text:
Védett műről magáncélra készített másolat után fizetendő díj - Jogszerű vagy jogellenes forrásból? - Az Európai Bíróság ítélete | hírek | Jogi Fórum
2014.04.11. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A C-435/12. sz. ügyben hozott ítélet - ACI Adam BV és társai kontra Stichting de Thuiskopie, Stichting Onderhandelingen Thuiskopie vergoeding
A szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a magáncélú másolat készítésének lehetővé tételére kivételt állapítsanak meg a szerzői és szomszédos jogok jogosultjainak kizárólagos többszörözési joga alól (magáncélú másolatokra vonatkozó kivétel). Az irányelv úgy rendelkezik továbbá, hogy azon tagállamok, melyek ilyen kivételt vezetnek be a belső jogukban, kötelesek rendelkezni a „méltányos díjazásnak” a szerzői jog jogosultjai részére történő megfizetéséről, annak érdekében hogy utóbbiak a védelemben részesülő műveik és egyéb teljesítményeik felhasználása ellenében méltányos ellentételezésben részesüljenek.
Az ACI Adam és társai olyan üres adathordozók importőrei és/vagy gyártói, mint a CD-k és a CDR-ek. A holland szabályozás értelmében e társaságok a Stichting de Thuiskopie alapítvány számára kötelesek befizetni a magáncélú másolat utáni díjat. E díj összegét egy másik alapítvány, a „SONT” állapítja meg.
Az ACI Adam és társai úgy véli, hogy a díj összegének meghatározásakor a SONT-nek figyelmen kívül kellene hagynia a szerzői jog jogosultjai által a jogellenes forrásból készített másolatokból eredően esetleg elszenvedett kárt.
E körülmények között a Hoge Raad der Nederlanden (legfelsőbb bíróság, Hollandia) úgy határozott, hogy kérdést terjeszt a Bíróság elé.
Ítéletében a Bíróság kiemeli, hogy ha a tagállamoknak joga volna eldönteni, hogy elfogadnak-e olyan jogszabályt, amely többek között lehetővé teszi, hogy a magáncélú többszörözésre jogellenes forrásból is sor kerülhessen, ez egyértelműen a belső piac megfelelő működésének veszélyeztetését eredményezné.
Hasonlóképpen a kultúra terjesztésének megfelelő ösztönzése nem valósítható meg a szerzői jog szigorú védelmének feladásával, sem pedig a hamis, illetve hamisított műpéldányok jogellenes terjesztésének eltűrésével.
Ennélfogva a Bíróság úgy találja, hogy nem fogadható el az olyan nemzeti szabályozás, amely nem tesz semmilyen különbséget a jogszerű forrásból készített magáncélú másolatok és a hamis, illetve hamisított forrásból készítettek között.
Egyrészt ugyanis annak elismerése, hogy e magáncélú többszörözésre sor kerülhet jogellenes forrásból, elősegíti a hamis, illetve hamisított művek terjesztését, ami szükségszerűen csökkentené a védelem alatt álló művek értékesítési mennyiségét, illetve a védelem alatt álló művekkel kapcsolatos jogi ügyleteket, és ekképpen sérelmes lenne azok rendes felhasználására. Másrészt az ilyen nemzeti jogszabály alkalmazása a szerzői jog jogosultjának indokolatlan károsulását eredményezheti.
Egyébiránt a Bíróság emlékeztet arra, hogy a magáncélú másolatok készítését engedélyező tagállam feladata biztosítani e kivétel megfelelő alkalmazását, és korlátozni a jogosultak által nem engedélyezett cselekményeket.
Márpedig az a nemzeti szabályozás, mely nem tesz különbséget a jogszerű vagy jogellenes magáncélú másolatok között, nem biztosítja a magáncélú másolatra vonatkozó kivétel megfelelő alkalmazását. Azon körülmény, mely szerint nincs semmilyen alkalmazható műszaki intézkedés, mely a jogellenes magáncélú másolatok készítése ellen küzdene, nem kérdőjelezheti meg e megállapítást.
Egyébiránt a díjazási rendszernek megfelelő egyensúlyt kell biztosítania szerzők (a méltányos díjazás kedvezményezettjei), valamint a védelem alatt álló művek felhasználóinak jogai és érdekei között.
Minthogy a magáncélú másolat utáni díjjal kapcsolatos rendszer, mely a jogosultaknak járó méltányos díjazás kiszámításakor nem tesz különbséget aszerint, hogy a magáncélú többszörözés alapjául szolgáló forrás jogszerű vagy jogellenes, nem tartja tiszteletben e megfelelő egyensúlyt.
Egy ilyen rendszerben ugyanis a Bíróság szerint az okozott kárt, és ennélfogva a jogosultaknak járó méltányos díjazás összegét a szerzőknek mind a jogszerű forrás alapján készített magáncélú másolatok, mind a jogellenes forrás alapján készített másolatok által okozott hátrány alapján kell kiszámítani. Az ekképpen kiszámított összeg végül a védett művek felhasználói által a magáncélú másolatok készítését lehetővé tevő berendezések, készülékek és adathordozók rendelkezésükre bocsátásakor fizetett árban jelenik meg.
Ily módon valamennyi felhasználó közvetetten hátrányosan van érintve, mivelhogy szükségszerűen hozzájárulnak a jogellenes forrásból készített magáncélú másolatok által okozott kár megtérítéséhez. Következésképpen a felhasználóknak egy nem jelentéktelen többletköltséget kell viselniük ahhoz, hogy magáncélú másolatot készíthessenek.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Családjog 2. óra. Szülők és gyermekek jogai és kötelezettségei. 1. Szülők jogai és kötelezettségei: - PDF
Családjog 2. óra. Szülők és gyermekek jogai és kötelezettségei. 1. Szülők jogai és kötelezettségei:
Download "Családjog 2. óra. Szülők és gyermekek jogai és kötelezettségei. 1. Szülők jogai és kötelezettségei:"
1 Családjg Családjg 2. óra 1. Szülők jgai és kötelezettségei: Szülők és gyermekek jgai és kötelezettségei Attól kezdve, hgy gyermek született van, mindkét szülőt terheli, közösen és külön-külön is gyakrlják. a) Jgaik: A szülő a gyermek tv-es képviselője - elsősrban kiskrú esetében, de 18. éves krig szabály - minden jelentősebb jgügylethez a szülő beleegyezése kell - nem egyértelműen hierarchikus viszny, inkább mellérendelt - kötelesek együtt dönteni (gyermek tartózkdási helyéről, gyermek életpályájának megválasztásáról, gyermek nevéről) - személyes jellegű nyilatkzatk, melyet a gyermek saját maga tehet (munkavállalás, munkabér 16<, tanúzási kötelezettség, házasság 16<) - biznys esetekben szülői, biznys esetekben gyámhivatali hzzájárulás / nyilatkzat szükséges gyámnevezés és kizárás jga: - kizárólag kiskrúnak lehet gyámja - ha a szülők meghaltak vagy börtönben vannak - a szülő megnevezheti, hgy kit szeretne gyámnak vagy kizárhatja, hgy kit nem szeretne vagynkezelés jga - gyermek vagyna /a szülő vagynától külön áll, de a szülő kezeli / öröklés életévet betöltése után át kell adni - A szülőnek nincs számadási kötelezettsége - A szülő külön köteles kezelni a saját vagynától - Nem a gyerek napi szükségleteire való - Ha a szülő nem kezeli megfelelően ezt a vagynt, akkr gyámhatósághz lehet frdulni (elszámltathatja a szülőt, magáhz vnhatja a gyerek vagynának kezelését, csak azt vizsgálja, hgy a gyerek vagyna ne csökkenjen) A gyerekekkel való kapcslattartás jga (külön élő szülők esetén is) 1
2 Családjg b) Kötelezettségeik: A gyermek gndzása és nevelése: Elő kell segíteni a gyerek testi, szellemi, erkölcsi és értelmi fejlődését. Gndzás: fizikai szükségletek kielégítése (pl.: kötelező ltásk, etetés, lakhatás) Nevelés: szcializációs flyamat elősegítése Ez minden esetben terheli, még a saját ellátása rvására is. A gyermek 18 éves kráig nem választhatja meg vallási nézetét, a szülő dönt sem a gyerek, sem a szülő nem hzhat lyan döntést a gyermek 18 éves kráig, ami srsdöntő lehet számára pl: apácazárda, buddhizmus Ha a bíróság megvnja a szülői felügyeletet bármelyik szülőtől, akkr az nem gyakrlhatja tvább jgait és kötelezettségeit. 2. Gyerekek jgai és kötelezettségei: a) Jgaik: Nemzetközi egyezményekből következnek Pl.: - élethez való jg (élve születéstől) - anyakönyvezésre való jg - szüleitől ne válasszák el - Véleménynyilvánítási jg - lelkiismeret, valláshz való jg - testi-lelki erőszak elleni védelemhez való jg szciális biztnság és megfelelő életszínvnal Állammal szemben támaszttt követelmény (az államnak megfelelő szciális intézményhálózatt építsen ki és működtessen pl: gyámhatóság, gyermek rvsi rendelő, kórház.) Szülőkkel szemben támaszttt követelmény (a gyerek életszínvnala nem lehet alacsnyabb, mint a szülőé. A szülőtől az várható el, hgy a sajátjának megfelelő színvnalat biztsítsa a gyermekének) 97. évi XXXI-es tv. 2
3 Családjg b) Kötelezettségeik: Együttműködési kötelezettsége van a szülővel Eleget tegyen a tanulmányi kötelezettségének (18. éves krig) Tartózkdnia kell az egészségére kárs életmódtól Tiszteletet tanúsítani szülei irányába A jgknak van krlátja a másik ember jga (nem sértheti másik ember jgát) A szülő-gyermek jgai, kötelezettségei a gyermek első felsőfkú tanulmányai befejezéséig tartanak. Ha a gyermek saját önszántából felfüggeszti tanulmányait, akkr megszűnik az a jg, hgy a szülő eltartsa. A tartásdíj is eddig az időpntig jár. Tandíjfizetésre a szülő nem kötelezhető. A jgk-kötelezettségek megszűnnek: - főszabály szerint a gyerek nagykrúságával - Bármelyik fél halálával - Apaság vagy anyaság vélelmének megdőlésével - Ha a bíróság megszűnteti a szülő felügyeleti jgát (ha a gyereket felróható módn veszélyezteti, vagy ha a szülőt szabadságvesztésre ítélték) - örökbefgadással a vér szerinti szülő jgai-kötelezettségei megszűnnek Nagykrúság esetén, ha a gyerek nem teljesíti a kötelezettségeit, meg lehet vnni a tartást. a szülő is frdulhat gyámhatósághz nevelési tanácsadó bevnása Házasság megszűnése és megszűntetése: 1. autmatikusan: valamelyik fél halálával 2. ha a házasságt úgy kötötték meg, hgy utólag kiderült annak abszlút akadálya akkr a házasság az érvénytelensége ellen pert lehet indítani 3. házasság felbntását bármelyik fél kérheti, arra hivatkzással, hgy házasságuk teljesen és helyrehzhatatlanul megrmltt: a) közös megegyezés: - közös gyermek elhelyezése - közös vagyn felbntása kérelemmel, egyezségről kiratt készítenek, és együtt nyújtják be - a bíróság megvizsgálja, hgy az egyezség megfelel-e a jgszabályknak - a feleknek egyező akaratnyilatkzattal (beflyásmentesen) kell benyújtani a közös megegyezést, házasság felbntását. - Ha már 3 éve nem élnek együtt, akkr nem kell indklni 3
4 Családjg - Először békéltető tárgyalásra hívja be őket (megbiznysdik a bíró arról, hgy tényleg mindkét fél akarja a válást, hgy tényleg helyrehzhatatlan a házasság. - Ez után bntó tárgyalás ahl még egyszer megkérdezi a feleket, majd bntja a házasságt b) házasság felbntása egyldalúan: - egyik fél kéri - személyesen, jgi képviselő útján kell - biznyítani kell, hgy a házasság helyrehzhatatlan Egyik válni akar, másik nem évekig eltarthat Mindkettő válni akar, de nem tudnak megegyezni Ha sikerül biznyítani, akkr válók: - tanúkkal igazlni - tettlegesség biznyítása - elmebetegség biznyítása - különélés biznyítása - szabadságvesztésre ítélik az egyik felet (a szexuális hűtlenség nem válók) A bíróság szabadn mérlegeli a biznyítékkat. A házasságt felbntó döntésben rendelkezik a bíróság a gyermekelhelyezésről és a vagynmegsztásról is ítélet A gyermekelhelyezés váltztatását lehet kérni. A bíróság csak a közös vagynról határz. Ha van házassági szerződés, akkr az érvényesül. A bíróság általában 50-50%-ban próbálja meg megsztani a közös vagynt. Az ingatlan megsztásánál a gyermekelhelyezést kell figyelembe venni. A bíróság az ingatlan közös használatára kötelezheti a feleket, mert arra törekszi, hgy egyik fél se legyen hajléktalan. A vállalkzás vagyntárgya nem közös vagyn. 4
5 Családjg Gyerekek elhelyezése: A gyerek véleményét figyelembe veszi a bíróság a krának megfelelő mértékben. Annál a szülőnél fgja elhelyezni, amelyikkel szrsabb a kapcslata a gyermeknek. A bíróság résére kötelezettség, hgy megállapítsa a láthatást visznt a szülőnek jga. Első tárgyalás: Ha csak az egyik fél nyújtja be a kérelmet, akkr az 1. tárgyalásn nyilatkztatják a másik felet is. Házasság felbntásának jghatása: - újabb házasság köthető - apasági vélelem megszűnik - megszűnik a vagynközösség - dönteni kell a névviselésről (önállóan) Újabb házasság megkötésével az új férj/feleség nem veheti fel a régi/vlt férj/feleség nevét. Rknság A rknság a házastársak és a rknk tárgyi jg által elismert köteléke. A rknság általában vérszerinti bilógiai tényeken alapul, DE alapulhat jgnyilatkzatn is pl.: apasági elismerő nyilatkzat. 3 fajtája van: - egyenes ági rknság: azk akiknek egyike a másiktól származik pl: szülő, gyerek, nagyszülők, unka felmenők és leszármazók - ldalági rknk: akiknek legalább egy közös felmenőjük van DE nem egyenes ági rknk pl: testvérek, unkatestvérek - sógrság: házastárs rknaival fennálló kapcslat Rknság jghatásai: a) rknság határzza meg a névhez való jgt b) a rknság mint házassági akadály c) rknság büntetőjgi jghatásai: vérfertőzés d) rknság eljárási jghatásai: nem kell tanúskdni rkn ellen, elfgultság miatt kizárást lehet alkalmazni, pl: bíró nem járhat el rknának ügyében e) öröklés f) rkni tartás: egymást el kell, hgy tartsák - elvi alapja: erkölcsi kötelezettség 5
6 Családjg - speciális rkntartásk: gyerektartás, házastárstartás, unkatartás, nagyszülőtartás, szülőtartás (sógrsági és élettársi kapcslatkban nincs tartás) Házastárstartásról általában a házasság megszűnése után beszélünk. A rkntartás kizárólag vérségi kötelék alapján áll fenn KIVÉVE örökbefgadás és házasság. Jgi rkntartás feltételei: - rászrultság (aki a tartást kéri, annak rászrultnak kell lennie). Aki magát eltartani nem képes és nincs vagyna. Pl: súlys betegség vagy munkanélküliség eredményezheti. - Csak az a jgsult kérhet tartást, akinek nincs házastársa - Akkr igényelheti, ha nem érdemtelen a tartásra (a szülőnek ítélt tartás egy visznztt tartás ezért a szülő nem lehet érdemtelen a tartásra KIVÉVE, ha a gyerek biznyítani tudja, hgy a szülő nem teljesítette a gndzási / nevelési kötelezettségét) - Van lyan rkna, aki tartásra kötelezhető és képes is a tartásra (aki úgy képe adni, hgy a saját tartását nem veszélyezteti KIVÉVE a kiskrú gyermek esetén) Tartást követelni: Tipikusan leszármazótól KIVÉVE kiskrú gyerek, aztán a felmenőtől. A közelebbi rkn megelőzi a távlabbit. Egy kötelezett és több jgsult esetén: - a közelebbi megleőzi a távlabbit - ha aznsak, akkr megsztják a tartást A házastárs megelőzi az ember többi rknát. Ha több kötelezett van és egy jgsult: A bíróság megvizsgálja a kötelezettek anyagi visznyait és annak arányában ítéli meg a tartást. Tartás mértéke: 1. gyerektartás: vagy összegszerűen, vagy fizetés arányában 15-25% között. A szüléssel kapcslats költségek az apát terhelik. Ha a szülők elválnak, akkr, akinél a gyerek van, ő természetben nyújtja a tartást, a külön élő szülő pénzben. 6
7 Családjg Gyerek fajtái tartás szempntjából: - kiskrú gyerek: a szülő a saját tartása veszélyeztetése árán is köteles a gyereket eltartani. - Nagykrú gyerek 18<: első felsőfkú tanulmányainak befejezéséig jár a tartás KIVÉVE, ha érdemtelen rá, megszakítja a tanulmányait, ha a másik kiskrú eltartását veszélyezteti az ő tartása - Msthagyerek: csak akkr kell tartani, amíg együtt élnek a szülő és a mstha szülő, és amíg a gyerek kiskrú. És, ha belegyezéssel került a házasságba. természetbeni tartás Általában a munkáltató levnja a jövedelemből és közvetlenül a jgsultnak fizeti ki. Ha a kötelezett átmenetileg nem tudja kifizetni a tartásdíjat, akkr az állam előre megfizeti és utólag a kötelezetten behatja. 7
8 Családjg 8

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV. SZAKASZ AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA - PDF
Download "IV. SZAKASZ AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA"
1 IV. SZAKASZ AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA BEVÉTELEK SAJÁT FORRÁSOK Cím Címsor 4 Az intézmények és egyéb uniós szervek állományához tartozó személyektől származó bevételek ,28 5 Az intézmény adminisztratív működéséből származó bevételek p.m. p.m ,96 9 Egyéb bevételek p.m. p.m. 0,00 Összesen ,24 4. CÍM AZ INTÉZMÉNYEK ÉS EGYÉB UNIÓS SZERVEK ÁLLOMÁNYÁHOZ TARTOZÓ SZEMÉLYEKTŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK Címsor 4 0 Különböző adók és levonások , Nyugdíjjárulékok ,40 4. cím Összesen , ALCÍM KÜLÖNBÖZŐ ADÓK ÉS LEVONÁSOK 4 0 Különböző adók és levonások Címsor 2012/ Az intézmény tagjai, tisztviselők és egyéb alkalmazottak és a nyugdíjjárulékban részesülők bére, fizetése és juttatásai utáni adóbevételek ,16 90,21 % Az aktív állományban lévő intézményi tagok, tisztviselők és egyéb alkalmazottak béréből levont ideiglenes hozzájárulásból eredő bevételek p.m. p.m. 0, Az aktív állományban lévő intézményi tagok, tisztviselők és egyéb alkalmazottak fizetését terhelő speciális levonásokból eredő bevételek ,72 73,48 % 4 0. alcím Összesen ,88 87,64 % jogcímcsoport Az intézmény tagjai, tisztviselők és egyéb alkalmazottak és a nyugdíjjárulékban részesülők bére, fizetése és juttatásai utáni adóbevételek ,16
2 Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv és különösen annak 12. cikke. A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.). Az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló, február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 56., , 8. o.) jogcímcsoport Az aktív állományban lévő intézményi tagok, tisztviselők és egyéb alkalmazottak béréből levont ideiglenes hozzájárulásból eredő bevételek p.m. p.m. 0,00 A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.). Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen a december 15-ig hatályban lévő változatának 66a. cikke jogcímcsoport Az aktív állományban lévő intézményi tagok, tisztviselők és egyéb alkalmazottak fizetését terhelő speciális levonásokból eredő bevételek ,72 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 66a. cikke. A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.) ALCÍM NYUGDÍJJÁRULÉKOK 4 1 Nyugdíjjárulékok Címsor 2012/ A személyzet nyugdíjrendszerbe fizetett járulékai ,39 96,93 % A nyugdíjjogosultság személyzet által történő átvitele, illetve megváltása p.m. p.m , A személyes indokkal szabadságon levő tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak nyugdíj-hozzájárulása p.m. p.m. 0, alcím Összesen ,40 132,01 %
3 jogcímcsoport A személyzet nyugdíjrendszerbe fizetett járulékai ,39 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 83. cikke (2) bekezdése jogcímcsoport A nyugdíjjogosultság személyzet által történő átvitele, illetve megváltása p.m. p.m ,01 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 107. cikke, valamint VIII. melléklete 11. cikkének (2) bekezdése és 48. cikke jogcímcsoport A személyes indokkal szabadságon levő tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak nyugdíj-hozzájárulása Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata. Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek. p.m. p.m. 0,00 5. CÍM AZ INTÉZMÉNY ADMINISZTRATÍV MŰKÖDÉSÉBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK Címsor 5 0 Ingó vagyon és ingatlan vagyon értékesítéséből származó bevételek p.m. p.m , Bérleti díjakból származó bevétel p.m. p.m. 0, Befektetésekből vagy folyósított hitelekből származó bevételek, az intézmény követeléseinek banki és egyéb kamatai p.m. p.m , Szolgáltatások nyújtásából és elvégzett munkákból származó bevételek p.m. p.m. 0, Az intézmény igazgatásával kapcsolatos egyéb hozzájárulások és visszatérítések p.m. p.m , Egyéb térítések p.m. p.m , Az igazgatásból származó egyéb bevételek p.m. p.m. 0,00 5. cím Összesen p.m. p.m ,96
4 5 0. ALCÍM INGÓ VAGYON ÉS INGATLAN VAGYON ÉRTÉKESÍTÉSÉBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK 5 0 Ingó vagyon és ingatlan vagyon értékesítéséből származó bevételek Ingó vagyon (berendezések) értékesítéséből származó bevételek Címsor 2012/ Járművek értékesítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m , Egyéb ingó vagyon értékesítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0, jogcímcsoport Részösszeg p.m. p.m , Kiadványok, nyomtatott anyagok és filmek értékesítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m , alcím Összesen p.m. p.m , jogcímcsoport Ingó vagyon (berendezések) értékesítéséből származó bevételek jogcím Járművek értékesítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m ,75 E jogcím az intézmény tulajdonában lévő járművek értékesítéséből és értékbeszámításából származó bevételeket foglalja magában. Ugyancsak tartalmazza a lecserélt vagy leselejtezett gépjárművek értékesítéséből származó bevételeket, miután könyv szerinti értéküket nullára leírták. A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték jogcím Egyéb ingó vagyon értékesítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0,00 E jogcím az intézmény tulajdonában lévő, nem jármű ingó vagyon értékesítéséből és értékbeszámításából származó bevételeket foglalja magában. A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték.
5 jogcímcsoport Kiadványok, nyomtatott anyagok és filmek értékesítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m ,72 A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték ALCÍM BÉRLETI DÍJAKBÓL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL 5 1 Bérleti díjakból származó bevétel Az ingatlanok bérbe és albérletbe adásából származó bevételek, illetve a bérleti díjak visszatérítése Címsor 2012/ Az ingatlanok bérbe és albérletbe adásából származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0, A bérleti díjak visszatérítése Címzett bevétel p.m. p.m. 0, jogcímcsoport Részösszeg p.m. p.m. 0, alcím Összesen p.m. p.m. 0, jogcímcsoport Az ingatlanok bérbe és albérletbe adásából származó bevételek, illetve a bérleti díjak visszatérítése jogcím Az ingatlanok bérbe és albérletbe adásából származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0,00 A költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték jogcím A bérleti díjak visszatérítése Címzett bevétel p.m. p.m. 0,00 A költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték.
6 5 2. ALCÍM BEFEKTETÉSEKBŐL VAGY FOLYÓSÍTOTT HITELEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK, AZ INTÉZMÉNY KÖVETELÉSEINEK BANKI ÉS EGYÉB KAMATAI 5 2 Befektetésekből vagy folyósított hitelekből származó bevételek, az intézmény követeléseinek banki és egyéb kamatai Címsor 2012/ Befektetésekből vagy folyósított hitelekből származó bevételek, az intézmény követeléseinek banki és egyéb kamatai p.m. p.m , Előfinanszírozásból származó kamatjövedelmek p.m. p.m. 0, alcím Összesen p.m. p.m , jogcímcsoport Befektetésekből vagy folyósított hitelekből származó bevételek, az intézmény követeléseinek banki és egyéb kamatai p.m. p.m ,87 Ez a jogcímcsoport a befektetésekből vagy folyósított hitelekből, banki és egyéb kamatokból származó bevételeket foglalja magában jogcímcsoport Előfinanszírozásból származó kamatjövedelmek p.m. p.m. 0, ALCÍM SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSÁBÓL ÉS ELVÉGZETT MUNKÁKBÓL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK 5 5 Szolgáltatások nyújtásából és elvégzett munkákból származó bevételek Címsor 2012/ Más intézmények vagy szervek számára nyújtott szolgáltatásokból vagy elvégzett munkákból származó bevételek, beleértve a más intézmények vagy szervek nevében megfizetett és általuk visszatérített kiküldetési ellátmányokat Címzett bevétel p.m. p.m. 0, Egyéb személyektől, kérésükre nyújtott szolgáltatásokból vagy elvégzett munkákból származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0, alcím Összesen p.m. p.m. 0,00
7 jogcímcsoport Más intézmények vagy szervek számára nyújtott szolgáltatásokból vagy elvégzett munkákból származó bevételek, beleértve a más intézmények vagy szervek nevében megfizetett és általuk visszatérített kiküldetési ellátmányokat Címzett bevétel p.m. p.m. 0,00 A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték jogcímcsoport Egyéb személyektől, kérésükre nyújtott szolgáltatásokból vagy elvégzett munkákból származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0,00 A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték ALCÍM AZ INTÉZMÉNY IGAZGATÁSÁVAL KAPCSOLATOS EGYÉB HOZZÁJÁRULÁSOK ÉS VISSZATÉRÍTÉSEK 5 7 Az intézmény igazgatásával kapcsolatos egyéb hozzájárulások és visszatérítések Címsor 2012/ Tévesen kifizetett összegek visszatérítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m , Meghatározott rendeltetésű bevételek, így az alapítványoktól, támogatásokból, adományokból és hagyatékokból származó bevétel, köztük az egyes intézmények meghatározott rendeltetésű bevételei Címzett bevétel p.m. p.m. 0, Az intézmény igazgatásával kapcsolatos egyéb hozzájárulások és visszatérítések Címzett bevétel p.m. p.m , alcím Összesen p.m. p.m , jogcímcsoport Tévesen kifizetett összegek visszatérítéséből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m ,61 A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték.
8 jogcímcsoport Meghatározott rendeltetésű bevételek, így az alapítványoktól, támogatásokból, adományokból és hagyatékokból származó bevétel, köztük az egyes intézmények meghatározott rendeltetésű bevételei Címzett bevétel p.m. p.m. 0,00 A költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték jogcímcsoport Az intézmény igazgatásával kapcsolatos egyéb hozzájárulások és visszatérítések Címzett bevétel p.m. p.m ,04 A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték ALCÍM EGYÉB TÉRÍTÉSEK 5 8 Egyéb térítések Címsor 2012/ Ingatlanok bérbeadásából származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0, Befolyt biztosítási térítésekből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m , alcím Összesen p.m. p.m , jogcímcsoport Ingatlanok bérbeadásából származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m. 0,00 A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték.
9 jogcímcsoport Befolyt biztosítási térítésekből származó bevételek Címzett bevétel p.m. p.m ,97 A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében ez a bevétel célhoz kötött bevételnek tekintendő, és további előirányzatok beállítását teszi lehetővé azokon a címsorokon, amelyek az illető bevételeket lehetővé tevő eredeti kiadásokat fedezték ALCÍM AZ IGAZGATÁSBÓL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK 5 9 Az igazgatásból származó egyéb bevételek Címsor 2012/ Az igazgatásból származó egyéb bevételek p.m. p.m. 0, alcím Összesen p.m. p.m. 0, jogcímcsoport Az igazgatásból származó egyéb bevételek p.m. p.m. 0,00 Ez a jogcímcsoport az igazgatási műveletekből származó egyéb bevételeket foglalja magában. 9. CÍM EGYÉB BEVÉTELEK Címsor 9 0 Egyéb bevételek p.m. p.m. 0,00 9. cím Összesen p.m. p.m. 0, ALCÍM EGYÉB BEVÉTELEK 9 0 Egyéb bevételek Címsor 2012/ Egyéb bevételek p.m. p.m. 0, alcím Összesen p.m. p.m. 0,00
10 jogcímcsoport Egyéb bevételek p.m. p.m. 0,00 KIADÁSOK KIADÁSOK Cím Címsor 1 Az intézmény állományához tartozó személyek ,60 2 Ingatlanok, berendezések és egyéb működési költségek ,52 3 Az intézmény által betöltött különleges funkciók gyakorlása során felmerülő költségek ,40 10 Egyéb költségek p.m. p.m. 0, Összesen ,52 1. CÍM AZ INTÉZMÉNY ÁLLOMÁNYÁHOZ TARTOZÓ SZEMÉLYEK Címsor PK 1 0 Az intézmény tagjai , Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak , Egyéb alkalmazottak és külső szolgáltatások , Az intézmény állományához tartozó személyekkel kapcsolatos kiadások ,83 1. cím Összesen , ALCÍM AZ INTÉZMÉNY TAGJAI 1 0 Az intézmény tagjai Díjazások és egyéb illetmények Címsor PK évi költségvetés évi előirányzatok évi teljesítés 2012/ Díjazások és egyéb juttatások ,62 93,29 % A hivatalba lépéssel, áthelyezéssel és a megbízatás megszűnésével kapcsolatos jogok ,05 86,25 % jogcímcsoport Részösszeg ,67 93,13 % Ideiglenes juttatások ,19 87,97 % Nyugdíjak ,17 89,26 % Kiküldetések ,00 96,93 % Képzés ,22 58,29 % Előzetes előirányzat , 1 0. alcím Összesen ,25 91,54 %
11 jogcímcsoport Díjazások és egyéb illetmények jogcím Díjazások és egyéb juttatások ,62 A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.) és különösen annak 3., 4., 4a., 11. és 14. cikke. Az említett előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál az intézmény tagjai részére: alapilletmények, lakhatási támogatások, családi támogatások, úgymint a háztartási támogatás, az eltartott gyermek után nyújtott támogatás és az iskoláztatási támogatás, reprezentációs és szolgáltatási juttatások, a munkáltató hozzájárulása (0,87 %) a baleset és foglalkozási ártalmak elleni biztosításhoz, a munkáltató hozzájárulása (3,4 %) a betegségbiztosításhoz, szülési támogatás, az intézmény tagjának halála esetén fizetendő juttatások, az alapilletményekre, lakhatási támogatásra, a családi támogatásokra, az intézmény tagjait megillető járandóságok egy részének külföldre utalására (az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata VII. melléklete 17. cikkének megfelelő alkalmazása mellett) alkalmazandó súlyozási tényezők jogcím A hivatalba lépéssel, áthelyezéssel és a megbízatás megszűnésével kapcsolatos jogok ,05 A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.) és különösen annak 5. cikke. Ez az előirányzat az alábbi költségek fedezésére szolgál: az intézmény tagjainak (ideértve a családtagokat is) hivatalba lépésével és megbízatásuk megszűnésével kapcsolatos utazási költségek, az intézmény tagjainak a hivatalba lépésükkor vagy távozásukkor fizetendő beilleszkedési és újrabeilleszkedési támogatás, az intézmény tagjainak a hivatalba lépésükkor vagy távozásukkor fizetendő költözési költségtérítés.
12 jogcímcsoport Ideiglenes juttatások ,19 A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.) és különösen annak 7. cikke. Ez az előirányzat az intézmény volt tagjai ideiglenes juttatásainak, családi támogatásának, valamint a lakóhelyük szerinti országra alkalmazandó súlyozási tényezők fedezésére szolgál jogcímcsoport Nyugdíjak ,17 A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.) és különösen annak 8., 9., 15. és 18. cikke. Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: az intézmény volt tagjainak öregségi nyugdíja, a lakóhelyük szerinti ország tekintetében alkalmazandó súlyozási tényezőkkel együtt, a rokkantsági nyugdíjak, az intézmény volt tagjainak túlélő házastársai és/vagy árvái részére folyósított túlélő hozzátartozói nyugdíjak, a lakóhelyük szerinti ország tekintetében alkalmazandó korrekciós tényezőkkel együtt jogcímcsoport Kiküldetések ,00 A Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendelet (HL 187., , 1. o.) és különösen annak 6. cikke. Ez az előirányzat utazási költségek, kiküldetési napidíjak és a kiküldetésen felmerült járulékos vagy rendkívüli kiadások fedezésére szolgál.
13 jogcímcsoport Képzés ,22 E jogcímcsoport előirányzatai az intézmény tagjainak nyelvtanfolyamokon vagy egyéb képzésen való részvételével kapcsolatos költségek fedezésére szolgálnak jogcímcsoport Előzetes előirányzat , Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., , 1. o.). Ez az előirányzat a pénzügyi év során a Tanács által végrehajtott esetleges bér- és nyugdíj-kiigazítások hatásaként felmerülő költségek fedezésére szolgál. Ez az előirányzat kizárólag előzetes jellegű, és csak a megfelelő címsorokhoz való átcsoportosítás után használható fel a költségvetési rendeletnek megfelelően ALCÍM TISZTVISELŐK ÉS IDEIGLENES ALKALMAZOTTAK 1 2 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Díjazások és egyéb jogok Címsor PK évi költségvetés évi előirányzatok évi teljesítés 2012/ Díjazások és támogatások ,68 92,57 % Fizetett túlóra ,49 97,22 % A szolgálatba lépéssel, áthelyezéssel és a szolgálati jogviszony megszűnésével kapcsolatos jogok ,84 90,03 % Juttatások a szolgálati jogviszony idő előtti megszűnésekor jogcímcsoport Részösszeg ,01 92,55 % A szolgálati érdekből történő nyugdíjazás esetén járó juttatások (a személyzeti szabályzat 41. és 50. cikke) ,45 40,31 % Juttatások a szolgálati viszony megszűnésekor, valamint különleges nyugdíjrendszer a tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak részére 5.2 p.m. p.m. 0, jogcímcsoport Részösszeg ,45 40,31 % Előzetes előirányzat , 1 2. alcím Összesen ,46 92,50 % Az ezen alcímben szereplő előirányzatokra 3 %-os átalányalapú csökkentést alkalmaztak.
14 jogcímcsoport Díjazások és egyéb jogok jogcím Díjazások és támogatások ,68 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 62., 64., 65., 66., 67. és 68. cikke, valamint VII. mellékletének I. szakasza, 69. cikke, valamint VII. mellékletének 4. cikke, XIII. mellékletének 18. cikke, 72. cikke, 73. cikke, VIII. mellékletének 15. cikke, 70., 74. és 75. cikke, VII. mellékletének 8. cikke és 34. cikke. Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek és különösen annak 28a., 42., 47. és 48. cikke. Az Európai Unió tisztviselőire vonatkozó betegségbiztosítási szabályzat és különösen annak 23. cikke. Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: a tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak alapilletménye, családi támogatások a tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak számára, beleértve a háztartási támogatást, az eltartott gyermek után nyújtott támogatást és az iskoláztatási támogatást, a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak külföldi munkavégzési és tartózkodási támogatása, az AST besorolási osztályban gyors- és gépíróként, távíróként, gépíróként, ügyvezető titkárként vagy osztályvezető titkárként alkalmazott tisztviselők titkársági támogatása, a munkáltatói hozzájárulás (az alapilletmény 3,4 %-a) a betegségbiztosításhoz; az alkalmazott hozzájárulása az alapilletmény 1,7 %-a, a munkáltató hozzájárulása a baleset és foglalkozási ártalmak elleni biztosításhoz (az alapilletmény 0,87 %-a) és a szabályzat alkalmazása folytán felmerülő további költségek, az ideiglenes alkalmazottak munkanélküliségi biztosítása, az ideiglenes alkalmazottak számára a származási országukban való nyugdíjjogosultság létrehozását vagy fenntartását lehetővé tevő intézményi befizetések, a szülési támogatás, valamint a tisztviselő halála esetén az elhunyt teljes díjazásának az elhalálozástól számított három hónapig való folyósítása, valamint a holttestnek az elhunyt származási országába való szállításával kapcsolatban felmerülő költségek, a tisztviselők, az ideiglenes alkalmazottak, valamint házastársuk és eltartottaik utazási költségei az éves szabadság során a foglalkoztatás helyétől a származási helyükre, a nyilvánvaló alkalmatlanság miatt elbocsátott próbaidős tisztviselőket megillető kompenzációs kifizetés, az ideiglenes alkalmazottat a szerződés intézmény általi felmondása esetén megillető juttatás, az ideiglenes alkalmazottá vagy tisztviselővé kinevezett kisegítő alkalmazottak nyugdíj-hozzájárulásának visszatérítése, a tisztviselők és a kisegítő alkalmazottak díjazására és a túlórázásra alkalmazandó súlyozási tényezők hatása, lakhatási és utazási támogatások, átalányban megállapított költségkedvezmények, átalányban megállapított helyi utazási kedvezmények, folyamatos vagy váltott műszakért vagy a munkahelyi és/vagy otthoni készenlétért fizetendő juttatások.
15 jogcím Fizetett túlóra ,49 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 56. cikke és VI. melléklete. Ez az előirányzat a tisztviselők, illetve kisegítő alkalmazottak, valamint helyi alkalmazottak által teljesített túlórákért kifizetett átalányösszegű juttatás és órabér fedezésére szolgál, amennyiben ezek nem részesültek a meghatározott módon kompenzációs szabadságban jogcím A szolgálatba lépéssel, áthelyezéssel és a szolgálati jogviszony megszűnésével kapcsolatos jogok ,84 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 20. és 71. cikke, valamint VII. mellékletének 5., 6., 7., 9. és 10. cikke. Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: az alkalmazottaknak (a családtagokat is beleértve) a szolgálatba lépéskor, illetve a szolgálati jogviszony megszűnésekor fizetendő utazási költségek, a szolgálatba lépés, illetve a szolgálati jogviszony megszűnése következtében lakóhelyet változtatni kényszerülő alkalmazottakat megillető beilleszkedési, illetve újrabeilleszkedési támogatás, a szolgálatba lépés, illetve a szolgálati jogviszony megszűnése következtében lakóhelyet változtatni kényszerülő alkalmazottak költözési költségei, azon alkalmazottak napidíja, akik igazolni tudják, hogy szolgálatba lépésük következtében lakhelyváltoztatásra kényszerültek jogcímcsoport Juttatások a szolgálati jogviszony idő előtti megszűnésekor jogcím A szolgálati érdekből történő nyugdíjazás esetén járó juttatások (a személyzeti szabályzat 41. és 50. cikke) ,45 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 41., 50. és 72. cikke, valamint IV. melléklete. Ez az előirányzat azon tisztviselők juttatásainak fedezésére szolgál, akik az intézményen belüli létszámleépítés keretén belül kerültek tartalékállományba, illetve AD 16-os, AD 15-ös vagy AD 14-es besorolási fokozatban voltak, és szolgálati érdekből került sor nyugdíjazásukra.
16 jogcím Juttatások a szolgálati viszony megszűnésekor, valamint különleges nyugdíjrendszer a tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak részére p.m. p.m. 0, Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 64. és 72. cikke. Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: a személyzeti szabályzat vagy a rendeletek alapján fizetendő juttatások, a juttatásokra jogosultak betegségbiztosításához való munkáltatói hozzájárulás, és a különböző juttatások esetén alkalmazandó korrekciós tényezők hatásának jogcímcsoport Előzetes előirányzat Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 65. cikke , Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., , 1. o.). Ez az előirányzat a pénzügyi év során a Tanács által végrehajtott esetleges illetmény- és juttatáskiigazítások hatásaként felmerülő költségek fedezésére szolgál. Ez az előirányzat kizárólag előzetes jellegű, és a költségvetési rendeletnek megfelelően csak a megfelelő címsorokhoz való átcsoportosítás után használható fel ALCÍM EGYÉB ALKALMAZOTTAK ÉS KÜLSŐ SZOLGÁLTATÁSOK 1 4 Egyéb alkalmazottak és külső szolgáltatások Egyéb alkalmazottak és külső személyzet Címsor PK évi költségvetés évi előirányzatok évi teljesítés 2012/ Egyéb alkalmazottak ,42 88,63 % Gyakornokok és alkalmazotti csereprogramok ,00 83,52 % Egyéb külső szolgáltatások ,00 93,32 % Külső nyelvi szolgáltatások ,64 87,65 % jogcímcsoport Részösszeg ,06 87,88 % Előzetes előirányzat , 1 4. alcím Összesen ,06 87,88 %
17 jogcímcsoport Egyéb alkalmazottak és külső személyzet jogcím Egyéb alkalmazottak ,42 Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek és különösen annak 3. cikke, III. és IV. címe, 4. cikke, V. címe, 5. cikke és VI. címe. Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: a kisegítő alkalmazottak, a kisegítő állományban levő tolmácsok, a helyi alkalmazottak és a kisegítő állományban levő fordítók illetménye és a szociális biztonsági ellátásaikhoz nyújtott munkáltatói hozzájárulás, a szaktanácsadók díjai és költségei, beleértve az intézményi orvos díját is, a szerződéses alkalmazottak esetleges felvételével járó költségek jogcím Gyakornokok és alkalmazotti csereprogramok Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: ,00 az Európai Unió Bírósága szervezeti egységeibe kihelyezett tagállami tisztviselőkkel vagy egyéb nemzeti szakértőkkel kapcsolatos költségek, az intézmény szervezeti egységeinél dolgozó gyakornokok részére nyújtott ösztöndíj jogcím Egyéb külső szolgáltatások ,00 Ez az előirányzat a munkaerő-kölcsönzés keretében foglalkoztatott személyek alkalmazásával összefüggő kiadások fedezésére szolgál, amennyiben az adott tevékenységet az intézmény alkalmazottai nem tudják elvégezni jogcím Külső nyelvi szolgáltatások ,64
18 Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: az Intézményközi Fordítási és Tolmácsolási Bizottság által a nyelvekkel kapcsolatos intézményközi együttműködés elősegítése érdekében hozott intézkedésekkel járó költségek, az Európai Bizottság Tolmácsolási Főigazgatósága szabadúszó tolmácsainak kifizetése, a szerződéses konferenciatolmácsok díjazása, a szerződéses és eseti konferenciaszervezési szolgáltatások díja, a szövegek javításával kapcsolatos kiegészítő szolgáltatások, különös tekintettel a szabadúszó korrektorok díjára, biztosítási, utazási és tartózkodási és kiküldetési költségeire, valamint az ezzel kapcsolatos adminisztratív költségekre, a fordítószolgálat által külső megbízottaknak kiadott gépírási és egyéb feladatokkal, valamint a szabadúszó vagy ideiglenes fordítók szolgáltatásaival kapcsolatos költségek jogcímcsoport Előzetes előirányzat , Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 65. és 65a. cikke, valamint XI. melléklete. Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., , 1. o.). Ez az előirányzat a pénzügyi év során a Tanács által jóváhagyott esetleges illetménykiigazítások hatásaként felmerülő kiadások fedezésére szolgál. Az előirányzat kizárólag előzetes jellegű, és csak az ebben az alcímben található megfelelő jogcímcsoportokhoz vagy jogcímekhez való átcsoportosítás után használható fel a költségvetési rendeletnek megfelelően ALCÍM AZ INTÉZMÉNY ÁLLOMÁNYÁHOZ TARTOZÓ SZEMÉLYEKKEL KAPCSOLATOS KIADÁSOK 1 6 Az intézmény állományához tartozó személyekkel kapcsolatos kiadások A személyzeti igazgatással kapcsolatos kiadások Címsor PK évi költségvetés évi előirányzatok évi teljesítés 2012/ A munkaerő-felvétel egyéb költségei ,32 83,77 % Szakmai továbbképzés ,47 95,83 % jogcímcsoport Részösszeg ,79 94,40 % Kiküldetések ,00 96,14 % Az intézmény személyi állományát segítő intézkedések Szociális ellátás , A személyzet tagjai közötti szociális kapcsolatok és egyéb szociális juttatások ,66 86,65 % Az intézmény állományához tartozó valamennyi személlyel kapcsolatos tevékenységek jogcímcsoport Részösszeg ,66 79,76 % Orvosi szolgálat ,60 119,32 % Éttermek és munkahelyi étkezdék ,78 92,57 % Többcélú gyermekfelügyeleti központ ,00 108,42 %
19 jogcímcsoport Részösszeg ,38 108,65 % 1 6. alcím Összesen ,83 101,88 % jogcímcsoport A személyzeti igazgatással kapcsolatos kiadások jogcím A munkaerő-felvétel egyéb költségei ,32 Ez az előirányzat az intézményközi alapon szervezett általános versenyvizsgák megrendezése során a hirdetéssel, a jelöltek behívásával, valamint a helyiségek és felszerelések bérlésével kapcsolatban felmerülő költségek fedezésére szolgál. A működési követelmények által kellően indokolt esetekben, az Európai Személyzeti Felvételi Hivatallal történő egyeztetést követően ez az előirányzat részben felhasználható olyan versenyvizsgákra is, amelyeket az intézmény maga szervez jogcím Szakmai továbbképzés ,47 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 24a. cikke. Ez az előirányzat a szakmai továbbképzések és átképzések költségeinek fedezésére szolgál, beleértve az intézményközi alapon működő nyelvoktatást is. Fedezi továbbá az oktatási és technikai eszközökkel kapcsolatos költségeket jogcímcsoport Kiküldetések ,00 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak VII. melléklete 11., 12. és 13. cikke. Ez az előirányzat az útiköltségek, a kiküldetési napidíjak, valamint a kiküldetés során felmerülő járulékos vagy rendkívüli kiadások fedezésére szolgál.
20 jogcímcsoport Az intézmény személyi állományát segítő intézkedések jogcím Szociális ellátás , Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 76. cikke. Ez az előirányzat a különösen nehéz helyzetbe került alkalmazottak tekintetében hozott intézkedések költségeinek fedezésére szolgál. A fogyatékkal élők támogatását célzó politika részeként az alábbi fogyatékkal élő személyek támogatására szolgál: aktív állományban levő tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak, aktív állományban levő tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak házastársai, valamennyi, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata szerinti eltartott gyermek. A lakóhely szerinti vagy származási országban nemzeti szinten megítélt jogosultságok kimerítése után ez az előirányzat lehetővé teszi a szükségesnek ítélt, a fogyatékosság következményeként felmerülő, kellően indokolt, nem egészségügyi jellegű kiadások megtérítését a költségvetési kereteken belül jogcím A személyzet tagjai közötti szociális kapcsolatok és egyéb szociális juttatások Ezen előirányzat célja: ,66 a különböző nemzetiségű alkalmazottak közötti szociális kapcsolatok előmozdítására tett kezdeményezések ösztönzése és támogatása, a személyzet klubjainak, valamint sport- és kulturális egyesületeinek nyújtott támogatások útján, az alkalmazottak és családjuk számára nyújtott egyéb juttatások és támogatások fedezése jogcímcsoport Az intézmény állományához tartozó valamennyi személlyel kapcsolatos tevékenységek jogcím Orvosi szolgálat ,60 Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 59. cikke, valamint II. mellékletének 8. cikke. Ez az előirányzat valamennyi tisztviselő éves orvosi felülvizsgálata költségeinek fedezésére szolgál, beleértve az ennek keretében szükségesnek ítélt orvosi vizsgálatok és a beteggondozó költségeit is.
21 jogcím Éttermek és munkahelyi étkezdék ,78 Ez az előirányzat fedezi az étterem és a kávézó eszközeinek beszerzését, valamint üzemeltetési költségeik egy részét. Fedezi továbbá az éttermi és étkezdei felszerelések átalakításának és cseréjének költségeit is jogcím Többcélú gyermekfelügyeleti központ ,00 Ez az előirányzat a Bíróság által a luxembourgi többcélú gyermekfelügyeleti központ és tanulmányi központ részére fizetett munkáltatói hozzájárulás fedezésére szolgál. 2. CÍM INGATLANOK, BERENDEZÉSEK ÉS EGYÉB MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK Címsor PK 2 0 Ingatlanok és járulékos költségek , Adatkezelés, berendezések és bútorok: beszerzés, bérlet és karbantartás , Folyó adminisztratív igazgatási költségek , Megbeszélések és konferenciák , Információ: beszerzés, archiválás, előállítás és terjesztés ,65 2. cím Összesen , ALCÍM INGATLANOK ÉS JÁRULÉKOS KÖLTSÉGEK 2 0 Ingatlanok és járulékos költségek Ingatlanok Címsor PK évi költségvetés évi előirányzatok évi teljesítés 2012/ Bérleti díjak ,02 133,85 % Lízingdíjak ,39 128,15 % Ingatlanbeszerzések 5.2 p.m. p.m. 0, Ingatlanépítés 5.2 p.m. p.m. 0, A helyiségek berendezése ,27 23,01 %
22 Az ingatlanberuházási tervekkel kapcsolatos tanulmányok és műszaki felügyelet ,29 144,03 % Ingatlanokkal kapcsolatos költségek jogcímcsoport Részösszeg ,97 126,53 % Takarítás és karbantartás ,07 73,47 % Energiafogyasztás ,37 61,73 % Az ingatlanok biztonsága és őrzése ,84 90,66 % Biztosítások ,03 96,01 % Az ingatlanokkal kapcsolatos egyéb kiadások ,08 94,03 % jogcímcsoport Részösszeg ,39 76,96 % 2 0. alcím Összesen ,36 112,28 % jogcímcsoport Ingatlanok jogcím Bérleti díjak ,02 Ez az előirányzat az intézmény által használt épületek vagy épületrészek bérleti díjának fedezésére szolgál jogcím Lízingdíjak ,39 Ez az előirányzat a lízingszerződéssel érintett épületek díjának fedezésére szolgál jogcím Ingatlanbeszerzések p.m. p.m. 0, jogcím Ingatlanépítés p.m. p.m. 0, Ez a jogcím az ingatlanberuházásokra vonatkozó esetleges előirányzatok feltüntetésére szolgál.
23 jogcím A helyiségek berendezése Ezen előirányzat célja: ,27 az általános karbantartáshoz szükséges munkálatok kivitelezésének fedezése, így különösen a falak emelése, függönyök felszerelése, kábelezés, festés, tapétázás, padlócsiszolás, álmennyezetek és műszaki berendezések beszerelése, a műszaki rajzok és a felügyelet költségeinek fedezése jogcím Az ingatlanberuházási tervekkel kapcsolatos tanulmányok és műszaki felügyelet ,29 Ez az előirányzat a nagyléptékű ingatlanberuházási tervekkel kapcsolatos tanulmányok és műszaki felügyelet kiadásainak fedezésére szolgál jogcímcsoport Ingatlanokkal kapcsolatos költségek jogcím Takarítás és karbantartás ,07 Ez az előirányzat az intézmény által használt épületek helyiségeinek és technikai berendezéseinek a jelenlegi szerződések szerinti takarításával és karbantartásával kapcsolatos költségek, illetve az általános karbantartáshoz (kifestés, javítások stb.) szükséges munkával és anyagokkal összefüggő kiadások fedezésére szolgál jogcím Energiafogyasztás ,37 Ez az előirányzat a víz-, gáz-, elektromosáram- és fűtőolaj-felhasználás fedezésére szolgál. A költségvetési rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti célhoz kötött bevétel becsült összege EUR.
24 jogcím Az ingatlanok biztonsága és őrzése ,84 Ez az előirányzat az intézmény által használt épületek őrzése költségeinek fedezésére szolgál jogcím Biztosítások ,03 Ez az előirányzat az intézmény által használt épületekre vonatkozó biztosítási díjak fedezésére szolgál jogcím Az ingatlanokkal kapcsolatos egyéb kiadások ,08 Ez az előirányzat az épületekkel kapcsolatos egyéb olyan folyó költségek fedezésére szolgál, amelyekről az ebben az alcímben található egyéb jogcímcsoportok nem rendelkeznek, különösen az útadók, a szennyvízelvezetés, a szemétszállítás, jelzőberendezések stb ALCÍM ADATKEZELÉS, BERENDEZÉSEK ÉS BÚTOROK: BESZERZÉS, BÉRLET ÉS KARBANTARTÁS Címsor PK évi költségvetés 2 1 Adatkezelés, berendezések és bútorok: beszerzés, bérlet és karbantartás Adatfeldolgozással és távközléssel kapcsolatos berendezések, működési költségek és szolgáltatások évi előirányzatok évi teljesítés 2012/ Berendezések és szoftverek beszerzése, szervizelése és karbantartása ,88 92,00 % A szoftverek és rendszerek használatával, kivitelezésével és karbantartásával kapcsolatos külső szolgáltatások ,71 101,42 % Távközlés ,30 115,54 % jogcímcsoport Részösszeg ,89 99,01 % Bútorok ,06 161,43 % Műszaki berendezések és felszerelések ,83 156,98 % Járművek ,93 92,61 %
25 2 1. alcím Összesen ,71 101,49 % jogcímcsoport Adatfeldolgozással és távközléssel kapcsolatos berendezések, működési költségek és szolgáltatások jogcím Berendezések és szoftverek beszerzése, szervizelése és karbantartása ,88 Ezen előirányzat minden informatikai, irodatechnikai és távközlési felszerelés és berendezés (köztük a telefaxok, videokonferencia és multimédiás eszközök), valamint tolmácsberendezések, úgymint szimultántolmácsoláshoz szükséges fülkék, fejhallgatók, fejhallgató tokok beszerzésének, lecserélésének, bérletének, javításának és karbantartásának fedezésére szolgál jogcím A szoftverek és rendszerek használatával, kivitelezésével és karbantartásával kapcsolatos külső szolgáltatások ,71 Ez az előirányzat az informatikai analitikai és programozási munkák fedezésére szolgál jogcím Távközlés ,30 Ez az előirányzat a távközléssel kapcsolatos minden kiadás fedezésére szolgál, úgymint a telefon-előfizetések és a hívásköltségek (vezetékes és mobil). Fedezi továbbá az adatátviteli hálózattal kapcsolatos kiadásokat. A költségvetési rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti célhoz kötött bevétel becsült összege EUR jogcímcsoport Bútorok ,06
26 Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: az új bútorok beszerzése, a legalább tizenöt éves bútorok egy részének, valamint a javíthatatlan bútoroknak a cseréje, a bútorok bérlete, a bútorok karbantartása, használata és javítása jogcímcsoport Műszaki berendezések és felszerelések Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: a műszaki felszerelések beszerzése, ,83 a műszaki felszerelések cseréje, különös tekintettel az audiovizuális, archiváló- és könyvtári berendezésekre, valamint az épületkarbantartó irodák különféle szerszámaira és a reprográfiai, közvetítő- és postázóberendezésekre, a távközlési berendezések és felszerelések bérlete, az e jogcímcsoportban felsorolt berendezések és felszerelések karbantartási és javítási költségei jogcímcsoport Járművek ,93 Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: a járművek beszerzése, azon járművek cseréje, amelyek km-en felül a legtöbb km-t tették meg, a bérelt gépkocsik bérleti díja és üzemeltetési költségei, a szolgálati gépkocsikkal kapcsolatos karbantartási, javítási, szerviz-, parkolási, úthasználati és biztosítási költségek. A költségvetési rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti célhoz kötött bevétel becsült összege EUR ALCÍM FOLYÓ ADMINISZTRATÍV IGAZGATÁSI KÖLTSÉGEK 2 3 Folyó adminisztratív igazgatási költségek Címsor PK évi költségvetés évi előirányzatok évi teljesítés 2012/2014
27 2 3 0 Irodaszerek, irodai eszközök, egyéb fogyóeszközök ,79 106,28 % Pénzügyi költségek ,25 30,17 % Jogi költségek és kártérítések ,00 42,90 % Levelek postaköltsége ,00 181,43 % Egyéb adminisztratív működési költségek ,56 84,24 % 2 3. alcím Összesen ,60 114,31 % jogcímcsoport Irodaszerek, irodai eszközök, egyéb fogyóeszközök ,79 Ez az előirányzat az alábbi irodaszerek és irodai eszközök költségeinek fedezésére szolgál: fénymásolópapír, fénymásolatok és reprográfiai díjak, papír és írószerek, irodai eszközök a sokszorosítóműhely részére, irodai eszközök a postázószolgálat részére, eszközök a hangrögzítéshez, nyomtatványok és formanyomtatványok, felszerelések informatikai és irodatechnikai eszközökhöz, a leltárban tételesen fel nem sorolt egyéb írószerek és eszközök. A költségvetési rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti célhoz kötött bevétel becsült összege EUR jogcímcsoport Pénzügyi költségek ,25 Ez az előirányzat a bankköltségek (jutalék, fedezetlen számla esetén fizetendő összeg és egyéb költségek) és egyéb pénzügyi költségek fedezésére szolgál. Az intézmény által kapott kamatokat a bevételek között tartják nyilván jogcímcsoport Jogi költségek és kártérítések ,00 Ez az előirányzat fedezi különösen az intézmény alkalmazottját segítő ügyvéd munkadíját az adminisztráció és valamely tisztviselője vagy alkalmazottja közötti jogvitában, illetve a kártérítéseket.
28 jogcímcsoport Levelek postaköltsége , jogcímcsoport Egyéb adminisztratív működési költségek Ez az előirányzat az alábbiak fedezésére szolgál: ,56 az egyéb biztosításokkal kapcsolatos költségek (különösen a felelősségbiztosítás, lopás elleni, szövegkezelő felszerelésekhez kapcsolódó és elektronikus kockázatok elleni biztosítások), a bírák talárjainak, a hivatalsegédek és sofőrök egyenruháinak, a sokszorosító- és karbantartó személyzet munkaruhájának vásárlásával, karbantartásával és tisztításával kapcsolatos költségek, a belső megbeszélésekkel kapcsolatos különböző költségek, különböző felszerelések, bútorok és irodai eszközök költöztetési és rakodási költségei, harmadik személyek által nyújtott szolgáltatások, az előző sorokban nem említett egyéb működési költségek ALCÍM MEGBESZÉLÉSEK ÉS KONFERENCIÁK 2 5 Megbeszélések és konferenciák Címsor PK évi költségvetés évi előirányzatok évi teljesítés 2012/ Reprezentációs költségek ,51 88,02 % Ülések, kongresszusok és konferenciák ,94 82,31 % Tájékoztatással és nyilvános rendezvényeken való részvétellel kapcsolatos kiadások ,75 92,93 % Jogi informatikai szolgálat 5.2 p.m. p.m. 0, 2 5. alcím Összesen ,20 86,43 %
29 jogcímcsoport Reprezentációs költségek ,51 Ez az előirányzat az intézmény reprezentációs kötelezettségeivel járó költségek, valamint a személyzet tagjai reprezentációs költségeinek fedezésére szolgál jogcímcsoport Ülések, kongresszusok és konferenciák ,94 Ez az előirányzat elsősorban az igazságügy-miniszterek közreműködésével az intézmény székhelyén a tagállamok bírái és más jogászai számára rendezett szemináriumok és más képzések költségeinek fedezésére szolgál. Az intézmény és a nemzeti bíróságok uniós joggal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának fejlesztése megköveteli szakmai konferenciák rendezését a nemzeti legfelsőbb bíróságok bíráinak és az uniós jog szakértőinek részvételével. Ez az előirányzat a rendezési költségek fedezésére szolgál, beleértve a résztvevők utazási és tartózkodási költségeit is jogcímcsoport Tájékoztatással és nyilvános rendezvényeken való részvétellel kapcsolatos kiadások ,75 Ez az előirányzat az uniós jog ismertetésére szolgáló kiadványok vásárlásának és készítésének, egyéb tájékoztatással kapcsolatos kiadások és a fényképezési költségek fedezésére, valamint az intézmény látogatásának költségeihez való hozzájárulás fedezésére szolgál jogcímcsoport Jogi informatikai szolgálat p.m. p.m. 0, Ez az előirányzat azon, a jogi informatikai szolgálattal (az intézményközi adatbázis feltöltésével és rendelkezésre bocsátásával) kapcsolatos költségekhez való hozzájárulás fedezésére szolgál, amelyeket a Bizottság az egyéb intézményekre terhelhet.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Bírósági levéltárak | Magyar Nemzeti Levéltár
O szekció
Évkör: 13. század–1869 (1979)
Terjedelem: 1055,13 ifm
Egyéb, nyomtatásban megjelent korábbi segédletek és szakirodalom:
Vass Előd: Bírósági levéltárak: Repertórium (Levéltári leltárak 84. Budapest, 1988)
Varga Endre–Veres Miklós: Bírósági levéltárak, 1526–1869 (Bp., 1989, Levéltári leltárak 6.)
Varga Endre: A Királyi Curia, 1780–1850 (Bp., 1974, A Magyar Országos Levéltár kiadványai III. Hatóság- és hivataltörténet 4)
Varga Endre: Bányabírósági eljárás a feudáliskori Magyarországon. A fennmaradt bírósági iratok bányászattörténeti forrásanyaga (Levéltári Közlemények, 1974, 593–613)
Veres Miklós: A tárnoki hatóság és a tárnoki szék, 1526–1849 (Bp., 1968, A Magyar Országos Levéltár kiadványai III. Hatóság- és hivataltörténet 2).
Az O szekció az 1526-tól 1869-ig terjedő időszakban Magyarországon és Erdélyben működött felső bírósági szervek iratanyagát tartalmazza, tizenkét levéltárat és néhány levéltárba nem sorolt irategyüttest foglal magában.
A bírósági levéltárak anyagából kiemelésre kerültek a középkori (Mohács előtti) oklevelek, amelyek a Mohács előtti gyűjteményben (Q szekció) találhatók. Hasonlóképpen külön őrzik a kúriai levéltár térképeket tartalmazó állagát (S szekció). A bírósági levéltárak igen súlyos kárt szenvedtek mind az 1945. évi hadiesemények során, mind az 1956. évi levéltári tűzvészben. Az elégett, károsodott iratokat kiselejtezték, azokról a málló töredékekről, amelyeken még olvasható szövegrészek voltak, mikrofilmfelvételek készültek, amelyeket ma a Mikrofilmtárban (X szekció) őriznek. Egy kisebb rész átadásra került a Polgári kori kormányhatóságok levéltáraiba (K szekció), valamint 1968-ban hat bíróság iratanyaga Csehszlovákiának.
Kúriai Levéltár
Személynöki Levéltár
Nádori Ítélőmesteri Levéltár
Országbírói Ítélőmesteri Levéltár
Tárnoki Levéltár
Erdélyi Királyi Tábla Levéltára
Dunáninneni Kerületi Tábla Levéltára
Dunántúli Kerületi Tábla Levéltára
Tiszáninneni Kerületi Tábla Levéltára
Tiszántúli Kerületi Tábla Levéltára
Abszolutizmuskori Levéltárak
Provizorium és dualizmus kori levéltárak
Levéltárba nem sorolt fondok
Évkör: 14. század–19. század
Terjedelem: 625,98 ifm
A rendszeres központi bíráskodás felújítására a 1723:XXIV. törvénycikk elrendelte az állandó bíráskodás bevezetését. A magyar bírósági szervezet legfelsőbb jogszolgáltatási fóruma ekkor a Királyi Kúria (Curia) volt, amelyet két felsőbíróság, a Hétszemélyes Tábla (tabula septemviralis) a nádor elnökletével és a Királyi Ítélőtábla (tabula regia), a személynök (personalis) elnökletével együttesen alkotott.
A Hétszemélyes Tábla fellebbviteli bíróságként működött, amely ülésjegyzőkönyveket csak 1790 utántól vezetett. A Királyi Tábla elsőfokú hatóságként járt el a kincstár által indított perekben, az ősiségi jogot érintő és hatalmaskodási perekben, valamint 1791 után a hűtlenségi és pénzhamisítási perekben, és fellebbviteli bíróságként a kerületi tábláktól fellebbezett polgári és büntetőperekben.
Az iratokat – az 1786 és 1790 között keletkezettek kivételével – irattípusok (bírói parancsok, tanúkihallgatási jegyzőkönyvek, jelentések, rendeletek, leiratok, felterjesztések stb.), valamint a per típusa szerint, azokon belül általában sorszámok szerint irattározták, amely nagyobbrészt tükrözi az időrendet. Külön sorozatba (állagba) kerültek a polgári perek, a fellebbezett polgári perek, bányaperek, büntetőperek, úrbéri perek, válóperek, pénzhamisítók elleni perek stb. II. József új jogszolgáltatási rendszerének értelmében az 1786–1790 között a polgári közigazgatásban használt tárgyi egységek, kútfők szerinti rendszert alkalmazták (Archivum Josephinum, O 61, O 62 törzsszám).
Fontos forrásértékkel bírnak a táblai perek (köztük a nem befejezett vagy fellebbezett perek is; O 18, O 20–O 24 törzsszám). Családtörténetileg is igen értékes iratanyag maradt fenn a kúria mellett működött ügyvédek irathagyatékában. Az iratgyűjtemény magában foglalja a peres felek által a királyi táblai ügyvédekre bízott, de azok elhunyta, vagy működésük befejezésével a Kúriai levéltárba beszállított iratokat (nem teljes a gyűjtemény; O 69 törzsszám). A hagyatékokban számos régi periratot, mellékletet (középkori oklevelek másolatát, eredeti levelezést, birtokos-összeírásokat, hagyatéki és vagyonleltárakat, leszármazási táblákat stb.) találunk. A II. József-kori központi levéltár tervezett felállítása következtében fontos mutatók és jegyzékek készültek az egyes vármegyei, káptalani és konventi levéltárak iratanyagáról, javarészt nemességi, birtokjogi és más peres ügyekről (O 64–68 törzsszám). A csak mikrofilmen kutatható állagok eredeti iratot nem tartalmaznak, csupán annak a felsorolását (az egykorú jelzettel együtt), mely vonatkozó iratok léteztek az adott levéltárban az 1780-as évek közepén.
Évkör: (1449) 1652–1869 (1906)
Terjedelem: 34,82 ifm
A Személynöki Levéltár a királyi személynök, a személynöki ítélőmester és a Személynöki Szék működése során keletkezett iratokat foglalja magában. A személynök mint az uralkodó személyének bírósági helytartója a király nevében és pecsétjével adott ki bírói természetű rendeleteket, és általános joghatósága alapján országos hatáskörű hiteleshelyi tevékenységet folytatott, azonkívül fontos szerepe volt a jogászképzés megszervezésében és lebonyolításában is. A személynök vezette a nemesség ügyeinek eldöntésére hivatott királyi táblát és a polgárság ügyeinek legmagasabb fórumát, a személynöki széket. A Személynöki Szék egyes szabad királyi városok (Székesfehérvár, Esztergom, Lőcse, Kisszeben, Bazin, Ruszt, Eszék, Pozsega, Várasd, Nagybánya, Felsőbánya, Breznóbánya, Késmárk, Zólyom és Trencsén, valamint az alsómagyarországi bányavárosok és a 16 szepesi város fellebbviteli bíróságaként működött. Hatásköre elsősorban polgári ügyekre terjedt ki, iratanyagában büntetőügyek csak kivételesen fordulnak elő. A Személynöki Szék rövid – 1786 és 1790 között bekövetkezett – megszakítással 1849-ig állt fenn. A személynöki ítélőmester a személynöki kancellária keretén belül működött, és bizonyos, határozottan nem körvonalazott önálló bírói jogkörrel is bírt.
A Személynöki Levéltár eredeti rendje ma már nem rekonstruálható. Úgy tűnik, hogy a személynöki bíráskodás során nem volt jellemző a rendszeres iktatás, a határozott profilú iratsorozatok elkülönítése vagy a megfelelő jelzetek alkalmazása. Külön sorozatot képez a személynök elnöki levelezése — a királyi tábla-elnöki és az országgyűlési iratokat is szétválasztva —, a továbbá a parancsfogalmazványok, valamint a hiteleshelyi iratok. Levéltári jelzetek szerint zárt egységet alkotnak a Személynöki Szék peres és ügyviteli iratai is. Az iratok az egyes állagokon belül jelenleg jobbára évenként és azon belül személynevek vagy sorszámok szerint rendezettek.
A fontosabb állagok közé tartoznak a 18. század végi– 19. századi felségsértési perek (a Martinovics-mozgalom pereire vonatkozó iratok, Wesselényi Miklós- és Lovassy-László periratai – O 73 törzsszám), az 1927. évi badeni osztrák-magyar levéltári egyezmény értelmében Magyarországnak átadott jakobinus periratok (O 225 törzsszám), valamint a Parlamenti Múzeumtól 1949-ben átvett, az Országgyűlési Ifjak Társalkodási Egyesületének iratai (O 86 törzsszám). Fontos forrásértékkel bírnak a jurátusok, ügyvédek vizsgáira, működésére vonatkozó sorozatok (O 77–81 törzsszámok).
Évkör: 1650–1848
Terjedelem: 10,50 ifm
Nyelv: latin, kis részben magyar.
A nádori ítélőmester széles körű, a legkülönfélébb magánjogi ügyletekre – mint például ingatlan-átruházás, szerződések, végrendeletek, ügyvédvallás, ellentmondás stb. – kiterjedő hiteleshelyi (és az iratok megőrzésére vonatkozó) tevékenységet folytatott a Magyar Királyság egész területére szóló illetékességgel, és emellett a 16. századtól egészen a bírósági szervezet 18. században bekövetkezett újjászervezéséig bizonyos önálló bírói jogkört is gyakorolt.
A Nádori Ítélőmesteri Levéltár iratanyagában a 18. századtól folyamatosan többrendbeli és nagyarányú selejtezés folyt. Az iratok jelenleg a nádori (királyi helytartói) ítélőmesterek hiteleshelyi irataiból és jegyzőkönyveiből, parancs-jegyzőkönyveiből és parancs-fogalmazványaiból állnak. A periratok a nádori ítélőmesterek 1724 előtti önálló bíráskodása során keletkeztek (O 89 törzsszám). Ebben az állagban az iratok sorszámok szerinti rendben fekszenek.
Évkör: 1663–1863
Terjedelem: 11,15 ifm
Az országbírói ítélőmester feladatköre és levéltárának felépítése megegyezik a nádori ítélőmesterével. A fond fennmaradt töredékes két állagában az országbírói ítélőmesterek parancskiadó és hiteleshelyi működéséből származó irat- és jegyzőkönyvanyagot találjuk. A periratok az országbírói ítélőmesterek 1724 előtti önálló bíráskodása során keletkeztek (O 91 törzsszám).
Évkör: 1559–1849
Terjedelem: 42,34 ifm
A Tárnoki Levéltár a tárnoki szék és a vele szorosan egybekapcsolódó tárnoki hivatal működése során keletkezett iratokat tartalmazza. A tárnoki szék a szabad királyi városok polgárságának fellebbviteli bírói fóruma volt. A mohácsi csatát követő átmeneti szünetelés után a 16. század második felétől – az 1786 és 1790 közötti korszak kivételével – állandó intézményként működött. A tárnoki szék elé vitt perek jelentős része végrendelettel kapcsolatos, örökösödési vagy osztályper volt. A 18. századtól kezdve mindinkább növekedett az adóssági és csődperek száma.
A Tárnoki Levéltár ülésjegyzőkönyveinek (O 92 törzsszám) első kötete 1559-ig nyúlik vissza, de esetenként ennél korábbi, 15. századi adatokat is találunk benne. Az iratokat 1770 előtt laza időrendben, 1770-től a leveleskönyvekben feljegyzett sorszámok szerint, 1782 és 1785 között évenként újrakezdődő iktatószámok rendjében irattározták. 1791-től kezdve tárnokmesterenként külön fondokba osztották. Az iratok 1791 és 1797 között tárgyi sorozatokba rendezve, majd 1797 és 1849 között újrakezdődő sorszámok szerint fekszenek.
Évkör: 1725–1848
Terjedelem: 1,23 fm
A 18. században újjászerveződött „országos” törvényszék 1737-ben kapott a magyar Királyi Kúriához hasonlatos új szervezetet. Kezdetben Medgyesen, majd 1754-től Marosvásárhelyen volt a székhelye. II. József uralkodásának második felét (az 1786 és 1790 közötti időszakot) kivéve vegyesfokú bíróság volt.
Az Erdélyi Királyi Tábla Levéltára az 1945. évi levéltári tűzvészben csaknem teljesen megsemmisült. Az itt őrzött csekély töredék productionalis perek iratait, a helyükről tanulmányozás céljából kiemelt polgári és büntetőpereket, ügyvédek és ítélőmesterek után maradt utólag átvett iratokat, ítélőtáblai perbeadványokat és kiadványokat tartalmaz, továbbá vásárlás folytán különféle jogi kötetek kerültek be. A fondban található iratok javarészt minden irattári rendszer nélkül fekszenek, az Erdélyi Királyi Táblához fellebbezett büntetőperek, valamint a Marosszék, Udvarhelyszék és Marosvásárhely város előtt folytatott és fellebbezett büntetőperek sorszámok szerint.
Évkör: (1717) 1724–1870
Terjedelem: 115,88 fm
1723-ban, a bírósági reform részeként négy kerületi táblát hoztak létre nagyszombati, kőszegi, eperjesi és nagyváradi székhellyel. A kerületi táblák elsőfokú hatóságok voltak, az előttük befejezett pereket a királyi táblához lehetett fellebbezni. Hatáskörük főként azokra az ügyekre – osztályos, örökségi és egyéb ősiségi jogot nem érintő birtokperek, gyámsági ügyek, ingóságokkal kapcsolatos ügyek – terjedt ki, amelyek korábban az ítélőmesterek hatáskörébe tartoztak. 1785 és 1790 között a kerületi táblák intézték az ősiséget érintő ügyeket, a házassági bontópereket és a büntetőügyeket is. 1790-től megszüntetésükig pedig ismét csak polgári peres ügyek elsőfokú bíróságaiként működtek.
A Dunáninneni Kerületi Tábla illetékessége fennállása egész időszakában kisebb változásokkal Pozsony, Nyitra, Trencsén, Bars, Nógrád, Hont, Pest, Esztergom, Zólyom, Túróc, Liptó és Árva megyékre terjedt ki. Központja Nagyszombat volt.
A kerületi tábla iratanyagának rendje változó. Külön állagba kerültek a tanácsülési jegyzőkönyvek, a királyi rendeletek, a levelezések, a polgári és csődperek, és külön állagot alkotnak a Justitia Josephina-kori (1786 és 1790 közötti) iratok. Az iratok elhelyezésénél leginkább a sorozatszámos és azon belül sorszámok szerinti rendszert alkalmazták, néhány irategyüttes időrendben vagy tárgyi rendben fekszik.
Évkör: 1640–1724 (1870)
Terjedelem: 80,82 fm
Nyelv: többnyire latin, kis részben magyar.
A Dunántúli Kerületi Tábla illetékessége fennállása egész időszakában kisebb változásokkal Sopron, Vas, Zala, Komárom, Somogy, Győr, Fejér, Veszprém Moson, Tolna és Baranya megyékre terjedt ki. Székhelye Kőszegen volt.
Évkör: 1724–1861
A Tiszáninneni Kerületi Tábla illetékessége fennállása egész időszakában kisebb változásokkal Abaúj, Zemplén, Sáros, Ung, Szepes, Gömör, Heves és Külső-Szolnok, valamint Borsod és Tolna megyékre terjedt ki. Székhelye Eperjesen volt.
Az iratanyag az 1956. évi tűzvészben csaknem teljesen megsemmisült. A fennmaradt töredékek között 18. százdai leveleskönyv- és tanácsülési jegyzőkönyv-töredékek és égett, időrendben osztott iratok maradtak fenn.
Évkör: 18–19. század
Terjedelem: 102,72 ifm
A Tiszántúli Kerületi Tábla illetékessége fennállása egész időszakában kisebb változásokkal Szatmár, Szabolcs, Bereg, Ugocsa, Bihar, Csanád és Csongrád megyékre terjedt ki. Székhelye Nagyváradon volt.
Évkör: 1849–1864
Terjedelem: 9,92 ifm
A bírósági levéltárak abszolutizmuskori részét az 1850 és 1860 között működött Justizministerium (Császári és Királyi Igazságügy Minisztérium) töredékes iratanyaga, valamint az Oberster Gerichts- und Cassationshof (Legfőbb Ítélő- és Semmítőszék) iratai alkotják.
Az 1956. évi tűzvészben javarészt elpusztult és két selejtezés után fennmaradt Bach-kori iratanyag ránk maradt töredéke az egykori magyarországi (Erdély és a Vajdaság nélküli) jogszolgáltatási szerveknek a Császári és Királyi Igazságügy Minisztériummal mint felügyeleti hatósággal folytatott szervezeti, ügyviteli, személyzeti és anyagi jellegű levelezését, valamint a fellebbezés folytán az Igazságügy Minisztérium elé került polgári és büntetőperek iratait tartalmazza. Rendje az egykorú tárgyi rendet követi, az iratok nagyobb, azon belül szűkebb tárgyi csoportok szerint, azon belül pedig időrendben vagy személynevek betűrendjében rendezettek. Kutatás az 1956. évi tűzvészben elégett segédkönyvek hiányában csupán későbbi mutatójából és lajstromából lehetséges.
Az 1849 után bevezetett osztrák rendszerű bírósági szervezet legfelsőbb fellebbviteli fóruma az Oberster Gerichts- und Cassationshof volt. Az öt közigazgatási kerületben pesti, pozsonyi, soproni, eperjesi és nagyváradi székhellyel megszervezett országos főtörvényszékek – Oberlandesgericht-ek – ennek alárendeltségében működtek. Hatáskörük peres és peren kívüli, valamint büntetőügyekre egyaránt kiterjedt, az illetékességi területükön lévő törvényszékek – Landesgericht-ek – fellebbviteli fórumai voltak. A törvényszékek mellett államügyészségek – Staatsanwaltschaft-ok működtek. A jogszolgáltatási szervezethez kapcsolódva telekkönyvi hatóságokat is létrehoztak. A bírósági és ügyészségi iratanyag jelentős része elpusztult az 1956. évi tűzvészben. A megmaradt iratok vegyesen, rendezetlenül, gyakran csak az iratképző szervek szerint szétosztva fekszenek.
Évkör: 1861–1869
Terjedelem: 14,14 ifm
Az 1861-ben visszaállított Országbírói Hivatal, Királyi Kúria és Erdélyi Legfőbb Törvényszék iratanyagának csak kis töredéke maradt fenn, az iratanyag csaknem teljesen megsemmisült az 1956. évi tűzvészben.
Az Országbírói Hivatal viszonylagos épségben megmaradt iratai eredeti rendjükben, elnöki és általános iratokra osztottan, évente újrakezdődő tárgyi csoportok és azon belül sorszámok szerint fekszenek.
A visszaállított Királyi Kúria egykori anyagából csupán vegyes, tűzből mentett iratok és néhány tanácsülési jegyzőkönyv, jegyzőkönyv-töredék, iktatókönyv-töredék maradt meg.
Hasonlóképpen töredékes és égett az Erdélyi főkormányszék és az Erdélyi Legfőbb Törvényszék iratanyaga, az iratok és kötettöredékek vegyesen, rendezetlenül, restaurálás előtti állapotban vannak.
A levéltárba nem sorolt fondok részben eredeti irattári rendjükből kiszakadt, az 1945. évi ostrom során megsemmisült irategyüttesekből származó darabokat, valamint különféle gyűjteményes jellegű iratsorozatokat, így például régi jogszolgáltatásra vonatkozó kézikönyveket és más összeállítást (O 138 törzsszám), és 19–20. századi irathagyatékokat (Kendelényi Ferenc – O 226 törzsszám; Varga Endre – O 227 törzsszám; Wenzel Gusztáv – O 228 törzsszám), bennük a bírósági levéltárakra vonatkozó feljegyzéseket tartalmaznak 1979-ig terjedően.
Az iratanyag javarészt rendezetlen. Az iratok nyelve latin, német és magyar.
A bírósági levéltárak iratanyagában ismertetőleltár, repertórium, kéziratos lajstromok és mutatók segítik a kutatást.

matches: bíróság Kúria kúria bíróság Kúria Kúria