text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - Devizahitelesek beadványa a Kúria elnökéhez
Devizahitelesek beadványa a Kúria elnökéhez
„Ismét politikusok és civilek követelik a Kúriától, hogy az intézmény vizsgálja felül korábbi állásfoglalását és az Európai Unió Bírósága iránymutatásának értelmezését. Ezúttal Szakács László, az MSZP elnökhelyettese, Varju László, a DK alelnöke, valamint Ölveczky István ügyvéd…”
Devizások: ahová süllyedt a Kúria gondolkodása, az mindennek az alja
https://merce.hu/2019/07/11/devizasok-ahova-sullyedt-a-kuria-gondolkodasa-az-mindennek-az-alja/?fbclid=IwAR0ucvHkFQDZ4jvbG3lSiQFFCb0hlb7ETzwPBtDTQLGUT7ASeMjCTW9G7bE
„Az esemény végén a két politikus egy, a testület elnökének, Darák Péternek címzett beadványt vitt be a Kúria épületébe. Elmondták, hogy beadványukban civil szakértők értelmezik, hogy hogyan kellene megfelelően értelmezni és alkalmazni az Európai Unió Bíróságának korábbi, a devizahitelekről szóló döntését.”
MSZP-DK: A Kúria vizsgálja felül a korábbi állásfoglalását
https://www.hirado.hu/belfold/cikk/2019/07/11/mszp-dk-a-kuria-vizsgalja-felul-a-korabbi-allasfoglalasat/
----------- a sajtótájékoztató ----------
----------- a kísérő levél ----------
Dr. Darák Péter úr
a Kúria elnöke
Pf. 35.
Tárgy: Az un. devizahitelesek Kossuth téri Civil Konzultációs testületének állásfoglalása a Kúria Konzultációs Testületének 2019. június 19-i állásfoglalásáról
Közismert, hogy az un. devizahitel szerződésekkel kapcsolatos, sok-sok éven keresztül zajló jogi csűrés-csavarás olyan mértékű jogbizonytalanságot takar és jelent évek óta, amelyből egyértelmű minden józanul és felelősen gondolkodó embernek, hogy jogellenes, semmilyen garanciát nem biztosító végrehajtások zajlottak éveken keresztül és zajlanak most is tömegesen Magyarországon. Ez pedig katasztrófális a lakosság testi, lelki, szellemi állapota tekintetében egyaránt.
Az MNB szerint 900 000 azoknak a végrehajtásoknak a száma, amit pénzügyi intézmények indítottak. Több mint 100 000 azoknak a végrehajtásoknak a száma, ami ingatlanok végrehajtására irányul. Lehet sorolni a riasztóbbnál riasztóbb adatokat napestig.
Minden lehetősége meg van a Kúriának arra, hogy amíg a jogbiztonság teljes mértékben helyre nem áll, addig a jelentős jogbizonytalanságra hivatkozva egységesítse a bírói joggyakorlatot és kimondja, hogy
minden un. devizahitellel kapcsolatos végrehajtási eljárást, (így nyilvánvalóan minden árverési, kilakoltatási cselekményt) felfüggesztenek a bíróságok;
minden un. devizahiteles szerződéssel kapcsolatos peres eljárást felfüggesztenek a bíróságok;
egyidejűleg azonnal javasolja a Kormánynak és a Parlamentnek, hogy jogalkotással rendezze immár véglegesen és az EU fogyasztóvédelmi irányelveinek megfelelő, a tisztességtelen hitelezéssel szemben kellő visszatartó erőt biztosító módon az un. devizahiteles ügyet, a nemzetközi pénzvilágban évtizedek óta közismert rablóhitelezési ügyet.
Alappal követeljük az Elnök úrtól ezeket, hiszen az esküje is kötelezi Önt és ezt követeli meg a társadalommal szembeni kiemelt felelőssége is.
Mintahogyan a Kúra bíráit és minden magyar bírót kötelezi az esküje és a társadalommal szembeni kiemelt felelőssége.
Levelünkhöz mellékeljük az un. devizahitelesek Kossuth téri Civil Konzultációs Testületének az állásfoglalását is a Kúria Konzultációs Testületének 2019. június 19-i üléséről kiadott állásfoglalásáról és kérjük, hogy az abban foglalt javaslatok mielőbbi megvalósulása érdekében haladéktalanul tegye meg a Kúria azokat az intézkedéseket, amelyeket a fenti 1) – 3) pontban kérünk.
Köszönettel és tisztelettel
dr. Ravasz László
az Adóskamara civil érdekvédő ernyőszerveződés képviselője
és az un. devizahiteles állampolgárok Kossuth téri Konzultációs Testülete
----------- az állásfoglalás ----------
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület állásfoglalása
a Kúria no name Konzultációs Testületének 2019. június 19-i ülésén elfogadott, az un. devizahitellel kapcsolatos állásfoglalásáról
Budapesten megalakult a Kossuth téri Civil Konzultációs Testület, amely ezúton tájékoztatja a Kúriát és a nyilvánosságot a civilek álláspontjáról, amit kialakítottak a Kúria un. Konzultációs Testületének 2019. június 19-i ülésén elfogadott, az un. devizahitellel kapcsolatos állásfogla-lásáról.
A/ Bevezetés
A Kúria „új-keletű”, a jogalkalmazás egységesítését szolgáló eszköze az ún. Konzultációs Testület által megalkotott és a Kúria honlapján publikált „javaslatok”, „vélemények”, „állásfoglalások”.
Ilyen állásfoglalást tett közzé a Kúria az ún. devizahiteles érvénytelenségi perek jogalkalmazási gyakorlatát vizsgáló, a jelenlegi ismereteink szerint no name Konzultációs Testület 2019. június 19-i üléséről.
Tekintettel arra, hogy az un. devizahitellel közvetlenül érintett lakosok (felnőttek, gyerekek) száma 2004 és 2019 között mintegy 4 millió volt, azaz a lakosság közel 40 % - a, ezért a teljeskörű, jogszerű, igazságos megoldása vitathatatlanul súlyos emberiességi, jogállami és nemzetgazdasági kérdés.
Lehet persze azt állítani, hogy ma már nincsen Magyarországon un. deviza hitel, de felesleges. Ugyanis a valóság ezt egyértelműen cáfolja!
A „megmentő” intézkedések sorozata, majd végül a forintosítás a problémát nem oldotta meg, csak elfedi.
Sőt! Még ennél is borzalmasabb, hogy bár Magyarország 2004. május 1. óta az Európai Unió tagállama, azonban nyomokban sem lelhető fel az Európai Uniós követelményeknek megfelelő, kötelező pénzügyi fogyasztóvédelem.
Ezek után pedig még az is tény, hogy különféle jogállamban elképzelhetetlen módokon akadályozza, nehezíti az állam minden - legfelsőbb és az alattuk lévő - szerve a pénzügyi fogyasztók pénzügyi szolgáltatókkal szembeni jogérvényesítését, és sajnálatosan ide kell érteni az un. devizahiteles szerződésekkel kapcsolatos ügyekkel foglalkozó
magyar bíróságokat,
kormányhivatalokat,
közjegyzőket,
végrehajtókat
is, akikkel szemben sokmillió ember bizalma lenullázódott (tisztelet a sajnálatosan nagyon kevés kivételnek!) Ennek társadalmi hatása pedig vitathatatlanul rendkívül káros nemcsak jelenleg, de hosszú távon is.
Meggyőződésünk, hogy mindezek nemcsak indokolttá, de jogossá is teszik a Kossuth téri Civil Konzultációs Testület megalakulását és azt, hogy a kifejtett álláspontjukat igenis vegye figyelembe minden állami szerv, ideértve az un. devizahiteles szerződésekkel kapcsolatos ügyekkel foglalkozó magyar bíróságokat, kormányhivatalokat, közjegyzőket, végrehajtókat is. Hiszen a Kossuth téri Civil Konzultációs Testület állásfoglalása úgy alakult ki, hogy az un. devizahitelezéssel kapcsolatban hosszú évek óta jogszerűen tevékenykedő számos jogvédő szervezet, szerveződés, mozgalom, ügyvéd nyilvános szakmai álláspontját foglalja össze.
Különösen azért is, mert nyilvánosan megjelent információk alapján bebizonyosodott például az, hogy a Bankszövetség oktatta a bírákat, és az is, hogy olyan ügyvédi irodák tagjait foglalkoztatta a Kúria tanácsadóként, amely irodák kifejezetten „bankközeliek”.
A karcos hangvételen pedig ne sértődjön meg senki, mert az elmúlt sok éves tapasztalat után ez indokolt a megkárosított civilek részéről. Ugyanis egyáltalán nem cél a sértegetés, de a felháborodást, a tehetetlen dühöt igenis kifejezésre kell juttatniuk az embereknek.
B/ Mielőtt részletesen kivesézzük a Kúria Konzultációs Testületének állásfoglalását kiemeljük azt, hogy a Kúria Konzultációs Testületének az állásfoglalása a „testület” többségi döntése alapján
…..„kizárólag arra az esetre vonatkozik, amikor az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződési kikötések – tájékoztatás hiánya vagy nem megfelelő volta miatti - tisztességtelenségének megállapítása folytán a devizaalapú kölcsönszerződés teljes egészében érvénytelen lesz, vagyis amikor az 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: régi Ptk.) 237. §- ában meghatározott további jogkövetkezmények alkalmazásának van helye.”
Tehát csakis azokra a devizaalapú kölcsönszerződéssel kapcsolatos esetekre vonatkozik a Kúria Konzultációs Testületének az állásfoglalása, amikor
a fogyasztó perben áll (vagy fog állni) a bíróságon felperesként vagy alperesként,
a perben a fogyasztó az ún. devizahiteles szerződése teljes érvénytelenségének a meg-állapítását kéri, mégpedig azért, mert az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződési kikötések tisztességtelenek a tájékoztatás hiánya vagy nem megfelelő volta miatt,
a bíróságon jogerős döntés (Kúriai felülvizsgálat esetén a Kúria döntése) megszületik és a döntés megállapítja, hogy
az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződési kikötések tisztességtelenek a tájékoztatás hiánya vagy nem megfelelő volta miatt,
és emiatt a devizaalapú kölcsönszerződés teljes egészében érvénytelen.
A tisztánlátás kedvéért tehát hangsúlyozzuk, hogy
akik nem állnak perben,
vagy nem fognak perben állni a jövőben sem felperesként, sem alperesként, azokra nem vonatkozik a Kúria Konzultációs Testületének az állásfoglalása!
C/ A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület álláspontja a Kúria no name Konzultációs Testületének 2019. június 19-i ülésén elfogadott, az un. devizahitellel kapcsolatos állásfoglalásáról
I/ A Kúria Konzultáció Testületének alkotmányellenessége
A Kúria Konzultációs Testületének a működtetése alapvetően a legnagyobb törvénytelenség, alkotmányellenes.
Csak három szempontot megemlítve:
A Testület - melynek a tagjai név szerint nem ismertek nyilvánosan - milyen jogalkotói felhatalmazással merészkedik hivatali formát ölteni? Semmilyen szabály nem engedi és nem engedheti meg, hogy Kis-Kúriát játsszon.
A Testület korlátozza a bíróságok függetlenségét, szabad mérlegesési jogát, na persze nem kimondottan, de vajon hány bíró mer majd a Kúriai Konzultációs Testületének "többségi véleménnyel" meghozott állásfoglalásával szemben dönteni?
A Testület nem ismerve a fogyasztói képviseleti megfontolásokat előre kíván dönteni, prejudikálva, befolyásolni az ítéleteket, kialakítani a "töretlen bírói gyakorlatot".
II/ A témaválasztás simlissége (erre sajnálatosan nincs jobb szó)
Hogyan merészel bárki - hangsúlyozzuk BÁRKI !!! - beavatkozni a hatályos Európai Unió irányelv és a hatályos magyar Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: rPtk.) szabályaiba?!
Vegyük át gyorsan a tisztességtelen szerződési feltételekkel kapcsolatos szabályokat.
Az árfolyam módosítás tisztességtelen - az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződési kikötések tisztességtelenek a tájékoztatás hiánya vagy nem megfelelő volta miatt -, tehát kiesik az árfolyamváltozás a szerződésből, marad az eredeti árfolyam.
A TANÁCS 1993. április 5-i 93/13/EGK IRÁNYELVE a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről
6. ciikk (1) A tagállamok előírják, hogy fogyasztókkal kötött szerződésekben az eladó vagy szolgáltató által alkalmazott tisztességtelen feltételek a saját nemzeti jogszabályok rendelkezései szerint nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve, és ha a szerződés a tisztességtelen feltételek kihagyásával is teljesíthető, a szerződés változatlan feltételekkel továbbra is köti a feleket.
A Ptk. szóról szóra átvette a Tanács irányelvét:
rPtk. 209/A. § (2) Fogyasztói szerződésben az általános szerződési feltételként a
szerződés részévé váló, továbbá a fogyasztóval szerződő fél által egyoldalúan,
előre meghatározott és egyedileg meg nem tárgyalt tisztességtelen kikötés semmis.
A semmisségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni.
rPtk. 239. § (2) Fogyasztói szerződés részbeni érvénytelenség esetén csak akkor dől meg, ha a szerződés az érvénytelen rész nélkül nem teljesíthető.
Akinek nehéz a felfogása, annak néhány Európai Bírósági (a továbbiakban: EuB) határozat segíthet a megértésben.
Itt van például a C-618/10. számú Eub határozat.
A tisztességtelen feltételt a bíróság csak megsemmisítheti, bírósági módosítása, tisztességessé változtatása tilos, még akkor is, ha a nemzeti jogszabály megengedné!
C-618/10. EuB ítélet
73 A fentiekre tekintettel a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, mint amelyet az 1/2007. sz. törvényerejű rendelet 83. cikke ír elő, amely a nemzeti bíróság számára lehetővé teszi, hogy az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó közötti szerződésben foglalt feltétel tisztességtelen jellegének a megállapítása esetén az említett szerződést e feltétel tartalmának a módosítása útján kiegészítse.
A magyarázat sem hagy kétséget a felől, hogy a bíróság nem babrálhat a szerződésbe:
„65 Az említett 6. cikk (1) bekezdésének a szövegéből következik tehát, hogy a nemzeti bíróságok csak arra kötelesek, hogy a tisztességtelen feltétel alkalmazásától eltekintsenek annak érdekében, hogy az ne váltson ki kötelező joghatásokat a fogyasztó vonatkozásában, de nem jogosultak arra, hogy a feltétel tartalmát módosítsák. A szerződésnek ugyanis főszabály szerint úgy kell fennmaradnia, hogy csak a tisztességtelen feltételek elhagyása jelentsen módosulást, ha a belső jogszabályok értelmében a szerződés jogilag ilyen módon fennmaradhat.”
A luxembourgi bíróság pontosan tudja, hogy nem a bankok kedvében kell járni és a jogszabályokat hajlítani a pénzpolitikához:
„69 Márpedig e kontextusban meg kell állapítani, hogy – amint arra a főtanácsnok az indítványának a 86–88. pontjában szintén rámutatott – ha a nemzeti bíróság jogosult lenne arra, hogy az ilyen szerződésekben foglalt tisztességtelen feltételek tartalmát módosítsa, e lehetőség sérthetné a 93/13 irányelv 7. cikke által elérni kívánt hosszú távú célt.”
Tetszi érteni! A bírói beavatkozás sérti az elérni kívánt célt!
E lehetőség ugyanis hozzájárulna annak a visszatartó erőnek a megszüntetéséhez, amely az eladók vagy szolgáltatók tekintetében jelentkezik az ilyen tisztességtelen feltételeknek a fogyasztók vonatkozásában való puszta és egyszerű alkalmazhatatlansága következtében (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Pohotovost’ ügyben hozott végzés 41. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot), mivel az eladók vagy szolgáltatók továbbra is alkalmazni próbálnák az említett feltételeket annak tudatában, hogy még ha azok érvénytelenségét meg is állapítanák, a szerződést a nemzeti bíróság a szükséges mértékben továbbra is kiegészíthetné oly módon, hogy az említett eladók vagy szolgáltatók érdekei biztosítottak legyenek.
A magyar bíróságok pontosan ezt az Unióban tiltott gyakorlatot követik, arra figyelnek, hogy a hitelezők érdekei biztosítottak legyenek.
A C-453/10. EuB ítélet szerint a szerződést a tisztességtelen feltétel kihagyásával kell teljesíteni:
„30 Ilyen összefüggésben a szerződési feltételek tisztességtelen jellegét megállapító nemzeti bíróságok feladata a 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében egyrészt valamennyi, a nemzeti jog értelmében ebből eredő következményt meghatározni abból a célból, hogy a szóban forgó feltételek ne jelentsenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve (lásd a fent hivatkozott Asturcom Telecomunicaciones ügyben hozott ítélet 58. és 59. pontját, valamint a C 76/10. sz. Pohotovost’ ügyben 2010. november 16 án hozott végzés [az EBHT ban még nem tették közzé] 62. pontját), és másrészt értékelni azt, hogy az érintett szerződés ezen tisztességtelen feltételek kihagyásával is teljesíthető e (lásd a fent hivatkozott Pohotovost’ ügyben hozott végzés 61. pontját).”
A legfrissebb C-118/17. EuB ítélet sem fogalmaz másképpen, minthogy ami tisztességtelen, azt törölni kell a szerződésből:
44 A jelen ügyben, jóllehet a Dunai Zs. által benyújtott kereset az eredetileg a bankkal kötött kölcsönszerződésben foglalt, árfolyamrésre vonatkozó feltételen alapult, a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a fent hivatkozott nemzeti jogszabályok, amelyek az ilyen jellegű szerződési feltételeket tisztességtelennek nyilvánították, lehetővé teszik e azon jogi és ténybeli helyzet helyreállítását, amelyben Dunai Zs. az ilyen tisztességtelen feltétel hiányában lett volna, többek között azzal, hogy biztosítják az eladó vagy szolgáltató jogalap nélküli – Dunai Zs. kárára az említett tisztességtelen feltétel alapján való – gazdagodásának visszatérítéséhez való jogot (lásd ebben az értelemben: 2018. május 31 i Sziber ítélet, C 483/16, EU:C:2018:367, 53. pont).
Aztán van itt még valami, ami nagyon fontos: amikor a DH törvények szerinti semmisség jogkövetkezményét kellett megállapítani (a bank oldalán, a fogyasztó érdekével szemben), akkor eszébe jutott valakinek a teljes semmisség, vagy a forintosítás? A DH1-2 törvény is tudta még, hogy a szerződés állapotától függetlenül csak egy féleképpen lehet elszámolni: amit a hitelező tisztességtelenül felszámolt, azt vissza kell fizetnie. Akkor most mi okozott fejtörést a Kúria Konzultációs Testületénél többségi véleményként?
Az érvényessé nyilvánítás, mint egyetlen alkalmazható érvénytelenségi jogkövetkezmény
A Kúria Konzultációs Testülete ezt írja az állásfoglalásában:
A 93/13/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésére tekintettel a tisztességtelen feltétel nem jelenthet kötelezettséget a fogyasztóra nézve, és a szerződés – fő szabályként – változatlan feltételekkel köti a feleket.
A 93/13/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésére figyelemmel a tagállamoknak „a fogyasztók és a szakmai versenytársak érdekében” gondoskodniuk kell arról, hogy „megfelelő és hatékony eszközök” álljanak rendelkezésre ahhoz, hogy megszüntessék a fogyasztókkal kötött szerződésekben a tisztességtelen feltételek alkalmazását. Az uniós jog nem határozza meg konkrétan, hogy melyek legyenek ezek az eszközök, e körben a tagállamok jogszabályai az irányadók.
A magyar jog ezt az érvénytelenség eszközével éri el. A régi Ptk. 209/A. § (2) bekezdése szerint fogyasztói szerződésben az általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló, továbbá a fogyasztóval szerződő fél által egyoldalúan, előre meghatározott és egyedileg meg nem tárgyalt tisztességtelen kikötés semmis; a semmisségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint érdekes módon a magyar un. deviza-hiteles fogyasztó hiába tiltakozik a DH törvényekben meghatározott tisztességtelen feltételek mellőzésénél arra a bíróságon, hogy nem áll érdekében a bírói, törvényi beavatkozás, mégis rákényszerítik a bíróságok tisztességtelenség jogkövetkezményének tűrését.
Az érvénytelenség megállapításának további jogkövetkezményei
Az érvénytelenség megállapításának további jogkövetkezményeit a régi Ptk. 237. §-a
szabályozza.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint már megint trükközés történik!
A Kúriai Konzultációs Testület úgy tesz, mint aki nem ismeri a jogot.
Hát akkor vegyük át!
A rPtk. 237.§ a szerződés semmisségét, gyengébbek kedvéért a teljes semmisség jogkövetkezményét szabályozza.
Az irányelv és a Ptk. is RÉSZLEGES semmisségnek minősíti a tisztességtelen kikötést, mégpedig a rPtk. 239.§. No, ennek az (1) bekezdése az amire hivatkozik a bank, hogy devizaárfolyam emelés nélkül már nem is igazán devizakölcsön, így már nem áll érdekében a szerződést fenntartani.
rPtk. 239. § (1) A szerződés részbeni érvénytelensége esetén az egész szerződés csak akkor dől meg, ha a felek azt az érvénytelen rész nélkül nem kötötték volna meg. Jogszabály ettől eltérően rendelkezhet.
E rendelkezéseket a Legfelsőbb Bíróság általános jelleggel értelmezte az 1/2010. (VI. 28.) PK véleményben és a 2/2010. (VI. 28.) PK véleményben. Az 1/2010. (VI. 28.) PK vélemény 5. pontja értelmében, ha az érvénytelenség oka kiküszöbölhető, a bíróság az érvénytelen szerződést a megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilváníthatja. A szerződés érvényessé nyilvánítása egyenrangú lehetőség az eredeti állapot helyreállításával; ha mindkettő alkalmazható lenne, akkor a bíróság mérlegelési jogkörébe tartozik annak eldöntése, hogy az érvénytelenség melyik jogkövetkezményét alkalmazza. A 6/2013. PJE határozat 4. pontja is megerősítette, hogy ha a bíróság a szerződés érvénytelenségét állapítja meg – a jogkövetkezmények alkalmazására irányuló kereset (viszontkereset) esetén, feltéve, hogy az érvénytelenség oka kiküszöbölhető – a bíróságnak elsősorban a szerződés érvényessé nyilvánítására kell törekednie.
A 2014. évi XL. törvény (a továbbiakban: DH2. törvény) 37. § (1) bekezdés szerint a fél a bíróságtól az érvénytelenség jogkövetkezményeként a szerződés érvényessé vagy határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánításának az alkalmazását kérheti. E törvényi rendelkezésből következően – összhangban a kölcsönszerződés használati kötelem jellegével – az eredeti állapot helyreállítása, mint érvénytelenségi jogkövetkezmény alkalmazása kizárt.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint a Kúriai Konzultációs Testület ismét tájékozatlan.
Vegyük át együtt az anyagot. Nem magyarázzuk, csak az eredményt tudatjuk: ha a fogyasztó az eredeti állapot helyreállításában érdekelt, akkor a DH tövények korlátozzák az irányelvben meghatározott jogaiban.
A C-118/17. EuB végzés szerint ugyanis:
1) A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5 i 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy:
azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely olyan körülmények között, mint amilyenek az alapügyben szerepelnek, az eljáró bíróság számára nem teszi lehetővé, hogy helyt adjon a kölcsönszerződés valamely, árfolyamkockázattal kapcsolatos rendelkezésének tisztességtelen jellege miatti megsemmisítésére irányuló kérelemnek, ha az eljáró bíróság megállapítja, hogy e szerződési feltétel tisztességtelen, és hogy a szerződés az említett szerződési feltétel hiányában nem teljesíthető.
Az érvényessé nyilvánítás elsődlegesen alkalmazandó jellege pedig kizárja a határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánítás lehetőségét is. Az érvényessé nyilvánításnak nincs akadálya, ha a szerződés érvénytelenségének kizárólag az az oka, hogy az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses rendelkezés(ek) tisztességtelen(ek), hiszen ebben az esetben az érvénytelenség oka kiküszöbölhető azáltal, hogy a fogyasztót mentesítjük a tisztességtelen kikötésből fakadó árfolyamkockázat viselése alól. Az érvénytelenség jogkövetkezményeiről szóló 1/2010. (VI. 28.) PK vélemény 5. pontja szerint ugyanis „[a]z érvénytelenségi ok kiküszöbölése voltaképpen a szerződés tartalmának a módosításával az érvénytelenségi ok miatt keletkezett érdeksérelem kiküszöbölését jelenti.” Mindezekből következően az egyedüli alkalmazható érvénytelenségi jogkövetkezmény ilyen esetben a szerződés érvényessé nyilvánítása.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint mindenképpen jegyezzük meg ezeket a sorokat, mert ez és csak ez felel meg az irányelvnek és a Ptk. szabályainak. Csak éppenséggel nem úgy, ahogy a Kúria Konzultációs testülete gondolja az érvényessé nyilvánítást!
Az 1/2010. (VI. 28.) PK vélemény 8. pontja szerint az érvénytelenség jogkövetkezményei levonásánál a bíróságnak gondoskodnia kell az eredetileg egyenértékű szolgáltatások értékegyensúlyának a fenntartásáról, meg kell akadályoznia bármelyik fél jogalap nélküli gazdagodását. A PK vélemény indokolása szerint „A bíróságnak arra kell törekednie, hogy az érvénytelenség jogkövetkezményeinek rendezése során egyik fél se kerüljön a másikkal szemben aránytalanul kedvezőbb, illetve méltánytalanul súlyosabb vagyoni helyzetbe, más szóval meg kell akadályozni bármelyik fél jogalap nélküli gazdagodását…. érvényesülnie kell annak az elvnek, hogy az eredetileg fennállt értékegyensúly fennmaradjon, hogy egyik fél részéről se következhessen be jogalap nélküli gazdagodás. Ezt az elvet kell érvényesíteni az érvényessé nyilvánítás, illetve a hatályossá nyilvánítás során is az esetleg ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének a pénzbeli megtérítésekor. A bíróságnak a jogviszony rendezése során tehát arra kell törekednie, hogy a már teljesített szolgáltatással egyenértékű ellenszolgáltatást rendeljen el. Az elszámolás során a bíróságnak figyelemmel kell lennie arra, hogy egyik fél se kerüljön kedvezőbb helyzetbe annál, mintha eleve érvényes szerződést kötött volna”.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint ez már a bankvédelmi mantra!
1. Ebben a magyarázatban hol van a visszatartó erő, hol van a tisztességtelen szankciója? És hol van az a kőbevésett szabály, hogy a bíró nem avatkozhat be a szerződésbe, csak a tisztességtelen részt veheti ki.
2. Hogyan lehet, hogy ez a Testület nem veszi észre, az 1/2010. PK vélemények semmi, de semmi köze nincs a fogyasztóvédelemhez?!
4/ Az érvényessé nyilvánítás tartalma
Az érvénytelen kölcsönszerződés érvényessé nyilvánítása során két – dogmatikailag egyaránt alátámasztható – megoldás alkalmazása ajánlható a bíróságok számára.
I. A szerződést a bíróság akként nyilvánítja érvényessé, hogy a kirovó pénznemmé a forint válik, és ügyleti kamat az irányadó forintkamat szerződéskötéskori értékének kamatfelárral növelt mértékével egyenlő.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint jogtalan a Kúria Konzultációs Testületének a bátorsága, hogy belenyúl a szerződésbe!
Nem nyúlhat bele! Marad az eredeti árfolyam! Senkinek nem lehet kétsége, hogy a szerződés objektíve teljesíthető.
Tekintettel arra, hogy az árfolyamkockázat azáltal terheli a fogyasztót, hogy a forintban folyósított és forintban törlesztendő kölcsönt a felek megállapodása alapján devizában tartják nyilván, a fogyasztó árfolyamkockázat alóli mentesülésének következménye a devizában való nyilvántartás megszűnése, ami által a szerződés már nem minősül devizaalapúnak, és így kikerül a forintosítási törvények hatálya alól is.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint úgy néz ki, hogy a Kúria Konzultációs Testületét zavarná, ha egy jogértelmezést helyesen tudna megoldani.
A szerződés azért esik ki a forintosítás alól, mert érvénytelen. Az érvénytelen szerződést módosítása is érvénytelen. A törvény sem tudja módosítani az érvénytelen szerződést.
Másrészt éppen a semmisséggel éppen az a kikötés esett ki, amit a törvény "a fogyasztók megsegítésére” szerződésmódosítással akar megoldani.
Vegyük akkor át ezt az anyagot is!
A DH3.tv 2015.02.01-től forintosít, azaz szünteti meg az árfolyamkockázatot.
Az érvénytelenséggel már szerződéskötéskor megszűnik a kockázat.
Mit akar akkor a Testület a törvénnyel?
Törvényalkotói akarattal szemben, visszaélésszerűen, fogyasztóellenes alkalmazni? Az éppen irányelv ellenes lesz, ami tudvalevőleg tilos [C-118/17.EuB. határozat]
Ha tehát a tájékoztatás hiánya vagy nem megfelelő volta miatt az árfolyamkockázat fogyasztó általi viselésére vonatkozó szerződési rendelkezés tisztességtelen a szerződés érvényessé nyilvánítása esetén a feleknek a kirovó pénznemre vonatkozó megállapodása nem vehető figyelembe, vagyis a tartozás mértékét a lerovó pénznem alapulvételével lehet meghatározni. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a kölcsön összegét a ténylegesen a fogyasztó rendelkezésére bocsátott forintösszegben kell meghatározni, a fogyasztót a szerződés alapján terhelő, idegen pénznemben tételes összegben meghatározott költségek, díjak és jutalékok összegét pedig a szerződés megkötésekor érvényben lévő MNB hivatalos árfolyam alapulvételével forintba kell átszámolni, és a tartozásokat és teljesítéseket is forintban kell elszámolni. ” Így foglalt állást a Civilisztikai Kollégiumvezetők 2015. november 9-10. napján megtartott Országos Értekezlete is. (Emlékeztető A.II.1. pontjához fűzött indokolás 1.2. pontja (BH2016/1. Fórum rovat).
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint a Kúria Konzultációs Testülete tagjai nem olvasnak híreket. Akkor vegyük át ezt a leckét is!
A C-51/17. EUB ítélet kimondta, hogy a tisztességtelenséget nem az MNB árfolyammal kell vizsgálni, hanem a szerződésbeli állapotban:
C-51/17. EUB ítélet „4) A 93/13 irányelv 4. cikkét akként kell értelmezni, hogy az megköveteli, hogy a szerződési feltételek világosságát és érthetőségét a szerződés megkötésekor fennálló, a szerződés megkötésével kapcsolatos összes körülményre, valamint a szerződés összes többi feltételére hivatkozva értékeljék, azon körülmény ellenére is, hogy e feltételek némelyikét a nemzeti jogalkotó utólag tisztességtelennek nyilvánította vagy ilyennek vélelmezte, és ennek alapján azok semmisségét állapította meg.”
Ettől a döntéstől kezdve tehát megszűnt az 1/2016. PJE létjogosultsága az MNB árfolyammal történő kiszámíthatóság vonatkozásában is.
2. Pusztán a tőkeösszeg forintosítása azonban nem felel meg az 1/2010. (VI. 28.) PK vélemény 8. pontjának, hiszen ez felboríthatja a szerződés eredeti értékegyensúlyát. Ahogy azt a Civilisztikai Kollégiumvezetők előbb hivatkozott értekezlete is rögzítette: a szerződés érvényessé nyilvánítása nem járhat azzal a következménnyel, hogy a felek közti szerződési egyensúly olyan mértékben és módon boruljon fel, hogy a jogviszonyban a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között feltűnő értékaránytalanság alakuljon ki. A kirovó pénznem megváltozása azonban – az ügyleti kamat mértékének változatlanul hagyása mellett – ezzel a következménnyel jár, hiszen az ügyleti kamat meghatározása mindig az adott pénznemre irányadó általános kamatszint alapulvételével történik. Az adott pénznemre irányadó referencia-kamat szintjétől való eltérés – az ún. kamatfelár – a felek megállapodásának tárgya, amely a feleknek az ügylettel kapcsolatos üzleti várakozásait, az ügylet kockázatával kapcsolatos várakozásait tükrözi. A kamatfelár fejezi ki tehát leginkább azt, hogy a kölcsönnyújtás ellenszolgáltatásaként mit tartottak a felek – az irányadó kamatszintekhez képest – értékarányos ellenszolgáltatásnak. A kirovó pénznem megváltozása esetén a szerződés érvényessé nyilvánítása során a bíróságot az a kötelezettség is terheli, hogy az ügyleti kamat mértékét az adott pénznemre irányadó kamatszint és kamatfelár alapulvételével módosítsa.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint nem kellene ennyit handabandázni.
Egyetlen jogszerűség nem lelhető fel benne. Nincs visszatartó erő, [C-618/10. EUB ítélet 65. pont], a szerződésbe nem nyúlhat bele, a szerződést árfolyam módosítás nélkül teljesíteni kell rPtk. 239.§ (2) bek.].
Az 1/2010. PK véleménynek semmi köze a fogyasztóvédelemhez. (Itt most nem bontjuk ki, hogy a nemzeti szabályokat az irányelv érvényesülésének ALÁRENDELVE kell alkalmazni. A PK vélemény meg nulla pontot kap a fogyasztóvédelemben.)
A bíróság pedig a szerződében nem tesz sem árfolyamot, sem kamatot, hanem távol tartja magát a szerződés banki érdekráncfelvarrásától!
És még egy leckepont a testületi tagoknak: a forintosított üzleti kamat alkalmazása nem érvényessé nyilvánítás, hanem hatályossá nyilvánítás.
Ha kirovó pénznemmé a forint válik, akkor ügyleti kamatként az irányadó forintkamat (pl. ha szerződésben a devizára irányadó pénzpiaci kamat figyelembevételét kötötték ki, akkor a forintra vonatkozó pénzpiaci kamat, a HUF BUBOR) szerződéskötéskori értékének kamatfelárral növelt mértékét kell figyelembe venni. Ha a szerződésben a felek a kamatfelár mértékét kifejezetten nem jelölték meg, annak mértékét akként kell a bíróságnak kiszámolnia, hogy a szerződéskötéskor meghatározott ügyleti kamatból ki kell vonni a szerződésben kirovó pénznemként kikötött devizanemre a szerződéskötéskor irányadó pénzpiaci kamat mértékét (pl.: CHF LIBOR-t). Az így képzett kamatfelárat kell hozzáadni a szerződéskötés napján a forintra irányadó pénzpiaci kamat (HUF BUBOR) mértékéhez. (Emlékeztető A.II.1. pont BH.2016/1. Fórum rovat)
3. E megoldással a fogyasztó nem feltétlenül kerül az eredeti megállapodáshoz képest hátrányosabb helyzetbe azáltal, hogy az árfolyamkockázat alóli mentesülés fejében az általa fizetendő kamat mértéke emelkedik. Ha azonban a számítás eredményeként a fogyasztó a szerződés érvényessé nyilvánítása esetén mégis hátrányosabb helyzetbe kerülne, mint a tisztességtelen feltétel alkalmazása esetén, vagyis ha többel tartozna, mint a DH törvények szerinti elszámolás alapján, akkor figyelemmel kell lenni a régi Ptk. 209/A. § (2) bekezdés második mondatára, amely szerint a semmisségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni. Ez a rendelkezés ugyanis magára a fogyasztóra is vonatkozik. A forintkölcsönként való érvényessé nyilvánítás tehát csak azzal a jogkövetkezménnyel járhat, hogy a fogyasztó DH2 törvény 32. §-a szerinti marasztalási keresetét el kell utasítani, a pénzügyi intézmény azonban viszontkeresettel nem kérheti a fogyasztó marasztalását. Ez azt is jelenti, hogy a fogyasztó az árfolyamkockázat konkrét mértékű viselése folytán valójában nem szenvedett el semmilyen érdeksérelmet, mert a forintosításig – az ugyanilyen kamatfelár mellett felvett forintkölcsönhöz képest – nem több, hanem kevesebb fizetési kötelezettsége keletkezett.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint eddig semmibe vették a fogyasztó tiltakozását a DH törvények alkalmazása tekintetében. Amikor kiderül, hogy a tisztességtelen feltételeket úgy akarják "megoldani", hogy attól a fogyasztó még rosszabbul is jár (MEKKORA SZÉZSNE EZ AZ UNIÓBAN!), akkor gyorsan visszanyúlnak az eddig mellőzött jogszabályhelyhez [rPtk. 209/A. (2) bek. második mondat]
II. A szerződést a bíróság akként nyilvánítja érvényessé, hogy a deviza-forint átváltási árfolyamot maximálja, a szerződésben rögzített kamatmérték forintosítási fordulónapig történő érintetlenül hagyásával.
Ez a megoldás az uniós jogi rendelkezéseket, - 93/13. Irányelv 3. cikk (1) bek. és 6.
cikk (1) bek.-, valamint az EUB joggyakorlatában kifejtetteket veszik alapul, ugyanakkor figyelemmel van az érvénytelenség jogkövetkezményei alkalmazása hazai bírói gyakorlatában kialakult elvekre is.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint még mindig visszatérő kérdés, hogy a semmis szerződést hogyan lehet módosítani? Akár DH törvénnyel?
A másik kérdés: ha a fogyasztó nem kíván hivatkozni a DH törvényekre, azaz az abban foglalt tisztességtelenségre, akkor hogyan mehet szembe ezzel a bíró? Erre, hogy miért tilos, a választ a C-260/18.EUB előzetes döntéshozatali eljárás fogja megadnia.
A megoldás kiindulópontja, hogy az EUB joggyakorlata [C-453/10., C-415/11., C-26/13., C- 186/16., C-483/16., C-38/17., C-51/17., C-118/17.]. értelmében nem önmagában az árfolyamkockázat viselésével kapcsolatos tájékoztatás nem megfelelő volta eredményezi a vonatkozó szerződési rendelkezés tisztességtelenségét, hanem annak az a következménye, hatása, amely a fogyasztó hátrányára jelentős mértékben felborítja a felek közötti érdekegyensúlyt. Nem önmagában az egyenlőtlenség, hanem annak jelentős mértéke az, ami a 93/13. Irányelv 3. cikk (1) bek., valamint az EUB e rendelkezéshez kapcsolódó joggyakorlata szerint megalapozza a tisztességtelenség megállapítását. A „jelentős egyenlőtlenség” – amely a tisztességtelenség kategóriáján keresztül a semmiség jogkövetkezményével jár – lényegében analóg fogalom a magyar jogban megtámadási okként szabályozott feltűnő értékaránytalanság fogalmával, így az érvényessé nyilvánítás során analóg módon alkalmazhatóak a bírói gyakorlatban (PK 267. számú állásfoglalás) kialakult elvek, amelyek szerint nem teljes értékegyensúlyt kell létrehozni az érvényessé nyilvánítás során, hanem az aránytalanságnak csak azt a mértékét kell kiküszöbölni, amely már feltűnővé (jelentőssé) tette az értékaránytalanságot (egyenlőtlenséget).
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint ismét leckét kell adni uniós jogból a Testületnek:
A jelentős egyenlőtlenség nem pénzben mérhető!
A C-226/12. EUB ítélet tárgya a jelentős egyenlőtlenség fogalmának értelmezése a 93/13/EGK Irányelv körében:
"A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy:
a „jelentős egyenlőtlenség” bekövetkezéséhez nem feltétlenül szükséges, hogy a valamely szerződési feltétellel a fogyasztóra hárított költségek ez utóbbi szempontjából a szóban forgó ügylet összegéhez képest gazdaságilag jelentősek legyenek, hanem ez az egyenlőtlenség eredhet önmagában abból, hogy kellően súlyos mértékben sérül a fogyasztónak mint szerződéses félnek az alkalmazandó nemzeti rendelkezések szerinti jogi helyzete, akár úgy, hogy szűkebbé válik azon jogok tartalma, amelyek e rendelkezések alapján a szerződésből fakadóan megilletik, akár úgy, hogy korlátozzák e jogok gyakorlását, akár úgy, hogy olyan további kötelezettséggel terhelik, amelyet a nemzeti szabályok nem írnak elő;
annak értékelése során, hogy esetlegesen fennáll-e jelentős egyenlőtlenség, a kérdést előterjesztő bíróságnak figyelembe kell vennie a szerződés tárgyát képező áru vagy szolgáltatás természetét, és alapul kell vennie a szerződés megkötésének valamennyi körülményét, valamint az összes többi szerződéses feltételt."
2. A jelentős mérték a tisztességtelenség megállapításhoz releváns, nem pedig a jogkövetkezmény alkalmazása terén. Egyszerűen csak kiesik a feltétel, nem köti a fogyasztót és kész. A Ptk is szigorúan kötelezi a feleket a megmaradt feltételek teljesítésére:
2. Annak meghatározása, hogy a fogyasztó milyen mértékű árfolyamkockázat viselésére köteles (maximált árfolyam) bírói mérlegelés tárgya, hiszen a jelentős egyenlőtlenség mindig csak a konkrét szerződés tekintetében vizsgálható szükség esetén szakértő bevonásával. Az árfolyamváltozás azon mértékének a meghatározása, amely a felek jogaiban és kötelezettségeiben bekövetkezett egyenlőtlenséget az adott esetben már „jelentőssé” teszi, több szempont figyelembevételével állapítható meg. Elsődlegesen annak van jelentősége, hogy a devizaalapú szerződés alacsonyabb kamatmértéke által nyújtott előnyök meddig ellensúlyozták - az adott szerződési tartalom mellett - az árfolyamváltozásból eredő hátrányokat. Jelentősége van továbbá a felvételkori árfolyamnak, az alkalmazott kamatmértéknek. Figyelembe kell venni, hogy tisztességtelenség hiányában milyen helyzetben lenne a fogyasztó. Ennek kapcsán figyelembe vehető, hogy tájékoztatás hiányában, vagy nem megfelelő tájékoztatás mellett is az átlagos fogyasztónak tudnia kellett, miszerint az árfolyam akár reá nézve kedvezőtlen irányban is változhat, különösen, hacsak annak mértékéről nem kapott megfelelő tájékoztatást.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint a jelentős egyenlőtlenség vizsgálata nem a bankot védi, hanem a fogyasztót! Amúgy a jog nem ismer kicsi és nagy tisztességtelenséget. Ha a jelentős egyenlőtlenség tisztességtelenséghez vezet, akkor azt a tisztességtelenséget meg kell szüntetni, ki kell hagyni. Nem kicsit. Nem "risztelünk" a tisztességtelenségen!
i) A Kúria Konzultációs Testülete ezt írja az állásfoglalásában:
2.1.Az átlagos fogyasztó által előrelátható árfolyamkockázat meghatározása során az általa elérhető ismeretekre kell figyelemmel lenni, így euro-hitelek esetén ki lehet indulni az intervenciós sávokból, hiszen ezek léte a sajtóból jól ismert kellett legyen.
A forint euróhoz viszonyított középárfolyama és az ahhoz tartozó ingadozási sáv megszüntetéséről szóló 1009/2008. (II. 25.) Kormányhatározattal 2008. február 26-ai hatállyal hatályon kívül helyezett, a forint euróhoz viszonyított középárfolyamának megállapításáról szóló 1050/2003. (VI. 4.) Kormányhatározat szerint A Kormány - a Magyar Nemzeti Bankkal egyetértésben - 2003. június 4-én, azonnali hatállyal, a forint középárfolyamát 282,36 Ft/euróban állapítja meg, az árfolyam ±15%-os ingadozási sávjának változatlanul hagyása mellett. Ez azt jelenti, hogy a hivatalosan közzétett Kormányhatározat szerint az átlagos fogyasztó tudhatott arról, hogy az EUR/HUF árfolyam – 2003. június 4-e és 2008. február 26- a között – 240 és 324,71 EUR/HUF árfolyam között mozoghatott. Ezt a sávot – 2018. júliusáig – nem is hagyta el az árfolyam.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint a Kúria Konzultációs Testülete nem ismer határokat a bankmentésben. Egyszerűen nevetséges az, amit előad. Faragjuk a tisztességtelen- séget? Bizonyára pécsi bírák is adják a tanácsokat a Kúria Konzultációs Testülete no name tagjainak:
"– Az adósok próbálkozásait ki tudjuk „lőni”. Csak a „kegyelemdöfést” adjuk meg. „Meggyógyítjuk” a hitelszerződéseket, akkor is, ha ez az adósok érdekeivel nem találkozik. "
j) A Kúria Konzultációs Testülete ezt írja az állásfoglalásában:
2.2. Bonyolultabb a helyzet a svájci frank és a japán jen alapú hitelek esetén, hiszen az MNB e valuták vonatkozásában nem határozott meg sem irányadó forint-középárfolyamot, sem intervenciós sávokat. Az infláció jelenségével viszont az átlagos fogyasztó is tisztában volt, tehát annyit mindenképpen fel kellett ismernie, hogy a devizaalapúságból következően, valamint a forint és a svájci frank inflációjának különbségéből adódóan az árfolyamok elcsúszhatnak. Egy átlagos fogyasztó azonban a svájci inflációs adatokat nem ismerhette.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint itt már nagyon meg kell erőltetni a bankszövetségi vénát, hogy emelni lehessen az árfolyamot, de fog az menni ……
Nincsenek is szavak arra, ahogyan a Kúria Konzultációs Testülete felminősíti az átlagos fogyasztót, hiszen szerintük az átlagos fogyasztó tisztában van az inflációs jelenséggel, tehát azt is fel kellett ismernie a devizaalapúságból következően, hogy a forint és a svájci frank inflációjának a különbségéből adódóan az árfolyamok elcsúszhatnak.
Igaz, az átlagos fogyasztó a svájci inflációs adatokat nem ismerhette a Kúria Konzultációs Testülete szerint, de azt felismerhette, hogy a forint és a svájci frank inflációja különbözik, és a különbségéből adódóan az árfolyamok elcsúszhatnak.
„Remek”!
Nyilván a Kúria Konzultációs Testületének valamennyi tagja is tisztában volt mindig is azzal, hogy „a forint és a svájci frank inflációja különbözik, és e különbségből adódóan, ennek következtében változik a HUF/CHF árfolyam, sőt az árfolyamok el is csúszhatnak”.
Mondjuk az azért kérdés, hogy szakszerűség tartalmi követelménye szerint mit is jelent az, hogy az árfolyamok elcsúszhatnak.
No meg az is kérdés, hogy vajon a Kúria Konzultációs Testülete szerint a bankoknak is fel kellett-e ismerniük, amit a fogyasztónak fel kellett ismernie? Meg aztán, ha fel kellett a bankoknak ismerniük, akkor vajon miért nem írták bele a kockázat feltáró nyilatkozatnak csúfolt irományba? Esetleg miért nem mutatta be ezt a hatást egyszerű szemléltető számszaki példákkal a kockázatfeltáró nyilatkozatnak nevezett irományban?
Még néhány hónap vagy néhány Konzultációs Testületi ülés, és kiderül, hogy a kőművesnek, az ápolóknak, a sebész orvosnak, a tanárnak ismernie kell egész precizen a kamatparitás elvét és gyakorlatát. De leginkább kiderül, hogy kötelező lett volna minden átlagos fogyasztónak elvégezni egy bankpénzügyeket oktató iskolát, mielőtt kölcsönért fordul a bankhoz. Akkor ugyanis majd azt is felismerheti a fogyasztó, hogy a szintetikusan előállított banküzemi deviza miatt fogvatartott adós lesz, hiszen az un. devizában nyilvántartott kölcsön esetén olyan kockázatot is kap, ami miatt teljesen nincstelenné válhat.
Sőt! Ő maga vonja felelősségre a pénzügyi intézményt az állam illetékes szervei helyett, hogy hogyan merészel neki, a fogyasztónak ilyen kölcsönkonstrukciónak nevezett rablóhitelt ajánlani, és egyáltalán a fogyasztók részére forgalomba hozni ezt a rablóhitelt.
Leginkább mindent fel kell ismernie az átlagos fogyasztónak, még azt is, amit szegény pénzügyi intézmény sem tud, vagy ha tud, akkor eltitkol.
Az azonban tény, hogy ilyen „szép” és „körültekintő” megfogalmazásához annak, hogy az átlagos fogyasztó mit ismerhet fel, igen alapos és kiérlelt pénzügyszakmai ismeretekkel kell rendelkezni, már-már szinte bankvezetői vénával, de legalábbis bankpénzügyekben elmélyült ismeretekkel rendelkező jogásznak kell lenni.
k) A Kúria Konzultációs Testülete ezt írja az állásfoglalásában:
A későbbi jogalkotás is adhat a bírói mérlegeléshez bizonyos támpontokat. A fogyasztó által viselt árfolyamkockázat felső határaként elvben figyelembe vehető a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló 2011. évi LXXV. törvény 1. §-ának (2) bekezdésében meghatározott árfolyam (180 HUF/CHF, 250 HUF/EUR, 200 HUF/100 JPY) is, mint amelyet a magyar jogalkotó alkalmas határértéknek tekintett. Figyelembe vehető továbbá a lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról, valamint a 2008/48/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló 2014/17/ЕU irányelv – a (30) preambulum bekezdésre tekintettel megállapított – 23. cikkének (4) és (6) bekezdésében meghatározott 20 %-os mértékű árfolyamkockázat, mint amelyet az uniós jogalkotó olyannak tekint, amelyet a fogyasztó tájékoztatás hiányában viselni köteles.
2.3. A bíróság által maximált árfolyam a forintosítás során is irányadó. A forintosítás fordulónapjától a forintosítási törvényekben meghatározott kamatszabályok az irányadóak. A fogyasztó tartozását, vagy a részére esetleg visszajáró összeget ennek megfelelően kell kiszámítani.
A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület szerint az igyekezet a bankszövetségi véna megerőltetésére töretlen gyakorlata a Kúria Konzultációs testületének az ülésen tárgyalt kérdések tekintetében, hogy mindenképpen érvényesíthessenek a pénzügyi intézmények árfolyam növekedést is, kamatváltozást is, még akkor is, ha tisztességtelen feltételeket alkalmaztak mind az árfolyamkockázat feltárása, mind a kamat emelés tekintetében.
D) Összefoglalva
Miután alaposan kiveséztük a Kúria Konzultációs Testületének az állásfoglalását - bár lehet, hogy nem minden tökéletes az álláspontunkban -, de az mindenképpen helytálló összefoglalóan, hogy az a jogi csűrés-csavarás, ami folyik a Kúrián évek óta, az nemcsak az egész ország szégyene, de súlyos társadalmi katasztrófához is vezet. Ennek felelősségét pedig akkor is a Kúria viseli, ha no name Konzultációs Testületi állásfoglalásokkal akarja „egységesíteni a joggyakorlatot”. Egyébként pedig az elmúlt évek un. devizahiteles jogalko-tását, jogalkalmazását és a Kúria joggyakorlat egységesítési tevékenységét tekintve meggyő-ződésünk, hogy a mi állásfoglalásunk esetleges hibáit nem feltétlenül kell szégyellnünk.
E) A Kossuth téri Civil Konzultációs Testület megoldási javaslata
Egyetlen jogszerű megoldás létezik a nemzetközi pénzvilágban évtizedek óta ismert rablóhitel, az un. devizahitel okozta súlyos társadalmi problémák megszüntetésének, a jogtiprás befejezésének:
Európai Uniós bírósághoz méltó
az Európai Unió fogyasztóvédelmi irányelveinek megfelelő
Kúriai döntés, ami a jövőben is EU szintű, hatékony visszatartó erőt jelent a tisztességtelen szolgáltatói magatartástól.
Ez a jogszerű és igazságos megoldás pedig a következő:
A megkapott Ft kölcsön összegéből le kell vonnia fogyasztó által bármilyen jogcímen a pénzügyi intézmény, a jogutódja, a követeléskezelő, vagy bármely más szervezet, személy részére a kölcsönnel kapcsolatban megfizetett Ft összeget, majd az így különbözetként megállapított Ft összeget
ha az a fogyasztó javára mutatkozó többlet befizetés, azt a kölcsönt folyósító pénzügyi intézmény, vagy a jogutódja – azok hiányában a magyar állam -köteles megfizetni a fogyasztó részére,
ha az a kölcsönt folyósító pénzügyi intézmény, vagy a jogutódja javára mutatkozó még fennálló tartozás, akkor azt a különbözetet kamat és költségmentesen fizetheti meg a fogyasztó a jelenlegi jövedelmi viszonyaira tekintettel.
Amely fogyasztók bármilyen vagyonvesztést szenvedtek el az un. devizakölcsönnel összefüggésben, azok számára a kölcsönt folyósító pénzügyi intézmény, vagy jogutódja, annak hiányában a magyar állam
köteles a fogyasztó vagyonvesztés időpontját megelőzően fennálló vagyoni helyzetét természetben helyreállítani,
vagy amennyiben az nem lehetséges - és a fogyasztó elfogadja az összeget -, köteles megfizetni a fogyasztó vagyoni helyzetének a helyreállítását biztosító Ft összeget a fogyasztó számára.
A fogyasztók un. devizahitelhez kapcsolódó nem vagyoni kártérítésével kapcsolatban a fogyasztók által indított per perköltségére költségmentességet biztosít az állam.
Az un. devizahitellel kapcsolatos negatív adatokat a KHR listából törölteti a kölcsönt folyósító pénzügyi intézmény, vagy jogutódja, azok hiányában az állam, mégpedig úgy, hogy a bejegyzés jogtalan volt, ezért annak nyoma sem maradhat a negatív KHR nyilvántartásban.
Ugyanakkor számtalan egyéb fizetési problémát is okozott a rablóhitelezés, ezért az un. devizahiteles fogyasztók egyéb tartozásait is törölnie kell a negatív KHR listából, mégpedig úgy, hogy a bejegyzés jogtalan volt, ezért annak nyoma sem maradhat a negatív KHR nyilvántartásban. Ezeket a tartozásokat az állam fizesse meg a jogosultak részére, majd az állam érvényesítheti ezeket a megfizetett összegeket a pénzügyi intézményekkel szemben.
Annál is inkább jogos és igazságos a fenti megoldás, mert az állam intézményrendszere, azok vezetői megbocsájthatatlanul és tényszerűen mulasztottak, amikor az un. devizahiteles fogyasztókat nem védték meg a pénzügyi intézmények tisztességtelen magatartásától, annak súlyos következményeitől.
S ugyanígy mulasztanak a bíróságok is, ha a tisztességtelen feltételektől hemzsegő un. devizában nyilvántartott fogyasztói kölcsönszerződéseket jóerkölcsbe ütközés miatt nem küldik méltó helyre, a szemétkosárba.
Ugyanis csak így valósul meg a visszatartó erő, hogy ne követhessenek el a fogyasztókkal szemben tisztességtelenséget az erőfölénnyel bíró cégek, köztük a pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó cégek sem. Hány darab tisztességtelen feltételt kell tartalmazzon egy fogyasztói kölcsönszerződés, és mekkora anyagi és nem anyagi károkat kell okozzon a társadalom százezrei, de nyugodtan állíthatjuk, hogy milliói részére, hogy jóerkölcsbe ütközzön az tevékenysége?
Ugyanakkor az is tény, hogy senki nem tartott pisztolyt a pénzügyi intézmények felelős vezetőinek a fejéhez, hogy a nemzetközi pénzvilágban évtizedek óta közismert rablóhitelezést folytassanak Magyarországon.
Továbbá az is tény, hogy a közjegyzők - akik bizony „sajátos bírói funkciókat is ellátnak” - fejéhez sem tartott pisztolyt senki, hogy sárba tiporva a fogyasztóvédelmi magyar jogszabályokat, EU-s irányelveket és EU bírósági ítéleteket olyan jogügyletről szóló „fogyasztói kölcsönszerződésnek” csúfolt szerződéseket foglaljanak közokiratba, amelyek hemzsegnek a tisztességtelen szerződésektől. Nyilván nem is véletlenül nyilatkozta az OTP vezér, Csányi Sándor a TV nyilvánossága előtt már több mint 5 évvel ezelőtt, hogy ha a szerződéseik tisztességtelen feltételeket tartalmaznak, azért a közjegyzők is felelősek, hiszen ők készítették el a közjegyzői okiratokat, tehát nekik észlelni kellett volna a jogsértő feltételeket és figyelmeztetni kellett volna a pénzügyi intézményt is. Ha valamit, akkor azt bizonyosra vehetjük, hogy Csányi Sándor nem a levegőbe puffogtatta a szavakat, hanem azt az értő füleknek címezte és nyilván a bankja érdekében, nem az EU-s szintű pénzügyi fogyasztóvédelem maradéktalan megvalósítása érdekében.
Az azóta bekövetkezett tények sajnálatosan azt bizonyítják, hogy a magyar állam valamennyi intézménye alkalmatlanságáról tesz tanúbizonyságot az EU-s szintű pénzügyi fogyasztóvédelem magyarországi megvalósítása tekintetében. Sőt, az ellenkezőjét bizonyítják évek óta és ma is.
Kossuth téri Civil Konzultációs Testület
1792018

matches:
Bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Pf. 35
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
TVE 2014 TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ - PDF
TVE 2014 TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ
Download "TVE 2014 TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE - 2014. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ"
1 TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ A Tudatos Vásárlók Egyesületének célja, hogy a magyar társadalom fenntarthatóvá és etikusabbá váljon, a tagjai elkötelezetté váljanak e célok elérése iránt. A TVE célja továbbá, hogy tudatosítsa az egyéni felelősséget a fenntartható fogyasztás megvalósulásában. Ennek érdekében a TVE elsősorban előremutató programokkal tájékoztatja a fogyasztókat a tudatos vásárlás, a fenntartható fogyasztás mibenlétéről, kézzelfogható megvalósítási lehetőségeiről, s ösztönzi őket a fenntartható fogyasztást elősegítő egyéni vagy közösségi kezdeményezések létrehozására és működtetésére. A fogyasztók tájékoztatása mellett a TVE programjait önálló kutatásokkal alapozza meg, illetve érdekérvényesítő, nyomásgyakorló és közösségépítő tevékenységet folytat. Az egyesület együttműködésre törekszik az érintett magánszemélyekkel és szervezetekkel. A TVE tevékenységét elsősorban a fenntartható és egészséges élelmiszerfogyasztással, a helyi és globális ellátási láncokkal, a gazdasági reklámtevékenység fenntarthatósági, fogyasztóvédelmi, és etikai kérdéseivel kapcsolatban, valamint a fogyasztóvédelem területén fejti ki. TVE 2014 Az Egyesület adatai...2 Tevékenységeink...3 Online és nyomtatott tartalom...3 Közösségépítés...5 Kutatás és szakértői munka...7 Rendezvények és kampányok...8 Szervezet...9 Mi vagyunk...9 Tanulás és fejlődés Partnereink Hazai partnereink Külföldi Partnereink Támogatóink... 112 Az Egyesület adatai Név: Tudatos Vásárlók Közhasznú Egyesülete Székhely: 1123, Budapest, Győri út 6/b. Bírósági nyilvántartási szám: 14 PK /2002/1 Statisztikai számjel: Adószám: Bankszámlaszámok: Bakonyvidéke Takarékszövetkezet főszámla elkülönített számla MagNet Magyar Közösségi Bank elkülönített számla Iroda: 1114, Budapest, Móricz Zs. krt. 3/A. fszt 3. tel: 1/ , 1/ fax: 1/ Tisztségviselők: Haraszti Anikó Józsi Marianna Marietta Gulyás Emese Salzmann Zoltán Felügyelő bizottság: Bodó Péter Gauder Milán Tóth Nelli Tagság létszáma: Támogató tagdíj: 370 fő 2500 Ft 23 Tevékenységeink Online és nyomtatott tartalom olvasó a ben 196 cikket publikáltunk a fenntartható, etikus, környezetbarát életmódról. A szakmai írásokat összesen 2,3 millió alkalommal töltötték le az olvasók. 8 termékteszt Továbbra is tevékenységünk meghatározó része a különböző termékek fenntarthatósági szempontok szerinti tesztelése. A tesztek egy részét akkreditált laboratóriumban végeztük, de készítettünk termékcímke alapú összehasonlító elemzéseket szakértők bevonásával ben megvizsgáltuk a porcukrok cukortartalmát, a kakaóscsigák transzzsírtartalmát, ötféle tampon és négyféle betét károsanyag-tartalmát, a levesporok és leveskockák sótartalmát, valamint vizsgáltunk még rizstejeket, gyerekfogkrémeket, és a zöld állítások érvényességét 13 öko tisztítószernél. A tesztek eredményei itt érhetőek el. 8 Adatbázis A TVE különböző adatbázisokkal népszerűsíti a fenntartható életmódot, így a tudatos vásárlók gyorsan és egyszerűen hozzáférhetnek a hasznos információkhoz ben 55 termékcímkével bővítettük a címke adatbázisunkat, ahol azokat a környezeti és társadalmi címkéket és minősítő programokat gyűjtjük, amelyek hozzájárulnak, hogy a vásárlók környezettudatosabb és felelősebb döntéseket tudjanak hozni ben frissítettük az e-szám adatbázisunkat is, amely az élelmiszeradalékok részletes ismertetését tartalmazza. Továbbra is érdemes böngészni a gyógynövény és az idénynövény adatbázisainkban, esetleg megnézni vásárlás előtt azon gyűjtésünket, amely az állatokon kísérletező kozmetikai vállalatok listáját tartalmazza. 34 1 dokumentumfilm, néző 2013-ban dokumentumfilmet forgattunk a narancslé körüli méltánytalanságokról, amely ben is folytatta sikereit: további néző látta a youtubeon, és műsorára tűzte az ATV, az Ozone Network, illetve az MTVA tévécsatornái. Márciusban a KÖVET Egyesület filmklubjában is bemutattuk az alkotást a szerkesztő riporter Bombera Krisztával. A film rövid változata mára angol, német, francia és portugál felirattal is megtekinthető. A film képanyagát oktatási és kampány anyagokban felhasználta a belga Oxfam, a holland Max Havelaar és német oktatók. Filmjeinket itt tudod megnézni. 2 új kiadvány: mangó és kesudió ben folytatódott a kampány, és a hozzá tartozó kiadványsorozat, amely bemutatja, hogy az európai kiskereskedelmi láncok kezében koncentrálódó vevői erővel való visszaélések milyen károkat okoznak a fogyasztóknak, a beszállítóknak és a termékeket előállító munkásoknak. A kiadványokat partnereinkkel készítettük ben a kesudió és a mango globális ellátási láncáról készítettünk kiadványt és cikksorozatot. A kiadványok elérhetőek itt végére en lettünk Egy év alatt taggal bővült azoknak a tábora, akik a Facebookon követik egyesületünk tevékenységét. 1 elismerés, mert jól nézünk ki. A TVE megjelenésén több kiemelkedő grafikus is dolgozott az alakulás óta. Az ő munkájukat is díjazza az elismerő oklevél, amelyet a TVE kapott a Design Management Díj 2014-es megmérettetésén. A több száz pályázó közül egy kapott díjat, hat elismerő oklevelet. Köszönjük Czakó Zsolt, Hasenstaub Lívia, Horváth Balázs, Kismarty-Lechner Zita, Kiss Maja, Ligetfalvi Zsolt, Pais Panni, Szabó Péter és Szalay György munkáját. 45 Folytattuk a korábbi években megjelent kiadványaink terjesztését is 12 pont kártya (2003, 2005, 2008, 2010) makeitfair információs anyagok és kiadványok (2011) Csapvíz kártyák (2011) Jogi ismeretek a közösségi mezőgazdálkodásról (Tudatos Vásárlók Egyesülete, 2013) Az akció ára (Tudatos Vásárlók Egyesülete, Consumer International, 2013) Az akció ára A marokkói zöldbabtermesztés sötétebb oldala (Tudatos Vásárlók Egyesülete, SOMO, 2013) Az akció ára A narancslé útja, facsarva Brazíliából (Tudatos Vásárlók Egyesülete, Christliche Initiative Romero, 2013) Az akció ára Ki kaszál a kesun? (Tudatos Vásárlók Egyesülete, Traidcraft, 2014) Az akció ára Szépséghibás mangó Peruból. (Tudatos Vásárlók Egyesülete, Oxfam Germany, 2014) Közösségi mezőgazdálkodás Légy részese! (Tudatos Vásárlók Egyesülete, 2013) (online angol, német, francia nyelven is) Online kiadványaink European Handbook on Community Supported Agriculture Közösségi Mezőgazdálkodás Légy a részese! (német nyelven) Közösségi Mezőgazdálkodás Légy a részese! (angol nyelven) Közösségi Mezőgazdálkodás Légy a részese! (francia nyelven) A kiadványaink letölthetők itt. Közösségépítés 1 új képzés - Be part of CSA! Új képzés fejlesztésébe kezdtünk a közösségi mezőgazdálkodás támogatására. A TVE, a cseh PRO- BIO Liga, a román CRIES és a nemzetközi URENCI együttműködésében megszülető négy modulos képzést kiadványok, egy kisfilm, gazdálkodóknak szóló tervező táblázat és egy európai találkozó kíséri majd ben a tervezésen és az előzetes igényfelmérésen volt a hangsúly, a képzések ben indulnak. 56 Tudatos Vásárlók Egyesülete 1 Tudatos Kedvezménykártya Vásárló 1 éves a Tudatos Vásárló Kedvezménykártya, amelyet a TVE támogató tagjai már több, mint 60 helyen használhatnak. A kártyával a tudatos vásárlók kedvezményesen vásárolhatnak a TVE által minősített helyeken. Az elfogadóhelyek olyan vállalkozások, amelyek környezeti és társadalmi szempontból a többiek előtt járnak, és sokat tesznek a fenntarthatóságért. Az elfogadóhelyek listája elérhető itt. 5 közösségi mezőgazdálkodás tanulmányút 2014-ben is folytattuk a Tanuljunk a Szolidaritás Központú Élelmiszer-rendszerekről című projektünket. Az első tanulmányutat a TVE szervezte Magyarországon. A program során a résztvevők meglátogattak a témával kapcsolatos pozitív, jó példákat, mint a Szatyor bevásárló közösség, a Biokert (Szigetmonostor) és a Háromkaptár Biokert. Önkénteseinkkel pedig a következő városokban jártunk tanulmányúton és tanultunk partnereinktől: Berlin, Milánó, Pula, Prága. 1 nemzetközi közösségi mezőgazdálkodás találkozó 2014-ben részt vettünk az Európai Közösségi Mezőgazdálkodás Hálózatának 2. nemzetközi találkozóján Franciaországban. A találkozón 16 ország mintegy 90 képviselője osztotta meg egymással tapasztalatait a témáról. 3 Ökokör csoportvezető képzés, 46 új csoportvezető, 176 új ökökörös 2014 tavaszán és őszén 3 Ökokör csoportvezető képzést tartottunk Budapesten. Összesen 46 csoportvezetőt képeztünk ki, az év során 24 csoport indult el 176 résztvevővel. Elindult az első határon túli Ökokör is a vajdasági Topolyán. 67 Tudatos Vásárlók Egyesülete 1 tanárképzés az egészséges étkezésről 2014-ben a TVE tanárképzési programot szervezett és iskolai programot fejlesztett. A tanárképzésre május 10-én került sor. Tartottunk egy mintafoglalkozást is a budapesti Szent István Király Zeneművészeti Szakközépiskola 9. osztályosai számára Egészség a címkéken címmel. Ezenfelül készült egy diákoknak szóló kézikönyv, 16 oldalon, 500 példányban. Kutatás és szakértői munka 1közpolitikai elemzés. A holland SOMO civil kutatóközpont felkérésére tanulmányt írtunk arról, hogy az európai kereskedelmi láncok vevői erővel való visszaélése milyen káros hatással van a munkások emberi jogainak érvényesülésére. A tanulmány érveket sorakoztat fel az egységes európai szabályozás szükségessége mellett. A jelentés elérhető innen. 1 nagyon hasznos háttértanulmány. A brit Traidcraft Exchange felkérésére összefoglaló jelentést készítettünk a tisztességtelen forgalmazói magatartás negatív hatásaival foglalkozó kutatásokról, az európai és a nemzeti szabályozási környezetről, valamint érveltünk az európai szabályozás mellett. A tanulmány a jövőben különböző európai civilszervezetek munkáját segíti. 1 szimpózium a tisztességtelen forgalmazói magatartásról 40 szakértőnek márciusában szimpóziumot szerveztünk a tisztességtelen forgalmazói magatartás hatásairól, illetve a résztvevőkkel megvitattuk a legjobb szabályozási és önszabályozási gyakorlatokat. A szimpóziumon előadtak a Vidékfejlesztési Minisztérium, a Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal, a brit Traidcraft Exchange, a német Oxfam és a TVE képviselői, valamint hozzászólt a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara képviselője. Az előadások összefoglalója itt elérhető. 78 Tudatos Vásárlók Egyesülete 2014-ben 18 előadást tartottak a TVE munkatársai többek között a tudatos fogyasztásról, a mindennapi környezetvédelemről, a közösségi mezőgazdálkodásról, az egészséges táplálkozásról és a közösségi értékesítési formák jogszabályi dilemmáiról. Két alkalommal tanulóműhelyeket is szerveztünk Egészséges táplálkozás: a címkétől a konyháig címmel véleményvezéreknek és önkénteseknek. A szakmai műhelymunkákon és az előadásokon összesen 1282 fő vett részt. Rendezvények és kampányok 1 program az egészséges táplálkozásról A svájci Fédération Romande des Consommateurs-rel (FRC) együttműködésében cikksorozatot indítottunk az egészséges ám gazdaságos étkezésről. A sorozat elérhető innen. A fogyasztók egy online kvízben is tesztelhették tudásukat és táplálkozási szokásait. 1 Zöld Partnerség Fontos a civilek és az önkormányzatok együttműködése ben a TVE Budapest Főváros XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzatát segítette a kerületi Partnerségi Stratégiai Kézikönyv és Cselekvési Terv elkészítésében. Az önkormányzat zöldülését segítendő, szervezői és résztvevői voltunk civil fórumoknak, előadásokat tartottunk és standoltunk lakossági rendezvényeken. 89 1 interaktív játék a Gellért-hegyen. Az Ökopack felkérésére egy interaktív oktatójátékot terveztünk az idénynövények fogyasztásáról a Gellért-hegyi öko tanösvényre. Szervezet Mi vagyunk 6 alkalmazott dolgozott a TVE-nél főállásban vagy részmunkaidőben: Görbe Gabriella, Gulyás Emese, Haraszti Anikó, Perényi Zsófia, Ujhelyi Katalin, Tuba Dorottya. 16 önkéntes és 2 gyakornok segítette a TVE munkáját 2014-ben. Köszönjük nekik: Birtalan Lili, Diviánszky Ágnes, Éliás Zsuzsa, Farkas Edit, Hasenstaub Lívia, Horváth Gergő, Huzián Zsófia, Kármán Era, Kerekes Anna, Kristopher Greek, Mayer Barbara, Nagy Melinda, Radovics Rita, Sebestyén Éva, Szelényi Dániel, Ujhelyi Kata, Vay-Farkas Eszter. 1 hatalmas Köszönjük! Év végi karácsonyi ünnepségünkön 2014-ben is megköszöntük munkatársaink, partnereink munkáját és a hagyományokhoz hűen kiosztottunk az ÉV Önkéntese díjakat is! Az új önkéntesek Üstökös kategóriában: Farkas Ágnes, az Év Bástyája: Szelényi Dániel, az Év Csapata díjat: gyakornokaink, Kerekes Anna és Radovics Rita kapták. Az Év Önkéntese Diviánszky Ágnes lett. 910 Tanulás és fejlődés 14 képzés 2014-ben a TVE munkatársai közel 30 napon keresztül fejlesztették szakmai tudásukat a következő témákban: szolidaritás központú élelmiszer rendszerek, facilitátor képzés, fogyasztóvédelem, adatbázis-kezelés, tisztességtelen kereskedelmi magatartás, közösségi mezőgazdálkodás, szervezeti kapacitás-fejlesztés, helyi gazdaságfejlesztési gyakorlatok, rövid ellátási láncok jelene és jövőbeni lehetőségek. Partnereink Hazai partnereink Magyarországi Üzleti Tanács a Fenntartható Fejlődésért, Környezettudatos Vállalatirányítási Egyesület, Anthropolis Egyesület, HAND Szövetség, Oui Share Magyarország, ÖKO-Pack Nonprofit Kft., Greendependent Egyesület, Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Ökológiai Mezőgazdálkodás Kutatóintézet (ÖMKI), Környezeti Társadalomkutatók Csoportja (ESSRG), Szatyor Egyesület, KISLÉPTÉK, Biokert-Szigetmonostor, Birs Közösség, Dunaszigeti Zöldségközösség, Eleven Föld Szociális Szövetkezet, Évkerék Ökotanya, Háromkaptár Biokert, Magyar Ökotársulás Közösség, Debreceni Biodoboz, Pro-Lecsó, OGYEI Országos Gyermekegészségügyi Intézet. Külföldi Partnereink Christliche Initiative Romero (Németország), Centre for Research on Multinational Corporations (SOMO, Hollandia), Clean Clothes Campaign, Fogyasztóvédelmi Világszervezet (Consumers International, CI), Global Action Plan International (Svédország), Global Action Plan Irieland (Írország), Gronn Hverdag (Norvégia), Clean Clothes Campaign, NaZemi (Csehország), Oxfam Deutschland (Németország), Fair Trade Advocacy Office (Belgium), Polish Green Network (Lengyelország), Buy Responsibly Foundation (Lengyelország), Global Action Plan Spain (Spanyolország), Associazione Culturale Cascina Santa Brera (Olaszország), Associazione `La Cittá del Sole-Amici del Parco Trotter (Olaszország), Gute Erde Kattendorf (Németország), Institute for Global Responsibility (Lengyelország), KomPot (Csehország), Miljöförvaltningen - Malmö stad (Svédország), PRO-BIO LIGA (Csehország), Tranzicijska Pula (Horvátország), URGENCI (Urban-Rural Network: Generating new forms of Exchange between CItizens, Franciország), CRIES (Románia), Fédération Romande des Consommateurs (Svájc). 1011 Támogatóink 370 támogató tag csatlakozott hozzánk és támogatta a TVE-t pénzadománnyal 2014-ben. 2 közösségi gyűjtés 2014-ben két teszt elkészítéséhez kértük támogatóink segítségét az közösségi finanszírozási oldalon. Bébiétel tesztünkhöz 45 nagylelkű magányszemély forinttal járult hozzá, a nagy karácsonyi porcukor tesztünk elkészítését 12 támogató segítette forinttal. Köszönjük. 7 intézményi támogató 2014-ben a következő intézmények segítették a TVE-t céljai elérésében: Commission of the Europen Union, EGT/Norvég Civil Alap Ökotárs Alapítvány, Tempus Közalapítvány Erasmus+ programme, Nemzetgazdasági Minisztérium Fogyasztóvédelmi Alap, Svájci Magyar Együttműködési Program - VÁTI Nonprofit Kft., Széchényi Programiroda, Vidékfejlesztési Minisztérium Köszönjük! Budapest, június 1. Találkozz velünk itt: https://www.facebook.com/tudatosvasarlokegyesulete https://issuu.com/tudatosvasarlok 11 Hasonló dokumentumok
TVE 2013 TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE - 2013. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ
TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE - 2013. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ A Tudatos Vásárlók Egyesületének célja, hogy a magyar társadalom fenntarthatóvá és etikusabbá váljon, a tagjai elkötelezetté váljanak e célok Részletesebben TVE 2012 TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE - 2012. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ
TUDATOS VÁSÁRLÓK EGYESÜLETE - 2012. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ A Tudatos Vásárlók Egyesületének célja, hogy a magyar társadalom fenntarthatóvá és etikusabbá váljon, a tagjai elkötelezetté váljanak e célok Részletesebben BESZÁMOLÓ TEVÉKENYSÉGRŐL 2012. ÉV
BESZÁMOLÓ TEVÉKENYSÉGRŐL 2012. ÉV VitaFutura az életért, a jövőért Közhasznú Alapítvány 1139 Budapest, Teve u. 9/c 3/15. Budapest, 2013. április 24. képviselő www.vitafutura.hu * info@vitafutura.hu * Tel.: Részletesebben Kisléptékű Termék előállítók és Szolgáltatók Országos Érdekképviseleti Szövetsége Szabadkai Andrea www.kisleptek.hu 30/7688718
Helyi termék értékesítés adózási tanácsadása műhelymunka őstermelők, kistermelők, kézművesek, agroturisztikai szolgáltatók, és civil szervezetek részére Kisléptékű Termék előállítók és Szolgáltatók Országos Részletesebben FIATALOK LENDÜLETBEN PROGRAM 2007-2013
FIATALOK LENDÜLETBEN PROGRAM 2007-2013 Nem-formális tanulás? Informális tanulás Formális tanulás Nem-formális tanulás 2 Fiatalok Lendületben Program számokban Elızmény: Ifjúság 2000-2006 Program Idıtartam: Részletesebben Közhasznúsági jelentés. A 2005. évről
Statisztikai számjel 1965480391993310 Adószám 19654803 2-42 Közhasznúsági jelentés A 2005. évről A Magyar Fotográfiai Alapítvány alapítói: FÉNYSZÖV Budapesti Fényképész Szövetkezet (1065 Budapest, Bajcsy Részletesebben Nemes Gusztáv. MTA KRTK, Budapest CORVINUS Egyetem. 2014. november 29. Fertıszéplak, Adventi forgatag
Nemes Gusztáv MTA KRTK, Budapest CORVINUS Egyetem 2014. november 29. Fertıszéplak, Adventi forgatag Ahogy elkezdődött Női vállalkozók fejlesztése Közös program LEADER Központ, együttműködési projekt 3 Részletesebben Fejezet száma, megnevezése. Kitöltő személy neve, telefonszáma. 1. sz. táblázat
. sz. táblázat Állami vezetők és más munkavállalók külföldi kiküldetéseinek költsége és témája Tárca neve: Vidékfejlesztési Minisztérium 4. január. - 4. június. Ország Miniszter és ok (név szerint) Más Részletesebben A Magyar Nemzeti Vidéki Hálózat közreműködése nemzetközi kapcsolatok kialakításában. Kiss Ágnes Temesvár 2012. szeptember 27.
A Magyar Nemzeti Vidéki Hálózat közreműködése nemzetközi kapcsolatok kialakításában Kiss Ágnes Temesvár 2012. szeptember 27. MNVH feladatai Nemzetközi és térségközi kapcsolatok kialakítása Segítségnyújtás Részletesebben A HAKI szolgáltatásai az EHA fejlesztések tervezéséhez és megvalósításához
A HAKI szolgáltatásai az EHA fejlesztések tervezéséhez és megvalósításához Békefi Emese és Dr. Váradi László Halászati és Öntözési Kutatóintézet SustainAqua Termelői Fórum Rétimajor, 2009. június 26. HAKI Részletesebben Tájékoztató az Ifjúsági Pályázatokról (2014-2020)
Bakony és Balaton Keleti Kapuja Egyesület Leader HACS Tervezői Csoport ülés Tájékoztató az Ifjúsági Pályázatokról (2014-2020) Berhida, 2015. november 19. Bemutatja: Kandikó Rita Emberi Erőforrás Fejlesztési Részletesebben Éves beszámoló 2010. A település élhetõbbé tétele szempontjából az itt élõk bevonása a község életébe az egyik legfontosabb célkitûzésünk.
Éves beszámoló 2010 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Kapott támogatások és egyéb bevételek bemutatása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Vagyon kimutatás a 2010. évre 5. A cél szerinti Részletesebben C.I.S.V. Magyarország Gyermek Alapítvány. 1025 Budapest, Verecke út 120/4.
C.I.S.V. Magyarország Gyermek Alapítvány 1025 Budapest, Verecke út 120/4. 2013. évi közhasznúsági jelentése Budapest, 2014. május 20. Dr. Puskás István elnök Közhasznúsági jelentés CISV 2013 1./6 C.I.S.V. Részletesebben Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016
Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016 A támogató és a lebonyolítók Forrás EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus Lebonyolítók Ökotárs Alapítvány Autonómia Alapítvány Demokratikus Jogok Fejlesztéséért Részletesebben Vidék Minősége közösségi és turisztikai kártya kialakítása
Vidék Minősége közösségi és turisztikai kártya kialakítása Több, mint turizmus I Mehr, als Tourismus nemzetközi tanácskozás I Internationale Konferenz 2015. február 12. Hegykő, Tornácos Panzió Kártyarendszerek Részletesebben Honvári Patrícia MTA KRTK MRTT Vándorgyűlés, 2014.11.28.
Honvári Patrícia MTA KRTK MRTT Vándorgyűlés, 2014.11.28. Miért kikerülhetetlen ma a megújuló energiák alkalmazása? o Globális klímaváltozás Magyarország sérülékeny területnek számít o Magyarország energiatermelése Részletesebben A CAPINFOOD projekt adatai
ACAPINFOODprojektről Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft.(BZN) Tudásmenedzsment Központ Kurucz Katalin osztályvezető 2015. június 30. A CAPINFOOD projekt adatai A dél-kelet-európai Részletesebben Magyar CIVINET Városok a fenntartható mobilitásért
1 Magyar CIVINET Városok a fenntartható mobilitásért Kerékpáros Miskolc Szakmai nap, 2015.04.24. Gertheis Antal, Városkutatás Kft. / Magyar CIVINET Titkárság A CIVITAS program A CIVITAS program az Európai Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2005
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2005 SZÖVETSÉG a Közösségi Részvétel Fejlesztéséért Egyesület 4025 DEBRECEN, Török Bálint u. 4. KÖZHASZNÚSÁGI JELENÉS 2005 Tartalom I. A szervezet általános adatai, szervezet céljának Részletesebben Az EUREKA és a EUROSTARS program
42. Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? 2000. óta létezik az Európai Unió egységes kultúratámogató programja. A korábbi Részletesebben SURVIVE ENVIRO Környezetmenedzsment Tanácsadó Nonprofit Kft www.survive.hu www.zolduzlet.hu. Mintaprojekt Zöldülnek a Királyok
SURVIVE ENVIRO Környezetmenedzsment Tanácsadó Nonprofit Kft www.survive.hu www.zolduzlet.hu Mintaprojekt Zöldülnek a Királyok Előzmények Fogyasztói elvárások a környezetbarát üzletvitel tekintetében A Részletesebben Zala Megyei Civil Információs Centrum. Horváth Rita - irodavezető
Zala Megyei Civil Információs Centrum Horváth Rita - irodavezető Tevékenységek Szakmai tanácsadási rendszer biztosítása: Jogi, közhasznúsági Pénzügyi, könyvviteli és adózási Pályázati Forrásteremtési Számítógép-kezelési Részletesebben Towards Inclusive Development Education
Towards Inclusive Development Education (Globális Nevelést mindenkinek!) EuropeAid/131141/C/ACT/MULTI 2013.04.01-2015.09.30. (30 hónap) A projekt célkitűzése A TIDE projekt célja a globális tanulás témáinak Részletesebben A GÖRÖG KULTÚRÁÉRT ALAPÍTVÁNY 1142 Budapest, Dorozsmai u. 45. Adószám: 18172564 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. ÉV. Tartalma:
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. ÉV Tartalma: Számviteli beszámoló (mérleg, eredmény kimutatás) A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás Célszerinti kifizetések kimutatása Támogatások kimutatása A közhasznúsági Részletesebben Civil környezetvédelmi programok a KEOP-ban Budapest, 2009.06.22.
Civil környezetvédelmi programok a KEOP-ban Budapest, 2009.06.22. Szabó Gábor Dávid (tanácsadó projekt menedzser, KvVM FI) Prioritás HÁTTÉR KEOP 2007-13 Keret Keret Mrd Ft (260Ft/ ) Százalékos megoszlás Részletesebben A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2014. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL
A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2014. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL Érkezett adományok áttekintés... 2 Könyvvizsgálat adomány... 2 Adhat Vonal támogatása... Részletesebben Közhasznúsági melléklet 2012
Adószám: 18689156-1-42 Törvényszék: 01 Fővárosi Törvényszék Bejegyző határozat száma: PK / / Nyilvántartási szám: 01/01/2898 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 1085 Budapest, Horánszky utca 20. 2012 -1-1. Részletesebben Éves beszámoló 2012. A település élhetõbbé tétele szempontjából az itt élõk bevonása a község életébe az egyik legfontosabb célkitûzésünk.
Éves beszámoló 2012 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Kapott támogatások és egyéb bevételek bemutatása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Vagyon kimutatás a 2012. évre 5. A cél szerinti Részletesebben A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2013. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL
A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2013. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL Érkezett adományok áttekintés... 2 Könyvvizsgálat adomány... 2 Adhat Vonal támogatása... Részletesebben Szeminárium a környezetbarát csomagolás témakörében
Szeminárium a környezetbarát csomagolás témakörében SCA Packaging Hungary 2011. április 13. Szentendre A szeminárium témája Fenntarthatatlan jelen, élhető jövő Zöld image, de gazdaságos megoldások? Milyen Részletesebben Magyarország 2008. Egészség g és kényelem
Magyarország 2008 Egészség g és kényelem A SISTEM-AIR CSOPORT A SISTEM-AIR az európai központi porszívó gyártás és kereskedelem kiemelkedö képviselöje mind a lakossági, mind az ipari szektor területén. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18690431-1-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 4.Pk.60079/2000/4 Gyermekmosoly Közhasznú Alapítvány 2142 Nagytarcsa, Sport utca 6. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási Részletesebben Közhasznúsági jelentés Zöld Pók Alapítvány 2010. Tartalmi beszámoló
Közhasznúsági jelentés Zöld Pók Alapítvány 2010. Tartalmi beszámoló A Zöld Pók Alapítvány 2010-ben négy nagy civil szervezettel kezdett el a dolgozni videós projektekben, valamint megvalósítottuk az lmv.hu Részletesebben 2012. évi közhasznúsági jelentés
"Együtt a gyermekekért" Alapítvány Kaposvár,Petőfi u. 2. 74 212. évi közhasznúsági jelentés 1. Név: "Együtt a gyermekekért" Alapítvány Székhely: 74 Kaposvár, Petőfi u. 2. Bejegyző határozat száma: Pk.21.218/1991/19/I.szám Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés 2005 MISKOLCZI BORBARÁTOK TÁRSASÁGA KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 3527 Miskolc, Besenyõi u. 8. www.miskolciborbaratok.hu 2 Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Kimutatás központi költségvetési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18930191-1-19 Bejegyző szerv: VESZPRÉM MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK. 60 010/2000 EGYÜTT A KÖNYVTÁRÉRT ALAPÍTVÁNY 8420 Zirc, JÓZSEF A. utca 1 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási Részletesebben Közhasznúsági jelentés. A 2007. évről
Magyar Fotográfiai Alapítvány 1065 Budapest, Nagymező u. 20. Statisztikai számjel 1965480391993310 Adószám 19654803 2-42 Közhasznúsági jelentés A 2007. évről A Magyar Fotográfiai Alapítvány alapítói: FÉNYSZÖV Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18259089-1-43 Fővárosi Bíróság 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. december Részletesebben TÁMOP-4.1.2-08/1/A-2009-0034 projekt Regionális turisztikai menedzsment /BSc/ /Differenciált szakmai ismeretek modul/ Információs irodák menedzsmentje
Gyakorlatorientált képzési programok kidolgozása a turisztikai desztináció menedzsment és a kapcsolódó ismeretanyagok oktatására TÁMOP-4.1.2-08/1/A-2009-0034 projekt Regionális turisztikai menedzsment Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2011 Fordulónap: Részletesebben ÖKO-Pack Zöld Programcsomag
ismeretterjesztő kiállítás oktatóprogram környezettudatos csapatépítő tréning öko játszóház családi program ParasztWellness ÖKO-Pack Zöld Programcsomag Célunk a környezettudatosság terjesztése és fejlesztése, Részletesebben Szaktanácsadás képzés- előadás programsorozat
Szaktanácsadás képzés- előadás programsorozat Helyszín: Földi Kincsek Vására Oktatóközpont, 2632 Letkés Dózsa György út 22. IDŐ ELŐADÁS SZAKTANÁCSADÁS KÉPZÉS 2014.09.27 Innováció a helyi gazdaság integrált Részletesebben Szociális gazdaság és vidékfejlesztés
Szociális gazdaság és vidékfejlesztés Budapest, 2013.02.27. Dr. G. Fekete Éva A modernizáció / globalizáció ára Munkakészlet csökkenése Tudásigény emelkedése Munkanélküliség szegénység Modernizáció Technikai Részletesebben A Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége
A Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége Alapítva: 1989 A múlt - TÖOSZ A szövetségek közül elsőként alakult meg a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége (TÖOSZ) - 1989. március a települési Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 8 4 5 0 5 9 6 9 4 9 9 5 6 9 0 6 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 2 egyéb szervezet megnevezése Részletesebben Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2012. február 15-i ülésére
1181-1/2012. E L Ő T E R J E S Z T É S Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2012. február 15-i ülésére Tárgy: Móra Ferenc Általános Iskola és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény az Egész Részletesebben ÉLETREVALÓ U4 LIFE TPPA/2012/03/30
ÉLETREVALÓ U4 LIFE TPPA/2012/03/30 Hátrányos helyzetű fiatalok munkaerő-piaci integrációjában szerzett svájci és magyar tapasztalatok felhasználása egy közös módszertan kidolgozásához c. projekt bemutatása Részletesebben FENNTARTHATÓSÁG ÉS HULLADÉKCSÖKKENTÉS AZ EGYETEMEKEN. Mudra Viktória, HUSUN fenntarthatósági koordinátor
FENNTARTHATÓSÁG ÉS HULLADÉKCSÖKKENTÉS AZ EGYETEMEKEN Mudra Viktória, HUSUN fenntarthatósági koordinátor Kik vagyunk? Név: Felsőoktatási Fenntarthatósági Hálózat, (Mo.) Hungarian Sustainable University Részletesebben Egészségügyben Dolgozó Szociális Munkások Országos Egyesülete
E Ü D SZ M Egészségügyben Dolgozó Szociális Munkások Országos Egyesülete II. Közgyűlés Budapest, 2010. 12. 10. "Ha többek életét és munkáját összekapcsoljuk, együttesen mindnyájan sokkal messzebbre jutunk, Részletesebben A MNVH tevékenységei projektötleti felhívások. Dr. Barancsi Ágnes MNVH Jász-Nagykun-Szolnok megyei referens FELADATOK
A MNVH tevékenységei projektötleti felhívások Dr. Barancsi Ágnes MNVH Jász-Nagykun-Szolnok megyei referens Magyarország legszebb konyhakertje Karcag, 2013. november 15. FELADATOK A politikai -, a szakmai- Részletesebben A NAKVI és az MNVH törekvései a helyi gazdaságfejlesztésben
A NAKVI és az MNVH törekvései a helyi gazdaságfejlesztésben Dr. Mezőszentgyörgyi Dávid főigazgató Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet (NAKVI) Budapest, 2013. február 27. Amiről Részletesebben Azon ügyfelek számára vonatkozó adatok, akik részére a Hivatal hatósági bizonyítványt állított ki
Amerikai Egyesült Államok Ausztrália Ausztria Belgium Brunei Ciprus Dánia Egyesült Arab Emírségek Egyesült Királyság Finnország Franciaország Görögország Hollandia Horvátország Irán Írország Izland Izrael Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben Hévíz Az élet forrása. A Hévíz TDM Egyesület tevékenysége és céljai
Hévíz Az élet forrása A Hévíz TDM Egyesület tevékenysége és céljai Hévízi turizmusa számokban Magánszállás 812 ház 2240 szoba 4692 ágy Kereskedelmi szállás 20 Hotel (3-5 * ) 2078 szoba 5814 ágy Összesen Részletesebben TájGazda. országos eredetvédelmi és tanúsított tájjellegű hagyományos gazdálkodási program és tanúsító védjegy BIZTOSAN JÓ!
TájGazda országos eredetvédelmi és tanúsított tájjellegű hagyományos gazdálkodási program és tanúsító védjegy A 2013ban létrehozott TájGazda termelési rendszer tartalmazza: A részletes tájegységi teljes Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés A HÁLÓZATI TUDÁS TERJESZTÉSÉÉRT PROGRAMIRODA ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006 év Kelt: Budapest, 2007. május 14. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló Részletesebben Brundtland jelentés szerinti definíció: a fenntartható fejlődés olyan fejlődés, amely kielégíti a jelen szükségleteit, anélkül, hogy veszélyeztetné a
Brundtland jelentés szerinti definíció: a fenntartható fejlődés olyan fejlődés, amely kielégíti a jelen szükségleteit, anélkül, hogy veszélyeztetné a jövő nemzedékek esélyét arra, hogy ők is kielégíthessék Részletesebben A GUTS Projekt. Fenntartható Városi Közlekedési Rendszerek. Győr, Mobilis, 2013. junius.28.
A GUTS Projekt Fenntartható Városi Közlekedési Rendszerek Győr, Mobilis, 2013. junius.28. 1 Az Integrált Városfejlesztési Stratégia megállapításai A közlekedésből származó káros anyag kibocsátás folyamatosan Részletesebben 2008. évi Közhasznúsági jelentése
ÚTON Ifjúsági - Kulturális Egyesület 4024 Debrecen, Rákóczi u. 62./A. 2008. évi Közhasznúsági jelentése Debrecen, 2008. május 30. Szűcs Kornél Balázs Elnök 1 A z ÚTON Ifjúsági Kulturális Egyesület Közhasznúsági Részletesebben Földi Kincsek Vására Oktatóközpont Programfüzete
Földi Kincsek Vására Oktatóközpont Programfüzete Előadás- képzés-szaktanácsadás a Börzsöny-Duna-Ipoly Vidékfejlesztési Egyesület szervezésében Helyszín: Földi Kincsek Vására Oktatóközpont (2632, Letkés Részletesebben FIC Szabályozás - Mit jelent ez Önnek. 2014. november
FIC Szabályozás - Mit jelent ez Önnek 2014. november FIC szabályozás összefoglaló Mi az. a FIC szabályozás? A FIC a Élelmiszer Információ a Fogyasztóknak rövidítése (Food Information for Consumers). A Részletesebben 2010. FEBRUÁR 11-12., SEVILLA A TANÁCSADÓ FÓRUM NYILATKOZATA AZ ÉLELMISZER-FOGYASZTÁSRÓL SZÓLÓ PÁNEURÓPAI FELMÉRÉSRŐL
Az Európai Unióról dióhéjban Továbbtanulás, munkavállalás Dorka Áron EUROPE DIRECT - Pest Megyei Európai Információs Pont Cím: 1117 Budapest Karinthy F. utca 3. Telefon: (1) 785 46 09 E-mail: dorkaa@pmtkft.hu Részletesebben Környezetvédő Egyesület Érd. www.avarosvedo.hu
Környezetvédő Egyesület Érd www.avarosvedo.hu Küldetési nyilatkozat Az Érdi Környezetvédő Egyesület célja lakóhelyünk, Érd természeti, épített és kulturális értékeinek, megismerése, megismertetése, és Részletesebben A Szociális Szakmai Szövetség. 2006. évi közhasznúsági jelentése
A Szociális Szakmai Szövetség 2006. évi közhasznúsági jelentése 1. Számviteli beszámoló (mellékelve) 2. A cél szerinti juttatások kimutatása A Szociális Szakmai Szövetség cél szerinti tevékenysége keretében Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18174432-1-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 8273 Mozdonyvezetők A Biztonságos És Egészséges Életért Alapítvány 1145 Budapest, Bácskai utca 11. 2011 Fordulónap: 2011. december Részletesebben Éves beszámoló 2013. Tartalom
Éves beszámoló 2013 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Kapott támogatások és egyéb bevételek bemutatása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Vagyon kimutatás a 2013. évre 5. A cél szerinti Részletesebben ÉLETREVALÓ U4 LIFE TPPA/2012/03/30
ÉLETREVALÓ U4 LIFE TPPA/2012/03/30 Hátrányos helyzetű fiatalok munkaerő-piaci integrációjában szerzett svájci és magyar tapasztalatok felhasználása egy közös módszertan kidolgozásához c. projekt bemutatása Részletesebben Hejőkeresztúr Község Önkormányzata
Elnéptelenedő települések romló társadalmi gazdasági folyamatainak megfordítása TÁMOP-5.3.11.-13/2-2013-0017 Kultúra Napi projektnyitó rendezvény Hejőkeresztúr Község Önkormányzata Projektgazda: Hejőkeresztúr Részletesebben Az Erasmus+ programról Dudás Ferencné c. egyetemi docens Nemzetközi Mobilitási Iroda igazgató
Az Erasmus+ programról Dudás Ferencné c. egyetemi docens Nemzetközi Mobilitási Iroda igazgató Mi az az Erasmus+ program? Az Európai Bizottság idén már 28 éves programja Plusz, mert a 28 évvel ezelőtt alapított Részletesebben NETPUBLICA Alapítvány
NETPUBLICA Alapítvány Székhely: 1237 Budapest, Hrivnyák Pál u. 154/b www.netpublica.hu e-mail: p.csery@netpublica.hu Adószám: 18262809-1-43 Bankszámlaszám: 10409015-50485557-55501016 A bírósági végzés Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági Részletesebben Programok a Társadalmi Megújulás Operatív Program Innovatív iskolák fejlesztése 2. ütem c. pályázati felhíváshoz
Programok a Társadalmi Megújulás Operatív Program Innovatív iskolák fejlesztése 2. ütem c. pályázati felhíváshoz A Humusz Szövetség 20 éve a hulladékcsökkentést, a fenntartható fogyasztást és termelést Részletesebben ICOLIM 2014. Budapest
ICOLIM 2014 Budapest A konferenciáról ICOLIM Témák Célok A konferenciáról Történelmi áttekintés 1992 Keszthely, Magyarország 1994 Mulhouse, Franciaország 1996 Velence, Olaszország 1998 Lisszabon, Portugália Részletesebben Életen át tartó tanulás. A mozgássérült gyermekek rehabilitációjának minőségi sztenderdjei Európai eszmecsere EQUALREHAB
Életen át tartó tanulás Leonardo Da Vinci program A mozgássérült gyermekek rehabilitációjának minőségi sztenderdjei Európai eszmecsere EQUALREHAB European exchange of quality standards in rehabilitation Részletesebben Erasmus. Külföldi ösztöndíj-lehetőség hallgatóknak és oktatóknak. Sopron, 2008. május 26. Az Erasmus páratlan program
Erasmus Külföldi ösztöndíj-lehetőség hallgatóknak és oktatóknak Sopron, 2008. május 26. Tempus Közalapítvány Az Erasmus páratlan program 1987 - Erasmus 3244 hallgató 1997 - Magyarország csatlakozik 856 Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18128204-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12.Pk.60.535/2007 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület. 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához 1. Számviteli beszámoló 1.1 A számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló Részletesebben Magyarország versenyképessége az IKT szektorban A tudás mint befektetés. Ilosvai Péter, IT Services Hungary
Magyarország versenyképessége az IKT szektorban A tudás mint befektetés Ilosvai Péter, IT Services Hungary IT Services Hungary, a legnagyobb IT szolgáltató központ Magyarországon Tevékenységünk: Nemzetközi Részletesebben A DEMOKRATIKUS IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY 2005. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
A DEMOKRATIKUS IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY 2005. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Tartalomjegyzék 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról 4. A vagyon Részletesebben HELYI TERMÉKEK A KÖZÉTKEZTETÉSBEN Budapesti Corvinus Egyetem 2011. január 18. Méltányosan forgalmazott termékek a közétkeztetésben
HELYI TERMÉKEK A KÖZÉTKEZTETÉSBEN Budapesti Corvinus Egyetem 2011. január 18. Méltányosan forgalmazott termékek a közétkeztetésben Újszászi Györgyi Védegylet Mi a méltányos kereskedelem, vagyis a FAIR Részletesebben KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány. 2010. évi Közhasznúsági jelentése
KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2010. május 9. Dr. Huszák Gáborné KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány Részletesebben Lőrik Eszter projekt koordinátor. Országos Egészségfejlesztési Intézet. 2010. december 2.
Lőrik Eszter projekt koordinátor Országos Egészségfejlesztési Intézet 2010. december 2. Az ENWHP bemutatása Miért fontos a lelki egészségfejlesztés a munkahelyeken? A kampány: céljai és résztvevői menete Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés Részletesebben Forrásteremtés 2010-2011
Lehetséges források Remélt összeg Megjegyzés Határidő Felelős Pályázatok 5 000 000 Szponzorok 200 000 Üzleti vállalkozás (kiadvány, kézműves termékek, Adventi Bazár) 300 000 Önkéntesek foglalkoztatása Részletesebben A Nonprofit Szövetség szerepe a gazdaságfejlesztésben
A Nonprofit Szövetség szerepe a gazdaságfejlesztésben Apró Antal Zoltán programvezető, mentor a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács civil tagja Nonprofit Humán Szolgáltatók Országos Szövetsége 1136 Részletesebben 2013. Szeged, 2014.május 13.
Soroptimist Club Szeged Közhasznúsági beszámoló 2013. Szeged, 2014.május 13. A szervezet alapadatai: eve: Soroptimist Club Szeged Képviselő: Baranyi Irén Székhely/ Levelezési cím: 6721 Szeged, Pusztaszeri Részletesebben Buy Smart+ A zöld beszerzés előnyei
Buy Smart+ A zöld beszerzés előnyei Budapest, 2013. október 30. Zöld beszerzés villásreggeli Varga Katalin, Energiaklub Tartalom Az Energiaklubról A zöld beszerzés definíciója A zöld beszerzés előnyei Részletesebben Zöldülnek a Királyok Környezettudatos üzlet mintaprojekt és a folytatás...
Zöldülnek a Királyok Környezettudatos üzlet mintaprojekt és a folytatás... Diófási-Kovács Orsolya ügyvezető okleveles műszaki menedzser környezetmenedzsment szaktanácsadó SURVIVE ENVIRO Nonprofit Kft Bemutatkozó Részletesebben A MAGYAR SAJTÚT HÁLÓZAT
A MAGYAR SAJTÚT HÁLÓZAT Szlanyinka Edina Kis-, Közép-, Agrárvállalkozók, Sajtkészítők Egyesülete Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest, 2013. június 28. A Kis-, Közép-, Agrárvállalkozók Sajtkészítők Egyesülete Részletesebben Környezetvédelmi Főigazgatóság
Környezetvédelmi Főigazgatóság Főbiztos: Stavros Dimas Főigazgató: Mogens Peter Carl A igazgatóság: Kommunikáció, Jogi Ügyek & Polgári Védelem B igazgatóság: A Természeti Környezet Védelme Osztály: Természetvédelem Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben MAGYAR COACH EGYESÜLET 2013. ÉVI Közhasznúsági jelentése
MAGYAR COACH EGYESÜLET 2013. ÉVI Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013.11.28. 1 I.. A SZERVEZET ALAPADATAI A szervezet neve: Magyar Coach Egyesület Adószáma: 18218295-1-42 Székhelye: 1147 Budapest, Benkő Részletesebben Richter Csoport. 2014. 1-9. hó. 2014. I-III. negyedévi jelentés 2014. november 6.
Richter Csoport 2014. I-III. negyedévi jelentés 2014. november 6. Összefoglaló 2014. I-III. III. negyedév Konszolidált árbevétel: -2,8% ( ), +1,2% (Ft) jelentős forgalom visszaesés Oroszországban, Ukrajnában Részletesebben Európai Uniós pályázati lehetıségek
UWEX: Urban Water Expert Európai Uniós pályázati lehetıségek Egész életen át tartó tanulás program Bethleni Zsuzsanna Tempus Közalapítvány Budapest, 2011. október 11. Pályáztatás Tempus Közalapítvány Egész Részletesebben Ref # 1 A program neve: Kapacitásépítő támogatási program. Munkatársak Célcsoport száma 3 fő / ország Civil szervezetek és önkormányzat ok
Ref # 1 Kapacitásépítő támogatási program az 5 950 000 USD 212 088 USD fő / önkormányzat ok Az 5.000 USD támogatással indított Kapacitásépítő támogatási program célja a demokrácia és civil társadalom eszményeinek Részletesebben Schönherz Kollégiumért Alapítvány 2004. évi közhasznúsági jelentés
Schönherz Kollégiumért Alapítvány 2004. évi közhasznúsági jelentés Tartalom 1. Szervezet alapadatai 2. Az Alapítvány számviteli beszámolója (éves mérleg és eredmény levezetés) 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Nagykanizsai Civil Kerekasztal Egyesület

matches: Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság