text:
1976. ÉVI 24. TÖRVÉNYEREJÛ RENDELET
Tartalom Részletezés
[Vastag betûvel szedve az 1976. évi 24. törvényerejû rendelet (a továbbiakban: Tvr.), vékony betûvel szedve a 33/1976. (IX. 5.) MT rendelet (a továbbiakban R.) szövege.]
A kisajátításról szóló 1976. évi 24. törvényerejû rendelet (a továbbiakban: Tvr.) 24. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Minisztertanács a következõket rendeli:
Tvr. 1. § ((Megállapította: 1991. évi XX. tv. 50. §.)) E törvényerejû rendelet célja, hogy az általa meghatározott közérdekû célra kisajátítás útján kivételesen lehetõvé tegye - azonnali, teljes és feltétlen kártalanítás ellenében - nem állami tulajdonban lévõ ingatlanok tulajdonjogának megszerzését az állam vagy a helyi önkormányzat részére.
BH2002. 206. A kisajátítás közérdekû célja már nem állapítható meg, ha a véderdõ céljára történõ kisajátítás elrendelését követõen lényeges változások következtek be [Alkotmány 13. § (2) bek., 1976. 24 tvr. (Ktvr.) 1. §, 4. §, 1957. évi IV. tv. (Áe.) 72. §].
R. 1. § A Tvr. és e rendelet rendelkezéseit - ha jogszabály másként nem rendelkezik - megfelelõen alkalmazni kell akkor is, ha a kisajátítási eljárás keretében földhasználati jogot kell visszavonni, illetõleg állami tulajdonban levõ ingatlant kell kezelésbe adni.
Tvr. 2. § ((Hat. kiv. h.: 1990. évi XXII. tv. 29. §.))
BH1990. 177. A forgalmi érték vizsgálatának szempontjai a kisajátítási kártalanítás összegének megállapításánál [Ptk. 177. § (2) bek., 1976. évi 24. tvr. 2. §, 8. § (1) bek., 9-11. §].
BH1984. 399. A kisajátított ingatlan lakott értékét elsõsorban hasonló adottságú, összehasonlításra alkalmas lakott ingatlanok forgalmi adataival összehasonlítva kell megállapítani. Ha lakott ingatlanra vonatkozó megfelelõ összehasonlító adatok nem szerezhetõk be, a lakott érték megállapításánál az ingatlan beköltözhetõ értékébõl kell kiindulni. Ebben az esetben azt, hogy a lakottság az ingatlan beköltözhetõ értékét mennyiben csökkenti, az ingatlanforgalomban kialakult szempontok és arányok körültekintõ értékelésével kell meghatározni [Ptk. 177., 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 2. §, 8. § (1) bek., 9-11. §, PK 431. sz.].
BH1979. 65. II. A kisajátítási jogszabályok rendelkezéseit úgy kell értelmezni és alkalmazni, hogy ez biztosítsa a társadalmi és az egyéni érdek összhangját [Ptk. 172. §*, 1976. évi 24. sz. tvr. 2. §]. *Az 1977. évi IV. törvénnyel módosított Ptk, új szövegében: 177. §. A felperes 1971-ben ajándékozási szerzõdéssel szerezte meg a perbeli 203. n=öl terjedelmû beltelki ingatlant. Az alperes kérelmére az államigazgatási hatóság jogerõs határozatával az ingatlant kisajátította és 97 230 Ft kártalanítást állapított meg.
BH1978. 281. Ha a tulajdonos az ingatlan tulajdonát házastársi közös vagyon megszüntetése címén szerezte, a kisajátítási kártalanításra vonatkozó jogszabályok alkalmazása szempontjából a házastársak közös szerzésének idõpontját kell az 1976. évi 24. számú törvényerejû rendelet 10. §-ának (4) bekezdésében meghatározott tíz éves határidõ számítása szempontjából a szerzés idõpontjának tekinteni [Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 10. § (4) bek., 2. §].
Tvr. 3. § ((Megállapította: 1990. évi XXII. tv. 24. §.)) (1) Az ingatlan tulajdonjogát kisajátítással akkor lehet megszerezni, ha az adásvétel útján nem lehetséges.
(2) ((Beiktatta: 1993. évi XCIV. tv. 1. §.)) Az adásvételi szerzõdés megkötését különösen abban az esetben kell meghiúsultnak tekinteni, ha
a) a kisajátítást kérõ ajánlatát a tulajdonos vagy más kártalanításra jogosult a kézhezvételtõl számított 30 napon belül nem fogadja el, illetõleg arra nem nyilatkozik; vagy
b) a tulajdonos vagy más kártalanításra jogosult személye bizonytalan, illetõleg az ingatlan tulajdonjogával összefüggésben per van folyamatban; vagy
c) a tulajdonos lakóhelye, tartózkodási helye, illetõleg székhelye ismeretlen vagy az adásvételi ajánlat közlése a tulajdonos egyéb körülményei folytán rendkívüli nehézséggel vagy számottevõ késedelemmel járna.
(3) ((Megállapította: 1991. évi XX. tv. 51. §, újraszámozta: 1993. évi XCIV. tv. 1. §.)) A kisajátítással az ingatlan az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonába kerül.
EBH2003. 997. II. A magyar állam kisajátítás helyett adásvétellel is megszerezhette a védett természeti területek tulajdonjogát [Ptk. 117. § (1) bek., 1976. évi 24. tvr. 3. §, 1995. évi XCIII. tv. 1. §].
BH2004. 162. A mezõgazdasági szövetkezet közös használatában álló védett természeti területnek minõsülõ földrészlet tulajdonjogát az állam kisajátítás helyett adásvétellel is megszerezheti (1995. évi XCIII. tv. 1-4. §, Ptk. 117. §, 1976. évi 24. tvr. 3. §).
Közérdekû célok; a kisajátítás módja
Tvr. 4. § (1) Ingatlant kisajátítani az alábbi célokra lehet:
a) ((Megállapította: 1997. évi CXL. tv. 107. §.)) állami vagy helyi önkormányzati szerv, valamint az e szervek mûködéséhez szükséges gazdasági, igazgatási, oktatási, közgyûjteményi, közmûvelõdési, szociális és egészségügyi létesítmény elhelyezése;
c) ((Megállapította: 1991. évi XX. tv. 52. §.)) állami vagy önkormányzati beruházásban megvalósuló tömbszerû vagy telepszerû lakóház építés;
h) ((Megállapította: 1994. évi XLVIII. tv. 57. § (2) b).)) közcélú erõmû létesítése, a villamos energia továbbítására szolgáló vezeték és berendezés elhelyezése, ha a létesítés, illetõleg az elhelyezés másként nem biztosítható;
j) ((Hat. kiv. h.: 1992. évi XII. tv. 1. §.))
k) ((Megállapította: 1997. évi CXL. tv. 107. §.)) a régészeti lelõhelyek és környezetük megóvása és feltárása;
l) mûemlékvédelem és természetvédelem, ha a védelem másként nem biztosítható;
m) véderdõ telepítése, védõfásítás és közérdekû erdõtelepítés;
o) ((Megállapította: 1991. évi XXXII. tv. 22. §.)) a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésérõl szóló 1991. évi XXXII. törvény 17. §-ának (2) bekezdése alapján az egyház részére történõ átadás;
p) ((Megállapította: 2001. évi CXVI. tv. 22. § (2) d).)) a Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény 8. §-a alapján a helyben lakók és a családi gazdaságok termõfölddel kapcsolatos igényeinek kielégítése, valamint a spekulációs törekvések visszaszorítása érdekében;
q) ((Hat. kiv. h.: 1994. évi LXX. tv. 7. § (4) f).))
r) ((Beiktatta: 1998. évi XVIII. tv. 53. § (1) a).)) hõtermelõ létesítmény és szolgáltatói hõközpont létesítése;
s) ((Beiktatta: 2000. évi XLIII. tv. 58. § (1).)) hulladékgazdálkodási közszolgáltatási létesítmény elhelyezésére, ha az másképpen nem biztosítható, és az ingatlanra vonatkozó hatályos terület-, illetve településrendezési terv az ingatlant ezen területfelhasználási egységbe sorolta;
t) ((Megállapította: 2004. évi CXXXVIII. tv. 26. § (4).)) földgáz-, valamint propán-, butángázok és ezek elegyei szállítóvezetékeinek, elosztóvezetékeinek és tartozékainak létesítése, ha a létesítés másként nem biztosítható.
(2) ((Hat. kiv. h.: 1990. évi XXII. tv. 29. §.))
BH1980. 163. Nincs helye igénybevételnek, hanem kisajátítási eljárást kell lefolytatni akkor, ha a teleknek a közút céljára szükséges részein épület vagy épületrész áll. Nem lehet tehát az igénybevétel esetére megállapított kártalanítási korlátozást a kisajátítással kapcsolatban alkalmazni akkor sem, ha a kisajátítás közút létesítése, bõvítése vagy szabályozása céljából történik [Ptk. 178. §, 1964. évi III. tv. 17. §. (1) és (3) bek., 1976. évi 24. sz. tvr. 4. § (1) bek. f) pont].
BH1978. 517. Öt évnél hosszabb idõ óta építési tilalom alatt álló ingatlannak a cseretelekre jogosult tulajdonos kérelme alapján történõ kisajátítása esetén az építési tilalom értékcsökkentõ tényezõként nem értékelhetõ [1976. évi 24. sz. tvr. 4. § (1) bek. n) pont, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 7. § (1) bek., 31. §, 1964. évi III. tv. 13. §, 10/1977. (I. 28.) ÉVM sz. r. 6. § (1) bek.].
R. 2. § (1) ((Hat. kiv. h.: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) a).))
(2) ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT r. 11. §))
(3) ((Megállapította: 54/1982. (X. 18.) MT r. 1. § (2).)) A volt tulajdonosnak - a kisajátítási tárgyalás befejezéséig - elõterjesztett kérelmére a kisajátítást kérõt a határozatban az alábbiakra kell kötelezni:
a) családi ház építése érdekében való kisajátítás esetén telek biztosítására,
b) csoportház és többszintes lakóházépítés céljára való kisajátítás esetén pedig arra, hogy a volt tulajdonos a telek beépítésében részt vehessen (építõközösségbe, illetõleg lakásépítõ szövetkezetbe felvegyék stb.).
(4) ((Beiktatta: 54/1982. (X. 18.) MT r. 1. § (2), korábbi második mondatot hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) Korm. r. 11. §.)) A volt tulajdonost a (3) bekezdésben említett jogára a kisajátítási tárgyalás kitûzésekor figyelmeztetni kell.
(5) ((Újraszámozta: 54/1982. (X. 18.) MT r. 1. § (2).)) A lakásépítés akkor tekintendõ munkáltatói támogatással megvalósulónak, ha a munkáltató az építésben résztvevõk több mint 50%-a részére legalább a szociálpolitikai kedvezménnyel csökkentett építési költség 10%-ának megfelelõ kölcsöntámogatást nyújt.
R. 3. § (1) Bányászati létesítmény elhelyezése céljára [1960. évi III. tv. 46. § (3) bekezdés] akkor lehet ingatlant kisajátítani, ha a kívánt cél bányaszolgalom alapításával nem érhetõ el.
(2) Bányászat céljára helye van kisajátításnak akkor is, ha a bányászati tevékenység vagy a bányászati létesítmények az ingatlan rendeltetésszerû használhatóságát megszüntették vagy súlyosan akadályozzák, továbbá, ha a bányavállalatnak az ingatlanra tartósan szüksége van.
R. 4. § (1) ((Hat. kiv. h.: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) a).))
(2) Posta és távközlés céljára postai és távközlési létesítmények, ezek berendezéseinek és tartozékainak elhelyezése érdekében van helye kisajátításnak (1964. évi II. tv. 16. §).
(3) Villamosmûhöz tartozó átalakító és kapcsoló berendezés, valamint vezetékek és tartószerkezeteik céljára akkor van helye kisajátításnak, ha az ingatlanon nem lehet használati vagy vezetékjogot (1962. évi IV. tv. 7. és 9. §) létesíteni.
(4) Ha a vízügyi feladatok ellátásához szükséges jelek és létesítmények az ingatlan rendeltetésszerû használatát megszüntetik, vagy lényegesen akadályozzák, a tulajdonos kérheti az ingatlan kisajátítását [32/1964. (XII. 13.) Korm. rendelet 55. § (3) bekezdés].
R. 5. § (1) Mûemléket mûemlékvédelem céljára csak akkor lehet kisajátítani, ha a tulajdonos a fenntartással kapcsolatos kötelezettségeinek felszólítás ellenére nem tett eleget és ezzel a mûemlék épségét, jellegét vagy zavartalan érvényesülését veszélyezteti, továbbá, ha a mûemlék fenntartása a tulajdonosnál nem biztosítható.
(2) Mûemlékvédelem céljára az illetékes mûemléki hatóság kérhet kisajátítást.
R. 6. § (1) Természetvédelem céljára az illetékes természetvédelmi hatóság kérhet kisajátítást.
(2) Véderdõ telepítése, védõfásítás és közérdekû erdõtelepítés céljára akkor van helye kisajátításnak, ha az erdõtelepítés (fásítás) a tulajdonos közremûködésével eredményesen nem valósítható meg, vagy aránytalanul nagy költséggel járna.
R. 7. § ((Hat. kiv. h.: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) a).))
R. 8. § ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT. r. 11. §.))
Tvr. 5. § Az ingatlan egy része is kisajátítható. A tulajdonos kérelmére azonban az egész ingatlant kell kisajátítani, ha az ingatlan egy részének kisajátítása következtében
b) belterületi be nem épített ingatlan visszamaradó része a helyben elõírt legkisebb teleknagyságot nem éri el, vagy
c) az ingatlannal kapcsolatos jog vagy foglalkozás gyakorlása lehetetlenné vagy számottevõen költségesebbé válik.
R. 9. § Nincs helye az egész ingatlan kisajátításának, ha a kisajátítást kérõ a szomszédos ingatlanból a visszamaradó ingatlannak olyan kiegészítését ajánlja fel, hogy az eredeti céljának megfelelõen használható lesz, az elõírt legkisebb teleknagyságot eléri, illetõleg a jog vagy a foglalkozás gyakorlása számottevõ költségtöbblet nélkül lehetõvé válik. Az említett feltételeknek megfelelõ terület elfogadása kötelezõ.
R. 10. § (1) ((Hat. kiv. h.: 26/1987. (VII. 30.) MT r. 105. § (1).))
(2) Az egész ingatlan kisajátítását a határozat jogerõre emelkedéséig, illetve a Tvr. 5. §-ában meghatározott feltételek bekövetkezésének tudomására jutásától számított három hónapon belül lehet kérni.
Az ingatlanra vonatkozó jogok rendezése
Tvr. 6. § ((Megállapította: 1991. évi XX. tv. 53. §.)) Az állam, illetõleg az önkormányzat - ha e törvényerejû rendelet másként nem rendelkezik - a kisajátítási határozat jogerõre emelkedésével az ingatlan tehermentes tulajdonjogát szerzi meg.
EBH2002. 819. Az egyszerûsített kisajátítási terv alapján kisajátított ingatlan tulajdonjogát az állam megszerezte. Újabb kisajátításra az állam tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történõ bejegyzéséhez nincs szükség [1976. évi 24. tvr. 6. §, 23. §, 1959. évi IV. tv. 120. §, 33/1976. (XI. 5.) MT r. 43. §].
BH2004. 127. A kisajátítást kérõ birtokbalépésének nem akadálya a többletkártalanítás iránt folyamatban lévõ per (1976. évi 24. tvr. 6. §).
BH2001. 304. A már kisajátított ingatlan ismételt kisajátítására nincs lehetõség (1976. évi 24. tvr. 6. §).
BH1994. 393. I. Az állam, illetõleg az önkormányzat a kisajátítási határozat jogerõre emelkedésével szerzi meg az ingatlan tulajdonjogát; ez a rendelkezés az egyszerûsített terv alapján hozott határozatra is vonatkozik, függetlenül attól, hogy a tulajdonos változását az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték-e [1976. évi 24. tvr. 6. §, Ptk. 116. § (1) bek.].
BH1985. 18. A kisajátítási határozat jogerõre emelkedésével megszûnik a volt tulajdonos és a bérlõ közötti jogviszony. A bérlõnek az ezt követõ idõben történõ halála már nem hat ki a kettõjük jogviszonyára. A bérlõ halála kizárólag a kisajátítást kérõ és a bérlõ közötti jogviszonyban hoz változást annyiban, hogy ha a bérlõ halála után nem maradt olyan személy, aki a bérleti jogviszony folytatására jogosult, a kisajátítást kérõnek a cserelakás biztosítási kötelezettsége megszûnik [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 6. §, 10. § (2) bek., 15. § (4) bek.].
Tvr. 7. § (1) Pénzbeli kártalanítás esetén a kisajátított ingatlanra vonatkozóan más személyt megilletõ jogok és az ingatlanra bejegyzett tények - a (4) bekezdésben felsoroltak kivételével - megszûnnek.
(2) Ha a kártalanítás részben vagy egészben csereingatlannal történik, a kisajátított ingatlanra vonatkozó jogok - a (3) és a (4) bekezdésben felsoroltak kivételével - a csereingatlanra szállnak át.
(3) A bérleti, a haszonbérleti, a haszonélvezeti jogot és a használat jogát csak a jogosult kérelmére kell a csereingatlanra átvinni; a lakásra és a nem lakás céljára szolgáló helyiségre vonatkozó bérleti jog a csereingatlanra nem vihetõ át.
(4) A telki szolgalom, továbbá a jogszabályon alapuló szolgalom, vezetékjog és más használati jog, valamint tulajdoni korlátozás tekintetében szükség szerint kell rendelkezni.
BH1983. 355. Pénzbeli kártalanítás esetén a kisajátított ingatlanra vonatkozóan más személyt megilletõ jogok és az ingatlanra bejegyzett tények - a jogszabályban meghatározott kivételekkel (pl. telki szolgalom, jogszabályon alapuló szolgalom) - megszûnnek. Nem tekinthetõ ilyen kivételnek a szerzõdésen alapuló, de az ingatlannyilvántartásba be nem jegyzett telki szolgalom [1976. évi 24. sz. tvr. 7. § (1) és (4) bek., Ptk. 167. §, 168. § (1) bek., 158. § (1) bek.].
R. 11. § (1) A határozatban kell rendelkezni:
a) a Tvr. 7. §-ának (4) bekezdésében említett jogok és tulajdoni korlátozások fenntartásáról, megszüntetésérõl vagy létesítésérõl - vezetékjog esetében a fenntartásról vagy megszüntetésérõl -, továbbá
b) a kisajátított ingatlanra vonatkozóan más személyt megilletõ egyéb jogok megszüntetésérõl, a csereingatlanra való átszállásáról és átvitelérõl.
(2) ((A korábbi második mondatot hat. kiv. h.: 1981. évi 25. tvr. 24. §.)) Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben a határozathozatal elõtt az érdekelteket meg kell hallgatni.
(3) Ha a bérleti, haszonbérleti, haszonélvezeti jog, illetõleg a használat jogának átvitelét a csereingatlanra az erre jogosult - legkésõbb a tárgyalás befejezéséig - nem kéri, a jog megszûnik és a volt jogosult részére a Tvr. 15. §-a szerint kártalanítás jár. Erre a jogosultat a tárgyaláson figyelmeztetni kell.
(4) ((Hat. kiv. h.: 1981. évi 25. tvr. 24. §.))
R. 12. § (1) A bérlõ és a haszonbérlõ az ingatlan egy részének kisajátítása esetében a jogviszony megszüntetését vagy a bér (egyéb ellenérték) mérséklését kezdeményezheti; az ügyfelek között ezzel kapcsolatban keletkezett vitában a bíróság dönt.
(2) Ha az ingatlan egy részének kisajátítása folytán lakás vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség szûnt meg, a Tvr. 15. §-ának (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
Tvr. 8. § (1) ((Hat. kiv. h.: 1992. évi XII. tv. 1. §.))
(2) A kártalanítást csereingatlannal, pénzben vagy mindkettõvel lehet nyújtani.
BH2003. 441. A kisajátítási többletkártalanítást megállapító ítélet rendelkezõ része (1952. évi III. Tv. 177., 220., 252., §, 1976. évi 24. tvr. 5., 8. §)
BH2002. 406. Ismeretlen helyen tartózkodó tulajdonos részére kisajátítási kártalanítás teljesítéseként értékpapírt nem lehet bírósági letétbe helyezni [Ptk. 287. § (1) bek., 1990. évi XXII. tv.-nyel módosított 1976. évi 24. tvr. 8. § (2) bek., 1996. évi CXI. tv. (Épt.) 3. § (2) bek. 8. és 11. pontja, 87. § (2) és (4) bek., 11/1974. (XII. 17.) IM r. 1. § (2) bek., 9. §, 13. §, 21/1976. (IX. 5.) PM r. 1. § (1) és (2) bek., 6. § a) pont].
BH1983. 356. I. A kisajátítási kártalanítási összeg megállapításánál nem lehet helye az egymás melletti ugyanazon tulajdonosok tulajdonában levõ ingatlanok egybefoglalásának és egységes értékelésének [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 8-11. §].
BH1983. 115. II. Az ingatlannyilvántartásba különállóként bejegyzett kisajátított ingatlanokat külön-külön kell értékelni akkor is, ha azokat a tulajdonos egységesen hasznosította [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 8-9. § 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 13. §].
BH1982. 283. Közös tulajdonban levõ, de a tulajdonostársak által megosztottan használt ingatlan kisajátítása esetén a kártalanítási összeg meghatározásánál az egyes tulajdonostársak által kizárólagosan birtokolt ingatlanrészek tulajdonságait, az értékelésük szempontjából jelentõs tényezõket az ingatlanrészek szerint elkülönítetten kell vizsgálni, de az egész ingatlanra egységesen jellemzõ tényezõket is figyelembe kell venni [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 8. § (1) bek., 9. § (1) és (3) bek., 10. § (2) és (4) bek., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r 13. § (1) és (2) bek., 17. §].
BH1979. 316. Kártalanításként a kisajátított ingatlan (épület) értéke, nem pedig a helyette létesítendõ épület újraelõállítási költsége jár a volt tulajdonos részére. Az üzemátszervezés és üzemáttelepítés költsége nem azonosítható az üzem céljára szolgáló másik épület átalakítási, építési költségeivel [Ptk. 177. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 8. §, 16. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 26. §].
BH1979. 207. II. Többi ingatlan kisajátítása esetében ezek értékét külön-külön kell a kisajátítási jogszabályban meghatározott tényezõk mérlegelésével megállapítani. [Ptk. 177. §, 1976. évi 24. sz tvr. 8. § (1) bek., 9-11. §].
BH1979. 65. I. Ha a tulajdonos a kisajátított ingatlant a kisajátítást megelõzõ tíz éven belül szerezte, a szerzéskori érték önmagában nem határozza meg a kártalanítási összeget, hanem azt csak - mint jelentõsége nem az idõmulásától is függõ tényezõt - figyelembe kell venni a kártalanítási összeg meghatározásánál [Ptk. 172. §*, 1976. évi 24. sz. tvr. 8. § (1) bek., 10. § (4) bek.].
Tvr. 9. § ((Hat. kiv. h.: 1992. évi XII. tv. 1. §.))
BH1983. 277. A kisajátítási kártalanítás összegének megállapításánál a közmû létesítési költségeihez történõ hozzájárulásnak minõsül a közmû építésével kapcsolatban végzett jelentõsebb értékû társadalmi munka [Ptk. 177. § (2) bek., 1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (5) bek.].
BH1980. 164. I. A kisajátított telek értékének megállapításánál a beépítési lehetõség szempontjából figyelembe kell venni az építési tilalmat és korlátozást is, kivéve ha azt a kisajátítási cél megvalósítása érdekében rendelték el [1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (1) bek., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 14. § (1) bek.].
BH1979. 413. II. Ha az ingatlan méretei a beépíthetõséget érinthetik, akkor ezeket az adottságokat is megfelelõen tisztázni kell [1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (1) bek.].
BH1979. 413. III. Az értékelés során az ingatlan közmûvesítettségét csak akkor lehet figyelembe venni, ha a közmûvet a tulajdonos létesítette, annak költségeihez hozzájárult, vagy a közmû a tulajdonjog megszerzésének idõpontjában már megvolt [1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (5) bek.].
BH1979. 361. I. A kisajátított telek értékének megállapításánál a beépítési lehetõség szempontjából figyelembe kell venni azt az építési tilalmat és korlátozást is, amelyet nem a kisajátítási cél megvalósítása érdekében rendeltek el [1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (1) bek., 33/1977. (IX. 5.) MT sz. r. 14. § (1) bek.].
BH1979. 178. A kisajátítási kártalanítás iránt indított perben szükséges, hogy a szakértõ és a véleménye alapján a bíróság mind a kisajátított, mind pedig az összehasonlításul szolgáló ingatlanoknak a kártalanítás összege szempontjából irányadó valamennyi tényezõjét felderítse és értékelje. [1976. évi 24. sz. tvr. 9-11. §.]
BH1979. 112. I. A kisajátított ingatlan értékének megállapítása során figyelembe kell venni az évelõnövényzet értékét is [Ptk. 177 §, 1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (6) bek.].
BH1979. 64. Telek kisajátítása esetén a kártalanítási összeg meghatározásánál kiemelkedõ jelentõsége van a rendeltetésnek és a beépítési lehetõségnek. - A beépített ingatlan értéke nem szükségszerûen azonos az ingatlan alkotórészei (telek, lakóház, egyéb építmények stb.) értékének összegével. Az ingatlan mint egységes egész értéke az alkotó részek arányosságától, elhelyezkedésének rendjétõl, használhatóságától, egymással való összefüggésének szempontjaitól is függõen alakul [Ptk, 172. §*, 1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (1) és (4) bek.].
BH1978. 474. A kisajátított telek értékét valamennyi számbajövõ tényezõ gondos mérlegelésével kell megállapítani. A kártalanításnál figyelembe kell venni a hosszabb idõ - legfeljebb öt év - alatt szélesebb körben kialakult forgalmi értéket is, amelyet megfelelõ számú, az értéket befolyásoló tényezõk szempontjából hasonló vagy hasonlítható, pontosan megjelölt ingatlanok forgalmi adatai alapján lehet megállapítani. [1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (1) és (5) bek., 10. § (1) és (4) bek.]
BH1978. 379. I. A hosszabb idõ alatt szélesebb körben kialakult forgalmi értéket az azt befolyásoló tényezõk szempontjából összehasonlításra alkalmas ingatlanok konkrét forgalmi adatai alapján kell megállapítani [Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (4) bek., 10-11. §, PK 24. sz.].
BH1978. 332. I. A kisajátítás során beépített ingatlan értékét a telek és az épület együttes értékére figyelemmel kell megállapítani. [Ptk. 172. § (2) bek., 1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (4) bek.]
BH1978. 244. I. Kisajátítás esetében a beépített ingatlan értékét a telek és az épület együttes értékére tekintettel kell megállapítani. Ez vonatkozik a lakottság miatti értékcsökkenés figyelembe vételére is [Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (4) bek.].
BH1978. 161. Kisajátítási kártalanítási perben a megalapozott szakvéleményhez és döntéshez szükséges annak ismerete, hogy a felsorolt összehasonlító adatok közül melyik az a telek, amelyik a perbeli ingatlanhoz fekvésénél, beépíthetõségénél, területénél és egyéb jellemzõ tulajdonságánál fogva leginkább hasonló, mi az elõnyös, illetõleg hátrányos eltérés, mert csak ezeknek az adatoknak az ismeretében és összemérése útján van módja a szakértõnek véleményt adnia; a peres feleknek és a bíróságnak pedig csak igy van módja a szakértõi véleményt ellenõriznie [1976. évi 24. sz. tvr. 9. § (1) bek.]
R. 13. § ((Megsemmisítette: 3/1992. (I. 23.) AB hat.))
BH1983. 115. II. Az a rendelkezés, amely szerint teleknek kell tekinteni a város (község) belterületén levõ ingatlanból kisajátított terület 1500 négyzetmétert meg nem haladó részét, a kisajátítás tárgyára vonatkozóan ír elõ olyan korlátozást, amelynek - eltérõ rendelkezés hiányában - akkor is érvényesülnie kell, ha az ingatlan tulajdonosa nem állampolgár [33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 13. § (1) bek.]
BH1979. 413. I. A város (község) belterületén lévõ ingatlanból kisajátított terület 1. 500 m2-t meg nem haladó részét teleknek, az ezt meghaladó részét pedig földnek kell tekinteni. E minõsítéssel kapcsolatban több ingatlan egybefoglalását a jogszabály nem teszi lehetõvé [33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 13. § (1) és (3) bek.].
BH1979. 207. I. Közös tulajdonban álló ingatlan kisajátításánál az egy családhoz nem tartozó tulajdonostársak esetében külön-külön kell számításba venni a 417 négyszögöl terjedelemig telekként értékelendõ területet [ Ptk. 172. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 13. §].
BH1979. 23. I. Annak a rendelkezésnek az alkalmazása körében, amely szerint teleknek kell tekinteni a város (község) belterületén levõ ingatlanból kisajátított terület 1500 m2-t meg nem haladó részét, az egyes kisajátított ingatlanok egybeszámításának nincs helye [Ptk. 172. §*, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 13. § (1) bek.].
R. 14. § ((Hat. kiv. h.: 45/1992. (III. 11.) Korm. r. 1. §.))
BH1981. 404. Ha az építési tilalom, illetõleg a beépítés korlátozása a kisajátítási cél megvalósítása érdekében történt is, a beépíthetõség hiányát, illetõleg korlátozottságát a tulajdonos terhére kell figyelembe venni a kártalanítási összeg meghatározásánál akkor, ha a kisajátított ingatlan az építési tilalom, illetõleg korlátozás elrendelése elõtt nem lett volna beépíthetõ [Ptk. 177. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 14. § (1) bek.].
R. 15. § (1) Nem jár kártalanítás
a) a használhatatlan romépületért,
b) az olyan épületért, amelynél az építést vagy fennmaradást engedélyezõ határozat a késõbbi lebontás esetére a kártalanítást kizárta, illetõleg amelynek a tulajdonos költségére való lebontását az építésügyi hatóság elrendelte.
(2) Az (1) bekezdésben említett épületet a tulajdonos lebontathatja és anyagát elviheti.
(3) Ha a kisajátítást kérõ a kisajátított épületre vagy annak tartozékaira nem tart igényt, a tulajdonos azokat az (1) bekezdésben nem említett esetekben is lebontathatja, és anyagukat elviheti. A bontási anyagnak és tartozékoknak a bontási költséggel csökkentett értékét a kártalanításból le kell vonni.
(4) A kisajátítást kérõnek a tárgyaláson nyilatkoznia kell arra vonatkozólag, hogy az épületre és annak tartozékaira igényt tart-e. Ha a kisajátítást kérõ az épületre vagy annak tartozékaira nem tart igényt, a tárgyaláson a tulajdonosnak nyilatkoznia kell arról, hogy azokat lebontja és anyagukat elviszi-e, vagy kártalanításra tart igényt.
(5) Az (1)-(4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket megfelelõen alkalmazni kell az épületnek nem minõsülõ építményekre, továbbá az építményrészekre is.
R. 16. § Ha a kisajátítás következtében a faállomány vagy más évelõ növényzet kitermelése válik szükségessé, ezt a tulajdonos elvégezheti. Ebben az esetben a faanyag (más évelõ növényzet) értékét az ingatlan értékének megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni.
Tvr. 10. § (1) ((Hat. kiv. h.: 1992. évi XII. tv. 1. §.))
(2) Ha a kisajátított épületben levõ lakást, illetõleg nem lakás céljára szolgáló helyiséget a tulajdonos, bérlõ vagy egyéb használó használja, forgalmi értékként a lakott értéket kell figyelembe venni.
(3) A beköltözhetõ forgalmi értéket kell figyelembe venni, ha a kisajátított épületben levõ lakást, illetõleg nem lakás céljára szolgáló helyiséget
b) bérlõ vagy egyéb használó használja, és a cserelakásra (cserehelyiségre) vonatkozó igényérõl lemond, valamint pénzbeli kártalanításra sem tart igényt.
(4) ((Hat. kiv. h.: 1990. évi XXII. tv. 29. §.))
BH1984. 445. I. A tulajdonosnak a kisajátított ingatlanért megfelelõ kártalanítást kell kapnia, amelynek összegét a jogszabályban meghatározott tényezõk együttes mérlegelésével kell megállapítani. Ennek során a bíróságnak arra is figyelemmel kell lennie, hogy azonos adottságú ingatlanok kisajátításáért járó kártalanítás összegének kiszámításánál azonos elvek érvényesüljenek [Ptk. 177., 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 2., 8., 10. §].
BH1979. 264. Ha a kisajátított épületben levõ lakást bérlõ használja, a beköltözhetõ forgalmi érték figyelembevételére csak akkor kerülhet sor, ha a bérlõ a cserelakásra vonatkozó igényérõl lemond és pénzbeli kártalanításra sem tart igényt [1976. évi 24. sz. tvr. 10. § (2) és (3) bek.].
BH1979. 66. I. Az ingatlannak a kisajátítást megelõzõ tíz éven belüli szerzése esetében a kártalanítási összeg meghatározásánál a szerzéskori értékét nagyobb súllyal kell figyelembe venni akkor, ha a kisajátítás a szerzés idõpontját követõ rövid idõn belül történt [Ptk. 172. §*, 1976. évi 24. sz. tvr. 10. § (4) bek.].
BH1979. 66. II. A kisajátítási kártalanítási összeg meghatározásánál a szélesebb körben kialakult forgalmi érték megállapításának nem akadálya az, hogy idõközben a házingatlant lebontották [Ptk. 172. §*, 1976. évi 24. sz. tvr. 10. § (1) bek.]. *Az 1977. évi IV. törvénnyel módosított Ptk. új szövegében: 177. §.
BH1978. 473. A telek és az épület értékét a jogszabályban felsorolt tényezõk alapján, a beépített ingatlan értékét pedig a telek és az épület (egyéb építmény) együttes értékére figyelemmel kell megállapítani. - A megfelelõ kártalanítás megállapításánál nem a pillanatnyi és esetleg helyi konjunkturális viszonyok a döntõek, hanem a jogszabályban felsorolt együttesen mérlegelendõ tényezõk [Ptk. 172. § (2) bek., 1976. évi 24. sz. tvr. 9. és 10. §].
BH1978. 380. II. A kisajátított ingatlan forgalmi értékének megállapításánál a bíróság csak akkor tudja ellenõrizni és mérlegelni a szakértõi véleményt, ha az összehasonlítás céljából figyelembe vett ingatlanok jellemzõ tulajdonságait is ismeri [Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 10. § (1) bek., Pp. 182. §].
BH1978. 333. I. Ha a tulajdonos az ingatlant a kisajátítást megelõzõ tíz éven belül szerezte, a szerzéskori értéket a kártalanítási összeg meghatározásánál csupán az értékelés egyik szempontjaként kell figyelembe venni. Tekintettel kell lenni arra is, hogy a tíz éven belüli szerzés a kisajátítás idõpontjához képest mikor történt, mert minél távolabb esik egymástól a két idõpont; a szerzéskori érték jelentõsége ehhez képest csökken. [Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr., 10. § (4) bek., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 17. §].
BH1978. 332. II. A hosszabb idõ alatt szélesebb körben kialakult forgalmi érték figyelembe vétele végett a hasonló házasingatlanok forgalmi értékét fel kell deríteni [1976. évi 24. sz. tvr. 10. § (1) bek.]
R. 17. § ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT r. 11. §.))
BH1978. 243. II. Törekedni kell arra, hogy azonos területen történt kisajátítás esetében a volt tulajdonosok arányos kártalanításban részesüljenek. [Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 8-10., 16. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 13., 17. §, Pp. 3., 182. §].
Tvr. 11-12. § ((Hat. kiv. h.: 1990. évi XXII. tv. 29. §.))
BH1979. 113. Ha a tulajdonosok a részükre biztosított tanácsi értékesítésû lakást az állami támogatást tartalmazó áron szerezték meg, a kisajátítási kártalanítási összeg meghatározásánál - a csereingatlanra vonatkozó szabályok figyelembevételével történõ érték megállapítása során - az állami támogatás összegét a terhükre kell elszámolni. - A csereingatlan értékelésénél figyelembe kell venni azokat az elidegenítési korlátozásokat is, amelyek a forgalomban kialakult értéket kedvezõtlenül befolyásolják [ Ptk. 177. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 11. § a) pont, 13. § (2) bek., 11/1974. (IV. 10.) PM-ÉVM sz. r.].
BH1983. 115. I. Az a szabály, amely szerint a személyi tulajdon mértékét meghaladó ingatlanokért járó kisajátítási kártalanítást ötven százalékkal csökkenteni kell, nem alkalmazható akkor, ha a tulajdonost a kisajátított ingatlanok tekintetében nem terheli elidegenítési kötelezettség [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 12. § (1) bek.].
Tvr. 13. § (1) Csereingatlannal történhet a kártalanítás, ha abban a tulajdonos és a kisajátítást kérõ megegyezik.
(2) A csereingatlan értékét a 9-11. § rendelkezései szerint kell megállapítani.
(3) Ha a csereingatlan értéke nagyobb, mint a kisajátított ingatlanért járó kártalanítás, a különbözetet a tulajdonos köteles megfizetni. A különbözet megfizetése alól - jogszabályban meghatározott esetekben és mértékben - mentesítés, továbbá fizetési kedvezmény adható.
(4) Ha a csereingatlan értéke kisebb a kisajátított ingatlanért járó kártalanításnál, a tulajdonos részére a különbözetnek megfelelõ pénzbeli kártalanítás jár.
EBH2001. 611. Csereingatlannal történt kártalanításhoz a kisajátítást kérõ és a kisajátított ingatlan tulajdonosának megállapodása szükséges (1976. évi 24. tvr. 13. §, 15. §).
BH1980. 85. Ha a kisajátított ingatlan tulajdonosának elhelyezése tanácsi értékesítésû lakás biztosításával történik, a kártalanítás megállapításánál a csereingatlannal történõ kártalanítás szabályait kell alkalmazni. A két ingatlan értéke közötti különbözet kiszámításánál azonban figyelembe kell venni, hogy a tanácsi értékesítésû lakás biztosítása nam a kisajátítási eljárásban kötött egyezség alapján történt, hanem a tulajdonos az ingatlan tulajdonjogát az Országos Takarékpénztárral kötött adásvételi szerzõdés alapján szerezte meg [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 13. §].
R. 18. § (1) ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT r. 11. §.))
(2) A Tvr. 13. §-ának (3) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseket alkalmazni kell akkor is, ha a részben kisajátított ingatlan kiegészítése céljára felajánlott terület értéke és a kisajátított ingatlanért járó kártalanítás összege különbözõ. A felajánlott terület értékét a Tvr. 9-11. §-ában foglalt rendelkezések alkalmazásával kell megállapítani.
Tvr. 14. § (1) A kisajátított ingatlanért járó kártalanítás a tulajdonost illeti meg.
(2)-(3) ((Hat. kiv. h.: 1992. évi XII. tv. 1. §.))
BH1983. 356. II. A kötelmi jogosult érvényesítheti a kisajátítást kérõvel szemben a még ki nem fizetett vagy az államigazgatási határozatban megállapított összeget meghaladó kártalanítási igényét. Ez utóbbi esetben azonban az igény érvényesítésének az is feltétele, hogy a tulajdonos a kötelmi jogosultnak az ingatlanra vonatkozó igényeit elismerje [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 14. § (1) bek., PK 26. sz.].
BH1978. 380. I. Kisajátítási kártalanítással kapcsolatban a kötelmi jogosultnak az ingatlanra vonatkozó tulajdoni igényét a bíróság csak akkor veheti figyelembe, ha azt a tulajdonos elismeri [1976. évi 24. sz. tvr. 14. § (1) bek., PK 26. sz.].
Tvr. 15. § (1) A kisajátított ingatlanra vonatkozóan más személyt megilletõ jogok megszûnése miatt keletkezett kárt, illetõleg a megszûnt jogok értékét a jogosult részére meg kell téríteni.
(2) A földhasználati jogot ingyenesen megszerzõ használó részére a telekért, illetõleg a földért kártalanítás nem jár. A telek, illetõleg a föld értékét növelõ munkák ellenértékét azonban a földhasználó részére meg kell téríteni.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés alapján járó kártalanítást az ingatlanért járó kártalanításnál figyelembe kell venni.
(4) ((Megállapította: 1993. évi LXXVIII. tv. 95. § (8).)) A kisajátított épületben lévõ lakás és nem lakás céljára szolgáló helyiség használója részére a kisajátítást kérõ köteles megfelelõ cserelakást (cserehelyiséget) biztosítani. A cserelakás megfelelõségének megállapításánál a lakások és helyiségek bérletérõl szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. A cserehelyiség akkor megfelelõ, ha a tevékenység hasonló körülmények között történõ folytatására alkalmas.
KK 30. szám
A haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan kisajátítása esetén - ha a tulajdonos pénzbeli kártalanításban részesül - a megszûnt haszonélvezeti jog értékét az eset összes körülményének gondos mérlegelésével kell meghatározni. Ennek során különösen figyelembe kell venni a haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan jellegét, a haszonélvezeti jog gyakorlásának módját, a jogosult személyi körülményeit, a hasznosítás lehetõségeit és a hasznosítással elérhetõ anyagi elõnyöket, továbbá a haszonélvezeti jognak az ingatlan forgalmi értékére gyakorolt hatását.
BH1983. 405. II. Kisajátítás esetén a megszûnt haszonélvezeti jog értékét nem az illetékekrõl szóló jogszabályi rendelkezések szerint kell meghatározni, hanem mérlegelni kell az az eset összes körülményeit, figyelembe kell venni különösen a haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan jellegét, a haszonélvezeti jog gyakorlásának módját, a jogosult személyi körülményeit, a hasznosítás lehetõségeit, a hasznosítással elérhetõ anyagi elõnyt, a haszonélvezeti jognak az ingatlan forgalmi értékére gyakorolt hatását [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 15. §, PK 365. sz.].
BH1979. 265. Haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan kisajátítása esetében a haszonélvezeti jog megszüntetéséért járó kártalanítás összegét nem a Ptk. öröklési jogi szabályainak alkalmazásával, hanem a Legfelsõbb Bíróságnak a PK 405. számú állásfoglalással módosított PK 365. számú állásfoglalásában adott iránymutatás szerint kell meghatározni [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 15. §, PK 365. sz.].
Tvr. 15/A. § ((Beiktatta: 1993. évi LXXVIII. tv. 95. § (9).)) Ha az ingatlant önkormányzati célra sajátítják ki, a használó részére - a kisajátítást kérõvel való megegyezése hiányában - cserelakásként önkormányzati bérlakást kell adni.
Tvr. 15/B. § (1) ((Beiktatta: 1993. évi LXXVIII. tv. 95. § (9).)) A kisajátításra kerülõ épületben lévõ lakás használója részére nem kell cserelakást adni, ha
a) a használó a cserelakásra vonatkozó igényérõl - legkésõbb a kisajátítási tárgyaláson - lemond;
b) a használó tulajdonában ugyanabban a városban (községben) beköltözhetõ és megfelelõ lakás van;
(2) A kisajátításra kerülõ épületben lévõ nem lakás céljára szolgáló helyiség használója részére nem kell cserehelyiséget adni, ha a használó
a) a cserehelyiségre vonatkozó igényérõl - legkésõbb a kisajátítási tárgyaláson - lemond;
c) tulajdonában (kezelésében, használatában) olyan más, nem lakás céljára szolgáló helyiség van, amely megfelelõ a tevékenység folytatására.
(3) Ha a kisajátított épületben lévõ lakást, illetõleg nem lakás céljára szolgáló helyiséget nem a tulajdonos használja és az (1) bekezdés a)-b) pontjai alapján cserelakást, vagy a (2) bekezdés a)-c) pontjai alapján cserehelyiséget nem kell adni, a használó részére pénzbeli kártalanítás jár.
(4) A pénzbeli kártalanítás összegében a felek megállapodása az irányadó. Megállapodás hiányában a kisajátított épületben lévõ lakásra megállapítható pénzbeli kártalanítás összege legalább az önkormányzat rendelete alapján - a szerzõdés közös megegyezéssel történõ megszüntetése esetében - az önkormányzati lakásra meghatározott pénzbeli térítés mértékének megfelelõ összeg.
(5) ((Beiktatta: 1997. évi LIV. tv. 61. § (1).)) Mûemlék kisajátítása esetén a pénzbeli kártalanítás összegének megállapításakor a mûemlék fenntartására, illetve helyreállítására a kisajátítási eljárás megindítását megelõzõ öt évben adott költségvetési támogatások összegét olyan arányban kell csökkentõ tényezõként figyelembe venni, amilyen arányban az a mûemlék forgalmi értékére hatással volt. A költségvetési támogatások közé kell számítani a Központi Környezetvédelmi Alapból kapott összegeket is.
R. 19-24. § ((Hat. kiv. h.: 1993. évi LXXVIII. tv. 1. mell. II/i.))
BH1979. 153. I. A bíróságnak a kisajátítási kártalanítás iránt indított perben hivatalból is tisztáznia kell, hogy a kisajátított ingatlanban még benne lakó volt tulajdonos tart-e igényt cserelakásra, ha pedig nem, az ingatlant mikor üríti ki [33/1976. (X. 5.) MT sz. r. 19. § ].
BH1980. 209. A kisajátítást kérõ csak a kisajátítással okozati összefüggésben felmerült, gazdaságilag és jogilag indokolt költségeket köteles megtéríteni. A tulajdonos nem támaszthat jogszerû igényt a kisajátítást kérõvel szemben azon a címen, hogy lakás-használatbavételi díjat kellett fizetnie, ha erre azért került sor, mert a kisajátított ingatlanban levõ lakásánál nagyobb cserelakást kapott [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 33/1976. (IX. 5) MT sz. r. 20. § (2) bek., 26. § d) pont].
BH1980. 15. II. Ha a volt tulajdonos kérelmére a lakásügyi hatóság a kisajátítással kapcsolatban cserelakásként a volt lakásánál nagyobb szobaszámú tanácsi bérlakást utal ki, és õt a lakásügyi hatóság a szobatöbblet ellenében a kisajátított és a kiutalt lakásra megállapított lakás-használatbavételi díj különbözetének megfizetésére kötelezi, a volt tulajdonos az ilyen címen fizetett összeget nem háríthatja át a kisajátítást kérõre. Ilyen esetben sincs szó ugyanis a kisajátítással okozati összefüggésben felmerült - a kisajátítás által okozott hátrányok kiküszöbölése végett teljesített - fizetésrõl [33/1976. (XI. 5.) MT sz. r. 20. § (2) bek., 1/1971. (II. 8.) ÉVM 12. r. 30. § (1) bek. a) pont].
Tvr. 16. § A kisajátítással kapcsolatos értékveszteséget és költségeket meg kell téríteni.
BH1989. 105. Ha az ingatlan egy részének kisajátítása miatt a visszamaradt ingatlanrész gazdálkodási célra alkalmatlanná válik, az ezzel összefüggésben jelentkezõ értékveszteséget meg kell téríteni [1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 25. § (1) bek. b) pont, PK 25. sz.].
BH1984. 400. I. A kisajátítási kártalanításra vonatkozó jogszabályok a várható termés értéke megtérítésének a feltételéül nem írják elõ, hogy a tulajdonos a folyó gazdasági évben a várható termés érdekében munkát végezzen [Ptk. 177., 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 25. § (1) bek. a) pont].
BH1982. 139. Nem jár kártalanítás a kisajátított ingatlanon folytatott jövedelemszerzõ tevékenység lehetõségének megszûnése miatt [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 33/1976. (IX. 6.) MT sz. r. 25. § (1) bek. a) pont].
BH1982. 5. Nincs helye a kisajátítással kapcsolatos költség megítélésének azon az alapon, hogy a tulajdonos az állatállománynak takarmányozásához szükséges terményt a kisajátított ingatlanrészen termelte meg, s a kisajátítás miatt a terményeknek más helyrõl történõ szállításával kapcsolatban a jövõben költségei merülnek fel [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 25., 26. §].
BH1981. 500. A kisajátítás mint a tulajdon és a tulajdon tárgyaihoz fûzõdõ jogok elvonásának jogszabályi feltételekhez és az illetékes hatóság engedélyezõ határozatához kötött módja nem jogellenes tevékenység, ezért a kisajátítást kérõ kártérítési felelõssége nem állapítható meg. A kisajátítás és az azzal kapcsolatos kártalanítás körében a kisajátítást kérõt nem lehet nem vagyoni kár megtérítésére kötelezni [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. tvr. 16. §., Ptk. 354. §].
BH1980. 87. Ha közút létesítése, illetõleg korszerûsítése következtében valamely ingatlan értéke csökken, a tulajdonos kártalanítási igényét a kisajátítási kártalanításra vonatkozó jogszabályok megfelelõ alkalmazásával kell elbírálni akkor is, ha az ingatlanból a közút céljára nem történt kisajátítás [1962. évi 21. sz. tvr. 4. § (2) bek., 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 25. §].
BH1980. 15. I. A kisajátítással kapcsolatban megtérítendõ költségeken a kisajátítás következtében, azzal okozati összefüggésben felmerült olyan kiadásokat kell érteni, amelyek - a kártalanításra jogosultnál - a kisajátítás által okozott hátrányok kiküszöbölése végett indokoltan merültek fel. [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §].
BH1979. 414. A bíróság sem a kisajátítást kérõt, sem pedig a tulajdonost nem kötelezheti az ellenérdekû fél képviseletével a kisajátítási államigazgatási eljárásban felmerülõ költségek viselésére [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 18. § (2) bek., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 26. §, 1957. évi IV. tv. 80. § (1) bek.].
BH1979. 288. Részkisajátítás esetén értékveszteség címén a visszamaradt ingatlanrész értékcsökkenésének csak az a része ítélhetõ meg, amely a részkisajátítás okszerû következménye. - Részkisajátítás esetén az értékveszteség megállapításánál meg kell határozni az egész ingatlan és külön a visszamaradt ingatlanrész forgalmi értékét is. A forgalmi érték meghatározása csak összehasonlításra alkalmas ingatlanforgalmi adatok alapján történhet. [Ptk. 177. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 25. § (1) bek. b) pont, PK 24. sz.].
BH1978. 436. Villamos vezeték létesítésével okozott kárként nemcsak a jogszabályban példálózóan kiemelt veszteséget, hanem minden olyan kárt is meg kell téríteni, amely az említett munkálatokkal összefüggõen keletkezett [1962. évi IV. tv. (VET) 22. § (1) és (2) bek., 1959. évi IV. tv. XXIX.-XXXI. fej., 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 25. § (1) bek., 1/1967. (IV. 28.) NIM sz. r. 18. § (2) bek.].
BH1978. 379. II. Az értékveszteség megállapítása szempontjából vizsgálni kell azt is, hogy a visszamaradt ingatlan megfelel-e a szokásos házhelynagyságnak, s a helyi viszonyokat figyelembe véve mennyivel csökkent annak. használhatósága stb. azáltal, hogy a kert egy részét kisajátították [Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 16. §, PK 24. sz.].
R. 25. § (1) A kisajátítással kapcsolatos értékveszteségként meg kell téríteni különösen
a) mezõgazdasági mûvelés alatt álló ingatlan esetében a lábon álló és függõ termés értékét, ha az a birtokbaadás idõpontjában már megállapítható, ennek hiányában a folyó gazdasági év várható termésének értékét;
b) az ingatlan egy részének kisajátítása esetén a visszamaradt ingatlanrész értékének csökkentését, továbbá
c) szövetkezet közös használatában álló, állami tulajdonban levõ ingatlanra vonatkozó földhasználati jog visszavonása esetén az állam által használatba adott és a visszavont ingatlan értékkülönbségét.
(2) A lábon álló és függõ termés értékébõl, illetõleg a folyó gazdasági év várható termésének értékébõl le kell vonni az elmaradt mezõgazdasági munkák költségét.
BH1979. 112. II. Nincs jogszabályi lehetõség annak a kárnak a megtérítésére, amely a kártalanításra jogosultat amiatt érte, hogy a tulajdonában maradt ingatlanához elõnyös közelségben levõ másik ingatlanát a kisajátítás folytán elvesztette [Ptk. 177. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 25. § (1) bek. b) pont].
BH1979. 67. II. A kisajátítási eljárás során nemcsak a károsult vagyonában beállott értékcsökkenést, hanem az elmaradt haszonért (vagyoni elõnyért) is igényelhetõ megtérítés [Ptk. 355. § (4) bek., 33/1976. (IX. 5.) Mt sz. r. 25. § (1) bek. a) pont].
R. 26. § A kisajátítással kapcsolatos költségként meg kell téríteni
a) mezõgazdasági mûvelés alatt álló ingatlan esetében a folyó gazdasági évben elvégzett mezõgazdasági munkák költségét, és az egyéb ráfordítások költségét, ha a költségek az ingatlanért járó kártalanításban, illetõleg a 25. § (1) bekezdésének a) pontja alapján nem térülnek meg;
b) a kisajátítás következtében szükséges üzemátszervezés, üzemáttelepítés és költözködés költségét;
c) a kisajátított épületben levõ lakás (nem lakás céljára szolgáló helyiség) és a cserelakás (cserehelyiség) bére közötti öt évi különbözetet, továbbá
d) az egyéb hasonló igazolt költségeket.
BH1989. 105. Az ingatlan vételárának kiegyenlítéséhez felvett bankkölcsön, ennek kamatterhe, kezelési költsége, az ingatlanszerzés után fizetendõ illeték nem minõsül a kisajátítással kapcsolatos költségnek [33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 26. §].
BH1980. 208. Kisajátítással kapcsolatos költségeken azokat a költségeket kell érteni, amelyek a kisajátítás ténye folytán a kisajátított ingatlannal, annak használatával és az ingatlanon folytatott tevékenységgel összefüggésben merülnek fel. A kisajátított ingatlan helyett vásárolt ingatlanra vonatkozó adásvételi szerzõdés elkészítésének ügyvédi munkadíja és a megvásárolt ingatlanra vonatkozó tulajdon ingatlannyilvántartási bejegyzésével kapcsolatos eljárási illeték nem vonható a kisajátítással kapcsolatos költségek említett körébe [Ptk. 178. §, 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 26. §].
BH1979. 234. A kártalanításra jogosult részére a 33/1976. (IX. 5.) MT számú rendelet 26. §-nak b) pontjában meghatározott költségek között kell megtéríteni a kisajátított épületben levõ lakás után egyébként járó házadó (lakbér), valamint a kisajátítást követõen a lakás tényleges kiürítésének idõtartamára megállapított lakáshasználati díj idõarányos különbözeti összegét. Az ilyen igény érvényesítésének határidejére is a kisajátítási kártalanítási igény érvényesítésére vonatkozó rendelkezések az irányadók [Ptk. 177. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 19. § (2) bek., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 26. § b) pont, 61. §, 21/1976. (IX. 5.) PM sz. r. 12. § (1) bek., 13. § (2) bek.].
BH1978. 334. A tulajdonos az általa lakott épület kisajátítása során nem tarthat igényt a házadó és a cserelakás bére között mutatkozó különbözetre [33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 26. § c) pont, PK 20.]
Tvr. 17. § ((Hat. kiv. h.: 1990. évi XXII. tv. 29. §.))
R. 27. § ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT r. 11. §.))
Tvr. 18. § (1) ((Megállapította: 1991. évi XX. tv. 54. §, módosította: 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A kisajátítási eljárást az ingatlan fekvése szerint illetékes megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje folytatja le.
(2) ((Módosította: 1981. évi 25. tvr. 24. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a), a második mondatot beiktatta: 1993. évi XCIV. tv. 2. §.)) A kisajátítási eljárás kérelemre indul. Az azonos célra irányuló, több ingatlant érintõ kisajátítási kérelmet a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje egy eljárásban (egy határozattal) köteles elbírálni.
(3) ((Módosította: 1991. évi XX. tv. 57. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje a kérelem alapján köteles elbírálni, hogy a kisajátítás közérdeket szolgál-e, a közérdekû célt a kisajátítani kért ingatlanon indokolt-e megvalósítani, s fennállnak-e a kisajátítás egyéb feltételei. E feltételek hiányában a kérelmet el kell utasítani.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak elbírálása során a mezõgazdasági rendeltetésû és mezõgazdaságilag hasznosítható földeket, valamint az erdõket fokozott védelemben kell részesíteni.
BH1993. 581. I. A kisajátítási határozat felülvizsgálata közigazgatási per, a keresetet tehát - 1990. március 15-e óta - a közigazgatási szerv ellen kell megindítani, s a kisajátítást kérõnek is perben kell állnia. Ha a kisajátítást kérõ vitatja a megállapított kártalanítási összeget, a kisajátítást elrendelõ hatóságnak akkor is perben kell állnia [Pp. 328. §, 339. § (2) bek. i) pont, 1990. évi XXII. tv 28. §, 1991. évi XX. tv 54., 55. §, 1976. évi 24. tvr. 18. § (1) bek., 19. §].
R. 28. § ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT r. 11. §.))
R. 29. § A kisajátítási eljárásban ügyfél
a) a kisajátítást kérõ,
b) az ingatlanért járó kártalanításra jogosult tulajdonos, illetõleg szövetkezet, továbbá
c) mindaz, akinek az ingatlanra vonatkozó jogát a kisajátítás érinti (földhasználó, haszonélvezõ, bérlõ, haszonbérlõ, az ingatlan-nyilvántartásból kitûnõ egyéb jogosult stb.).
BH2002. 464. A kisajátítással érintett ingatlanra vonatkozó perfeljegyzés ténye nem lehet akadálya a kisajátítási eljárásnak [Ptk. 578/G. §, 33/1976. (IX. 5.) MT r. 29. §].
R. 30. § (1) A kisajátítási kérelemhez mellékelni kell:
a) a kisajátítási tervet öt példányban;
b) az érintett ingatlanokra vonatkozó tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi keletû - egyszerû kivonatos másolatát;
c) a kisajátítást kérõ bejelentését az ingatlan tulajdonosa és más ügyfelek nevérõl, lakáscímérõl (telephelyérõl), ha ezek az adatok a kisajátítási terv elkészítését követõen megváltoztak, illetõleg a 31. § értelmében kisajátítási tervet nem kell csatolni;
d) ((Megállapította: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) b).)) az érvényes helyi építési szabályzatot és szabályozási tervet;
e) ((Megállapította: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) b).)) a kisajátítást kérõ nyilatkozatát - kivéve az épített környezet alakításáról és védelmérõl szóló, módosított 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ét.) 30. § (4) bekezdése szerinti kisajátítást - arról, hogy a kártalanításhoz szükséges pénzügyi fedezet, illetõleg lakás (helyiség) rendelkezésre áll;
f) az e rendeletben meghatározott más iratokat.
(2) ((A korábbi második mondatot hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT. r. 11. §.)) A kisajátítási terv térképbõl (tervrajzból) és területkimutatásból áll.
(3) A kisajátítási terv elkészítését és felülvizsgálását a földmûvelésügyi miniszter a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben szabályozza. ((Lásd: 11/1977. (III. 11.) MÉM r.))
BH1981. 318. Kisajátítás esetében az állam - a terület-kimutatás esetleg téves adataiból és a kisajátítási határozat ezen alapuló területnagyság megjelölésétõl függetlenül - a térképi határoknak megfelelõ ingatlan tulajdonjogát szerzi meg, a volt tulajdonos pedig ennek a tulajdonjogát veszti el. A volt tulajdonosnak a tõle ténylegesen kisajátított terület után jár a kártalanítás, ezért abban az esetben, ha a volt tulajdonos a keresetlevelében azt állítja, hogy a kisajátítási határozatban megjelölt területnél többet sajátították ki tõle, a bíróságnak azt kell vizsgálnia, hogy mekkora a térkép szerint kisajátított terület, és mi ennek az értéke. Az ilyen igény az államigazgatási hatóság által megállapított kártalanítási összeg módosítására irányul, és ezért az elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 19. § (2) bek., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 30. § (1) bek. a) pont és (2) bek.].
R. 31. § ((Megállapította: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) c).)) A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõjének - a kisajátítandó ingatlan tulajdonosának kérelmére (érdemi döntést megelõzõ határozattal) köteleznie kell a kisajátítási kérelem benyújtására azt, akinek az érdekében a kisajátítás szükséges. A határozat ellen fellebbezésnek helye nincs.
R. 32. § (1) Mezõgazdasági rendeltetésû vagy mezõgazdaságilag hasznosítható föld kisajátítására akkor kerülhet sor, ha a földnek a mezõgazdasági termelésbõl való kivonását, illetõleg a mûvelési ág megváltoztatását - a külön jogszabályok rendelkezéseinek megfelelõen - engedélyezték. Az engedélyezést tartalmazó jogerõs határozatot - nyomvonalas létesítmény céljára történõ kisajátítás esetében a helyszíni bejárásról felvett jegyzõkönyvet - mellékelni kell a kisajátítási kérelemhez.
(2) ((Módosította: 1983. évi 25. tvr. 8. § (2).)) Erdõterület kisajátítására irányuló kérelemhez mellékelni kell a földhivatal, a kerületi földhivatal (a továbbiakban: földhivatal) által a mûvelési ág megváltoztatásához, illetõleg az erdõ megosztásához adott engedélyt.
(3) Természetvédelmi területet érintõ kisajátításra irányuló kérelemhez csatolni kell az illetékes természetvédelmi hatóság hozzájárulását.
(4) Védetté nyilvánított régészeti (történeti) jelentõségû földterületet csak akkor lehet kisajátítani, ha a mûvelõdési és közoktatási miniszter a kisajátításhoz hozzájárult. A hozzájárulást mellékelni kell a kisajátítási kérelemhez.
(5) Sportlétesítmény [38/1968. (X. 6.) Korm. rendelet 1. §] kisajátításához a Országos Testnevelési és Sporthivatalnak - a Magyar Honvédelmi Szövetség tulajdonában álló ingatlan esetében a honvédelmi miniszterrel egyetértésben adott - elõzetes hozzájárulása szükséges. A hozzájárulást mellékelni kell a kisajátítási kérelemhez; annak megadása feltételekhez köthetõ.
(6) ((Megállapította: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) d).)) A kulturális örökség védelmérõl szóló 2001. évi LXIV. törvény hatálya alá tartozó építmény kisajátításához a mûemlékvédelmi hatóság elõzetes hozzájárulása szükséges.
R. 33. § (1) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A kisajátítás feltételeinek elbírálása során a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje köteles megvizsgálni azt is, hogy biztosítható-e a kisajátítani kért épületben levõ lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek használóinak megfelelõ idõn belül való elhelyezése.
(2) ((Hat. kiv. h.: 1981. évi 25. tvr. 24. §.))
R. 34. § (1) ((Elsõ mondatot megállapította: 14/1979. (IV. 6.) MT r. 8. §.)) Véderdõ telepítése, védõfásítás és közérdekû erdõtelepítés céljára történõ kisajátítás elõtt meg kell szerezni a területileg illetékes erdõfelügyelõség hozzájárulását, ha a kisajátítást más szerv kérte. Ez a rendelkezés véderdõnek vagy védõfásításnak közút és vasút mentén, valamint hullámtérben való telepítése céljára kért kisajátítás esetére nem vonatkozik.
(2) Külföldi állam vagy nemzetközi szervezet tulajdonában álló ingatlan kisajátítása elõtt a Külügyminisztériumot és a Pénzintézeti Központot, a tervszerû devizagazdálkodásról szóló jogszabályok ((Lásd: 1995. évi XCV. tv., 161/1995. (XII. 26.) Korm. r.)) értelmében külföldinek minõsülõ személy és jogi személy, valamint más külföldi állampolgár tulajdonában álló ingatlan kisajátítása elõtt pedig a Pénzintézeti Központot meg kell hallgatni.
(3) ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT r. 11. §.))
R. 35. § (1) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje a 34. §-ban említett szervek meghallgatását követõen - ha a kisajátítási kérelmet nem utasítja el - tárgyalást tûz ki.
(2) ((Megállapította: 54/1982. (X. 18.) MT r. 5. §.)) A tárgyalás kitûzésével egyidejûleg
a) tájékoztatni kell az ügyfeleket arról, hogy az ingatlanra milyen közérdekû célra kértek kisajátítást és a kisajátítási terv észrevételezés céljából hol és mikor tekinthetõ meg, továbbá
b) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) a kártalanításra vonatkozó szakvélemény elkészítése céljából a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje szakértõt rendel ki, és meghatározza a szakvélemény elkészítésének határidejét. A tárgyalásra a szakértõt meg kell idézni.
(3) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A tárgyalás kitûzésével egyidejûleg a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje - a kisajátítási terv egy példányának megküldésével - megkeresi a földhivatalt a kisajátítási eljárás megindításának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzése érdekében.
(4) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje mellõzi a szakértõ kirendelését, ha a kisajátítást kérõ csatolta az elõmunkálatokat engedélyezõ határozatban kirendelt szakértõ kártalanításra vonatkozó szakvéleményét, és azt a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje megalapozottnak tartja.
R. 36. § ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) Nincs szükség tárgyalás kitûzésére, illetõleg a kitûzött tárgyalás megtartására, ha a kisajátítást kérõ csatolja a kártalanítás tárgyában kötött egyezségrõl szóló okiratot, és az egyezséget a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje jogszerûnek tartja. Az egyezség jogszerûségét - szükség esetén - szakértõ bevonásával kell megállapítani.
R. 37. § (1) ((Újraszámozta: 54/1982. (X. 18.) MT. r. 6. §.)) A tárgyaláson ismertetni kell a kártalanításra vonatkozó szakvéleményt és meg kell vitatni az ügyfelek által a kisajátítási tervre, továbbá a szakvéleményre tett észrevételeket.
(2) ((Beiktatta: 54/1982. (X. 18.) MT. r. 6. §.)) Ha a lakások, illetõleg a nem lakás céljára szolgáló helyiségek használóinak elhelyezésérõl a lakásügyi, illetve az elhelyezõ hatóságnak kell határoznia, annak legkésõbb a tárgyaláson nyilatkoznia kell az elhelyezés módjáról; ettõl a nyilatkozatától egyoldalúan nem térhet el.
R. 38. § (( Hat. kiv. h.: 10/1992. (I. 20. ) Korm. r. 7. §.))
R. 39. § Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvényben a határozathozatalra elõírt harmincnapos határidõt a tárgyalás befejezésétõl, illetõleg - ha a tárgyalás kitûzésére vagy annak megtartására nincs szükség - az egyezség csatolásától kell számítani.
R. 40. § (1) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A határozatban rendelkezni kell arról, hogy a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje a kisajátítási kérelemnek helyt adott, illetõleg azt milyen változással teljesítette vagy a kérelmet elutasította-e.
(2) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõjének a kérelemnek helyt adó határozatában - a (3) bekezdésben említett kivétellel - külön kell rendelkeznie arról, hogy a kisajátított ingatlanért, az ingatlanra vonatkozóan más személyt megilletõ jogok megszûnéséért és a jogok megszûnése miatt keletkezett kárért, továbbá a kisajátítással kapcsolatos értékveszteségért és költségekért milyen összegû kártalanítást állapít meg.
(3) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) Ha a kisajátított ingatlant a kártalanítási összeget meghaladó követelések terhelik, a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje határozatában csak a kártalanítás összegét állapítja meg. Ilyen esetben az összeg felosztásáról bármely ügyfél kérelmére - a bírósági végrehajtás szabályainak alkalmazásával - a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje székhelye szerint illetékes bíróság gondoskodik.
(4) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) Ha a kisajátítást kérõ és a többi ügyfél a kártalanítás tárgyában egyezséget kötött és azt a köztársasági megbízott jogszerûnek tartja, a jóváhagyott egyezséget határozatába foglalja. Az egyezség jóváhagyásának megtagadása esetén a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje határozatot hoz a kártalanítás megállapítására.
(5) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A kártalanítás tárgyában kötött, a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje által jóváhagyott egyezséget a polgári jognak a szerzõdési nyilatkozatok megtámadására vonatkozó szabályai szerint (1959. évi IV. tv. 234-238. §) lehet megtámadni.
(6) Ha a kisajátított ingatlanért járó kártalanítás és a csereingatlan értéke különbözõ, a tulajdonost a határozatban kötelezni kell a különbözet megtérítésére, illetõleg rendelkezni kell arról, hogy a kisajátítást kérõ különbözetképpen milyen összegû pénzbeli kártalanítást köteles fizetni.
BH1980. 86. II. A kártalanítás tárgyában kötött - az igazgatási osztály által jóváhagyott - egyezséget a polgári jognak a szerzõdési nyilatkozatok megtámadására vonatkozó szabályai szerint lehet megtámadni. [33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 40. § (5) bek., Ptk. 234-238. §].
R. 41. § ((Megállapította: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) e).)) Ha a kisajátítás szövetkezet közös használatában lévõ ingatlant érint és a szövetkezet használatában ugyanabban a településben
a) belterületi ingatlan esetében a belterületen,
b) külterületi ingatlan esetében a külterületen
állami tulajdonban álló ingatlan is van, a határozatban az állam tulajdonában lévõ ingatlanra kell a földhasználati jogot visszavonni, s csak az ezt meghaladó területre kell a kisajátítást megállapítani.
R. 42. § (1) A határozat jogerõre emelkedése után a határozat és a kisajátítási terv egy-egy példányát - a jogerõre utaló feljegyzéssel ellátva - a földhivatal és a kisajátítást kérõ részére meg kell küldeni. A határozat jogerõre emelkedésérõl a többi ügyfelet is értesíteni kell.
(2) A jogerõs határozatot
a) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 3. § (5).)) az adó helyesbítése, illetõleg kivetése céljából az illetékes adóhatóságnak, továbbá
b) - ha a kisajátítás a tervszerû devizagazdálkodásról szóló jogszabályok értelmében külföldinek minõsülõ személy, illetve jogi személy, vagy más külföldi állampolgár jogait érinti - a Pénzintézeti Központnak
is meg kell küldeni.
R. 43. § (1) ((Megállapította: 175/1996. (XI. 29.) Korm. r. 1. §.)) Ha a közút, vasút vagy nyomvonalas vízilétesítmény, illetve repülõtér fel- és leszállópályájának építése céljából - a korábban hatályos szabályok szerint egyszerûsített kisajátítási terv alapján - folytatott kisajátítás esetén a kisajátított ingatlanra vonatkozó tulajdonváltozás bejegyzése nem történt meg, a bejegyzésrõl a kisajátítási hatóság megkeresése alapján a földhivatal határoz.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kisajátítás esetén a kisajátított ingatlan egyötödét meg nem haladó visszaadott területért a kisajátítást kérõ a kifizetett kártalanítási összeg visszafizetését nem követelheti.
Tvr. 19. § ((Megállapította: 1993. évi XCIV. tv. 3. §.)) (1) ((Módosította: 1994. évi LXIII. tv. 62. §. (4) a).)) A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs, a fél azonban a kisajátítási határozat bírósági felülvizsgálatát kérheti.
(2) A perre a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XX. fejezetének rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a pert a kisajátítást kérõ ellen is meg kell indítani, és abban a bíróság - a kisajátítást kérõ kérelmére -
a) soron kívül jár el, továbbá
b) közbensõ ítéletet hoz, ha annak a Pp. 213. §-ának (3) bekezdésében foglalt feltételei fennállanak.
EBH2002. 715. A bányaszolgalmi jog jogosultjának perbenállása kötelezõ a kártalanítás megfizetésére kötelezõ közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti perben [Ptk. 171. §, 1993. évi XLVIIl. tv. 38. § (3) bek., 1976. évi 24. tvr. 19. §, 1/1977. (IV. 6.) NIM r. 65. §]
BH2003. 221. Perindításra jogosultság a kisajátítási eljárásban hozott határozattal szemben (Pp. 327. §, 1976. évi 24. tvr. 19. §).
BH2003. 220. A kisajátítási kérelmet elutasító határozat is olyan érdemi határozat, amelynek bírósági felülvizsgálatát keresettel lehet kérni [Pp. 130. § (1) bek., Áe. 72. §, 1976. évi 24. tvr. 5., 10., 19. §].
BH1998. 376. A vezetékjog alapításával okozott már megtérítése iránti kártalanítási igény érvényesítése [Ptk. 171. §, 324. § (1) bek., 1962. évi IV. tv. 9. § (1) és (3) bek., 22. § (2) bek., 1/1967. (IV. 28.) NIM r. 18. § (2) bek., 1976. évi 24. tvr 19. § (2) bek.].
BH1985. 473. Ha a tulajdonos különbözõ kártalanítási igényei ugyanabból a kisajátításból erednek, nincs eljárásjogi akadálya annak, hogy a tulajdonos a kellõ idõben megindított kártalanítási perben keresetváltoztatás utján olyan igényekre is kiterjeszthesse a keresetet, amelyek vonatkozásában a perlési határidõ már lejárt [Pp. 146. § (1) bek., Ptk. 177. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 19. § (2) bek., PK 28. sz].
BH1983. 171. Államigazgatási hatóság elbírálására tartozó kereseti kérelem tárgyában csak akkor van helye a per megszüntetésének, ha az áttételhez szükséges adatok nem állnak a bíróság rendelkezésére [Pp 129. § (1) bek., 130. § (1) bek. a) és b) pont, 157. § a) pont, 1976. évi 24. sz. tvr. 19. § (2) és (3) bek.].
BH1980. 431. Ha az államigazgatási hatóság valamely telket csereingatlan ellenében állami tulajdonba vesz és a tulajdonos javára értékkülönbözet címén meghatározott összeget állapit meg, ez utóbbi rendelkezés ellen az a fél, aki a megállapított értékkülönbözetet sérelmesnek tartja, a határozat jogerõre emelkedésétõl számított harminc napon belül az ellenérdekû fél ellen indított perben a bíróságtól kérheti az értékkülönbözet összegének módosítását úgy, mintha az ingatlanát kisajátították volna [10/1977. (I. 28.) ÉVM sz. r. 6 §, 1976. évi 24. tvr. 19. § (3) bek.].
BH1980. 241. I. Csak a kisajátítással kapcsolatban hozott államigazgatási határozat jogerõre emelkedését követõ harminc napon belül benyújtott keresettel megindított többletkártalanítási perben és csak a Pp. 146. és 247. §-a szerinti keresetváltoztatás keretei között van lehetõség arra, hogy a kisajátított ingatlan olyan tulajdonosai, akik a kisajátítási eljárásban félként vettek részt, olyan igényt is érvényesítsenek, amelyrõl az államigazgatási szerv nem rendelkezett [Ptk. 178. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 19. § (2) bek., PK 28. sz.].
BH1980. 86. I. A kisajátítási eljárásban az államigazgatási határozatnak a kártalanítási összeg meghatározására vonatkozó rendelkezése ellen államigazgatási úton nincs helye jogorvoslatnak [Ptk. 178. § 1976. évi 24. sz. tvr. 19. § (2) bek.].
BH1979. 208. A kisajátítási kártalanítással kapcsolatban a perindításra a jogszabályban meghatározott harmincnapos határidõ nem hosszabbodik meg azáltal, hogy ha valamelyik fél - a saját sérelmének orvoslása végett - az ellenérdekû fél ellen pert indit. A viszontkeresetet az alperes keresetének kell tekinteni, amelyre ugyanaz a harmincnapos perindítási határidõ vonatkozik, mint amelyet a jogszabály a keresetlevél benyújtására egységesen kötelezõen elõír. [Ptk. 172. § , 1976. évi 24. sz. tvr. 19. § (2) bek., Pp. 147. §].
R. 44. § ((Hat. kiv. h.: 44/1990. (III. 13.) MT r. 11. §.))
Tvr. 20. § ((Megállapította: 2004. évi LXVII. tv. 22. §.)) Törvény a gyorsforgalmi utak, valamint a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése keretében megvalósuló árvízvédelmi létesítmények építésével összefüggõ kisajátítási eljárásra a 18. § (3) bekezdésében és a 19. §-ban foglaltaktól eltérõ szabályokat állapíthat meg.
BH1978. 379. III. A bíróságnak hivatalból vizsgálnia kell, hogy a felperes a kisajátítási kártalanítás iránti keresetét az elõirt határidõben beadta-e (Ptk. 172. §, 1976. évi 24. sz. tvr. 20. § (1) bek., PK 25. sz.].
R. 45. § ((Hat. kiv. h.: 45/1992. (III. 11.) Korm. r. 1. §.))
R. 46. § (1) ((Hat. kiv. h.: 1991. évi LXXVII. tv. 10. § (1) e).))
(2) ((Módosította: 1991. évi LXXVII. tv. 10. § (1) e).)) A kártalanítási összeget megállapító jogerõs bírósági határozat végrehajtására a bírósági végrehajtásról szóló jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni. ((Lásd: 1994. évi LIII. tv.))
R. 47. § ((Hat. kiv. h.: 45/1992. (III. 11.) Korm. r. 1. §.))
Tvr. 21. § (1) A kisajátításhoz szükséges elõmunkálatokra engedélyt kell kérni. Az ingatlan tulajdonosa (kezelõje, használója) ellenszolgáltatás nélkül köteles tûrni, hogy az engedélyezett elõmunkálatokat elvégezzék.
(2) Az elõmunkálatok elvégzése során okozott kárt meg kell téríteni.
R. 48. § (1) Az elõmunkálatok engedélyezését az elõmunkálatokat végzõ szerv köteles kérni. A kérelemben meg kell jelölni az ingatlan adatait, a tulajdonos és a használó lakáscímét (telephelyét), az elvégezni kívánt elõmunkálatokat és a kisajátítás célját.
(2) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) Az elõmunkálatokat a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje engedélyezi. Az engedélyezés elõtt a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje köteles elbírálni, hogy kisajátítás feltételei fennállnak-e; e feltételek hiányában a kérelmet el kell utasítani.
(3) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §., 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje az elõmunkálatokat engedélyezõ határozatában a kisajátítást kérõ kérelmére - a kártalanításra vonatkozó szakvélemény [35. § (2) bekezdés b) pont] elkészítése céljából - szakértõt rendel ki.
(4) ((Megállapította: 1981. évi 25. tvr. 20. §.)) Az elõmunkálatokat engedélyezõ határozat azonnali végrehajtását lehet elrendelni.
R. 49. § (1) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 3. § (6), 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) Az elõmunkálatokat végzõ szerv az elõmunkálatok megkezdése elõtt legalább tizenöt nappal köteles a kezdés idõpontját az ingatlan fekvése szerinti megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõjéhez bejelenteni. A megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje az elõmunkálatok megkezdésének idõpontja elõtt legalább három nappal az érdekelteket az elõmunkálatokról és azok megkezdésének idõpontjáról írásban értesíti.
(2) Ha az elõmunkálatok engedélyezésekor azok megkezdésének idõpontja megállapítható, azt a kérelemnek helyt adó határozatban kell megjelölni.
R. 50. § (1) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. és 7. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) Az elõmunkálati engedélyben meghatározott munkálatok során okozott károkért járó kártalanítást - a kisajátítási kártalanítás szabályainak alkalmazásával - a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje állapítja meg.
(2) Ha az elõmunkálatok során az engedélyt túllépték, az emiatt keletkezett károkért járó kártérítést - polgári jog kártérítési felelõsségre vonatkozó szabályainak alkalmazásával - a bíróság állapítja meg.
Tvr. 22. § ((Megállapította: 1991. évi XX. tv. 56. §.)) A kisajátított ingatlant a jogerõs kisajátítási határozatban megjelölt idõpontban kell birtokba adni.
R. 51. § Honvédelmi érdekbõl a határozat azonnali végrehajtását el kell rendelni.
R. 52. § Ha a kisajátított ingatlan mezõgazdasági mûvelés alatt áll, a birtokbaadásra közvetlenül a termés betakarítása elõtti idõpontot csak kivételesen, sürgõs szükség esetében szabad megjelölni; a körülményekhez képest ilyenkor is lehetõvé kell tenni, hogy a föld használója (tulajdonosa) a termést betakaríthassa.
R. 53. § (1) ((Megállapította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 4. § (1), módosította: 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A birtokbaadás az ingatlan fekvése szerinti megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje feladata.
(2) Ha a kisajátított épület használója részére cserelakást (cserehelyiséget) kell biztosítani, a birtokbaadás idõpontját úgy kell megjelölni, hogy arra csak a használó megfelelõ elhelyezése után kerüljön sor.
(3)-(4) ((Hat. kiv. h.: 1993. évi LXXVIII. tv. 1. mell. II/i.))
R. 54. § (1) A birtokbaadásról jegyzõkönyvet kell felvenni. A jegyzõkönyvnek tartalmaznia kell a birtokbaadás tényét, továbbá az ingatlanon és tartozékaiban a kártalanításra vonatkozó szakvélemény elkészítését követõen bekövetkezett változásokat.
(2) ((Megállapította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 4. § (3).)) A jegyzõkönyv egy példányát a kisajátítást kérõ részére kell megküldeni.
(3) A kisajátítást kérõ távollétében az ingatlant nem lehet birtokba adni. Más ügyfelek távolmaradása a birtokbaadást nem akadályozza; erre az ügyfelet a határozatban figyelmeztetni kell.
(4) ((Módosította: 19/1984. (IV. 15.) MT r. 32. § (2) c).)) A kisajátított ingatlan birtokbaadása a helyiséggazdálkodási eljárást pótolja.
(5) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 4. § (4), 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A csereingatlan birtokbaadását az ingatlan fekvése szerinti megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje rendeli el. A birtokbaadás során az 52-54. § rendelkezéseit megfelelõen alkalmazni kell.
Tvr. 23. § (1) ((Újraszámozta: 1997. évi LXXVIII. tv. 61. § (2).)) A kisajátítást kérõ a jogerõs kisajátítási határozat visszavonását, vagy módosítását addig kérheti, amíg a kisajátított ingatlant nem vette birtokba, illetõleg a kártalanítást nem teljesítette. Az okozott károkat, e törvényerejû rendelet rendelkezései szerint kell megtéríteni.
(2) ((Beiktatta: 1997. évi LXXVIII. tv. 61. § (2).)) A kisajátítás esetében annak, akinek az érdekében a kisajátítás történik, kötelezettséget kell vállalnia, hogy az ingatlant meghatározott határidõn belül a kisajátítás céljára felhasználja.
(3) ((Beiktatta: 1997. évi LXXVIII. tv. 61. § (2).)) Amennyiben a kisajátítás célja nem valósul meg az ingatlan korábbi tulajdonosát elõvásárlási jog illeti meg.
BH1979. 67. I. A kisajátítási határozat visszavonása esetén az okozott károkat a kisajátítási jogszabályok rendelkezései szerint kell megtéríteni [1976. évi 24, sz, tvr, 23. §, 33 /1976. / IX. 5.) MT. sz. r. 55. § (2) bek.].
R. 55. § (1) A kisajátítást kérõ a határozat jogerõre emelkedéséig az eljárás megszüntetését kérheti. Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra az esetre, ha az ingatlant már birtokba adták.
(2) A megszüntetett eljárás során keletkezett károkat a kártalanításra vonatkozó rendelkezések szerint kell megtéríteni.
(3) A kisajátítási eljárás megszüntetésére vonatkozó határozatot a földhivatal részére is meg kell küldeni.
R. 56-57. § ((Hat. kiv. h.: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 7. §.))
R. 58. § (1) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A kisajátított ingatlanok kezelésbe adása, továbbá a kisajátítási cél megvalósításához szükséges állami tulajdonban álló ingatlanok kezelésének átadása a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje hatáskörébe tartozik.
(2) ((Módosította: 10/1992. (I. 20.) Korm. r. 5. §, 1994. évi LXIII. tv. 62. § (4) a).)) A kezelés átadása esetében a kártalanítást - az állami tulajdonban álló ingatlanok kezelésérõl szóló jogszabályok rendelkezéseinek megfelelõ alkalmazásával - a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje állapítja meg.
R. 59. § (1) ((Megállapította: 36/2002. (III. 7.) Korm. r. 20. § (3) f).)) A kisajátítással kapcsolatos szakértõi díj és költség a kisajátítást kérõt terheli. Az Ét. 30. § (7) bekezdése szerinti kártalanítási eljárással kapcsolatos szakértõi díj és költség azt terheli, akinek az érdekében a korlátozás történt, ennek hiányában a települési önkormányzatot. A szakértõi díj és költség összegét a megyei, fõvárosi közigazgatási hivatal vezetõje külön határozattal állapítja meg.
(2) A bírósági eljárásban a feleket - ideértve a 11-12. §-ban és a 46. §-ban említett eljárásokat is - illetékfeljegyzési jog illeti meg. A 40. § (3) bekezdésében említett eljárás illetékmentes.
BH1984. 154. A bányakártalanítási perekre vonatkozó költség- és illetékmentesség nem terjed ki a bányászati létesítmények elhelyezésével ingatlan rendeltetésszerû használatának akadályoztatása miatt követelt kártalanítással kapcsolatos, a kisajátítási eljárás szabályai szerint lefolytatásra kerülõ perekre [1960. évi III. tv. 44. §, 46. § (2) bek., 9/1961. (III. 30.) Korm. sz. r. 76. § (4) bek., 33/1976. (IX. 5.) MT sz. r. 59. § (2) bek., 47/1980. (XI. 20.) MT sz. r. 1. §, 16/1976. (XII. 31.) IM sz. r. 5. § (1) bek. d) pont].
R. 60. § A miniszter (országos hatáskörû szerv vezetõje) a neki alárendelt szervre ruházhatja át hatáskörét azokban az esetekben, amelyekben e rendelet a kisajátításhoz hozzájárulást vagy meghallgatását írja elõ.
Tvr. 24. § (1) E törvényerejû rendelet 1977. évi január hó 1. napján lép hatályba; végrehajtásáról a Kormány gondoskodik.
(2) A törvényerejû rendelet hatálybalépésével az 1965. évi 15. törvényerejû rendelet hatályát veszti.
Tvr. 25. § ((Hat. kiv. h.: 1978. évi 2. tvr. 25. § (1) b).))
R. 61. § (1) Ez a rendelet 1977. évi január hó 1. napján lép hatályba.
(2) Ha a kisajátítási kérelmet e rendelet hatálybalépése elõtt nyújtották be, az államigazgatási eljárást a korábbi jogszabályok alapján kell befejezni.
(3) A (2) bekezdésben említett ügyekben a kártalanítást a bíróság állapítja meg.
(4) A bíróságnak - ha a kártalanítás megállapítására e rendelet hatálybalépéséig jogerõs határozatot nem hozott - a kártalanítás összegét a Tvr. és e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásával kell megállapítania.
R. 62. § (1) E rendelet hatálybalépésével
a) a 13/1965. (VII. 24.) Korm. rendelet és az azt módosító 9/1970. (IV. 21.) Korm. rendelet, a 38/1968. (X. 6.) Korm. rendelet 5. §-ának (2) bekezdése és a 29/1972. (X. 4.) MT rendelet mellékletének I/17. pontja,
b) a 22/1970. (VI. 26.) Korm. rendelet,
c) az 1/1965. (VII. 24.) PM-IM együttes rendelet és az azt módosító 13/1970. (IV. 21.) PM-IM együttes rendelet, valamint a 37/1973. (XII. 1.) PM-IM együttes rendelet hatályát veszti.
(2)-(3) ((Hat. kiv. h.: 26/1987. (VII. 30.) MT r. 105. § (1).))
(4) E rendelet nem érinti az 1056/1974. (XI. 12.) MT határozat hatályát.
R. 63. § (1) Az államigazgatási eljárásban közremûködõ szakértõkkel kapcsolatos kérdéseket - a belügyminiszterrel, továbbá a díjazás tekintetében a munkaügyi miniszterrel egyetértésben - az igazságügyminiszter szabályozza. ((Lásd: 9/1976. (IX. 5.) IM r., 3/1986. (II. 21.) IM r.))
(2) A kártalanítási összeg kifizetésére, továbbá a kisajátított ingatlanért járó kártalanítás és a csereingatlan értéke közötti különbözet megfizetésére, a mentesítésre és a fizetési kedvezményre vonatkozó részletes szabályokat - a kártalanítási összeg bírósági letétbe helyezésének feltételeivel kapcsolatban az igazságügyminiszterrel egyetértésben - a pénzügyminiszter állapítja meg. ((Lásd: 21/1976. (IX. 5.) PM r.))

matches:
bíróság
§ 33
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 1976
bíróság
bíróság