text:
Alapszabály - Isaszegi Önkéntes Tűzoltó Egyesület
Isaszegi Önkéntes Tűzoltó Egyesület "Istennek dicsőség, egymásnak segítség"
ISASZEG ÖNKÉNTES TŰZOLTÓ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A Egyesületneve, székhelye és jogállása
(1) Az Egyesület neve : Isaszegi Önkéntes Tűzoltó Egyesület.
(2) Az Egyesület székhelye ( levelezési címe ) : 2117 Isaszeg, Rákóczi utca 16.
(3) Az egyesület működési területe elsődlegesen Isaszeg város – mint székhely - közigazgatási területe, ill. kiterjed a Magyar Köztársaság és az Európai Unió egész területére.
(4) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy.
(5) Az egyesület nem gazdasági tevékenység céljára került alapításra.
(6) 1997. évi CXLIV. törvény 57. § (1) alapján Az Egyesület - a társadalom közös szükségleteinek kielégítését nyereség- és vagyonszerzési cél nélkül szolgáló - tevékenységet rendszeresen végző jogi személy. Az Egyesület üzletszerű gazdasági tevékenységet a tevékenység elősegítése érdekében folytathat; a társaság tevékenységéből származó nyereség nem osztható fel a tagok között. Az Egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult.
(7) Az Egyesület– szervezet - szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek.
(8) Az egyesület vagyonát céljának megfelelően használja, vagyonát nem osztja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttat.
(9) Az adományozás önkéntes. Az adománygyűjtés nem járhat mások zavarásával. Az egyesület – mint adományozott - köteles tájékoztatni az adományozót az adománygyűjtés céljáról és az ismert adományozót az adomány felhasználását illetően. Az adomány felhasználása és az erről szóló beszámolás során érvényesülnie kell a nyilvánosság és az átláthatóság feltételeinek.
(10) Az Egyesület jogi személyiséggel rendelkező szervezet, amely saját nevében jogokat szerezhet, kötelezettségeket vállalhat.
(11) Az egyesület alapszabálya Az Egyesület valamely szervezeti egységét jogi személlyé nyilváníthatja.
(12) Az Egyesület hivatalos pecsétje: körbélyegző, középen a jelvény rajza: babérkoszorúval körbe font tűzoltó sisak, 2 darab baltával és egy fáklyával, alatta „1895-2011” alapítás éve felirat, körülötte „Isaszegi Önkéntes Tűzoltó Egyesület” elnevezés
(13) Az Egyesület határozatlan időre jött létre.
(14) Az Egyesület rövidített neve : Isaszegi ÖTE
Az önkormányzati elven működő, szakmai szolgáltatást végző egyesület célja elsődlegesen a székhelye szerinti településen tevékenység végzése, nevezetesen tűzvédelmének biztosítása, tűzoltási, kárelhárítási szaktevékenység végzése, valamint a tűzoltó hagyományok megőrzése, utánpótlás nevelés.
A cél megvalósítása érdekében – a fentieken túl, de azokhoz szorosan kapcsolatosan - az alábbi tevékenységekben vesz részt:
a) biztosítja a tűzvédelmi hagyományőrzést
b) megőrzi és ápolja az előd egyesület emlékeit, felszereléseit
c) végzi a lakosság tűzvédelmi felvilágosítását
d) segíti a gyermekek óvodai, iskolai tűzvédelmi képzését
e) közreműködik a tűzvédelmi kiadványok megjelentetésében, terjesztésében
f) támogatja a lakosság önszerveződő közösségeit, együttműködését, erősíti a település önfenntartó képességét
g) a város bel- és külterületén keletkező tüzesetek oltásában
h) káresetek, balesetek felszámolásában
i) a katasztrófákra történő felkészülés, a katasztrófák elleni védekezés és a helyreállítás, újjáépítés feladataiban
j) a polgári védelmi szervezetek tevékenységében, továbbá a környezet veszélyeztetésének, károsításának megelőzésében és elhárításában, következményeinek felszámolásában való részvétel
k) helyi környezet- és természetvédelem, vízgazdálkodás, vízkárelhárítás
l) a nemzeti emlékhelyek védelme és hozzáférhetővé tétele
m) helyi közművelődési tevékenység támogatása, a kulturális örökség helyi védelme, civil szervezetekkel kapcsolattartás, egymás rendezvényei látogatása
n) hazai és nemzetközi kapcsolatok ápolása
o) természet és környezetvédelem
p) ár- és belvízvédelem ellátásához kapcsolódó tevékenység
(2) Az Egyesület a létesítő okirata szerinti tevékenységének és gazdálkodásának legfontosabb adatait a helyi vagy országos média útján nyilvánosságra hozza. Az Egyesületműködésének, szolgáltatásainak és beszámolóinak nyilvánosságát a „ISASZEG ÖNKORMÁNYZATI TÁJÉKOZTATÓ” havilapban való közzététel útján biztosítja. A nyilvánosságra hozatalról minden esetben Az Egyesület elnöke gondoskodik.
(3) Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. Közvetlen politikai tevékenységnek minősül a pártpolitikai tevékenység, továbbá országgyűlési képviselői, megyei, települési önkormányzati választáson jelölt állítása.
(1) Az egyesületi tagság formái:
a) a rendes tagság
b) a tűzoltó tagság
c) a pártoló tagság
d) a gyermek tagság
e) a tiszteletbeli elnök; az elnökség javaslatára a tagság szavazza meg
f) a tiszteletbeli tagság; az elnökség javaslatára a tagság szavazza meg
g) a tiszteletbeli parancsnok; az elnökség javaslatára a tagság szavazza meg
(2) Az Egyesület rendes tagja lehet az a büntetlen előéletű természetes személy,
a) aki a jelen Alapszabályban foglalt egyesületi célokat elfogadja és tagfelvételi kérelmét az Elnökség elfogadja. A felvételt kérőnek kérelmében nyilatkozatot kell tennie arra
vonatkozóan, hogy Az Egyesület létesítő okiratát ismeri és Az Egyesület alapszabályát, céljait, szellemiségét, értékrendjét és kialakult szokásait magára nézve kötelezőnek fogadja el.
b) A rendes tag felvételével kapcsolatos döntés meghozatala a Közgyűlés hatáskörébe tartozik, az Elnökség előzetes felvételi kérelem elfogadására alapozottan. A tag felvételének kérdésében az Elnökség a tag kérelme alapján, egyszerű szótöbbségi határozattal dönt, tagsági jogviszony a határozathozatal időpontjával egyező időpontban hatályos. A tagsági jogviszony jóváhagyása a Közgyűlés által – visszamenőlegesen - a soron következő közgyűlésen történik.
(3) Az Egyesület tűzoltó tagja az
a) a nagykorú büntetlen előéletű személy lehet, aki a jelen Alapszabályban foglalt egye-sületi célokat elfogadja, továbbá érvényes magánokiratban nyilatkozik arról, hogy a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél, az önkéntes tűzoltó egyesületeknél, valamint az ez irányú szakágazatokban foglalkoztatottak szakmai képesítési követelményeiről és szakmai képzéseiről szóló : 9/2015. (III.25.) BM. rendeletben foglalt, önkéntes tűzoltó egyesületben a tűzoltó szaktevékenység ellátásához szükséges szakképesítéssel rendelkezik, tagfelvételi kérelmét az Elnökség jóváhagyja. A felvételt kérőnek kérelmében nyilatkozatot kell tennie arra vonatkozóan, hogy Az Egyesület létesítő okiratát ismeri és Az Egyesület alapszabályát, céljait, szellemiségét, értékrendjét és kialakult szokásait magára nézve kötelezőnek fogadja el.
b) Tűzoltó tag, csak a szaktevékenység végzéséről szóló, azt igazoló nyilatkozat alapján lehet, ennek visszavonása esetén a továbbiakban, mint rendes tag lehet Az Egyesület tagja.
c) Tűzoltó tag felvételével kapcsolatos döntés meghozatala az Elnökség hatáskörébe tartozik. A tag felvételének kérdésében az Elnökség a tag kérelme alapján, egyszerű szótöbbségi határozattal dönt tagsági jogviszony a határozathozatal időpontjával egyező időpontban hatályos. A tagsági jogviszony jóváhagyása a Közgyűlés által – visszamenőlegesen - a soron következő közgyűlésen történik.
(4) Az Egyesület pártoló tagja lehet
a) az a természetes, illetve jogi személy, társadalmi vagy gazdálkodó szervezet, aki, illetőleg amely készségét fejezi. Az Egyesület tevékenységének rendszeres és folyamatos támogatására.
b) A pártoló tag felvételével kapcsolatos döntés meghozatala az Elnökség hatáskörébe tartozik. A tag felvételének kérdésében az Elnökség a tag kérelme alapján, egyszerű szótöbbségi határozattal dönt. tagsági jogviszony a határozathozatal időpontjával egyező időpontban hatályos. A tagsági jogviszony jóváhagyása a Közgyűlés által – visszamenőlegesen - a soron következő közgyűlésen történik.
(5) Az Egyesület gyermek tagja lehet:
a) az a kiskorú személy, aki a jelen Alapszabályban foglalt egyesületi célokat elfogadja és tagfelvételi kérelmét az Elnökség jóváhagyja. A felvételt kérőnek kérelmében nyilatkoznia kell arra vonatkozóan, hogy A Egyesületlétesítő okiratát ismeri és Az Egyesület alapszabályát, céljait, szellemiségét, értékrendjét és kialakult szokásait magára nézve kötelezőnek fogadja el és szülője által igazolt beleegyező
b) nyilatkozatát csatolta a kérelemhez.
c) A gyermek tag felvételével kapcsolatos döntés meghozatala az Elnökség hatáskörébe tartozik. A tag felvételének kérdésében az Elnökség a tag kérelme alapján, egyszerű szótöbbségi határozattal dönt. A tagsági jogviszony a tagfelvételi kérelem Elnökség által
történő elfogadásával jön létre, tagsági jogviszony a határozathozatal időpontjával egyező időpontban hatályos. A tagsági jogviszony jóváhagyása a Közgyűlés által – visszamenőlegesen - a soron következő közgyűlésen történik.
(6) Az Egyesület tiszteltbeli elnöke lehet az a :
a) természetes vagy jogi személy, aki Elnöke volt az Egyesületnek és – az Elnökség értékelése szerint – az általában elvárhatónál többet tett az Egyesületért.
b) A tiszteletbeli elnöki címre való felterjesztés az Elnökség hatáskörébe tartozik. A titulus a Közgyűlés által történő jóváhagyással jön létre.
(7) Az Egyesület tiszteltbeli tagja lehet az a természetes vagy jogi személy, aki – az Elnökség értékelése szerint – az általában elvárhatónál többet tett az Egyesületért.
a) A tiszteletbeli tag titulusra való felterjesztés az Elnökség hatáskörébe tartozik. A titulus a Közgyűlés által történő jóváhagyással jön létre.
c) Tiszteltbeli tag lehet minden természetes és jogi személy, aki rendes tagja az Isaszeg ÖTE-nek és – az Elnökség értékelése szerint – az általában elvárhatónál többet tett az Egyesületért. A tiszteletbeli tagságra az Elnökség tesz javaslatot és a Közgyűlés dönt róla.
’(8) Az Egyesület tiszteltbeli parancsnoka lehet az a :
a) természetes vagy jogi személy, aki Parancsnoka volt az Egyesületnek és – az Elnökség
értékelése szerint – az általában elvárhatónál többet tett az Egyesületért.
b) A tiszteletbeli elnöki címre való felterjesztés az Elnökség hatáskörébe tartozik. A titulus a
Közgyűlés által történő jóváhagyással jön létre.
’(9) Az Egyesület Elnöksége köteles az egyesületi tagokról – tagsági viszonyt
tükrözően - naprakész nyilvántartást vezetni.
(10) Az egyesületi tagság megszűnik:
a) a természetes személy tag halálával
b) a tag részéről történő kilépés írásbeli bejelentésével
d) ha Az Egyesület megszűnik
(11)A tagsági jogviszony felmondása:
a) Ha Az Egyesület rendes tagja, a tűzoltó tagja, a támogató tagja, a gyermek tagja nem felel meg Az Egyesület Alapszabályában foglalt feltételeknek akkor Az Egyesület Elnöksége a tagsági jogviszonyt harmincnapos határidővel írásban felmondhatja.
b) Felmondásról Az Egyesület közgyűlése dönt.
(12) Kilépési szándékát a tag köteles bejelenteni az Elnökséghez. A tagság megszűnése az Elnökség részére történt bejelentéssel egyező időpontban hatályos.
(13) A Közgyűlés – az Elnökség írásos előterjesztésére - minősített többségi határozattal, a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok legalább két-harmados szavazat-többségével az Egyesületből kizárhatja azt a tagot, aki valamely, az egyesületi tagságból eredő kötelezettségét ismételten vagy súlyosan megszegi.
(14) Az eljárás során csak azt követően hozható meg a kizárásról szóló határozat, hogy az
érintett személyt meghallgatták, részére lehetőséget biztosítottak védekezésének előterjesztésére és az enyhítő vagy mentő körülmények ismertetésére.
(15) A kizárt vagy felmondással megszűnt tagsági jogviszonyú tag a határozat ellen – 30 napon
belül - jogorvoslattal élhet a Közgyűléshez, melyet a Közgyűlés köteles elbírálni. Amennyiben a közgyűlési határozat a tag számára sérelmes, a közgyűlési határozat tudomásra jutásától számított 30 napon belül az érintett tag pert indíthat a Pest megyei Törvényszéken a kifogásolt határozat ellen.
(1) Az Egyesület tagjai jogosultak:
a) részt venni az Egyesület Közgyűlésén
b) tanácskozási, indítványozási és szavazati jogot gyakorolni a Közgyűlésen
c) választani és választhatók az Egyesület szerveibe
d) részt venni az Egyesület rendezvényein
e) igénybe venni az Egyesület által nyújtott kedvezményeket
f) a testületi szervek vezetőitől, valamint a tisztségviselőktől tájékoztatást kapni
g) betekinteni a határozatokba és a könyvelésbe
h) az Egyesület logójával ellátott formaruhát viselni
(2) Az Egyesület valamennyi tagja kötelesek:
a) megtartani az Alapszabály és egyéb egyesületi szabályzatok rendelkezéseit, illetőleg Az Egyesület szerveinek határozatait
b) teljesíteni az Egyesület tevékenységével kapcsolatosan önként elvállalt feladataikat, és tőlük elvárható módon elősegíteni az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását
c) a közgyűlés által évente meghatározott mértékű tagdíjat határidőben megfizetni.
’(3) Az Egyesület rendes, pártoló, gyermek, a Tiszteletbeli Elnök, Tiszteletbeli és
Tiszteletbeli Parancsnok tag az Egyesület tűzoltó szaktevékenységének körén
belül semmilyen tevékenységet nem végezhet és abban nem vehet részt. Tűzoltó
képesítésre nem kötelezettek, egyenruha viselésére nem jogosult.
(4) Az Egyesület tűzoltó tagjai jogosultak:
a) egyenruhát viselni
(5) Az Egyesület tűzoltó tagjai kötelesek:
a) megtartani az Alapszabály és egyéb egyesületi szabályzatok rendelkezéseit, illetőleg A Egyesületszerveinek határozatait
b) teljesíteni Az Egyesület tevékenységével kapcsolatosan önként vállalt feladataikat, és tőlük elvárható módon elősegíteni az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását, az Egyesület szaktevékenységében részt venni, az ehhez szükséges és előírt képesítésekkel rendelkezni, a szükséges szakmai továbbképzéseken, gyakorlatokon rendszeresen részt venni.
’(6) A tagdíj mértéke évi 6.000,- Ft, azaz hatezer forint, amely összeget minden hónap 30.
napjáig kell az Egyesület pénztárába, vagy bankszámlájára befizetni.
a) Az Egyesület alapítása évében – a töredék évre az alapítást követően a hátralévő hónapok figyelembevételével – részarányosan kötelesek fizetni az alapító tagok 500 Ft/hónap, azaz ötszáz/forint/hónap összegben
b) az év közben csatlakozók – az adott töredék évre – a felvételt követően – a hátralévő
hónapok figyelembevételével – részarányosan kötelesek fizetni 500 Ft/hónap, azaz ötszáz forint/hónap összegben
c) a tagdíjat késedelem nélkül kell befizetni.
(7) A pártoló tag részt vehet tanácskozási joggal az Egyesület testületi ülésein, szavazati joga nincsen, tisztség viselésére nem választható. A pártoló tag tagdíj fizetésére nem köteles, az Egyesület munkájában viszont részt vehet. Egyebekben jogai és kötelezettségei megegyeznek a rendes tagokéval. A pártoló tag köteles nyilatkozni, hogy milyen pártfogás-sal, milyen formában támogatja az Egyesületet. A jogi személy pártoló tag jogait – törvényi keretek között - képviselője útján gyakorolja.
(8) A kiskorú tag részt vehet Az Egyesület ülésein, korának megfelelő tisztségre választható. A kiskorú tag a mindenkori tagdíj 50% mértékű díj fizetésére köteles, az Egyesület munkájában részt vehet.
(9) Tiszteltbeli Parancsnok – szavazati jog mellőzésével – részt vehet az Elnökség / vezető testületi üléseken.
(10) Tiszteletbeli tag részt vehet az Egyesület közgyűlésein, rendezvényein.
(11) Amennyiben a jelen Alapszabály eltérően nem rendelkezik, az Egyesület valamennyi tagja egyenlő jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik.
(1) Az Egyesület legfőbb döntést hozó szerve a Közgyűlés, amely a tagok összessége. Közgyűlések közötti időszakban az Egyesület ügyintéző és képviseleti teendőit, illetve a napi ügyviteli feladatokat az Egyesület ügyintéző képviselő szerve, az Elnökség irányítja és látja el. A Közgyűlés és az Elnökség az Egyesület vezető szerve. Az Egyesület vezető tisztségviselői: az Elnök, Alelnök és a vezetőségi tagok.
(2) Az Egyesület ügyintéző szervének tagja az lehet, aki a 2013. évi V. törvény (Ptk.) 3:22. §-ban foglalt követelményeknek megfelel, és külön okiratban nyilatkozik a tisztség elfogadásáról.
(3) A vezető tisztségviselővel szembeni követelmények és kizáró okok] Ptk. 3:22 §-ában foglaltak szerint.
(a) vezető tisztségviselő az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták,
(b) ha a vezető tisztségviselő jogi személy, a jogi személy köteles kijelölni azt a természetes személyt, aki a vezető tisztségviselői feladatokat nevében ellátja. A vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat a kijelölt személyre is alkalmazni kell,
(c) A vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni,
(d) nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült.
(e) nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet,
(f) az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől.
(g) Elnök és Alelnök kivételével a vezető tisztségviselőknek az Egyesület szaktevékenység végzéséhez szükséges engedéllyel, vizsgával kell rendelkezni.
(4) Ha az Egyesület éves bevétele meghaladja az ötvenmillió forintot, akkor vagy rendkívüli taggyűlés keretében köteles megalakítani a vezető szervtől elkülönült Felügyelő Bizottságot.
(5) A Felügyelő Bizottság tagja nem rendelkezhet más tisztséggel a Egyesületben.
(6) Kötelező Felügyelő Bizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja.
(7) A Felügyelő Bizottság feladata az Egyesület szerveinek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és az Egyesületi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése.
(1) Az Egyesület legfőbb döntést hozó szerve a Közgyűlés, amelyet évente legalább egy alkalommal össze kell hívni. A döntéshozó szerv az ülését az Egyesület székhelyén tartja.
A közgyűlés megtartásának helye : 2117 Isaszeg, Rákóczi u 16.
a) A közgyűlést az Elnök hívja össze valamennyi regisztrált tag előzetes írásbeli értesítésével. A meghívót a tagoknak a tervezett időpontot megelőzően legalább 15 naptári nappal meg kell küldeni.
b) Ha az Egyesület szerveinek ülése nem határozatképes, megismételt ülést kell tartani. A megismételt ülés a határozatképtelen ülést követő későbbi időpontra az eredetivel azonos napirenddel hívható össze. A megismételt ülés a legfőbb szerv esetében a megjelent tagok számától függetlenül, a VI. 4 (f) bekezdésben foglalt rendelkezés szerint határozatképes.
c) A meghívónak tartalmaznia kell:
I. az Egyesület nevét és székhelyét
II. az ülés napirendjét. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák
III. határozatképtelenség esetén megtartandó esetleges megismételt közgyűlés helyének és dátumának pontos megjelölését;
d) Ha a közgyűlés ülését nem szabályszerűen hívták össze, a rendes ülést akkor lehet megtartani, ha a nem szabályszerűen összehívott ülésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul az ülés megtartásához.
e) A döntéshozó szerv ülésén a szabályszerűen közölt napirenden szereplő kérdésben hozható határozat, kivéve, ha valamennyi részvételre jogosult jelen van és a napirenden nem szereplő kérdés megtárgyalásához egyhangúlag hozzájárul.
f) A közgyűlési meghívó kézbesítésétől vagy közzétételétől számított, 8 naptári napon belül a tagok és az Egyesület szervei a közgyűlést összehívó szervtől vagy személytől a napirend kiegészítését kérhetik a kiegészítés indokolásával.
g) A napirend kiegészítésének tárgyában a közgyűlést összehívó szerv vagy személy jogosult dönteni. Ha a napirend kiegészítése iránti kérelemről a közgyűlést összehívó szerv vagy személy nem dönt vagy azt elutasítja, a közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában.
h) A rendkívüli közgyűlést az Elnök, akadályoztatása esetén az Alelnök hívja össze, váratlan és sürgős közgyűlési döntést igénylő esetben. Ilyenkor a kiértesítést írásban, az Isaszegi ÖTE zárt hírcsatorna útján kell az egyesületi tagokhoz eljuttatni, legkésőbb a közgyűlés
i) időpontját megelőző 5 naptári nappal.
j) A legfőbb szervet össze kell hívni, akkor is, ha azt a bíróság elrendeli, illetve, ha azt a tagok legalább 1/3-a az ok és a cél megjelölésével kéri.
k) A közgyűlés nem nyilvános; azon a tagokon és az elnökségen kívül a közgyűlés összehívására jogosult által meghívottak és az alapszabály vagy a közgyűlés határozata alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek vehetnek részt.
(2) Az elnökség köteles a közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha:
d) Az (1) bekezdés alapján összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az Egyesület megszün-tetéséről dönteni.
(3) A közgyűlés hatáskörébe tartozó fő feladatok:
a) az Alapszabály megállapítása, módosítása; Alapszabály módosításához a jelen lévő tagok kétharmad +1 fő szótöbbséggel hozott határozata szükséges
b) az éves költségvetés meghatározása
c) az Elnökség éves beszámolójának és jelentésnek az elfogadása
d) Az Egyesület más egyesülettel történő egyesülésének, szétválásának és feloszlásának kimondása, Az Egyesület céljainak módosításához és Az Egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmad +1 fő szótöbb-séggel hozott határozata szükséges
e) az Elnök, Alelnök Vezetőségi tagok a Levezető Elnök és a Szavazatszámlálók megválasztásához, esetleg visszahívásához és a díjazás megállapításához a jelen lévő tagok kétharmad +1 fő – nyílt - szótöbbséggel hozott határozata szükséges
f) A tagsági jogviszony – visszamenőlegesen - jóváhagyása a Vezetőség javaslatára.
g) az Elnökség tagjai, az Elnök és Alelnök visszahívása során a visszahívás okát konkrétan meg kell jelölni, a visszahívást közgyűlési határozatba kell foglalni, amely ellen a visszahívott személy jogorvoslattal ( bírósági keresettel ) élhet az illetékes Budapest Kör-nyéki Törvényszék Polgári, Közigazgatási - Munkaügyi Kollégiumhoz benyújtott keresettel
h) a tagdíjak mértékének meghatározása
i) tiszteletbeli címek adományozása, a Vezetőség javaslatára,
j) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével, a felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt;
k) h) a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok, a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottsági tagok vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés;
l) Szervezeti és Működési Szabályzat (SZMSZ) jóváhagyása, módosítása
m) Pénz Kezelési Szabályzat (PKSZ) jóváhagyása
n) Fegyelmi Szabályzat (FSZ) jóváhagyása
o) Felügyelő Bizottság (FEB) megválasztása, tagjai visszahívása és díjazásuk megállapítása
p) FEB Elnök beszámolójának elfogadása
q) további, az Egyesület működéséhez szükséges feladatok meghatározása
r) Együttműködési Megállapodás megkötése a területileg illetékes Katasztrófavédelmi Igazgatósággal
s) a vezető tisztségviselő díjazásának megállapítása
t) a választott könyvvizsgáló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; és
u) a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkaviszonyban áll.
v) a közgyűlést törvény szerint zárt ülés keretében kell lebonyolítani, ettől eltérés csak a megjelent és szavazásra jogosult tagok kétharmad +1 fő egyöntetű szavazata alapján lehet eltérni.
(4) A közgyűlés akkor határozatképes:
a) a leadható szavazatok több mint fele+1 képviselő szavazásra jogosult részt vesz, és egyszeri megbízással a közgyűlésre vonatkozó meghatalmazással igazolja a képviseletet,
b) a határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni és rögzíteni kell
c) ha egy tag vagy alapító valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni
d) az Egyesület alapszabályának módosításához a jelen lévő tagok kétharmad +1 fő szótöbbséggel hozott határozata szükséges
e) az Egyesület céljának módosításához és az Egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmad +1 fő szótöbbséggel hozott határozata szükséges.
f) A határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés a megjelentek létszámától függet-lenül akkor határozatképes, ha azon körülményre, hogy a megismételt közgyűlés a meg-jelentek számától függetlenül határozatképes, már az eredeti meghívóban felhívták a figyelmet, valamint az ismételt közgyűlés időpontja az eredeti közgyűléssel együtt kitűzésre került, és az eredeti napirendi kérdésekben, az eredeti napra és helyszínre történt a meghívás. Amennyiben a megismételt közgyűlést más napra hívják össze, erről a tagokat az általános szabályok szerint külön kell értesíteni. Ekkor a meghívóban a tagságot arról kell tájékoztatni, hogy az ismételt közgyűlés megtartására az eredeti közgyűlés határozatképtelensége miatt, az eredeti napirendi pontok tekintetében kerül sor, amely a megjelentek számától függetlenül határozatképes és megtartható.
(5) A közgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben határozatait a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével hozza, kivéve a VI. (3) a), c), d) és f) pontot, ahol a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok minősített többségének, azaz legalább kétharmadának +1 fő igenlő szavazata szükséges. Tagkizárásra vonatkozó döntés meghozata-lakor a kizárni szándékozott tag szavazati jogát nem gyakorolhatja.
a) A tagok vagy az alapítók a döntéshozó szerv ülésén szavazással hozzák meg határozataikat
b) A határozat meghozatalakor nem szavazhat az:
I. akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít, vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít
II. akivel a határozat szerint szerződést kell kötni
III. aki ellen a határozat alapján pert kell indítani
IV. akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója
V. aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll
VI. aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben
c) A tagok vagy az alapítók határozatukat a határozatképesség megállapításánál figyelembe vett szavazatok többségével hozzák meg. Ha e törvény egyszerű vagy azt meghaladó szótöbbséget ír elő a határozat meghozatalához, a létesítő okirat egyszerű szótöbb-ségnél alacsonyabb határozathozatali arányt előíró rendelkezése semmis. Ha e törvény egyhangúságot ír elő a határozat meghozatalához, a létesítő okirat ettől eltérő rendel-kezése semmis.
(6) A közgyűlés határozatait nyílt szavazással hozza. Szavazategyenlőség esetén a Közgyűlést a Levezető Elnök új szavazási eljárásra szólítja fel.
(7) A közgyűlési határozatot az érintettekkel igazolható módon, postai úton kell közölni. Az Elnök köteles a Közgyűlés által meghozott határozatokat a Közgyűlési Határozatok Könyvébe
bevezetni. A Közgyűlési Határozatok Könyve oly módon tartalmazza a határozatokat, hogy abból a Közgyűlés döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges személye) megállapítható.
(8) A közgyűlés hatásköre:
a) a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkaviszonyban áll
b) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet Az Egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével, a felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt
c) a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok, a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottsági tagok vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés
d) a felügyelőbizottság tagjainak megválasztása, visszahívásuk és díjazásuk megállapítása
e) a választott könyvvizsgáló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása
f) a végelszámoló kijelölése.
(1) Az Egyesület vezető szerve a 5 tagú Elnökség, amelynek tagjai egyben az Egyesület tagjai is. Az Elnökség Elnökből, Alelnökből és 3 fő - tűzoltó szaktevékenységet folytatható - vezetőségi tagból áll, akiket a Közgyűlés közvetlenül, kétharmad + 1 fő, nyílt szavazással a választási jegyzőkönyv dátumától számított 5 éves időtartamra választ meg. A közgyűlés akarata alapján a választás során a fenti tisztségekhez, az Egyesület tagjai közül kapcsolhat természetes sze-mélyeket, amennyiben Az Egyesület vezetése nem ad javaslatot a Közgyűlés számára.
(2) Amennyiben a Közgyűlés nem él a tisztségekhez kapcsolt természetes személy meg-választása lehetőségével, akkor a tisztség nélkül megválasztott Egyesület vezetői, a legrövi-debb időn belül, de legkésőbb 10 naptári napon belül, vezetőségi ülésen egymás közötti tiszt-ségviselés és feladatmegosztás alapján meghatározzák az Elnök és Alelnök személyét.
(3) Az Elnökség szükség szerint, de legalább háromhavonta tart ülést. Az Elnökség ülése határozatképes, ha azon legalább három elnökségi tag jelen van. Az ülések nyilvánosak.
(4) Az Elnökség határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza meg. A határozatot az érintettel igazolható módon, postai úton kell közölni. Szavazategyenlőség esetén az elnök az alelnökön keresztül megismételteti az eljárást.
(5) Az elnökségi ülést az Elnök hívja össze valamennyi elnökségi tag előzetes igazolható értesítésével. A meghívót az elnökségi tagoknak a tervezett időpontot megelőzően legalább három naptári nappal meg kell küldeni a napirendi pontok pontos megjelölésével. Az Elnökség ügyrendjét egyebekben maga állapítja meg.
(6) Az Elnökség hatáskörébe tartozik alapvetően a Ptk.63. §-ban foglaltakkal és azon túl :
a) Az Egyesület napi ügyeinek vitele, az Elnökség hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala,
b) Az Egyesület tagjaira kötelező határozatok meghozatala
c) Az Egyesület tevékenységének irányítása, a közgyűlések előkészítése
d) Az Egyesület költségvetésének kidolgozása
e) az ügyrend elfogadása
f) az etikai szabályok elfogadása
g) tagfelvétel elfogadása
h) Az Egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba, az éves elnöki beszámolók-ba, a jelentésekbe, valamint a korábbi közgyűlési határozatokba való betekintés biztosí-tása az érdeklődők részére
(7) A Közgyűlés általi visszahívás esetén túl megszűnik az elnökségi tagság:
a) a tag halálával, vagy jogutód nélküli megszűnésével
b) lemondásával
c) tűzoltó szaktevékenység végzésében történt korlátozás, amennyiben annak idő inter-valluma az egy évet meghaladja,
d) határozott idejű megbízatás esetén a megbízás időtartamának lejártával
e) megszüntető feltételhez kötött megbízatás esetén a feltétel bekövetkezésével
f) visszahívással
g) a vezető tisztségviselő cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges kör-ben történő korlátozásával
h) a vezető tisztségviselővel szembeni kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével
i) a jogi személy tagjai, tagság nélküli jogi személy esetén a jogi személy alapítói a vezető tisztségviselőt bármikor, indokolás nélkül visszahívhatják
j) a vezető tisztségviselő megbízatásáról a jogi személyhez címzett, a jogi személy másik vezető tisztségviselőjéhez vagy döntéshozó szervéhez intézett nyilatkozattal bármikor lemondhat
k) ha a jogi személy működőképessége ezt megkívánja, a lemondás az új vezető tisztség-viselő kijelölésével vagy megválasztásával, ennek hiányában legkésőbb a bejelentéstől számított hatvanadik napon válik hatályossá
l) az időközben választott új elnökségi tag megbízatása a már hivatalban lévő elnökségi ta-gok mandátumával egyező időpontig szól.
(8) Az Elnökség tagja visszahívható, ha vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, az alap-szabályban rögzített feladatait nem látja el, illetve az alapszabály megsértésével az Egyesü-letnek erkölcsi vagy anyagi kárt okoz.
(9) Az Alelnök köteles az Elnökség által meghozott határozatokat az Elnökségi Határozatok Könyvébe bevezetni. Az Elnökségi Határozatok Könyve oly módon tartalmazza a határozatokat, hogy abból az Elnökség döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (személye) megállapítható.
A Egyesületképviselete
Elnök, Alelnök, Elnökségi Tagok
’(1) Az Egyesületet az Elnök önállóan, továbbá az Alelnök és legalább egy Elnökségi tag együttesen képviselheti. Ezen tisztségviselők egyúttal Az Egyesület törvényes
a) Elnök: Borók Károly
b) Alelnök: Varga Zsuzsanna
c) Vezetőségi tag: Pobori Ferenc
d) Vezetőségi tag: Vasicza Szabolcs
(2) Az Egyesület bankszámlája felett az Elnök önállóan, az Alelnök és legalább egy Vezetőségi Tag együttesen jogosult rendelkezni.
(3) Az Elnök hatásköre és feladatai:
a) Az Egyesület adminisztratív szervezetének kialakítása és vezetése
b) munkáltatói jogok gyakorlása az Egyesület munkavállalói felett
c) a közgyűlés és az elnökség határozatainak végrehajtása
d) a közgyűlési és az elnökségi ülések előkészítése és levezetése, jegyzőkönyv elkészítése
e) Az Egyesület képviselete harmadik személyekkel szemben és hatóságok, illetőleg bíró-ság előtt
f) Az Egyesület közgyűlésének és az Elnökség határozatairól olyan nyilvántartás vezetése, amelyből a vezető szerv döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és az ellenzők számaránya és (ha lehetséges személye) megállapítható
g) éves beszámoló tervezetének készítése, és jóváhagyás céljából a Közgyűlés elé a Közgyűlés és az Elnökség határozatainak az Alapszabályban megjelölt módon az érintettekkel történő közlése
h) Elnökség által meghozott határozatokat valamint az Egyesület beszámolóit az Egyesület internetes honlapján nyilvánosságra hozza.
(4) Az Alelnök hatásköre és feladata:
a) képviseli az Egyesületet legalább egy Vezetőségi taggal együttesen
b) az elnök konzultánsaként működik
c) az elnök akadályoztatása esetén vezeti a Közgyűlés és az Elnökség ülését
d) tájékoztatja a tagokat az Egyesület munkájáról
e) előkészíti a vezető szerv üléseit, biztosítja működését és gondoskodik a határozatok végrehajtásáról, azok nyilvántartását folyamatosan kezeli
f) általános szabályként az Egyesület jelen Alapszabály szerinti működésének, tevékenységének és gazdálkodásának legfontosabb adatait az Isaszegi helyi folyóiratban hozza nyilvánosságra, valamint az Egyesület honlapján
g) Az Egyesületéves beszámolóit és éves jelentéseit azok elfogadása után, minden év június 30-ig az Egyesület honlapján hozza nyilvánosságra.
(5) A Vezetőségi Tagok hatásköre és feladata:
a) képviseli az Egyesületet az Alelnökkel együttesen
b) szaktevékenység végzésében segítik az Elnököt és Alelnököt,
c) részt vesznek az Elnök és Alelnök hatáskörébe tartozó Az Egyesület napi munkamene-tének kiszolgálásában, az Elnök és Alelnöktől kapott feladatok maradéktalan elvégzésében,
A Egyesületműködése és gazdálkodása
(1) Az Egyesület mint civil szervezet, tevékenységét a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése napján kezdheti meg.
(3) A tagdíj összegét, befizetésének módját kizárólag a Közgyűlés határozza meg. A tagok tagdíj-befizetéseiről az Elnökség a tagnyilvántartáshoz kapcsolódó nyilvántartást vezet. A tagok a tagdíj megfizetésén túl A Egyesülettartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek.
(5) A szervezet a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt létesítő - Alapszabály - okiratában meghatározott tevékenységére kell fordítania.
(6) A szervezet a vezető tisztségviselőt, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját - a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, Alapszabályzatának megfelelő juttatások kivételével - cél szerinti juttatásban nem részesítheti
(7) Az Egyesület az államháztartás alrendszereitől - a normatív támogatás kivételével - csak írásbeli szerződés alapján részesülhet támogatásban. A szerződésben meg kell határozni a támogatással való elszámolás feltételeit és módját. Az igénybe vehető támogatási lehetőségeket, azok mértékét és feltételeit a sajtó útján nyilvánosságra kell hozni. Az Egyesület által nyújtott cél szerinti juttatások bárki által megismerhetők.
(8) Az Egyesületet a tagok elsődlegesen nem gazdasági tevékenység céljára alapították, és a Egyesületgazdasági vállalkozási tevékenységet kizárólag másodlagos jelleggel, a céljainak elérését elősegítendő és nem veszélyeztető módon folytathat.
(9) Az Egyesület működése során keletkezett iratokba a betekintés lehetőségét Az Egyesület elnöke biztosítja az érdeklődő részére munkanapokon előzetesen egyeztetett időpontban Az Egyesület székhelyén, felügyelet mellett. A szervezet beszámolójába, mellékletébe bárki betekinthet, és abból saját költségére másolatot készíthet.
(10) Az Egyesület szaktevékenységét végző tűzoltó tagja jövedelemre nem jogosult, azt közérdekből, hivatástudatból végzi. Az előre elrendelt utazásánál felmerült költségeit utólag számolhatja el, amit kiküldetési rendelvény benyújtásával igényelhet az Egyesület vezetősége felé.
(11) A szervezet váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki. A szervezet gazdasági-vállalkozási tevékenységének fejlesztéséhez tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel.
(12) Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése, ha:
a) határozott időre jött létre és a meghatározott időtartam eltelt
b) megszűnése meghatározott feltétel bekövetkezéséhez kötött és e feltétel bekövetkezett
c) a tagok vagy alapítók kimondják megszűnését
d) az arra jogosult szerv megszünteti, feltéve mindegyik esetben, hogy a jogi személy vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság a jogi személyt a nyilvántartásból törli.
(13) A jogutód nélkül megszűnt jogi személynek a hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyona a jogi személy tagjait, tagság nélküli jogi személy esetén az alapítói jogok gyakorlóit
illeti meg olyan arányban, amilyen arányban ők vagy jogelődjük a jogi személy javára vagyoni hozzájárulást teljesítettek.
(13) A jogutód nélkül megszűnt jogi személy tagjai és alapítója a felosztott vagyonból való részesedésük mértékéig kötelesek helytállni a megszűnt jogi személy ki nem elégített tartozásaiért.
Az Egyesület szaktevékenysége
(1) Az Egyesület szaktevékenysége a tűzmegelőzési, tűzoltási és műszaki mentési tevékenységben való közreműködés.
(2) A Egyesület közreműködőként a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvényben meghatározott tűzmegelőzési, valamint tűzoltási és műszaki mentési feladatok ellátásában meghatározottak szerint vehet részt.
(3) Az Egyesület szaktevékenysége során a tűzmegelőzés körében tájékoztathatja a lakosságot az időszerű tűzvédelmi feladatokról, a lakosság részére tűzvédelemmel kapcsolatos más információs tevékenységet végezhet.
(4) Az Egyesület szaktevékenysége során a tűzoltási és műszaki mentési tevékenység körében:
a) az általa észlelt segélykérést továbbítja a hivatásos, önkormányzati vagy önkéntes tűzol-tóság elérhetőségeire.
b) a hivatásos vagy önkéntes tűzoltóság helyszínre érkezéséig minden tőle elvárhatót megtesz a tűz továbbterjedésének megakadályozására, a tűz oltására, a sérült vagy egyébként veszélyben lévő személyek részére történő segítségnyújtásra, a balesetek megelőzésére
c) az eseményt észlelőket a helyszínen maradásra, a helyszínen tartózkodókat az általános segítségnyújtási kötelezettség körében a segítségnyújtásban való közreműködésre kérheti fel
d) a hivatásos önkormányzati vagy önkéntes tűzoltóság helyszínre érkezését követően a tűz oltásában, illetve a műszaki mentésben a tűzoltás vezető intézkedésének megfelelően működik közre.
(5) Szaktevékenységet az Egyesületnek csak olyan nagykorú, cselekvőképes a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél, az önkormányzati és létesítményi tűzoltóságoknál, az önkéntes tűzoltó egyesületeknél, valamint az ez irányú szakágazatban foglalkoztatottak szakmai, képesítési követelményeiről és szakmai képzéseiről szóló- 9/2015.(III.25.) BM. rendeletben - meghatározott szakmai képesítéssel rendelkező tagja végezhet, aki életkoránál, egészségi, fizikai állapotánál fogva alkalmas és erre önként vállalt kötelezettséget.
A szaktevékenység végzésére vonatkozó kötelezettségvállalást teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni, és azt a tűzoltó egyesület szaktevékenységet irányító tagjának át kell adni, aki azt visszavonásig őrzi. A kötelezettségvállalást tartalmazó nyilatkozat bármikor, határidő nélkül visszavonható.
(6) Az Egyesület szaktevékenységet irányító tagjaként azt lehet kijelölni, aki (tűzoltó szakképesítéssel rendelkezik, vagy ennek hiányában) tűzoltó alaptanfolyami képesítést szerzett, és írásban vállalta a tűzoltó szakképesítés megszerzését.
(7) Az Egyesület a szaktevékenység végzésére írásban megállapodást köthet a hivatásos önkormányzati vagy önkéntes tűzoltósággal az 1996. évi XXXI. tv. Alapján.
(8) A tűzoltóság és az Egyesület közötti együttműködési megállapodás megkötését, annak megszüntetését az illetékes területi katasztrófavédelmi szervnek be kell jelenteni.
(1) Az Egyesület megszűnik, ha:
b) a legfőbb szerve a feloszlatásról határoz
c) a bíróság feloszlatja
d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszünteti vagy megállapítja megszűnését
e) a fizetésképtelensége miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti és az egyesületet a nyilvántartásból törlik.
(1) A civil szervezet működése feletti törvényességi ellenőrzést a 2011. évi CLXXV. törvény szerint az ügyészség és a bíróság látja el.
(1) A jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény, továbbá - Az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény -, az 1997. évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról illetve - A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltásról szóló 1996. évi XXXI. törvényben - foglalt rendelkezések az irányadók.
(2) A civil szervezet köteles könyvvezetése és beszámolási rendje körében betartani a 2011. évi CLXXV. törvényben foglaltakat, különösen: a számviteli törvény szerinti beszámolót, mérleget, és könyvvezetése függvényében egyéb mellékleteket kell készítenie, és azt letétbe kell helyeznie! Amennyiben a letétbe helyezésre nem kerül sor - és ezt a civil szervezet egy éven belül nem pótolja - úgy a bíróság törvényességi ellenőrzési eljárás lefolytatása céljából értesíti az ügyészséget.
(3) Az Egyesület Alapszabályát az Egyesületi tagok a 2018. július 13 - án tartott rendkívüli Közgyűlésén egyhangú határozattal jóváhagyták.
(4) Az Egyesület Alapszabályát a Budapest Környéki Törvényszéknek az Elnök a nyilvántartásba vétel iránti kérelemmel és a szükséges mellékletekkel együtt 15 naptári napra benyújtja.
Kelt: Isaszeg, 2018. július 13.
Borók Károly
2117 Isaszeg, Rákóczi út 16.
18398184-1-13
13-02-0006414
Pátria Takarék: 65100228-11375182-00000000
+36/70-601-9105
isaszegote@gmail.com

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Infostart - Belföld - Pert nyert Ungváry Krisztián egy alkotmánybíró ellen
2010.02.26. 11:29
Harmadfokon, jogerősen pert nyert Ungváry Krisztián történész Kiss László alkotmánybíró ellen. A Fővárosi Ítélőtábla a 2009. december 8-án kelt ítéletet megváltoztatva Ungváry Krisztiánt csütörtökön felmentette a rágalmazás és becsületsértés vétsége miatt emelt vád alól.
Az ítélet "a másodfokú bíróság eljárást megszüntető rendelkezéseit helybenhagyta azzal, hogy a cselekmény minősítésénél a folytatólagosságra utalást mellőzi" - tájékoztatta Mohácsy Zsuzsanna, a Fővárosi Ítélőtábla elnökhelyettese pénteken az MTI-t.
Kiss László perek sorozatát indította a történész ellen, miután Ungváry Krisztián többször írt, illetve a Hír TV-nek nyilatkozott arról, hogy a jelenlegi alkotmánybíró a 80-as évek elején a pécsi egyetem párttitkárhelyetteseként besúgó, a pártállami állambiztonság "hivatalos kapcsolata" volt. Ezekben a nyilatkozatokban a történész kijelentette, hogy Kiss László alkotmánybíró, egykori egyetemi párttitkárhelyettes az állambiztonsági szervekkel tartott kapcsolatot az 1980-as évek diákmozgalma, a Dialógus csoport felszámolásának ügyében.
A Pesti Központi Kerületi Bíróság 2009. június 29-én becsületsértés miatt részesítette megrovásban Ungváry Krisztiánt. Ezután a Fővárosi Bíróság 2009. december 8-án becsületsértés és rágalmazás miatt ítélte el az alperest, mert az "besúgónak" nevezte és a pártállami állambiztonsággal hozta összefüggésbe Kiss László alkotmánybírót. Akkor a nem jogerős ítélet szerint a bíróság a történészt egy év próbára bocsátotta.
Kiss László pénteken az MTI-vel azt közölte, hogy az ügyet nem tartja lezártnak, és a strasbourgi bírósághoz fordul, mivel szerinte a magyar bíróság tévesen és rá nézve hátrányosan értelmezte a szabad véleménynyilvánítás szabadságát. Véleménye szerint Ungváry Krisztián őt érintő kijelentéseit a bíróság véleményként kezelte.

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság