text:
Útmutató az önkéntes törvényhez. amit a fogadó szervezeteknek tudniuk érdemes A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvényrôl - PDF
Download "Útmutató az önkéntes törvényhez. amit a fogadó szervezeteknek tudniuk érdemes A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvényrôl"
1 Útmutató az önkéntes törvényhez amit a fogadó szervezeteknek tudniuk érdemes A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvényrôl
2 Fejezetcím Tartalomjegyzék Szerzôk: dr. Bíró Endre dr. Bullain Nilda dr. Hajós Andrea dr. Holchacker Péter dr. Jung Andrienn dr. Karsai Orsolya Kahulits Andrea I. fejezet VI. fejezet II. és IX. fejezet III. és IV. fejezet VIII. és IX. fejezet V. fejezet VII. fejezet Támogatók: Szociális és Munkaügyi Minisztérium, Társadalmi Párbeszéd és Civil Kapcsolatok Fôosztály Ökotárs Alapítvány Európai Nonprofit Jogi Központ (ECNL) ISBN-10: ISBN-13: Felelôs kiadó: F. Tóth András Szerkesztô: dr. Bullain Nilda Nyelvi lektor: Legáth Anita Tördelés és design: Gróf Róbert Nyomda: Mackensen Kft. Kiadja: Önkéntes Központ Alapítvány, Budapest, Bevezetô 3 Rövidítések 6 Ellenôrzô Lista 7 I. Fejezet Alapkérdések 8 1. Alkalmas-e civil szervezetünk az önkéntesek fogadására? 8 2. Milyen tevékenységre fogadhatunk közérdekû önkéntest? 9 3. Mi a helyzet akkor, ha a fogadó szervezet egy harmadik intézménybe viszi 10 az önkénteseket? Gyakran Ismételt Kérdések 12 II. Fejezet A regisztráció Hogyan kell bejelentkeznünk a nyilvántartásba? Mikor kell bejelentkezni? Milyen iratokat kell beadni és csatolni a bejelentkezéshez? Mibôl áll a minisztériumi nyilvántartás? Mit ellenôrizhetnek? 19 Gyakran Ismételt Kérdések 20 III. Fejezet Kibôl lehet önkéntes? Az önkéntes személyére vonatkozó feltételek Az önkéntes tevékenységére vontkozó feltételek 24 Gyakran Ismételt Kérdések 26 IV. Fejezet A szerzôdés Hogyan létesítsünk önkéntes jogviszonyt? Az önkéntes szerzôdés formai követelményei Az önkéntes szerzôdés tartalmi követelményei 29 Gyakran Ismételt Kérdések 31 V. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei A fogadó szervezet kötelezettségei Kiskorúakra vonatkozó szabályok Munkaügyi ellenôrzés Az önkéntes kötelezettségei Titoktartás 39 Gyakran Ismételt Kérdések 39 VI. Fejezet Kártérítés Az önkéntesnek okozott kár Az önkéntes által harmadik személynek okozott kár Az önkéntes által a fogadó szervezetnek okozott kár 43 Gyakran Ismételt Kérdések 44
3 Tartalomjegyzék Bevezetô VII. Fejezet Juttatások Milyen juttatások illetik meg az önkéntest? Melyek az ellenszolgáltatásnak minôsülô juttatások? Melyek az ellenszolgáltatásnak nem minôsülô juttatások? Önkéntesek biztosítási jogviszonya Ellenszolgáltatásnak nem minôsülô juttatások számviteli elszámolása 55 Gyakran Ismételt Kérdések 56 VIII. Fejezet Megszûnés A két fél egyetértésével megszûnô jogviszony A felmondás A feleken kívül álló okok Formai és tartalmi követelmények a szerzôdés megszûnésekor 63 IX. Fejezet Amit az önkéntesek foglalkoztatásáról még tudni kell Az önkéntesek nyilvántartása a szervezeteknél Külföldiek által, illetve külföldön végzett önkéntes munka További kérdések 69 Fogalomtár 70 I. Melléklet: Bejelentô lap minta 75 II. Melléklet: Jogi segédlet az önkéntes szerzôdéshez 77 a. Útmutató vázlat önkéntes szerzôdés összeállításához 77 b. Szerzôdéstervezet közérdekû önkéntes tevékenység ellátásához 80 c. Szerzôdéstervezet kiskorú önkéntes személy esetén 82 d. Szerzôdéstervezet EGT-n kívüli állampolgár esetén 84 III. Melléklet: Példa önkéntesek nyilvántartási rendszerére 87 IV. Melléklet: A évi LXXXVIII. törvény szövege 88 Jelen kiadvány egy sok évvel ezelôtt elkezdett törvényelôkészítô folyamat egyik nagyon fontos befejezô állomása. A történet még 2001 ôszén kezdôdött, amikor az Önkéntesek Nemzetközi Évének keretében összeült egy munkacsoport, mely az önkéntesség magyarországi szabályozásának hiányosságait volt hivatott feltérképezni. A csoport megfogalmazta ajánlásait, melyek egy rendezettebb jogi keretekkel rendelkezô önkéntes szektor megvalósítását tûzték ki célul. Mára az évekkel ezelôtti elképzelések valósággá váltak, és egy több éven keresztül tartó, sok vitával járó folyamat végén, június 27-én az Országgyûlés négypárti egyetértés mellett elfogadta A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló évi LXXXVIII. törvényt (a továbbiakban Köt.). A október 1-én életbe lépett törvény hatálya alá azóta több száz szervezet és intézmény jelentkezett be, és folyamatos az érdeklôdés a törvényben foglaltak iránt. A törvény hatályba lépésekor természetesen érezhetô volt, hogy a sok civil szervezet és intézmény még nem gondolta alaposan végig az önkéntesek fogadásával járó jogi kérdéseket. Ezért is tartottuk fontosnak, hogy segítséget nyújtsunk a törvényi elôírások betartásában és a jog által biztosított kedvezmények igénybevételében. A törvény alapvetô célja, hogy a közérdekû önkéntes tevékenységet, mint jogviszonyt szabályozza és intézményesítse a magyar jogrendszerben. A törvény elfogadása elôtt ugyanis a magyar jogrendszerben nem létezett az önkéntes jogállására vonatkozó szabályozás. Ennek fényében talán még nagyobb jelentôsége van annak, hogy a törvény elhárítja a korábban meglévô jogi akadályokat. A törvény révén mind a szervezetek, mind az önkéntesek fokozottabb védelemben részesülnek, és tisztázott feltételek mellett alakulhatnak ki közöttük a sokszor nem kis felelôséggel járó kapcsolatok. Mindezek mellett a törvénynek fontos szerepe lehet abban, hogy az ügyre irányítja az emberek figyelmét. A hazai környezetben megfigyelhetô, hogy sok esetben az önkéntes programok azért nem tudnak kellôképpen fejlôdni, mert a szervezetek vezetôinek hiányosak az ismeretei arról, hogyan lehetne az önkéntesek által elvégzett feladatokat hatékonyabbá tenni. A kiadvány nem a szervezetek jobb menedzselésének technikáiról szól, viszont a törvény által megfogalmazott keretek ismertetése jelentôsen hozzájárulhat ahhoz, hogy egyre több jól mûködô önkéntes program valósuljon meg. Több szempontból is nagy jelentôséget tulajdonítunk e kiadvány megjelenésének. Egy jól hasznosítható útmutató kerül a szervezeteket és intézményeket vezetô szakemberek kezébe. Olyan kiadványt készítettünk, mely bármikor elôvehetô és a felmerülô probléma jogi megoldása könnyedén megtalálható benne. Egy törvény értelmezése sokszor okoz nehézséget, ezért is fontos, hogy az egyes fejezetek szerzôinek segítségével mindenki pontosan tudja értelmezni a törvény paragrafusaiban leírtakat. A kiadvány nem a törvény paragrafusainak sorrendjét veszi alapul, hanem a fejezetek az életszerûség jegyében úgy épülnek egymásra, ahogy a szervezet és az önkéntes kapcsolata alakul a mindennapi élet során. A kiadvány fejezetei a megértést segítendô különbözô részekbôl állnak össze. Igyekeztünk a kereszthivatkozásokra odafigyelni, hogy a logikailag összefüggô részek könnyen beazonosíthatók legyenek. A törvénymagyarázat mellett majd gyakorlati példákat is talál az Olvasó; gyakran ismételt kérdéseket és az azokra adott válaszokat, valamint természetesen magát a törvény szövegét is megtalálhatja. 3
4 Bevezetô Bevezetô A kiadványban használt fogalmak és a jogi szakkifejezések könnyebb megértéséhez, a kiadvány végén összegyûjtött fogalomtárat adunk közre kérjük, hogy ha a szöveg olvasása közben olyan szót, vagy kifejezést talál, melynek jelentésében nem biztos, nézze meg a fogalomtárban! Emellett a mellékletekben olyan formanyomtatványokat és útmutatókat is közzétettünk, melyek segíthetik Önt az önkéntesek törvénynek megfelelô foglalkoztatásának megvalósításában. A kiadvány ahogy már említettük nem menedzsment füzet, még ha a szervezet jobb mûködését hivatott is szolgálni. Értelemszerûen elsôsorban azon szervezetek és intézmények számára készült, amelyek a Köt. hatálya alatt kívánnak önkénteseket fogadni. A Köt. hatálya alá a nem közhasznú civil szervezetek nem jelentkezhetnek be, ebbôl következik, hogy ôk nem tudnak önkénteseket az ebben a kiadványban leírt feltételek szerint fogadni; rájuk más jogszabályok vonatkoznak az önkéntesek fogadását illetôen. Ez természetesen nem azt jelenti, hogy az általuk fogadott személyek ne számítanának önkéntesnek, csupán azt, hogy a náluk megvalósuló önkéntes tevékenységekre nem vonatkoznak a Köt. által biztosított kedvezmények. Azon nem közhasznú szervezetek számára, melyek szeretnék igénybe venni a törvény biztosította kedvezményeket, egyelôre nem tudunk mást ajánlani, minthogy kérjék a közhasznúvá minôsítésüket. E kiadvánnyal párhuzamosan megjelentettünk egy magánszemélyeknek szóló tájékoztató füzetet is az önkéntességrôl. Amennyiben ennek segítségével szeretné tájékozatni az Önöknél tevékenykedô önkénteseket jogaikról és kötelezettségeikrôl, forduljon bátran az Önkéntes Központ Alapítványhoz!Bízunk benne, hogy ezek a kiadványok aktívan hozzájárulnak nem csak ahhoz, hogy jól megismerjék a Köt.-öt és annak megfelelôen tudják fogadni az önkénteseket, de ahhoz is, hogy a meglevô önkéntes programjaik magas szakmai színvonalon és minden érintett maximális megelégedése mellett kerüljenek megvalósítására. Végezetül szeretnénk köszönetet mondani mindazoknak, akik ennek a kiadványnak az elkészítésében részt vettek: elsôsorban az egyes fejezetek szerzôinek, valamint a kiadványt konzultációval, véleménynyilvánítással segítô számos szervezetnek és intézménynek. A kiadvány szerkezetének kialakításban pótolhatatlan segítséget nyújtottak az alábbiak: Balogh Ágnes (Fogd a Kezem Alapítvány), Bence Rita (Szószóló Alapítvány), Benkô Ágota (Otthon Segítünk Alapítvány), Csizmás Attiláné (Nyírô Gyula Kórház), Czöndör Istvánné (Óbudai Gondozási Központ), Dely Géza (DOWN Alapítvány és Nem Adom Fel Alapítvány), Dobai Márta (Németh László Könyvtár), Dr. Oszvári Ádám (Motiváció Alapítvány), Dr. Örsi Julianna (Finta Múzeum), Forsthoffer Erzsébet (Idôsek Otthona Pápakovácsi), Gábor Klára (Csokonai Mûvelôdési Központ), Gál László (Hello Afrika Egyesület), Göröcs Ildikó és Králik Istvánné (Katolikus Karitász XXIII. János Szeretetotthon), Halász Zita (Mozgássérültek Állami Intézete), Hende Tamásné (Szociális Szolgáltató Központ Szombathely), Kelemenné Patai Edit (Ferencvárosi Gondozó Szolgálat), Kiss Gábor (Budapesti Mûvelôdési Központ), Kovács Rita (Óbudai Gondozási Központ), Kóczán Kata (VE-GA Gyermek és Ifjúsági Szövetség), Lange Lászlóné (Kolping Támogató Szolgálat), Seprenyeiné Fodor Anikó (Szegedi Tudományegyetem Háziorvosi Oktató Központja), Sipôcz Katalin (Egyesített Szociális Intézmény), Szabó Csilla és Takács Katalin (Mobilitás Európai Fejlesztési Igazgatóság), Szôke Katalin (Béthel Alapítvány), Tóth József (Garaboncziás Egyesület). Aranka, Miszné Korenchy Anikó (Múzeumok és Látogató Alapítvány), Ván Ágnes. Külön köszönet az Önkéntes Központ Hálózat (www.onkenteskozpontok.hu) tagszervezeteinek és az ÖT- LET Program (www.otletprogram.hu) regionális koordináló szervezeteinek a megküldött észrevételekért. Továbbá köszönettel tartozok Horváth Balázs joghallgatónak, Móra Veronikának az Ökotárs Alapítványtól, valamint Titkos Rita kolléganômnek a folyamatos szakmai és technikai segítségnyújtásért. Szeretném külön kiemelni Dr. Bíró Endre szerepét és sok éves áldozatos munkáját a törvényelôkészítési folyamatban. Ôszinte hálával tartozunk neki mindazért amit tett a magyarországi önkéntesség jogi környezetének a rendezése érdekében. Az ô elkötelezettsége és szakértelme nélkül egész biztos nem tarthatnánk itt, és talán ez a kiadvány sem születhetett volna meg. Végezetül szeretnék köszönet mondani a kiadvány megjelenéséhez anyagi támogatást nyújtó szervezeteknek: Szociális és Munkaügyi Minisztérium, Társadalmi Párbeszéd és Civil Kapcsolatok Fôosztály Ökotárs Alapítvány Európai Nonprofit Jogi Központ (ECNL) Budapest, november 27. F. Tóth András ügyvezetô igazgató Önkéntes Központ Alapítvány A szöveg véglegesítéskor fontos észrevételeket kaptunk a következô személyektôl: Cseri Györgyi (Önkéntes Központ Alapítvány), Jószolgálati Otthon Közalapítvány munkatársai, Kiss Gábor (Budapesti Mûvelôdési Központ), Lôrincz László (Dobogókôért Alapítvány), Micsóka 4 5
5 Rövidítések Ellenôrzô lista EGT GYIK Európai Gazdasági Térség Gyakran Ismételt Kérdés Szervezetemben önkénteseket kívánok foglalkoztatni. A fogadó szervezet képviselôjeként mit kell tennem, hogy megfeleljek a törvényi kötelezettségeknek, és ezáltal jogosult legyek a törvény által biztosított kedvezményekre? Ket. Köt. Pp. Ptk. Szja. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló évi LXXXVIII. törvény A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény A Polgári Törvénykönyvrôl szóló évi IV. törvény A személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény SzMM Szociális és Munkaügyi Minisztérium Tbj. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetérôl szóló évi LXXX. törvény Regisztráció Be kell jelentkeznem az illetékes minisztérium nyilvántartásába. (Hogyan: II. fejezet, 13. oldal, Bejelentô lap minta: I. melléklet, 75. oldal) Szerzôdés Szerzôdést kell kötnöm az önkéntesekkel, mely a törvényi elôírásoknak meg felel. (Leírás: IV. fejezet, 28. oldal, Jogi segédlet: II. melléklet 77. oldal) Juttatások A szerzôdéskötés során meg kell egyeznem az önkéntessel a juttatásairól, illetve biztosítanom kell a törvényben elôírt juttatásokat. (Melyek ezek?: VII. fejezet, 46. oldal) Jogok biztosítása Az önkéntes tevékenység végzése során biztosítanom kell az önkéntesek törvényben meghatározott jogait. (Melyek ezek?: V. fejezet, 33. oldal) Nyilvántartás Az itt tevékenykedô önkéntesekrôl nyilvántartást kell vezetnem. (Hogyan?: IX. fejezet, 65. oldal, Példa önkéntesek nyilvántartási rendszerére 87. oldal Ez az ellenôrzô lista egyszerûsített formában tartalmazza a Köt. által elôírt minimális teendôket. A kiadvány egyes fejezeteiben megtalálja a teendôkkel kapcsolatos részletes tudnivalókat. Ha ezeket teljesítette, szervezete a törvény szellemében fogadja és menedzseli az önkénteseit, és ezáltal jogosulttá válik a törvény által biztosított adózási és egyéb kedvezmények igénybevételére. 6 7
6 I. Fejezet Alapkérdések I.Fejezet Alapkérdések Köt. 1., 3. Az önkéntesség sokszínû jelenségkör. Az önkéntes tevékenységet többféle emberi viszony és szándék, érdek mozgathatja. E sokszínûségbôl következôen az önkéntesség, önkéntes tevékenység több különbözô fajtájú jogviszonynak lehet része. Az önkéntesség ma Magyarországon lehet tagsági jogviszonyon belüli (például az egyesület tagjaként végzett munka), lehet ingyenes megbízás (például egy kuratóriumi elnökség), lehet közérdekû önkéntes tevékenység (az errôl szóló törvény alapján), s lehet külön szabályozott jogviszonyon kívüli önkéntesség (természetes, spontán, nem formalizált önkéntes tevékenységek). Miért önkénteskedünk? Milyen okok, érdekek mozgatnak bennünket? Rokonsági, szomszédsági, baráti, szakmai, hobbi, közéleti, szolidaritási, sorstársi, önsegítô, karitatív, képzési, bajmegelôzô, érdekérvényesítô, vallási, hitbéli, ideológiai, (köz)politikai, szabadidôs, környezetfejlesztô, egészségvédelmi, szórakozási és még sorolhatnánk. Ez a kiadvány a közérdekû önkéntes tevékenységgel foglalkozik, ezért a továbbiakban az önkéntes tevékenység szóösszetétel erre a típusú önkéntességre utal, akkor is, ha nincs kifejezetten említve a közérdekûség. A közérdekû önkéntesség új dolog, ezt a fogalmat. A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban Köt.) vezette be. A Köt. új jogviszonyt hozott létre, kifejezetten a közérdekû önkéntesség szabályozására. Ezzel azonban nem helyezte törvényen kívül a többi önkéntességet! A Köt. 1. (3) bekezdése erre egyértelmû garanciát ad. Köt.1. (3) E törvény nem érinti a 3. (1) bekezdésén kívüli személynél, szervezetnél, illetve tevékenységi körben más vagy mások javára, ellenszolgáltatás nélkül végzett önkéntes tevékenységet. 1. Alkalmas-e civil szervezetünk az önkéntesek fogadására? Minden civil szervezet fogadhat önkénteseket. Ám a Köt. szerinti közérdekû önkéntesek fogadására már nem mindenki jogosult. A Köt. 3. meghatározza azokat a szervezettípusokat, amelyek fogadó szervezetként, önkénteseket közérdekû önkéntes tevékenységre szervezhetnek. Hatféle fogadó szervezetet határoz meg a törvény: 1. Helyi önkormányzat, kisebbségi önkormányzat, s ezek társulásai; 2. Állami és önkormányzati költségvetési szervek; 3. Közhasznú és kiemelkedôen közhasznú szervezetek (ez lehet pl. közhasznú alapítvány, közhasznú egyesület vagy közhasznú társaság); 4. Egyházi jogi személyek; 5. A jogképes közszolgáltató intézmények, ha mûködési engedélyük a következô közszolgáltatásokra, vagy ezekhez kapcsolódó többletszolgáltatások nyújtására szólnak: a) szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató, illetve intézmény, b) egészségügyi szolgáltató, c) közoktatási intézmény, d) felsôoktatási intézmény, e) muzeális intézmény, f) nyilvános könyvtár, g) közlevéltár, h) nyilvános magánlevéltár, i) közmûvelôdési intézmény. 6. A nem jogképes fogadó intézmény fenntartója az elôzô pontban meghatározott közszolgáltatások, s az ezekhez kapcsolódó többletszolgáltatások körében. Ha tehát szervezetünk, intézményünk a fenti körbe sorolható, akkor fogadhatunk közérdekû önkéntes tevékenységre embereket, s ha a törvény által biztosított kedvezményeket igénybe kívánjuk venni, akkor alkalmaznunk kell a Köt. rendelkezéseit. Hogy miért csak ezek a szervezetek kaptak jogosultságot? A törvény célja, hogy elismerje az önkéntesek munkáját és ennek megfelelôen bizonyos juttatásokat és kedvezményeket adjon, könnyítsen az önkéntességgel kapcsolatos adóterheken. Elsôsorban azon önkéntes tevékenységeket kívánja így jutalmazni a törvényhozó, amelyek nagymértékben hozzájárulnak a közösségek, a társadalom fejlôdéséhez és jólétéhez, bevett szóval: közhasznúak. Emellett, mivel közpénzekrôl van szó, a törvény garanciákat keres arra, hogy az így juttatott kedvezmények nem kerülnek rossz kezekbe, azokkal átláthatóan el tudnak számolni majd a szervezetek, így itt is a szigorúbb elszámolási kötelezettséggel rendelkezô közhasznú szervezetek kerültek elôtérbe. (Az önkormányzatok, egyházak, költségvetési szervek értelemszerûen mindkét fô kritériumnak megfelelnek, ám a civil szervezetek közül csak a közhasznú vagy kiemelkedôen közhasznú szervezetek mentek át a törvényhozás szûrôjén.) 2. Milyen tevékenységre fogadhatunk közérdekû önkéntest? A fenti szervezetek és intézmények csak az alaptevékenységük, közszolgáltatásuk és közhasznú tevékenységük körében fogadhatnak közérdekû önkénteseket. Sem az önkormányzatok, sem a közhasznú szervezetek, sem a közszolgáltató intézmények nem alkalmazhatnak közérdekû önkénteseket a Köt. szerinti tevékenységeken kívüli, kiegészítô vagy vállalkozási tevékenységre. Például egy alapítványi ingyenkonyha alkalmazhat közérdekû önkénteseket ételosztásra, ám ha az alapítvány vállalkozási tevékenységként éttermet mûködtet, ott nem szolgálhat fel az önkéntes legalábbis nem úgy, hogy a törvény által biztosított jogokat és kedvezményeket alkalmazni tudja. A Köt. 1 (2) és 2. (1) megnevez néhány olyan, konkrét önkéntes tevékenységet, melyre a közérdekû önkéntes tevékenység szabályai nem vonatkoznak: önkéntes véradás, önkéntes tûzoltóként és a polgári természetôrként végzett munka, az önkéntesnek saját maga vagy hozzátartozója javára végzett tevékenysége, a jogszabályi, vagy hatósági határozat kötelezésén alapuló ellenszolgáltatás nélküli tevékenység (pl. a közmunka), a más jogviszony keretében végzett ellenszolgáltatás nélküli munka (pl. az egyesületi, vagy más tagság, kuratóriumi megbízatás alapján; vagy egyházi személyként végzett önkéntes tevékenység). Ezekre tehát a Köt. szabályai nem alkalmazhatók (Lásd még III. Fejezet 2. cím, 24. oldal és VII. Fejezet 2. cím, 47. oldal). 8 9
7 I. Fejezet Alapkérdések I.Fejezet Alapkérdések Értelmezési problémát jelenthet a Köt.1. (3) bekezdése, amely szerint a Köt. nem érinti a 3.. (1) bekezdésen kívüli személynél, szervezetnél, illetve tevékenységi körben más vagy mások javára, ellenszolgáltatás nélkül végzett önkéntes tevékenységet. E bekezdés alapján a nem közhasznú szervezetnek ugyanúgy lehet önkéntese, mint eddig, a Köt. hatályba lépése elôtt, de azt az adóhatóság, a munkaügyi ellenôrzés, az ügyészség és minden más ellenôrzô szervezet a rendelkezésre álló polgári jogi, adózási, és munkajogi szabályok szerint fogja megítélni, nem pedig a Köt. szerint. Így azok a költségtérítési és juttatási kedvezmények sem illetik meg, melyeket a Köt. intézményesít. Ahogy eddig is, úgy továbbra is lehet spontán önkéntesként segíteni például a szomszéd néninek lomtalanítani a padláson, vagy egy nem közhasznú egyesületnek besegíteni az erdei szemétszedésben. Mivel azonban ezek a személyek és szervezetek nem lehetnek a Köt. szerint fogadó szervezetek, a nekik végzett önkéntesség kapcsán mozgó javak (akár pénz, akár természetbeni szolgáltatás) közteher alá fognak esni. Maga a tevékenység nem hiszen nem megbízás, nem vállalkozás, nem munkaviszony jött létre, viszont a tevékenység kapcsán mozgó javak és szolgáltatások már mind igen! Pl. egy értékesebb ajándéktárgy a padlásról, vagy az egyesület által kifizetett vonatjegy, ebéd, vagy szállás, ezek mind a magánszemélyek jövedelemadójáról szóló törvény szerint növelik a magánszemély (az önkéntes) adóalapját, s elvileg még járulékfizetési kötelezettség is tartozhat hozzájuk. A Köt. hatályba lépését megelôzôen már igen komoly hagyománya alakult ki az önkéntes tevékenységnek, melyre a Központi Statisztikai Hivatal adatai is bizonyítékul szolgálnak: 2004-ben a non-profit szervezetek rendszeres önkéntes segítôinek száma meghaladta a 470 ezer fôt, s az általuk teljesített, önkéntesen végzett munkaórák száma a 80 milliót évente. A lakossági adományok és önkéntes tevékenységek c. kutatás egyik fontos megállapítása, hogy a felnôtt lakosság 40%-a végez valamilyen formában önkéntes tevékenységet. 3. Mi a helyzet akkor, ha a fogadó szervezet egy harmadik intézménybe viszi az önkénteseket? Azokról az esetekrôl van itt szó, amelyeknél a fogadó szervezet (például egyesület, alapítvány) önkéntesei egy külsô intézményben végzik az önkéntesként vállalt feladatukat. Külsô intézmény lehet például kórház, szociális otthon, gyermekvédelmi intézmény, iskola, erdôgazdaság, hajléktalanszálló, fogyatékosok otthona, sportintézmény, színház, mûvelôdési központ, játszóház, kutató intézet, vagy bármely hasonló helyszín. Ilyenkor az önkéntes jogviszony, a magánszemély és a fogadó szervezet (egyesület, alapítvány) között jön létre, ám a fogadó szervezet egyes jogszabályban elôírt, vagy szerzôdéses kötelezettségeit az önkéntes tevékenység helyszíneként szolgáló intézmény átvállalja. Ennek az átvállalásnak a jogi alapja és kerete egy speciális együttmûködési szerzôdés, melyet az önkénteseket fogadó szervezet és az önkéntesség helyszíneként szolgáló intézmény között kell megkötni. Az együttmûködési szerzôdés arról szól, hogy a fogadó szervezet kötelezettségei közül a helyszín-intézmény melyeket, hogyan, és mikor teljesít. Az önkéntesre irányadó helyszíni szabályokat is érdemes az együttmûködési szerzôdésben elôre leírni, annak érdekében, hogy a fogadó szervezet és a magánszemély közötti önkéntes szerzôdésben az önkéntes kötelezettségeiként rögzíteni lehessen. Az önkéntes és a helyszín-intézmény között ugyanis nem jön létre jogviszony; a helyszínen betartandó szabályokat is legalább az utalás szintjén az önkéntes szerzôdésnek kell tartalmaznia. Ha ilyen együttmûködési szerzôdés nem jön létre, akkor a fogadó szervezet a felelôs minden törvényi kötelezettség betartásáért. Példa: a karitatív szervezet a gyermekkórházba szervez karácsonyi ünnepséget, mûsort, ajándékozást. Azokat a magatartási szabályokat és egészségügyi követelményeket, amelyeket az önkéntesek irányában támaszt a kórház, a fogadó szervezet és a kórház közötti együttmûködési megállapodásban kell meghatározni. Ennek alapján a fogadó civil szervezet írja elô az önkéntes számára az elôzetes orvosi vizsgálatot (hogy ne fertôzze meg a legyengült immunrendszerû beteg gyerekeket), az intenzív osztályon tartózkodás öltözékét (hogy ne vigyen be a ruházatán baktériumot), a fônôvér utasításadási jogát az önkéntes tevékenység során. Ugyanez a jogi helyzet az erdôgazdaság területén szemetet gyûjtôkkel, az árvíznél segédkezôkkel, az iskolában a szakmai ismeretterjesztôkkel, a mûkedvelô színészek elôadásával a nyugdíjasházban, a sportrendezvény segítôivel. Ettôl eltérô az a helyzet, amikor a fogadó intézmény (kórház, erdôgazdaság, szociális otthon, nyugdíjasház, stb.) önmaga lép fel a Köt. szerinti fogadó szervezetként, ô köt önkéntes szerzôdést a magánszeméllyel, s ô biztosít minden olyan feltételt, amelyet a közérdekû önkéntes tevékenységgel kapcsolatosan a törvény a fogadó szervezetnek elôír. Ebben az esetben az esetleges közremûködô civil szervezetnek nincsen különösebb szerepe a Köt. által leírt munkamegosztás és felelôsségi körök szerint. (Esetleg hirdeti az önkéntesség lehetôségét kommunikációs csatornáin.) Köt. 3. (1) Fogadó szervezet lehet a)a helyi önkormányzat, a helyi önkormányzatok társulása és a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulása az általa biztosított közszolgáltatások és katasztrófavédelmi feladatai körében; b) a kisebbségi önkormányzat a jogszabályban meghatározott közfeladatai körében; c) a költségvetési szerv az alaptevékenysége körében; d)a magyarországi székhelyû közhasznú, kiemelkedôen közhasznú szervezet a közhasznú és a mûködésével összefüggô tevékenysége körében; e) a magyarországi székhelyû egyházi jogi személy a hitéleti, a közcélú és a mûködésével össze függô tevékenysége körében; f) a jogszabályban meghatározott közszolgáltatásai, vagy e közszolgáltatásokhoz kapcsolódóan a közszolgáltatásait igénybe vevôknek nyújtott többletszolgáltatások körében a magyarországi székhelyû, illetve magyar hatóság által kiadott mûködési engedéllyel rendelkezô, jogképes fa) szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató, illetve intézmény, fb) egészségügyi szolgáltató, fc) közoktatási intézmény, fd) felsôoktatási intézmény, fe) muzeális intézmény, ff) nyilvános könyvtár, fg) közlevéltár, fh) nyilvános magánlevéltár, 10 11
8 I. Fejezet Alapkérdések II. Fejezet A regisztráció fi) közmûvelôdési intézmény [az fa)-fi) alpontokban foglaltak a továbbiakban együtt: fogadó intézmény]; g)a nem jogképes fogadó intézmény fenntartója a fogadó intézmény jogszabályban meghatározott közszolgáltatásai, vagy e közszolgáltatásokhoz kapcsolódóan a fogadó intézmény közszolgáltatásait igénybe vevôknek nyújtott többletszolgáltatások körében. Gyakran Ismételt Kérdések Kötelezô-e ezt a törvényt alkalmaznia minden, önkénteseket foglalkoztató közhasznú szervezetnek?mikor kötelezô és mikor választható a törvény alkalmazása? A törvény alkalmazása minden esetben választható. Semelyik, a törvényben felsorolt fogadó szervezetnek, így a közhasznú szervezetnek sem kötelezô azt alkalmaznia.ám ha igénybe kívánja venni a törvény által biztosított kedvezményeket például, ha adómentesen kíván adni az önkéntesnek bizonyos juttatásokat (l. VII. Fejezet), akkor kötelezôen alkalmaznia kell ezt a törvényt. Köt. 3., Azok a szervezetek és intézmények, amelyek úgy döntenek, hogy a Köt. által létrehozott közérdekû önkéntes jogviszony keretein belül kívánnak önkénteseket foglalkoztatni, kötelesek bejelentkezni a Szociális és Munkaügyi Minisztérium által vezetett nyilvántartásba. 1. Hogyan kell bejelentkeznünk a nyilvántartásba? A Minisztérium a nyilvántartásba vételi eljárást, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény [továbbiakban Ket.] 12. alapján végzi, mely szerint közigazgatási hatósági ügynek minôsül minden olyan ügy, amelyben a hatóság hatósági nyilvántartást vezet. A Ket a alapján a Minisztérium a jogszabályban ebben az esetben a Köt.-ben meghatározott adatokat nyilvántartja. A nyilvántartásba történô bejelentkezéshez a szervezeteknek a Köt. mellékletében található Bejelentési lapot kell kitölteniük, és csatolniuk kell a törvény 11. -ában meghatározott a fogadó szervezet típusától függôen különbözô mellékleteket. A már nyilvántartásba vett szervezeteknek, a Bejelentési lapon feltüntetett adatokban bekövetkezô változásokat is jelezniük kell a Minisztérium felé. Ebben az esetben ismét ki kell tölteni a Bejelentési lapot, és csatolni kell a szükséges mellékleteket is. A törvény azonban annyi engedményt tesz, hogy a közhasznú szervezeteknek adatváltozás esetén a létesítô okirat (alapító okirat, alapszabály) másolatát csak akkor kell mellékelniük, ha a szervezet abban megjelölt célja vagy tevékenységi köre is megváltozott. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény: A törvény hatálya 12. (1) A közigazgatási hatóság eljárása során az e törvény hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági ügyekben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Közigazgatási hatósági ügy (a továbbiakban: hatósági ügy): a) minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási hatóság az ügyfelet érintô jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot, tényt vagy jogosultságot igazol, hatósági nyilvántartást vezet vagy hatósági ellenôrzést végez, b) a tevékenység gyakorlásához szükséges nyilvántartásba vétel és a nyilvántartásból való törlés a fegyelmi és etikai ügyek kivételével ha törvény valamely tevékenység végzését vagy valamely foglalkozás gyakorlását köztestületi vagy más szervezeti tagsághoz köti. Hatósági nyilvántartás 86. (1) A hatóság a jogszabályban meghatározott adatokat nyilvántartja. A személyes adatok nyilvántartását csak törvény vagy a törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben helyi önkormányzati rendelet írhatja elô. (2) A hatóság az általa kezelt nyilvántartásban szereplô hibás adatot a hiba észlelése esetén hivatalból köteles javítani, és errôl az érintettet értesíteni kell. (3) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az ügyfél illeték vagy igazgatási szolgáltatási díj lerovása mellett a nyilvántartásból hitelesített másolatot vagy kivonatot kérhet 12 13
9 II. Fejezet A regisztráció II. Fejezet A regisztráció 2. Mikor kell bejelentkezni? A Köt. alapján a szervezeteknek az önkéntesek foglalkoztatásának megkezdése elôtt be kell jelentkezniük a nyilvántartásba. Ez azt jelenti, hogy amint egy szervezet mûködése során felmerül az önkéntesek fogadásának igénye, és tisztázódnak az általuk ellátandó feladatkörök, a bejelentést meg kell tenni a Minisztérium felé. Ezt az év során bármikor megteheti, a bejelentkezés nincsen határidôkhöz kötve. Elôállhat azonban olyan helyzet, amikor nincs lehetôség az önkéntesek elôzetes bejelentésére, ilyenkor a törvény tizenöt napos haladékot enged a bejelentkezésre. Példa: Ha árvízi veszélyhelyzet áll elô és egy önkormányzat önkéntesek segítségével kívánja a település védelmét biztosítani, nem elvárható, hogy bárki a bejelentkezéssel kapcsolatos adminisztrációs terhekkel foglalkozzon. Ekkor áll rendelkezésre a törvény 11. (2) bekezdésében biztosított 15 napos határidô. Azon önkormányzatok számára viszont, amelyek rendszeresen kénytelenek szembenézni természeti katasztrófákkal, ésszerû elôre bejelenteni, mely helyzetekben, milyen tevékenységi körökben számítanak önkéntesek segítségére. Közérdekû önkéntes tevékenység bejelentésekor nem kell valamennyi önkéntest egyenként bejelenteni, csak magát a tevékenységet és az ellenôrzéshez szükséges legfontosabb adatokat. Az önkéntesek adatai így nem kerülnek be a központi nyilvántartásba, az ô személyük csak az ôket foglalkoztató szervezet számára ismert. Az önkénteseket foglalkoztató szervezet csak egy alkalommal köteles a Minisztérium nyilvántartásába bejelenteni az önkéntesek foglalkoztatását. Ezt követôen csak a bejelentési lapon feltüntetett adatokban bekövetkezett változásokat kell bejelenteni. 3. Milyen iratokat kell beadni és csatolni a bejelentkezéshez? Az eddigi tapasztalatok alapján, a nyilvántartásba vétel során a szervezetek számára sokszor komoly nehézséget okozott a szervezet típusának meghatározása, és ebbôl következôen annak eldöntése, hogy a Bejelentési laphoz milyen mellékleteket kell csatolniuk. A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvény 3. (1) bekezdése határozza meg, mely szervezetek, milyen tevékenységi körben fogadhatnak önkénteseket. A Köt a pedig azt szabályozza, hogy az egyes szervezeteknek milyen dokumentumokat kell elküldeniük a bejelentkezéshez. a. Bejelentési lap A bejelentési lapot, a szükséges mellékletekkel együtt a Szociális és Munkaügyi Minisztérium, Társadalmi Párbeszéd és Civil Kapcsolatok Fôosztálya számra kell elküldeni: 1373 Budapest, Pf A Bejelentési lap 1. pontjának a)-d) alpontjai a szervezet adatait tartalmazzák. A szervezet nevének meghatározásakor lényeges, hogy pontosan az a név szerepeljen a Bejelentési lapon, amely a bírósági kivonaton is megjelenik. Amennyiben a szervezet székhelye különbözik a levelezési címétôl, ez utóbbit is célszerû feltüntetni az adatlapon. Törzskönyvi nyilvántartási száma csak a költségvetési szerveknek van, ezt a civil szervezeteknek nem kell kitölteniük. Ide tehát nem a szervezet bírósági nyilvántartásba vételérôl döntô bírósági végzés számát kell beírni. A szervezetek a Bejelentési lapon minden esetben csak egy kategóriát jelölhetnek meg a fogadó szervezet típusaként, függetlenül attól, hogy az egyes csoportok között lehetnek átfedések. Példa: A közérdekû önkénteseket foglalkoztató szervezetek nyilvántartásába egy önkormányzati fenntartású szociális intézmény kíván bejelentkezni. Ebben az esetben elôfordulhat, hogy a bejelentési lapon a fenntartó jogán az önkormányzatot jelöli meg az intézmény mint a fogadó szervezet típusát, illetve megjelöli a szociális intézmény kategóriát is. Az intézmény mindeközben költségvetési szerv is. Ilyenkor, mivel a bejelentési lapon csak egy típust lehet megjelölni, az intézménynek a költségvetési szerv kategóriát kell választania. Az 3. (1) a)-e) pontban említett csoport esetében a fogadó szervezet típusa a döntô. Annak a fogadószervezetnek, amelyik az a)-e) pontok alatt felsorolt kategóriák közül valamelyiknek megfelel, ezek közül a pontok közül kell egyet megjelölnie. Ebbe a csoportba tartoznak (a) a lakosság közszolgáltatásokkal történô ellátásáért felelôs helyi önkormányzatok és társulásaik, (b) a kisebbségi önkormányzatok, (c) az állami, önkormányzati feladatokat ellátó költségvetési szervek, (d) a közhasznú, kiemelkedôen közhasznú szervezetek és (e) az egyházi jogi személyek. A fogadó szervezetek másik csoportjába [3. (1) bekezdés f) pont] olyan, jogszabályban pontosan definiált intézmények, illetve szolgáltatók tartoznak, amelyek a társadalom szempontjából kiemelkedô szolgáltatásokat nyújtanak, mûködtetésük engedélyhez, regisztrációhoz, illetve ellátási szerzôdéshez kötött, s a mûködtetésükhöz szükséges személyi és tárgyi minimumfeltételek is többnyire jogszabályban vannak meghatározva.a 3. (1) bekezdés g) pont alapján, amennyiben az intézmény nem jogképes, annak fenntartója lehet a fogadó szervezet, amely egyébként is gyakorolja az intézménnyel kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket. A fenntartó bármely természetes, vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkezô gazdasági társaság lehet, az ágazati jogszabályoknak megfelelôen. Tehát, ha az intézmény nem jogképes, de a fenntartója a 3. (1) bekezdés a)-e) pontjába tartozik a fenntartó intézmény típusát kell csak megjelölni. Az f) pont alatt felsorolt intézménytípusok közül akkor kell megjelölni egyet, ha az intézmény nem önálló jogi személy, de a fenntartó szervezet például egy gazdasági társaság, amely külön, tevékenysége alapján nem lenne jogosult önkénteseket foglalkoztatni. Fontos megszorítás azonban, hogy a fogadó intézmény, illetve fenntartója csak a jogszabályban meghatározott közszolgáltatásai, vagy e közszolgáltatásokhoz kapcsolódóan a közszolgáltatásait igénybevevôknek nyújtott többletszolgáltatások körében jogosult közérdekû önkéntes foglalkoztatására. E körbe olyan tevékenységek tartozhatnak, mint a hospice, a betegek, ellátottak megfürdetése, vagy önkéntes részvétel régészeti kutatásokban. Nincs arra lehetôség, hogy a fenntartó más, nyereségérdekelt tevékenysége érdekében használja az önkéntes munkáját. (Lásd I. fejezet 2. cím, 9. oldal) 14 15
10 II. Fejezet A regisztráció II. Fejezet A regisztráció A bejelentési lap 2. pontjában az önkéntesek közremûködésével ellátni kívánt tevékenységi köröket konkrétan, minél részletesebben kell meghatározni. A fogadó szervezetnek itt nem azt kell megjelölnie, hogy milyen foglalkozású emberekre van szüksége, hanem azt, hogy milyen feladatokat kíván velük ellátni (pl. adatrögzítô helyett adatrögzítés). Tevékenységi körnek ebben az esetben túl tág a szociális, kulturális, egészségügyi stb. tevékenység meghatározás. Ugyanezért nem megfelelô a létesítô okiratban szereplô tevékenységekre, vagy jogszabályokra utalás. A Bejelentési lapon munkakör részletességgel kell a tevékenységi köröket körülírni, mint például: adminisztrációs tevékenység, rendezvényszervezés, kiadvány-szerkesztés stb. A Bejelentési lap 3-6. pontjai az önkéntesek foglalkoztatásának olyan jellemzôire kérdeznek rá, melyeknek a Köt. speciális feltételeket szab. A törvény alapján engedélyköteles építési munkában csak a 3. (1) bekezdés a)-e) pontja alatt felsorolt fogadó szervezetek jogosultak önkéntest foglalkoztatni (tehát az ágazati szabályozás alá esô speciális intézmény már nem). Természetesen, amennyiben pl. egy kistelepülés lakóinak bevonásával kíván iskolát építeni, a helyi önkormányzat fogadó szervezetként foglalkoztathat önkénteseket, ugyanígy a hívek önkéntesként részt vehetnek a templom építésében, de egy nyereségérdekelt fenntartó a beruházásaihoz nem lesz jogosult a közérdekû önkéntes munka igénybevételére. Amennyiben a fogadó szervezet építésiengedély-köteles munkában kíván önkéntest foglalkoztatni, a cím pontos megjelölésével kell az építési tevékenység helyét meghatározni. Abban az esetben, ha utcanév vagy házszám kijelölésére nem került még sor, úgy a helyrajzi-szám jelzése is megfelelô. Engedélyköteles építési tevékenység esetén minden helyszínt be kell jelenteni, minden egyes alkalommal külön-külön. b. Mellékletek A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvény 11. (3) bekezdése szerint a bejelentkezô szervezeteknek e következô dokumentumokat kell csatolniuk: Szervezet típusa Helyi önkormányzatok társulása Közhasznú, kiemelkedôen közhasznú szervezetek. (Alapítványok, egyesületek, közhasznú társaságok) Egyházi személyek Csatolandó dokumentumok Társulási megállapodás másolata Hatályos létesítô okirat (alapító okirat, alapszabály) másolata. A másolatokon nincs szükség semmilyen hitelesítô záradékra, vagy aláírásra. A szervezet nyilvántartásba vételére illetékes bíróság 30 napnál nem régebbi igazolása a szervezet adatairól (hatályos kivonat, cégkivonat), amelyet minden esetben eredeti példányban kell csatolni. Nyilvántartásba vételre illetékes bíróság harminc napnál nem régebbi igazolása az egyházi jogi személy adatairól. Egyházi személy annak alapszabályában jogi személynek nyilvánított, bírósági nyilvántartásba nem vett szervezeti egysége Ha a Köt. 3. (1) bekezdés f) pontja alatt felsorolt ágazati szabályozású intézmény, illetve annak fenntartója kíván önkénteseket foglalkoztató szervezetként bejelentkezni, akkor a bejelentéshez mellékelni kell annak igazolását, hogy a fogadó intézmény jogszerûen mûködik. Ez az igazolás beszerezhetô a mûködését engedélyezô szervtôl. A fogadó intézmények egyes típusainál az ágazati törvények meghatározzák, hogy mely szervek jogosultak mûködésüket engedélyezni. Szervezet típusa Szociális szolgáltató Nappali ellátást nyújtó szociális intézmény Bentlakásos szociális intézmény Gyermekjóléti szolgáltatás és a gyermekek napközbeni ellátása esetén Helyettes szülôi hálózat, nevelôszülôi hálózat, külsô férôhelyen biztosított utógondozói ellátás Egyéb, a fenti két pont alá nem tartozó gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység Egészségügyi szolgáltató Közoktatási intézmény Felsôoktatási intézmény Muzeális intézmény Nyilvános könyvtár Közlevéltár Nyilvános magánlevéltár Közmûvelôdési intézmény Nyilvántartásba vételre illetékes bíróság harminc napnál nem régebbi igazolása az egyházi jogi személy adatairól. Az egyházi jogi személy képviselôjének nyilatkozata a szervezeti egység státuszáról. Mûködés igazolására szolgáló irat Városi jegyzô engedélye Városi jegyzô engedélye A megyei szociális és gyámhivatal engedélye Az önkormányzat jegyzôjének engedélye Az illetékes megyei gyámhivatal engedélye Az illetékes megyei gyámhivatal engedélye Egészségügyi hatóság által kiadott mûködési engedély Ha a nevelési-oktatási intézményt nem helyi önkormányzat alapítja, mûködésének megkezdéséhez az illetékes jegyzô engedélye szükséges A Felsôoktatási Regisztrációs Központ engedélye Az oktatási és kulturális miniszter engedélye Annak igazolása, hogy a könyvtár szerepel az Oktatási és Kulturális Minisztérium által a nyilvános könyvtárakról vezetett jegyzékben Fenntartó igazolása a jogszerû mûködésrôl Az oktatási és kulturális miniszter engedélye Az önkormányzattal, mint az intézmény fenntartójával kötött közmûvelôdési megállapodás 16 17
11 II. Fejezet A regisztráció II. Fejezet A regisztráció A jogszerû mûködés igazolása mellett a törvény megkívánja, hogy amennyiben a fogadó intézmény, illetve annak fenntartója, az alábbi szervezetek valamelyike, úgy a következô dokumentumokat csatolják: Intézmény/fenntartó típusa Társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány, egyházi jogi személy, közhasznú társaság vagy gazdasági társaság Egyéni vállalkozó Csatolandó dokumentum Szervezet nyilvántartásba vételére illetékes bíróság harminc napnál nem régebbi igazolását a szervezet adatairól (hatályos kivonat, cégkivonat) Vállalkozói engedély másolata. Általános szabályként elmondható, hogy a közérdekû önkénteseket foglalkoztató szervezetek nyilvántartásába történô bejelentkezéskor elegendô a létesítô okiratok másolatát csatolni. A másolatokon nincs szükség semmilyen hitelesítô záradékra, vagy aláírásra. A csatolandó kivonatoknak azonban mindenképpen eredetinek és harminc napnál nem régebbinek kell lenniük. Fontos kiemelni, hogy a bírósági nyilvántartásba vételt elrendelô végzés nem azonos a kivonattal és a végzés csatolása nem helyettesítheti az utóbbit. Köt. 3. (2) Építésiengedély-köteles munkában való részvételre önkéntes az (1) bekezdés a)-e) pontja szerint foglalkoztatható. (3) A fogadó szervezet feladatainak ellátásához jogszabályban, illetve hatósági határozatban elôírt létszámfeltételek önkéntes foglalkoztatásával nem teljesíthetôek. (4) Az a fogadó szervezet, amely jogszabály alapján köteles az általa nyújtott szolgáltatás során okozott kár megtérítésére felelôsségbiztosítási szerzôdést kötni, önkéntest akkor foglalkoztathat, ha a felelôsségbiztosítási szerzôdés kiterjed az önkéntes által okozott kár megtérítésére is. 11. (1) A fogadó szervezet a kormányzati társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelôs minisztériumnak (a továbbiakban: Minisztérium) a melléklet szerinti Bejelentési lapon köteles elôzetesen bejelenteni a) az önkéntesek foglalkoztatását, b) a Bejelentési lapon feltüntetett adatokban bekövetkezô változásokat. (2) Ha az önkéntes szükséghelyzetben történô alkalmi foglalkoztatásának elôzetes bejelentésére nincs lehetôség, a bejelentési kötelezettségnek a közérdekû önkéntes tevékenység megkezdésétôl számított tizenöt napon belül kell eleget tenni. A melléklet 1. pontja szerinti adatokban bekövetkezô változást az azt követô tizenöt napon belül kell bejelenteni. (3) A bejelentéshez mellékelni kell a) helyi önkormányzatok társulása esetén a társulási megállapodás másolatát; b) közhasznú, kiemelkedôen közhasznú szervezet esetében ba) a hatályos létesítô okirat másolatát és bb) a szervezet nyilvántartásba vételére illetékes bíróság harminc napnál nem régebbi igazolását a szervezet adatairól (hatályos kivonat, cégkivonat); c) egyházi jogi személy esetén a nyilvántartásba vételére illetékes bíróság harminc napnál nem régebbi igazolását az egyházi jogi személy adatairól. (4) Fogadó intézmény, illetve annak fenntartója esetén a bejelentéshez mellékelni kell annak igazolását, hogy a fogadó intézmény jogszerûen mûködik, továbbá, ha a fogadó intézmény, illetve annak fenntartója a) társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány, egyházi jogi személy, közhasznú társaság vagy gazdasági társaság, a szervezet nyilvántartásba vételére illetékes bíróság harminc napnál nem régebbi igazolását a szervezet adatairól, b) egyéni vállalkozó, a vállalkozói engedély másolatát. (5) Ha a fogadó szervezet egyházi jogi személy annak alapszabályában jogi személynek nyilvánított, bírósági nyilvántartásba nem vett szervezeti egysége, a kérelemhez mellékelni kell az egyházi jogi személy képviselôjének erre vonatkozó nyilatkozatát. (6) Közhasznú szervezet esetén az adatváltozás bejelentésekor a létesítô okirat másolatát csak akkor kell mellékelni, ha az abban megjelölt cél, illetve tevékenységi kör megváltozott. 4. Mibôl áll a minisztériumi nyilvántartás? Mit ellenôrizhetnek? A minisztérium által az önkénteseket fogadó szervezetekrôl vezetett nyilvántartás tartalmazza: a szervezetek nevét, székhelyét, adószámát illetve törzskönyvi nyilvántartási számát, a fogadó szervezet típusát, az önkéntesek közremûködésével ellátni kívánt tevékenységi köröket. Tartalmazza továbbá azt is, hogy kíván-e a szervezet építésiengedély-köteles tevékenységet végezni és ha igen, az építési tevékenység pontos helyét. A Minisztérium, önkéntesek fogadására jogosult szervezeteket tartalmazó nyilvántartása megtalálható a honlapon, és mint ilyen teljesen nyilvános. a. Ellenôrzés Amennyiben a munkabiztonsági és munkaügyi ellenôrzés szerve, az adóhatóság, a fogadó szervezet szakmai vagy törvényességi ellenôrzését végzô szerv észleli, hogy a fogadó szervezet a bejelentési kötelezettségének nem tett eleget, errôl értesíti a Minisztériumot. [Köt. 13. (1)] Ha a Minisztérium tudomására jut, hogy egy nyilvántartásba nem vett szervezet önkénteseket foglalkoztat (és jogosulatlanul vett igénybe adókedvezményeket), elôször felhívja a szervezetet, hogy bejelentkezési kötelezettségének tegyen eleget. Ha a szervezet a felhívás kézhezvételét követô harminc napon belül nem tesz eleget a felhívásnak, a Minisztérium megtiltja a fogadó szervezetnek önkéntes foglalkoztatását, legfeljebb 1 év idôtartamra. [Köt. 13. (3)] b. Hiánypótlás, új bejelentkezés Ha egy szervezet nem megfelelôen tölti ki a bejelentési lapot, vagy nem csatolja a szükséges mellékleteket, a Minisztérium nyolc napos határidô megjelölésével hiánypótlásra hívja fel. Ha a szervezet nyolc napon belül postára adja a javított bejelentési lapot és a szükséges mellékleteket, a Minisztérium határozatot hoz a nyilvántartásba vételrôl. A hiánypótlást ugyanarra a címre kell elküldeni, ahova a bejelentési lapot küldték. Amennyiben egy szerv a hiánypótlási felhívás kézhezvételét követô nyolc napon túl adja postára a hiánypótlást, illetve ha a hiánypótlás ellenére a bejelentés továbbra is hiányos, a Minisztérium a nyilvántartásba vételi eljárást megszünteti, és a szervezetet nem veszi nyilvántartásba
12 II. Fejezet A regisztráció II. Fejezet A regisztráció A döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye, de ez nem akadályozza, hogy a szervezet egy újabb bejelentési lap és a szükséges mellékletek megküldésével új eljárást kezdeményezzen. Azok a szervezetek, akiket nem vettek nyilvántartásba, akár azonnal beküldhetnek egy új bejelentési lapot a szükséges mellékletekkel. Ez esetben új eljárás indul, amire semmilyen kihatással nincs az, hogy a szervezetet az elôzô eljárás során nem vették nyilvántartásba. Köt. 12. (1) A 11. -ban foglaltak szerint bejelentett adatokról a Minisztérium a fogadó szervezetek nyilvánossága és az önkéntesek védelme érdekében nyilvántartást vezet. (2) A nyilvántartásba vételrôl a Minisztérium kizárólag az iratok alapján dönt. A Minisztérium megtagadja a bejelentô, illetve a bejelentésben meghatározott tevékenységi kör nyilvántartásba vételét, illetôleg törli a nyilvántartásból a fogadó szervezetet, illetve tevékenységi kört, ha a) a bejelentô nem a 3. (1) bekezdése szerinti fogadó szervezet, b) kétséget kizáró módon megállapítható, hogy a bejelentésben megjelölt tevékenységi körben önkéntes nem foglalkoztatható. (3) A nyilvántartásban szereplô adatokat a Minisztérium az internetes honlapján közzéteszi. (4) A Minisztérium a nyilvántartásban szereplô adatokat átadja a munkabiztonsági és munkaügyi ellenôrzés szerveinek az önkéntesek jogszabályszerû foglalkoztatásának ellenôrzése céljából. 13. (1) Ha a munkabiztonsági és munkaügyi ellenôrzés szerve, az adóhatóság, a fogadó szervezet szakmai vagy törvényességi ellenôrzését, illetve felügyeletét ellátó szerv észleli, hogy a fogadó szervezet a bejelentési kötelezettségének nem tett eleget, errôl a fogadó szervezet nevének, székhelyének és adószámának megjelölésével értesíti a Minisztériumot. (2) Ha a Minisztérium tudomására jut, hogy a fogadó szervezet a bejelentési kötelezettségének nem tett eleget, felhívja a fogadó szervezetet a kötelezettség teljesítésére. (3) Ha a bejelentési kötelezettségének a fogadó szervezet a felhívás kézhezvételét követô harminc napon belül nem tesz eleget, a Minisztérium határozatban a jogsértés súlyának figyelembevételével legfeljebb egy évre megtiltja a fogadó szervezetnek önkéntes foglalkoztatását, és az általa vezetett nyilvántartásban feltünteti a) a fogadó szervezet nevét, székhelyét és adószámát, b) a tilalom kezdetének és megszûnésének idôpontját. Gyakran Ismételt Kérdések Bejelentkezhet-e a közérdekû önkénteseket foglalkoztató szervezetek nyilvántartásába nem közhasznú, vagy kiemelkedôen közhasznú jogállású civil szervezet? Nem. A Köt. 3. (1) bekezdés meghatározza, mely szervezetek fogadhatnak közérdekû önkéntes jogviszony keretében önkénteseket. A felsorolás d) pontja alapján civil szervezet csak akkor foglalkoztathat önkénteseket e törvény hatálya alatt, ha közhasznú, vagy kiemelkedôen közhasznú jogállású. Ez természetesen nem jelenti azt, hogy a nem közhasznú szervezeteknél nem dolgozhatnak önkéntesek más jogviszony keretei között (lsd. 1. fejezet). Megfelel-e a tevékenységi kör meghatározásakor a szervezet létesítô okiratára, jogszabályra, esetleg TEÁOR számokra történô utalás? Nem. A törvény célja az, hogy az önkéntes tevékenység végzésekor a korábbinál fokozottabb védelemben részesítse, mind az önkéntest, mind az ôt fogadó szervezetet. Ennek elôfeltétele, hogy nyilvánvaló legyen, a szervezet által foglalkoztatottak közül kik az önkéntesek és milyen tevékenységet végeznek. Nem megfelelô tehát, ha egy szervezet átmásolja a létesítô okiratában szereplô összes tevékenységi kört a bejelentési lapra, hiszen nem valószínû, hogy a szervezet valamennyi feladatát önkéntesek végeznék, ráadásul a létesítô okiratok megfogalmazása nem is elég konkrét. Ugyanez a helyzet a jogszabályokra, vagy TEÁOR számokra utalás esetében, amelyek megfogalmazása túl tág a törvény céljaihoz mérve. Csak akkor jelentkezzünk be a minisztériumi nyilvántartásba, ha biztosan szeretnénk önkénteseket fogadni és azt is tudjuk, hogy körülbelül milyen feladatkörük lesz. Enélkül nincs értelme, csak felesleges adminisztrációt vállalunk fel. Van-e valamilyen következménye annak, ha egy szervezet bejelentkezik a nyilvántartásba, de végül mégsem foglalkoztat önkéntest? Nincs. A Minisztérium által az önkénteseket foglalkoztató szervezetekrôl vezetett nyilvántartás célja az, hogy minden önkénteseket fogadó szervezet megjelenjen benne. Úgy is mondhatjuk, hogy a regisztráció jogosultságot keletkeztet az önkéntesek fogadására, nem pedig kötelezettséget. A Köt. 11. (1) bekezdése úgy fogalmaz, hogy a fogadó szervezet az önkéntesek foglalkoztatását elôzetesen köteles bejelenteni, tehát amikor tevékenységük még nem kezdôdött el. E követelmény folytán szükségképpen elôállhatnak olyan helyzetek, amikor a jövôbeli fogadó szervezet már tudja milyen tevékenységi körökben fog önkénteseket foglalkoztatni, az önkéntesek azonban még nem kezdték meg a munkát. Ugyanez a helyzet akkor, amikor a fogadó szervezetnél valamilyen okból szünetel az önkéntesek foglalkoztatása. Ezt sem kell bejelenteni a Minisztériumnak, hiszen könnyen elképzelhetô, hogy a szervezet késôbb ismét igénybe veszi önkéntesek segítségét a már nyilvántartásba vett tevékenységi körökben. Milyen elônye származik egy szervezetnek, szociális intézménynek, vagy például egyházközségnek, amennyiben regisztrálja magát a minisztériumban? A törvény hatálya alatti önkéntes foglalkoztatás biztonságot jelent mind a szervezetnek, mind az önkéntesnek, fôleg abban az esetben fontos ez, ha hosszú távú önkéntességrôl van szó. A fogadó szervezet és az önkéntes közötti szerzôdést írásba kell foglalni, ha az határozatlan idôre szól, vagy legalább 10 napra kötik, amiben pontosan meg kell határozni az önkéntes tevékenység tartalmát, a közérdekû önkéntes tevékenység ellátásának helyét, a közérdekû önkéntes tevékenységre fordítandó idôt és a pihenôidôt, a költségtérítéseket és jutalmat (ha ilyet biztosít a szervezet). Emellett a Köt. hatálya alatt foglalkoztatott önkéntes esetében, lehetôség van arra, hogy teljesen tisztán (a fekete munka gyanúját elkerülve) biztosítson a szervezet az önkéntes számára adó és járulékmentesen költségtérítést, illetve adhat jutalmat és külföldön végzett önkéntes munka esetében napidíjat
13 II. Fejezet A regisztráció III. Fejezet Kibôl lehet önkéntes? Ki kell-e jelentkeznie a nyilvántartásból annak a szervezetnek, amely nem akar tovább önkénteseket foglalkoztatni, vagy ez nem áll módjában? A nyilvántartásból nem kötelezô kijelentkezni. Nem jár semmilyen jogkövetkezménnyel az, ha egy szervezet, amely már nem foglalkoztat önkénteseket továbbra is szerepel a nyilvántartásban. A nyilvántartásba való felvétel csak az önkéntesek foglalkoztatásának jogosultságát teremti meg, nem jár azzal a kötelezettséggel, hogy valóban foglalkoztassák ôket. Ettôl függetlenül azonban minden nyilvántartásba vett szervezetnek jogában áll kérnie a nyilvántartásból való törlését, egy a nyilvántartást vezetô minisztériumhoz intézett kérelemmel. A kérelmen szerepelnie kell a képviselô eredeti aláírásának, illetve csatolni kell a szervezet nyilvántartásba vételére illetékes bíróság harminc napnál nem régebbi igazolását a szervezet adatairól (hatályos kivonat). A helyi/területi szervezetekkel is rendelkezô országos hatókörû szervezetek esetében, az anyaszervezetnek vagy a területi szerveknek kell bejelenteniük az önkéntesek foglalkoztatását? Amennyiben a központi szervezet és a területi szervek is jogképesek, úgy el kell dönteniük, hogy milyen szinten kívánják az önkénteseket foglalkoztatni, és eszerint kell a bejelentést megtenni. Ha például inkább az országos hatókörû szervezet fogadja az önkénteseket és közvetíti ôket a tagszervezeteihez, akkor ésszerûbb, ha a központ jelentkezik be. Ellenben, ha az önkéntesek kizárólag a területi szervnél tevékenykednek, akkor ez utóbbiak kerüljenek nyilvántartásba vételre. Más a helyzet akkor, amikor csak az anyaszervezet rendelkezik jogképességgel, ebben az esetben a területi szervek nem, csak az anyaszervezet szerepelhet önkénteseket fogadó szervezetként. Ha egy szervezet nem szeretné magát regisztrálni, fogadhat-e továbbra is önkéntest? A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló évi LXXXVIII. Törvény (Köt.) egy lehetôség arra, hogy a törvényben meghatározott feltételek teljesítése esetén, a fogadó szervezetek a törvény hatálya alatt fogadjanak önkénteseket. Ez nem teremt kizárólagosságot, önkéntest a jövôben is lehet fogadni az eddigi formákban, mint például az ingyenes megbízás, vagy az egyesületi tagság keretében. Ezért nem kötelezô a regisztráció sem, viszont, ha egy szervezet nem regisztráltatja magát a minisztériumnál, akkor a törvényben meghatározott kedvezményeket (költségtérítés, jutalom) sem veheti igénybe. Hol érhetô el a bejelentkezési lap? A honlapon megtalálható A közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló évi LXXXVIII. törvény teljes szövege, mellékletében a bejelentési lappal. Emellett e kiadvány mellékletében is megtalálható, mely elektronikus formában a honlapról tölthetô le. Köt. 4. A válasz mi sem egyszerûbb, gondolnánk: mindenki, lehet önkéntes, aki felelôsséget érez társaiért, a közösségért, vagy valamely ügyért és ezért hajlandó arra, hogy szabadidejében nem az egyéni haszonszerzés érdekében, hanem más, vagy mások javára önként tevékenykedjen. Ez való igaz; ám a közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvény mégis szûkíti azok körét, akik a törvény értelmében ún. közérdekû önkéntesnek minôsülnek. Vajon miért? A korábbiakban már említettük, hogy a törvény a fogadó szervezetek körét szûkebben határozta meg, mint ahány szervezet valójában fogadhat önkénteseket, azért, hogy a közhasznúság szempontjait érvényesíteni tudja. Ehhez hasonlóan, a lehetséges önkéntesek körét is szûkítette, amivel lényegében magukat az önkénteseket kívánja megvédeni. Például a gyerekeket, vagy azokat, akik a fentebb említett önkéntes elhatározáshoz szükséges belátás képességével vélhetôen nem rendelkeznek; vagy akik valamely speciális területen szeretnének önkénteskedni, ahol az általánosnál szigorúbb szabályok, követelmények érvényesülnek. Emellett a törvény szellemének a kijátszását is meg kívánták akadályozni, pl. amikor olyan tevékenységrôl van szó, ahol a munkavégzést, feladatot más jogviszony keretében látják el, illetve ha azt kifejezetten más jogviszony keretében kell elvégezni. Tehát amikor valaki a törvény önkéntesekre vonatkozó összeférhetetlenségi vagy kizáró rendelkezéseit hallja, vagy olvassa, akkor arra gondoljon, hogy ez nem egy értelmetlen szûkítés, hanem a védtelen személyek nemkívánatos kihasználásának megakadályozása, illetve a törvény szellemének kijátszása ellen való fellépés. Egyebekben pedig mindenki lehet önkéntes, csak a törvény adta lehetôségeket nem lehet minden esetben kihasználni. 1. Az önkéntes személyére vonatkozó feltételek Mindezektôl függetlenül a törvény a lehetô legszélesebben húzza meg azt a határt, amikor önkéntesekrôl beszélhetünk. Ennek értelmében minden cselekvôképes, korlátozottan cselekvôképes, illetve 10 év feletti, kiskorúsága miatt cselekvôképtelen magyar állampolgár vállalhat közérdekû önkéntes tevékenységet. (A cselekvôképesség jogi fogalom, lényegében azt jelenti, hogy valaki önmaga képes saját ügyeinek intézésére. Lásd a Fogalomtárban.) Ebbe a körbe tartozik továbbá minden Európai Uniós tagállam, valamint az Európai Gazdasági Térség államainak állampolgára (EGT lásd a Fogalomtárban), amennyiben az elôzô feltételeknek ô is megfelel. Sôt, még az Európai Unión kívüli országok állampolgárai is lehetnek önkéntesek, ha az ôket fogadó szervezet megfelelô felelôsségbiztosítást köt, ellátásuk, szállásuk és visszautazásuk biztosított, valamint, ha egészségügyi ellátásra jogosultak, vagy azt fedezô biztosítással rendelkeznek. Igaz, a nem EU állampolgárok esetében sem érvényesülnek ezek a megszorító követelmények, ha a hatályos idegenrendészeti jogszabályoknak megfelelô státusszal rendelkeznek (menekült, menedékes, bevándorolt, letelepedett pl. itt él és dolgozik), vagy ha valamely EU állampolgár egyenesági rokonuk, illetve házastársuk. Figyelembe kell venni, hogy a gyermekeket a felnôttekénél sokkal nagyobb védelemben kell részesíteni. Önkéntes tevékenységet viszonylag nagy számban ma is végeznek gyermekek. A jogszabálynak több részletszabálya is fokozott védelmet biztosít a gyermekek számára. A törvény meghatározza az önkéntes tevékenységre fordítható maximális idôt és minimálisan szükséges napi pihenôidôt, amelyet nem fogadó szervezetenként, hanem összességében kell számítani. Ez abszolút korlát, de az önkéntes tevékenységre fordítható maximális idô a tevékenység jellegének és az önkéntes életkorának, fejlettségének, képességeinek függvényében kevesebb is lehet
14 III. Fejezet Kibôl lehet önkéntes? III. Fejezet Kibôl lehet önkéntes? A közérdekû önkéntes tevékenység speciális feltételei Nagykorú, korlátozottan cselekvôképes önkéntes csak olyan közérdekû önkéntes tevékenységet végezhet: amely megfelel életkorának, testi és értelmi fejlettségének, képességének nem veszélyezteti egészségét, fejlôdését, valamint tankötelezettségének teljesítését mely 6 és 20 óra között történik Magyarországon történik 18 év alatti önkéntes csak olyan közérdekû önkéntes tevékenységet végezhet amely megfelel életkorának, testi és értelmi fejlettségének, képességének nem veszélyezteti egészségét, fejlôdését, valamint tankötelezettségének teljesítését mely 6 és 20 óra között zajlik melynek befejezése és másnapi kezdése között legalább 14 óra pihenôidô biztosított éves önkéntes csak olyan közérdekû önkéntes tevékenységet végezhet, mely maximum 4,5 óra/nap és 18 óra/hét. 16 év alatti önkéntes csak olyan közérdekû önkéntes tevékenységet végezhet mely: Magyarországon történik tanszünetben maximum 3 óra/nap és 12 óra/hét tanítási napon maximum 2 óra/nap és 6 óra/hét tanítási idôben, tanítási napon kívül maximum 3 óra/nap és 6 óra/hét 2. Az önkéntes tevékenységére vontkozó feltételek A törvény nem csak életkor, cselekvôképesség, vagy állampolgárság, azaz az önkéntes személyére vonatkozóan fektet le korlátozó szabályokat, hanem az önkéntesen végzett tevékenység tartalma, mibenléte alapján is. Ezen esetekben a törvény nem azt mondja ki, hogy valamely személy egyáltalán nem lehet önkéntes, hanem azt, hogy bizonyos tevékenységet nem láthat el közérdekû önkéntes tevékenység keretében. Így, ha egyéb jogszabályok valamely feladat ellátását, munkakör betöltését (pl. orvos, vagy ápoló) képzettségi, nyilvántartásba vételi, egészségügyi vagy egyéb feltételekhez köti, akkor a vállalt tevékenység végzésekor az önkéntesnek is meg kell felelnie e feltételeknek. Azaz, ha valaki például önkéntesen vállal ápolói feladatokat, akkor a szakképesítést igénylô feladatokat csak akkor láthatja el, ha megfelelô végzettséggel rendelkezik. Ezeket a feltételeket a lehetô legmagasabb fokú (egészségügyi, szakmai stb.) biztonság elérése érdekében határozták meg már az eredeti tevékenység szabályozásakor is, melyek be nem tartása komoly veszélyt hordoz magában a mégoly lelkes önkéntes tevékenysége során. Hasonló indokkal zárja ki az önkéntesek körébôl a törvény azokat, akik tevékenységét más jogszabály határozza meg. Azaz, ha egy jogszabály bizonyos feladatok ellátását meghatározott jogviszonyhoz köti (ilyenre kell gondolnunk köztisztviselôk, ügykezelôk szolgálati jogviszonya, bírák, ügyészek szolgálati jogviszonya esetén), e feladatokat önkéntes nem láthatja el. Sôt, a törvény lehetôséget ad arra is, hogy egyes ágazati jogszabályok bizonyos munkakörökben kifejezetten kizárják önkéntesek alkalmazását. Nem csak a speciális szakmai elôírások miatt kell szigorúan megvédeni az önkéntes jogviszony törvény szelleme szerinti megvalósulását, hanem annak rosszindulatú, tudatos kijátszása ellen is. Éppen ezért a törvény megtiltja a fogadó szervezeteknek, hogy a munkavállalójukat, közalkalmazottjukat, vagy más, részükre ellenérték fejében munkát végzô személyeket munkakörükben önkéntesként foglalkoztassanak, kijátszva ezzel a túlórára, ügyeletre vonatkozó jogszabályokat. Azaz, ha valakit munkaadója arra kívánja rávenni, hogy a rendes munkaidején felüli tevékenységet önkéntesen lássa el, akkor erre a törvény még csak véletlenül se biztosítson lehetôséget. Hasonlóképpen, a törvény nem teszi lehetôvé azt sem, hogy ha egy szervezetnél jogszabályi kötelezésen alapuló munkát végeznek, e tevékenységi körben ugyanaz a személy önkéntesként is tevékenykedhessen. Ez azokra az esetekre vonatkozik például, ahol az egyes ágazati jogszabályok határozzák meg, hogy az egyes intézményekben, bizonyos munkakörökben hány fô és milyen képesítésû alkalmazottat (pl. betegágyra vonatkozóan minimálisan hány fô nôvér, vagy orvos; vagy tanulószámra vonatkozóan minimálisan hány fô tanár alkalmazása kötelezô) kell foglalkoztatni. Ha ezen minimális követelményeknek a fogadó intézmény nem tesz eleget, akkor a hiányzó alkalmazottak helyére önkénteseket nem lehet felvenni. A korlátozások következô tartalmi körét a tanulói, illetve kollégiumi jogviszonyban állók intézményeikben vállalt közérdekû önkéntes tevékenysége adja. Ilyen esetekben a törvény egyértelmûen fogalmaz a közoktatási intézményben tanulók védelme érdekében: kizárja ugyanis, hogy közérdekû önkéntes jogviszony jöjjön létre a gyermek és az intézmény között. Azaz a törvény értelmében az iskola tanulója, vagy a kollégium tagja nem lehet önkéntese saját iskolájának, illetve kollégiumának. Ez alól a gyakorlatból kiindulva azért tesz kivételt a törvény: ha az iskola az oktatási és kollégiumi tevékenységhez nem közvetlenül kapcsolódó tevékenység során fogadja önkéntesként saját tanulóját. A korlátozás nem vonatkozik pl. a táboroztatásra és más közösségi programokra (melyeket az iskola szervez ugyan, de a tanulói kötelezettségeket nem érinti). Az önkéntes jogi kategóriája a munkavégzés oldaláról is zárt : ugyanis, ha az önkéntes a fogadó szervezet egyéb munkavállalóival akár teljesen megegyezô tevékenységet is végez, akkor sem válik alkalmazottá. A munkajogi szabályokat tekintve ez úgy is megfogalmazható, hogy a közérdekû önkéntes tevékenység egyáltalán nem minôsül munkajogi értelemben keresôtevékenységnek, így az önkéntes munkanélküli és szociális ellátásainak megállapításakor, az önkéntes tevékenysége során kapott juttatás sem vehetô figyelembe (azok költségtérítéses jellege miatt). Azaz ha valaki munkanélküliként végez közérdekû önkéntes tevékenységet, vagy önkéntesként munkanélkülivé válik, akkor az ôt munkanélküliként megilletô juttatások tekintetében nem lehet figyelembe venni az önkéntesként eltöltött idôt, illetve az ott kapott jogszabálynak egyébként megfelelô juttatásokat. Köt. 4. (1) Önkéntes lehet a) a cselekvôképes személy, b) a korlátozottan cselekvôképes személy, c) a tizedik életévét betöltött, kiskorúsága miatt cselekvôképtelen személy. (2) Az önkéntes elláthat minden olyan tevékenységet, a) amelyre vonatkozóan megfelel a jogszabályokban meghatározott képesítési, egészségügyi, nyilvántartásba vételi és egyéb feltételeknek, valamint 24 25
15 III. Fejezet Kibôl lehet önkéntes? III. Fejezet Kibôl lehet önkéntes? b) amelynek ellátását törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet (a továbbiakban együtt: jogszabály) nem köti meghatározott jogviszonyhoz, illetve amelynek önkéntessel történô ellátását jogszabály nem zárja ki. (3) Aki a fogadó szervezettel fennálló más jogviszony keretében ellenszolgáltatás fejében munkát végez, a munkakörébe tartozó feladatokat a fogadó szervezetnél önkéntes jogviszonyban nem végezheti. (4) Aki a fogadó szervezetnél jogszabályi kötelezésen, jogerôs bírósági határozaton, illetve hatósági kötelezésen alapuló tevékenységet végez, az e körbe tartozó feladatokat a fogadó szervezetnél önkéntes jogviszonyban nem végezheti. (5) A tanuló nem létesíthet önkéntes jogviszonyt azzal a közoktatási intézménnyel, amellyel tanulói jogviszonyban, kollégiumi tagsági viszonyban áll. Ez a korlátozás nem vonatkozik a közoktatási intézmény által szervezett és a tanulói jogviszonnyal, kollégiumi tagsági viszonnyal összefüggô kötelezettséget nem érintô táboroztatási tevékenységre és egyéb közösségi programokra. (6) Az Európai Gazdasági Térségrôl szóló megállapodásban nem részes állam állampolgára ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt, illetôleg az Európai Gazdasági Térségrôl szóló megállapodásban részes állam állampolgárának egyeneságbeli rokonát és házastársát közérdekû önkéntes tevékenységet akkor végezhet, ha a) a fogadó szervezet az önkéntes által okozott kár megtérítésére felelôsségbiztosítási szerzôdést kötött, b) az önkéntes szállása, ellátása és visszautazása biztosított, c) az önkéntes egészségügyi szolgáltatásra jogosult, vagy rendelkezik az egészségügyi szolgáltatások költségét fedezô biztosítással. Gyakran Ismételt Kérdések Lehet-e egyesületi tag, tisztségviselô önkéntes? Lehet-e alapítvány kurátora önkéntes? Igen, lehet, ám nem az egyesületi tagsági, tisztségviselôi, kurátori jogviszonyból eredô kötelezettségei ellátására nézve. Tehát ugyanaz a személy állhat egyszerre tagsági és önkéntesi jogviszonyban is a szervezettel. Amikor részt vesz a közgyûlésen és döntéshozói felelôsséggel szavaz, akkor tagsági jogviszonyból eredô, az alapszabályban rögzített jogosultságaival él, illetve kötelezettségeit gyakorolja. Amikor azonban önkéntesen segít az egyesület programjaiban (pl. faültetés, gyermekfelügyelet) akkor, ha a felek így döntenek önkéntes jogviszony jöhet létre. (Lásd még VII. Fejezet, 2. cím) Lehet-e munkanélküli az önkéntes? A kérdés kétféleképpen is feltehetô, de mindkétszer igen a válasz. Természetesen nem lehet akadálya annak, hogy az egyébként munkanélküli személy közérdekû önkéntes tevékenységet végezzen, illetve az egyébként közérdekû önkéntes tevékenységet végzô személyek is lehetnek jogi értelemben munkanélküliek. A lényeges szabály a munkanélküli személyek közérdekû önkéntes tevékenységével kapcsolatban azonban az, hogy az önkéntes munkanélküli és szociális ellátásainak megállapításakor az önkéntes tevékenysége során kapott juttatás nem vehetô figyelembe azok költségtérítéses jellege miatt. Lehet-e nem EU polgár is önkéntes Magyarországon? Igen, lehet (hiszen bárki lehet önkéntes), viszont ha nem EU, vagy EGT tagországból érkezik, a Köt. által biztosított kedvezményeket akkor veheti igénybe, ha teljesülnek a Köt. által a 4. (6) pontban leírt feltételeknek (lásd fent). (Lichtenstein, Izland és Norvégia ugyan nem EU tagok, de az EGT részesei, ezért az innen érkezô önkéntesek az EU állampolgárokkal egy elbírálás alá esnek.) A törvény hatálya kiterjed-e külföldi személy által végzett önkéntes munkára? A Köt. a magyar fogadó szervezeteknél akár külföldi, akár magyar állampolgár által végzett önkéntes munkára, illetve a magyar állampolgár által magyar fogadó szervezetnél külföldön végzett önkéntes tevékenységre terjed ki. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a külföldi személy magyar fogadó szervezetnél végzi a tevékenységet, akkor a törvény hatálya erre az önkéntes tevékenységre is kiterjed. Fôiskolai, egyetemi hallgató lehet-e önkéntes saját intézményénél? Igen, lehet. Miután a közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvény megszorító feltételt a tanulói jogviszony fennállása (általános, vagy középiskola) esetére határoz meg, így ez a kitétel a felsôfokú tanulmányait végzô fôiskolai vagy egyetemi hallgatók tekintetében nem áll fenn. A már felnôttkorú hallgatók ugyanis már saját felelôsségükre eldönthetik, hogy vállalják-e az önkéntes tevékenységet, így ezt semmiképpen sem kívánta megakadályozni a törvény. Honnan tudhatja az önkéntes, vagy a fogadó szervezet, hogy kettejük között a jogszabálynak megfelelôen létrejöhet-e a közérdekû önkéntes jogviszony? Ahhoz, hogy a Köt.-ben megfogalmazott jogok megillessék az önkéntes jogviszony alanyait, tehát a fogadó szervezetet és az önkéntest, ahhoz a törvényben foglalt feltételeknek mindkét félnek meg kell felelnie. Azonban a gyakorlatban problémát jelenthet az önkéntes életkorának, cselekvôképességi státuszának meghatározása, vagy a fogadó szervezetek kötelezettségei teljesítésének ellenôrzése. Annak érdekében, hogy ez megtörténhessen, a fogadó szervezet jogosult az önkéntes valamilyen azonosításra alkalmas iratát megnézni, azzal a megszorítással, hogy arról másolatot nem készíthet, azt nem tárolhatja. Sôt, a törvényben meghatározott adatokon felül az önkéntes személyi adatait egyáltalán nem kezelheti (nem kérheti el, nem tárolhatja, nem használhatja fel stb.). Az önkéntes ugyanakkor a fogadó szervezetekrôl vezetett és az interneten nyilvánosan elérhetô adatbázis alapján könnyedén ellenôrizheti, hogy az általa kiválasztott szervezet fogadhatja-e egyáltalán közérdekû önkéntesként. Érdemes azonban arra is figyelnie a körültekintô önkénteseknek, hogy a nyilvános adatbázisban csak bizonyos határidô elteltével kerülnek nyilvánosságra az adatok, így ha elsôre nem találjuk az adott szervezetet az adatbázisban, bizonyosodjunk meg róla, hogy nem pont ebben, a bejelentés utáni átmeneti idôben kerestük az adatbázisban. Ha a szervezet nincsen az adatbázisban, az nem azt jelenti, hogy tilos lenne ott önkénteskedni, hanem csak azt, hogy a törvény által biztosított kedvezményeket, juttatásokat ez a szervezet és az önkéntesei nem vehetik igénybe
16 IV. Fejezet A szerzôdés IV. Fejezet A szerzôdés 1. Hogyan létesítsünk önkéntes jogviszonyt? Köt. 6., 15. részt); (c) a jogviták megelôzését (ha az önkéntes juttatásban részesül, a munkaruha és a jutalom kivételével); illetve (d) a közfeladat-ellátás biztonságát (ha ágazati jogszabály rendeli el az írásbeliséget). Miért van, hogy ha közérdekû önkéntes tevékenységet szeretnék vállalni, akkor önkéntes jogviszonyt kell létesítenem? Valóban, elsô hallásra bizarrul és talán egy újabb felesleges adminisztratív kötelezettségként hangzik. A kérdés azonban korántsem ennyire botor. A közérdekû önkéntes tevékenységre vonatkozó törvénynek ugyanis tulajdonképpen az az egyik legfôbb eredménye, hogy egy teljesen új, munkavégzésre irányuló, önálló (jogi szakkifejezéssel élve: sui generis) jogviszonyt alkotott meg, ami lehetôvé teszi, hogy elhatároljuk más, elsô ránézésre hasonló jogviszonytól (pl. az ingyenes megbízástól). A megkülönböztetés pedig a törvény adta lehetôségek kihasználása érdekében egyáltalán nem mellékes. A közérdekû önkéntes jogviszony szabályait az errôl szóló törvény, a Köt. és a Ptk. szabályai határozzák meg. A jogviszony elvben kétszereplôs : a fogadó szervezet és az önkéntes között jön létre, de nincs akadálya annak, hogy a szerzôdésben félként szerepeljenek más személyek, mint pl. az önkéntesek közvetítésével foglalkozó civil szervezetek, külsô intézmények, vagy egy külföldi partner. (Ennek a gyakorlatban megvalósuló formációit még csak meg sem kíséreljük felsorolni, hiszen éppen az a törvény célja, hogy elôsegítse az önkéntesség minél sokszínûbb meggyökeresedését.) A két fôszereplô azonban mindenképpen része az önkéntes jogviszonynak. Ám ahhoz, hogy a közérdekû önkéntes jogviszony egyáltalán létrejöjjön, külön aktussal, az ún. önkéntes szerzôdéssel kell létrehozni, melynek során a jogviszony alapvetô tartalmi elemeit meg kell határozni. Ez mindkét felet megvédi a késôbbi, felesleges vitáktól. A törvény tulajdonképpen az önkéntes jogviszony létrehozásakor is az önkéntesek pártján áll, még akkor is, ha sokan feleslegesnek gondolják a megállapodás megkötését. Célja ugyanis, hogy minél rugalmasabban tegye lehetôvé a közérdekû önkéntes jogviszony létrehozását, úgy, hogy közben az önkénteseket is megvédje és megakadályozza a törvény kijátszását. Ennek érdekében azonban bizonyos esetekben határozott alaki (formai) és tartalmi követelményeket támaszt. 2. Az önkéntes szerzôdés formai követelményei Az önkéntes szerzôdés létrejöhet szóbeli, illetve írásbeli megállapodással. Sôt, a Ptk. rendelkezései alapján, még ráutaló magatartással is. (Akkor beszélünk ez utóbbiról, amikor a felek ugyan nem mondják ki, hogy ôk most önkéntes szerzôdést kötöttek, de minden egyéb tekintetben egyikük önkéntesként, másikuk fogadó szervezetként tevékenykedik.) A szigorúbbnak tûnô szabályokat természetesen a kötelezô írásbeliségre vonatkozó rendelkezések jelentik. Bizonyos esetekben ugyanis az önkéntes szerzôdést mindenképpen írásba kell foglalni! Ilyen kötelezettség terheli a feleket például akkor, ha legalább tíz napra kötik az önkéntes szerzôdést. De egyes esetekben akkor is írásba kell foglalni az önkéntes szerzôdést, ha az a tíz napnál is rövidebb tartamra köttetik. Ilyen fokozott biztonságot érdemlô esetnek tekinti a törvény (a) az önkéntes védelmét (pl. ha az önkéntes harmadik országból érkezik, illetve a tevékenységét külföldön végzi, vagy ha a felmondási jogot korlátozzák); (b) az állami ellenôrzés eredményességét (ha az önkéntes engedélyköteles építési munkában vesz Fôszabály szerint a korlátozottan cselekvôképes és cselekvôképtelen önkéntesek védelme érdekében is írásbeli alakot kíván a törvény, azzal a rugalmassággal, hogy, ha egyszeri alkalomról van szó, akkor nem kell írásba foglalni. Ez például akkor fordulhat elô, ha a gyermek egy környezetvédelmi akció keretében, egy erdôterület egynapos takarításában vesz részt. A szerzôdést írásba kell foglalni, ha: határozatlan idôre, vagy legalább tíz napra kötik 18 év alatti vagy korlátozottan cselekvôképes nagykorú önkéntes esetén legalább két napra kötik az önkéntes juttatásban részesül, kivéve, ha ez csak védôfelszerelésre, vagy munkaruhára, illetve a törvényben meghatározott jutalomra korlátozódik (Ld. még VII. fejezet) az önkéntest engedélyköteles építési munkában foglalkoztatják a tevékenységet külföldön végzik az önkéntes az Európai Unión kívüli tagország állampolgára (kivéve, ha menekültként, menedékesként elismert, bevándorolt illetve letelepedett személy, vagy ha EU tagország állampolgárának egyenesági rokona, házastársa) ha azt a jogot korlátozzák, hogy bármelyik fél azonnal felmondhassa a szerzôdést ha az önkéntes ezt kifejezetten kéri ha a szerzôdéskötési kötelezettséget jogszabály rendeli el 3. Az önkéntes szerzôdés tartalmi követelményei A törvény azonban nem pusztán formai követelményeket támaszt az önkéntes szerzôdéssel szemben, hanem elô is írja, hogy miben kell megállapodniuk a feleknek. A szerzôdésben meg kell állapodni elsôsorban is magáról az önkéntes tevékenységrôl, az elvégzendô feladatokról. Emellett, a jutalom kivételével az önkéntesnek biztosított juttatásokban is meg kell egyezni. Meg kell határozni az önkéntes tevékenységre fordítandó idôt és a pihenôidôt is. A törvény persze nem képes minden egyes önkéntes helyzetet elôzetesen szabályozni, így egy rugalmasan értelmezhetô szabály értelmében, az ágazati jogszabályok az önkéntes szerzôdés több kötelezô tartalmi elemét is meghatározhatják, méghozzá az egyes tevékenységek, intézmények, szolgáltatások jellegének megfelelôen. Ilyen pl. Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseirôl szóló évi LXXXIV. törvény, mely a 17., illetve a 9. -ában több tartalmi elemet is elôír. A szerzôdésnek tartalmaznia kell: Az önkéntes tevékenység tartalmát, a tevékenység ellátásának helyét, a tevékenységre fordítandó idôt, a pihenôidôt, azokat a juttatásokat, amelyeket az önkéntes részére biztosítanak (ezekrôl rendelkezni kell a szerzôdés megszûnésének esetére is) egyes esetekben jogszabály meghatározhatja a szerzôdés egyéb kötelezô tartalmi elemeit is 28 29
17 IV. Fejezet A szerzôdés IV. Fejezet A szerzôdés A szerzôdés megkötésekor érdemes végiggondolni minden olyan kitételt, ami alapján egyértelmûvé válik, hogy miben állapodtak meg a felek, és ezeket belevenni a szerzôdésbe. Természetesen bele kell venni az itt is felsorolt törvényi minimum-pontokat, és emellett mindazt, amit valamelyik fél még fontosnak tart. Az önkéntesség természetébôl adódó sokszínûség, az egyes önkéntesek élethelyzetének különbözôségébôl adódó eltérés megköveteli az egyedileg megfogalmazott szerzôdéseket. Ezért, még ha nagyszámú önkéntessel kötünk is szerzôdést esetleg valamilyen sablon alapján, érdemes minden egyes önkéntessel külön megállapodni arról, mi kerül az ô szerzôdésébe. A fogadó intézmény vezetôjének nagyon alaposan át kell gondolnia, mi kerül a szerzôdésbe. Noha az önkéntes munka során bármikor elôállhat egy elôre nem látható helyzet, az önkéntes legyen tisztában azzal, hogy mit vár(hat)nak el tôle, meddig terjed a cselekvési kompetenciája. Példa: Az értelmileg korlátozottakat ellátó intézményben, vagy fogyatékkal élôket segítô támogató szolgáltatóknál, a gondozott sok esetben gondnokság alatt áll. A gondnok az intézményekkel köt szerzôdést az ellátásra, ugyanezen intézmény köti az önkéntessel is a szerzôdést. Pontosan definiálni kell az önkéntes jogosultságát és kötelezettségét, mind a gondnokkal fennálló kapcsolat tartására, együttmûködésre, mind a gondnokolttal való érintkezés mikéntjére. A szerzôdést azonban nem kilóra mérik, így a felesleges, a jogviszony szempontjából érdektelen elemeket nem fontos a megállapodásban rögzíteni (pl. azt, hogy ki finanszírozza a projektet). E kiadvány II. számú melléklete tartalmaz egy Jogi segédletet a szerzôdés megkötéséhez, amely sorra veszi a lehetséges pontokat és többféle mintával szolgál a szerzôdni kívánó feleknek. Felmerülhet a kérdés, ki és hogyan köthet szerzôdést akkor, ha az önkéntes nem rendelkezik teljes cselekvôképességgel (azaz, a törvény szerint nem képes teljesen önállóan ellátni ügyeit). A Köt. ezeket az eseteket is szabályozza: a korlátozottan cselekvôképes személy esetében az önkéntes szerzôdést a törvényes képviselô (szülô, gyám, illetve gondnok) hozzájárulásával, az önkéntes köti meg. Cselekvôképtelen önkéntes esetén pedig a szerzôdést a szülô, gyám köti meg, hiszen a cselekvôképtelen személy jognyilatkozata a Ptk. 12/C. -ának (1) bekezdése szerint semmis; de a szerzôdés megkötéséhez szükség van a gyermek beleegyezésére. Köt. 6. (1) A közérdekû önkéntes tevékenység önkéntes jogviszony keretében végezhetô, amely a fogadó szervezet és az önkéntes között megkötött önkéntes szerzôdéssel jön létre. Az önkéntes szerzôdésben meg kell határozni a) a közérdekû önkéntes tevékenység tartalmát, b) a közérdekû önkéntes tevékenység ellátásának helyét, c) a közérdekû önkéntes tevékenységre fordítandó idôt és a pihenôidôt, d) azokat a 2. (3) bekezdésének a)-h) pontja szerinti juttatásokat, amelyeket az önkéntesnek biztosítanak, és rendelkezni kell azokról az önkéntes szerzôdés megszûnésének esetére. (2) A fogadó intézménynél, illetve annak fenntartójánál végzett közérdekû önkéntes tevékenység esetén jogszabály meghatározhatja az önkéntes szerzôdés további kötelezô tartalmi elemeit is. (3) Korlátozottan cselekvôképes személy önkéntes szerzôdést csak a törvényes képviselô beleegyezésével köthet. (4) Kiskorúsága miatt cselekvôképtelen önkéntes esetén az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatokat a törvényes képviselô teszi meg, de az önkéntes szerzôdés megkötéséhez és módosításához az önkéntes beleegyezése szükséges. (5) Az önkéntes szerzôdést írásba kell foglalni, ha a) az önkéntes szerzôdést határozatlan idôre, vagy legalább tíz napra tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a korlátozottan cselekvôképes nagykorú önkéntes esetén legalább két napra kötik, b) az önkéntes a 2. (3) bekezdésének b)-h) pontja szerint juttatásban részesül, c) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, d) a közérdekû önkéntes tevékenységet külföldön végzik, e) az önkéntes az Európai Gazdasági Térségrôl szóló megállapodásban nem részes állam állampolgára, ide nem értve a menekültként, vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt, illetôleg az Európai Gazdasági Térségrôl szóló megállapodásban részes állam állampolgárának egyeneságbeli rokonát és házastársát, f) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák, g) az önkéntes kéri, h) ezt jogszabály elrendeli. Gyakran Ismételt Kérdések Kinek kell megfogalmaznia az Önkéntes szerzôdést? A törvény e tekintetben nem állít fel kötelezettséget, hiszen mindkét fél érdeke, hogy a jogszabálynak megfelelô alaki és tartalmi kellékekkel szülessen meg az önkéntes szerzôdés. Így a közös megállapodásuknak megfelelôen, akár a fogadó szervezet, akár az önkéntes is megfogalmazhatja a szerzôdés konkrét szövegét. E tekintetben egyetlen szempont, hogy a jogszabályi (ami esetünkben elsôsorban a közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvény, valamint a Ptk.) követelményeknek feleljen meg a szerzôdés. Praktikus szempontok alapján a fogadó szervezetnek mégis nagyobb a felelôssége e tekintetben, hiszen az önkéntes vélhetôen kevesebbszer találkozik a törvénnyel, és esetleg kevésbé van tisztában a speciális követelményekkel. Arról nem is beszélve, hogy az önkéntessel szemben fennálló felelôsség is azt diktálja, hogy a fogadó szervezet fokozott gondossággal járjon el a szerzôdés jogszerû megkötése érdekében. Mi történik, ha a felek elfelejtik megkötni az önkéntes szerzôdést? A kérdés kicsit másképp is megfogalmazható: vajon elôfordulhat-e olyan szituáció, amikor az önkéntes tevékenység zajlik, de mégsem jön létre az önkéntes jogviszony. A törvény feltételei alapján elôfordulhat. Mégis e kérdés megválaszolásakor hangsúlyoznunk kell, hogy sokszor olyan esetben is megköttetik a szerzôdés, amikor azt a felek nem is gondolják: hiszen ha a szerzôdést nem foglalják írásba, de a fôbb tartalmi kérdésekben megállapodnak és az önkéntes tevékenységet elvégzik, akkor ráutaló magatartással, a közérdekû önkéntes jogviszony attól még létrejött. Ez alól kivételt jelentenek azok az esetek, amikor a törvény határozott követelményeket támaszt a jogviszony létesítése szempontjából. Ezekben az esetekben az írásba foglalás, vagy a meghatározott tartalmi elemek megléte alapvetô fontosságú. Ezek hiánya azzal járhat, hogy a 30 31
18 IV. Fejezet A szerzôdés V. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei törvény által megfogalmazott jogosultságok nem illetik meg sem az önkéntest, sem pedig a fogadó szervezetet. (A gyakorlatban valószínûbb, hogy az írásbeliség hiánya okoz problémát, mivel a tartalmi elemekben a legtöbbször megállapodnak a felek, akár szóban, akár írásban. Ha például szóbeli szerzôdés esetén nem állapodtak meg a pihenôidôrôl, és a helyszínen az önkéntes rákérdez, hogy most pihenhet-e mert elfáradt, akkor lényegében a szóbeli szerzôdést utólag kiegészítik, és így a törvény szempontjából is teljessé, érvényessé válik.) Az önkéntes szerzôdésben el lehet-e térni a közérdekû önkéntes tevékenységrôl szóló törvény rendelkezéseitôl? Az önkéntes szerzôdésben nem lehet eltérni a törvény rendelkezéseitôl, amelyek kötelezô érvényûek; kivéve, ahol a törvény kifejezett felhatalmazást ad erre a feleknek. Emellett kivételt képezhetnek azok az esetek, amelyekben a törvény, vagy nemzetközi szerzôdések másképp rendelkeznek (Köt. 15. (2) bekezdés). (Lásd még II. Melléklet, Útmutató a 8. pont, 78. oldal) 15. (2) E törvénynek az önkéntes jogviszonyra vonatkozó szabályaitól ha e törvény vagy nemzetközi szerzôdés kivételt nem tesz az önkéntes szerzôdésben érvényesen eltérni nem lehet. Köt. 5., 8-9. Az önkéntes jogviszony a fogadó szervezet és az önkéntes között a szerzôdés megkötésével jön létre. A jogviszony tartalmát a két fél közötti megállapodás, lényegében a felek jogai és kötelezettségei jelentik. Függetlenül attól, hogy a felek kapcsolata mennyi idôre szól: egy alkalomra, vagy hosszú távra, fontos, hogy mind a szervezet, mind az önkéntes jogai és kötelezettségei tisztázottak legyenek. Ennek egyik lehetséges módja, hogy írásba foglalják a szerzôdést és mindezeket rögzítik benne. Ám tudni kell, hogy az itt ismertetésre kerülô szabályok ennek hiányában is érvényesülnek az önkéntes jogviszony egész tartama alatt. Nagyon fontos, hogy a felek tisztában legyenek a jogaikkal és kötelezettségeikkel, ugyanis a felelôsségi kérdéseket nagyban befolyásolja e szabályoknak a betartása, illetve megsértése. 1. A fogadó szervezet kötelezettségei a. Egészséget nem veszélyeztetô és biztonságos munkavégzés feltételeinek megteremtése A fogadó szervezetnek az önkéntes tevékenység megszervezése során biztosítania kell, hogy az önkéntes a munkáját biztonságos körülmények között, az egészségét nem veszélyeztetve láthassa el. Ez azt jelenti, hogy az adott tevékenységre elôírt munkavédelmi szabályokat az önkéntesek esetében is ugyanúgy be kell tartani, mint a munkaviszonyban foglalkoztatott személyek esetében. Egyrészt lehetnek speciális szabályok elôírva az adott tevékenységre (pl. védôfelszerelés biztosítása), másrészt minden fajta tevékenységre vonatkoznak olyan általános elôírások, melyeket minden esetben figyelembe kell venni. Ezek közé tartozik, hogy minden önkéntes számára biztosítani kell a tevékenység jellegéhez igazodóan a megfelelô minôségû ivóvíz, öltözködési, tisztálkodási, egészségügyi, étkezési, pihenési és melegedési lehetôséget. Szabadtéri munkahelyen gondoskodni kell az önkéntesek idôjárás elleni védelmérôl. (Ez pl. történhet úgy is, hogy a fogadó szervezet mindenkinek ad egy esôkabátot, de úgy is, hogy mindenkinek megmondja, hogy hozzon esôkabátot.) A tárgyi feltételek megteremtése mellett, a személyi feltételekre is oda kell figyelni, ami azt jelenti, hogy az önkéntes csak olyan munkát végezhet, amihez megfelelô élettani adottságokkal rendelkezik, saját maga és mások egészségét, testi épségét nem veszélyezteti. Tehát nemcsak az önkéntes egészségének, testi épségének védelmét kell szem elôtt tartani, hanem az önkéntes tevékenysége során, a vele kapcsolatba kerülô személyekét is. Ez a szempont leginkább az egészségügyben kerül elôtérbe ahol az önkéntességnek amúgy is nagy hagyománya van, hiszen sok önkéntes végez egészségügyi képesítést nem igénylô feladatot. A betegellátás biztonsága érdekében akár a fogadó szervezet, akár az egészségügyi szolgáltató (pl. kórház) megkövetelheti az önkéntes egészségi alkalmasságának vizsgálatát. Példa: Talán furcsán hangzik, de a biztonságos, egészséget nem veszélyeztetô munkakörülmények követelményének katasztrófa-sújtotta helyzetekben is meg kell felelni. A mentési, elhárítási munkálatoknál a fogadó szervezetnek ugyanúgy felelôssége van abban, hogy az önkéntesei épen, egészségesen kerüljenek ki a munkából. Ezért képzést kell tartania, védômel
19 V. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei V. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei lényt kell adnia, állandó szakszerû felügyeletet kell biztosítania, az embereket úgy kell beosztania, hogy képességeikhez mért veszélynek legyenek kitéve stb. Kiskorú, illetve korlátozottan cselekvôképes nagykorú önkéntes esetében pedig a fentieken túl arra is figyelemmel kell lenni, hogy csak olyan jellegû tevékenységet végezhet, amely igazodik életkorához, testi, értelmi és erkölcsi fejlettségéhez, képességeihez és az egészséges fejlôdését károsan nem befolyásolja. Emellett a kiskorúak esetében, az önkéntes tevékenység végzése nem veszélyeztetheti a tankötelezettség teljesítését. Példa: Abban esetben, ha az önkéntes tevékenység során a táborozó gyermekek a község játszóterének felújítási munkáiban vesznek részt, nagyon körültekintôen kell eljárni a munka megszervezése elôtt. Figyelembe kell venni, hogy gyermekek ne használjanak veszélyes szerszámokat, illetve csak a nagyobbak ha már elég nagyok hozzá végezzék azt a tevékenységet a szükséges védôfelszerelés használatával. Emellett minden gyermeknek biztosítani kell, hogy a szabadban végzett munka során kellô védelmük legyen a leégés ellen, illetve a folyadék szükségletüket is biztosítani kell. b. A pihenôidô biztosítása A fogadó szervezet az önkéntes számára köteles pihenôidôt biztosítani. Ennek mértékét a törvény csak a kiskorú önkéntesek esetében határozza meg konkrétan, a felnôttek esetében azt mondja ki, hogy a szükséges mértéket kell biztosítani. A szükséges mérték meghatározásánál elsôsorban azt kell szem elôtt tartani, hogy az önkéntesnek annyi pihenôidô álljon a rendelkezésére, ami az általa ellátott tevékenységre és személyi körülményeire is figyelemmel, a biztonságos munkavégzéshez elengedhetetlen. A pihenôidô mennyiségében, az önkéntesnek és a fogadó szervezetnek már a kapcsolatuk kezdetén, a szerzôdés megkötésekor meg kell állapodniuk. Ez magában foglalja, annak meghatározását, hogy a tevékenysége ellátása során az önkéntes mikor és mennyi ideig tarthat szünetet, illetve amennyiben folyamatos munkavégzésrôl van szó, a másnapi munkakezdésig legalább mennyi idônek kell eltelnie. A 18. életévét be nem töltött önkéntes részére a tevékenység befejezése és másnapi megkezdése között legalább tizennégy óra pihenôidôt kell biztosítani. Példa: Egy egész napos rendezvény során az önkéntesek tevékenységét úgy kell megszervezni, hogy minden önkéntes több alkalommal is olyan hosszúságú szünetet tudjon tartani, ami alkalmas arra, hogy egy kicsit kipihenje magát, étkezni és tisztálkodni tudjon. c. Tájékoztatási kötelezettség Az önkéntesnek a tevékenység megkezdése elôtt sôt a jogviszony egész ideje alatt meg kell adni a tevékenysége ellátásához szükséges tájékoztatást. Ez azt jelenti, hogy minden olyan lényeges körülményt, elôírást ismertetni kell vele, aminek jelentôsége van a munkavégzése során. Ide tartozik a munkavédelmi szabályok, elôírások, a szükséges ismeretek, a szakmai és erkölcsi követelmények ismertetése is. A tájékoztatás mélysége és részletessége minden tevékenység estében más és más lehet. Azt érdemes szem elôtt tartani, hogy ennek a tájékoztatásnak a célja, hogy az önkéntest felkészítse és képessé tegye feladata biztonságos ellátására. A tájékoztatásnak, amennyiben ez indokolt, ki kell egészülnie oktatással is, ami lehetôvé teszi az önkéntes tevékenységhez szükséges ismeretek és készségek elsajátítását. A szükséges tájékoztatás és oktatás biztosítása még abban az esetben is a fogadó szervezet feladata, ha csak közvetítô szerepet tölt be az önkéntes és a segített intézmény között. Természetesen a fogadó szervezet megbízásából a segített intézmény alkalmazottja is teljesítheti ezeket a feladatokat. A tájékoztatás és az ismeretek átadása mellett szükség lehet az önkéntes irányítására, utasításokkal való ellátására. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy legyen meghatározva az önkéntes számára annak a személye, aki neki utasítást, feladatot adhat. A kiskorú és a gondnokság alatt álló (azaz korlátozottan cselekvôképes, lásd a Fogalomtárban ) nagykorú önkéntesek esetében nem elegendô az utasításokkal való ellátás, hanem az ô tevékenységüket folyamatosan és szakszerûen felügyelni kell. A felügyeletet a fogadó szervezet megbízásából akár a segített intézmény alkalmazottja is elláthatja. Példa: Egészségügyi intézményben történô önkéntes munka elôtt fel kell hívni az önkéntesek figyelmét arra, hogy a tevékenység ellátása során ôk is elkaphatnak betegségeket. A tájékoztatásnak ki kell térnie arra is, hogy az önkéntes hogyan védekezhet a leghatékonyabban a betegségek ellen, illetve ha mégis elkapja, kihez forduljon, milyen lépéseket tegyen. d. Utazás, szállás, étkezés biztosítása Az önkéntes tevékenység ellátása érdekében szükséges utazás, szállás, étkezés és eszközök biztosítása, vagy a költségek megtérítése nem automatikusan a fogadó szervezet kötelessége. Az önkéntes és a fogadó szervezet megállapodhatnak abban is, hogy azt a szervezet biztosítja, de lehetséges olyan megállapodás is, hogy azt az önkéntes saját maga megoldja. Abban az esetben írja elô a törvény a fogadó szervezetnek az utazás, szállás és étkezés biztosítását, ha az önkéntes munkát külföldön végzik, vagy ha belföldön lakóhellyel nem rendelkezô nem magyar állampolgár végzi az önkéntes munkát és a felek másként nem állapodnak meg, vagy a szerzôdésben errôl a kérdésrôl egyáltalán nem rendelkeznek. A nem EGT tagállamok állampolgárai által végzett önkéntes tevékenység szabályai szigorúbbak, a törvény megalkotásakor figyelembe vették az EU ide vonatkozó irányelvét. Az egyik többlet feltétel, hogy ezek az állampolgárok csak akkor végezhetnek önkéntes tevékenységet, ha egészségügyi szolgáltatásra jogosultak Magyarországon, vagy rendelkeznek olyan biztosítással, amely fedezi az egészségügyi szolgáltatások költségeit. Abban az esetben, ha az önkéntes és a fogadó szervezet másként nem állapodik meg, vagy ha a szerzôdésben errôl nem rendelkeznek, a fogadó szervezetnek kell gondoskodnia az egészségügyi szolgáltatás igénybevételét fedezô biztosítás megkötésérôl és a biztosítási díj megfizetésérôl. Köt. 8. (1) A fogadó szervezet köteles biztosítani a) az egészséget nem veszélyeztetô és biztonságos munkavégzés feltételeit, b) a szükséges pihenôidôt, 34 35
20 V. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei V. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei c) a közérdekû önkéntes tevékenység ellátásához szükséges tájékoztatást és irányítást, az ismeretek megszerzését, d) tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a korlátozottan cselekvôképes nagykorú önkéntes esetén a közérdekû önkéntes tevékenység folyamatos, szakszerû felügyeletét. (2) Ha az önkéntes szerzôdés másként nem rendelkezik, a fogadó szervezet gondoskodik a) a közérdekû önkéntes tevékenység ellátása érdekében szükséges utazásról, szállásról és étkezésrôl, ha a közérdekû önkéntes tevékenységet külföldön végzik, vagy az önkéntes Magyarországon lakóhellyel nem rendelkezô nem magyar állampolgár, b) a 4. (6) bekezdésének c) pontja szerinti biztosítási szerzôdés megkötésérôl és a biztosítási díj megfizetésérôl. 2. Kiskorúakra vonatkozó szabályok A törvény a 18 éven aluli és a korlátozottan cselekvôképes nagykorú önkéntesekre külön szabályokat állapít meg, melyek mind az önkéntesek védelmét szolgálják. Ezeknek a szabályoknak egy része a tevékenység jellegére vonatkozik. Természetesen nem sorol fel a törvény tiltott tevékenységeket, hiszen kimerítô felsorolást lehetetlen lenne adni, csupán kimondja, hogy az életkorukra és a cselekvôképességük korlátozottságára tekintettel kell lenni a tevékenységek megválasztásakor. Egyetlen konkrét tiltást tartalmaz a törvény, mely szerint 16 éven aluli és gondnokolt személy külföldön nem végezhet önkéntes tevékenységet. A másik része a szabályoknak a tevékenységre fordítható maximális idô és a minimális pihenôidô mértékét határozza meg. Kiskorú éjszaka 20 óra és 6 óra között önkéntes tevékenységet nem végezhet. A 16 éven aluli kiskorúak esetében még szigorúbb szabályokat vezet be a törvény, akiknél figyelembe veszi, hogy ez esetben tankötelesekrôl van szó: A 16 éven aluli gyermekek tanítási szünetek ideje alatt napi 3 és heti 12 órát végezhetnek összesen önkéntes munkát. Tanítási idôben a tevékenységre fordítható heti maximum 6 óra úgy, hogy tanítási napon a 2 órát, hétvégén és ünnepnapon pedig a napi 3 órát nem haladhatja meg. A 16 és 18 év között kiskorú önkéntes tevékenységre fordítható ideje tanítási idôben és azon kívül is egységesen maximum napi 4,5 óra és heti 18 óra lehet. Abban az esetben, ha a kiskorú önkéntes több fogadó szervezetnél is vállal feladatot, az idôkorlátokat összesítve és nem szervezetenként kell figyelembe venni. A pihenôidô tekintetében a törvény a kiskorúak esetében egységes szabályt alkalmaz, amely szerint a tevékenység befejezése és másnapi megkezdése között legalább 14 óra pihenôidôt kell biztosítani a számukra. Péda: Gyermekek önkéntes tevékenységet nagyon gyakran nyári táborok keretében folytatnak. A tábor programját úgy kell összeállítani, hogy az önkéntes tevékenységre a gyerekek a törvény szerinti napi és a heti maximumot fordítsák, a többi idôben pedig szabadidôs programokkal, vagy képzéssel töltsék az idejüket és a tevékenység befejezése és másnapi megkezdése között, a 14 óra pihenôidô biztosított legyen. Így pl. tábortûz éjszakai ôrzését nem láthatják el kiskorú önkéntesek. Köt. 5. (1) A tizennyolcadik életévét be nem töltött személy, illetve a korlátozottan cselekvôképes nagykorú személy olyan közérdekû önkéntes tevékenységet folytathat, amely megfelel életkorának, testi, értelmi és erkölcsi fejlettségének, illetve képességeinek, valamint amely nem veszélyezteti egészségét, fejlôdését és tankötelezettségének teljesítését. (2) A tizenhatodik életévét be nem töltött önkéntes és a korlátozottan cselekvôképes nagykorú önkéntes közérdekû önkéntes tevékenységet külföldön nem végezhet. (3) A tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes közérdekû önkéntes tevékenységet 20 óra és 6 óra között nem végezhet. (4) A tizenhatodik életévét be nem töltött önkéntes által a közérdekû önkéntes tevékenységre fordítható idô nem haladhatja meg a) tanítási szünet ideje alatt a napi három órát és a heti tizenkét órát, b) tanítási idôben a heti hat órát és ba) tanítási napon a napi két órát. bb) tanítási napon kívül a napi három órát. (5) A tizenhatodik életévét betöltött, de tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes által a közérdekû önkéntes tevékenységre fordítható idô nem haladhatja meg a napi négy és fél órát és a heti tizennyolc órát. (6) A tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes részére a közérdekû önkéntes tevékenység befejezése és másnapi megkezdése között legalább tizennégy óra pihenôidôt kell biztosítani. 3. Munkaügyi ellenôrzés A fogadó szervezetek számíthatnak munkaügyi ellenôrzésre, amely során az önkéntes foglalkoztatás szabályainak betartását is ellenôrizhetik. A törvény megszületése elôtt gondot okozott a fekete munka és az önkéntes foglalkoztatás elhatárolása, és elôfordulhatott olyan helyzet, hogy egy ellenôrzés során az önkéntest feketemunkásnak nézték. Erre az ellenôröknek azért volt lehetôségük, mert jogosultak a szervezet által adott dokumentumok alapján minôsíteni a kérdéses jogviszonyt. Ez a lehetôségük a mai napig fennáll, ám amennyiben a fogadó szervezet megtette a bejelentési kötelezettségét, illetve vezeti a nyilvántartását az önkéntesrôl, és ha szükséges az írásba foglalás a szerzôdést is be tudja mutatni, nem merülhet fel kétség afelôl, hogy önkéntes jogviszonyról van szó. Az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatban, a munkaügyi ellenôrzés során a felügyelô elsôsorban a kiskorúakra vonatkozó szabályok betartását vizsgálja. Amennyiben megállapítja, hogy azokat a szervezet megsértette (például a 16 éven aluli kiskorú tanítási napon két óra hosszát meghaladóan végzett önkéntes munkát), kötelezi a szabálytalanság megszüntetésére, illetve megtilthatja az önkéntes további foglalkoztatását. Ám az önkéntes foglalkoztatás szabályainak megsértése esetében bírságot egyáltalán nem szabhat ki a munkaügyi felügyelôség. A munkaügyi ellenôrzésrôl szóló évi LXXV. törvény 1. (1) E törvény hatálya kiterjed a) arra a természetes és jogi személyre, valamint jogi személynek nem minôsülô gazdasági társaságra, aki a tizennyolcadik életévét betöltött természetes személyt foglalkoztatásra irányuló 36 37

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
sui generis