text:
Ki felel a jogsértő linkekért? - Felelőssé tehető az oldal tulajdonosa? | hírek | Jogi Fórum
Ki felel a jogsértő linkekért? - Felelőssé tehető az oldal tulajdonosa?
2016.09.21. Jogi Fórum / dr. Szilágyi Zita/Sár és Társai Ügyvédi Iroda
Az Európai Unió Bírósága 2016. szeptember elején meghozott döntésével tovább árnyalta a „nyilvánossághoz közvetítés” fogalmát az internet világában. A kihirdetett C-160/15. számú GS Media ítélet az internetes böngészés egyik legfontosabb eszközét, az úgy nevezett hiperhivatkozások megítélését érintette. A hiperhivatkozás vagy hyperlink alatt olyan szöveget vagy képet értünk, amelyre kattintva egy másik webes helyre válthatunk. A következtetéseket dr. Szilágyi Zita Beáta, a Sár és Társai Ügyvédi Iroda IP joggal foglalkozó jogásza vonja le.
Linkek a képekre
A GS Media ügy alapja az volt, hogy Britt Geertruida Dekkernek a Playboy magazin számára készült meztelen képei idő előtt közönség elé kerültek. A holland szőkeség fotóit már a magazin decemberi megjelenése előtt hónapokkal megcsodálhatták az arra vágyók, többek között a szóban forgó ügy alperese, a GS Media által üzemeltett GeenStijl.nl holland weboldal segítségével. A GeenStijl.nl pletykaoldalon ugyanis hiperlinket helyeztek el, amely átirányította az internetezőket arra az oldalra, ahol a képek elérhetőek és letölthetőek voltak.
Természetesen a képek szerzői jogi jogosultja a Playboy magazin, valamint annak kiadója, a Sanoma nem hagyta annyiban a képek engedély nélküli felhasználását, így felszólította mind a GS Mediát, amely a linkeket a saját oldalán elhelyezte, mind pedig a meztelen képeket ténylegesen tároló weboldalak tulajdonosait a jogsértés abbahagyására és a képek törlésére. Jóllehet a fotókat letöltésre felkínáló oldalak tulajdonosai eleget tettek a felszólításnak és eltávolították a képeket, azonban a GeenStilj.nl oldalon újabb és újabb hiperhivatkozások irányítottak az aktuálisan elérhető képek helyére.
A Sanoma végül a holland bíróság elé vitte az vitát, és a több fokot megjárt ügyet végső soron elbíráló Holland Legfelsőbb Bíróság úgy határozott, hogy az Európai Bíróság elé terjeszti azt előzetes döntéshozatalra. Kérdései elsősorban arra irányultak, hogy abban az esetben, ha a hiperhivatkozás olyan weboldalra mutat, ahol a szerzői jogi jogosult engedélye nélkül hozzáférhető tartalomra bukkanunk, beszélhetünk-e „nyilvánossághoz közvetítésről”, és végső soron felléphet-e a szerzői jogi jogosult a hiperhivatkozást elhelyezővel szemben.
Az Európai Bíróság előtt nem volt ismeretlen a linkek megítélése, hiszen több korábbi ítéletében (például a C-466/12 Svensson és társai; C-348/13 BestWater International) is állást foglalt a kérdésben, azaz hogy a hiperhivatkozások a „nyilvánossághoz közvetítés” fogalma alá eshetnek-e vagy sem. Azonban a Bíróság a jelen ügyben felhívta arra figyelmet, hogy nem lehet automatikusan egyenlőség jelet tenni a korábbi két ügy és a jelen esetben vizsgált ügy közé, mivel a korábbi esetekben a linkek olyan szerzői jogi tartalomra mutattak, amelyet korábban már a jogosult hozzájárulásával szabadon hozzáférhetővé tettek. „Az Európai Bíróság tehát a jelen ügy újdonságát és specialitását abban ragadta meg, hogy a weboldalak, amelyekre a jelen ügyben a hiperhivatkozások mutattak, a szerzői jogosult engedélye nélkül tették elérhetővé a tartalmakat.” – emeli ki a szerzői jogász szakértő. A Bíróság, figyelembe véve az internetes információáramlás hihetetlen gyorsaságát és azt az igényt, hogy a webes tartalmak minél egyszerűbben és hatékonyabban kerüljenek a fogyasztók elé, úgy ítélte meg, hogy általánosságban rendkívül nehézkes lenne a hiperhivatkozást elhelyező számára annak ellenőrzése, hogy az az internetes oldal, amelyre a link mutat, vajon olyan tartalmat jelenít-e meg, amelyre a szerzői jogi jogosult engedélyt adott.
A link elhelyezőjének felelőssége
A szerzői engedély ellenőrzésének már-már lehetetlenségéből kiindulva a Bíróság a hiperhivatkozást elhelyező szubjektív tudatállapotát tartotta szükségesnek esetről esetre vizsgálni, és arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben a hiperhivatkozást elhelyező nem tudta vagy nem kellett tudnia, hogy a meghivatkozott tartalom a szerző engedélye nélkül került megosztásra, abban az esetben nem beszélhetünk „nyilvánossághoz közvetítésről”.
Természetesen ez a kép tovább árnyalódik abban az esetben, ha a hiperhivatkozást elhelyező haszonszerzési célból tette lehetővé honlapján az engedély nélküli tartalomra való átirányítást, hiszen ebben az esetben a Bíróság vélelmezi, hogy a honlapot üzemeltető elvégezte mindazon szükséges ellenőrzéseket, amelyekkel kiszűrhető a jogellenes tartalom. Ebben az esetben tehát azt kell vélelmezni, hogy a weboldalt üzemeltető tudott a szerző engedélyének hiányáról, és ezáltal a szerző ellene is felléphet, amely esetben az üzemeltetőre hárul annak bizonyítása, hogy valamely körülmény folytán mégsem volt tudatában az engedély hiányának.
A haszonszerzési cél
„Lényegében tehát az olyan hiperhivatkozások megítélése során, amelyek szerzői engedély nélküli tartalomra mutatnak, először is azt a körülményt kell a Bíróság szerint mérlegelni, hogy a hiperhivatkozást tartalmazó honlap üzemeltetője haszonszerzési céllal helyezte-e el az adott linket.” – magyarázza dr. Szilágyi Zita. Amennyiben a válasz nemleges, akkor az vizsgálandó, hogy vajon tudott, vagy tudnia kellett-e a tartalom jogellenességéről vagy sem. Amennyiben viszont a haszonszerzési cél megállapítható, akkor a tudomást vélelmezni kell.
Mindezeket figyelembe véve a Bíróság a szóban forgó ügyben úgy döntött, hogy a GS Media által elhelyezett hiperhivatkozások „nyilvánossághoz közvetítésnek” minősülnek, hiszen a GS Media nyilvánvalóan tudott a meztelen képek jogellenességéről, így a Sanoma joggal és főleg sikeresen léphetett fel ellene.
Az Európai Bíróság a jelen ítélettel a mai internetes világ kihívásaihoz igazodó döntést hozott, azonban majd a gyakorlat fogja eldönteni, hogy a Bíróság által lefektetett előremutató kritériumokat miként tudják a nemzeti bíróságok az adott ügyekre alkalmazni.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzat módosításokkal egységes szerkezetben február PDF
Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzat módosításokkal egységes szerkezetben február 21.
Download "Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzat módosításokkal egységes szerkezetben 2013. február 21."
1 Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzat módosításokkal egységes szerkezetben február BEVEZETÉS Az Intrum Justitia Zrt. (székhely: 1139 Budapest, Pap Károly u. 4-6., a továbbiakban röviden: Intrum Justitia ), mint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál nyilvántartott adatkezelő valamennyi adatkezelése során az alábbi adatkezelési szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) értelmében jár el. Az Intrum Justitia kiemelten fontosnak tartja a szolgáltatását igénybe vevők, valamint az egyes követelések kötelezetteinek (a továbbiakban együtt: Ügyfelek ) személyes adatainak védelmét, valamint információs önrendelkezési joguk tiszteletben tartását. Az Intrum Justitia a személyes adatokat bizalmasan kezeli, az adatok megőrzése érdekében az adattároláshoz, feldolgozáshoz kapcsolódó informatikai és egyéb biztonságos adatkezelést elősegítő minden intézkedést megtesz. Az Intrum Justitia jelen szabályzatot az alábbi jogszabályok alapján hozta létre: az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény (Infotv.), a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Reklám tv.). 2. A SZABÁLYZAT CÉLJA 2.1 Jelen szabályzat célja az adatok kezelésére vonatkozó speciális, az Intrum Justitia működése során jelentkező egyedi szabályok meghatározása annak érdekében, hogy a természetes személy Ügyfelek magánszféráját tiszteletben tartsák. Jelen szabályzat a hatályos jogszabályi rendelkezésekkel együtt értelmezendő és kezelendő. 3. A SZABÁLYZAT HATÁLYA 3.1 A szabályzat hatálya az Intrum Justitia által Magyarország területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed, amely természetes személy adataira vonatkozik. 3.2 Az adatvédelmi szabályzat mindenkor hatályos változata elérhető a webcímen. Az Intrum Justitia fenntartja magának a jogot a jelen szabályzat megváltoztatására. 4. FOGALMAK 4.1 A szabályzat alkalmazása során az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény által meghatározott fogalmakat kívánjuk alkalmazni. - 9 / 1 -
2 4.2. A Társaság tipikusan az alábbi személyes adatokat kezeli: - személynév - anyja neve - születési idő - telefonszám - lakcím - cím 5. AZ ADATKEZELÉS ELVEI 5.1 Az Intrum Justitia személyes adatot kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezel. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie az adatkezelés céljának, az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek és törvényesnek kell lennie. 5.2 Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas. A személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezelhető. 5.3 Az adatkezelés során az Intrum Justitia biztosítja az adatok pontosságát, teljességét és - ha az adatkezelés céljára tekintettel szükséges - naprakészségét, valamint azt, hogy az érintettet csak az adatkezelés céljához szükséges ideig lehessen azonosítani. 6. AZ ADATKEZELÉS JOGALAPJA 6.1 Személyes adat akkor kezelhető, ha a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy b) azt törvény vagy - törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben - helyi önkormányzat rendelete közérdeken alapuló célból elrendeli (a továbbiakban: kötelező adatkezelés). 6.2 Az Intrum Justitiát, mint követelésvásárlással és ezt követően a megvásárolt követelések kezelésével foglalkozó gazdasági társaságot az engedményezés ténye jogosítja fel a személyes adatok kezelésére, mivel az engedményezéssel az Engedményezővel (tehát a követelés eredeti jogosultjával) a követelések kezelése tekintetében azonos jogokat szerez. Erre a Polgári Törvénykönyv 329. (1) bekezdése jogosítja fel az Intrum Justitiát, amely szerint Az engedményezéssel az engedményes a régi jogosult helyébe lép [ ]. 6.3 Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában a) a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti. 6.4 Az érintett kérelmére, kezdeményezésére indult bírósági vagy hatósági eljárásban az eljárás lefolytatásához szükséges személyes adatok tekintetében, az érintett kérelmére indult más ügyben az általa megadott személyes adatok tekintetében az érintett hozzájárulását vélelmezni kell. - 9 / 2 -
3 6.5 Az érintett hozzájárulását megadottnak kell tekinteni az érintett közszereplése során általa közölt vagy nyilvánosságra hozatalra általa átadott személyes adatok tekintetében. 7. AZ ADATBIZTONSÁG 7.1 Az Intrum Justitia gondoskodik az adatok biztonságáról, és megteszi azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítja azokat az eljárási szabályokat, amelyek az Infotv., valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek. 7.2 Az Intrum Justitia az adatokat megfelelő intézkedésekkel védi a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés, továbbá az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen. 7.3 Az Intrum Justitia a különböző nyilvántartásokban elektronikusan kezelt adatállományok védelme érdekében megfelelő technikai megoldással biztosítja, hogy a nyilvántartásokban tárolt adatok - kivéve ha azt törvény lehetővé teszi - közvetlenül ne legyenek összekapcsolhatók és az érintetthez rendelhetők. 7.4 A személyes adatok automatizált feldolgozása során az Intrum Justitia intézkedésekkel biztosítja a) a jogosulatlan adatbevitel megakadályozását; b) az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés segítségével történő használatának megakadályozását; c) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják; d) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy mely személyes adatokat, mikor és ki vitte be az automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe; e) a telepített rendszerek üzemzavar esetén történő helyreállíthatóságát és f) azt, hogy az automatizált feldolgozás során fellépő hibákról jelentés készüljön. 7.5 Az adatbiztonság elvének való megfelelés céljából az Intrum Justitia az általa kezelt adatokat egy külön adattárolás céljára készült, fokozott számítástechnikai biztonságú, tűzfallal és fizikai védelemmel is ellátott szerver farmon tárolja. A szerver farm informatikai rendszere és hálózata egyaránt védett a számítógéppel kapcsolatos bűncselekmények ellen. Az üzemeltető a biztonságról jelszavas védelem útján gondoskodik, tűzfallal rendelkezik, emellett a rendszer-üzemeltetők csak meghatározott IP címről jelentkezhetnek be. Ezen szerver farm üzemeltetője, és egyben az adatok feldolgozását végző személy: INTRUM JUSTITIA DATA CENTRE B.V. Tupolevlaan 22, 119 NX Schiphol-Rijk, The Netherlands Az Intrum Justitia a személyes adatok kezeléséhez a szolgáltatás nyújtása során alkalmazott informatikai környezetet oly módon hozta létre, hogy az informatikai rendszer alkalmas a kezelt adathoz történő hozzáférés korlátozására, ennek értelmében az adatok illetéktelen harmadik személytől védettek, az adatok valamennyi módosítása a módosítás időpontjának megjelölésével kerül sor a hibás adatok törlésre kerülnek, az adatokról biztonsági mentés készül. - 9 / 3 -
4 7.6 Az Intrum Justitia az Infotv.-ben meghatározott feltételek bekövetkeztét követően az az adatokat törli, akként, hogy azokat oly módon teszi felismerhetetlenné, a helyreállításuk többé nem lehetséges. 7.7 Az Intrum Justitia a beérkező telefonhívásokat a betelefonáló megkérdezését és beleegyezést követően- rögzíti. A rögzített beszélgetéseket a 7.8 pont szerinti időtartamban kezeli, majd törli. 7.8 Az adatkezelés idejének számítása az Intrum Justitia, mint adatkezelő esetében megegyezik az elévülési idő számításával, annak ideje az elévülési idővel (tipikusan az ügy lezárásától számított 5 év). Azon bizonylatok esetében, amelyekre a számvitelről szóló törvény hosszabb megőrzési kötelezettséget ír elő, az adatkezelés ideje az ott meghatározott idő (az ügy lezárásától számított 8 év). 8. AZ ÉRINTETTEK JOGAI ÉS AZOK ÉRVÉNYESÍTÉSE 8.1 Az érintett kérelmezheti az Intrum Justitiánál, mint adatkezelőnél a) tájékoztatását személyes adatai kezeléséről, b) személyes adatainak helyesbítését, valamint c) személyes adatainak - a kötelező adatkezelés kivételével - törlését vagy zárolását. 8.2 Az érintett kérelmére az Intrum Justitia, mint adatkezelő a belső adatvédelmi felelős útján- tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. 8.3 Az Intrum Justitia, mint adatkezelő az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából adattovábbítási nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az általa kezelt személyes adatok továbbításának időpontját, az adattovábbítás jogalapját és címzettjét, a továbbított személyes adatok körének meghatározását, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. 8.4 Az adatok adattovábbítási nyilvántartásban való megőrzésére irányuló - és ennek alapján a tájékoztatási - kötelezettség időtartama személyes adatok esetében öt év, különleges adatok esetében húsz év. 8.5 Az Intrum Justitia, mint adatkezelő köteles az érintett erre irányuló kérelmére írásban megadni a tájékoztatást, a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 30 napon belül, közérthető formában. 8.6 A 8.5 pontban foglalt tájékoztatás ingyenes, ha a tájékoztatást kérő a folyó évben azonos adatkörre vonatkozóan tájékoztatási kérelmet az Intrum Justitiához, mint adatkezelőhöz még nem nyújtott be. Egyéb esetekben megválaszolt kérelmenként 1000 Ft költségtérítés (hangfelvétel hanghordozón való kiadása esetén 5000 Ft) állapítható meg, amelyet a kérelem benyújtásával egyidejűleg köteles az érintett megfizetni. A már megfizetett költségtérítést az Intrum Justitia visszatéríti, ha az adatokat jogellenesen kezelték, vagy a tájékoztatás kérése helyesbítéshez vezetett. - 9 / 4 -
5 8.7 Az érintett tájékoztatását az Intrum Justitia csak az Infotv. 9. (1) bekezdésében, valamint a 19. -ában meghatározott esetekben tagadhatja meg. 8.8 A tájékoztatás megtagadása esetén az Intrum Justitia írásban közli az érintettel, hogy a felvilágosítás megtagadására az Infotv. mely rendelkezése alapján került sor. A felvilágosítás megtagadása esetén az Intrum Justitia tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) fordulás lehetőségéről. 8.9 Az elutasított kérelmekről az Intrum Justitia a Hatóságot évente a tárgyévet követő év január 31-éig értesíti Ha a személyes adat a valóságnak nem felel meg, és a valóságnak megfelelő személyes adat az Intrum Justitia, mint adatkezelő rendelkezésére áll, a személyes adatot az Intrum Justitia helyesbíti A személyes adatot törölni kell, ha a) kezelése jogellenes; b) az érintett az Infotv. 14. c) pontjában foglaltak szerint - kéri; c) az hiányos vagy téves- és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható-, feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki; d) az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt; e) azt a bíróság vagy a Hatóság elrendelte 8.12 Törlés helyett az Intrum Justitia zárolja a személyes adatot, ha az érintett ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló információk alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené az érintett jogos érdekeit. Az így zárolt személyes adat kizárólag addig kezelhető, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta Az adatkezelő megjelöli az általa kezelt személyes adatot, ha az érintett vitatja annak helyességét vagy pontosságát, de a vitatott személyes adat helytelensége vagy pontatlansága nem állapítható meg egyértelműen A helyesbítésről, a zárolásról, a megjelölésről és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos érdekét nem sérti Ha az Intrum Justitia az érintett helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül írásban közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi indokait. A helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az Intrum Justitia tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről. 9. AZ ÉRINTETT ELŐZETES TÁJÉKOZTATÁSÁNAK KÖVETELMÉNYE 9.1 Az érintettel az adatkezelés megkezdése előtt az Intrum Justitia közli, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező. - 9 / 5 -
6 9.2 Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt az Intrum Justitia egyértelműen és részletesen tájékoztatja az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, arról, ha az érintett személyes adatait az Infotv. 6. (5) bekezdése alapján kezeli, arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat, valamint az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogairól és jogorvoslati lehetőségeiről is. 9.3 Ha az érintettek személyes tájékoztatása lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, a tájékoztatás megtörténhet az alábbi információk nyilvánosságra hozatalával is: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetőségeinek ismertetése, valamint g) ha az adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételének van helye, az adatkezelés nyilvántartási száma, kivéve az Infotv. 68. (2) bekezdésében foglalt esetet. 10. TILTAKOZÁS SZEMÉLYES ADAT KEZELÉSE ELLEN 10.1 Az érintett tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, a) ha a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az Intrum Justitiára vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez vagy az adatkezelő, adatátvevő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve kötelező adatkezelés esetén; b) ha a személyes adat felhasználása vagy továbbítása közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy tudományos kutatás céljára történik; valamint c) törvényben meghatározott egyéb esetben Az Intrum Justitia, mint adatkezelő a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 napon belül megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja Ha az Intrum Justitia, mint adatkezelő az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést - beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is - megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében Ha az érintett az adatkezelőnek a 10.3 alapján meghozott döntésével nem ért egyet, illetve ha az adatkezelő a 10.2 pont szerinti határidőt elmulasztja, az érintett - a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától számított 30 napon belül - a 11. pontban meghatározott módon bírósághoz fordulhat Ha az adatátvevő jogának érvényesítéséhez szükséges adatokat az érintett tiltakozása miatt nem kapja meg, a 10.3 pont alapján történő értesítés közlésétől számított 15 napon belül, az adatokhoz való hozzájutás érdekében - a 11. pontban meghatározott módon - bírósághoz - 9 / 6 -
7 fordulhat az Intrum Justitia, mint adatkezelő ellen. Az Intrum Justitia, mint adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja Ha az adatkezelő a 10.3 szerinti értesítést elmulasztja, az adatátvevő felvilágosítást kérhet az adatátadás meghiúsulásával kapcsolatos körülményekről az adatkezelőtől, amely felvilágosítást az adatkezelő az adatátvevő erre irányuló kérelmének kézbesítését követő 8 napon belül köteles megadni. Felvilágosítás kérése esetén az adatátvevő a felvilágosítás megadásától, de legkésőbb az arra nyitva álló határidőtől számított 15 napon belül fordulhat bírósághoz az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja Az adatkezelő az érintett adatát nem törölheti, ha az adatkezelést törvény rendelte el. Az adat azonban nem továbbítható az adatátvevő részére, ha az adatkezelő egyetértett a tiltakozással, vagy a bíróság a tiltakozás jogosságát megállapította. 11. BÍRÓSÁGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS 11.1 Az érintett a jogainak megsértése esetén, valamint a 10. pontban meghatározott esetekben az adatátvevő az adatkezelő ellen bírósághoz fordulhat. A bíróság az ügyben soron kívül jár el Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani. A 10.5 és 10.6 bekezdése szerinti esetben a részére történő adattovábbítás jogszerűségét az adatátvevő köteles bizonyítani A per elbírálása a törvényszék hatáskörébe tartozik. A per - az érintett választása szerint - az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti törvényszék előtt is megindítható A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az érintett pernyertessége érdekében beavatkozhat Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelőt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, zárolására, törlésére, az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére, illetve a 10. pontban meghatározott adatátvevő által kért adat kiadására kötelezi Ha a bíróság a 10. pontban meghatározott esetekben az adatátvevő kérelmét elutasítja, az adatkezelő köteles az érintett személyes adatát az ítélet közlésétől számított 3 napon belül törölni. Az adatkezelő köteles az adatokat akkor is törölni, ha az adatátvevő a 10.5 és 10.6 pontban meghatározott határidőn belül nem fordul bírósághoz A bíróság elrendelheti ítéletének - az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő - nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett e törvényben védett jogai megkövetelik. 12. KÁRTÉRÍTÉS 12.1 Az adatkezelő az érintett adatainak jogellenes kezelésével vagy az adatbiztonság követelményeinek megszegésével másnak okozott kárt köteles megtéríteni. Az érintettel szemben az adatkezelő felel az adatfeldolgozó által okozott kárért is. Az adatkezelő mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt az adatkezelés körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő. - 9 / 7 -
8 12.2 Nem kell megtéríteni a kárt annyiban, amennyiben az a károsult szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartásából származott. 13. A BELSŐ ADATVÉDELMI FELELŐS ÉS AZ ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT 13.1 Az Intrum Justitiánál kinevezett belső adatvédelmi felelős: Neve: Egyeki Zoltán Telefonszáma: címe: 13.2 Az Intrum Justitia az adatkezelési szabályzattal, valamint annak értelmezésével kapcsolatban tájékoztatást elektronikus formában nyújt. Az ezzel kapcsolatos kérdések a belső adatvédelmi felelős címre megküldve tehetőek fel. 14. HONLAP 14.1 Az Intrum Justitia által üzemeltett honlapokon lehetőség van egyes online szolgáltatások igénybevételére Az Intrum Justitia által üzemeltetett honlapok az IP címeket ideiglenes jelleggel, statisztikai céllal rögzítik, azonban azokat a honlap-látogatók személyével nem kapcsolják össze Az Intrum Justitia személyazonosításra nem alkalmas adatokat rögzít A honlap az Intrum Justitia és a Google Analytics készített cookiet (azonosító adatcsomagot) használ az oldalt látogatók tevékenységének követéséhez. Az alkalmazott cookiek jellemzőiről az alábbi táblázatot adjuk közre. Cookie Neve Jellege készítő cél Google Google Analytics analytics Időszaki Cookie _utma _utmb _utmc _utmz sokféle néven állandó _utmb és utmc időszaki cookie, legfeljebb 30 percig működik. utmz egy állandó cookie, amely 6 hónapig működik csak a böngészés az Intrum - 9 / 8 - adatgyűjtés az oldal használatának szokásairól, az oldal fejlesztése érdekében az adatokból kimutatásokat készítünk. Az információt anonimizálva gyűjtjük, az alábbi körben: látogatók száma, a látogató érkezési helye, meglátogatott oldalak. További részletek itt találhatóak meg: rivacy.html a használó azonosítása a különböző oldalak betöltése között
9 időszaka alatt aktívak Justitia készítette és helyezi el Az érintettnek lehetősége van kikapcsolni az ilyen cookie-k használatát, amennyiben olyan böngészőt használ, amely jelez, ha cookie-t küldtek, és visszautasítja a nem kívánt cookie-kat. 15. AZ ADATKEZELŐ ELÉRHETŐSÉGEI Intrum Justitia Zrt. székhely: 1139 Budapest, Pap Károly u Cégbejegyzés: Fővárosi Törvényszék, mint Cégbíróság Tel.: Fax: NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG Jogorvoslati lehetőséggel, panasszal a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz is lehet fordulni. Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/c Telefon: +36 (1) Fax: +36 (1) honlap: Budapest, február 21. Intrum Justitia Zrt. - 9 / 9 -

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
33/2008. (II. 21.) Korm. rendelet - a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról
A Kormány a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 35. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva, a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § * (1) A Kormány a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény (a továbbiakban: Etv.) 4/A. §-ában meghatározott információs szolgálatként, továbbá - a (2)-(3) bekezdésben foglalt kivétellel - a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős hatóságként első fokon az Oktatási Hivatalt, másodfokon az oktatásért felelős minisztert jelöli ki.
(2) Az Etv. Harmadik részének hatálya alá tartozó hatósági eljárásokban a Kormány a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős hatóságként
a) * az egészségügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében első fokon az Állami Egészségügyi Ellátó Központot,
b) * a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a felnőttképzési hatáskörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatalt,
c) * a kereskedelemért felelős miniszter és az iparügyekért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a felnőttképzési feladatkörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatalt,
d) a területfejlesztésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a külön jogszabályban meghatározott, a területi építész kamarák hatáskörébe tartozó területrendezési tervezési, területrendezési szakértői tevékenységeknél - az e) pontban meghatározott kivétellel - első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát,
e) a területfejlesztésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a külön jogszabályban meghatározott, a mérnöki kamarák hatáskörébe tartozó területrendezési tervezési, területrendezési szakértői tevékenységeknél első fokon a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
f) * a településrendezésért felelős miniszter és az építésügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében az építésügy területén, a külön jogszabályban meghatározott, a területi mérnöki kamarák hatáskörébe tartozó településtervezési, településrendezési szakértői, építészeti-műszaki tervezési, építésügyi műszaki szakértői, építési műszaki ellenőri, felelős műszaki vezetői, energetikai tanúsítói tevékenységeknél első fokon a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
g) * a településrendezésért felelős miniszter és az építésügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében az építésügy területén, a külön jogszabályban meghatározott, a területi építész kamarák hatáskörébe tartozó településtervezési, településrendezési szakértői, építészeti-műszaki tervezési, építésügyi műszaki szakértői, építési műszaki ellenőri, felelős műszaki vezetői tevékenység, energetikai tanúsítói tevékenységeknél első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát,
h) * az iparügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében az építésügy területén a felvonó- és mozgólépcső karbantartó-szerelői, valamint felvonó- és mozgólépcső ellenőri tevékenység esetén első fokon a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
i) a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében katasztrófavédelem, tűzvédelem, valamint polgári védelem szakterületen első fokon az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot,
j) * a településfejlesztésért felelős miniszter és a településrendezésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a külön jogszabályban meghatározott, a területi építész kamarák hatáskörébe tartozó településtervezési, településrendezési szakértői tevékenységeknél első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát,
k) a területrendezésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a külön jogszabályban meghatározott, a mérnöki kamarák hatáskörébe tartozó területrendezési tervezési, területrendezési szakértői tevékenységeknél első fokon a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
l) * a környezetvédelemért felelős miniszter és a természetvédelemért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében az országos környezetvédelmi és természetvédelmi hatóságot,
m) * a közlekedésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a közlekedésért felelős minisztert,
másodfokon a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját,
n) a postaügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalát, másodfokon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökét,
o) * az elektronikus hírközlésért felelős miniszter, illetve az informatikáért miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében informatikai és elektronikus hírközlési szakterületen első fokon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalát, másodfokon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökét,
p) * az ügyvédi tevékenység gyakorlására jogosultak esetében első fokon a Budapesti Ügyvédi Kamarát, másodfokon a Magyar Ügyvédi Kamarát,
q) * a vízgazdálkodásért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében első fokon az BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot, másodfokon a vízgazdálkodásért felelős minisztert,
(3) A Kormány az Etv. IV. fejezetének hatálya alá tartozó hatósági eljárásokban azon szakmák tekintetében, amelyek esetében a szakmai és vizsgakövetelmények meghatározása
a) * az egészségügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozik, az Állami Egészségügyi Ellátó Központot,
b) * a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter hatáskörébe tartozik, a felnőttképzési feladatkörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatalt,
c) * a közlekedésért felelős miniszter hatáskörébe tartozik, a közlekedésért felelős minisztert,
d) a postaügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozik első fokon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalát, másodfokon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökét,
e) * a kereskedelemért felelős miniszter és az iparügyekért felelős miniszter hatáskörébe tartozik, a felnőttképzési feladatkörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatalt,
f) * az elektronikus hírközlésért felelős miniszter, illetve az informatikáért felelős miniszter hatáskörébe tartozik, első fokon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalát, másodfokon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökét jelöli ki a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős hatóságként.
(4) A Kormány az Etv. 60/A-60/C. §-a szerinti eljárásokban - az (5) bekezdésben foglalt kivételekkel - eljáró hatóságként első fokon az Oktatási Hivatalt, másodfokon az oktatásért felelős minisztert jelöli ki.
(5) A Kormány eljáró hatóságként
a) * az Etv. 60/A-60/C. §-a szerinti eljárásokban a (2) bekezdés a) pontja, valamint a (3) bekezdés a) pontja alapján elismerendő szakmák tekintetében az Állami Egészségügyi Ellátó Központot,
b) az Etv. 60/B. §-a szerinti eljárásokban okleveles építészmérnök és okleveles építész tervező művész szakképzettség esetén első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát,
c) az a) és b) pontban nem említett esetekben az Etv. 60/B. §-a szerinti eljárásokban, ha az adott szabályozott szakma folytatása Magyarország területén engedélyköteles vagy a szolgáltatási tevékenység folytatásának és megkezdésének általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik, az engedélyezésre, illetve a bejelentéssel kapcsolatos eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságot jelöli ki.
(6) Az elismerésért felelős hatóság rendszeresen tájékoztatja az Etv. IV. fejezetének hatálya alá tartozó döntéseiről a szakmai és vizsgakövetelmények meghatározásáért felelős minisztert.
2. § * (1) * A Magyarország területén határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében az e rendelet 1. és 2. számú mellékletében meghatározott szabályozott szakma gyakorlásával járó szolgáltatási tevékenységet folytatni kívánó szolgáltatásnyújtó köteles a szolgáltatási tevékenység folytatására irányuló szándékát bejelenteni az adott szabályozott szakma vonatkozásában az 1., illetve a 2. számú mellékletben meghatározott hatóságnak.
(2) A szolgáltatásnyújtó a 2. számú mellékletben meghatározott szabályozott szakma gyakorlásával járó szolgáltatási tevékenységét csak azt követően kezdheti meg, hogy azt az előzetes ellenőrzést végző hatóság a bejelentés alapján a szolgáltatásnyújtó szakmai képesítésének ellenőrzését követően engedélyezte.
(3) A Kormány az Etv. 40. §-a szerinti elismerésért felelő hatóságként - az (5) bekezdésben foglalt kivétellel - az 1. számú mellékletben felsorolt szabályozott szakmák tekintetében ott megjelölt hatóságot jelöli ki.
(4) A Kormány az Etv. 41. §-a szerinti előzetes ellenőrzést végző hatóságként- a (6) bekezdésben foglalt kivétellel - a 2. számú mellékletben felsorolt szabályozott szakmák tekintetében ott megjelölt hatóságot jelöli ki.
(5) * Az 1. számú melléklet 1-6. pontjában felsorolt szabályozott szakmák esetében a Kormány az Etv. 40. §-a szerinti elismerésért felelős hatóságként
a) az adott szakmagyakorlást szabályozó külön kormányrendelet szerint a területi mérnöki kamarák hatáskörébe tartozó településtervezési szakterületen, településrendezési szakértői, valamint építésügyi szakterületen (beruházáslebonyolító, energetikai tanúsító) első fokon a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
b) az adott szakmagyakorlást szabályozó külön kormányrendelet szerint a területi építész kamarák hatáskörébe tartozó területrendezési tervezési, településtervezési szakterületen, településrendezési szakértői, valamint építésügyi szakterületen (beruházáslebonyolító, energetikai tanúsító) első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát jelöli ki.
(6) * A 2. számú melléklet 5-11. pontjában felsorolt szabályozott szakmák esetében a Kormány az Etv. 41. § (1) bekezdése szerinti előzetes ellenőrzést végző hatóságként
a) * az adott szakmagyakorlást szabályozó külön kormányrendelet szerint a területi mérnöki kamarák hatáskörébe tartozó építészeti-műszaki tervezési szakterületen, valamint építésügyi szakterületen (építésügyi műszaki szakértő, építési műszaki ellenőr, felelős műszaki vezető) első fokon a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
b) * az adott szakmagyakorlást szabályozó külön kormányrendelet szerint a területi építész kamarák hatáskörébe tartozó építészeti-műszaki tervezési szakterületen, valamint építésügyi szakterületen (építésügyi műszaki szakértő, építési műszaki ellenőr, felelős műszaki vezető) első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát jelöli ki.
3. § * (1) A szolgáltatásnyújtó bejelentésének tartalmaznia kell
a) a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 22. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott adatokat,
b) a szolgáltató nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik-e megfelelő szakmai biztosítékkal, valamint a szakmai biztosítékot nyújtó szervezet nevéről és a szakmai biztosítékot megalapozó szerződés azonosításához szükséges adatokról, a szakmai biztosítékkal fedezett kockázatokról, a szakmai biztosíték területi hatályáról és a szakmai biztosíték összegéről vagy az abban foglalt garancia felső határáról,
c) * a biztonsági és az egészségügyi ágazatban, valamint a kiskorúak oktatásához - ideértve a gyermekgondozást és a koragyermekkori nevelést is - kapcsolódó szakmák esetében - amennyiben azt a magyar jog előírja - az igazolást arról, hogy a szolgáltatásnyújtó nem áll a foglalkozás gyakorlásától való eltiltás hatálya alatt, és vele szemben büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet nem született,
d) a szolgáltatásnyújtás során Magyarországon használni kívánt szakmai címet.
(2) A szolgáltatásnyújtó bejelentéséhez csatolni kell
b) * olyan okirat másolatát és hiteles fordítását vagy hiteles fordításának másolatát, amely tanúsítja, hogy valamely tagállamban letelepedettként jogosult az adott szakma gyakorlására,
c) * a szolgáltatásnyújtó azon képzése sikeres elvégzését tanúsító okiratainak másolatait és hiteles fordításait vagy hiteles fordításainak másolatai, amely tagállamában a szolgáltatásnyújtásra felkészítette,
d) * az Etv. 38. § (2) bekezdése alá tartozó esetben annak az okiratnak a másolatát és hiteles fordítását vagy hiteles fordításának másolatát, amely tanúsítja, hogy a szolgáltatásnyújtó a bejelentés benyújtását megelőző tíz év folyamán legalább egy évig gyakorolta az adott szakmát a letelepedés szerinti tagállamban,
e) * betegek életét vagy biztonságát érintő szakma esetében a szolgáltatásnyújtó nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik a szakma gyakorlásához Magyarországon szükséges nyelvismerettel,
f) * az Etv. VIII. Fejezetének, valamint az Etv. 41. §-ának hatálya alá tartozó szakmák esetében a származási tagállam illetékes hatóságának igazolását a szolgáltatásnyújtó tevékenységének jellegéről és időtartamáról.
(3) Az eljáró hatóság internetes honlapján közzéteszi azoknak a nyelveknek a felsorolását, amelyek esetében a (2) bekezdés rendelkezéseitől eltérően nem hiteles fordítást is elfogad.
4. § * A 2. számú mellékletben felsorolt szabályozott szakmák esetén a szolgáltatásnyújtó bejelentésnek tájékoztatást kell továbbá tartalmaznia
a) a képzés sikeres elvégzését tanúsító okiratához vezető képzés időtartamáról és tartalmáról,
b) ha szakmai tapasztalattal rendelkezik, akkor szakmai tapasztalatáról, továbbá
c) ha a képzés sikeres elvégzését tanúsító okirata megszerzését követően szakmai továbbképzésben vett részt, akkor a szakmai továbbképzéséről.
5. § * Ha szolgáltatásnyújtó a bejelentési kötelezettség alá tartozó határon átnyúló szolgáltatásnyújtás során ténylegesen nem maga végzi az adott tevékenységet, akkor a 3. § (1) bekezdése d) pontjában, valamint a (2) bekezdésében meghatározott adatok bejelentését a szolgáltatási tevékenységet ténylegesen végző személyre vonatkozóan kell megtenni. Ha az ilyen szolgáltatásnyújtás a 2. melléklet hatálya alá tartozik, akkor a 4. §-ban meghatározott adatok bejelentését is a szolgáltatási tevékenységet ténylegesen végző személyre vonatkozóan kell megtenni, és az előzetes ellenőrzést is e személy szakmai képesítése tekintetében kell lefolytatni.
5/A. § * (1) A szolgáltatásnyújtó bejelentése egy évre szól.
(2) Ha az első alkalommal tett bejelentés lejártát követően a szolgáltatásnyújtó ismételten határon átnyúló szolgáltatást kíván Magyarországon nyújtani, és a 3. § (2) bekezdésében meghatározott okiratok által tanúsított körülményekben nem történt lényeges változás, akkor a szolgáltatásnyújtó bejelentésének csak az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott adatokat kell tartalmaznia.
5/B. § * (1) A 3. számú melléklet állapítja meg az Etv. 55. §-ában meghatározott riasztási mechanizmus alá tartozó képesítéseket, továbbá a riasztási mechanizmusban közreműködő hatóságokat.
(2) A 4. számú melléklet állapítja meg azokat a szakmákat, amelyekben az Etv. XI/A. Fejezete szerinti európai szakmai kártya bevezetésre kerül, továbbá kijelöli azon hatóságokat, amelyek az európai szakmai kártya létrehozásáért felelősek.
5/C. § * (1) Az elismerési és a honosítási eljárás megindítására irányuló, az eljáró hatósághoz benyújtandó kérelemhez az ügyfélnek csatolnia kell
a) az eredeti bizonyítvány vagy oklevél hiteles másolatát, illetve az eredeti oklevéllel azonos okirat (másodlat) hiteles másolatát,
b) az Etv. IX. fejezete hatálya alá tartozó eljárások kivételével a külföldi oktatási intézmény által kiállított olyan okirat (leckekönyv, ellenőrző könyv, tantárgyháló) hiteles másolatát, amely hitelt érdemlően igazolja a tanulmányok időtartamát, és a bizonyítvány vagy oklevél megszerzése érdekében előírt tanulmányi követelmények (a hallgatott tárgyak, vizsgák, szakdolgozatok, záróvizsgák) sikeres teljesítését,
c) az a) és b) pontban megjelölt okiratok magyar nyelvű hiteles fordítását, és
d) ha az eljárásért díjat kell fizetni, annak igazolását, hogy a kérelmező a díjat megfizette.
(2) Ha a kérelem mellékleteként benyújtott okiratok nem nyújtanak elegendő információt az elbírálásához, az eljáró hatóság az elismerési és a honosítási eljárás során az ügyfelet felhívhatja arra, hogy
a) mutassa be a bizonyítvány vagy az oklevél megszerzésére irányuló tanulmányait megelőzően folytatott tanulmányainak igazolására szolgáló bizonyítványainak, okleveleinek másolatát, illetve
b) nyújtson be olyan, a külföldi oktatási intézmény által kiállított okirat másolatát, amelyből az intézmény, szak tanulmányi rendje, tanulmányi programja megismerhető.
(3) Ha az oklevél vagy a bizonyítvány jogi hatálya vagy hitelessége kétséges, az eljáró hatóság előírja, hogy a kérelmező mutassa be az (1) bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott dokumentumok eredeti példányát. Ha a (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott okiratok fordításának pontossága kérdéses, az eljáró hatóság előírja, hogy az ügyfélnek a (2) bekezdés a)-b) pontjában meghatározott okiratok hiteles fordítását is be kell nyújtania.
(4) Az eljáró hatóság kivételes méltányosságból felmentheti az ügyfelet az (1) bekezdésben meghatározott okiratainak benyújtása alól, ha az ügyfél - a menedékjogról szóló törvény alapján - menekült, oltalmazott, menedékes vagy befogadott, és az ügyfél bizonyítja vagy valószínűsíti, hogy okiratai neki fel nem róható okból nem állnak rendelkezésére.
(5) * A résztanulmányok beszámítására irányuló kérelemhez - az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően - az (1) bekezdés b) pontja szerinti okiratokat kell csatolni.
5/D. § * (1) Az Etv. Harmadik része szerinti eljárásban az eljárás megindítására irányuló, az eljáró hatósághoz benyújtandó kérelemhez - az 5/C. §-ban foglaltaktól eltérően - az ügyfélnek mellékelnie kell
c) a szakmai tapasztalatáról szóló igazolást és ennek hiteles fordítását, amennyiben a szakmai tapasztalat igazolását az Etv. előírja, továbbá
d) * az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését tanúsító okiratot.
(2) A tagállam állampolgárával az Etv. 28. § (2) bekezdése alapján azonos megítélés alá eső ügyfélnek - az (1) bekezdésben foglaltakon túl - kérelméhez csatolnia kell
b) a kutatási célú tartózkodási engedély másolatát,
(3) Az eljáró hatóság előírhatja, hogy az ügyfél a szükséges mértékben szolgáltasson információt tanulmányairól azzal a céllal, hogy meg lehessen állapítani, van-e lényeges eltérés az ügyfél képzése és az előírt hazai képzés között. Amennyiben az ügyfél nem rendelkezik ezekkel az információkkal, az eljáró hatóság megkeresi a származási tagállam segítségnyújtó központját, illetékes hatóságát vagy más illetékes testületét.
(4) Ha a kérelem az Etv. VIII. Fejezetének hatálya alá tartozik, az ügyfélnek mellékelnie kell a szakmai tapasztalatát és annak időtartamát igazoló más tagállami igazolást is.
(5) Ha a kérelem az Etv. IX. Fejezetének hatálya alá tartozik, az eljáró hatóság előírhatja, hogy az ügyfél mellékeljen olyan más tagállami igazolást, amely azt tanúsítja, hogy az ügyfél képzés sikeres elvégzését tanúsító okirata az Etv. IX. Fejezetének hatálya alá tartozik.
5/E. § * (1) Az Etv. Harmadik része szerinti eljárásban az e §-ban meghatározott igazolások hiteles fordítása és hiteles másolata az eredeti igazolások kiállítását követő három hónapon belül használható fel.
(2) Az eljáró hatóság a szakma gyakorlásához előírt körülmény megfelelő igazolásaként fogadja el a származási tagállam illetékes hatósága által e körülményről kiállított igazolást, illetve - ha adott tagállamban az adott tényről ilyen hatósági igazolás nem állítható ki - a származási tagállamban arra feljogosított más hatóság vagy szakmai szervezet által hitelesként igazolt nyilatkozatot vagy - ha a származási tagállam jogrendje azt elismeri - esküt.
(3) Ha az eljáró hatóság az ügyfél számára egészségi állapotára vonatkozó igazolás benyújtását írja elő, ennek az ügyfél a származási tagállamban ezek igazolására szolgáló iratok benyújtásával is eleget tehet.
(4) Ha a származási tagállam nem írja elő a szakmát gyakorolni szándékozó személynek a (3) bekezdés szerinti követelmény teljesítését, az eljáró hatóság elfogadja a származási tagállam illetékes hatósága által kiállított, az ügyfél egészségi állapotára vonatkozó, a Magyarországon előírt tartalmú igazolást.
(5) Ha valamely szabályozott szakmát Magyarországon csak büntetlen előéletű személy gyakorolhat, az ügyfél ezt a körülményt igazolja.
(6) Ha valamely szabályozott szakmát Magyarországon csak megfelelő pénzügyi helyzet vagy megfelelő felelősségbiztosítással rendelkezés igazolása esetén lehet gyakorolni, az eljáró hatóság ezek igazolásaként elfogadja a más tagállam biztosítóintézetének vagy hitelintézetének az igazolását is, ha az - felelősségbiztosítás esetén a fedezett kockázatok, a kockázatok fedezésére meghatározott összeg vagy annak felső határa, illetve a kockázatviselés esetleges korlátai alapján - a célja és a tartalma tekintetében megfelel a magyar jogszabályok által előírtaknak.
(7) Ha a képzés sikeres elvégzését tanúsító okiratot valamely tagállamban állították ki, de a képzésre egészben vagy részben valamely más tagállamban került sor, az eljáró hatóság megkeresi a származási tagállam illetékes hatóságát, amennyiben megalapozott kétség merül fel abban a tekintetben, hogy a kihelyezett képzést folytató oktatási intézmény
a) elismert oktatási intézménynek minősül-e a származási tagállamban,
b) ugyanolyan képzést nyújt-e valamely más tagállamban, mint amilyet ez az oktatási intézmény a származási tagállamban nyújt,
c) által kiállított, képzés sikeres elvégzését tanúsító okirat ugyanazokat a szakmai jogosultságokat ruházza-e át, mint amelyeket a teljes egészében a származási tagállam területén folytatott képzés sikeres elvégzéséről kiállított okirat révén szerzett volna az ügyfél.
5/F. § * (1) Az eljáró hatóság internetes honlapján közzéteszi azoknak a nyelveknek a felsorolását, amelyek esetében - az 5/C. § (1) bekezdésétől eltérően - nem hiteles fordítást is elfogad.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti nem hiteles fordítás pontosságával kapcsolatban kétség merül fel, akkor az eljáró hatóság tizenöt napos határidő megállapításával felhívja az ügyfelet a fordítás pontosítására. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, vagy az újabb fordítás sem alkalmas arra, hogy a döntés alapjául szolgáljon, akkor az eljáró hatóság hiteles fordítás beszerzése iránt intézkedik, amelynek a költségeit az ügyfél viseli.
(3) Az Etv. Harmadik része szerinti eljárásban az eljáró hatóság angol nyelvű okiratok esetén nem hiteles fordítást is elfogad.
5/G. § * (1) Az elismerési és honosítási eljárásban a külföldön kiállított bizonyítvány vagy oklevél magyar külképviseleti hatóság felülhitelesítése nélkül is bizonyító erővel rendelkezik. Ha a külföldi bizonyítvány vagy oklevél hitelessége vagy jogi hatálya nem állapítható meg, az eljáró hatóság előírja, hogy a bizonyítványt vagy az oklevelet külföldi illetékes hatóság felülhitelesítse, illetve az ügyfél nyújtson be olyan, külföldi illetékes hatóság által kiállított igazolást, amely tanúsítja, hogy a bizonyítvány vagy az oklevél az ügyfelet külföldön szabályozott szakma gyakorlására jogosítja fel.
(3) Az Etv. Harmadik részének hatálya alá tartozó eljárásokban az eljáró hatóság, illetve az előzetes ellenőrzést végző hatóság megalapozott kétség esetén az ügyfél képzés sikeres elvégzését tanúsító okiratának és más tanúsítványainak hitelességét illetően megkeresést intézhet a származási tagállam illetékes hatóságához. Az eljáró hatóság, illetve az előzetes ellenőrzést végző hatóság abban az esetben is megkeresheti a származási tagállam illetékes hatóságát, ha az kétséges, hogy az ügyfél képzése megfelel-e a minimális képzési követelményeknek.
5/H. § * E rendelet alkalmazásában
1. hiteles fordítás:
a) az Országos Fordító és Fordításhitelesítő Iroda hiteles fordítása és a hitelesítési záradékával ellátott fordítás,
b) a magyar külképviseleti szerv hitelesítési záradékával ellátott fordítás,
c) a magyar közjegyző által a közjegyzőkről szóló 1991. év XLI. törvény 138. §-a szerinti hitelesítési záradékkal ellátott fordítás, továbbá
d) az a magyar nyelvű fordítás, amely hitelesnek minősül valamely tagállam joga szerint;
2. hiteles másolat:
a) az eljáró hatóság által az eredeti okiratról készített, bélyegzőjével és záradékával ellátott másolat,
b) az a másolat, amely hitelesnek minősül valamely tagállam joga szerint, továbbá
c) a jogszabály által hitelesnek minősített másolat,
d) * a kormányablak ügyintézője által az eredeti okiratról készített, bélyegzőjével és záradékával ellátott másolat.
6. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) * E rendeletnek az oktatást szabályozó egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított 5/B. §-ában, módosított 1. számú mellékletében és megállapított 4. számú mellékletében foglalt rendelkezéseket a Módr. hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is kell alkalmazni.
(2a) * E rendeletnek a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról szóló 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelet módosításáról szóló 21/2017. (II. 2.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) megállapított 5/C-5/H. § rendelkezéseit a Módr2. hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(3) * Ez a rendelet az Etv. rendelkezéseivel együtt
a) a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikk (1) és (4) bekezdésének, valamint 56. cikk (3) bekezdésének,
b) a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk 7. pontjának és 44. pontjának
(4) * Ez a rendelet az Etv. rendelkezéseivel együtt a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az európai szakmai kártya kibocsátási eljárásáról és a riasztási mechanizmus alkalmazásáról szóló, 2015. június 24-i 2015/983 bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
1. számú melléklet a 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelethez *
Az Etv. 40. § (1) bekezdése szerinti előzetes bejelentési kötelezettség alá tartozó szabályozott szakmák
Sorszám Szabályozott szakma megnevezése Hatóság kijelölése, amelyhez a bejelentést meg kell tenni
1. Felvonó- és mozgólépcső karbantartó-szerelői tevékenység Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara
2. Településtervezési tevékenység 2. § (5) bekezdése szerint
3. Településrendezési szakértő 2. § (5) bekezdése szerint
4. Területrendezési tervezési tevékenység 2. § (5) bekezdés b) pont szerint
6. Energetikai tanúsítói tevékenység 2. § (5) bekezdése szerint
7. * Környezetvédelmi, természetvédelmi és tájvédelmi szakértői tevékenység környezetvédelemért és a természetvédelemért felelős miniszter
8. Jövedéki ügyintézői tevékenység Nemzeti Adó- és Vámhivatal
9. Vámkezelő Nemzeti Adó- és Vámhivatal
10. Vámügyintéző Nemzeti Adó- és Vámhivatal
11. * Idegenvezetői tevékenység Budapest Főváros Kormányhivatala
12. * Lovastúra-vezető tevékenység Budapest Főváros Kormányhivatala
13. Tűzvédelmi tevékenység Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
14. Polgári védelmi tevékenység Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
15. Igazságügyi szakértői tevékenység igazságügyért felelős miniszter
16. A közvetítői tevékenységről szóló törvény hatálya alá tartozó közvetítés igazságügyért felelős miniszter
17. Biztonságtechnikai tervező, szerelő Országos Rendőr-főkapitányság
18. Biztonságtechnikai szerelő Országos Rendőr-főkapitányság
19. Mechanikai vagyonvédelmi rendszert tervező, szerelő Országos Rendőr-főkapitányság
20. Mechanikai vagyonvédelmi rendszert szerelő Országos Rendőr-főkapitányság
21. Magánnyomozó Országos Rendőr-főkapitányság
22. Személy- és vagyonőr Országos Rendőr-főkapitányság
23. Fegyveres biztonsági őr Országos Rendőr-főkapitányság
24. * Az állattenyésztéshez kapcsolódó mesterséges termékenyítési szolgáltatások Pest Megyei Kormányhivatal
25. Magán-állatorvosi tevékenység Magyar Állatorvosi Kamara
26. Adótanácsadás adópolitikáért felelős miniszter
27. Adószakértői tevékenység adópolitikáért felelős miniszter
28. Okleveles adószakértői tevékenység adópolitikáért felelős miniszter
29. Könyvviteli szolgáltatás adópolitikáért felelős miniszter
30. Belső ellenőr adópolitikáért felelős miniszter
31. * Társasházkezelő az ingatlan fekvése szerint illetékes járási hivatal
32. * Ingatlankezelő az ingatlan fekvése szerint illetékes járási hivatal
33. * Ingatlanközvetítői tevékenység az ingatlan fekvése szerint illetékes megyeszékhely szerinti városi önkormányzat jegyzője, Pest megyében a megyei önkormányzat főjegyzője, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat főjegyzője
34. * Ingatlanvagyon-értékelő és közvetítő az ingatlan fekvése szerint illetékes megyeszékhely szerinti városi önkormányzat jegyzője, Pest megyében a megyei önkormányzat főjegyzője, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat főjegyzője
35. * Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. § e) pontja szerinti egészségügyi szolgáltatások nyújtására irányuló tevékenység az Etv. IX. fejezetének hatálya alá tartozó szabályozott szakmák esetén Állami Egészségügyi Ellátó Központ
36. * A régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos területeken végzett szakértői tevékenység kulturális örökség védelméért felelős miniszter
37. * Energetikai auditor Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
38. * Vámügynök adópolitikáért felelős miniszter
39. * Vámtanácsadó adópolitikáért felelős miniszter
2. számú melléklet a 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelethez *
Az Etv. 41. § (1) bekezdése szerinti előzetes ellenőrzés alá tartozó szabályozott szakmák
Sorszám Szabályozott szakma
megnevezése Előzetes ellenőrzést végző elsőfokú hatóság Előzetes ellenőrzést végző másodfokú hatóság
1. * Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. § e) pontja szerinti egészségügyi szolgáltatások, az Etv. IX. fejezetének hatálya alá tartozó szabályozott szakmák kivételével Állami Egészségügyi Ellátó Központ
2. Tűzvédelmi szakértő Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
3. * Gázszerelő mérésügyi és műszaki biztonsági hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal
4. Növényvédelmi tevékenység Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara területileg illetékes szerve Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara
5. Építészeti-műszaki tervezési tevékenység, az Etv. IX. fejezetének hatálya alá tartozó szabályozott szakmák kivételével 2. § (6) bekezdése szerint 2. § (6) bekezdése szerint
6. Építésügyi műszaki szakértői tevékenység, az Etv. IX. fejezetének hatálya alá tartozó szabályozott szakmák kivételével 2. § (6) bekezdése szerint 2. § (6) bekezdése szerint
7. Építési műszaki ellenőri tevékenység, az Etv. IX. fejezetének hatálya alá tartozó szabályozott szakmák kivételével 2. § (6) bekezdése szerint 2. § (6) bekezdése szerint
8. Felelős műszaki vezetői tevékenység, az Etv. IX. fejezetének hatálya alá tartozó szabályozott szakmák kivételével 2. § (6) bekezdés a) pontja szerint 2. § (6) bekezdés a) pontja szerint
11. Felvonó- és mozgólépcső ellenőri tevékenység Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara Magyar Mérnöki Kamara
12. Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény szerinti, az atomenergia alkalmazása körében eljáró független műszaki szakértő területi mérnöki kamara Magyar Mérnöki Kamara
13. * Beépített tűzjelző vagy beépített tűzoltó berendezés tervezői tevékenység Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
13. * Ebek viselkedésének megítélésében jártas szakértő Pest Megyei Kormányhivatal
3. számú melléklet a 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelethez *
1. Képesítések megjelölése Hatóság kijelölése, amely a riasztási mechanizmusban közreműködik
2. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. § e) pontja szerinti egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges képesítés Állami Egészségügyi Ellátó Központ
3. Állatorvosi képesítés Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
4. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény szerinti nevelési-
oktatási tevékenységhez, illetve a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény szerinti személyes gondoskodást nyújtó ellátásokhoz szükséges képesítés Oktatási Hivatal
5. Etv. 55. § (4) bekezdése szerint közokirat-hamisítással érintett képesítés Oktatási Hivatal
4. számú melléklet a 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelethez *
Az Etv. XI/A. Fejezete szerinti európai szakmai kártya
1. Azon szakmák megjelölése, amelyekben az
európai szakmai kártya bevezetésre került Hatóság kijelölése, amely az európai szakmai kártya
létrehozásáért felelős
2. ápoló Állami Egészségügyi Ellátó Központ
3. gyógyszerész Állami Egészségügyi Ellátó Központ
4. gyógytornász Állami Egészségügyi Ellátó Központ
5. hegyi túravezető Oktatási Hivatal
6. ingatlanközvetítő az ingatlan fekvése szerint illetékes megyeszékhely szerinti városi önkormányzat jegyzője, Pest megyében a megyei önkormányzat főjegyzője, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat főjegyzője
Megállapította: 282/2011. (XII. 21.) Korm. rendelet 26. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 59. § a), 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 420. § c), 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 5. § 1.
Megállapította: 395/2015. (XII. 12.) Korm. rendelet 11. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 4. § 1.
Módosította: 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 420. § d).
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (3). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 420. § f).
Módosította: 393/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet 25. §.
Beiktatta: 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 59. § (2). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (9) a).
Hatályon kívül helyezte: 458/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 13. §. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (4). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (5). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (6). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (7). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (8). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 214/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 420. § g).
Megállapította: 282/2011. (XII. 21.) Korm. rendelet 26. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 282/2011. (XII. 21.) Korm. rendelet 26. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 59. § b).
Módosítva: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 5. § 3. alapján.
Hatályon kívül helyezte: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 97. § k). Hatálytalan: 2012. VII. 1-től.
Megállapította: 198/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 1. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től. A hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította: 121/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 24. § (1). Hatályos: 2013. IV. 27-től.
Megállapította: 121/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 24. § (1). Módosította: 198/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 4. §.
Beiktatta: 198/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 1. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től. A hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Beiktatta: 214/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 21/2017. (II. 2.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2017. II. 10-től.
Beiktatta: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 218. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től. A hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 218. § (3).
Hatályon kívül helyezte: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 219. §. Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 218. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től. A hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 2. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 21/2017. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2017. II. 10-től.
Megállapította: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 2. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 2. § (3). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 282/2011. (XII. 21.) Korm. rendelet 27. §, 4. melléklet. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 5. § 4. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.
Módosította: 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 59. § (3), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (9) bekezdés b).
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (9) bekezdés c).
Módosította: 115/2012. (VI. 11.) Korm. rendelet 12. § (1), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (9) bekezdés d).
Módosította: 121/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 24. § (2), 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 4. § 2.
Módosította: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 4. § 3.
Beiktatta: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 70. §, 12. melléklet. Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 28. § b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (9) bekezdés e).
Beiktatta: 439/2013. (XI. 20.) Korm. rendelet 15. §, 3. melléklet. Módosította: 323/2016. (X. 27.) Korm. rendelet 1. §.
Beiktatta: 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 38. §, 10. melléklet. Hatályos: 2015. VI. 7-től.
Beiktatta: 475/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 31. §, 1. melléklet. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 282/2011. (XII. 21.) Korm. rendelet 27. §, 5. melléklet. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 118. § a), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (9) bekezdés f), (11) a).
Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 118. § b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (11) bekezdés b).
Hatályon kívül helyezte: 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 59. § c). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 345/2015. (XI. 19.) Korm. rendelet 5. § 5. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 6. §, 2. számú melléklet. Hatályos: 2012. IV. 15-től.
Beiktatta: 115/2012. (VI. 11.) Korm. rendelet 12. § (2). Módosította: 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 420. § h), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (9) bekezdés d), (11) c).
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (10) a), 18. melléklet. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 112. § (10) b), 19. melléklet. Hatályos: 2017. I. 1-től.

matches:
§ 1
§ 1
§ 3
§ 4
§ 2
§ 3
§ 5


text:
A beneši dekrétumok szellemében hozott döntést a legfelsőbb bíróság? | www.dunataj.sk
Kezdőlap DUNATÁJ A beneši dekrétumok szellemében hozott döntést a legfelsőbb bíróság?
A beneši dekrétumok szellemében hozott döntést a legfelsőbb bíróság?
A pathiak jogos tulajdona idegen kezekbe kerül!
Közel kilenc évnyi pereskedés után június 7-én 273 947,47 euró értékű földterület került át Path község és a Szlovák Földalap tulajdonából magánszemélyekébe. A Legfelsőbb Bíróság kötelezte az alpereseket a több mint 30 000 eurós perköltség megfizetésére is. Hogyan történhetett mindez?
A Magyar Királyi Kincstár, az Agra Rt, és dr. Barkóczi Hadik András földjeit 1946. 8. 21-én a 153/126-46 sz. elkobzási végzéssel idegenítette el az Ógyallai Konfiskációs Bizottság. Így a csehszlovák állam tulajdonába kerültek a Szlovák Nemzeti Tanács 104/1945 T.t. számú, a magyarok, németek, árulók és a szlovák nemzet ellenségei mezőgazdasági vagyonának, valamint a szlovák nép árulói és ellenségei mezőgazdasági vagyonának elkonfiskálásáról és annak gyors szétosztásáról szóló rendelete, ill. az azt módosító 64/1946 T.t. sz. rendelet értelmében. Az említett törvények alapján a csehszlovák állam 1948. május 5-én az érintett ingatlanok egy részét szlovákoknak (Káčerik Pavol és felesége) utalta ki. Mivel
a határozatot nem jegyezték be a telekkönyvbe, s a földet az új tulajdonosok nem művelték, az állam 1955. március 15-én kelt újabb határozatában, az adott földterületet művelő és kezelő Bajcsi Állami Gazdaságnak utalta ki. 1982-ben a földterületek egy része – a pathi fürdő bővítéséhez szükséges fölterületként – a Komáromi Járási Idegenforgalmi Hivatal kezelésébe, majd pedig az önkormányzatok vagyonáról szóló 138/1991 T.t. sz. törvény hatályba lépésével 1991. május elsejével Path község tulajdonába és kezelésébe került. Két ízben, 1992-ben és 2004-ben is lehetőség nyílt arra, hogy a vélt tulajdonosok kárpótlási eljárásban visszakérjék földjeiket. Egyik kárpótlási eljárásban sem éltek jogaikkal, viszont a keresetlevelet 2004. november 29-én benyújtották a Komáromi Járásbíróságra, ahol 2007. 4. 3-án elsőfokú ítélet született a felperesek javára.
Az indokolás szerint a Marcelháza-Kurtakeszi község közigazgatási területén fekvő, az 1281.számú telekkönyvi betéten a 4247/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott 48370 m2 kiterjedésű földterületet a Földművelési és Földreformügyi Megbízotti Hivatal utalta ki a felperesek felmenőinek (szüleiknek, ill. nagyszüleiknek). A bíróság a felperesek által benyújtott, a kiutalt földrész tulajdonjogát igazoló határozatot érvényesnek ismerte el. Ezzel szemben a Bajcsi Állami Birtok által képviselt csehszlovák állam, mint kedvezményezett nevére 1955. március 15-én kiállított kiutalási okirat nem tekinthető ingatlantulajdonjog bejegyzéséhez alapul szolgáló érvényes okiratnak, ugyanis nem a jogosult hatóság állította ki. A Komáromi Járásbíróság döntését Path község megfellebbezte, mire a Nyitrai Kerületi Bíróság 2010. december 16-án hozott ítéletében megváltoztatta az elsőfokú bíróság ítéletét, elutasítva a felperesek keresetét. Indoklásként elhangzott, hogy a kiutalt földrészlet tulajdonjogáról szóló 1948. május 5-én kiadott határozatban a 4272/2 helyrajzi számú földrészlet esetében helytelenül tüntették fel az elhelyezkedését. Marcelháza helyett Kurtakeszi igazgatási területe szerepelt a határozatban, ezért nem minősült olyan közokiratnak, amelynek alapján a felperesek jogelődjei a 4272/2 számú földrészlet tulajdonjogát megszerezhették volna. A felperesek (jogelődjeik) elbirtoklással (illetve más módon) sem tudták a szóban forgó ingatlanok tulajdonjogát megszerezni, Path község tulajdonjoga pedig a 138/1991 T.t. sz. törvényből adódik. Mivel a kerületi bíróság megváltoztatta az első fokú ítéletet, és a felperesek keresetét elutasította, ők felülvizsgálati kérelemmel fordultak a Legfelsőbb Bírósághoz. A Legfelsőbb Bíróság 2012. szeptember 18-án hozott határozata szerint a felperesek felülvizsgálati kérelme megalapozott volt. A Legfelsőbb Bíróság nem ért egyet a másodfokú bíróságnak a kiutalt földrészlet tulajdonjogáról szóló határozatával, s azt nem tartja helytállónak. A Legfelsőbb Bíróság szerint kiutalt földrészlet tulajdonjogáról szóló, 1948. május 5-én kiadott határozat mind tartalmi, mind formai szempontból megfelel a jogszabályi előírásoknak.
A Legfelsőbb Bíróság nem tartotta helytállónak a másodfokú bíróságnak azt a véleményét, miszerint a kiutalt földrészlet tulajdonjogáról szóló határozat nem alkalmas arra, hogy ingatlannyilvántartási bejegyzéshez okiratként szolgáljon. Ez ellen a döntés ellen Path község panasszal élt, s a Szlovák Köztársaság Alkotmánybíróságához fordult.
Előző cikkÚjra Légy jó mindhalálig
Következő cikkNegyedszázados szünet után felújított hagyomány Keszegfalván

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság