text:
K I S O K O S CIVIL SZERVEZETEKNEK CIVIL SZERVEZETEK LÉTESÍTÉSE ÉS MŰKÖDÉSI JOGSZABÁLYAI. Vonatkozó jogszabályok: - PDF
K I S O K O S CIVIL SZERVEZETEKNEK CIVIL SZERVEZETEK LÉTESÍTÉSE ÉS MŰKÖDÉSI JOGSZABÁLYAI. Vonatkozó jogszabályok:
Download "K I S O K O S CIVIL SZERVEZETEKNEK CIVIL SZERVEZETEK LÉTESÍTÉSE ÉS MŰKÖDÉSI JOGSZABÁLYAI. Vonatkozó jogszabályok:"
1 K I S O K O S CIVIL SZERVEZETEKNEK E G Y E S Ü L E T E K CIVIL SZERVEZETEK LÉTESÍTÉSE ÉS MŰKÖDÉSI JOGSZABÁLYAI Vonatkozó jogszabályok: Magyar Köztársaság Alkotmánya 1949 évi XX. (20) tv. 63.., 70/A Ptk IV. (4) tv , jogi személy- egyesületek Ptk. 74/A..-74/F..- Alapítvány évi II. (2) tv. az egyesülési jogról évi CLVI. (156) tv. a közhasznú szervezetekről Az egyesülési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog. Az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van arra, hogy másokkal szervezeteket, illetőleg közösségeket hozzon létre vagy azok tevékenységében részt vegyen. Az egyesülési jog alapján a magánszemélyek, a jogi személyek, valamint ezek jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetei - tevékenységük célja és alapítóik szándéka szerint - társadalmi szervezetet hozhatnak létre és működtethetnek. Alapítása: Társadalmi szervezet minden olyan tevékenység végzése céljából alapítható, amely összhangban áll az Alkotmánnyal és amelyet törvény nem tilt. Társadalmi szervezet elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenység végzése céljából nem alapítható, fegyveres szervezet nem hozható létre. Olyan önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkező szervezet, amely az alapszabályban meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és céljának elérésére szervezi tagjai tevékenységét. Alapításához szükséges, hogy legalább tíz alapító tag a szervezet megalakítását kimondja, alapszabályát megállapítsa, ügyintéző és képviseleti szerveit megválassza. A megalakulását követően kérni kell a szervezet bírósági nyilvántartásba vételét, a nyilvántartásba vétel nem tagadható meg, ha az alapítók a törvényben előírt feltételeknek eleget tettek. A társadalmi szervezet alapszabályában rendelkezni kell a szervezet nevéről, céljáról és székhelyéről, valamint szervezetéről. A társadalmi szervezet elnevezésének az ország területén hasonló működési körben tevékenykedő, korábban bejegyzett társadalmi szervezetek elnevezésétől különböznie kell. Szervezeti rendje: A társadalmi szervezet legfelsőbb szerve a tagok összessége, vagy a tagok által - az alapszabályban meghatározottak szerint - közvetlenül vagy közvetett úton választott testület (közgyűlés), legalább ötévenként kell összehívni. Össze kell hívni akkor is, ha azt a bíróság elrendeli, illetőleg ha a tagok egyharmada vagy az alapszabályban ettől eltérően meghatározott hányada - az ok és a cél megjelölésével - kívánja. Az ügyintéző és képviseleti szerveket az alapszabály eltérő rendelkezése hiányában titkos szavazással kell megválasztani. A társadalmi szervezet legfelsőbb szervének hatáskörébe tartozik: a) az alapszabály megállapítása és módosítása; b) az évi költségvetés meghatározása; c) az ügyintéző szerv évi beszámolójának elfogadása; d) a társadalmi szervezet más társadalmi szervezettel való egyesülésének, úgyszintén feloszlásának kimondása; e) döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket az alapszabály kizárólagos hatáskörébe utal. A társadalmi szervezet évi költségvetésének megállapítását és az ügyintéző szerv évi beszámolójának megtárgyalását az alapszabály - a legfelsőbb szerv helyett - a szervezet más szervére bízhatja. Felügyelete: A párt kivételével a társadalmi szervezet működése felett az ügyészség a rá irányadó szabályok szerint törvényességi felügyeletet gyakorol. Ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész a bírósághoz fordulhat. A nyilvántartásba vételre irányuló kérelmet a társadalmi szervezet képviseletére jogosult személy köteles benyújtani a társadalmi szervezet székhelye szerint illetékes megyei bírósághoz, illetőleg a Fővárosi Bírósághoz. A kérelemhez csatolni kell az igazságügyért felelős miniszter rendeletében
2 meghatározott okiratokat. A bíróság a kérelemről nemperes eljárásban határoz, amelyre a Polgári perrendtartás szabályait - ha e törvény másként nem rendelkezik és a nemperes eljárás jellegéből más nem következik - kell megfelelően alkalmazni. A társadalmi szervezet alakuló ülésének jelenléti íve, valamint a társadalmi szervezet tagjairól készült - az alapszabály mellékletét képező - nyilvántartás nem nyilvános. Gazdálkodása: A társadalmi szervezet tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok - a tagdíj megfizetésén túl - a társadalmi szervezet tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. A társadalmi szervezet vagyona elsősorban a tagok által fizetett díjakból, jogi személyek és magánszemélyek felajánlásaiból, hozzájárulásaiból képződik. A társadalmi szervezet - célja megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében - gazdasági-vállalkozási tevékenységet is folytathat. Megszűnése: A társadalmi szervezet megszűnik feloszlással, más társadalmi szervezettel való egyesüléssel, feloszlatással, illetőleg megszűnésének megállapításával. A társadalmi szervezet megszűnése esetén - a hitelezők kielégítése után - vagyonáról az alapszabály előírása, vagy a legfelsőbb szervének döntése szerint kell rendelkezni. Az ezzel kapcsolatos teendők ellátása a felszámolók feladata. Ha a társadalmi szervezet feloszlatással szűnt meg vagy megszűnését állapították meg, és a vagyon hovafordításáról nem történt rendelkezés, vagyona a hitelezők kielégítése után állami tulajdonba kerül, és azt közérdekű célra kell fordítani. A vagyon felhasználásának módját nyilvánosságra kell hozni. A L A P Í T V Á N Y Magánszemély, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság - tartós közérdekű célra - alapító okiratban alapítványt hozhat létre. elsődlegesen gazdasági tevékenység folytatása céljából nem alapítható. Az alapítvány javára a célja megvalósításához szükséges vagyont kell rendelni. Az alapítvány jogi személy. Alapítása: Az alapítvány a bírósági nyilvántartásba vételével jön létre. A nyilvántartásba vétel nem tagadható meg, ha az alapító okirat az e törvényben meghatározott feltételeknek megfelel. Az alapítvány tevékenységét a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése napján kezdheti meg. A nyilvántartásba vétel után az alapító az alapítványt nem vonhatja vissza. Az alapítványt annak székhelye szerint illetékes megyei bíróság, illetőleg a Fővárosi Bíróság veszi nyilvántartásba. A nyilvántartásba vételre irányuló kérelmet a bírósághoz az alapító nyújtja be. A kérelemhez csatolni kell meghatározott okiratokat. A bíróság a nyilvántartásba vételről nemperes eljárásban határoz. A bíróság a nyilvántartásba vételről szóló határozatát az ügyészségnek is kézbesíti. Az alapítvány a nyilvántartásból való törléssel szűnik meg. A törlésre megfelelően alkalmazni kell az alapítvány nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat. Az alapító okiratban meg kell jelölni az alapítvány nevét; célját; céljára rendelt vagyont és annak felhasználási módját; székhelyét. Az alapító rendelkezhet az alapítványhoz való csatlakozás lehetőségéről és egyéb feltételekről is. Az okirat az alapítvány szervezeti egységét jogi személynek nyilváníthatja, ha a szervezeti egységnek önálló ügyintéző és képviseleti szerve van, valamint, ha rendelkezik a működéséhez szükséges, az alapítvány céljára rendelt vagyonból elkülönített vagyonnal. Ha az alapító az alapítványhoz való csatlakozást megengedi (nyílt alapítvány), az alapítványhoz - az alapító okiratban meghatározott feltételek mellett - bárki csatlakozhat. Nyílt alapítvány alapításakor az alapítvány rendelkezésére legalább olyan mértékű vagyont kell bocsátani, amely a működése megkezdéséhez feltétlenül szükséges. Az alapító az alapító okiratot indokolt esetben - az alapítvány nevének, céljának és vagyonának sérelme nélkül - módosíthatja. A módosításra egyebekben az alapítvány nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. Gazdálkodása: Az alapítvány gazdálkodására az egyesület gazdálkodására vonatkozó szabályok az irányadók. Szervezeti rendje: Az alapító - az alapító okiratban - kijelölheti a kezelő szervet (kuratórium) illetőleg ilyen célra külön szervezetet is létrehozhat. A kezelő szerv (szervezet) az alapítvány képviselője. Az alapító okirat úgy is rendelkezhet, hogy a szervezet vagy annak tagja kijelölése meghatározott időtartamra vagy feltétel bekövetkezéséig áll fenn. E rendelkezés azonban az időtartam lejárta, illetve a feltétel bekövetkezése esetén
3 is csak az új szervezet, illetve az új tag kijelölésének bírósági nyilvántartásba vételével egyidejűleg válik hatályossá. A bíróság köteles a szervezet kijelöléséről gondoskodni, ha erről az alapító nem rendelkezett, illetőleg a szervezet a feladat ellátását nem vállalja. Nem jelölhető ki, illetve nem hozható létre olyan kezelő szerv (szervezet), amelyben az alapító - közvetlenül vagy közvetve - az alapítvány vagyonának felhasználására meghatározó befolyást gyakorolhat. Ha az alapító az alapítvány kezelésére külön szervezetet hoz létre, az alapító okiratban rendelkeznie kell annak összetételéről és meg kell jelölnie az alapítvány képviseletére jogosult személyt, ha pedig a képviseletre többen jogosultak, úgy a képviseleti jog gyakorlásának módját, illetőleg terjedelmét is. A képviseleti jog korlátozása jóhiszemű harmadik személy irányában hatálytalan. Az alapító az alapító okiratban úgy is rendelkezhet, hogy a szervezet az alapítvány alkalmazottjának képviseleti jogot biztosíthat, megjelölve a képviseleti jog gyakorlásának módját, illetőleg terjedelmét. A szervezet vagy annak tisztségviselője (tagja) által a feladatkörének ellátása során harmadik személynek okozott kárért az alapítvány felelős. A tisztségviselő (tag) az általa e minőségében az alapítványnak okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint felel. Ha a szervezet tevékenységével az alapítvány célját veszélyezteti, az alapító a kijelölést visszavonhatja és kezelőként más szervet jelölhet ki. Felügyelete: Az alapítvány működése felett az ügyészség a reá irányadó szabályok szerint törvényességi felügyeletet gyakorol. Ha az alapítvány működésének törvényessége másképp nem biztosítható, az ügyész a bírósághoz fordulhat. A bíróság határidő kitűzésével kötelezi az alapítvány kezelőjét, hogy az alapítvány jogszabálynak megfelelő működését állítsa helyre. A határidő eredménytelen eltelte után a bíróság az alapítványt megszünteti. Megszűnése: A bíróság az alapítványt a nyilvántartásból törli, ha az alapító okiratban meghatározott cél megvalósult; idő eltelt; feltétel bekövetkezett. Az alapítványt akkor is törölni kell a nyilvántartásból, ha a bíróság az alapítványt megszünteti vagy más alapítvánnyal való egyesítését rendeli el. A bíróság az ügyész keresete alapján az alapítványt megszünteti, ha céljának megvalósítása lehetetlenné vált, illetőleg ha jogszabályváltozás folytán a bejegyzést meg kellene tagadnia. A bíróság az alapító kérelme alapján az alapítványt megszünteti, ha az alapítvány céljainak megvalósítása lehetetlenné vált. A bíróság az alapítványt megszüntetheti, ha a szervezet tevékenységével az alapítvány célját veszélyezteti és az alapító - a bíróság felhívása ellenére - a kijelölést nem vonja vissza és kezelőként más szervet szervezetet nem jelöl ki. A megszűnt alapítvány vagyonát - az alapító okirat eltérő rendelkezése hiányában - a bíróság hasonló célú alapítvány támogatására köteles fordítani. A bíróság az érdekelt alapítók közös kérelmére - új alapítvány létrehozása vagy más alapítványhoz való csatlakozás céljából - elrendelheti az alapítványok egyesítését, ha ez az érintett alapítványok céljainak megvalósításával összhangban áll. Az alapítványok egyesítésére irányuló kérelemhez az új, illetőleg a megfelelően módosított - a megszűnt alapítvány jogutódlásáról is rendelkező - alapító okiratot is csatolni kell, egyebekben a bíróság eljárására az alapítvány nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. CIVIL SZERVEZETEK NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELÉHEZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK EGYESÜLET ALAPÍTVÁNY Alapszabály 3pld Alakuló közgyűlésről jkv. 2pld Jelenléti ív 2pld. (tagok neve lakcíme, aláírása) Vezető tisztségviselők elfogadó nyilatkozata 2pld. elnökség felügyelő bizottság stb. Székhely használathoz hozzájáruló Alapító okirat Kuratóriumi tagok tagságot elfogadó nyilatkozata Igazolás az alapítvány céljára rendelt vagyon rendelkezésre bocsátásáról Székhely használati nyilatkozat Felügyelő szerv tagjainak elfogadó
4 nyilatkozat nyilatkozata Nyilvántartásba vétel nem peres eljárás, székhely szerint illetékes megyei bíróságon történik. Az elbírálási határidő 60 nap. Változás bejelentése a változás bekövetkeztétől számított 60 napon belül történik. CIVIL SZERVEZETEK ADMINISZTRÁCIÓJÁNAK SZERVEZÉSE Nem az adminisztráció elvégzésétől működik jól egy civil szervezet, de egy jól működő civil szervezet mindig jól adminisztrál! Az alábbi segédlet segítségével az adminisztrációért felelős vezető tisztségviselő próbálja meg külön dossziékban összeszedni a fiókban vagy a szekrény polcain található dokumentumokat. Minden dokumentum egy irattartó fóliába legyen behelyezve, és az adott dossziéban sorba rendezve. Üres fóliát kell beilleszteni akkor is, ha a kérdéses dokumentum nem található, de később pótolni kell. 1.) Alap dokumentumok dosszié: - Alapító Okirat/Alapszabály: Meghívó, Jelenléti ív (az alapítói okiratot/alapszabályt létrehozók aláírásai), Jegyzőkönyv (határozat a létrehozásról, vezető tisztségviselők nevesítése), Aláírási címpéldányok (közjegyző előtt hitelesített), Székhelybefogadó nyilatkozat - Bírósági bejegyzés végzése: Határozat a bírósági bejegyzés jogerőre emelkedéséről - APEH bejelentkezés - Bankszámlaszerződés: Banki aláírási címpéldányok - Szervezeti és Működési Szabályzat Amennyiben valamely dokumentumban módosítás következett be, akkor értelemszerűen a dossziéba újabb irattartó illesztődik be egy keményebb kartonlappal elválasztva az előző sorozattól. Például ha módosult az Alapító Okirat/Alapszabály, akkor a következő sorozat illesztődik be: -Egységes Szerkezetbe foglalt módosított Alapító Okirat/Alapszabály: Változásjegyzék, Aláírási címpéldányok (közjegyző előtt hitelesített) (ha módosult), Székhelybefogadó nyilatkozat (ha módosult). A többi dokumentum más dossziéba tagozódik be: - Közgyűlési dosszié: Meghívó, Jelenléti ív (az alapítói okiratot/alapszabályt módosítók aláírásai), Jegyzőkönyv (határozat a létrehozásról, vezető tisztségviselők nevesítése), Közgyűlési határozatok (Az alapszabályt módosító közgyűlés határozata). 2) Tagjegyzék/tagdíjak nyilvántartása dosszié: -Tagjegyzék No.1= Alapítók (Változásjelentések a tagokról), Tagjegyzék No.2 = Első év lezárása után (Változásjelentések a tagokról), Tagjegyzék No.3.stb. Célszerű táblázatos formában rögzíteni a tagnévsort, és a változást követően (rendszerint közgyűlést követően a kizárások, felvételek után egy éves aktuális tagjegyzéket készíteni. -Tagdíjak nyilvántartása évente aktualizálva (belépési díj, éves tagdíj befizetésének dátuma, elmaradások) 3) Bírósági végzések gyűjtője: - Bírósági végzés No3.: Változásbejelenő nyomtatvány, Kísérő levél - Bírósági végzés No4.: Változásbejelenő nyomtatvány, Kísérő levél - Képviselő aktualizálása (APEH, Bíróság, Számlavezető bank) 4) Közgyűlési dokumentumok. - Meghívó - Jelenléti ív - Beszámolók: Pénzügyi beszámoló (Éves költségvetési terv), Működéssel kapcsolatos beszámoló (Éves munkaterv), Jegyzőkönyv (jegyzőkönyvvezető, hitelesítők) -Határozatok (sorszámozott, külön lefűzött)
5 5) Vezetőségi dokumentumok: -Vezetőségi munkamegosztás (SZMSZ): Vezetőség éves munkaterve, Vezetőség éves pénzügyi terve -Vezetőségi ülések (lsd. az alapító okiratban előírt számban): Meghívó, Jelenléti ív, Jegyzőkönyv (jegyzőkönyvvezető, hitelesítők), Vezetőségi határozatok 6) Ellenőrző bizottság dokumentumai : - EB ügyrendje (SZMSZ): EB éves munkaterve, EB éves pénzügyi terve - EB vizsgálati jelentései: Jegyzőkönyv, Eltérés jelentés, EB határozatok 7) Végrehajtó szervek/bizottságok dokumentumai (alapszabályban nevesített bizottságok): - VSZ munkarendje (SZMSZ) - Határozatok 8) Projekt dokumentumok: - Projekt leírás - Adományozási levél - Teljesítési igazolás (támogatott elszámolása) 9) Kötelező jelentések dosszié: - Közhasznúsági jelentés vagy azzal azonos tartalmú beszámoló - Éves statisztikai jelentés 10) Számviteli szabályzatok könyve: - Számviteli politika: Leltárkészítési és Leltározási szabályzat, Selejtezési szabályzat - Pénzkezelési szabályzat: Számlarend - Értékelési Szabályzat: Számlatükör - Bizonylati és irattárolási szabályzat - Analitikus nyilvántartások - Főkönyv/naplófőkönyv - Adóbevallások (TÁNYA, HIP, APEH) - Előző időszak beszámolási dokumentumai - Mérleg - Eredmény levezetés - Szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartása - Napi pénztárjelentés nyilvántartása 11) Gazdálkodással kapcsolatos dokumentumok: - Vagyon kezelése külön, zárolt számlán (alapítványnál) - Vagyon nyilvántartása (egyesületnél): dologi/tárgyi leltárnyilvántartások (számítógép, bútor), Pénzkészletek: Bank, Kassza - Bevételek kezelése: tagdíjak (belépők, elmaradók, mentesítettek); támogatások külön rendszerben kezeltek; jogcím teljesítése megkövetelt egyéb bevételek (pl. kamat, árfolyam, 1% SZJA, stb.); egyedileg megfigyelt, dologi, természetbeni hozzájárulások kezelése; számvitelen kívül rögzített, kapott SZJA 1 %- ok felhasználásának részletezése; esetlegesen kapott költségvetési támogatások külön részletezett nyilvántartásban - Kiadások kezelése: Működési kiadások (iroda, telefon, utazás, tagdíjak, reprezentáció stb.); projekt kiadások (projektműködtetési költségek, adomány (adományozási levél, átvételi elismervény); pénztár és a könyvelés átadása-átvétele További információkért keresse szervezetünket az alábbi elérhetőségeken: Szatmár-Liget Alapítvány Honlap:
1989. évi II. törvény. az egyesülési jogról1
1. oldal 1989. évi II. törvény az egyesülési jogról1 Az Országgyűlés az egyesülési szabadság érvényesülése érdekében - összhangban az Alkotmány, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának
1989. évi II. TÖRVÉNY. az egyesülési jogról 1
1989. évi II. TÖRVÉNY az egyesülési jogról 1 Az Országgylés az egyesülési szabadság érvényesülése érdekében összhangban az Alkotmány, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának
A/8 AZ ALAPÍTVÁNY, A KÖZHASZNÚ TÁRSASÁG, A KÖZTESTÜLET, AZ EGYESÜLET LÉNYEGES VONÁSAI ALAPÍTVÁNY
AZ ALAPÍTVÁNY Az alapítvány magánjogi vagyonegyesítő, nonprofit jogi személy; sajátos célvagyon, azaz meghatározott célra önállósított vagyon, amelynek kezelését az alapítvány szervezete látja el. Elhatárolás
Budapesti Civil Információs Centrum. Jogszabályi keretek
Jogszabályi keretek partnerség megerősítése a keretein belül az ÁROP- 1.1.14-2012-2012-0016 azonosítóhoz tartozó projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásának teljesítéséhez kapcsolódóan Készítette:

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
gyerektartás nem fizetése | fórum | Jogi Fórum
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2013.03.28. 16:55
A hajó elment.
belissima40 # e-mail 2013.03.28. 14:20
Tisztelt szakértő.Szeretnék tájékoztatást kapni arról hogy fiam betöltötte a 22-évét most dolgozik,viszont az apja 3-éves kora óta egy fillért sem fizetett gyerektartást,egyszer kerestettem végrehajtóval de amit tudtam címet azon nem találták meg.Akkor a további kereséshez fizetnem kellett volna amit sajnos nem tudtam megtenni,és azóta sem tudtam hol tartózkodik, az apa fiát nem kereste sosem nem is látta.Most viszont tudomásomra jutott hogy hol él stb,szeretném megkérdezni hogy lehet e még tenni valamit, hogy az elmulasztott gyerektartást az apa megfizesse.Hiszen éveken keresztül egyedül keservesen neveltem fel a fiamat igaz szakmát sikerült tanulnia de sajnos hiába szeretett volna tovább tanulni már nem futotta többre erőmből. Válaszát előre is köszönöm.
ObudaFan # e-mail 2013.03.21. 14:59
A 6 hónap egészen másra vonatkozik. A tartásdíj elmulasztása vétsége megvalósulása szempontjából annak van jelentősége, hogy önhibájából került-e ebbe a helyzetbe, vagy sem.
Tunder7 # e-mail 2013.03.21. 13:51
Szeretnék érdeklődni egy kissé bonyolult ügyben.
A bátyámat nemrég feljelentette a volt párja, mert állítása szerint 800.000(!!!) forint elmaradása volt gyerektartás címén.
A bíróságon kiderült, hogy valóban van elmaradása(közel sem ennyi).A történet lényege, hogy egy időben nem volt munkája, így miután talált újból munkát, duplán kezdték(volna) el levonni a fizetéséből, azonban ez a dupla valahogy szimpla "maradt".
Így lett végül 170.000 forint elmaradása. Jelenleg új munkahelyen kezdett, így kérte a fent említett összeg részletekben történő megfizetését. Erről határozat még nem született.
Elmondása szerint ez az összeg egy felfüggesztett börtönbüntetés "hozadéka".(!?)
Mivel csak jövő hónapban kapja meg az első fizetését az új munkahelyén, így van 2 havi csúszása a szokásos havi 15.000 forintos gyerektartást illetően. Tudomása szerint 6 hónap az az időintervallum, amelyen belül még jogi következmények nélkül lehet "pótolni" az elmaradást. (A szándéka nem a 6 hónap kivárása.)
Tehát a kérdése az, hogy ez a 6 hónap rá is vonatkozik-e, attól függetlenül, hogy önhibáján kívül van plusz elmaradása is, és ehhez egy szép felfüggesztett börtönbüntetése papíron?
RobertJR # e-mail 2013.03.20. 08:26
Köszönöm szépen ez nagyon jó hír,sokat segített!
ObudaFan # e-mail 2013.03.19. 21:40
A gyermek nem döntheti el, szabadon mindenki 18 éves korától dönt. 16 éves kortól már elég a bárhová költözéshez a gyámhatóság hozzájárulása. 14 éves kortól pedig csak kivételesen lehet nem annál a szülőnél elhelyezni, ahova menni szeretne.
RobertJR # e-mail 2013.03.18. 16:03
Az lenne a kérdésem hogy a gyermek milyen kortól döntheti el hogy melyik szülővel szeretne élni?És hogy ez pontosan hogyan s miként folyik le?
gerbera317 # e-mail 2013.03.11. 22:51
Kedves Zünüke,
Amit nekem írsz az mind igaz. Azt azért tudd meg, hogy én lotus76 hozzászólásához csatlakoztam, és csak utólag vettem észre, hogy ő viszont zoli1982 kérdésére válaszolt, nem pedig RobertJR kérdésére, ahogy én azt gondoltam. Márpedig RobertJR esetében már megvolt a sikertelen végrehajtás. Mindegy, ezen már nem tudunk változtatni.
Azon viszont még lehet változtatni, hogy a - pont, vessző, kérdőjel, felkiáltójel, kettőspont - írásjelek előtt nincs, utánuk pedig van szóköz, a százalékjel pedig szóköz nélkül kapcsolódik az előtte álló számhoz. A gyámhivatalt pedig kisbetűvel írjuk, mert az is ugyanolyan köznév, mint a közönséges krumpli. Máskor, ha engem oktatsz, legyél szíves ezekre is odafigyelni. :-P
RobertJR # e-mail 2013.03.11. 10:26
Az lenne a kérdésem hogy az itt feltett kérdésekre hogyan kap a kérdező választ és kitől?
zünüke # e-mail 2013.03.11. 00:47
Az állami megelőlegezést a Gyámhatóság felfüggeszti,majd három hónap leteltével megszünteti,ha a kötelezett a megállapított gyermektartásdíj 51%-át feladja postán,vagy utalja.Ha ezt rendszertelenül teszi,akkor is fizetési hajlandóságot mutat és ez ellen nincs mit tenni.Ma Mo-on nagyon kevés azoknak az embereknek a száma,akik ez miatt börtönbe kerülnek,sőt talán nem is létezik már ilyen.Ha 7000 Ft-ot állapítottak meg három kiskorú gyermekre,akkor valószínűleg munkanélküli, úgy meg még jobban behajthatatlan.Semmit sem fognak tudni csinálni vele,mehetsz pereskedni évekig.Lesz majd három kilónyi ítélet,meg harminc tárgyalás-de abból pénz nem nagyon.Talán ha a végrehajtó talál valami fogást rajta,munkabér,ingatlan,gépjármű,bankbetét.Egyébként veszett ügy hidd el tapasztalat nálunk is.
Gerbera317
Ha már jogi tanácsokat osztasz,tudnod kellene,hogy a végrehajtás kérése kötelező ha valaki állam általi megelőlegezést kér az illetékes Gyámhivataltól.A bírósági végrehajtó nemleges válasza,illetve a végrehajtás sikertelen igazolása hiányában a kérelmet be sem veszik,és nuku megelőlegezés.Tájékozódj,ha valamit nem tudsz,de addig ne adj jogi tanácsot mint ebben az esetben.
gerbera317 # e-mail 2013.03.10. 23:26
Viszont végrehajtást ne kérjetek ellene, mert akkor bukjátok az állam általi előlegezést!
lotus76 # 2013.03.10. 19:49
zoli1982!
Rendőrségi feljelentést kell tenni. Csak leirni, hogy milyen számú határozatban kötelezik a tartás megfizetésére, és mennyi a tartozása. Ha bebizonyosodik, hogy valóban nem fizetett (márpedig ha nem fizet ennél egyszerűbb nincs) vádat emelnek. 2 év szabadságvesztéssel is büntethető, DE büntetése korlátlanul enyhithető ha a tárgyalásig megfizeti tartozását (és ez a cél!! - ugye).
Ugyanezt jártam végig, nálam is több mint 500.000 volt a tartozás. Hát lett pénz. Dutyi vagy pénz ez a választás. Hosszú idő de érdemes. Tulajdonképpen nem is te intézed a feljelentéstől...
RobertJR # e-mail 2013.03.08. 15:28
Tisztelt Ügyvéd úr.
Az egyik ügy ami végett írok abban szeretném a segítségét kérni hogy van e valamilyen megoldás ha a párom volt férje nem fizet gyermektartást már egy éve és nincs bejelentett munkája és nincsen ingósága,már volt végrehajtónál is az ügy de a párom a gyerekek miatt (és ezt utólagosan mondom hogy sajnos)alá írt egy papírt hogy meg kapta a pénzt mert ment volna börtönbe a gyerekek apja hát lehet jobb lett volna!
A másik dolog hogy a gyermek mikortól dönthet arról hogy hol szeretne vagy hogy kivel szeretne élni és ennek mi a menete?
Válaszát előre is köszönjük.
zoli1982 # e-mail 2013.01.12. 19:11
Jónapot Kívánok!Érdekelődni szeretnék hogy az élettársam 3 éve elvált a volt férjétől és a bíroság megállapitotta hogy köteles 3 kiskorú közös gyermekük után havi 7000ft ot fizetni gyerektartásként ez 2010 novemberbe lett jogerős.De sajnos azota avolt férj nem fizetett az eddigi összeg:több min500000ft.de az élettársam tavaly márciusba kérte államilag a havi esedékégű gyerektartásdijat amit megkapott.ami azt jelenti hogy az a havikat az állam fizeti.de viszont az ezelötti elmaradott gyerektartásdijat nem fizette meg avolt férj.az élettársam járt biroságon végrehajtoknál de nem járt sikerrel.felszolitotta az élettársam avolt férjét hogy fizesse meg az elmaradott gyermektartásidijat havonta amit 3 honapja fizet havi 10000ftot.de nem mindig teljesiti.ezért szeretnénk kérni tanácsát hogy hova fordulhatna az élettársam hogy államilag visszaigényelje az elmaradott gyermektartásidijat?mi afolyamata?hova kellenne fordulnia ez ügyben?esetleg rendőrségre vagy hova??előre is köszönöm:tisztelettel:Matisz Zoltán.
csigabiga63 # e-mail 2013.01.04. 17:10
Iker unokáim 4 évesek, eddig egy fillér gyerektartást nem fizetett az apjuk.Van érvényes határozat az állami megelőlegezésre, kérdésem: mikor kaphatja meg a lányom? Jelenleg tanul és 80000Ft-ból élnek hárman.
73sebike # e-mail 2012.11.19. 17:46
Én ma kaptam levelet a Bíróságtól,hogy vádat emeltek a volt férjem ellen.Mivel az Ügyész adott neki egy év haladékot hogy rendezze tartozását és nem teljesítette ezért most vádat emeltek ellene.Szeretném tudni hogy mégis mit jelent ez ha valaki ellen vádat emelnek.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2012.10.30. 17:10
„megköszönöm a Magyar Kormánynak és a Magyar törvényhozásnak ”
A 86-osnak köszönd, esetleg az 52-esnek.
A keserűség meg a harag beszél belőled, és nem gondoltad végig a dolgot. A felnőtteknek joguk van válni, a gyereknek meg joga van a tartáshoz akkor is, ha a szülei elváltak. Az együttélő szülő természetben, a különélő pénzben teljesíti a tartást. Feltételezem, mindezt te is ésszerűnek, méltányosnak és igazságosnak tartod.
Akkor min is szeretnél változtatni? A gyermekes szülőknek tiltsuk meg a válást? Tiltsuk meg, hogy annál a szülőnél helyezzék el a gyermeket, aki elhagyta az utolsó közös lakóhelyet? Esetleg az a gyermek, akit az utolsó közös lakást elhagyó szülőnél helyeznek el, ne legyen jogosult a tartásra a külön élő szülőtől?
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2012.10.30. 17:03
„ igazságtalanul megítélt gyerektartás ellen”
Nem az övé a gyerek?
Bonnie80 # e-mail 2012.10.24. 16:54
Kérdésem a következő lenne!
2 gyereket egyedül nevelek, és a bíróság 20.000Ft/2 gyerek ítélt meg, azért csak ennyit mert a volt férjemnek akkor nem volt munkája, de most igazolható jövedelme van.
Augusztus óta nem kaptam pénzt, ma jött a számlámra 10.000 Ft, tehát 50.000Ft-al még tartozik!
Be szeretném hajtatni, be szeretném a papírokat adni a bíróságra, az a kérdésem, hogy lesz-e ebből per, vagy ilyen esetekben a bíróság automatikusan intézkedik???! Mennyi ideig tart amíg a pénzt behajtják? Mivel eddig önként nem fizetett szerintem ezután sem fog, azt gondolom hogy az azonnali letiltás lenne a legjobb!
gumulka # e-mail 2012.10.18. 23:15
Tisztelt ObudaFan !
A gyerektartást megszüntette a bíróság, mert az anya eltitkolta a bíróság elől, hogy a lányom nem tanul tovább, hanem külföldön dolgozik. Ezért a jövőbeni részletekbe nem lehet beszámítani. A bíróság visszamenőlegesen két évre 20000Ft-ról 7500Ft.-ra csökkentette a gyerektartást 18 éves koráig. Ezen kívül megállapította, hogy a végkielégítés által fedezett időszakra a végkielégítésből levont gyerektartáson kívűl további fizetési kötelezettségem nincs.
Én a bíróságtól többször kértem a végrehajtás felfüggesztését, azonban a bíróság elősször elutasította, majd ideiglenesen lecsökkentette, a legutolsó kérelmemre pedig felfüggesztette az ítélethozatalig. Az intézkedésekkel viszont mindig elkésett, azután tette meg amikor már kifizették a végrehajtott összegeket, holott én jóval előtte kértem. Az az érzésem, hogy a bíróság tisztában volt a kérelmem jogosságával, azonban semmikép nem akarta megakadályozni a jogtalan végrehajtást, majd amikor már késő volt akkor igazat adtak. Gondolom ezt hívják elfogultságnak az apa ellen .
Ha a gyerektartást nem perelhetem vissza, akkor jogtalan gazdagodás címén van-e lehetőségem, vagy esetleg kártérítési per a bírósággal szemben?
A per azért tartott ilyen sokáig, mert első fokon elbuktam, mert az elbocsátásom után a bíróság idő előttinek nyílvánította a kereseti kérelmemet, amiben kértem a gyerektartás csökkentését, mivel a felmondási időmet töltöttem. Ezt másodfokon is elbuktam, de ekkor már régen letelt a felmondási időm. Felülvizsgálati kérelemmel éltem. Mivel ez idő alatt a volt feleségem megindította a végrehajtást új pert indítottam. Ez a per több mint 2évig tartott. Elősször szüneteltette a bíróság arra hivatkozással, hogy amíg a felülvizsgálati kérelemben nem hoz ítéletet a legfelsőbb bíróság addig az eljárást nem tudja folytatni. Ezután másfél évig szórakoztunk azon, hogy a volt feleségem hazugságokat állított, rólam és a bíróság ezt tisztázta. Ezért háromszor rendelték el az igazságügyi orvosszakértői vizsgálatomat, hogy milyen munkára lennék alkalmas, majd megkeresték a munkaügyi központot, hogy a meglévő betegségeimmel milyen munkát tudnak felajánlani. Minden szakvélemény egyezett, munkát nem tudtak ajánlani.
Az egész ügyet súlyosbítja, hogy a per alatt az új kapcsolatomból született egy gyermekem, viszont ez az ügy az egész életünkre rányomta a bélyeget. Pl. a lefoglalt autóra fennmaradó 1milliós hitel. A jelenlegi párom vállalkozó volt, és ez az autó volt az alapja. Ez a vállalkozás kereste meg a jármű törlesztőrészleteit, ezért a vállalkozás tönkrement, a hitelt nem tudom visszafizetni. Jelenleg az összes jövedelmünk a családi pótlék, a gyes valamint a 27000Ft rehab. járadékom, valamint várható a végrehajtás ellenem a fennmaradó hitel végett.
A magyar állam tönkretette az életemet, és ezzel együtt újszülött gyermekemét is.
Nem tudom elképzelni, hogy egy jogállamban nincs igazságszolgáltatás.
Hozzáteszem, hogy a gyermekemmel 11éves kora óta nincs kapcsolatom. Az anya folyamatosan akadályozta, majd ellenem fordította a gyermekemet. A hatóságok végtelenül elfogultan semmit nem tettek ennek megszüntetésére. Per per hátán, mire meguntam és az emberjogi bírósághoz fordúltam. Még nincs ítélet, azonban ezután elítélték az anyát kiskorú veszélyeztetése bűntettében.
Ezeket csak azért írtam le, mert nagyon igazságtalan, hogy egy ilyen anyának nem nevezhető személy a magyar jogrendszerben így tönkre tudja tenni az ember életét, sokszázezer forintot jogtalanul elvesz tőlem és nevet a markában, mert nem kell neki visszafizetni.
ObudaFan # e-mail 2012.10.18. 19:26
Visszaperelni nem lehet, a jövőbeni részletekbe lehet beszámítani, ha van még jövőbeni részlet.
Valószínűleg a vh. kérőnek kell viselni a vh. költséget.
Hogy tisztességes-e még a pertartam, azt a periratok ismerete nélkül nem lehet megállapítani, mert az nem pusztán a per hosszától függ, hanem attól is, hogy miért volt ilyen hosszú a per.
gumulka # e-mail 2012.10.17. 22:25
Gyerektartással kapcsolatban szeretném a kérdésemet feltenni.
Munkaviszonyom megszűnt egészségügyi alkalmatlanságom végett. Munkáltatóm öt havi végkielégítéssel elbocsátott, és egy összegben levonta és átutalta az öt havi béremnek megfelelő gyerektartást. Ezt a volt feleségem egyhavinak értelmezte, és a következő hónaptól végrehajtást kezdeményezett ellenem az állítólagosan elmaradt, valamint folyamatos gyerektartás fizetése végett. A bíróságtól kértem a végrehajtás megszüntetését, valamint a gyerektartás csökkentését, mert jogtalannak éreztem a követelést. A bíróság több mint három évig tárgyalta az ügyet, majd a végén pernyertes lettem.
Ez idő alatt elvették a hitellel terhelt autómat, értékesítették, majd végrehajtó útján kifizették a volt feleségemnek. A bank még hátralévő hitelként egymillió forintot követel rajtam. A jogtalan végrehajtással a gyerektartást túlfizettem.
Kérdésem az alábbi:
A jogtalanúl végrehajtott, és levont gyerektartást milyen módon tudom visszaperelni, mert az anya nem hajlandó visszafizetni.
A végrehajtó költségeit nekem kell-e kifizetni, mert az ítélet szerinti gyerektartást önállóan fizettem az anyának, és nem pedig a végrehajtónak.
Törvényszerű-e az hogy egy rosszindulatúan megindított végrehajtás után nekem nincs lehetőségem gyerektartást fizetni, csak végrehajtó útján, annak költségeivel.
A gépjárművem lefoglalása végett élhetek-e kártérítési igénnyel.
Gyerektartás ügyében a bírósági eljárás befejezése mennyi ideig nem számít tisztességes határidőn túl hozott ítéletnek.
ObudaFan # e-mail 2012.10.17. 20:31
Az ügyészség első alkalommal egy évre elhalasztja a vádemelést általában azzal, hogy vádat emel, ha továbbra sem fizet a terhelt.
Kriszti72 # e-mail 2012.10.17. 14:36
Gyerektartás nemfizetése miatt kérdeznék még továbbra is. Tájékoztattam az ügyészséget az általam tudottakról. Kérdésem, hogy ilyen régóta elhúzódó nyomozás esetén -több mint 2 év-mennyi idő alatt kell döntenie az ügyésznek, hogy most vádat emel, vagy ismét a rendőrséget kéri a nyomozás folytatására? Vagy esetleg Ő maga vizsgálja ki a továbbiakat? Ismételten 2 hónap amig dönt és még további 2 hónap a rendőrségi nyomozás? Meddig lehet ezt még így húzni?Ezzel az erővel akár még további évek is eltelhetnek a huza vonával.
ObudaFan # e-mail 2012.10.10. 20:48
Nem kizárt. Nyilván a fokozatosság elvéből az következik, hogy ingatlant eleve csak végső esetben árverezzenek.
Elrendelt szabadság koronavírus kapcsán
Örökség tulajdonrész megváltása
Eltávozás, BF
Nagykorú gyermek lakásból történő kitiltása

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A házassági perek és e jogviták rendezésének uniós szabályai - PDF
A házassági perek és e jogviták rendezésének uniós szabályai
Download "A házassági perek és e jogviták rendezésének uniós szabályai"
1 Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Eljárásjogi Tanszék A házassági perek és e jogviták rendezésének uniós szabályai Szakdolgozat Készítette: Markovics-Balogh Boglárka Jogász, Levelező tagozatos hallgató Konzulens: Dr Wopera Zsuzsa Egyetemi docens Miskolc 20132 University of Miskolc Faculty of Law Department of Civil Procedure The matrimonial matters and their regulation in the EU-law Dissertation Written: Markovics-Balogh Boglárka Consultant: Dr Wopera Zsuzsa Associate Professor Miskolc 20133 Tartalomjegyzék 1. Bevezetés A házasság elméleti megközelítése A házasság fogalma A házasságkötés joghatásai A család fogalma Házasságkötés Magyarországon Külföldi házasságkötés Házasságkötés külföldi állampolgárral Házasságkötés külföldön A házasság fogalmának változása A házassági perek hatályos magyar szabályozása A házassági perek A házasság létezésének vagy nemlétezésének megállapítása iránt indított per A házasság érvénytelensége és érvényessége iránt indított per A házasság felbontása iránti per (a bontóper) A házassági bontóper részletes szabályai Hatáskör, illetékesség Ki indíthat pert? A keresetlevél Intézkedés a keresetlevél alapján Tárgyalás Ideiglenes intézkedés Igazolási kérelem Közös kiskorú gyermek elhelyezése és tartása Az elsőfokú ítélet jogereje A házasság megszűnésének következményei Házassági perrel összekapcsolható perek Határon átnyúló házassági perek szabályozása A nemzetközi válások Az új Brüsszel II. rendelet szabályai A házassági ügyek joghatósági kérdéseire vonatkozó rendelkezések A határozatok elismerése és végrehajtása A Róma III. rendelet szabályai: a válásokra alkalmazandó jog meghatározása Alkalmazandó jog fogalma Előzmény A Róma III. rendelet alkalmazási köre Az évi 13. törvényerejű rendelet vonatkozó rendelkezései Az Nmjt. joghatósági szabályai Külföldi határozatok elismerése és végrehajtása Az Nmjt. szerint alkalmazandó jog, a Róma III. rendelet és az Nmjt. viszonya egymással Záró gondolatok Irodalomjegyzék4 Rövidítések jegyzéke AB BH Brüsszel II. rendelet Csjt. EBHT EUMSZ Nmjt. Pp. Pp. Kommentár Róma III. rendelet Új Brüsszel II. rendelet Alkotmánybírósági Határozat Bírósági Határozat A Tanács 1347/2000 EK rendelete (2000. május 29.) a házassági és a házastársaknak a közös gyermekekkel kapcsolatos szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról Európai Bírósági Határozatok Tára Az Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi magánjogról évi III. törvény a Polgári Perrendtartásról Kommentár a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvényhez A Tanács 1259/2010/EU rendelete a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről 25 1. Bevezetés Szakdolgozatom témájául azért választottam a házassági perek uniós szabályozását, mert szerettem volna ezzel a témával részletesen megismerkedni. Amikor végig olvastam a szakirodalmakat, és hozzá kezdtem a szakdolgozat megírásához, azt hittem mindent értek. De hamar rájöttem, hogy ez a téma közel sem olyan egyszerű, mint amilyennek gondoltam. Nagy kihívást jelentett számomra, és végiggondolván az egészet, úgy gondoltam kezdek mindent elölről. És újra nekiültem a könyveknek, folyóiratoknak, jogszabályoknak, stb Egy ilyen izgalmas téma, mint a házassági perek témája, a legjobb választás volt számomra. Szakdolgozatomat úgy építem fel, hogy kezdem a magyarországi viszonylattal, itt bemutatom a házasság-család fogalmát, a házasságkötést, annak joghatásait, a külföldiek házasságkötését Magyarországon, magyar állampolgárú személyek házasságkötését külföldön, a házassági pereket részletesen tárgyalva, majd áttérek az Európai Uniós szabályozásra, azokra a rendeletekre, amelyek a külföldi elemet tartalmazó házassági pereket szabályozzák. Hazánkhoz hasonlóan, az Európai Unióban is egyre csak növekszik a házasságok felbontásának a száma, amik nemzetközi jogvitákhoz vezettek. Éppen e jogvitáknak köszönhető, hogy olyan rendeleteket alkottak, olyan rendeletek léptek hatályba, amelyek e jogviták megelőzését szolgálják, azaz a kollíziós jog egységesítésének irányába haladunk. Az egyes rendeleteket a könnyebb érthetőség végett joggyakorlatokkal egészítem ki. 36 2. A házasság jogintézményének elméleti megközelítése 2.1. A házasság fogalma Dolgozatom legelején úgy gondolom elengedhetetlen magának a házasság fogalmának a tisztázása. A házasság fogalmát sem Magyarország Alaptörvénye, sem a Családjogi törvény 1 (a továbbiakban: Csjt.) nem határozza meg. A Jogi Lexikon meghatározása szerint a házasság egy férfi és egy nő között a törvényben meghatározott alakszerűségeknek megfelelően létrejött kötelék, amely rendszerint tartós életközösség létesítésére és családalapításra irányul. 2 Az Alaptörvény L cikke szerint Magyarország védi a házasság intézményét, mint férfi és nő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot, mint a nemzet fennmaradásának alapját. Az Alkotmánybíróság 14/1995. (III.13.) AB határozatában kimondta, hogy a házasság intézménye kultúránkban és jogrendszerünkben hagyományosan egy férfi egy nő életközössége. Hazánkban október 1. óta a jogszabályok (1984. évi XXXI. Tc.) kizárólag az állami anyakönyvvezető előtt kötött házasságot ismeri el érvényesnek A házasságkötés joghatásai Házassági jogviszony jön létre, szoros személyi, vagyonjogi és nem közösség, melyből kölcsönös jogok és kötelezettségek keletkeznek. A nemi közösség megalapozza a házasságból származó gyermekek családi jogállását. A házastársak között dologi jogi, öröklési jogi és kötelmi jogi jogviszonyok jönnek és jöhetnek létre, a házastársi jogviszonynak komoly jelentősége van az eljárási jogokban. A kiskorú házastárs nagykorúvá válik, feleség dönthet névviseléséről évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 2 Lamm Vanda - Peschka Vilmos: Jogi Lexikon, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, old. 47 A család fogalma Az Alaptörvény párhuzamosan beszél a házasság és a család intézményéről. Ez nem véletlen: a házasság a család alapja. E megállapítás miatt kitérek pár gondolat erejéig magára a család fogalmára is. Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 16. cikk (3) bekezdése szerint: A család a társadalom természetes és alapvető egysége, és joga van a társadalom, valamint az állam védelmére Házasságkötés Magyarországon A házasságkötést sok esetben jegyesség előzi meg. Ennek fogalmát azonban a Csjt. nem határozza meg. Nincsenek jogi kritériumai, hogy kik tekinthetők jegyeseknek. A jegyesség a kölcsönös házasságkötési szándékot fejezi ki, e szándék kinyilvánításából azonban nem keletkezik kötelezettség a házasság megkötésére. A jegyesség felbontása nem von maga után jogi következményeket. 3 Házasság akkor jön létre, ha 1) az együttesen jelenlevő házasulók az anyakönyvvezető előtt személyesen kijelentik, hogy egymással házasságot kötnek. A házasságkötés nyilvánosan, két tanú jelenlétében, az erre rendelt hivatalos helyiségben történik, azonban rendkívüli körülmény esetében a házasság az anyakönyvvezető hivatalos helyiségén kívül is megköthető. Érvénytelen lesz azonban a házasság, ha az anyakönyvvezető nem hivatalos minőségében jár el, illetve a házasulók nem együttesen voltak jelen a házasságkötésre irányuló kijelentésük megtételekor. 2) A házastársak, a házassági tanúk és az anyakönyvezető, továbbá ha közreműködött a tolmács a házassági anyakönyvi bejegyzést aláírják Anyakönyvvezető lehet a polgármester, a jegyző és az illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalának köztisztviselője, aki rendelkezik a jogszabályokban meghatározott képesítési feltételekkel. 4 3 Dr Kőrös András: A családjog kézikönyve, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, old. 4 58 2.3. Külföldi házasságkötés Házasságkötés külföldi állampolgárral Ha a házasfelek egyike külföldi állampolgár, a házasság csak akkor érvényes, ha ennek anyagi jogi feltételei mind a magyar jog, mind a külföldi állampolgár államának joga szerint megvannak. Hazánkban ezt az évi 13. törvényerejű rendelet 5 (a továbbiakban: Nmjt.) szabályozza. A külföldinek saját állama illetékes szervétől igazolást kell beszereznie, amely bizonyítja, hogy államának joga szerint nincs törvényes akadálya a házasságának. Ezt az igazolást és a többi csatolandó iratot a házasságkötés helye szerinti közigazgatási hivatal vizsgálja meg, majd ezt követően eldönti, hogy a külföldi állampolgársága szerinti ország joga alapján a házasságkötésnek van-e akadálya. A házasságkötés érvényességének alaki kellékeire (anyakönyvvezető, együttes, személyes jelenlét, személyes nyilatkozat, tanúk) a házasságkötés helyén és idején hatályos jog irányadó (tehát a magyar jog). 6 Ha nem magyar állampolgár kíván Magyarországon házasságot kötni, igazolnia kell, hogy a házasságkötésnek személyes joga szerint nincs akadálya. Az igazolás alól a fővárosi és a megyei kormányhivatal indokolt esetben felmentést adhat Házasságkötés külföldön Ha magyar állampolgár külföldön kíván házasságot kötni, a területileg illetékes fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője tanúsítja, hogy a házasságkötésnek a magyar jog szerint nincs akadálya. A tanúsítvány kiadását a lakóhelye szerint illetékes anyakönyvvezetőnél lehet kérni. Ha magyar állampolgár lakóhelye külföldön van, a tanúsítványt a magyar külképviseleti hatóság állítja ki. Ha mindkét házasuló magyar állampolgár, külföldön a magyar külképviseleti hatóság évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi magánjogról 6 Nmjt. 37. (1)-(4) 7 Nmjt. 38. (1) 69 előtt is köthetnek házasságot, amennyiben a kormány erre a külképviseleti hatóságot felhatalmazta. Az ilyen házasságot Magyarországon kötöttnek kell tekinteni. 8 Ha magyar állampolgár vagy Magyarországon lakó hontalan külföldön kíván házasságot kötni, a fővárosi és megyei kormányhivatal tanúsítja, hogy a házasságkötésnek a magyar jog szerint nincs akadálya A házasság fogalmának változása Korábban a házasság fogalma alatt csak a különnemű párok monogám együttélési formája volt értendő. Jelenleg azonban már öt olyan tagállam van az Európai Unióban, amelyekben az azonos neműek is köthetnek házasságot. A négy nagy tagállam, Németország, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság ugyanakkor a házasság intézményét továbbra is a különnemű párok számára kívánja fenntartani. 10 Az azonos neműek házassága alatt olyan házasságot értünk, amelyet két azonos nemű személy, tehát két nő vagy két férfi köt Nmjt. 38. (3) 10 Wopera Zsuzsa: Az európai családjog kézikönyve, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, old10 3. A házassági perek hatályos magyar szabályozása 3.1. A házassági perek A házassági pereket a Polgári Perrendtartásról szóló törvény 12 (a továbbiakban: Pp.) szabályozza, a negyedik részében, a különleges eljárások között. A különleges eljárások cím alatt találkozunk még az apasági, származás megállapítása iránti egyéb perek, a szülői felügyelet megszüntetése iránti perek, a gondnokság alá helyezés iránti perek szabályaival is. Ezeknek a pereknek a megemlítésére azért is tértem ki külön, mert a házassági perek szabálya úgynevezett háttérszabályként minősül az apasági, és a származás megállapítása iránti egyéb perek, a szülői felügyelet megszüntetése iránti per eljárási szabályai mögött. A különleges eljárásokra az általános rész szabályait a különleges eljárásokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A házassági perek gyűjtőkategória, ami többféle pert foglal magában. Házassági peren a házasság érvénytelenítése, továbbá érvényességének, illetőleg létezésének vagy nemlétezésének megállapítása iránt indított pereket, valamint a házassági bontópereket kell érteni. 13 Ezek közül a leggyakoribb a házassági bontóper. A házasságkötések száma Magyarországon kb. 45 ezer házasságkötés. Ma alig több mint feleannyi házasság köttetik, mint az 1980-as években. Ezzel szemben a válások száma dinamikusan emelkedik. De vajon mennyi a házassági bontóperek száma Magyarországon? A statisztikai adatok szerint kb ezer házasság felbontása történik évente Magyarországon. Ezzel a statisztikában hazánk Európában nem a legrosszabb, de nem is a legjobb számokkal bír, mondhatjuk, hogy a középmezőnyben foglal helyet. A házasság felbontásának száma Belgiumban a legmagasabb, ott a házasságok háromnegyede végződik válással évi III. törvény a Polgári Perrendtartásról 13 Pp (2). 811 A KSH elérhető legfrissebb adatai: év: év: év: év: év: év: év: év: év: év: év: De vajon hogy áll a házassági bontóperek száma az Európai Unióban? Ezen adatok begyűjtésére az Európai Unió statisztikai hivatalának (Eurostat) 15 oldalát használtam segítségül. Az uniós adatok alapján a kilencedik legtöbb válás nálunk történik. A csúcstartó Belgium, Csehország és Litvánia, Írországban a legkevesebb a bontások száma. Ebből a sorból kilóg Málta, ahol nem volt lehetséges a házasság felbontása. Vagyis tilos volt egészen 2011-ig júliusában a máltai parlament elfogadta a házasság felbontásának bevezetéséről szóló törvényt A házasság létezésének vagy nemlétezésének megállapítása iránt indított per A házasság létezésének megállapítása iránti per célja annak kimondása, hogy a házasság a szükséges alaki kellékek megtartásával, 16 szabályszerűen jött létre. A házasság létezésének bírói kimondása nem jelenti azt automatikusan, hogy a házasság érvényes is, annak megállapítására újabb keresettel kell fellépni A Csjt. 2. (1) bekezdése alapján a házasság akkor jön létre, ha az együttesen jelenlevő házasulók az anyakönyvvezető előtt személyesen kijelentik, hogy egymással házasságot kötnek. 17 Pp. Kommentár 912 A házasság nemlétezésének a megállapítására akkor kerülhet sor, ha hiányoznak az alakszerűségek, feltéve, hogy az adott hiányosságot a törvény nem minősíti érvénytelenségi oknak. A megállapításhoz nincs szükség bírói ítéletre, arra bárki, bármikor hivatkozhat. Nem létező házasság esetében a házasság létre sem jön. A házasság három alaki feltétel együttes megvalósulása esetén jön létre: 1. anyakönyvvezető személyes közreműködése 2. a házasulók személyes jelenléte 3. házasságkötésre irányuló személyesen tett kifejezett és határozott nyilatkozata. Ezen feltételek bármelyikének hiányában nemlétező házasságról beszélünk. Példa: ha Magyarországon kizárólag egyházi úton kötnek meg egy házasságot, az is a nemlétező házasság kategóriájába tartozik. Abban az esetben azonban, ha magyar állampolgár olyan országban köt külföldivel házasságot, ahol az egyházi házasság is elismert, akkor a házasságkötés érvényességének alaki kellékeire a házasságkötés helyén és idején hatályos jog lesz az irányadó. 18 Hatáskör és illetékesség szempontjából az általános illetékességi szabályok az irányadóak, de emellett természetesen megjelenik a vagylagos illetékességi ok és a kizárólagos illetékesség, melyre részletesen ki fogok térni a bontóper tárgyalásánál. (Lásd ) Felperes bármelyik házastárs, az ügyész és az a személy is lehet, akinek jogi érdeke fűződik a házasság nemlétezésének megállapításához. A házasság létezésére, nemlétezésére bárki, határidő nélkül hivatkozhat, mind peres, mind közigazgatási eljárásban, a házasság megszűnése után is meg lehet indítani. A keresetlevélnek az általános szabályokon túlmenően különleges elemeket is tartalmazni kell (Lásd ), azonban ezekben a perekben az anyakönyvi kivonat hiánya miatt az anyakönyvi kivonatot nem kell csatolni. 18 Heinerné Barzó Tímea: Családi Jog, Miskolc, Egyetemi jegyzet, negyedik átdolgozott kiadás, Novotni Alapítványa magánjog fejlesztéséért, old. 1013 A nemlétező házasság semmilyen jogkövetkezménnyel nem bír. A nemlétező házasság nem keletkeztet házassági jogokat és kötelezettségeket. Ezek a személyek olyanok, mint akik élettársi kapcsolatban vannak egymással. Az ítélet jogereje mindenkivel szemben hatályos A házasság érvénytelensége és érvényessége iránt indított per A házasság érvényességének megállapítása iránti per annak a kimondására irányul, hogy az érvénytelenségi okok nem állnak fenn. Az érvénytelenítési per célja, hogy a bíróság a törvényben meghatározott okok valamelyikének a fennforgása miatt a házasságot érvénytelennek nyilvánítsa. A Csjt szakaszai taxatíve felsorolják azokat az esetköröket, amikor a házasság létrejött ugyan, de érvénytelen. Érvénytelenségi okok a kettős házasság, egyes rokoni és hozzátartozói kapcsolatok fennállása, cselekvőképesség hiánya, a házasságkötési korhatár el nem érése és egyes alaki hibák. A Csjt. lehetőséget ad az akadályok orvoslására, egyedül a testvérek és az egyenes ági rokonok között létrejött érvénytelen házasság nem orvosolható. Megkülönböztetünk el nem hárítható házassági akadályokat (abszolút házassági akadályok), amelyek esetében a házasság nem köthető meg, alóla felmentés nem adható, illetve elhárítható házassági akadályokat (relatív házassági akadályok) amelyek alól a házasságkötés helye szerint illetékes jegyző adhat felmentést (ekkor tehát a házasság megköthető). 19 Külön csoportba sorolhatjuk az alaki hiba miatti érvénytelenségi szabályokat is14 1. A házasság el nem hárítható akadályai 20 Felmentéssel, engedéllyel el nem hárítható házassági akadályok fennállása esetén az anyakönyvvezető köteles a közreműködést megtagadni. Ilyen akadálynak minősül: a) A fennálló házasság, bejegyzett élettársi kapcsolat: Fennálló házasság esetén kötött újabb házasság érvénytelen. Ha azonban a korábbi házasság időközben megszűnik vagy érvénytelenné nyilvánítják, az utóbb kötött házasság érvényessé válik. b) Az egyenes ági rokonság: Egyenes ági rokonság azok között a természetes személyek között jön létre, akik közül egyik a másiktól származik. Megkülönböztetünk felmenő egyenes ági rokonokat, ők a szülők, nagyszülők, dédszülők, és megkülönböztetünk lemenő egyenes ági rokonokat, ők a gyermekek, az unokák, dédunokák. Ilyen rokoni kapcsolatot keletkeztet az apaságot megállapító bírói ítélet is. c) Testvéri kapcsolat: Ne köthetnek házasságot a testvérek és a féltestvérek, akiknek legalább egy közös felmenőjük van. d) Cselekvőképtelenség: Érvénytelen annak a házassága, aki a házasság megkötésekor a teljes cselekvőképtelenség állapotában volt, jóllehet ilyen hatályú gondnokság alatt nem állott. (Pl. olyan mértékű ittas vagy bódult állapot, amely cselekvőképtelenséget eredményez.) Az anyakönyvvezető köteles a cselekvőképtelen állapotban álló személy házasságkötésénél való részvételt megtagadni. Ha mégis közreműködik a házasságkötés során, a megkötött házasság törvényes akadály miatt válik érvénytelenné. A házasság érvényes lesz, ha az a házastárs, akinek cselekvőképessége hiányzott, cselekvőképessé válása után a házasságot fennállása alatt helybenhagyja. e) Cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt állás: Érvénytelen annak a házassága, aki a házasság megkötésekor cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt állott 21 f) Tizenhatodik életév alatti életkor: A házassági korhatár főszabályként a nagykorúság határa, azaz a 18. életév betöltése. A 18. életév betöltése előtt a gyámhatóság előzetes engedélye alapján van lehetőség házasságkötésre. A gyámhatóság a házasságkötésre indokolt esetben és csak akkor adhat engedélyt, ha a házasuló a 16. életévét betöltötte. A 16. életév betöltése előtt, tekintettel arra, hogy ehhez a gyámhatóság nem adhat engedélyt, nincs lehetőség házasságkötésre. 20 Dr Kőrös András: A családjog kézikönyve, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, old. 21 Csjt. 9. (1) 1215 A gyámhatósági engedéllyel házasságot kötő, 16. életévét betöltő személy egyébként a házasságkötéssel automatikusan nagykorúvá válik. g) Örökbefogadói kapcsolat: Örökbefogadással egyenes ági rokonság jön létre, ebből következően érvénytelen az örökbefogadó és az örökbefogadott egymással kötött házassága. 2. Felmentéssel, engedéllyel elhárítható házassági akadályok a) A testvérnek testvére vérszerinti leszármazójával kötött házassága: Pl. nagybácsiunokahúg. E házassági akadály elhárítható bármelyik házasuló lakóhelye szerint illetékes önkormányzat jegyzője által adott előzetes felmentéssel. Az engedély utólag is megadható. b) Az ún. egyenes ági rokonság: A sógorság a házastársak rokonai között áll fenn. Egyenes ági rokonság létesül a házastársak egyenes ági rokonai között, egyenes ági rokonság áll fenn az após, anyós, a vő, illetve a menny között, valamint egyenes ági rokonság áll fenn a házastárs és házastársa leszármazója között. c) A tizenhatodik és tizennyolcadik év közötti életkor: Elhárul az akadály a tizenhatodik életévét már betöltött, de még nem nagykorú házasuló esetén, ha a gyámhatóság az indokolt házasságkötéshez az előzetes engedélyt megadja. Az engedély nélküli házasság érvénytelen. A házasság érvényessé válik, ha a kiskorú házastárs nagykorúvá válásától számított 6 hónapon belül, a házasság fennállása alatt a házasságot nem támadja meg. 3. Alaki hiba miatti érvénytelenség Be nem tartásuk esetén a házasság, ha érvénytelenül is, de létrejön. - Az anyakönyvvezető nem hivatalos minőségben való eljárása. - A házasulok együttes jelenlétének hiánya Csjt16 Az alaki hiba olyan orvoslása, amely magát a hibát tudná elhárítani, nyilván nem lehetséges. Érvényessé válhat azonban a házasság azzal, ha az érvénytelenítési perre megállapított határidő eredménytelenül telik el. A házasság alakszerűségeinek meg nem tartása miatt csak a házasságkötéstől számított 6 hónap alatt és csak a házasság megszűnéséig lehet érvénytelenítési pert indítani. A házasság érvénytelensége több ponton is eltér a polgári jogi érvénytelenség intézményétől. Nem beszélhetünk külön semmisségről és megtámadhatóságról, az érvénytelenségi okok rendszere ily módon egységes. Csjt. 13. (1) A házasságot csak akkor lehet érvénytelennek tekinteni, ha azt érvénytelenítési perben hozott bírósági ítélet érvénytelennek nyilvánította. (2) A házasságot érvénytelenné nyilvánító bírósági ítélet mindenkivel szemben hatályos. Az érvénytelenné nyilvánítás szabályait részint a Csjt., részint a Pp. tartalmazza. A Csjt. rendezi azt, hogy ki és milyen időhatárig rendelkezik perindítási jogosultsággal. Csjt. 14. (1) Érvénytelenítési per indítására - az alábbi kivételekkel - bármelyik házastárs, továbbá az ügyész és az is jogosult, akinek a házasság érvénytelenné nyilvánításához jogi érdeke fűződik. (2) Ha az a jogosult, aki a pert megindította, meghal, a perben helyére bármely másik jogosult beléphet. Bírósági ítélet nélkül nem hivatkozhat senki a házasság érvénytelenségére. A házasság érvénytelenítése következtében a házastársak visszanyerik házasságkötési képességüket, mégpedig a keletkezésre visszanyúló (ex tunc) hatállyal Dr Kőrös András: A családjog kézikönyve, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, old. 1417 A házasság felbontása iránti per (a bontóper) A házassági bontóper célja az, hogy a bíróság az érvényesen fennálló házasságot a jövőre nézve megszüntesse. A bíróság akkor bontja fel a házasságot, ha a házasélet teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. Házasság felbontása iránti pert bármelyik házastárs jogosult kérelmezni, de természetesen a közös kérelem lehetősége is fennáll. 24 A bíróságnak meg kell győződnie arról, hogy a házasság valóban teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. Erre tekintettel a bíróságnak széles körű bizonyítási eljárást kell lefolytatnia. A bizonyítás kétirányú. Vizsgálni kell azt, hogy a házasság felbontásának feltételei fenn állnak e, valamint fel kell tárni azokat az okokat, amik a házasélet megromlásához vezettek. A jogirodalom megkülönbözteti a tényállásos bontópert és az ún. megegyezésen alapuló bontópert. 1. Tényállásos bontóper: Tényállásos bontás esetén a bíróságnak a házasélet megromlásához vezető folyamat egészét fel kell tárnia annak megállapítása érdekében, hogy a házasság véglegesen megromlott-e. Ehhez a bíróság elsősorban az érintett házastársakat hallgatja meg, de ezen túlmenően akár hivatalból is folytathat le bizonyítást (pl. tanúmeghallgatás). Az alperes házastárs távolmaradása nem lehet akadálya sem a bizonyításnak, sem pedig a házasság felbontásának, szemben a megegyezésen alapuló bontással, ahol a felek személyes megjelenése és meghallgatása nélkül a bontás kizárt. 25 A teljes körű bizonyítás alapján folyó tényállásos bontópereknek egyik típusa az, amikor csak a házastársak valamelyikének egyoldalú kérelmére és a másik fél ellenzése mellett folyik az eljárás, míg a másik típusnál ugyan mindkét házastárs egyetért a házasság felbontásával, de a megegyezéses bontás feltételei valamilyen okból mégis hiányoznak (pl. a járulékos kérdésekben nem jutnak egyezségre). 24 Pp. Kommentár 25 BH 1983/18 2. Megegyezésen alapuló bontóper: Megegyezésen alapuló bontás esetén a házastársak által a bíróság felé kinyilvánított, a házasság felbontását célzó közös akarata akkor utal a házasélet teljes és helyrehozhatatlan megromlására, ha az végleges elhatározáson alapul, befolyásmentes és egyező. A megegyezésen alapuló bontás lényegében a válás önálló formája, a házastársak bontásra irányuló közös kérelme. 26 Az egyezséggel az alábbi kérdéseket kell rendezni: a) a házastársak a közös gyermek elhelyezése és tartása, b) a szülő és gyermek közötti kapcsolattartás, c) a házastársi tartás, d) a közös lakás használata, valamint e) - az ingatlanon fennálló közös tulajdon megszüntetése kivételével - a házastársi közös vagyon megosztása kérdésében. Véglegesnek tekinthető az elhatározás, ha 1. a házastársak a járulékos kérdésekben (a közös gyermek elhelyezése és tartása, a szülő és gyermek közötti kapcsolattartás, a házastársi eltartás, a közös lakás használata, valamint - az ingatlanon fennálló közös tulajdon megszüntetése kivételével - a házastársi közös vagyon megosztása) megegyeztek és egyezségüket a bíróság is jóváhagyta, vagy ha 2. a házastársak között legalább 3 éve megszakadt az életközösség úgy, hogy külön lakásban élnek, és igazolják továbbá azt is, hogy a közös gyermek elhelyezését, valamint tartását - a gyermek érdekeinek megfelelően - rendezték Dr Kőrös András: A családjog kézikönyve, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, old. 27 Csjt. 18. (2) 1619 A házasság felbontásának 28 szabályozása körében két fontos elvet kell egymástól elkülöníteni. 1. Vétkességi elv: a házasságot akkor lehet felbontani, ha valamelyik házastárs vétkesen megszegte a házasságból eredő kötelezettségét. A bontást csak a vétlen fél kérheti 2. Feldúltsági elv: a bíróságnak a házasságot fel kell bontania, ha a házasélet teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. Az okot nem kell bizonyítani, s a bontást bármelyik fél kérheti. A házasélet teljes és végleges megromlására utal a házastársaknak végleges, befolyásmentes, egyező akaratnyilvánítása a házasság felbontására. Az egyező akaratnyilvánítást igazolja, ha a felek az ún. járulékos kérdésekben megegyeztek, vagy hosszabb ideje megszakadt az életközösség közöttük. 29 Az esetek többségében a házasságból közös kiskorú gyermek is származik. Ilyen esetekben természetesen a bíróság nem hagyhatja figyelmen kívül a kiskorú gyermek érdekeit sem. Egy kiskorú gyermeknek az lenne az érdeke, hogy a szülők együtt maradjanak, és közösen neveljék, ugyanakkor, ha a házasság már menthetetlenné válik, és a felmerült problémákat a szülők nem képesek rendezni, úgy pusztán az a tény, hogy a házasságból közös kiskorú gyermek származik, nem lehet a házasság felbontásának akadálya. Amennyiben a bíróságnak nem sikerül a feleket kibékíteni, és a bíróság megállapítja azt, hogy a házasélet végérvényesen és helyrehozhatatlanul megromlott, a gyermek érdekeit szem előtt tartva a lehető leggyorsabban kell eljárnia, hogy a gyerek lelkileg a lehető legkevesebbet sérüljön. A lélektan megfigyelései szerint a serdülőkorban (13-18 év) a szülők konfliktusa legalább annyi veszélyeztető tényezőt rejt magában, mint a kisebb gyermekek esetében A mindennapi tapasztalat szerint a házasság felbontásának okai: szexuális hűtlenség; házastárs betegsége; tettlegesség; szabadságvesztésre ítélés; különélés; gyermekek érdeke. 29 Heinerné Barzó Tímea: Családi Jog, Miskolc, Egyetemi jegyzet, negyedik átdolgozott kiadás, Novotni Alapítványa magánjog fejlesztéséért, old. 30 Bognár Gábor Telkes József: A válás lélektana, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, old. 1720 A házassági per hossza általában a felektől függ. Ha megegyezéses bontás van, akkor ezek a perek általában rövidebbek, ha teljes körű bizonyítás felvételére van szükség, akkor ezek a perek értelemszerűen hosszabbak. A bontóperes eljárás két szakaszra oszlik, a békítésre és az ún. érdemi eljárásra. A békítésre jellemzően az első tárgyaláson kerül sor, tekintettel arra, hogy a felek az első tárgyaláson vannak személyesen együtt jelen. A békítés nem kötelező a bíróság számára, ez mérlegelési jogkörébe tartozik. Amennyiben a békítés eredményre vezetett, akkor a bíróság az eljárást megszünteti. Nincs kötelező békítés és a pert már az első tárgyaláson érdemben kell tárgyalni: a) a cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló, b) ismeretlen helyen tartózkodó fél esetében, c) ha a fél bíróság előtti megjelenése elháríthatatlan akadályba ütközik, d) a házasfelek hosszabb ideje tartó különélése és a gyermek elhelyezési és tartási kérdésekben való megegyezése, e) ha a feleknek nincs közös kiskorú gyermeke A házassági bontóper részletes szabályai Hatáskör, illetékesség Hatáskör: A házassági perek az általános szabályok szerint a járásbíróság hatáskörébe tartoznak. Ez a szabály alkalmazandó a házassági perrel együtt indított házassági vagyonjogi perre is. Azonban, ha a házassági vagyonjogi pert nem a házassági perrel együtt indítják, arra már az általános hatásköri szabályok az irányadók Pp. Kommentár 32 Pp. Kommentár 18 Több megjelenítése
Kérdések - válaszok a válás jogi vonatkozásában. Alapvető információk, melyek hasznosak lehetnek, ha kenyértörésre kerül a dolog. Mikor szűnik meg egy házasság? - A Bíróságnak a házasságot felbontó jogerős Részletesebben HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET
HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET Tisztelt Járásbíróság! Felperes neve: Születési név: Születési hely, idő: Anyja neve: Lakcíme: Telefon, fax: E-mail: Munkahelyének címe: (ha nyugdíjat, járadékot, vagy Részletesebben Bejegyzett élettársi kapcsolat
Bejegyzett élettársi kapcsolat Az ügyintézéshez szükséges: Magyar állampolgárok esetén mindkét fél részéről az alábbiak szükségesek: - az élettársak érvényes személyazonosító igazolványa (vagy más személyazonosításra Részletesebben A személyállapoti perek. Dr. Nyilas Anna
A személyállapoti perek Dr. Nyilas Anna Mi tartozik ebbe a körbe? 1. házassági perek -házassági peren a házasság érvénytelenítése, továbbá érvényességének, ill. létezésének v. nem létezésének megállapítása Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához
TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához A mellékelt minta szerint benyújtott keresetlevélben kérheti a bíróságtól házasságának felbontását. Hogyan készítse el a keresetlevelet? Részletesebben Az Európai Unió polgári eljárásjogának kialakulása, fejlıdése Joghatósági szabályok az Európai Unióban
Az Európai Unió polgári eljárásjogának kialakulása, fejlıdése Joghatósági szabályok az Európai Unióban Debrecen, 2015. November 4. Polgári eljárásjogok -Definíciók Polgári eljárásjog Nemzetközi polgári Részletesebben 300/1993 T Ö R V É N Y
300/1993 T Ö R V É N Y a család- és utónévről *) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa az alábbi törvényt alkotta: Az utónév 1. (1) A Szlovák Köztársaság területén született személy utónevét a szülők közösen Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból
Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból 1. A polgári eljárásjog alapfogalmai: peres- ill. nem peres eljárás, az eljárás alanyai, tárgya, célja, a bírósági út. 2. A polgári eljárásjog helye a jogrendszerben, Részletesebben A külföldi határozatok elismerése és végrehajtása az EU-ban a 44/2001/EK és a 2201/2003/EK Rendeletek alapján. Dr. Nyilas Anna
A külföldi határozatok elismerése és végrehajtása az EU-ban a 44/2001/EK és a 2201/2003/EK Rendeletek alapján Dr. Nyilas Anna Jogforrások: 1. Magyar belső jog: 1979. évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben A gondnokság alá helyezés iránti perek szabályai
A gondnokság alá helyezés iránti perek szabályai 1. Felek és cselekvőképességük 1/A Felperes Ptk 2:28. [A gondnokság alá helyezés kezdeményezése] (1) A gondnokság alá helyezést a bíróságtól a) a nagykorú Részletesebben A családjog kézikönyve
Dr. Bajory Pál Dr. Kiss Éva Dr. Bencze Lászlóné Dr. Kőrös András Dr. Brávácz Ottóné Dr. Makai Katalin Dr. Csiky Ottó Némethné dr. Bokor Klára Dr. Filó Erika Dr. Söth Lászlóné Dr. Katonáné dr. Pehr Erika Részletesebben 1.1 Az ügyintézés helye, elérhetőségek: Szákszendi Közös Önkormányzati Hivatal 2856 Szákszend, Száki u. 91. Mezőfi Attiláné anyakönyvvezető
ANYAKÖNYVI ÜGYINTÉZÉS 1.1 Az ügyintézés helye, elérhetőségek: Szákszendi Közös Önkormányzati Hivatal 2856 Szákszend, Száki u. 91. Mezőfi Attiláné anyakönyvvezető telefonszám: 34/371-524, e-mail: anyakonyv@szakszend.hu Részletesebben NYILATKOZAT KÖZELI HOZZÁTARTOZÓI VISZONYRÓL 1
TÁJÉKOZTATÓ A mező és erdőgazdasági földekre szerződéssel alapított, 2014. április 30-án fennálló, határozatlan időre, vagy 2014. április 30-a után lejáró, határozott időtartamra nem közeli hozzátartozók Részletesebben ADATLAP 1 a külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez
ADATLAP 1 a külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez I. Kérelem Alulírott anya apa meghatalmazottként eljáró (neve) kérem külföldön történt születésnek hazai anyakönyvezését. II. A gyermek/ anyakönyvezendő Részletesebben A bejegyzett élettársi kapcsolat intézményének
INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Dr. Kriszt Zita A bejegyzett élettársi kapcsolat jogintézménye A bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló 2007. évi CLXXXIV. törvény 2009. január elsején lép hatályba, egy olyan köztes Részletesebben Hatáskörrel rendelkező szerv. Öttevény Község Jegyzője 9153 Öttevény, Fő utca 100. Illetékességi terület. Öttevény Község közigazgatási területe.
Hatáskörrel rendelkező szerv Öttevény Község Jegyzője 9153 Öttevény, Fő utca 100. Illetékességi terület Öttevény Község közigazgatási területe. Elérhetőség Öttevényi Polgármesteri Hivatal 9153 Öttevény, Részletesebben Tekintettel arra, hogy a tagállamok közül Dánia nem vett részt e rendelet elfogadásában, rá nézve e rendelet nem kötelező, és nem alkalmazható.
A kis értékű követelések európai eljárása 1. A vonatkozó Európai Uniós jogszabály A határokon átnyúló, kis értékű fogyasztói és kereskedelmi követelések egyszerűsített és gyorsított elbírálására vonatkozó Részletesebben Kérem, a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló többször módosított 164/1995. (XII. 27.) Korm.
KÖZLEKEDÉSI KEDVEZMÉNYEK IRÁNTI KÉRELEM Kérelmező adatai: családi és utóneve:... születési neve:... anyja neve:... születési helye, ideje:..., év... hó... nap... családi állapota:... személyi ig. száma:... Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. az özvegyi nyugdíj
TÁJÉKOZTATÓ az özvegyi nyugdíj A hozzátartozói ellátások sajátossága, hogy a jogosultsági feltételeknek az elhunyt jogszerző és a nyugdíjigénylő részéről is teljesülniük kell. Özvegyi nyugdíj címén a jogosultat Részletesebben 1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 1
Opten Törvénytár Opten Kft. 1. 1952. évi IV. törvény 1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 1 A 2009.10.01. óta hatályos szöveg (A végrehajtásáról szóló 7/1974. (VI. 27.) IM, Részletesebben Járási gyámhivatal, anyakönyvvezető, integrált ügyfélszolgálat, bíróság, konzuli tisztviselő, közjegyző 1 (megnevezése, elérhetőség)
Járási gyámhivatal, anyakönyvvezető, integrált ügyfélszolgálat, bíróság, konzuli tisztviselő, közjegyző 1 (megnevezése, elérhetőség) Iktatószám: Ügyintéző: 1. A személyesen megjelent apa: Jegyzőkönyv 2 Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról megszületett gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben 1. számú melléklet a 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelethez HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI - KÉRELEM
1. számú melléklet a 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelethez A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI - KÉRELEM Alulírott... és házastársam,... kérem/kérjük, hogy... nevű kiskorú, Részletesebben BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN. dr. Koltai György
BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN dr. Koltai György A KÖZIGAZGATÁSI PER CÉLJA Pp. 2. (1) A bíróságnak az a feladata, hogy - összhangban az 1. -ban foglaltakkal - a feleknek a jogviták elbírálásához, a Részletesebben HONOSÍTÁSI KÉRELEM. 1. Házassági neve:... Születési családi neve:... Születési utóneve(i):... Előző (születési) családi neve:... Előző utóneve(i):...
A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest fénykép helye fénykép helye HONOSÍTÁSI KÉRELEM Alulírott....... és házastársam,... kérem/kérjük, hogy...... nevű kiskorú, cselekvőképtelen nagykorú gyermeke(immel/inkkel) Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. Az intézett hatósági ügy megnevezése: Hatósági közvetítők nyilvántartásba vételével kapcsolatos eljárások
TÁJÉKOZTATÓ A Fejér Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: hivatal) joghatóságába, hatáskörébe és illetékességébe tartozó közigazgatási ügyek intézéséről A hivatal illetékességi területe: Fejér megye Az Részletesebben Joghatóság. Joghatóság mibenléte. Jogforrások: nemzeti, belső jogok nemzetközi egyezmények európai közösségi jog (Brüsszel I-II.)
JOGHATÓSÁG Joghatóság Joghatóság mibenléte Jogforrások: nemzeti, belső jogok nemzetközi egyezmények európai közösségi jog (Brüsszel I-II.) A joghatóság fennállása, mint először eldöntendő kérdés Joghatóság: Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI - KÉRELEM
fénykép helye fénykép helye A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI - KÉRELEM Alulírott........ és házastársam,..... kérem/kérjük, hogy...... nevű kiskorú, cselekvőképtelen Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. (3) és (3a) bekezdése, illetve 5.
A köztársasági elnöknek Budapest 1 fénykép helye fénykép helye HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. (3) és (3a) bekezdése, illetve 5. -a alapján Részletesebben A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.)
A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási Részletesebben A kis értékű követelések európai eljárása. A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete
A kis értékű követelések európai eljárása A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete Célja: - a hozzáférés megkönnyítése - a jogviták rendezésének egyszerűsítése, gyorsítása - az ítéletek elismerésének Részletesebben Jegyzőkönyv apai elismerő nyilatkozatról megszületett gyermekre 1
Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról megszületett gyermekre 1 Anyakönyvi szerv azonosítója: Külképviselet megnevezése: LONDON Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma: Iktatószám: A személyesen megjelent Részletesebben Nemzetközi magánjog 1.
Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar Nemzetközi Köz- és Magánjogi Tanszék Nemzetközi magánjog 1. Knapp László knapplaszlo@sze.hu Nagy Csongor István: Nemzetközi magánjog. Második, Részletesebben BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE MAGYARORSZÁGON, NEM MAGYAR ÁLLAMPOLGÁRSÁGÚ SZEMÉLYEK ESETÉN
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK FELDOLGOZOTT JOGSZABÁLYOK...3 ELŐSZÓ...4 2013. ÉVI V. TÖRVÉNY A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL NEGYEDIK KÖNYV, CSALÁDJOG...
TARTALOMJEGYZÉK FELDOLGOZOTT JOGSZABÁLYOK...3 ELŐSZÓ...4 2013. ÉVI V. TÖRVÉNY A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL NEGYEDIK KÖNYV, CSALÁDJOG...5 IV. Fejezet A Ptk. Negyedik Könyvéhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések...6 Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT HÁZASTÁRSI TARTÁS ROKONTARTÁS
ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT HÁZASTÁRSI TARTÁS ROKONTARTÁS Szeibert Orsolya PhD ELTE ÁJK Polgári Jogi Tanszék 2013. 10. 01. Házasságon kívüli partnerkapcsolatok Vitatottság Eredeti elképzelések jelzés a jogalkalmazónak? Részletesebben AZ EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁS GYAKORLATA. B u d a p e s t, s z e p t e m b e r 2 9.
AZ EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁS GYAKORLATA d r. R á k V i k t o r B u d a p e s t, 2 0 1 6. s z e p t e m b e r 2 9. végrehajtási jogcímhez jutás önálló, alternatív igényérvényesítési eljárás európai Részletesebben Házastársi lakáshasználat Élettársi jogviszony és fajtái: Pjt, élettársak, bejegyzett élettársak, új Ptk. dr. Kenderes Andrea 2011.Május 21.
Házastársi lakáshasználat Élettársi jogviszony és fajtái: Pjt, élettársak, bejegyzett élettársak, új Ptk. dr. Kenderes Andrea 2011.Május 21. Házastársi lakáshasználat! 1952. évi IV. törvény! Csjt. 31. Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról születendő gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben ADATLAP külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez
Szerv EAK eseményazonosító: I. Kérelmezı(k) adatai ADATLAP külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez Kérelmezı 1 anya/apa/érintett/egyéb kérelmezı Családi és utóneve: Lakcíme: Elérhetısége: @ Részletesebben Munkaügyi bíróság: jogszabály határozza meg, hogy mely perek tartoznak ide. Pp. 349
Joghatóság: melyik állam fog eljárni. Szűkebb fogalma: bíróság vagy más szervnek van joga eljárni milyen típusú bíróság jár el. Hatáskör: helyi vagy megyei bíróságon kezdjük el a pert. Minden helyi bíróság, Részletesebben Személyazonosító igazolvány
Első személyazonosító igazolvány Személyazonosító igazolvány Állandó személyazonosító igazolványra az a személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá tartozó, Magyarországon élő magyar állampolgár, Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI - KÉRELEM
A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest fénykép helye fénykép helye HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI - KÉRELEM Alulírott... és házastársam,... kérem/kérjük, hogy... nevű kiskorú, cselekvőképtelen nagykorú Részletesebben (2) E törvény alkalmazása során mindenkor a kiskorú gyermek érdekére figyelemmel, jogait biztosítva kell eljárni.
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 1. (1) A házasságról, a családról és a gyámságról szóló törvénynek az a célja, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányának megfelelően szabályozza Részletesebben 15/2006. (VI.13.) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete. a születési támogatásr ól
5/006. (VI..) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete a születési támogatásr ól (a 0/007. (III.6.) Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Kt. rendelttel, valamint a /007. (V.5.) Budapest XXI. Kerület Részletesebben A nagykorú cselekvőképességének korlátozása az új Ptk. alapján
A nagykorú cselekvőképességének korlátozása az új Ptk. alapján Szerző: dr. Rózsa Erika 2015. június 10. 2014. március 15. napján hatályba lépett az új Polgári Törvénykönyv, mely átalakította a cselekvőképesség Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 10/2008.(IX.16.) Rendelet típusa: Módosító Rendelet címe: A pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Részletesebben Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 2011/0059(CNS) 2.4.2012 MÓDOSÍTÁS: 24-37 Véleménytervezet Marina Yannakoudakis (PE478.403v01-00) a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem családi együttélés biztosítása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első Részletesebben A bíróság határozatai. Dr. Nyilas Anna
A bíróság határozatai Dr. Nyilas Anna 1. Az elsőfokú bíróság határozatai Ítélet Végzések Ítélet részei A jogerő szabályai Egyszerű kötőerő Alaki jogerő Anyagi jogerő Rendes perorvoslat Fellebbezés hivatalból Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (A módosítással egységes szerkezetbe foglalva.) Nyékládháza Város Részletesebben A cselekvőképességre vonatkozó szabályok változásai az új Polgári. Törvénykönyvben; A gondnokság alá helyezési eljárás. Szerző: dr. Szénási-Varga Nóra
A cselekvőképességre vonatkozó szabályok változásai az új Polgári Törvénykönyvben; A gondnokság alá helyezési eljárás Szerző: dr. Szénási-Varga Nóra Szolnok, 2015. 1 I. Bevezetés 2014. március 15. napján Részletesebben 4. Milyen azonosság és különbség van a gyámság és a gondnokság között?
1. Melyek a Családjog fő részei? A Családjog a család személyi és a család vagyoni viszonyait rendező jogág. 3 részből áll: -házasság, - rokonság és -gyámság A Családjog a családhoz tartozás két formáját Részletesebben A HÁZASSÁGI PEREK JOGHATÓSÁGI SZABÁLYAINAK VÁLTOZÁSAI A RENDSZERVÁLTOZÁSTÓL NAPJAINKIG NAGY ANDREA*
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXIV. (2006), pp. 427-396 A HÁZASSÁGI PEREK JOGHATÓSÁGI SZABÁLYAINAK VÁLTOZÁSAI A RENDSZERVÁLTOZÁSTÓL NAPJAINKIG NAGY ANDREA* A házassági perek - amelyek magukba Részletesebben T/4411. számú törvényjavaslat. a bejegyzett élettársi kapcsolatról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/4411. számú törvényjavaslat a bejegyzett élettársi kapcsolatról Előadó: dr. Takács Albert igazságügyi és rendészeti miniszter Budapest, 2007. november 2 2007. évi. törvény Részletesebben Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény 2010.06.11. 1
Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény 2010.06.11. 1 Jogszabályi háttér: - 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.) 19-20/A. -ai, - 149/1997. IX.10.) Korm. rendelet (Gyer.) - 331/2006. (XII.23.) Korm. rendelet - Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján
Fénykép Fénykép A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján Alulírott Minta Péter és házastársam, Mintaová Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján
A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest fénykép helye fénykép helye HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján Alulírott....... és házastársam,... Részletesebben Szakdolgozat. Hegedűs Adél
Szakdolgozat Hegedűs Adél Miskolc 2013 Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi kar Polgári jogi Tanszék A házasság és az élettársi kapcsolat elhatárolása, különös tekintettel a vagyonjogi kérdésekre Konzulens: Részletesebben A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika
A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának feltételrendszere Szerző: dr. Sarkadi Mónika Tatabánya 2015. november 21. I. Bevezetés A gyermektartásdíj tárgyában megkötött és a bíróság Részletesebben Tájékoztató. az anyakönyvi ügyekkel kapcsolatos eljárásokról
Tájékoztató az anyakönyvi ügyekkel kapcsolatos eljárásokról A Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal illetékességi területe: Komárom-Esztergom megye Alkalmazásra kerülő jogszabályok: - Az anyakönyvekről, Részletesebben Kincsesbánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2004. (IV. 29.) önkormányzati R E N D E L ET E. A gyermekek védelméről
Kincsesbánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2004. (IV. 29.) önkormányzati R E N D E L ET E A gyermekek védelméről (Egységes szerkezetben a 8/2005. (VI. 28.) Kt. rendelet*, a 4/2010. (II. Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben ... utca/út/tér/park/köz/stny./rp./krt... házszám...ép./lph... em.,... ajtó
BUDAPEST FŐVÁROS XIII. KERÜLETI POLGÁRMESTERI HIVATAL Szociális és Köznevelési Osztály 1139. Budapest XIII., Béke tér 1. elektronikus elérhetőség: szoco@bp13.hu KÉRELEM Önkormányzati segély Elhunyt személy Részletesebben A Magyaryegyszerűsítési programmal bevezetett, 2014 január 1-jétől hatályba lépő változások
A Magyaryegyszerűsítési programmal bevezetett, 2014 január 1-jétől hatályba lépő változások Örökbefogadhatónak nyilvánítás Örökbefogadás előtti eljárás Örökbefogadás engedélyezése iránti eljárás 2013. Részletesebben Algyő Nagyközség Önkormányzat. Képviselő-testületének. 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete
Algyő Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete az újszülött gyermekek és a házasulandó személyek támogatásáról / egységes szerkezetben / Hatályos: 2016. Részletesebben 1952. évi IV. törvény. a házasságról, a családról és a gyámságról 1 ELSŐ RÉSZ A HÁZASSÁG. I. fejezet. A házasságkötés
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 1 1. (1) 2 A házasságról, a családról és a gyámságról szóló törvénynek az a célja, hogy az Alaptörvénynek megfelelően szabályozza és védje Részletesebben Anyakönyvi ügyek. 1. Születés anyakönyvezése. Ügyleírás:
Anyakönyvi ügyek 1. Születés anyakönyvezése A születést a születés helye szerinti anyakönyvvezetőnek kell bejelenteni a születést követő első munkanapon. Az intézetben történt születést az intézet vezetője, Részletesebben Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlésének 33/2010. (XI.26.) önkormányzati rendelete a Human Papilloma Vírus (HPV) elleni védőoltás támogatásáról
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlésének 33/2010. (XI.26.) önkormányzati rendelete a Human Papilloma Vírus (HPV) elleni védőoltás támogatásáról Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése az Alkotmány Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE a bölcsődés-korú gyermeket nevelő családok szociális támogatásáról (Hatálytalan 2011. május 1-jétől, hatályon kívül helyezte a bölcsődés korú Részletesebben NEGYEDIK KÖNYV CSALÁDJOG ELSŐ RÉSZ ALAPELVEK
NEGYEDIK KÖNYV CSALÁDJOG ELSŐ RÉSZ ALAPELVEK 4:1. [A házasság és a család védelme] (1) A törvény védi a házasságot és a családot. (2) E törvény alkalmazása során a családi és az egyéni érdek összhangját Részletesebben KÉRELEM A BÉRLETI JOGVISZONY FOLYTATÁSÁRA
Budapest Főváros III. kerületi Polgármesteri Hivatal Szociális Szolgáltató Főosztály 1033 Budapest, Fő tér 2. Ügyfélfogadás: hétfő 9.00 18.00 kedd 8.00 16.30 szerda 8.00 16.30 csütörtök 8.00 16.30 péntek Részletesebben Tájékoztató a jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálói tevékenység végzéséhez szükséges igazolásról
1 Tájékoztató a jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálói tevékenység végzéséhez szükséges igazolásról A Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói Részletesebben Anyakönyvi ügyek: Letölthető nyomtatványok:
Anyakönyvi ügyek: 1. Tájékoztatás 2. Születés anyakönyvezése 3. Apai elismerő nyilatkozat felvétele 4. Házasságkötési szándék bejelentése 5. Bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése 6. Haláleset anyakönyvezése Részletesebben A házassági bontóperek szabályozásának változásai. Szerző: dr. Szénási-Varga Nóra. Szolnok, 2016.
A házassági bontóperek szabályozásának változásai Szerző: dr. Szénási-Varga Nóra Szolnok, 2016. 1 1. A polgári házasság jogi kezdetei A házasság felbontásának polgári szabályai a polgári házasságkötés Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L ŐTERJ E SZT É S Kéthely Község Önkormányzat Képviselő-testületének a hivatali helyiségen kívüli, és a hivatali munkaidőn kívül történő házasságkötés létesítése engedélyezésének szabályairól és díjairól Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL 1. Név Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) másik Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján
A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest fénykép helye fénykép helye HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján Alulírott SABAU PETRU és házastársam, Részletesebben Nyilatkozat személyi adatokról
Nyilatkozat személyi adatokról Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! 1.Név (leánykori név is) házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) Részletesebben SZERENCS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 6/2003. (III. 25.) SZ. RENDELETE az első lakáshoz jutók támogatásáról
SZERENCS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 6/2003. (III. 25.) SZ. RENDELETE az első lakáshoz jutók támogatásáról egységes szerkezetben a 19/2003. (VIII. 26.), a 21/2004. (V. 27.), 5/2005. (III. 29.), 17/2009. (V. Részletesebben Segédlet a fogadó szervezetek számára az adminisztrációs kötelezettségekrõl
Segédlet a fogadó szervezetek számára az adminisztrációs kötelezettségekrõl Bejelentési kötelezettség 11. (1) A fogadó szervezet a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelõs miniszter által Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles Részletesebben A házassági perek speciális eljárási szabályai (szakdolgozat) Special Procedural Rules of Matrimonial Actions
MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR EURÓPAI ÉS NEMZETKÖZI JOGI INTÉZET POLGÁRI ELJÁRÁSJOGI TANSZÉK A házassági perek speciális eljárási szabályai (szakdolgozat) Special Procedural Rules of Matrimonial Részletesebben Nyilatkozat személyi adatokról
Nyilatkozat személyi adatokról Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi.tájékoztatót! 1.Név (leánykori név is) 2. Születési hely és év 3. nyja leánykori neve 4. Állandó lakóhelye 5. Ideiglenes lakóhelye Részletesebben Mit kell magunkkal vinni a személyazonosító igazolvány igényléséhez?
A személyes megjelenésében - egészségügyi okból - akadályozott és a 14 éven aluli kérelmező az állandó személyazonosító igazolvány kiadására irányuló kérelmét a lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint Részletesebben T/17841. számú. törvényjavaslat. a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/17841. számú törvényjavaslat a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról Előadó: dr. Petrétei József igazságügy-miniszter Budapest, 2005. október Részletesebben VIS MAIOR - SZABÁLYZAT
VIS MAIOR - SZABÁLYZAT 1.) Hatáskör 1.1. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) hagyományosan látja el a vis maior hivatkozások érvényesítésének igazolására irányuló tevékenységét. A vis maior igazolások Részletesebben Állampolgárság igazolása iránti KÉRELEM
A Magyar Köztársaság Belügyminiszterének Budapest Állampolgárság igazolása iránti KÉRELEM Kérem a magyar állampolgárságom fennállásának, megszűnésének, illetve annak megállapítását, hogy nem voltam magyar Részletesebben NETJOGTÁR. A CompLex Kiadó Kft. CompLex jogi adatbázisából.
NETJOGTÁR. A CompLex Kiadó Kft. CompLex jogi adatbázisából. 1957. évi V. törvény az állampolgárságról I. FEJEZET A magyar állampolgárok 1. (1) Magyar állampolgár az, aki a) magyar állampolgár szül gyermeke; Részletesebben Polgári jog. Személyek joga évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről Dr. Szekeres Diána Ph.D évi V. törvény (Új Ptk.)
Polgári jog Személyek joga 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről Dr. Szekeres Diána Ph.D. 2013. évi V. törvény (Új Ptk.) I. Könyv Bevezető rendelkezések II. Könyv Az ember mint jogalany III. IV. Részletesebben HATÓSÁGI IGAZOLVÁNY KIADÁSA HIVATALBÓL TÖRTÉNIK, HA
A lakcímkártya kiadására irányuló eljárás hivatalból vagy kérelemre indul. A HATÓSÁGI IGAZOLVÁNY KIADÁSA HIVATALBÓL TÖRTÉNIK, HA 1. a polgár a lakcímet is tartalmazó régi típusú személyazonosító igazolványát Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság