnél. A gyermek neme és kora csak az ügy valamennyi körülményével összefüggésben értékelhető. Ez különösen azzal kapcsolatban bír jelentőséggel, hogy a gyermek nemére és korára tekintettel melyik házastárs mutatott több és jobb nevelési készséget.
A megszokott környezet biztosítása
A gyermeknek biztonságérzetet nyújt a megfelelő környezet állandósága, a környezetváltozás, az elhelyezés váltogatása viszont szorongást, félelemérzetet kelthet benne. Emiatt a gyermek egészséges személyiségfejlődését az segíti elő, ha megszokott környezetében, őt szeretettel körülvevő személyek gondozásában nevelkedhet.
Ezzel kapcsolatban nem a lakóhelynek, hanem a gyermek és a szülő közötti személyes kapcsolatnak van elsődleges jelentősége. A Legfelsőbb Bíróság irányelve szerint az, hogy a gyermek megmaradhasson az egészséges fejlődését elősegítő addigi környezetében, olyan fontos szempont, amelyet a gyermekelhelyezésnél figyelembe jövő körülmények között kiemelten kell értékelni. Cél, hogy a gyermeket megkíméljék az indokolatlan környezetváltozás izgalmaitól, az ezzel járó megrázkódtatásoktól.
Az állandóság, a megszokott környezet sem lehet persze kizárólagos rendezési elv. Adott esetben ugyanis éppen a gyermek érdekében kell megváltoztatni a gyermek környezetét.
Önhatalmú szülői fellépés
A bírósági határozat alapján a gyermeket kiadni köteles szülő súlyosan vét a gyermek érdekei ellen, ha a gyermeket visszatartja magánál. Az ilyen - akár erőszakkal, akár más jogellenes magatartással - teremtett vagy fenntartott helyzet általában még akkor sem adhat alapot az állandóság - mint a gyermek elhelyezésénél figyelembe veendő körülmény - döntő súlyú értékelésére, ha ez az állapot hosszú ideje áll fenn.
A bíróságnak ilyenkor alkalmaznia kell mindazokat a jogi eszközöket, amelyek meggátolják bármelyik szülő erőszakos, önkényeskedő, a bírósági határozat kijátszására irányuló magatartását. Itt említjük meg, hogy ha valamelyik szülő jogellenesen, önkényesen viszi el a gyermeket a másik szülőtől, megfelelő rendelkezéssel (például ideiglenes intézkedéssel - ezzel kapcsolatban lásd a 44. oldalt!) olyan helyzetet kell teremteni, hogy a jogszerűen eljáró szülő érvényt szerezhessen jogainak.
A testvérek kötődése egymáshoz
A család szétesése rendszerint súlyos válságot idéz elő a gyermeknél. Különösen így van ez akkor, ha a szülők válása miatt a testvéreknek is el kell szakadniuk egymástól. Minthogy a testvérek közössége jelentős kötőerő, a gyermek elhelyezésénél a bíróság általában arra törekszik, hogy a gyermekek a szülők elválása után is együtt maradjanak. Ha ugyanis a testvérek közösen élik át a házasság felbomlását, kevésbé sérülnek a szülők szétválása miatti traumától. Abírói gyakorlat ennek megfelelően az, hogy ha mindkét szülőnél egyformán kedvezőek is a feltételek, csak indokolt esetben lehet a testvéreket egymástól különválasztva elhelyezni.
Természetesen nem minden családban kötődnek erősen egymáshoz a gyermekek. Ennek oka lehetnek például
- a testvérek közötti jelentős korkülönbség,
- az egymástól eltérő adottságok, érdeklődési körök, igények.
Mindez gyengítheti a testvérek ragaszkodását egymáshoz. Az is előfordulhat, hogy a gyermeket valamelyik szülőhöz olyan mély érzelmi kötődés fűzheti, amely erősebb a testvéri szeretetnél. Különösen a serdülőkorú gyermek kívánsága nem hagyható figyelmen kívül még akkor sem, ha tizennegyedik életévét nem töltötte be.
A testvérek közötti kapcsolatot gyengítő körülmény lehet az is, egyikük az egyik, másikuk a másik szülőnél él már hosszabb ideje, és a házasság felbontásáig a család szétválása gyakorlatilag már megvalósul.
Ilyen esetekben a bíróság a szülők megállapodásának hiányában vagy erre irányuló kérésükre is határozhat úgy, hogy a gyermekeket megosztva helyezi el a szülőknél.
A házastársak hűséggel tartoznak egymásnak, és kötelesek támogatni egymást. A bírói gyakorlat szerint a házastársi hűséget sértő magatartás akkor értékelhető körülmény a gyermek elhelyezése körében, ha az a családdal szembeni felelőtlenséget, önzést, közömbösséget juttatja kifejezésre. A Legfelsőbb Bíróság álláspontja szerint a családi élet felelőtlen megbontása, a házastárs, a gyermek indokolatlan elhagyása kétségessé teszi, hogy ez a szülő rendelkezik-e a gyermek neveléséhez szükséges személyi, erkölcsi tulajdonságokkal.
Persze ahhoz, hogy ebben a nehéz kérdésben a bíróság állást tudjon foglalni, fel kell deríteni a perben, hogy milyen előzmények vezettek az életközösség megszakadására. Ha ugyanis a visszamaradó házastárs szeretet nélküli, tűrhetetlen magatartásával, netán tettlegességgel vagy esetleg a házastárs számára elviselhetetlen más magatartással (pl. sorozatos megaláztatás, megszégyenítés, kíméletlen önzés) maga idézte elő a házasság megromlását, a másik házastárs távozását, ez éppen ennek a szülőnek a nevelésre való alkalmatlanságára szolgálhat - az összes körülmények körében terhére mérlegelendő - bizonyítékul.
Egyértelmű a bírói gyakorlat abban, hogy amíg a gyermek nevelésére valamelyik szülő és környezete alkalmas, a gyermek más személynél általában - kivételes körülmények hiányában - nem helyezhető el. Előfordulhat azonban, hogy a gyermek érdekeit veszélyezteti, ha bármelyik szülőnél helyezi el a gyermeket a bíróság. Ilyen esetben a bíróság - a kereset és az esetleges viszontkereset elutasítása mellett, erre irányuló külön kereseti kérelem nélkül - harmadik személynél is elhelyezheti a gyermeket. Ennek feltétele azonban, hogy ez a személy maga is kéri a nála való elhelyezést.
A fentiekből világos, hogy a nagyszülőnek vagy más személynek arra hivatkozása, hogy jobb anyagi körülmények között él, jobb nevelési feltételeket tud biztosítani, mint a szülő, egymagában nem szolgálhat alapul arra, hogy nála helyezze el a gyermeket a bíróság.
A Legfelsőbb Bíróság azon az állásponton van, hogy az önzetlenül végzett, kizárólag a gyermek iránti szeretetből fakadó többletmunka értékes segítséget nyújt ugyan a gyermek egészséges, gondos neveléséhez, s a rokoni szeretet gazdagítja a gyermek életét, amiért a gyermek és szülei is hálával tartoznak, de a segítségnyújtás nem járhat azzal a következménnyel, hogy a gyermeket valamelyik szülőjétől elidegenítsék. Különösen nem járhat azzal, hogy egymagában ezen a címen kellő alappal lehessen kérni a gyermek elhelyezését a gondozásában eddig részt vett személynél.
Egészen más a helyzet azonban akkor, ha - akár körülményeinél, akár személyi tulajdonságainál fogva - a szülők egyike sem alkalmas a gyermek nevelésére. Ilyenkor szükség van arra, hogy a gyermeket harmadik személynél helyezze el a bíróság. Ebben az esetben leginkább a közeli rokonok közül választható ki a gyermek gondozására alkalmas személy. A döntés során előnyben kell részesíteni azt a nagyszülőt vagy más személyt, aki addig is bizonyította, hogy alkalmas a gyermek nevelésére, és továbbra is szívesen vállalja a gyermek gondozását.
Előfordul, hogy a gyermeket azért nem lehet egyik szülőnél sem elhelyezni, mert a szülők közötti gyűlölködés miatt egyikük sem képes a gyermeket a nélkül nevelni, hogy szembe ne fordítsa a másik szülővel. Ilyen kivételes esetben is indokolt lehet, hogy a bíróság harmadik személynél helyezze el a gyermeket. A döntésnél persze tekintettel kell lenni arra is, hogy a harmadik személy pártatlan tud-e maradni a szülők vitájában, képes-e elősegíteni, hogy a gyermekkel mindkét szülő kapcsolata élő maradjon.
A harmadik személynél történő elhelyezés esetén ezt a személyt a kiskorú gyámjául kell rendelni. A gyámrendeléssel kapcsolatos eljárás lefolytatása érdekében a bíróság megküldi a gyermekelhelyezésről szóló jogerős ítélet kiadmányát a harmadik személy lakóhelye szerint illetékes gyámhatóságnak.
Az állami gondozás mint ultima ratio
Ha sem szülő, sem pedig harmadik személy nincs, akinél a gyermek elhelyezhető, és a kiskorú érdekében állami gondozás látszik indokoltnak, a bíróság haladéktalanul megkeresi a gyámhatóságot a szükséges intézkedések megtétele érdekében. Ha a szülői felügyelet megszüntetése is indokolt, a bíróság hivatalból is dönthet erről.
A Legfelsőbb Bíróság irányelve szerint a bírósági tárgyalás gondos előkészítésével érhető el, hogy a veszélyeztetett gyermek azonnali bírósági segítséget kapjon elhelyezése megváltoztatásához, de az is, hogy kitűnjék, vajon nem alaptalan perlésről van-e szó. Ha igen, akkor a jól előkészített első tárgyaláson indokolt befejezni a pert a kereset érdemi elutasításával. Ezáltal a lehető legrövidebbre lehet csökkenteni azt az időt, amely alatt a gyermeket megfelelően tartó szülő zaklatása fennáll.
Megegyezés a gyermek elhelyezéséről
* A szülők általában maguk tudják rendezni a gyermek elhelyezésének és további nevelésének kérdését. Az ilyen megállapodás az úgynevezett közös megegyezéses házasságfelbontás egyik feltétele is. Az egyezség önmagában üdvös, hiszen arról tanúskodik, hogy a szülők még beszélnek egymással, s valószínűleg képesek felülemelkedni egyéni sérelmeiken. * Az egyezség lehetősége azonban nem biztosít korlátlan szabadságot a szülők számára a döntésben. Olyan megoldást kell ugyanis választaniuk, amely a legjobban biztosítja a gyermek testi, értelmi és erkölcsi fejlődését. A Legfelsőbb Bíróság szóhasználatával a gyermek elhelyezése ezért nem lehet a rossz értelemben vett alku tárgya. Amennyiben a gyermek elhelyezésére vonatkozó szülői egyezség nyilvánvalóan ellentétes a gyermek érdekével, a bíróság azt nem hagyhatja jóvá. * A jóváhagyás megtagadása sem járhat azonban azzal, hogy a gyermek elhelyezése megoldatlan maradjon. Éppen ezért a bíróság ilyenkor a gyermek elhelyezésére irányuló kereseti kérelem hiányában is hivatalból dönthet a kérdésben. * A házastársaknak alaposan meg kell gondolniuk, hogy milyen egyezséget kötnek egymással, mert a bíróság által jóváhagyott egyezségük köti őket, annak olyan a hatálya, mint az ítéletnek. Ráadásul az egyezség megváltoztatását a jóváhagyástól számított két éven belül - az egyéb törvényes feltételek megléte esetén is - csak akkor lehet kérni a bíróságtól, ha az a felek kiskorú gyermekének érdekét szolgálja, illetve ha a körülmények változása folytán a megállapodás valamelyik fél érdekét súlyosan sérti. Az elhelyezés megváltoztatására később is általában csak kivételesen, szigorú feltételek mellett kerülhet sor. * A mondottak miatt a bíróság az egyezség jóváhagyása előtt figyelmezteti a feleket, hogy megegyezésüknél ne legyenek ki nem mondott, titkos fenntartásaik, ne vezesse őket már eleve olyan szándék, hogy később majd - egy új perben - a gyermekelhelyezés megváltoztatását kérik.
* A házastársak kötelessége a család, a házasság védelme, mindketten kötelesek biztosítani a családban élő gyermek egészséges fejlődéséhez szükséges feltételeket. Mindkét szülőnek egyaránt joga és kötelessége e célok elérésének elősegítése. Ez következik a Csjt.-nek abból a rendelkezéséből is, amely szerint a házastársak jogai és kötelességei egyenlőek, a házasfeleknek közösen kell dönteniük a házasélet ügyeiben. Aszülők - eltérő megállapodásuk vagy a bíróság ellentétes döntése hiányában - a szülői felügyeletet is együttesen gyakorolják, tekintet nélkül arra, hogy együtt élnek-e vagy sem. * Előjogok tehát egyik házastársat sem illetik meg. Az egyenjogúság alapján egyaránt felelősek a gyermek ellátásáért, a neveléssel kapcsolatos feladatok teljesítéséért, valamint a családon belüli munkák elvégzéséért. A családi közösség fenntartása, a gyermek nevelésének legmegfelelőbb légkör kialakítása és megőrzése mindkét házastárs feladata. * Cél a házasság megmentése * A Legfelsőbb Bíróság rámutat arra, hogy a család egységének megbomlása a gyermek életét megzavarja, bizonytalanságot, válságot idézhet elő, egész életére kiható módon befolyásolhatja a gyermek személyiségfejlődését. A gyermek ugyanis legtöbbször továbbra is mindkét szülőjével, teljes családban szeretne élni. Joggal várható el ezért a szülőktől, hogy múló érzelemváltozások, meggondolatlan kalandok, fellobbanó indulatok, hirtelen támadt összetűzések nyomán kialakult helyzet hatása alatt ne bontsák meg a család egységét. * Mindezekre figyelemmel a bíróságnak a gyermekelhelyezés során vizsgálnia kell, hogy van-e remény a család egységének helyreállítására. Ez főként akkor járhat eredménnyel, ha mindkét szülő őszintén ragaszkodik a gyermekéhez, és a bíróság békítő tevékenységét a szülők közvetlen környezete is támogatja. * ALegfelsőbb Bíróság intenciója alapján a bíróságnak arra kell törekednie, hogy erősítse a gyermek sorsáért való szülői felelősségérzetet. Ennek érdekében fel kell tárnia a felek előtt a család szétesésének hátrányos következményeit. Erre a házassági bontóper bármely szakában sor kerülhet. A bíróságnak rá kell irányítania a felek figyelmét a házastársi kapcsolat, a család, a szülő és a gyermek közötti viszony emberi oldalaira, e kapcsolat sokoldalú, érzelemgazdagító, az emberi életet kiteljesítő szerepére. Ezeknek és más körülményeknek a bemutatásával a bíróság a feleket arra a meggondolásra késztetheti, hogy gyermekük érdekében - de saját érdekükben is - kíséreljék meg a családi életük helyreállítását. * Időhúzás vagy gyors döntés? * Atárgyalás vezetése során a bíróságnak gondot kell fordítania arra, hogy a felek közötti ellentétek ne mélyüljenek tovább. A békítést minden esetben újra meg kell kísérelnie, ha az eredményt ígér. Ennek érdekében akár a tárgyalási határnapok közötti időtartamot is meghosszabbíthatja, ha ettől valóban eredmény várható. Ilyenkor azonban - szükség esetén - ideiglenes intézkedéssel rendelkeznie kell a gyermek elhelyezéséről és tartásáról. Más esetben viszont a gyermek érdeke azt kívánhatja, hogy az elhelyezés iránt indított per gyorsan fejeződjék be, és a határozat végrehajtása is haladéktalanul megtörténjék. * Menteni a menthetőt * Ha a házasság véglegesen és helyrehozhatatlanul megromlott, és a házasság fenntartása a gyermek érdekét sem szolgálja, arra kell törekedni, hogy a házassági életközösség megszakítása, a házassági kötelék felbontása ne járjon azzal a következménnyel, hogy a gyermek bármelyik szülőjétől érzelmileg elszakad. * Amennyiben mindkét szülő egyaránt alkalmas a gyermek nevelésére, különösen elvárható tőlük, hogy szoros, meghitt kapcsolat kiépítését segítsék elő mindkét szülő és a gyermek között, s ezzel is csökkentsék a gyermeknél a válás okozta megrázkódtatást. * A szülőknek természetesen tekintettel kell lenniük arra is, hogy a gyermek önálló személyiség, akinek elképzelései, vágyai, érzései vannak. E személyiség kedvező irányba fejlődése pedig nagymértékben függ a szülők magatartásától.
A szülő és a gyermek kapcsolata a gyermek elhelyezése után
* A Legfelsőbb Bíróság irányelve rámutat arra, hogy a házasság felbontásával nem szűnik meg a szülők közös felelőssége a gyermek sorsáért. Ezt támasztja alá a Csjt.-nek az a rendelkezése, amely szerint a gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn, a különélő szülőnek pedig joga és kötelezettsége, hogy kapcsolatot tartson a gyermekével, vele rendszeresen érintkezzen. A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani. * A házasság felbontása ennélfogva nem járhat azzal a következménnyel, hogy szüleinek egyikét a gyermek elveszítse. Mind a szülőnek, mind a gyermeknek törekednie kell a szülő-gyermek kapcsolat fenntartására, mert a gyermek érdekében az áll, ha továbbra is maga mellett tudja mindkét szülőjét, és különösen az élet sorsfordulóinál, tanulmányai megválasztásában, az életre való felkészülésében számíthat a segítségükre. * A szülő ellen nevelés * Az, hogy a gyermeket a bíróság az egyik szülőnél helyezi el, nem érinti a másik szülőnek azt a jogát és kötelességét, hogy a gyermeket rendszeresen látogassa, szeretetét kinyilvánítsa, s fenntartsa a gyermekével való meghitt viszonyt. Éppen ezért a bírói gyakorlat szerint a gyermek érdekét súlyosan sértő módon jár el az a szülő, aki a gyermeket a másik szülővel való érintkezéstől indokolatlanul elzárja, és ellene hangolja. A gyermek érzésvilágára ez károsan és kiszámíthatatlanul hat, s az is bekövetkezhet, hogy a gyermek szembefordul mindkét szülőjével. A szülőnek az említett mélyen elítélendő magatartása károsan befolyásolja a gyermek fejlődését, és alapot ad arra a következtetésre, hogy ez a szülő nem alkalmas a gyermek nevelésére. Végső soron az ilyen szülői magatartás a gyermek elhelyezésének a megváltoztatására is vezethet. * Ez persze a másik oldalról is igaz. Az a szülő ugyanis, akinél nincs a gyermek elhelyezve, a gyermekkel való kapcsolattartást nem használhatja fel a gyermeket tartó szülő vagy a vele lakó hozzátartozó elleni hangulatkeltésre, olyan remények táplálására, hogy nála a gyermek kedvezőbb helyzetben lenne. A szülőknek kölcsönösen a gyermek érdekében kell cselekedniük

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
23/2017. számú büntető elvi határozat | K Ú R I A
23/2017. számú büntető elvi határozat
Nincs helye felülvizsgálatnak, ha a törvénysértés különleges eljárás keretében orvosolható. A bíróság különleges eljárásban határoz a vagyonelkobzásról, ha ügydöntő határozatában arról nem, vagy nem a törvénynek megfelelően rendelkezett.
Miután a törvény nem tesz különbséget az egyes különleges eljárások között, az idézett tilalom valamennyi, a XXIX. Fejezet I-II. Címében szabályozott különleges eljárásra vonatkozik [Be. 416. § (4) bek. c) pont, Be. XXIX. Fejezetének I-II. Címe, 570. § (1) bek. a) pont.].
[1] A járásbíróság a 2016. október 5. napján kihirdetett ítéletével az I. r. terheltet bűnösnek mondta ki hamis tanúzás bűntettében [Btk. 272. § (1) bek., (2) bek. c) pont, (5) bek. 1. tétel], közokirat-hamisítás bűntettében [Btk. 342. § (1) bek. c) pont], csalás bűntettében [Btk. 373. § (1) bek., (3) bek. a) pont] és hamis közokirat felhasználásának vétségében (Btk. 345. §), ezért halmazati büntetésül két év négy hónap börtönben végrehajtandó szabadságvesztésre és két év közügyektől eltiltásra ítélte, vagyonelkobzást rendelt el egy v.-i ingatlanra, valamint 8 202 975 forintra, és megállapította, hogy a terhelt a szabadságvesztés kétharmad részének kitöltését követő napon bocsátható feltételes szabadságra.
[2] A védelmi fellebbezések alapján eljárt törvényszék a 2017. március 29-én meghozott ítéletével az elsőfokú határozatot megváltoztatta, az I. r. terhelt szabadságvesztésének mértékét két évre enyhítette, és annak végrehajtását négy év próbaidőre felfüggesztette, a közügyektől eltiltást mellőzte, egyebekben az elsőfokú ítéletet e terhelt tekintetében helybenhagyta.
[3] A jogerős határozatok ellen az I. r. terhelt védője terjesztett elő a Be. 416. § (1) bekezdésének b) pontjára hivatkozva felülvizsgálati indítványt.
[4] Indokai szerint az eljárt bíróságok törvénysértően alkalmaztak védencével szemben a v.-i ingatlant meghaladóan vagyonelkobzást, mivel a Btk. 74. § (5) bekezdés a) pontja szerint nem rendelhető el ez az intézkedés a büntetőeljárás során érvényesített polgári jogi igény fedezetéül szolgáló vagyonra, és ugyan a sértett személyének bizonytalansága miatt polgári jogi igény érvényesítésére nem került sor, azonban a védence által ügyvédi letétbe helyezett 7 000 000 forint a sértett kártalanítására szolgál, akinek személyét a jogerős büntető ítélet alapján lefolytatandó hagyatéki eljárásban lehet majd megállapítani.
[5] Ezért arra tett indítványt, hogy a Kúria helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéleteknek a v.-i ingatlant meghaladóan elrendelt vagyonelkobzásra vonatkozó rendelkezését és függessze fel annak végrehajtását.
[6] A Legfőbb Ügyészség álláspontja szerint a felülvizsgálati indítvány – miután az esetleges törvénysértés különleges eljárásban orvosolható – a törvényben kizárt, ezért annak elutasítását indítványozta.
[7] Az indítvány alapján a felülvizsgálat kizárt.
[8] A Be. 416. § (4) bekezdésének c) pontja szerint nincs helye felülvizsgálatnak, ha a törvénysértés különleges eljárás (a Be. XXIX. Fejezetének I-II. Címe) keretében orvosolható.
[9] Miután a törvény nem tesz különbséget az egyes különleges eljárások között, az idézett szabály valamennyi, a XXIX. Fejezet I-II. Címében szabályozott eljárásra vonatkozik.
[10] A Be. a XXIX. fejezet II. Címe alatt, az 570. §-ban szabályozza az utólagos vagyonelkobzást. Az (1) bekezdés a) pontja szerint a bíróság különleges eljárásban határoz a vagyonelkobzásról, ha ügydöntő határozatában arról nem vagy nem a törvénynek megfelelően rendelkezett.
[11] Ugyanezen bekezdés szerint a vagyonelkobzásról szóló utólagos határozat meghozatalára ügyészi indítványra vagy hivatalból kerülhet sor.
[12] Emellett azonban a Be. 43. § (2) bekezdésének d) pontja a terhelt alapvető jogává teszi, hogy az eljárás bármely szakában indítványokat és észrevételeket tegyen. A Be. 50. § (3) bekezdése a terhelt védőjének is biztosítja ezen alapvető jogosultságot, rögzítve, hogy a terhelt jogait a védője külön is gyakorolhatja, kivéve azokat, amelyek értelemszerűen kizárólag a terheltet illetik.
[13] Amennyiben a terhelt, illetve védője a vagyonelkobzás törvénysértő rendelkezéseit kifogásoló indítványt terjeszt elő, az ügyésznek, illetve a bíróságnak a Be. 6. § (1) bekezdésére figyelemmel azt érdemben meg kell vizsgálnia, és amennyiben a különleges eljárás feltételei fennállnak, az ügyésznek kötelessége az ilyen eljárás kezdeményezése, a bíróságnak pedig kötelessége hivatalból – azaz ügyészi indítvány hiányában is – lefolytatni az eljárást.
[14] Emellett az 570. § (1) bekezdésére, illetve az abban felhívott 569. § (3) bekezdésére figyelemmel a bíróság határozata ellen ugyan fellebbezésnek nincs helye, azonban az ügyész és az, akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a végzés kézbesítésétől számított nyolc nap alatt tárgyalás tartását kérheti. A tárgyaláson pedig az 570. § (2) bekezdése alapján a Be. XXVII. fejezetének rendelkezései – értelemszerűen – az irányadók.
[15] Mindezekből következően a Be. 570. §-a szerinti különleges eljárás alkalmas az esetleges törvénysértés orvoslására, így felülvizsgálatnak ez okból nincs helye.
[16] Ezért a Kúria – a Be. 424. § (1) bekezdése szerint tanácsülésen eljárva – a felülvizsgálati indítványt, mint törvényben kizártat a Be. 421. §-ának (2) bekezdése alapján elutasította.
[17] A kifejtettekre tekintettel a Kúria a BH 2016.162. számú döntés III. pontjában kifejtetteket nem tekinti irányadónak.
(Kúria Bfv. I. 920/2017.)

matches: bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Kúria: újabb mérföldkő, a bankok ellen! - HitelSikerek
GYÍK: Gyakran Ismételt Kérdések devizahitel...
FORINTHITEL JOGERŐSEN SEMMIS!
Kúria: újabb mérföldkő, a bankok ellen!
2014.02.18. 07:18 DevizaAdós
Forrás: http://hitelsikerek.hu/kuria-ujabb-merfoldkohoz-erkeztunk/
Január 30-án számoltunk be oldalunkon a hírről, melyről a Kúria is sajtóközleményben tájékoztatott: a Carion Ingatlanfinanszírozási Zrt-t elmarasztaló, a teljes szerződés semmissége miatt a végrehajtást megszüntető ítéletet hatályában fenntartja!
A Kúria indoklása nagy jelentőséggel bír minden adós számára! A teljesség igénye nélkül néhány fontos megállapítás az ítéletből:
“A kölcsönszerződés jogszabályba ütközés miatti semmisségére (amely nem a szerződés megtámadása) a felperes lemondó nyilatkozata akkor sem terjedne ki, ha a lemondó nyilatkozat egyébként érvényes és hatályos lenne.”
“Tekintettel arra, hogy a peres felek csupán a törlesztőrészlet kiszámításának és közlésének módjáról állapodtak meg, amely azonban nem egyenlő a törlesztőrészlet meghatározásával, lényeges tartalmi elem hiányában a kölcsönszerződés érvényes létrejötte nem állapítható meg. [...] Az adott esetben ez a hiány a rendelkezésre álló adatok alapján bírói úton sem volt orvosolható.”
“Egyetért a Kúria a másodfokú bírósággal a végrehajtási és a szerződés érvénytelenségének megállapítása iránti perek összefüggése kapcsán kifejtettekkel is: a végrehajtás megszüntetésére (korlátozására) indult perben – a kereset korlátai között maradva – a bíróság ítéletének rendelkező részében a végrehajtás megszüntetéséről (korlátozásáról rendelkezhet), azonban nem nyilváníthatja ki a végrehajtás alapját képező szerződés érvénytelenségét és nincsen lehetőség az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazására sem. Mindezek az indokolás megállapításai maradnak eredményes perlés esetén mint a végrehajtás megszüntetésének (korlátozásának) indokai.”
A Kúria teljes ítélete itt olvasható: Carion_Kuria a korábbi másodfokú ítélet pedig itt:Carion_42.Pf.638812_2012_3_OI
Ismételten gratulálunk dr Orgován István ügyvédnek, illetve Barabás Gyulának, az eredmény egy nagyszerű csapatmunka következménye!
Nyílt levél a közjegyzőkhöz!
Hogy lehet átlátható az, ami a fogyasztó számára titok??
Deviza Jogi Megoldás I. felvonás
Mindent vissza azonnal?
Devhitelek: 42 millós tartozás 7.5-ért
https://hitelsikerek.blog.hu/api/trackback/id/tr755819752
==T== 2014.02.18. 09:20:46
De jó, hogy itt is leközlitek.
Elolvasva a kúria döntését, lenen egy kérdésem:
Ezek szerint csak az a fogyasztási kölcsönszerződés érvényes, ami bármilyen lejáratra számszerűen leírja a kölcsöntörlesztés összegét?
Gondolom ugyanez érvényes magánszemély gépjármű vásárlására is, de mi van magánszemélyek lakáshiteleivel? Ott is ez érvényes?
Vagyis a szerződés elején pontosan meg kell határozni bármilyen lejáratra a törlesztőrészlet konkrét összegét?
Mert olyan hosszú lejáratra azért már gáz lenne az előre, összegszerűen definiált törlesztőrészlet.
DevizaAdós 2014.02.18. 09:41:37
@==T==: Minden hitelszerződés esetén pontosan meg kell határozni a törlesztések számát és összegét. Ezt vagy direkten kell megadni, avagy egyértelműen kiszámíthatónak kell lennie.
A Hpt alapján semmis az a szerződés, amely nem tartalmazza a kötelező elemeket. Ilyen - a teljesség igénye nélkül - a kölcsön összege, a törlesztőrészletek száma, összege, a változtatások mértéke,oka, gyakorisága, a kölcsön kamata és a kölcsönhöz tartozó díjak, illetve a THM.
A bank anno mondhatta volna azt, hogy a havi törlesztőrészleted pl 40.000 HUF. Ez az érték azonban a szerződés 6.9 pontjában megfeleltek szerint változhat. A 6.9 pontban meg leírja, hogy a törlesztőrészleted kiszámításához használt kamat a KSH adott tárgyév december 31-én meghatározott inflációs értékkel kerül módosításra. Ugyanis a KSH inflációs adataira egyik félnek sincs kihatása, az adatokat az ügyfél ellenőrizheti, azzal számolhat. A feltétel szimmetrikus, hiszen defláció esetén csökken a törlesztő, illetve meg van adva a vizsgálati időpont (dec 31). Azaz voltaképpen minden egyes hónaphoz egy adott érték/függvény van rendelve, amelyet a rendelkezésedre álló adatok alapján mindig pontosan ki tudsz számolni. Legalábbis ez az, ami elvárt.
A gyakorlatban azonban az történt, hogy a bankok a szerződésben pl. "legfeljebb 6.000.000 HUF-nak megfelelő CHF ellenértéket utalnak", az "induló" törlesztőrészlet értéket pedig "300 CHF". Emellett a kamatváltozáshoz annyit írtak, hogy a bank jogosult a "kedvezőtlen pénzpiaci változások miatt kamatot változtatni". Ennyi és kész.
Itt a szavaknak fontos jelentősége van. A Kúria 6/2013 jogegységi határozata kimondja, hogy a semmisségi okokat csak és kizárólag az ALÁÍRÁS pillanatában lehet vizsgálni.
Az aláírás pillanatában a tényleges kölcsönösszeg nem volt ismert. A bank "legfeljebb" valamennyi pénz utalására tett vállalást. A szerződés aláírása pillanatában nem lehetett tudni, hogy mennyi is lesz a kölcsönösszeg, hiszen a "legfeljebb" kitétel miatt mikor fogadható el, hogy a bank teljesítette a rá vonatkozó részt? Ha az adott 6.000.000-t utalja? Vagy elég neki 20 HUF utalása is? A szerződésből egyáltalán nem derül ki, hogy mennyi volt pontosan a kölcsönösszeg. Mivel a kölcsönösszeg hiánya teljes semmisségi ok, ezért a szerződés az aláírás pillanatában már semmis volt.
Hasonlóan végigzongorázható ez a törlesztőrészletekre is. Az nem elegendő, hogy annyit ír a bank, hogy az "induló" törlesztőrészlet mennyi. Azt is ki kell(ett volna) fejtenie, hogy meddig tart az induló időszak és utána mi van. Ha nem tudja pontosan megadni, akár függvénnyel, amelynek változóira nincs hatással, ellenőrizhetőek, stb ... akkor úgy tekintendő, mint hogy a törlesztőrészletek nem lennének egyértelműen meghatározva, összegszerűen. Ezért a szerződés ismét semmis. Hiszen a fogyasztóvédelmi törvények megkövetelik, hogy minden adat egyértelműen prezentálva legyen az adós számára.
Tehát, van mód arra, hogy a hosszú futamidejű szerződéseknél az egyes törlesztőrészletek időpontja és összege meghatározható vagy értékkel vagy a kiszámítás módjával.
Sajnos a manapság jól ismert okok miatt a bankok tudatosan tartották homályban a szerződés ezen részeit.
==T== 2014.02.18. 15:20:29
@DevizaAdós: Köszi.
Tehát ha az eredeti szerződésen
- szerepel a hitel/kölcsön számszerű összege (devizában esetleg forintban),
- szerepel az első törlesztőrészlet pontos összege
- és emellett egyszerűen, áttekinthetően szerepel, hogy a jövőben hogy számítják ki a törlesztőt (pl. CHF libor + x%pont, svájci alapkamat + x%, kezdeti kamatszint inflával korrigálva)
akkor az rendben lenne?
DevizaAdós 2014.02.18. 15:36:57
@==T==: Szinte rendben lenne.
Ha HUF, akkor az összeg.
Ha deviza alapú, akkor a folyósított összeg, az átváltás napja, a devizában meghatározott összeg, az árfolyam kiszámításának módja, ha az árfolyamrés változhat, akkor annak módja (idő, ok, mérték egyértelműen), illetve bizonylat a deviza váltásról.
Kell még a díjak felsorolása (idő, ok, mérték), illetve az egyértelmű indokok arra, ha változnak.
A törlesztőrészletek száma és azok dátum szerinti lebontása.
Az egyes törlesztőrészletek értékem vagy azok nagyon pontosan definiált meghatározása a hátralévő tőke avagy a kiinduló törlesztőből számolva.
A THM (illetve ennek lehetőség szerinti lebontása az egyes elemekre. Ez nem kötelező, de jó ha van)
Az ügyleti kamat mértéke, illetve ha ez változó, akkor egyértelmű és pontos meghatározása annak, hogy mikor és milyen módon változik. Ez a változás:
- az adós számára hozzáférhető adatokon nyugszik,
- sem a bank, sem az adós nincs rá hatással,
- szimmetrikus (azaz akkor is módosul, ha az adósnak kedvezőbb lesz)
- az ok ideje és helye egyértelműen meghatározott (pl az OTP kikötötte, hogy az aznapi vételi árfolyammal kell számolni. Viszont az OTP-nek egy nap 2 vételi árfolyama is kihirdetésre került, így ez nem egyértelmű és semmis is lett a szerződés)
A változások listája teljes kell hogy legyen, nem lehet csak felsorolás vagy a lista nem tartalmazhatja, hogy "stb". Azaz MINDEN oknak fel kell lennie sorolva.
Fontos, hogy az ÜSZF/ÁSZF generálisabb megfogalmazás, mint ami a szerződésben van. Azaz ha a szerződés pl. tartalmazza, hogy milyen okok miatt lehet a szerződést módosítani, akkor az felülírja az ÜSZF/ÁSZF ide vonatkozó pontjait.
(Pl. az AXA esetén a szerződésekben CSAK az szerepel, hogy a "az ügyleti kamatot a pénzpiaci viszonyok változásának megfelelően a bank jogosult módosítani" ...a fentiekhez képes látszik, hogy ez a szerződésben lévő pont egyrészt nem elégíti ki az egyértelműség követelményeit, másrést felülcsapja a hirdetmény módosításra vonatkozó pontjait. Bár ez utóbbi is ugyanennyire hibásan van kilistázva. Nem csoda, hogy az AXA szerződésre ma is 3 pont miatt mondták ki a semmisséget ... innen csókoltatjuk az AXA-t :) )
==T== 2014.02.19. 10:55:43
@DevizaAdós: Köszönöm a választ! Ezt akár a szájbarágóba is be lehetett volna tenni :)
DevizaAdós 2014.02.19. 10:56:50
@==T==: Benne is lesz ... pont tegnap olvastam és észrevettem, hogy pont a leglényegesebbet felejtettem ki :)
==T== 2014.02.19. 11:11:08
@DevizaAdós: :)
Nandiboy 2014.02.19. 17:55:23
Tehát lesz kettő perem:
1. Kérem a szerződés érvénytelenségének/létre nem jöttének a megállapítását.
2. Kérem a végrehajtás felfüggesztését és megszüntetését.
Pergazdaságossági szempontok háttérbe szorulnak.
Nem probléma, mert van fénymásoló. A kereseti kérelem úgyis 99 %-ban egyezik. A perköltséget pedig úgyis a bank fizeti, remélem. Őt meg nem sajnálom. :)
Úgy látom, hogy a bíróságok is ráéreztek a hiteles perek ízére. :)
==T== 2014.02.23. 01:58:34
@DevizaAdós:
Egy írás a témában:
www.penzugyiszemle.hu/tanulmanyok-eloadasok/a-devizahitelezes-oka-a-beavatkozas-lehetosege-modjai
A szájbarágó hol módosult?
DevizaAdós 2014.02.23. 08:58:44
@==T==: Úgy érzem számonkérsz, jogosan :) Napok kérdése :) (Szólok, ha kész)
A tanulmánnyal kapcsolatosan pedig továbbra is az az álláspont, hogy addig nem lehet a megoldáson tökölni, amíg jogilag helyre nincsen rakva a dolog.
==T== 2014.03.05. 11:21:42
@DevizaAdós: Napok? :)
Palladrin 2014.03.05. 11:24:03
@==T==: Lehet, nem földi napok ;)
DevizaAdós 2014.03.05. 11:26:27
@Palladrin: Nyugi van, van egy másik szájbarágó, azon dolgozom épp!
==T== 2014.03.05. 15:06:09
@DevizaAdós: Oké:)
Addigi egy cikk. A Hvg névtelen szerzője szerint nem érdemes pereskedni:
hvg.hu/gazdasag/20140305_devizahitel_adossag_szolgaltatas
DevizaAdós 2014.03.05. 16:19:24
@==T==: Ezt a nem érdemes pereskedni részt hol olvasod ki a cikkből?

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria kúria Kúria


text:
Újabb perben nyert a csúcsra járatott repülőtér-használat joga a környéken élők érdekeivel szemben | CIVILHETES
2017. november 14. - 12:27
Forrás: Facebook/atlatszo.blog.hu
És ha az engedélyben megállapított környezetterhelési határértékeket többszörösen túllépték?
A Fővárosi Törvényszék közigazgatási bíróságának minapi ítélete szerint igen, és a bíróság szerint ezen a jogi tényen az sem változtat, ha a kialakult állapot konkrét egészségkárosodást okoz – a repülőtérnek kiadott hatósági engedélyeket támadó civilek most már csak a Kúriában reménykedhetnek.
Megdöbbenés és düh látszott az alperesek arcán a szerdai ítélethirdetés után: úgy néz ki, a lakók és a civil szervezetek megint elvesztettek egy fontos csatát a Budapest Airport Zrt-vel (BA) vívott harcban.
A közigazgatási per tárgya a repülőtér környezetvédelmi engedélyének egyik meghatározó elemét, az ún. zajgátló védőövezetet kijelölő hatósági eljárás és határozat volt.
Ha a mostani per eredményeképp a bíróság megsemmisítette volna ezt a határozatot, az elvileg a repülőtér bezárását is eredményezhette volna: ha nincs kijelölt zajgátló övezet, akkor nincs környezetvédelmi engedély, ergo nincs működési engedély sem, a nélkül pedig nyilván nem működhet Ferihegy.
A repülőtérrel bő tíz éve hadakozók persze nem ezt akarják elérni, ennek nincs is realitása, mindössze azt szeretnék, hogy az üzemeltető BA Zrt. tartsa be a környezet- és zajterhelésre vonatkozó szabályokat. Egyelőre viszont úgy néz ki, hogy ez semmilyen eszközzel nem kényszeríthető ki: a repülőtér kiválóan él a szabályozórendszer hiányosságaival és ellentmondásaival, a hatóságok pedig – trehányságból vagy érdekből – rendre szemet hunynak azok fölött a trükkök fölött, amelyekkel a repülőtér úgy kerüli meg az előírások betartását, hogy közben látszólag minden szabályt betart.
Hamis tényeken alapuló valódi határozat
A konkrét eljárás 2013-ban indult, 2016 januárjában hagyta jóvá a másodfokként eljáró Nemzeti Közlekedési Hatóság Központ az elsőfok, a Légügyi Hatóság zajgátló övezetet kijelölő határozatát. Csakhogy a jogerőre emelkedés idején már lehetett tudni, hogy valótlanok azok az adatok, amelyek alapján kiszámították, hogy hol húzzák meg az övezet határát.
Bonyolultnak hangzik, valójában nem az: a repülőtér megmondja, hogy szerinte a két kifutópálya végein hány le- és felszállás („művelet”) fog történni a következő tíz évben, majd ezek alapján kiszámolják, hogy ez mekkora zajterhelést jelent az adott környékre. Ahol a számított zajterhelés meghalad egy határértéket, ott a repülőtérnek a zaj csökkentésére intézkedési kötelezettsége van: például ahol jelentősen túllépi a várható zajterhelés a határértéket, ott nemcsak az ajtókat-ablakokat kell szigetelni, de a falakat és a födémet is.
A repülőtér nyilvánvaló érdeke, hogy minél kisebb legyen a zajgátló övezet, hiszen annál kevesebbet kell költenie zajcsökkentésre. Ezt pedig leginkább azzal érheti el, ha minél kisebb tervezett műveletszámot – azaz fel- és leszállást – ad meg a következő tíz évre.
A BA Zrt. a 2013-23-as időszakra azt mondta, hogy a tíz év legforgalmasabb hat hónapjában 3500 lesz a legnagyobb műveletszám a Pest felőli egyik pályavégen. Ehhez képest már 2015-ig volt olyan hat hónap, amikor a műveletszám itt meghaladta a 9000-et.
A pert a felperesek többek közt éppen azért indították, mert a jogászaik álláspontja szerint ezzel a jelentős túllépéssel a zajgátló övezetet kijelölő határozat érvényét veszítette, vagyis a repülőtér működésiengedélyét vissza kellett volna vonni. Ez persze nem jelentette volna a repülőtér azonnali bezárását, mindössze új, a valós adatokra épülő környezetvédelmi engedélyezési eljárásra kényszerítette volna a BA-t.
Erre azonban nem fog sor kerülni: a bíróság szerint lehet, hogy valótlan számok alapján készültek a számítások, amelyek alapján a hatóság kijelölte a zaj szempontjából veszélyes övezetet, ez azonban nem érinti az eljárás hatályosságát, mivel az a kérelmező – ebben az esetben a BA Zrt. – felelőssége, hogy az engedélyezési eljáráshoz milyen kiinduló adatokat ad meg.
A házak feletti repülők és a „nominális útvonal”
De a felperesek keresete szerint nemcsak a műveletszámok nem stimmelnek: a zajgátló övezetről a BA által készíttetett dokumentum szerint a város felé felszálló repülők a rákoshegyi pályavégen a felszállás után azonnal balfordulót hajtanak végre.
Laikus számára is belátható, hogy ez nonszensz, fizikai képtelenség, hogy utasszállító repülő ilyen manővert végre tudjon hajtani – az eljáró Légügyi Hatóság azonban simán elfogadta a nem létező repülési útvonalat a zajterhelés számításánál.
A környezetvédelmi engedélyben tehát a felszálló repülők nem röpülnek a lakott terület fölött – miközben nemcsak az Átlátszó dokumentált ilyen repüléseket, de a helyiek is olykor napi rendszerességgel posztolnak a Facebookon közvetlenül a házak fölött elhúzó repülőről.
Mint ahogy a repülési útvonalakat ténylegesen szabályozó dokumentumok sem tudnak ilyen balfordulóról, hanem épp azt írják elő, amit a repülők ezen a „pályavégen” ténylegesen is tesznek: felszállás után berepülnek a lakott terület fölé.
A bíróság ezt az ellentmondást azzal oldotta fel, hogy a valóságnak itt nincs különösebb jelentősége, mivel a támadott határozat – amelyik tehát megállapítja a zajterhelés mértékét -, nem tényleges, hanem „nominális útvonal”-akkal számol.
A senki által nem ismert kifejezés az ügyben kirendelt, a civilek szerint az alperes hatóságok álláspontja iránt erősen elfogult szakértőtől származik, de azt az ítélet szóbeli indoklása szerint a bíróság a magáévá tette.
Hasonlóan furcsa volt az eljárásban a területileg illetékes népegészségügyi hatóság szerepe: az engedélyezési eljárást szabályozó rendelet szerint a hatóságnak kellett volna nyilatkoznia a tervezett zajterhelés egészségügyi hatásairól, ezt azonban az eljárásban nem tette meg.
A felperes keresetében ezt is számon kérte, mire a hatóság beidézett képviselője azt közölte, írásban pótolják az elmaradt állásfoglalást. Ez nem történt meg, de a bíróság ítéletében ennek nyoma sem volt.
Van tehát egy jogerős ítélet, amely szerint igaz ugyan, hogy a BA valótlan adatok alapján minimalizálta a zajgátló övezet méretét, és még az is lehet, hogy az illetékes hatóság erről tudott is, sőt, a bíróság azt sem vitatta, hogy a határozatban rögzített értéket a BA sokszorosan túllépte, de ettől még a vonatkozó határozat hatályos, és ez így is marad, míg a határozat előnyeit élvező Budapest Airport nem kéri ennek megváltoztatását.
Nem ez az első per, amelyben a Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Bírósága úgy ítél a repülőtérnek kedvezően, hogy az ítélet indoklása minimum ellentmondásos: a környezetvédelmi engedéllyel kapcsolatos, szintén a repülőtér és az államigazgatási szervek álláspontját elfogadó ítélet indoklásában például több helyen is szerepel, hogy az eljáró Pest Megyei Kormányhivatalnak nem volt hatásköre kiadni a repülőtér környezetvédelmi engedélyét – miközben az ítélet hatályban hagyja ezt, a hatáskör hiányában kiadott határozatot.
Nyolcszoros zajszinttúllépés
Mindeközben a repülőtér tényleges hatásterületén az ott élők továbbra is rendszeresen felriadnak éjszaka: a zajgátló övezeten kívül, a környezetvédelmi hatóság éjszaka többször is az 55 decibeles határérték jelentős, közel kétszeres túllépését mérte. A civilek szerint jogszabály kötelezi a hatóságot, hogy ilyen esetben korlátozza a repülőtér működését, de valamiért ez sem történik meg.
A legsúlyosabb adattal az egyik felperesi beavatkozó állt elő az utolsó tárgyalási napon: a közelbe tervezett gyorsvasút miatt újabb környezeti hatástanulmány készül a területen, ezért a házában új méréseket végeztek, ennek során mértek 62 decibel zajt is – ez a határérték nyolcszorosa.
Az egyik felperes a repülőtér adatai alapján összesítette a XVI. kerület feletti le- és felszállásokat – 2016 tavaszán a kerület képviselője és polgármestere állítólag megállapodott a HungaroControllal a repülések számának csökkentésében. Ehhez képest a számok alapján az látszik, hogy bizonyos időszakokban nemhogy csökkent volna, inkább nőtt a forgalom.
Bár a repülőtér kommunikációja igyekszik úgy beállítani, mintha mindössze néhány notórius bajkeverő küzdene a komplett polgári légiközlekedéssel, a valóságban a mostani perben például két kerületi önkormányzat is csatlakozott a felperesekhez.
Az pedig a NER hetedik évében semmiképp nem nevezhető szokványosnak, hogy kormánypárti polgármesterek helyi civil szervezetekkel és lakókkal összefogva felperesként perlik az államigazgatás különböző szervezeteit.
Kíméletlen üzemmód: több ezer ember életét teszi pokollá a ferihegyi repülőtér from atlatszo.hu on Vimeo. Forrás: atlatszo.hu

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az alábbi felsorolásban néhány hasznos, az igazságszolgáltatással kapcsolatos fogalomat és annak magyarázatát olvashatja.
Alperes: polgári perben a felperessel szemben álló, ún. ellenérdekű fél. Az alperes az a fél, aki ellen a kereset irányul, a per folyamán passzívabb, védekező résztvevő. Válás esetén az a fél, aki ellen benyújtották a válókeresetet.
Bíró: az a 30-62 év közötti életkorú, köztársasági elnök által kinevezett jogász, aki bírósági ügyekben dönt. A bíró az igazságszolgáltatás mint független hatalmi ág egyik megtestesítője. A bíró nem járhat el részrehajlóan, pártatlannak és függetlennek kell maradnia. A bíró a magyar jogszabályokat alkalmazza, azok alapján hozza meg döntését. A bírák egyesbíróként vagy hivatásos bírókból álló tanácsban ítélkeznek.
Bíróság: bíróságnak nevezzük azokat a szerveket, amelyek igazságszolgáltatási tevékenységet látnak el. A bíróságok feladata a jogsértések megállapítása, a jogviták eldöntése, vagy a jogkövető magatartás kikényszerítése. Az egyént érő sérelmet – a sérelem jellegétől függően – polgári avagy büntető ügyben orvosolja. A bíróságokra vonatkozó szabályokat az Alaptörvény és a bíróságokra vonatkozó törvény határozza meg.
Bírósági szervezetrendszer: összefoglaló néven így nevezzük a bíróságokat. A bírósági szervezetrendszer a Kúriából, az ítélőtáblákból, a törvényszékekből, a járásbíróságokból, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságokból állnak.
Bűncselekmény: olyan cselekedet, amelyet a magyar büntetőjog büntet. A bűncselekmények elkövetői aszerint, hogy az általuk elkövetett bűncselekmény mekkora veszélyt jelent a társadalomra, különféle büntetésekkel sújthatók (közérdekű munka, pénzbüntetés, szabadságvesztés). Bűncselekmény elkövetése és annak felfedezése után indul a nyomozás.
Büntetés-végrehajtási intézet: az a hely, ahova az elítélteket szállítják büntetésük letöltésére. Büntetés-végrehajtási intézet a fogház, a börtön, a fegyház és a fiatalkorúak börtöne. Azoknak az elítélteknek, akik jó magaviseletet tanúsítanak, büntetésük csökkenhet.
Büntetőeljárás: a büntetőeljárás során az arra jogosult állami szervek vizsgálják, hogy milyen cselekmény történt, az bűncselekmény-e, ha igen, ki követte el, és ezért milyen büntetést kell rá alkalmazni. Az eljárásban a vádat az ügyész, a védelmet ügyvéd, az ítélkezést pedig a bíróság látja el. A büntetőeljárás három fő szakaszból áll: 1. Nyomozás - a nyomozás során a nyomozó hatóság a cselekmény minden körülményét igyekszik felderíteni, beszerezni a szükséges bizonyítékokat. 2. Vádemelés - a vádemelés során az ügyész az összes körülmény szem előtt tartásával a bíróság eljárását kezdeményezi. 3. Bírósági szakasz - a büntetőeljárás központi szakasza, itt döntenek a felelősség megállapításáról.
Felperes: a polgári per azon szereplője, aki a pert keresetével megindítja, ő az ügy ura. Válás esetén az a fél, aki benyújtotta a válókeresetet.
Gyermekelhelyezés: a szülők válása esetén, amennyiben nem tudnak peren kívül megegyezni abban, hogy a közös gyermek(ek) felügyeletét ki lássa el nagyobb részben, a bíróság dönt arról, melyik szülőnél helyezzék el a gyermeket. A bíróság a gyermeket annál a szülőnél helyezi el, akiről úgy gondolja, hogy a gyerek testi, értelmi és erkölcsi fejlődése leginkább biztosított.
Gyermektartás: a szülő köteles megosztani kiskorú gyermekével azt, ami közös eltartásukra rendelkezésre áll. A gyermeket gondozó szülő a tartást természetben (pl.: lakás, élelmiszer), a különélő szülő elsősorban pénzben szolgáltatja (gyermektartásdíj). A gyermektartásdíjról a szülők megegyezésének hiányában a bíróság dönt.
Idézés: az a dokumentum, amelyben az érintett személyt tájékoztatják a bíróság előtt való megjelenési kötelezettségéről, annak időpontjáról és egyéb vonatkozó adatokról.
Ítélet: a per végén megszülető döntés. Az ítélet büntetőeljárásban lehet felmentő vagy bűnösséget megállapító, míg polgári eljárásban marasztaló, elutasító vagy megállapító. Az ítélet ellen kihirdetést követően felllebbezést vagy egyéb jogorvoslatot lehet benyújtani. Az ítélet jogerőssé válását követően mindenkire nézve kötelező.
Ítélőtábla: A bírósági rendszer törvényszék utáni lépcsőjén az ítélőtáblák állnak, amelyek elbírálják – törvényben meghatározott ügyekben – a járásbíróságok és a törvényszék határozatai ellen előterjesztett jogorvoslatot, továbbá eljárnak a hatáskörébe utalt egyéb ügyekben. Jelenleg öt ítélőtábla működik Magyarországon: a Fővárosi, a Debreceni, a Győri, a Pécsi és a Szegedi Ítélőtábla.
Járásbíróság: a járásbíróságok – városi és kerületi bíróság – a legalsóbb szintű bírósági szervek. A járásbíróságok ítélkeznek első fokon. Azon ügyeket, amelyekben a járásbíróságok ítélkeznek első fokon, külön törvény határozza meg.
Jogorvoslat: az ítélet ellen lehet vele élni, abban az esetben, ha valamely fél nem elégedett annak tartalmával. A jogorvoslatot általában az ügyvéd terjeszti elő, abban elő kell adni új tényeket és bizonyítékokat, amelyek alapján kérik a bírói döntés felülvizsgálatát. A másodfokon ítélkező bíró a jogorvoslat nyomán a korábbi döntést helybenhagyja, megváltoztatja, vagy az elsőfokú bíróságot új eljárásra utasítja. A jogorvoslatok egyik fajtája a fellebbezés.
Kereset: az a dokumentum, amellyel a polgári pert megindítják. A felperes terjeszti a bíróság elé. A bíróság a keresetet befogadja vagy elutasítja. Keresetlevelet általában az ügyvédek írnak.
Kihallgatás: a rendőrségen vagy a bíróságon történik, célja a folyamatban levő ügyről való információszerzés. Kihallgatáson részt kell vennie a gyanúsítottnak, és minden olyan személynek, aki bármilyen információval szolgálhat az ügy felderítésében, elbírálásában. A kiskorú tanú kihallgatásánál a törvényes képviselője jelen lehet. A kihallgatáskor a figyelmeztetéseket és tájékoztatásokat a kiskorú tanú korára, érettségére figyelemmel, számára érthető módon kell közölni. A kihallgatásnak megfelelő légkörben, a kiskorú számára érthető módon kell megtörténnie.
Kúria: A bírói szervezetrendszer csúcsán a Kúria áll. Egyik legfontosabb feladata, hogy irányt mutasson a helyes bírósági gyakorlatról, és biztosítsa annak egységességét. Elbírálja a törvényszékek, valamint az ítélőtáblák döntései ellen benyújtott jogorvoslati kérelmeket. A Kúria elnökét Dr. Darák Péternek hívják. A Kúria elnöke Magyarország közjogi méltóságainak egyike.
Mediáció: egy speciális konfliktuskezelési módszer, amelynek lényege, hogy a két fél vitájában mind a két fél közös beleegyezésével egy semleges harmadik fél (mediátor) jár közben. A mediátor a problémamegoldó folyamat keretében segít tisztázni a konfliktus természetét, segít olyan megoldást találni, amely mind a két fél számára kielégítő. Családi és válási mediációt a gyermek elhelyezésében, a kapcsolattartásban való megállapodásban, vagy lakóhely kijelölésében tartanak.
Nyomozás: a bűncselekmény felfedezése és a büntetőper megindulása közötti szakasz. A nyomozást végző hatóság (rendőrség vagy ügyészség) a nyomozás folyamán arra törekszik, hogy minél több bizonyítékot kutasson fel a terhelt (akiről feltételezi, hogy a bűncselekményt elkövette) ellen. Amennyiben a nyomozás eredménytelenül zárul le, akkor nincs lehetőség a terhelt bíróság elé állítására.
Országos Bírósági Hivatal (OBH): az OBH elnöke ellátja a bíróságok központi igazgatásának feladatait, gyakorolja a költségvetésükkel kapcsolatos hatásköröket, illetve felügyeli az ítélőtáblák és a törvényszékek elnökeinek igazgatási tevékenységét. Az OBH elnökét Dr. Handó Tündének hívják.
Per: a bíróság folytatja le, és a végén ítéletet hoz. A polgári per szereplői az alperes, a felperes, büntető peré a terhelt, az ügyész, és mindkettőé a bíró, tanúk. A per kötött szabályok szerint zajlik, hasonló egy színházi előadáshoz (mindenkinek megvan a „szerepe”, és az is, hogy mikor mondhatja el).
Peren kívüli megegyezés: válóper esetén, ha a szülők megegyeznek abban, hogy kinél helyezik el gyermeküket, illetve vagyonjogi viszonyaikat is rendezték, akkor peren kívüli megegyezésről beszélhetünk, melynek hatályosságához a bíróság jóváhagyása szükséges. A peren kívüli megegyezés békés jogviszony-rendezési forma, ellentétben a perrel.
Polgári eljárás: a polgári eljárás során a személyek vagyoni és személyi jogaival kapcsolatos vitákat kérelemre indult eljárásban a bíróság bírálja el, ez a polgári peres eljárás. A polgári peres eljárásban ellenérdekű felek lépnek fel a bíróság előtt, jogaik érvényre juttatása érdekében. A per a büntetőeljáráshoz hasonlóan itt is ítélettel zárul. A polgári eljárások másik fő fajtája a polgári nemperes eljárás. Ennek tárgyát szintén a személyek vagyoni és személyi jogai képezik, itt azonban az eljárás végén nem születik ítélet, sokszor nincs ellenérdekű fél, és tárgyalás sincs minden esetben.
Rendőrség: a rendőrség alapvető feladata a bűncselekmények megakadályozása, felderítése, a közbiztonság, a közrend és az államhatár rendjének védelme. A rendőrség működését a Kormány irányítja.
Rendőr: az a személy, aki betartatja a jogszabályokat, vigyáz az állam és az állam polgároainak biztonságára. Rendőr nem lehet tagja pártnak, és nem folytathat politikai tevékenységet.
Szülői felügyelet: a kiskorú gyermek szülői felügyelet alatt áll. A szülői felügyeletet a kiskorú gyermek érdekeinek megfelelően kell gyakorolni. A szülőknek biztosítaniuk kell, hogy az ítélőképessége birtokában lévő gyermekük az őt érintő döntések előkészítése során véleményt nyilváníthasson, és azt tekintetbe kell venni. A szülői felügyelet a kiskorú gyermek gondozásának, nevelésének, vagyona kezelésének, valamint törvényes képviseletének jogát és kötelességét foglalja magában. A szülői felügyeletet a szülők együttesen gyakorolják - ellentétes megállapodásuk hiányában - akkor is, ha már nem élnek együtt. Ha a házasság felbontása vagy a gyermek elhelyezése iránti perben a gyermeket a szülők megegyezése vagy a bíróság döntése alapján valamelyik szülőnél elhelyezték, a felügyeletet ez a szülő gyakorolja. A különélő szülők a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben a gyermek elhelyezését követően együttesen gyakorolják jogaikat.
Ügyész: pártatlan, független jogász. A büntető igazságszolgáltatás egyik legfontosabb karaktere. Képviseli a vádat a bírósági eljárásban, befolyással bír az ítélet kialakítására.
Ügyészség: az igazságszolgáltatás közreműködőjeként az állam büntetőigényét érvényesíti. Az ügyészség üldözi a bűncselekményeket, fellép más jogsértő cselekményekkel és mulasztásokkal szemben, valamint elősegíti a jogellenes cselekmények megelőzését. Az ügyészség erősen hierarchikus (alá-fölé rendeltségi viszonyokkal működő) szervezet, élén a legfőbb ügyész, jelenleg Dr. Polt Péter áll.
Ügyvéd: olyan jogász, aki ügyfelét képviseli jogi eljárásokban. Az ügyvéd megbízási szerződés alapján tevékenykedik, ügyfele érdekeit tartja szem előtt, folyamatosan annak igazáért harcol. Az ügyvédeket a területileg illetékes ügyvédi kamara tömöríti. Az eljárások során együttműködik a bíróval, büntetőeljárásban az ügyésszel is.
Tanú: az a személy, akit a bírósági eljárás folyamán kihallgatnak, mert valószínűsíthető, hogy az ügy eldöntéséhez szükséges érdemi információ birtokában lehet. A tanúvallomás a bizonyítás egyik formája.
Terhelt: a büntetőeljárásban a bűncselekmény elkövetésével vádolt személy. A nyomozati szakaszban gyanúsítottnak, bírósági szakaszban vádlottnak, jogerős ítélet után pedig elítéltnek is hívjuk.
Törvényszék: a törvényszék – a törvényben meghatározott ügyekben – első fokon jár el, és másodfokon elbírálja a járásbíróságok, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságok határozatai – döntései – ellen bejelentett fellebbezéseket.
Vád: azon bűncselekmény(ek) összefoglaló neve, amit a terhelt elkövethetett. A váddal kezdődik a büntetőeljárás bírósági szakasza. A vádat az ügyész képviseli, aki az állam nevében jár el. A bűnösséget megállapító ítélethez bizonyítani kell, hogy a terhelt a vádiratba foglalt bűncselekményeket elkövette.
Válás: a házasság felbontása. A házasságot a bíróság bármelyik házastárs - illetőleg a házastársak közös - kérelmére bontja fel, ha a házaséletük teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. A házasság felbontásánál a közös kiskorú gyermek érdekét figyelembe kell venni.
Végrehajtás: amennyiben bármely fél nem tesz eleget az ítéletben foglalt kötelezettségének, akkor végrehajtásra kerülhet sor. A végrehajtás során az állam érvényt szerez a jogerős ítéletben foglaltaknak, kötelezi az adott személyt, hogy a jogerős bírói döntésben rögzítetteknek megfelelően járjon el. Végrehajtásra például akkor kerülhet sor, ha az egyik szülő a gyermeket önkényesen magánál tartja.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Büntetés nélkül jött ki a bíróságról a kerékpárost halálra gázoló autós | Vezess
MagazinBüntetés nélkül jött ki a...
Büntetés nélkül jött ki a bíróságról a kerékpárost halálra gázoló autós
A bíróság szerint mindketten hibáztak a baleset előtt, mégis ritka ítélet született a fordulatos ügy végén. Nem gyakran fordul elő, hogy teljesen felmentik egy halálos gázolás elkövetőjét.
2020.04.21. kedd 05:55
Szeretett nagymamája nyolcvanadik születésnapjának ünneplésére készült Dani egy napsütéses szerda délután. A menyasszonyával autóztak a megyeszékhely kertvárosias szélén lévő családi házhoz, az anyósülésben utazó Emma ölében fogta a nagyi örök kedvencének számító emeletes csokitortát. A rendelésre készült finomság épsége érdekében a harmincas informatikus óvatosan vezetett, de azért lendületesen, a település szélén engedett 70 km/órás maximumhoz közel – így indul a közlekedési balesetek bírósági utóéletét bemutató sorozatunk eheti története.
A frissen diplomázott Emma állásinterjúkra járt azokban a hetekben, két nagyon különböző munkahelytől konkrét ajánlatot is kapott, éppen ezekről beszélgettek út közben a vőlegényével. Nagyon nem értettek egyet. Daninak a bérelt lakásukhoz közeli cégközpontban végzendő munka tetszett volna, míg a huszonéves lánynak a szomszéd kisvárosból kapott ajánlat, amely több túlórát ígért, ráadásul párja autójával kellett volna bejárni minden egyes nap.
Dani szinte a számítógépeivel egy szinten szerette tízéves Audi kabrióját. Jól megvoltak Emmával, tulajdonképpen csak egyetlen érzékeny téma akadt közöttük, ami olykor vitát szült, mégpedig az autó. Pontosabban a vőlegény költekezése: nagyobb alufelni, drága gumi, méretre készített, piros üléshuzat, mindig akadt valami, amire az informatikus költeni akart. Emma szerint csak a kocsi miatt ellenezte Dani a távolabbi munkát, hiszen ő járt volna vele egész héten. Már majdnem összeszólalkoztak, amikor hirtelen bekanyarodott eléjük egy kerékpáros.
A város egyik legforgalmasabb, nyílegyenes útján meglehetősen erős a kerékpáros forgalom, külön út nincs nekik, a sáv szélén tekernek, ki milyen tempóban. Sándor a közeli gyárba bringázott, a délutáni műszakba volt beosztva azon a héten. Szeretett kerékpárral melóba járni, átmozgatta mindenét, és nem került pénzbe, ami szintén szempont volt, bár helyi viszonyok között nem keresett rosszul kisfőnökként.
Tavasztól őszig így járt heti öt nap munkába, ismerte már az út összes repedését, de hogy a rutin ellenére miért következhetett be a tragédia, örök rejtély marad. A balesetet követő szakértői vizsgálatok szerint Daniék olyan 65-70 km/órás sebességgel haladtak egyenesen, amikor teljesen váratlanul bekanyarodott eléjük az út jobb szélén, velük azonos irányba kerékpározó Sándor. Látótávolságban volt már a gyára, nyilvánvalóan az út közepén nyíló, balra kanyarodó külön sávba akart betérni, ahogy évek óta több száz munkanapon.
Dani beletaposott a fékbe, és a kormányt is rögtön balra húzta, de elkapta a bringa első kerekét. Sándor nekicsapódott az Emma előtti a-oszlopnak. Ugyan viselt sisakot, de súlyos sérüléseket szenvedett. Gyalogos nem nagyon járt a város szélének ezen a részén, de több autós és kerékpáros azonnal megállt a gázolás után segíteni. Gyorsan kiérkeztek a mentők, de már a kórház felé vezető úton Sándor életéért küzdöttek, sajnos sikertelenül.
Az ügyészség vádja az autós ellen: halálos közúti baleset gondatlan okozása
Teljes útzár követte a balesetet, a forgalmat mellékutakra terelték a helyi kapitányság helyszínelői, akik számára az első pillanattól világos volt, minimum súlyos sérüléseket szenvedett a kerékpáros, aztán jött a hívás, elhunyt a középkorú férfi. Megmérték a féknyomot, rengeteget fotóztak, de olyan szemtanút csak egyet sikerült beazonosítaniuk, aki az első pillanattól látta, mi történt. Egy ladás bácsi érkezett szemből, őt később többször kihallgatták Danival és a kedvesével együtt.
Gyakorlatilag mindhárman ugyanazt mondták a rendőrségen, amit később, immár eskü alatt a bíróságon is vallottak: hátranézett ugyan Sándor, de mégis karjelzés nélkül, váratlanul fordult be a mögüle jóval nagyobb sebességgel érkező Audi elé. Az ilyenkor kötelező vérvizsgálat mindkét érintettnél, autósnál és kerékpárosnál is negatív lett, ezen felül a féknyomokból és a baleset egyéb körülményeiből azt állapították meg a szakértők, hogy Dani legfeljebb a megengedett sebességhatáron, vagy valamivel az alatt autózott. Egy dologban azonban hibázott az autós, mint kiderült, túl közel haladt a sáv jobb széléhez, a szakértői vélemény szerint olyan 70-80 centiméterre az ott kerékpározók mellett.
Ezek után az ügyészség vádat emelt Dani ellen halálos közúti baleset gondatlan okozása miatt. Az autós védelmét a Vezess hozzá forduló olvasóinak jogi tanácsokat adó Janklovics Ádám látta el.
A személyautósok és a bringások okozzák a legtöbb balesetet
Tavaly 11 052 személysérüléses közlekedési balesetet okoztak útjainkon a személyautósok, akiket a kerékpárosok követtek (1639) – derül ki az ORFK statisztikáiból. A bringás baleseteknél Budapest kiemelkedik a mezőnyből (282 baleset), majd Csongrád megye (130), Pest megye (121), és Hajdú-Bihar (119) következik.
Ha kíváncsi rá, hogy mi a járműtípusok sorrendje a darabszámukhoz képest, ebben a cikkünkben megtalálja a toplistát!
A szabályszegések felől nézve az abszolút és a relatív gyorshajtás együttese vezet (5112), amit az elsőbbségadási kötelezettség elmulasztása követ (4221 baleset).
Ki miben hibázott?
Mindezek után az elsőfokú bíróság megállapította, a balesetet előidéző veszélyhelyzet két mozzanatból jött létre. „Egyrészt a terhelt figyelmetlen vezetése folytán a sértetti kerékpárost csak akkor észlelte, amikor az irányt változtatott, másrészt a sértett szabálytalan irányváltoztatásával ugyancsak közrehatott a közlekedési veszélyhelyzet kialakulásában”. Egyértelműen kimondta a bíróság, hogy mindketten megszegtek fontos közlekedési szabályokat, a bringás többet is.
Dani a KRESZ-nek „a közlekedésben résztvevőkre vonatkozó általános rendelkezések” közül a 3. § (1) bekezdésének c) pontját. Eszerint „úgy kell közlekedni, hogy a személy-, és vagyonbiztonságot ne veszélyeztesse, másokat közlekedésükben indokolatlanul ne akadályozzon, és ne zavarjon”.
Sándor pedig a KRESZ 29. § (1) bekezdését, amely az irányváltoztatásról és az irányjelzésről szól. „Aki járművel irányt változtat (terelővonalat, az úttest szélét vagy képzeletbeli felezővonalát átlépi, forgalmi sávot változtat, másik útra bekanyarodik, főútvonalról vagy szilárd burkolatú útról letér stb.) köteles az azonos irányban vagy szemben haladó, irányt nem változtató járműveknek elsőbbséget adni.”
Másrészt megszegte a kerékpáros a bekanyarodásról szóló 31. § (1) bekezdés b) pont 2. fordulatát. „Az útkereszteződésben másik útra bekanyarodni szándékozó vezető a járművel (…) balra bekanyarodás esetében az úttest felezővonala mellé, illetőleg osztottpályás és egyirányú forgalmú úton az úttest bal szélére köteles – az útkereszteződés előtt kellő távolságban – besorolni. A bekanyarodási szándékot irányjelzéssel jelezni kell.”
A bíróság szerint az ütközés elmaradt volna, ha Dani legalább 1-1,5 méteres oldaltávolságot tart, illetve ha az irányváltoztatást Sándor az előírásoknak megfelelően kezdi meg és hajtja végre. Mindezek után az elsőfokú ítélet 1 év és 6 hónap szabadságvesztés lett az autósnak, 2 évi próbaidőre felfüggesztve.
Folytatódott az ügy
Valószínűleg eltérően ítélik meg az olvasók, hogy egy ilyen halálos gázolásért másfél évnyi felfüggesztett börtönbüntetés szigorú-e, vagy éppen enyhe, de nem maradt helye vitának. Az elsőfokú ítélet ellen ugyanis a megyei főügyészség felülvizsgálati indítványt nyújtott be.
A Danit védő Janklovics Ádám ügyvéd szerint erre azért került sor, mert „az ügyészség álláspontja szerint a terhelt bűnösségének megállapítására a büntető anyagi jog szabályainak megsértésével került sor, hiszen a veszélyhelyzetet a sértett idézte elő azzal, hogy a terhelt gépkocsija elé váratlanul, szabálytalan irányváltással behaladt”.
Mivel a Legfőbb Ügyészség fenntartotta az átiratot, Dani védője egyetértett az indítvánnyal, végül a Kúria mondta ki a döntő szót az ügyben.
A jogerős ítélet szerint a kerékpáros szabálytalan kanyarodása, az elsőbbség meg nem adása okozta a balesetet, ezért bűncselekmény hiányában felmentették Danit a halálos közúti baleset gondatlan okozásának vádja alól. Ezzel meglehetősen ritka ítélet született.
Janklovics Ádám szerint „a legtöbb halált okozó közúti balesetnél megállapítják a gázoló bűnösségét, ám előfordulhat olyan eset is, hogy nem vonható felelősségre. A bíróság minden esetben mérlegeli a bizonyítékokat, nem szabad elfelejteni a szakértői véleményeket sem. Amennyiben a terhelt a szabályoknak megfelelően közlekedett, nem volt szerepe a veszélyhelyzet előidézésében, s a balesetet elkerülése érdekében mindent megtett, bűncselekmény hiányában büntetőjogi felelősségét nem lehet megállapítani”.
Kapcsolódó címkék: bíróság halálos baleset kerékpáros gázolás közlekedési baleset ügyvéd

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság