text:
Köf.5.034/2019/6. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.034/2019/6. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5034/2019/6.
A tanács tagja: Dr. Patyi András a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt bíró
Az érintett önkormányzat: Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata (2800 Tatabánya, Főtér 6.)
képviselője: Dr. Varjú Márta kamarai jogtanácsos
(2800 Tatabánya, Batthyány u. 24., értesítési cím: 2800 Tatabánya, Fő tér 6.)
- Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata Képviselő-testületének a telekadóról szóló 56/2012. (XI. 23.) rendeletének 2. § (1) bekezdése jogszabály-ellenességének megállapítására irányuló bírói indítványt elutasítja;
[1] A felperes felszámolási eljárás keretében szerezte meg a perrel érintett két ingatlan tulajdonjogát. A Tatabánya belterület ... hrsz.-ú „kivett trafóház, udvar” megjelölésű, GK gazdasági kereskedelmi szolgáltató övezeti besorolású ingatlan vételára 5.400.000.- forint, a Tatabánya belterület .../30 hrsz.-ú, „kivett ipartelep” megjelölésű, K-9 kórház tartalék-terület besorolású ingatlan vételára 2.600.000.- forint volt. Az adóhatóság a bejelentett vételárat mindkét esetben elfogadta a visszterhes vagyonátruházási illeték alapjának.
[2] Az elsőfokú hatóság az ingatlanokra vonatkozóan a 2015-2016. adóévekre telekadó jogcímen 1.725.500 – forint, valamint 521.000 forint megfizetésére kötelezte a felperest. Határozatában a Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata Képviselő-testületének a telekadóról szóló 56/2012. (XI. 23.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.) 2. § (1) bekezdésére hivatkozott. A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[3] A felperes kérte az alperes határozatának bírósági felülvizsgálatát.
[4] A Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 10.K.27.378/2019/11. számú végzésében indítványozta a Kúria Önkormányzati Tanácsának eljárását az Ör. jogszabály-ellenességének megállapítása céljából.
[5] Az indítványozó bíróság – a Kúria Önkormányzati Tanácsának korábbi döntéseire alapított – álláspontja szerint az Ör. 2. § (1) bekezdése sérti a rendeletalkotás idején hatályos, a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 6. § c) pontját. A szabályozás megalkotásakor az önkormányzat ugyanis nem volt figyelemmel a helyi sajátosságokra, a telkek rendeltetésére, azok földrajzi elhelyezkedésére, a településen belüli forgalmi érték eltérésekre és az ingatlanok megközelíthetőségére. A bíróság arra hivatkozott, hogy a szabályozás nem differenciált a telekadó mértékét illetően az ingatlanok között, a magánutakon kívül (ezek esetében a telekadó mértéke 0 Ft/m2) minden más ingatlan azonos kategóriába került, amelyek vonatkozásában az adó mértéke 50 Ft/m2.
[6] A bíróság indítványozta továbbá Ör.-ben előírt adómérték konfiskáló jellegének megállapítását, tekintettel arra, hogy az ingatlanok – szakértő által megállapított és a bíróság által elfogadott – értéke három és fél év alatt elvonásra kerül.
[7] A Kúria a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 140. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 42. § (1) bekezdése alapján az érintett Önkormányzatot felhívta az indítványra vonatkozó nyilatkozata megtételére.
[8] Az Önkormányzat védiratában előadta, hogy az Ör.-ben megállapított telekadó nem éri el a Htv. 16. § a) pontjában és a 22. §. a) pontjában megállapított felső határt. Előadta továbbá, hogy a telekadó nem minősül elkobzó jellegűnek, az adó mértéke ugyanis az ingatlanok – a perben kirendelt szakértő által megállapított és a bíróság által elfogadott – értékének mindössze 6-18 %-át teszi ki, mely meg sem közelíti a kúriai gyakorlat által konfiskálónak tekintett adómértéket.
[9] Az Önkormányzat álláspontja szerint az Ör. telekadóra vonatkozó szabályozása, a Htv. 6. § c) pontjának megfelelve figyelemmel van a helyi sajátosságokra, a telkek rendeltetésére, azok földrajzi elhelyezkedésére, a településen belüli forgalmi érték eltérésekre és az ingatlanok megközelíthetőségére. Egyrészt az Ör. 2. § (3) bekezdése a magánutak vonatkozásában más adómértéket rögzít, másrészt az Ör. 3. §-a további kedvezményeket és mentességi okokat tartalmaz.
[10] Az Önkormányzat az ingatlanok forgalmi értékével kapcsolatban kifejtette, hogy a perben érintett két ingatlan együttes értéke a szakértői vélemény szerint 7.997.649.- forint, szinte megegyezik azzal a vételárral, amelyért a felperes az ingatlanokat megvásárolta (8.000.000 Ft). Ugyanakkor az adásvételre speciális jogi környezetben, több éve tartó felszámolási eljárásban került sor, ennek következtében az ingatlanokat meglehetősen nyomott áron értékesítették. (Az ingatlanok Cégközlönyben 2013. december 27-én megjelent együttes irányára 50.000.000 Ft volt). Utalt továbbá az Önkormányzat arra, hogy két, a városközpontban fekvő, összesen 25.292 térmértékű területről van szó, erre figyelemmel is irreálisan alacsony a szakértői véleményben megállapított forgalmi érték.
[11] Az Önkormányzat megjegyezte, hogy a bíróság korábban már indítványozta a Kúria Önkormányzati Tanácsánál az Ör. 2. § (1) bekezdésének vizsgálatát, mely normakontroll eljárásban a Kúria a Köf. 5040/2018/4. szám határozatával az indítványt elutasította, arra hivatkozással, hogy az kellő bizonyíték hiányában érdemben nem bírálható el.
[12] Az indítvány nem megalapozott.
[13] A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése alapján bírálta el.
[14] A Kúria Önkormányzati Tanácsa több korábbi határozatában rögzítette, hogy bírói kezdeményezés esetén azt a jogot vizsgálja, amelyet a bírónak alkalmaznia kell. Így kerülhet sor hatályon kívül helyezett, vagy a későbbiekben módosult önkormányzati rendeletek vizsgálatára csakúgy, mint az abban az időszakban hatályos magasabb jogszabályok figyelembevételére (Köf.5012/2016/4., Köf.5083/2012/4). A perbeli ügyben a jogvita tárgyát az indítványozó bíróság előtt 2015-2016. adóévekhez kapcsolódó telekadófizetési-kötelezettség képezte, így mind a vitatott Ör., mind a Htv. akkor hatályos normaszövege jelenti az alkalmazandó jogot.
[15] Az Ör. vitatott 2. § (1) bekezdése szerint „az adó évi mértéke a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel 50 Ft/m2.” A 2. § (2) bekezdése értelmében az adó évi mértéke magánutak esetében 0 Ft/m2.”
[16] A Htv. 6. § c) pontja alapján az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjed ki, hogy „az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez...” igazodóan állapítsa meg.
[17] 1.A Kúria Önkormányzati Tanácsa az önkormányzatok telekadóztatási gyakorlatát a 2016. december 31. napjáig hatályban volt Htv. 6. § c) pontjával összefüggésben számos ügyben vizsgálta. Több elvi jelentőségű megállapítását a Köf. 5021/2018/4. számú határozatában az alábbiak szerint foglalta össze.
[18] A telekadó mértékére vonatkozó rendelkezés törvényességét vizsgáló Köf.5001/2013. számú határozatában – az Alkotmánybíróság határozataira utalással – megállapította, hogy „a vagyoni típusú adók célja az arányos közteherviselés elvének megvalósítása: a vagyonadó alapja minden adóalany vonatkozásában ugyanaz, a vagyontömeg, jelen esetben az ingatlantulajdon. Az adókötelezettség törvényi okból, a tulajdonolt vagyontömegre tekintettel keletkezik”. Ez azt jelenti, hogy a kötelezettség tartalma, mértéke a vagyontömeg értékéhez – amely egyben az adóalany teherviselő képességét is jelenti – igazodó kell legyen. Ez az alapja a vagyonadók esetében az adózókkal szembeni azonos (önkormányzati) jogalkotói elbánásnak.
[19] A teherbíró képességhez igazodó közteherviselés alkotmányos kötelezettsége magában foglalja – többek között – az adómérték arányosságát. Ezt az arányossági követelményt a telekadóról szóló szabályozásra vonatkoztatva a Kúria ítélkezési gyakorlata az adómérték meghatározásának differenciáltságához szorosan kapcsolódó kérdésként vizsgálta.
[20] A Köf.5018/2016/4. számú határozat azt emelte ki, hogy az önkormányzatnak értékelnie kell az illetékességi területe alá tartozó telkek rendeltetését, azok földrajzi elhelyezkedését, a településre jellemző eltérő forgalmi értéket általában, és a településen belüli forgalmi értékekben jelentkező eltéréseket is. (Köf. 5019/2018/4) Továbbá megjelent az a szempont is, hogy adott kategórián belül ne legyen olyan nagy eltérés, ami jogszerűen nem indokolható.
[21] A Kúria a Köf.5021/2016/3. számú határozatában elvi éllel mondta ki, hogy a "helyi önkormányzatoknak a telekadó mértékének meghatározása során tekintettel kell lenni a telkek közművesítettségében, közúton történő megközelíthetőségében rejlő értékére is."
[22] A Köf. 5013/2017/4. számú határozatban foglaltak szerint „nem sérti a telekadó mértékére vonatkozó törvényi szabályokat az az adómérték, amely az adómaximum alatt úgy kerül megállapításra, hogy kellően differenciál a rendelet hatálya alá tartozó adóalanyok és a telkek sajátosságait figyelembe véve.”
[23] Az Önkormányzat védiratában hivatkozik az Ör. 3. §-ára, mely a következőket tartalmazza:
(1) Az 1.000.-Ft-ot meg nem haladó évi adót nem kell megfizetni.
(2) Mentes az adó alól a nem üzleti célt szolgáló
a) építményhez tartozó teleknek az épület, épületrész hasznos alapterületét meghaladó része,
b) teleknek az a része, amely az Országos települési rendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 26-30.§-ai szerint beépítésre nem szánt területnek minősül,
c) telek, amely az Országos települési rendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 33.§-a szerinti beépítési feltételekkel nem rendelkezik és a hiányzó feltételek megteremtése nem a tulajdonos feladata,
d) telek, amely méretei alapján a helyi építési szabályzat övezeti besorolása szerint nem építhető be,
e) beépítésre alkalmas telek – amennyiben a tulajdonos a beépítést vállalja – a jogerős építési engedély megadását követő év első napjától számított 4 év időtartamra.
f) teleknek az a része, amely az épülethez, épületnek nem minősülő építményhez, nyomvonal jellegű létesítményhez tartozó jogszabályban vagy hatósági előírásban megállapított védő (biztonsági) terület.”
[24] A Kúria osztja az Önkormányzat álláspontját a tekintetben, hogy az adókedvezményhez, illetve az adómentességhez kapcsolódó Ör.-beli szabályozás (azaz a 3. §) figyelemmel van a telkek rendeltetésére (az épület(rész) hasznos alapterületet meghaladó része és biztonsági terület adómentes), beépíthetőségére (az OTÉK szerint beépítésre nem szánt terület adómentes), földrajzi elhelyezkedésére (a HÉSZ szerint nem beépíthető telek, illetve a beépítésre alkalmas telek az építési engedély megadását követően 4 év időtartamra adómentes). A szabályozás ezzel tükrözi a településen belül jellemző eltérő forgalmi értéket. is.
[25] A fentiek alapján a Kúria megállapította, hogy az Önkormányzat eleget tett Htv. 6. § c) pontjából következő, a Kúria gyakorlatában kifejezésre juttatott differenciálási kötelezettségének. Ezzel összefüggésben a Kúria rámutatott, hogy az amúgy is alacsony adómérték (50 Ft/m2), valamint a kedvezményekre vonatkozó szabályozás további differenciálást nem tesz szükségessé.
[26] 2. Ezt követően a Kúria Önkormányzati Tanácsa a telekadó mértékének konfiskáló jellegét vizsgálta.
[27] A Htv. 6. § c) pontja a következőket tartalmazza: „Az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjed ki, hogy az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan – az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. § a) pontjában, a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a 33. §-ának a) pontjában meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által 2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa.”
[28] A Nemzetgazdasági Minisztérium 2015. január 1-ől, illetve 2016. január 1-től érvényes Tájékoztatója szerint az adómaximum telekadó esetében 336,67 Ft/m2, illetve 336 Ft/m2 volt (valorizált érték).
[29] A Htv. 22. §-a szerint 2015. és 2016. adóévben az adó évi mértékének felső határa 200 Ft/m2 volt.
[30] Ebből következően az Ör. 2.§ (1) bekezdésében meghatározott 50 Ft/m2 telekadó mérték törvényes, az adómaximumot nem éri el.
[31] Az adómérték konfiskáló jellegének vizsgálatakor telekadó esetén az ingatlan forgalmi értékének van alapvető jelentősége, hiszen az adó mértéke ehhez képest minősülhet elkobzó, az ingatlan értékét felemésztő jellegűnek. A Kúria rámutat, hogy a telkek vonatkozásában kialakított vételár – a felszámolási eljárás védiratban is kifejtett sajátosságaira tekintettel – vélhetően a piaci érték alatti árat jelent.
[32] Mindazonáltal a Kúria Önkormányzati Tanácsa az iratok alapján megállapította, hogy az telekadó az ingatlanok – indítványban megjelölt, a szakértői véleményt alapul vevő, a NAV által vételárként elfogadott – forgalmi értékének (8.000.000 forint) a 4165/30 hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában 8%-át, a 4162 hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában 18%-át teszi ki. Ez a mérték meg sem közelíti a Kúria Önkormányzati Tanácsának kialakult gyakorlata szerinti a 60-70%-os értéket, melynek vonatkozásában az adó konfiskáló jellege megállapítható. (Köf. 5021/2017/4.)
[33] A Kúria megállapította továbbá, hogy a 4165/30 hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában megállapított telekadómérték (260.000 forint/év) az ingatlan értékét (3.108.973 forint) közel tizenkét év alatt, a ... hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában megállapított adómérték (862.750 forint/év) pedig öt és fél év alatt emészti fel az ingatlan értékét (4.658.850 forint), azaz a konfiskáló jelleg e vonatkozásban sem igazolható.
[34] Mindezekre tekintettel, mivel az Ör. rendelkezése az indítványban hivatkozottak szerint nem ellentétes a Htv. vizsgált adóévekben hatályos 6. § c) pontjával, a Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Kp. 142. § (2) bekezdése alapján elutasította.
[35] Az Önkormányzat a kedvezmények és mentességek megállapításával is eleget tehet a differenciált adómegállapítás követelményének, különösen, ha a megállapított adómérték a törvényi minimumhoz közelít.
[36] A Kúria az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[37] Jelen eljárásban a Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik.
[38] A határozat helyben történő közzététele a Kp. 142. § (3) bekezdésén alapul.
[39] A határozat elleni jogorvoslatot a Kp. 116. § d) pontja és a 146. § (5) bekezdése zárja ki.
Dr. Balogh Zsolt s.k.bíró

matches: Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
„Tömeges gyógyszerezésnek” minősítette a vízben található fluoridot az Új-Zélandi Legfelső Bíróság - Boldognapot.hu
Írta/Szerkesztette:	Száraz György Posted on október 13, 2018 október 14, 2018 In Aura, Egészség, Ezotéria, Gondolkodásmód, Határtudomány, Holisztika, Igaz Történetek, Korszakváltás, Okkultizmus, Összeesküvés-elmélet, Spiritualitás, Tudomány 4
A víz fluorizálása, vagyis a fluorid hozzáadása a vízhez évtizedek óta viták tárgyát képezi. Most végre az Új-Zélandi Legfelső Bíróság úgy döntött, hogy a vízhez adagolt fluorid olyan, mintha nemkívánatos gyógyszert adnánk a nyilvános vízellátáshoz. (high court in New Zealand )
Semmi kétség afelől, hogy ez egy pozitív lépés a fluorizálás megszüntetéséhez. Ne feledkezzünk meg arról, hogy az ivóvízhez történő fluorid adagolása veszélyeket rejthet magában az emberi egészségre nézve. Valójában számos tanulmány rámutatott arra, hogy a fluorid hatással van az IQ-ra és más testi funkciókra is. (fluoride affects IQ and other key bodily functions. )
FELTÁRULT AZ IGAZSÁG: A főbíró „törvénysértőnek” minősítette a fluoridnak az ivóvízhez történő adagolását.
A bírók többsége egyetértett abban, hogy nehézségekbe ütközik az ivóvízben található fluorid elkerülése, sőt az ellene meghozott döntés támogatása/alátámasztása is. Jóllehet néhány bíró szerint a tudomány e kérdésben nem állapodott meg.
Sian Elias főbíró kijelentette, hogy a fluorizálás „törvénysértő”.
Hála az Új-Zélandi Legfelső Bíróság többségének, aki meghozta azt a döntést, hogy a vízhez adott fluorid nem egyebet jelent, mint a nyilvánosság beleegyezése nélkül orvosi ellátást/gyógykezelést alkalmazni.
A bíróság ezenfelül azt állította, hogy „félretájékoztatások” azon információkat tartalmazó beszámolók, melyek szerint a víz fluorizálás egészségügyi kockázat nélkül, mérhetően csökkenti a fogszuvasodást.
Megjegyzés: Széles körben elfogadott, hogy a fluorid bármilyen szóba jöhető előnye csak az időszerű használatból származhat.
Egyszerűbben fogalmazva, nincs jó tudományosan érvényes ok amellett, hogy lenyeljük ezt a mérget.
Most csak az Egyesült Államokbeli vízügyi hatóságokon (és a politikai vezetőkön) a sor, hogy felébredjenek és belássák az igazságot. (A cikk szerzője amerikai, ezért fogalmaz így.)
A fluorizálásból fakadó egészségügyi problémák és a fluoridnak való kitettség a neurológiai problémáktól a rákig terjed.
Miközben az Új-Zélandi Bíróság meghozta döntését, még csak figyelembe sem vett egy friss többmillió dolláros USA-kormányzati tanulmányt, amit a Környezeti Egészségügyi Kilátások című folyóiratban tettek közzé. A tanulmány eredményei elképesztők!
A legkiválóbb észak-amerikai egyetemek kutatói feltárták, hogy a fluoridnak kitett gyermekeknél számottevő IQ-csökkenést tapasztaltak. children experienced significantly reduced IQ
Temérdek tudományos bizonyíték létezik, amely igazolja, hogy a víz fluorizálása (legjobb esetben) hatástalan a fogak védelmére nézve. Továbbá mindennek tetejébe, a közvízellátás mérgezése jelentős egészségügyi problémákat okoz.
Például az USA Táplálék és Gyógyszer Igazgatósága (FDA) beismerte, hogy a fogrém egy méreg.
A veszély tanújele rajta van minden egyes fogkrémen az USA-ban. A fogyasztók figyelmét felhívják arra, hogy „orvosi segítséget vegyenek igénybe”, amennyiben a fogkrémben található fluoridot elfogyasztották. (Ez egészségesnek hangzik?)
Az IQ csökkentése mellett a fluoridnak való krónikus kitettség pajzsmirigy rendellenességeket válthat ki, megemelheti a vércukrot (high blood sugar), bélproblémákat és hormonális kiegyensúlyozatlanságot idézhet elő.
Fluorid-tények és egy akcióterv…
Nyersen fogalmazva: a fluoridot minden áron el kellene kerülni. Több mint 300 tanulmány világít rá arra, hogy a fluorid egy neurotoxin.
Kb. 50 tudományos kutatás kapcsolja össze a fluoridnak való kitettséget és a csökkent IQ-t.
Több tanulmány szerint fennáll a fluorid-fogyasztás általi rákos megbetegedések növekvő kockázata.
A NaturalHealth365-nál remélik, hogy ez a friss döntés, amit az Új-Zéland-i Legfelső Bíróság hozott meg, sok élet megmentésében fog segíteni.
Szűrni kéne a vizünket? A rövid válasz az, hogy igen.
Vagy ha lehet, akkor próbáljunk meg tiszta forrásvíz-lelőhelyet felkutatni. A jobb egészség jutalma megéri a fáradozást.
A cikk alapjául szolgáló forrás: https://www.riseearth.com/2018/08/fluoride-in-water-called-mass.html Továbbá: Fluoridealert.org; NaturalHealth365.com

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
IV/00810/2014
. IV/00810/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.IV.37.404/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (pártfogó ügyvéd kirendelése választási eljárásban)
Kérte továbbá, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-a alapján eljárva állapítsa meg a Kúria Kvk.IV.37.404/2014/2. számú végzése alaptörvény-elleneségét és semmisítése meg azt.
A Kúria végzésében érdemi vizsgálat nélkül elutasította a Nemzeti Választási Bizottság 896/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet, mert az indítványozó nem rendelkezett jogi képviselővel. Az indítványozó kifogásolja, hogy a kúriai eljárásban nem került sor pártfogó ügyvéd kirendelésére. Nézete szerint a kötelező jogi képviseletet előíró Ve. 224. § (5) bekezdése sérti az Alaptörvény XV. cikk (1), (2) és (4) bekezdését, a XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jogot, és a XXIII. cikkében foglalt választójogot.
a Kúria Kvk.IV.37.404/2014/2. számú végzése
A határozat száma: 3136/2014. (IV. 24.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/1876
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.IV.37.404/2014/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	A Kúria Kvk.IV.37.404/2014/2. számú, 2014. április 3-án kelt végzése a személyesen eljárt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság (továbbiakban NVB) 900/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét – a kötelező ügyvédi képviselet hiánya miatt – érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A végzést a kérelmező 2014. április 9-én vette át.
[4]	Az NVB-hez benyújtott kifogás annak megállapítására irányult, hogy a külképviseleten szavazó választópolgárokat hátrányos megkülönböztetés éri az átjelentkezéssel szavazó választópolgárokhoz képest, mivel az azonos eljárás ellenére az átjelentkezéssel szavazók helyzete megegyezik a lakóhelyükön szavazók helyzetével, a külképviseleten szavazók számára azonban választójoguk gyakorlása további jelentős idő- és költségráfordítást igényel.
. 3136/2014. (IV. 24.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
IV/03310/2012
. IV/03310/2012
Első irat érkezett: 08/10/2012
Az ügy tárgya: a Kúria Kfv.V.35.386/2011/6. számú ítélete alaptörvény-ellenessége tárgyában előterjesztett alkotmányjogi panasz
Az indítványozó egy magánnyugdíjpénztár igazgatótanácsi elnöke volt. A PSZÁF határozatában elmarasztalta a magánnyugdíjpénztárt, mivel szervezetének működése nem felelt meg teljes körűen a jogszabályi előírásoknak, továbbá a jogsértés miatt megbírságolta az igazgatótanács elnökét, mert a a szervezet jogellenes működése a vezető testület tevékenységére vezethető vissza. A Kúria ítéletében megállapította, hogy a magánnyugdíjpénztár részéről jogszabálysértés nem valósult meg, ugyanakkor hatályában fenntartotta a PSZÁF határozat azon részét, mely az indítványozót 200.000 Ft bírság megfizetésére kötelezte.
Az indítványozó szerint az ítélet rá vonatkozó része a törvény előtti egyenlőségre vonatkozó jogát sérti, mert jogsértés hiányában kellene a bírságot megfizetnie. Álláspontja szerint az ítélet a tisztességes eljárásához való jogát, és a jó hírnévhez, valamint emberi méltósághoz való jogát is sértik.
Kúria Kfv.V.35.386/2011/6. számú ítélete
A határozat száma: 3004/2013. (I. 21.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2013/1168
Az ABH 2013 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); kereshetőségi jog
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kfv.V.35.386./2011/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránti alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	Az indítványozó az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja és az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. § a) pontja alapján alkotmányjogi panasszal élt a Kúria Kfv.V.35.386./2011/6. számú ítélete ellen. Az alaptörvény-ellenesség megállapítását és az ítélet megsemmisítését kérte arra tekintettel, hogy az sérti az Alaptörvény II. cikkében biztosított emberi méltósághoz való jogot, a VI. cikk (1) bekezdésében rögzített jó hírnév tiszteletben tartásához való jogot, XV. cikk (1) bekezdésében biztosított törvény előtti egyenlőséget, valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdésében rögzített, a bíróságok tisztességes eljárásához való jogot.
[2]	A jelen alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) határozatában kötelezte az eljárás alá vont pénztárat, hogy a szervezet irányítási módszereit az önkormányzatiság elvének figyelembevételével teljes egészében feleltesse meg a jogszabályi előírásoknak. Ezen túlmenően a pénztár igazgatótanácsának elnökét (jelen ügy indítványozóját) bírság megfizetésére, valamint arra kötelezte, hogy a határozatot az igazgatótanácsi és az ellenőrző bizottsági ülésen a kézhezvételtől számított 3 munkanapon belül, a pénztártagokkal pedig a következő közgyűlésen ismertesse meg.
[3]	A pénztár a határozat ellen közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti pert kezdeményezett, melynek eredményeként a Fővárosi Bíróság a határozatot hatályon kívül helyezte. A bíróság megállapította, hogy az alperes (PSZÁF) a tényállást a szükséges mértékben feltárta, azonban jogkérdésben tévesen döntött, nem történt jogsértés, és miután a határozat a bírság jogalapja tekintetében volt jogsértő, így a határozat rendelkező részének további pontjai is jogsértőek. Alperesi fellebbezés folytán a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság érdemben helytálló ítéletét – az indokolás részbeni kiegészítésével és részbeni megváltoztatásával – helyben hagyta. Alperes ezt követően felülvizsgálati kérelemmel élt, melynek nyomán a Kúria a másodfokú bíróság ítéletét – az elsőfokú ítéletre is kiterjedően – az alperesi határozat 2. és 3. pontjára vonatkozó részében hatályon kívül helyezte, e körben a felperes keresetét elutasította, egyebekben a másodfokon eljárt bíróság ítéletét hatályában fenntartotta. A Kúria ítéletében megállapította, hogy az első- és másodfokú bíróság jogértelmezése és jogi álláspontja az alperesi határozat 1. pontja (azaz a jogsértés) vonatkozásában helytálló, tehát nem történt jogsértés. Azonban az alperesi határozat bírságot kiszabó, valamint a határozat ismertetési kötelezettséget előíró részében – elfogadva az alperesi érvelést – a “kereshetőségi jog” hiányát állapította meg, arra hivatkozással, hogy az igazgatótanács elnöke az őt marasztaló határozatrészt nem támadta meg. Ezért – az ítélet meghozatalakor már hatályban nem lévő – Alkotmány 50. § (1) és (2) bekezdésére hivatkozással úgy foglalt állást, hogy szemben az első- és másod fokon eljáró bíróságok álláspontjával – mely szerint a jogsértés hiányában az alperesi határozat bírságot kiszabó, illetve a határozat ismertetését előíró rendelkezései járulékos kérdések, melyek a jogsértés hiányában jogalap nélkül maradtak – a bíróságoknak az igazgatótanács elnökére vonatkozó határozatrészek érdemi tárgyalását megelőzően előbb azt kellett volna vizsgálniuk, hogy megjelölt-e olyan jogszabályt, érdeket a felperes, amely alapján vitathatta volna a rá nem vonatkozó közigazgatási határozatrészek jogszerűségét, azaz volt-e kereshetőségi joga.
[5]	Az Alkotmánybíróság elsőként az alkotmányjogi panasz befogadhatóságát vizsgálta.
[6]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított 60 napon belül lehet benyújtani. A Kúria Kfv.V.35.386/2011/6. számú ítéletét 2012. július 13-án kézbesítették, az alkotmányjogi panasz 2012. július 31-én – tehát a törvényben előírt határidőn belül – érkezett a Fővárosi Törvényszékre.
[7]	Az Abtv. 51. § (2) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panasz eljárás során kötelező a jogi képviselet. Az indítványozó a Magyar Ügyvédi Kamara nyilvántartásában szereplő ügyvéd útján nyújtotta be indítványát, a szabályszerű ügyvédi meghatalmazást a jogi képviselő csatolta.
[8]	Az Abtv. 52. §-a értelmében az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az indítványozó a törvényben rögzített követelményeknek eleget téve egyértelműen megjelölte azt a törvényi rendelkezést, amely megállapítja az Alkotmánybíróság hatáskörét [Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pont], valamint amely megalapozza az indítványozói jogosultságot [Abtv. 27. § a) pont]. Előadta az eljárás megindításának indokait, valamint részletezte az Alaptörvényben biztosított jogok sérelmének lényegét. Egyértelműen megjelölte az Alaptörvény sérelmezett rendelkezéseit, a vizsgálandó bírói döntést, valamint megindokolta, hogy azt miért tartja ellentétesnek az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseivel.
[10]	Az Abtv. 27. §-a értelmében alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés az Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az indítványozó az alapügyben marasztalt, bírság fizetésére kötelezett személy, és jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Egyben tájékoztatta az Alkotmánybíróságot, hogy a jelen üggyel kapcsolatban felülvizsgálati eljárás nincs folyamatban a Kúria előtt, illetve nem kezdeményezett – és tudomása szerint más sem – perújítást az ügyben.
[11]	Jelen ügyben a rendelkezésre álló iratokból megállapíthatóan az indítványozó a Kúria ítéletét azért kifogásolta, mert az a “kereshetőségi jog” értelmezése körében az eljáró bíróságoktól eltérő álláspontra helyezkedett.
[12]	Az indítványozó tehát a Kúria ítéletének vizsgálatát valójában nem alkotmányossági szempontból kérte, hanem azt kívánta elérni, hogy az eljárásjogi szabályok értelmezése tekintetében kialakított álláspontot változtassa meg az Alkotmánybíróság. A kereshetőségi jog vizsgálata a jogszabály értelmében az eljárás egész tartama alatt kötelessége a bíróságnak, azonban a Kúria által választott megoldás nem az egyedüli lehetséges választás volt, hiszen a hatályon kívül helyezés mellett az új eljárásra utasítás lehetőséget adott volna mind a bíróságnak újra értelmezni a kérdést – a jogsértés hiányára tekintettel is –, mind pedig az érintetteknek az esetleges önálló keresetindítás, illetve beavatkozás átgondolására. Az Alkotmánybíróságnak azonban az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdése, valamint az Abtv. 27. §-a alapján kizárólag arra van hatásköre, hogy alkotmányossági szempontból vizsgálja felül az eléje tárt bírói döntést, és kiküszöbölje az azt érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasz eljárásban is az Alaptörvény védelmében lép fel, az Alaptörvényben biztosított jogokat védi, elsődleges feladata nem a bírói jogalkalmazás során esetleg bekövetkezett jogsérelmek orvoslása.
[13]	A bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz intézménye tehát nem jelenti a bírói szervezeten belüli, további jogorvoslattal már nem támadható döntések által okozott jogsérelmek általános orvoslásának eszközét.
[14]	Tekintettel arra, hogy jelen ügyben nem merült fel a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, illetve alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Abtv. 56. § (2) bekezdésére tekintettel, az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
. 3004/2013. (I. 21.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A migrációs ügyek fogadására felkészültek Baranya megye bírái, ügyészei | Pécsi Törvényszék
Rákóczi út 34
+36 72 503 500
Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
Komlói Járásbíróság
Mohácsi Járásbíróság
Pécsi Járásbíróság
Siklósi Járásbíróság
Szigetvári Járásbíróság
Választási bizottság határozatainak bírósági felülvizsgálata
Közérdeklődésre számot tartó ügyek
VÁLTOZÁSOK 2018. január 1-től
VÁLASZTÁSI HATÁROZATOK
Igazolás jóvátételi munka elvégzéséről
ÁROP-1.2.18/A-2013-2013-0052
Európai Jogi Szaktanácsadói Hálózat
KÖZBESZERZÉSI DOKUMENTÁCIÓ BÚTORBESZERZÉS 2018
PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSI TEVÉKENYSÉGET FOLYTATÓ SZERVEZETEK LISTÁI ÉS ELÉRHETŐSÉGEI (CSTV. 30. § (1) BEKEZDÉS
Pécsi Törvényszék/
A migrációs ügyek fogadására felkészültek Baranya megye bírái, ügyészei
Megjelenés ideje: 2015. október 19., 08:47
A 2015. október 8-tól hatályos jogszabályváltozás alapján, a határzárral kapcsolatos bűncselekmények elbírálására a Pécsi Járásbíróság, illetve a Pécsi Törvényszék, valamint a határon lefolytatott eljárások során hozott menekültügyi határozatok bírósági felülvizsgálatára a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság is illetékes.
A határzárral kapcsolatos bűncselekmények – határzár tiltott átlépése, határzár megrongálása, határzárral kapcsolatos építési munkák akadályozása, valamint az ezekkel halmazatban álló bűncselekmények – vonatkozásában korábban kizárólagos illetékességgel a Szegedi Törvényszék, illetve a Szegedi Járásbíróság rendelkezett, míg a határon lefolytatott eljárások eredményeként, az elfogadhatatlanság tárgyában hozott menekültügyi határozatok bírósági felülvizsgálatára a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság rendelkezett kizárólagos illetékességgel.
A jogszabályváltozásra és a 2015. október 17. napjának 00 órájától életbe lépett magyar-horvát határzárra tekintettel a Baranya megyei határszakaszon, illetve a Barcsi Járásbíróság illetékességi területén elkövetett határzárral kapcsolatos bűncselekmények elbírálása során a Pécsi Járásbíróság, a törvényszék hatáskörébe tartozó ügyekben a Pécsi Törvényszék jár el.
Tekintettel arra, hogy a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet idején elkövetett határzárral kapcsolatos bűncselekmények miatt minden más ügyet megelőzően kell a büntetőeljárást lefolytatni. A Pécsi Járásbíróság megfelelő bírói létszámmal, 7 napos munkahét keretében jár el a migrációs bűncselekmények vonatkozásában, a bíróság elé állításokra a járásbíróság (Pécs, Széchenyi tér 14.) épületében kerül sor.
A határon lefolytatott eljárások eredményeként, az elfogadhatatlanság tárgyában hozott menekültügyi határozatok bírósági felülvizsgálata során, a Barcsi Járásbíróság illetékességi területén és Baranya megye területén benyújtott kérelmek tekintetében a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékes eljárni nemperes eljárásban, amely során a bíróság szükség esetén személyes meghallgatást tart a Pécsi Törvényszék (Pécs, Rákóczi út 34.) épületében.
A Pécsi Törvényszék, a Pécsi Járásbíróság, a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, valamint a Baranya Megyei Főügyészség a szükséges létszámmal felkészült a megnövekedett munkafeladatok ellátására, szükség esetén mind a bírói mind az ügyészi létszám növelhető.
A hatóságoknál a megnövekedett feladatok ellátására a személyi és tárgyi feltételek biztosítottak.
Pécs, 2015. október 19.
© 2019 Pécsi Törvényszék

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Kvk.I.37.552/2018/9. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.I.37.552/2018/9. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.I.37.552/2018/9.
A kérelmező: Magyar Szocialista Párt I. rendű és Párbeszéd Magyarországért Párt II. rendű
Képviselője: dr. Czudar Balázs ügyvéd
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó: az I. és a II. rendű kérelmező
A felülvizsgált jogerős határozat: a Nemzeti Választási Bizottság 964/2018. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 964/2018. számú határozatát megváltoztatja, és a jelen végzés mellékletét képező jegyzőkönyv szerint állapítja meg az országgyűlési képviselők 2018. április 8-i választás országos listás eredményét.
[1] A kérelmezők közös listáján szereplő Gőgös Zoltán 2018. április 18-án bejelentette a Nemzeti Választási Bizottságnak (a továbbiakban: NVB), hogy listás mandátumát nem kívánja átvenni, kéri személyét figyelmen kívül hagyni. Az NVB a 2018. április 24-i ülésén irányadónak azt tekintette, hogy a listán szereplő személyek jelöltségükről 2018. április 7-én 11 óráig mondhattak le, a választás eredményeként elnyert listás helyről csak a képviselői megbízás elnyerését, azaz az országos lista eredményének jogerőre emelkedését követően van lehetőség lemondani. Ezért a kérelem az NVB jegyzőkönyvbe foglalt döntése szerint idő előtti.
[2] Az NVB irányadónak tekintve a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 16.§-ában meghatározott eljárást, a 964/2018. (04.27.) számú határozatával annak mellékletét képező jegyzőkönyv szerint megállapította az országgyűlési képviselők 2018. április 8-i választás országos listás eredményét.
A jegyzőkönyv alapján kérelmezők összesen 12 mandátumot szereztek, a listán harmadikként Gőgös Zoltán szerepel.
[3] A kérelmezők felülvizsgálati kérelmükben az NVB határozatának felülvizsgálatát különböző indokokból kérték, ennek megfelelően kérelmük is több irányú volt.
A Ve. 231. § (5) bekezdés b) pontja alapján történő megváltoztatását kérték akként, hogy a Kúria a Ve. 218. § (2) bekezdés c) pontja szerint a felülvizsgálati kérelem kapcsolódó részében megnevezett 11 db szavazókör tekintetében az országos listás szavazást ismételtesse meg.
[4] Másodlagosan kérték, hogy a Kúria a Bács-Kiskun megye 06. OEVB Baja 009. számú szavazókörben a benyújtott bizonyítékokra figyelemmel a Ve. 241. § (2) bekezdés a) pontja, valamint (3) bekezdése alapján számlálja újra a szavazatokat és annak alapján változtassa meg a szavazókör listás eredményét és ennek következtében az országos listás eredményt is.
[5] Harmadlagosan 9 db szavazókör vonatkozásában azt kérték, hogy a Kúria a Ve. 241. § (2) bekezdés a) pontjával összhangban a szavazatok levonását a választójog egyenlőségének elvére figyelemmel az érvénytelen szavazatok számát 23-mal, a pártok országos listájának számával szorozva változtassa meg.
[6] További kérelmük volt, hogy a NVB jegyzőkönyvi döntését megváltoztatva a kérelmezők országos listája mandátum kiosztásakor Gőgös Zoltán személye maradjon figyelmen kívül és a Kúria állapítsa meg, hogy az ő helyén a listán soron következő 16. sorban szereplő személy, dr. Harangozó Tamás Attila szerzett mandátumot.
[7] A felülvizsgálat iránti kérelem indokolásában kérelmezők előadták, hogy a választójog egyenlőségének az Alaptörvényben és sarkalatos törvényekben rögzített elve súlyos sérelmet szenvedett az országos listákra leadott szavazatok megállapításánál, ami a Ve. 197. §-ának jogsértő alkalmazásában jelent meg. A szavazatszámláló bizottságok (a továbbiakban: SZSZB) maximum csupán 0-ra csökkentették a leadott szavazatok számát, amilyen korlátot a Ve. nem ismer. Egy-egy pártlista egy-egy szavazóköri negatív eredménye az országos összesítés során azonban érvényre juttatható, ezért is indokolatlan a 0-ig való csökkentés gátja. Egy kisebb támogatottsággal bíró párt országos listájára leadott szavazat amiatt nagyobb súllyal esik latba az országos eredmény megállapításakor, mivel a kisebb támogatottsággal rendelkező párt országos listájára leadott szavazatok közül akár nagyságrendekkel kevesebbet érint a csökkentés. Tételesen tehát 1 db pluszban (törvénysértő módon) kiadott pártlistás szavazólap és ezáltal leadott szavazat a Ve. értelmében 23-szoros érvénytelenségi következménnyel jár, azaz szükséges a végigvezetés a szavazóköri, majd ennek hatására az országos pártlistás eredményen.
[8] A választás tisztaságának védelmére hivatkozva kifogásolták, hogy az NVI nem megfelelő hatásfokkal vizsgálta ki a bejelentett jogsértéseket, illetve elvárta, hogy bemondásra fogadják el a választás egyik legalapvetőbb viszonyítási számainak a központi és szavazóköri névjegyzékek adataitól való óránkénti azóta sem kellően tisztázott változásairól szóló tájékoztatást, holott a Kúria a Kvk.IV.37.484/2018/3. számú döntésében kötelezte az NVI elnökét, hogy engedjen betekintést az adatállományba. E kötelezettségének az NVI elnöke felemás módon tett eleget, mert nem biztosította az adatállományok tételes ellenőrizhetőségét. Az NVI elnökének magatartása semmibe vette a Kúria hivatkozott döntését. Ezek után a szavazóköri jegyzőkönyvi körüli tömeges és látszólag véletlenszerű elírások miatt joggal merül fel a választópolgárokban és a jelölőszervezetekben, jelöltekben is, hogy legitimnek tekinthető-e a választás eredménye.
[9] A felülvizsgálati kérelem III. fejezetének A/ és B/ pontjaiban az egyes szavazókörökben elkövetett jogsértéseknek az eredményekre gyakorolt hatásaira hivatkoztak. Az érintett szavazókörök a következők:
III/A/1. Győr-Moson-Sopron megye 01. OEVB Győr 008. számú szavazókör, III/B/1. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 05. OEVB Nyírkércs 001. számú szavazókör, III/B/2. Veszprém megye 04. OEVB Porva 001. számú szavazókör, III/B/3. Jász-Nagykun-Szolnok megye 04. OEVB Kengyel 004. számú szavazókör, III/B/4. Pest megye 02. OEVB Biatorbágy 002. számú szavazókör, III/B/5. Somogy megye 03. OEVB Marcali 007. számú szavazókör, III/B/6. Bács-Kiskun megye 06.OEVB Baja 009. számú szavazókör, III/B/7. Nógrád megye 02. OEVB Dejtár 001. számú szavazókör, III/B/8. Budapest 04. OEVB Budapest 044. számú szavazókör, III/B/9. Pest megye 05. OEVB Dunakeszi 015. számú szavazókör, III/B/10. Pest megye 12. OEVB Cegléd 009. számú szavazókör, III/B/11. Somogy megye 02. OEVB Barcs 001. számú szavazókör, III/B/12. Zala megye 02. OEVB Hévíz 001. számú szavazókör.
[10] A felülvizsgálati kérelem következő részében összefoglalták a Kúria gyakorlatát az egyéni választókerületi eredmény és az országos listás eredmény összefüggésében. Hivatkoztak a Kúria Kvk.VI.37.494/2018/2. számú és a Kvk.III.37.502/2018/2. számú végzéseire. Álláspontjuk szerint azokból egyértelműen következik, hogy az egyes szavazóköri eredmények változása – az egyéni eredményeken túl – hatással van az országos listás eredményre is: az OEVB hivatkozott döntései és a kapcsolódó NBV határozatok, valamint a Kúria joggyakorlata alapján a jogsértések az egyes szavazókörökben nagyrészt az országos listás szavazást érintették. Az országos listára leadott szavazok, valamint a listás szavazatok Ve. 197. §-a szerint érvénytelenítése nyilvánvalóan kihat a szavazóköri eredmény megállapítására és ezáltal a választás országos listás eredményének megállapítására is.
[11] A III/B/6. alatti Bács-Kiskun megye 06. OEVB Baja 009. számú szavazókör kapcsán előadták, hogy ott Hajdú Miklós (MSZP-Párbeszéd) egyéni jelöltre leadott szavazatok száma 159, míg a kérelmezők országos listájára leadott szavazatok száma 0 volt, az érvénytelen listás szavazólapok számát 4-ben rögzítették. Ugyanakkor számos választópolgár állítja, hogy a kérelmezők listájára szavazott, de a szavazatuk nyomtalanul eltűnt, az érvénytelen szavazatok száma is jelentősebb. Ilyen szignifikáns eltérés az ország egyetlen másik szavazókörében sem jelentkezett. Csatolta a hét választópolgár írásbeli nyilatkozatát a kérelmezők országos listájára vonatkozó szavazásról, továbbá a kérelmezők által delegált szavazatszámláló bizottsági tag nyilatkozatát arról, hogy a kérelmezők listájára leadott szavazatok száma 100 körüli volt, valamint hogy a jegyzőkönyv kiállítása diktálással történt.
[12] Gőgös Zoltán esetében kérelmezők kifogásolták mandátumának az NVB határozatban való rögzítését. Az NVB azzal, hogy nem adott helyt kérelmének, nem csupán egy korábbi következetes joggyakorlat alkalmazásától tekintett el, de azzal szöges ellentétben is álló jegyzőkönyvi döntést hozott.
[13] A kérelmezők bírósági felülvizsgálat iránti kérelme részben alapos.
[14] A kérelmezők érintettsége akkor állapítható meg, ha az állított jogsérelem közvetlenül kihathat saját jogaikra és kötelezettségeikre. A felülvizsgálati kérelem [5] pontja szerinti mind a 23 listára kiható érvénytelenség göngyölítése kapcsán a Kúria a többi lista tekintetében nem fogadta el a kérelmezők érintettségét, az érvénytelen szavazatok választási körzetenként, országos listán való megjelenítését csak a kérelmezők saját országos listája tekintetében vizsgálta. A saját országos lista tekintetében a kérelmezők Ve. 222.§ (1) bekezdés szerinti érintettségére nézve kétség nem merült fel, azt a Kúria elfogadta.
Ugyancsak elfogadta a Kúria a kérelmezők érintettségét Gőgös Zoltánnak a kérelmezők országos listáján szerzett mandátuma tekintetében.
[15] A kérelmezők több irányú felülvizsgálati kérelmeivel érintett szavazókörök részben fedték egymást, de volt két olyan szavazókör, melyekre nézve a kérelem indokolásának, illetve magának a kérelemnek a hiányában a Kúria nem végezhetett bírósági felülvizsgálatot. Ezek a következők:
- Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye 04. OEVB Sonkád, Fülesd, Botpalád, Milota, Csaholc, Kispalád, Botpalád és Zsaroly települések szavazóköreire nézve a kérelmezőknek volt kérelmük, de nem terjesztettek elő indokolást;
- az indokolásban III/B/10. alatt szereplő Pest megye 12. OEVB Cegléd 009. számú szavazókörre pedig nem volt felülvizsgálati kérelem.
[16] A Kúria helytállónak tekintette a felülvizsgálati kérelemnek az egyes választási eredmények egymásra épülésére vonatkozó, ítélkezési gyakorlattal alátámasztott előadását, ezért azt tételesen a továbbiakban nem elemezte.
[17] Az érintett szavazókörök egy csoportjánál már korábban megállapításra került a jogsértés, másoknál a felülvizsgálati kérelem tartalmazott olyan előadásokat, amelyek a kérelmezők álláspontja szerint igazolják a jogsértést. Az érvénytelenség vagy a választópolgár téves szavazata miatt következhet be, amire Ve. 193.§-a vonatkozik, vagy az SZSZB hibájából (pl. szavazólapok téves átadása), amit a Ve.197.§-a szabályoz: eszerint ha az urnákban talált, hivatalos bélyegzőlenyomattal ellátott szavazólapok száma meghaladja a szavazáson megjelent választópolgárok számát, a szavazatszámláló bizottság a jelöltekre, illetve listákra leadott szavazatok közül jelöltenként, illetve listánként a többletnek megfelelő számú szavazatot érvénytelennek nyilvánít.
A Ve. 197.§-a szerinti korrekciót a törvényszöveg szerint a szavazatszámláló bizottságnak, azaz szavazóköri szinten kell elvégezni. Göngyölítésre, az érvénytelen szavazatoknak választó kerületi, adott esetben országos szinten való figyelembevételére sem a Ve., sem az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény nem ad lehetőséget. A kérelmezők indítványa nem jogértelmezésre, hanem jogalkotásra vonatkozott, amely nem tartozik a Kúria alkotmányos hatáskörébe.
[18] A Kúria a kérelmezők által megjelölt Kvk.IV.37.484/2018/3. számú végzésében az NVB 754/2018. számú határozatát részben megváltoztatta és kötelezte a Nemzeti Választási Iroda elnökét, hogy a 2018. április 8-ai választási adatok log-állományai megtekintését tegye lehetővé, ezt meghaladóan a határozatot helybenhagyja.
A kérelmezőknek az NVI nem megfelelő hatásfokú eljárására, a választás legitimációjára vonatkozó előadása kapcsán a Kúria irányadónak tekintette azt a minden felülvizsgálati kérelemmel szemben megfogalmazott elvárást, amely szerint nemcsak megsértett jogszabályi helyet kell megjelölni, hanem azt is be kell mutatni, hogy a kifogásolt cselekmény milyen okból jogszabálysértő, a megjelölt jogszabályhelyekhez kapcsolódóan mi volt a konkrét jogszabálysértés. A felülvizsgálat iránti kérelem általános szintű, gyakorlatilag a korábbi határozat végrehajtását kifogásoló kérelmezői előadásokat tartalmaz. Azt, hogy a megtekintés során bármiben visszautasították volna a kérelmezőket, mit nem ismerhettek meg, a kérelmezők nem mutatták be. Általános előadásuk alapján nem állapítható meg a Ve. szerinti jogsértés. E körben az NVI Kfv.3. sorszám alatt becsatolt, a pártok számára 2018. április 20-án biztosított betekintési lehetőségről készült Emlékeztető ennek éppen az ellenkezőjét igazolja, azt hogy a kérelmezőknek jelen voltak és lehetőségük volt az informatikai információk megismerésére.
[19] Gőgös Zoltán mandátuma tekintetében a Kúria nem lehetett tekintettel a korábbi „joggyakorlatra”, a Ve. 207/A. §-át kellett alkalmaznia. Eszerint, ha a listán megválasztott képviselő kiesik, helyére a jelölő szervezet legkésőbb a mandátum megüresedésétől számított harmincadik napon jelentheti be a választási bizottságnál a mandátumot szerző jelöltet.
[20] A Ve. ezen rendelkezése „megválasztott képviselőről”, a „mandátum megüresedéséről” szól. Amíg az NVB határozata nem jogerős, addig nem beszélhetünk megválasztott képviselőről, így értelemszerűen mandátumszerzésről, vagy mandátum megüresedéséről sem, azaz a nem jogerős NVB határozat esetén a Ve. 207/A. §-a még nem alkalmazható. A Kúria megállapította továbbá, hogy a Ve. alapelvi rendelkezései sem sérültek, hiszen ha – a bírósági felülvizsgálati eljárások lezárultával – az NVB határozat jogerőre emelkedik, s ezt követően Gőgös Zoltán a kérelmezők közös országos listáján szerzett mandátumáról lemond, úgy a kérelmezők, mint jelölő szervezet gyakorolhatják a Ve. 207/A. §-ában foglalt jogukat.
[21] A felülvizsgálati kérelem III/A és B/ pontjaiban megjelöltek kapcsán kérelmezők részben a [17] pontban már idézett Ve. 197.§-ára, részben a Ve. szavazólapok választók részére való átadásáról szóló 257.§ (1) bekezdésére, részben a Ve. alapelvi rendelkezéseket tartalmazó 2.§ (1) bekezdés különböző pontjainak sérelmére hivatkoztak. A felülvizsgálati kérelemben hivatkozott szavazókörök egy részében már megállapították a jogsértést. A Ve. 197.§ alkalmazását a Kúria már egy korábbi döntésében értelmezte: „A fellebbezésben és a felülvizsgálati kérelemben hivatkozott 71 egyéni és 65 listás szavazat érvénytelenítésére a többletszavazat folytán és a Ve. 197.§-a alapján, míg 3 db szavazólap érvénytelenítésére a Ve. 193.§-a alapján került sor. Így e körben jogsértés nem áll fenn.”
„Megjegyzi a Kúria, hogy az érvénytelen szavazatok országos átlagot meghaladó száma önmagában nem elegendő indok az egyéni választókerületi eredmény vizsgálatára, annak megsemmisítésére, a szavazás megismétlésének elrendelésére. A fellebbezés I/2. pontjában hivatkozott, 74 egyéni és 65 listás szavazat érvénytelenné nyilvánításának megvolt a jogi indoka, így ezen érvénytelen szavazatoknak a kiemelkedő száma kellő magyarázatot kapott.”(Kvk.II.37.501/2014/2.)
Ebből is megállapítható, hogy a kötelezően alkalmazandó Ve. 197.§-a nem vet fel alapvetően orvosolandó jogsérelmet.
[22] A választási eljárás jelen fázisában a Kúria irányadónak azt tekintette, hogy jogsértés megvalósulása esetén is a választás eredményének megsemmisítésére és a szavazás megismételtetésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha kimutatható a jogsértés érdemi kihatása. A választás eredményét tehát csak olyan, legalább valószínűsített jogsértés befolyásolhatja, amely kimutatható hatással van a mandátumok elosztására. A kérelmezők nem mutatták be, hogy érintettségük körében a számítás eredményeképpen az országos listán megszerezhető mandátumainak számát miként befolyásolják a jogsértések, így a Kúria nem tudott meggyőződni a kérelem megalapozottságáról.
[23] A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők az egyes OEVK-kban előforduló tömeges visszaélésekről írtak, de 10.285 szavazókörből csak 13 szavazókör kapcsán hivatkoztak tételesen jogsértésre, ami a szavazókörök 0,12%-a, azaz nem tekinthető tömegesnek.
A 2018. évi országgyűlési képviselők választásán a listás szavazatoknál az érvénytelenek száma 1,02% volt. A www.valasztas.hu weboldal korábbi választási adatait áttekintve az állapítható meg, hogy ez az arány nem kiugró, hasonló a korábbi választásokon tapasztalható kb. 1%-os érvénytelenségi arányhoz. Pl. a 2014. évi országgyűlési képviselő választás alkalmával a listás szavazáson 0,91% volt. Választókerületi szinten is hasonlóan alakult az érvénytelen szavazatok aránya. A 2006. évi országgyűlési képviselők választásán: Bp. Főv.13. sz. egyéni választókerület – érvénytelen: 1,12% – nyert Pál Tibor (MSZP), Jász-Nagykun-Szolnok megyei 08. sz. egyéni választókerület – érvénytelen 1,34% - nyert Varga Miklós (FIDESZ-KDNP). A 2014. évi országgyűlési képviselők választásán: Bp. Főv. 08.sz. egyéni választókerület – érvénytelen: 1,06% – nyert Tóth Csaba (MSZP-Együtt-DK-PM-MLP), Somogy megyei 01. sz. egyéni választókerület – érvénytelen 0,97% - nyert Gelencsér Attila (FIDESZ-KDNP).
[24] A felülvizsgálati kérelmet a III/B/6. Bács-Kiskun megy 06. OEVB Baja 009. számú szavazókörre vonatkozó részében a Kúria helytállónak tekintette a kérelmezőknek a más szavazókörökben nem tapasztalható szignifikáns eltérésre vonatkozó előadását, relevánsnak a csatolt bizonyítékokat. Ezekre tekintettel a Kúria Kvk.2.sorszámú végzésével elrendelte a Bács-Kiskun megye 06. OEVB Baja 009. számú szavazókörben a szavazatok újraszámolást, melynek eredményéről készült jegyzőkönyv alapján (Kvk. 4, 5, 6. sorszám) az országos pártlista tekintetében a következőket állapította meg:
A FIDESZ-KDNP 418 érvényes szavazata közül 96 db a kérelmezők, 1 db az LMP listájára leadott érvényes szavazat. A listás érvénytelen szavazatok száma 4 db volt, melyekből egy, a FIDESZ-KDNP-re leadott ténylegesen érvényes. A pártlistás szavazatok újra számlálását követően a szavazókörben a változással érintett pártoknál az érvényes pártlistás szavazatok száma: MSZP-Párbeszéd 96 db, FIDESZ-KDP 322 db, LMP 54 db.
[25] A [24] pontban írt jogszabálysértésre figyelemmel a Kúria Kvk.7. sorszámú végzésével elrendelte az országos listás választási eredményen az újraszámolás adatainak átvezetését., amelyet az NVB valamennyi érintett adaton (rovaton) átvezetett, ennek jegyzőkönyvét Kvk.8. sorszám alatt csatolta. Ez már tartalmazza a más jelölő szervezetek által előterjesztett felülvizsgálati kérelmek folytán (Kvk.V.37.548/2018., Kvk.I.37.551/2018.) a Kúria által, összesen négy szavazókörben újraszámoltatott eredményeket is, így a jelen végzés melléklete az országos listás választási eredményt valamennyi változás figyelembevételével rögzíti.
[26] Az újraszámolás érintette az „Országgyűlési képviselők választása – jegyzőkönyv a listás választás eredményéről” A oldal c, „Szavazás adatai” rovatát, az érvénytelen szavazólapok száma 1-gyel csökkent, az érvényes szavazólapok száma 1-gyel nőtt. B oldal „A szavazatok száma pártlistánként” rovat egyes elemei, az érintett pártonként változtak: nőttek, illetve csökkentek. A kérelmező esetében + 96 a változás. A D oldal „Mandátum szerzésre jogosultak pártlisták” rovatai az előbbieket figyelembe véve nőttek, illetve csökkentek. A kérelmező esetében + 96 a változás. Az összes országos listás szavazatok száma 227-tel nőtt. A fenti három változásnak megfelelően módosultak a jegyzőkönyv E oldalán található „Mandátumok kiosztása” D'Hondt mátrix adatai. A szavazatszámokban bekövetkezett változások a mandátum kiosztásban nem eredményeztek módosulást.
[27] Mindezekre tekintettel a Kúria az NVB határozatát a Ve. 231.§ (5) bekezdés b) pontja alapján eljárva, a döntésének rendelkező részében és a mellékletet képező jegyzőkönyvben foglaltak szerint megváltoztatta, ezt meghaladóan a felülvizsgálati kérelmet elutasította.
[28] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 228. § (2) bekezdése és a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 157.§ (7) bekezdése alapján alkalmazandó Kp. 124.§ (5) bekezdésének megfelelően – tekintettel Ve. 229.§ (2) bekezdése folytán alkalmazandó a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokról szóló 2005. évi XVII. törvény 1. § (2) bekezdésére – tárgyaláson kívül bírálta el.
[29] A kérelmezőket az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 5.§ (1) d) pontja alapján teljes személyes illetékmentesség illeti meg, és nyilatkoztak az 5.§ (2) bekezdés szerinti illetékmentességi feltételéről. Kérelmük részben alaptalan volt, ezért a felülvizsgálati eljárás illetéke a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 630.§ (5) bekezdése folytán alkalmazandó Kp. 35.§ (1) bekezdésének megfelelően, a Pp. 102.§ (1) bekezdése alapján az állam terhén marad.
a LISTÁS választás eredményéről
Ez a jegyzőkönyv 10 285 db listás szavazóköri jegyzőkönyv, a levélben leadott pártlistás szavazatok megszámlálásáról szóló jegyzőkönyv és az egyéni választókerületek választási eredményéről szóló 106 db jegyzőkönyv megfelelő adatainak összesítése alapján készült.
A lakcíme szerinti szavazóköri névjegyzékben lévő választópolgárok száma
Átjelentkezett választópolgárok száma
A külképviseleti névjegyzékben szereplő választópolgárok száma
A levélben szavazók névjegyzékében szereplő választópolgárok száma
7 675 374
8 312 173
A szavazókörökben szavazóként megjelentek száma
Átjelentkezéssel, külképviseleten és levélben szavazók beérkezett érvényes borítékjainak száma
Szavazóként megjelent választópolgárok száma összesen
5 335 736
5 796 268
Urnában és beérkezett borítékokban lévő lebélyegzett szavazólapok száma
5 791 868
a szavazatok száma pártlistánként
a pártlista neve, azonosítója
FIDESZ - MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉG – KERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
2 824 551
1 092 806
a szavazatok száma nemzetiségi listánként
a nemzetiségi lista neve, azonosítója
Az 5%-os határ:
A 10%-os határ:
A 15%-os határ:
MANDÁTUMSZERZÉSRE JOGOSULT PÁRTLISTÁK
töredék-szavazat
290 784
MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT –
454 910
1 137 611
FIDESZ - MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉG –
4 043 069
1 258 298
2 351 104
érvényes szavazatai összesen:
5 312 648
3 515 209
8 827 857
Összes országos listás szavazat:
8 865 389
Nemzetiségi kedvezményes kvóta:
MANDÁTUMSZERZÉSRE JOGOSULT NEMZETISÉGI LISTÁK
5% határt elérte-e
kedvezményes kvótával csökkentett szavazat
Kiosztandó listás mandátumok száma:
MANDÁTUMOK KIOSZTÁSA
KERESZTÉNYDEMOK-RATA NÉPPÁRT
598 945,00
1 137 611,00
4 043 069,00
2 351 104,00
697 128,00
299 472,50
568 805,50
2 021 534,50
1 175 552,00
348 564,00
199 648,33
379 203,67
1 347 689,67
783 701,33
232 376,00
149 736,25
284 402,75
1 010 767,25
587 776,00
174 282,00
119 789,00
227 522,20
808 613,80
470 220,80
139 425,60
99 824,17
189 601,83
673 844,83
391 850,67
85 563,57
162 515,86
577 581,29
335 872,00
99 589,71
74 868,13
142 201,38
505 383,63
293 888,00
87 141,00
66 549,44
126 401,22
449 229,89
261 233,78
77 458,67
59 894,50
113 761,10
404 306,90
235 110,40
69 712,80
54 449,55
103 419,18
367 551,73
213 736,73
63 375,27
49 912,08
94 800,92
336 922,42
195 925,33
58 094,00
46 072,69
87 508,54
311 005,31
180 854,15
53 625,23
42 781,79
81 257,93
288 790,64
49 794,86
39 929,67
75 840,73
269 537,93
156 740,27
46 475,20
37 434,06
71 100,69
252 691,81
146 944,00
43 570,50
35 232,06
66 918,29
237 827,59
138 300,24
41 007,53
33 274,72
63 200,61
224 614,94
130 616,89
38 729,33
31 523,42
59 874,26
212 793,11
123 742,32
36 690,95
29 947,25
56 880,55
202 153,45
117 555,20
34 856,40
54 171,95
192 527,10
111 957,33
33 196,57
27 224,77
51 709,59
183 775,86
106 868,36
31 687,64
26 041,09
49 461,35
175 785,61
102 221,91
30 309,91
24 956,04
47 400,46
168 461,21
97 962,67
23 957,80
45 504,44
161 722,76
94 044,16
27 885,12
23 036,35
43 754,27
155 502,65
90 427,08
26 812,62
22 183,15
42 133,74
149 743,30
87 077,93
25 819,56
21 390,89
40 628,96
144 395,32
24 897,43
20 653,28
39 227,97
139 416,17
81 072,55
24 038,90
19 964,83
37 920,37
134 768,97
78 370,13
23 237,60
19 320,81
36 697,13
130 421,58
75 842,06
18 717,03
35 550,34
126 345,91
21 785,25
18 149,85
34 473,06
122 517,24
71 245,58
21 125,09
17 616,03
33 459,15
118 913,79
69 150,12
20 503,76
17 112,71
32 503,17
115 516,26
67 174,40
19 917,94
16 637,36
31 600,31
112 307,47
65 308,44
19 364,67
30 746,24
109 272,14
63 543,35
18 841,30
15 761,71
29 937,13
106 396,55
61 871,16
18 345,47
15 357,56
29 169,51
103 668,44
60 284,72
17 875,08
14 973,63
28 440,28
101 076,73
58 777,60
17 428,20
14 608,41
27 746,61
98 611,44
57 344,00
17 003,12
27 085,98
96 263,55
55 978,67
16 598,29
13 928,95
26 456,07
94 024,86
54 676,84
16 212,28
MANDÁTUMOT SZERZETT LISTÁK ÉS JELÖLTEK
Mandátumot szerzett listák
Mandátumot szerzett jelöltek
DR. MÁTRAI MÁRTA MÁRIA

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Adatvédelmi tájékoztató | villageronline.hu
Személyes adatokat csak a törvényeknek megfelelõen gyûjtünk és kezelünk.
Az adatokat a lehetõ legbiztonságosabban tároljuk.
Bárkinek felvilágosítást adunk a róla tárolt adatokról, és az adatok törlését is bármikor kérheti az elérhetõségeinken.
?Bevezetés
A LEZITER Bútoripari, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelõsségû Társaság (6500 Baja, Szegedi út 107., cégjegyzékszám: 03 09 113733, adószám: 13764351-2-03) (a továbbiakban: Szolgáltató, adatkezelõ) alá veti magát a következõ tájékoztatónak.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 20. § (1) kimondja, hogy az érintettel (jelen esetben a webshop-használóval, a továbbiakban: felhasználó) az adatkezelés megkezdése elõtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelezõ.
Az érintettet az adatkezelés megkezdése elõtt egyértelmûen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényrõl, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyérõl, az adatkezelés idõtartamáról.
Tájékoztatni kell az érintettet az Info tv. 6. § (1) bekezdése alapján arról is, hogy személyes adat kezelhetõ akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése
az adatkezelõre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy
az adatkezelõ vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fûzõdõ jog korlátozásával arányban áll.
A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetõségeire is.
f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetõségeinek ismertetése, valamint
Jelen adatkezelési tájékoztató az alábbi weboldalak adatkezelését szabályozza: http://www.leziteronline.hu és a fenti tartalmi elõíráson alapul. A tájékoztató elérhetõ az alábbi oldalról: http://www.leziteronline.hu/oldal/adatkezelesi-szabalyzat
A tájékoztató módosításai a fenti címen történõ közzététellel lépnek hatályba. A tájékoztató egyes fejezetcímei mögött megjelenítjük a jogszabályi hivatkozást is.
Értelmezõ fogalmak (3.§)
személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemzõ ismeret -, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés;
hozzájárulás: az érintett akaratának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelõ tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok - teljes körû vagy egyes mûveletekre kiterjedõ - kezeléséhez;
adatkezelõ: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkezõ szervezet, aki vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja;
adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely mûvelet vagy a mûveletek összessége, így különösen gyûjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzõk (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése;
adattovábbítás: az adat meghatározott harmadik személy számára történõ hozzáférhetõvé tétele;
adatzárolás: az adat azonosító jelzéssel ellátása további kezelésének végleges vagy meghatározott idõre történõ korlátozása céljából;
adatfeldolgozás: az adatkezelési mûveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a mûveletek végrehajtásához alkalmazott módszertõl és eszköztõl, valamint az alkalmazás helyétõl, feltéve hogy a technikai feladatot az adatokon végzik;
adatfeldolgozó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkezõ szervezet, aki vagy amely az adatkezelõvel kötött szerzõdése alapján - beleértve a jogszabály rendelkezése alapján történõ szerzõdéskötést is - adatok feldolgozását végzi;
az adatkezelõ vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fûzõdõ jog korlátozásával arányban áll
további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követõen is kezelheti
Személyes adat kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezelhetõ. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie az adatkezelés céljának, az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek és törvényesnek kell lennie.
Csak olyan személyes adat kezelhetõ, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas. A személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezelhetõ.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 20. § (1) bekezdése alapján, meg kell határozni a webshop üzemeltetéshez/mûködtetéshez kapcsolódó adatkezelés körében a következõket:
Az adatgyûjtés ténye, a kezelt adatok köre és az adatkezelés célja:
A kapcsolatfelvételhez, a regisztrációhoz, a vásárláshoz és a szabályszerû számla kiállításához szükséges.
Cím, adószám
A regisztráció idõpontja
Az adatkezelés idõtartama, az adatok törlésének határideje: A regisztráció törlésével azonnal. Kivéve a számviteli bizonylatok esetében, hiszen a számvitelrõl szóló 2000. évi C. törvény 169. § (2) bekezdése alapján 8 évig meg kell õrizni ezeket az adatokat.
Az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelõk személye: A személyes adatokat az adatkezelõ sales és marketing munkatársai kezelhetik, a fenti alapelvek tiszteletben tartásával.
postai úton a 6500 Baja, Szegedi út 107. címen,
e-mail útján a leziter@leziter.hu e-mail címen,
telefonon a +36-79-478-524 számon.
Székhely: 7900 Szigetvár, Deák Ferenc tér 16.
Telefon: 36305302953
Az adatkezelés nyilvántartási száma: NAIH-98755/2016.
Az adatkezelés jogalapja: a Felhasználó hozzájárulása, az Infotv. 5. § (1) bekezdése, illetve az elektronikus kereskedelemi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggõ szolgáltatások egyes kérdéseirõl szóló 2001. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Elker tv.) 13/A. § (3) bekezdése:
A szolgáltató az információs társadalommal összefüggõ szolgáltatás nyújtására irányuló szerzõdésbõl származó díjak számlázása céljából kezelheti az információs társadalommal összefüggõ szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos természetes személyazonosító adatokat, lakcímet, valamint a szolgáltatás igénybevételének idõpontjára, idõtartamára és helyére vonatkozó adatokat.
A szolgáltató a szolgáltatás nyújtása céljából kezelheti azon személyes adatokat, amelyek a szolgáltatás nyújtásához technikailag elengedhetetlenül szükségesek. A szolgáltatónak az egyéb feltételek azonossága esetén úgy kell megválasztania és minden esetben oly módon kell üzemeltetnie az információs társadalommal összefüggõ szolgáltatás nyújtása során alkalmazott eszközöket, hogy személyes adatok kezelésére csak akkor kerüljön sor, ha ez a szolgáltatás nyújtásához és az Elker törvényben meghatározott egyéb célok teljesüléséhez feltétlenül szükséges, azonban ebben az esetben is csak a szükséges mértékben és ideig.
A szolgáltató a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos adatokat bármely egyéb célból - így különösen szolgáltatása hatékonyságának növelése, az igénybe vevõnek címzett elektronikus hirdetés vagy egyéb címzett tartalom eljuttatása, piackutatás céljából - csak az adatkezelési cél elõzetes meghatározása mellett és az igénybe vevõ hozzájárulása alapján kezelhet.
Az igénybe vevõnek az információs társadalommal összefüggõ szolgáltatás igénybevételét megelõzõen és a szolgáltatás igénybevétele során is folyamatosan biztosítani kell, hogy az adatkezelést megtilthassa.
A kezelt adatokat törölni kell a szerzõdés létrejöttének elmaradását, a szerzõdés megszûnését, valamint a számlázást követõen. Az adatokat törölni kell, ha az adatkezelési cél megszûnt, vagy az igénybe vevõ így rendelkezik. Törvény eltérõ rendelkezése hiányában az adattörlést haladéktalanul el kell végezni.
A szolgáltatónak biztosítania kell, hogy az igénybe vevõ az információs társadalommal összefüggõ szolgáltatás igénybevétele elõtt és az igénybevétel során bármikor megismerhesse, hogy a szolgáltató mely adatkezelési célokból mely adatfajtákat kezel, ideértve az igénybe vevõvel közvetlenül kapcsolatba nem hozható adatok kezelését is.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 20. § (1) bekezdése alapján, meg kell határozni a webshop weboldal cookie adatkezelése körében a következõket:
Webáruházakra jellemzõ cookie-k az úgynevezett „jelszóval védett munkamenethez használt cookie”, „bevásárlókosárhoz szükséges cookie-k” és „biztonsági cookie-k”, melyek használatához nem szükséges elõzetes hozzájárulást kérni az érintettektõl.
Az adatkezelés ténye, a kezelt adatok köre: Egyedi azonosítószám, dátumok, idõpontok
Az adatkezelés idõtartama, az adatok törlésének határideje: Az adatkezelés idõtartama a session cookie-k esetén a honlapok látogatásának befejezéséig, míg más esetben maximum 2 évig tart.
Az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelõk személye: A cookie-k használatával nem kezel személyes adatokat az adatkezelõ.
Az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: Az érintettnek lehetõségük van a cookie-kat törölni a böngészõk Eszközök/Beállítások menüjében általában az Adatvédelem menüpont beállításai alatt.
Az adatkezelés jogalapja: Az érintettõl hozzájárulás nem szükséges, amennyiben a cookie-k használatának kizárólagos célja az elektronikus hírközlõ hálózaton keresztül történõ közléstovábbítás vagy arra az elõfizetõ vagy felhasználó által kifejezetten kért, az információs társadalommal összefüggõ szolgáltatás nyújtásához a szolgáltatónak feltétlenül szüksége van.
A „Google AdWords” nevû online reklámprogramot használja az adatkezelõ, továbbá annak keretein belül igénybe veszi a Google konverziókövetõ szolgáltatását. A Google konverziókövetés a Google Inc. elemzõ szolgáltatása (1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, CA 94043, USA; „Google“).
Amikor a Felhasználó a weboldal bizonyos oldalait böngészi, és a cookie még nem járt le, akkor a Google és az adatkezelõ is láthatja, hogy Felhasználó a hirdetésre kattintott.
Az információk – melyeket a konverziókövetõ cookie-k segítségével szereztek – azt a célt szolgálják, hogy az AdWords konverziókövetést választó ügyfeleinek számára konverziós statisztikákat készítsenek. Az ügyfelek így tájékozódnak a hirdetésükre kattintó és konverziókövetõ címkével ellátott oldalra továbbított felhasználók számáról. Azonban olyan információkhoz nem jutnak hozzá, melyekkel bármelyik felhasználót azonosítani lehetne.
Ha nem szeretne részt venni a konverziókövetésben, akkor ezt elutasíthatja azáltal, hogy böngészõjében letiltja a cookie-k telepítésének lehetõségét. Ezután Ön nem fog szerepelni a konverziókövetési statisztikákban.
További információ valamint a Google adatvédelmi nyilatkozata az alábbi oldalon érhetõ el: www.google.de/policies/privacy/
Ez a honlap a Google Analytics alkalmazást használja, amely a Google Inc. („Google”) webelemzõ szolgáltatása. A Google Analytics úgynevezett „cookie-kat”, szövegfájlokat használ, amelyeket a számítógépére mentenek, így elõsegítik Felhasználó által látogatott weblap használatának elemzését.
A Felhasználó által használt weboldallal kapcsolatos cookie-kkal létrehozott információk rendszerint a Google egyik USA-beli szerverére kerülnek és tárolódnak. Az IP-anonimizálás weboldali aktiválásával a Google a Felhasználó IP-címét az Európai Unió tagállamain belül vagy az Európai Gazdasági Térségrõl szóló megállapodásban részes más államokban elõzõleg megrövidíti.
A teljes IP-címnek a Google USA-ban lévõ szerverére történõ továbbítására és ottani lerövidítésére csak kivételes esetekben kerül sor. Eme weboldal üzemeltetõjének megbízásából a Google ezeket az információkat arra fogja használni, hogy kiértékelje, hogyan használta a Felhasználó a honlapot, továbbá, hogy a weboldal üzemeltetõjének a honlap aktivitásával összefüggõ jelentéseket készítsen, valamint, hogy a weboldal- és az internethasználattal kapcsolatos további szolgáltatásokat teljesítsen.
A Google Analytics keretein belül a Felhasználó böngészõje által továbbított IP-címet nem vezeti össze a Google más adataival. A cookie-k tárolását a Felhasználó a böngészõjének megfelelõ beállításával megakadályozhatja, azonban felhívjuk figyelmét, hogy ebben az esetben elõfordulhat, hogy ennek a honlapnak nem minden funkciója lesz teljes körûen használható. Megakadályozhatja továbbá, hogy a Google gyûjtse és feldolgozza a cookie-k általi, a Felhasználó weboldalhasználattal kapcsolatos adatait (beleértve az IP-címet is), ha letölti és telepíti a következõ linken elérhetõ böngészõ plugint. https://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=hu
A gazdasági reklámtevékenység alapvetõ feltételeirõl és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 6. §-a értelmében Felhasználó elõzetesen és kifejezetten hozzájárulhat ahhoz, hogy Szolgáltató reklámajánlataival, egyéb küldeményeivel a regisztrációkor megadott elérhetõségein megkeresse.
Az adatkezelés ténye, a kezelt adatok köre: név, e-mail cím, dátum, idõpont.
Az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: Az érintett bármikor, ingyenesen leiratkozhat a hírlevélrõl.
Az adatkezelés során igénybe vett adatfeldolgozó (e-mail marketing szolgáltató) adatai:
Központi iroda: 1024 Budapest, Petrezselyem utca 10. A/B épület 5. emelet 16. ajtó
Postacím: Skycentrum Bt. 1538 Budapest, Pf. 515.
?E-mail: info@marketingszoftverek.hu
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 20. § (1) bekezdése alapján, meg kell határozni a közösségi oldalak adatkezelése körében a következõket:
Az adatgyûjtés ténye, a kezelt adatok köre: Facebook/Google+/Twitter/Pinterest/Youtube/Instagram stb. közösségi oldalakon regisztrált neve, illetve a felhasználó nyilvános profilképe.
Az adatgyûjtés célja: A közösségi oldalakon, a weboldal egyes tartalmi elemeinek, termékeinek, akcióinak vagy magának a weboldalnak a megosztása, illetve „lájkolása”, népszerûsítése.
Az adatkezelés idõtartama, az adatok törlésének határideje, az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelõk személye és az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: Az adatok forrásáról, azok kezelésérõl, illetve az átadás módjáról, és jogalapjáról az adott közösségi oldalon tájékozódhat az érintett. Az adatkezelés a közösségi oldalakon valósul meg, így az adatkezelés idõtartamára, módjára, illetve az adatok törlési és módosítási lehetõségeire az adott közösségi oldal szabályozása vonatkozik.
A továbbított adatok köre a szállítás lebonyolítása érdekében: Szállítási név, szállítási cím, telefonszám, fizetendõ összeg.
Az érintettek köre: A házhozszállítást kérõ valamennyi érintett.
Az adatkezelés idõtartama, az adatok törlésének határideje: A házhozszállítás lebonyolításáig tart.
Az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: Az érintett kérheti a házhoz szállítást biztosító szolgáltató adatkezelõtõl a személyes adatainak mielõbbi törlését.
Amennyiben az adatkezelõ szolgáltatásaink igénybevétele során kérdés merülne fel, esetleg problémája lenne az érintettnek, a honlapon megadott módokon (telefon, e-mail, közösségi oldalak stb.) kapcsolatba léphet az adatkezelõvel.
Adatkezelõ a beérkezett e-maileket, üzeneteket, telefonon, Facebook-on stb. megadott adatokat az érdeklõdõ nevével és e-mail címével, valamint más, önként megadott személyes adatával együtt, az adatközléstõl számított legfeljebb 2 év elteltével törli.
E tájékoztatóban fel nem sorolt adatkezelésekrõl az adat felvételekor adunk tájékoztatást.
Kivételes hatósági megkeresésre, illetõleg jogszabály felhatalmazása alapján más szervek megkeresése esetén a Szolgáltató köteles tájékoztatás adására, adatok közlésére, átadására, illetõleg iratok rendelkezésre bocsátására.
A Szolgáltató ezen esetekben a megkeresõ részére – amennyiben az a pontos célt és az adatok körét megjelölte – személyes adatot csak annyit és olyan mértékben ad ki, amely a megkeresés céljának megvalósításához elengedhetetlenül szükséges.
Az adatkezelõ úgy tervezi meg és hajtja végre az adatkezelési mûveleteket, hogy biztosítsa az érintettek magánszférájának védelmét.
Az adatkezelõ gondoskodik az adatok biztonságáról (jelszóval, vírusirtóval való védettség), megteszi azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítja azokat az eljárási szabályokat, amelyek az Info tv., valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek.
Az adatokat megfelelõ intézkedésekkel védi az adatkezelõ különösen
Az adatkezelõ megfelelõ technikai megoldással biztosítja, hogy a nyilvántartásokban tárolt adatok közvetlenül ne legyenek összekapcsolhatók és az érintetthez rendelhetõk.
A személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés, az adatok megváltoztatása és jogosulatlan nyilvánosságra-hozatala, vagy felhasználása megakadályozása érdekében az adatkezelõ gondoskodik:
a megfelelõ informatikai, mûszaki környezet kialakításáról, üzemeltetésérõl,
a szolgáltatásnyújtásban résztevõ munkatársai ellenõrzött kiválasztásáról, felügyeletérõl,
változatlansága igazolható legyen
Adatkezelõ és annak tárhely-szolgáltatójának informatikai rendszere véd többek között
A Szolgáltató olyan mûszaki, szervezési és szervezeti intézkedésekkel gondoskodik az adatkezelés biztonságának védelmérõl, amely az adatkezeléssel kapcsolatban jelentkezõ kockázatoknak megfelelõ védelmi szintet nyújt.
A Szolgáltató informatikai rendszere és hálózata egyaránt védett a számítógéppel támogatott csalás, kémkedés, szabotázs, vandalizmus, tûz és árvíz, továbbá a számítógépvírusok, a számítógépes betörések és a szolgálatmegtagadásra vezetõ támadások ellen. Szolgáltató a biztonságról szerverszintû és alkalmazásszintû védelmi eljárásokkal gondoskodik.
Az interneten továbbított elektronikus üzenetek, protokolltól (e-mail, web, ftp, stb.) függetlenül sérülékenyek az olyan hálózati fenyegetésekkel szemben, amelyek tisztességtelen tevékenységre, szerzõdés vitatására, vagy az információ felfedésére, módosítására vezetnek. Az ilyen fenyegetésektõl megvédendõ a Szolgáltató megtesz minden tõle elvárható óvintézkedést. A rendszereket megfigyeli annak érdekében, hogy minden biztonsági eltérést rögzíthessen, és bizonyítékkal szolgálhasson minden biztonsági esemény esetében. A rendszermegfigyelés ezen kívül lehetõvé teszi az alkalmazott óvintézkedések hatékonyságának ellenõrzését is.
Az érintett kérelmezheti az Szolgáltatónál, hogy az adjon tájékoztatását személyes adatai kezelésérõl, kérheti személyes adatainak helyesbítését, valamint kérheti személyes adatainak - a kötelezõ adatkezelés kivételével - törlését vagy zárolását.
Az érintett kérelmére az adatkezelõ tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa vagy rendelkezése szerint megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, idõtartamáról, az adatfeldolgozó nevérõl, címérõl és az adatkezeléssel összefüggõ tevékenységérõl, az adatvédelmi incidens körülményeirõl, hatásairól és az elhárítására megtett intézkedésekrõl, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjérõl.
Az adatkezelõ - ha belsõ adatvédelmi felelõssel rendelkezik, a belsõ adatvédelmi felelõs útján - az adatvédelmi incidenssel kapcsolatos intézkedések ellenõrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az érintett személyes adatok körét, az adatvédelmi incidenssel érintettek körét és számát, az adatvédelmi incidens idõpontját, körülményeit, hatásait és az elhárítására megtett intézkedéseket, valamint az adatkezelést elõíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat.
Felhasználó kérelmére Szolgáltató tájékoztatást ad az általa kezelt adatokról, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, idõtartamáról, az esetleges adatfeldolgozó nevérõl, címérõl és az adatkezeléssel összefüggõ tevékenységérõl, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjérõl. Szolgáltató a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idõ alatt, legfeljebb azonban 25 napon belül írásban, közérthetõ formában adja meg a tájékoztatást. A tájékoztatás ingyenes.
Szolgáltató, amennyiben a személyes adat a valóságnak nem felel meg, és a valóságnak megfelelõ személyes adat az adatkezelõ rendelkezésére áll, a személyes adatot helyesbíti.
Törlés helyett Szolgáltató zárolja a személyes adatot, ha a Felhasználó ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló információk alapján feltételezhetõ, hogy a törlés sértené a Felhasználó jogos érdekeit. A zárolt személyes adat kizárólag addig kezelhetõ, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta.
Szolgáltató törli a személyes adatot, ha kezelése jogellenes, a Felhasználó kéri, a kezelt adat hiányos vagy téves - és ez az állapot jogszerûen nem orvosolható - feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki, az adatkezelés célja megszûnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt, azt a bíróság vagy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elrendelte.
Ha az adatkezelõ az érintett helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét követõ 25 napon belül írásban közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi indokait. A helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az adatkezelõ tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetõségérõl.
a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az Szolgáltatóra vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, vagy az Szolgáltató, adatátvevõ vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve, ha az adatkezelést törvény rendelte el;
Szolgáltató a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idõn belül, de legfeljebb 15 nap alatt megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntésérõl a kérelmezõt írásban tájékoztatja. Ha az Szolgáltató az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést - beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is - megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekrõl értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében.
Amennyiben a Felhasználó Szolgáltatónak a meghozott döntésével nem ért egyet, az ellen - annak közlésétõl számított 30 napon belül - bírósághoz fordulhat. A bíróság soron kívül jár el.
Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelõ köteles bizonyítani. Az adattovábbítás jogszerûségét az adatátvevõ köteles bizonyítani.
Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelõt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, zárolására, törlésére, az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére, illetve az adatátvevõ által kért adat kiadására kötelezi.
Ha a bíróság az adatátvevõ kérelmét elutasítja, az adatkezelõ köteles az érintett személyes adatát az ítélet közlésétõl számított 3 napon belül törölni. Az adatkezelõ köteles az adatokat akkor is törölni, ha az adatátvevõ a meghatározott határidõn belül nem fordul bírósághoz.
A bíróság elrendelheti ítéletének - az adatkezelõ azonosító adatainak közzétételével történõ - nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett védett jogai megkövetelik.
Hozzájárulok, hogy az általam önként megadott adataim a Leziter Kft. az üzenetem megválaszolása céljából kezelje. Kijelentem, hogy az adatkezelési tájékoztatót és a sütik alkalmazásáról szóló tájékoztatót elolvastam és megértettem, az azokban foglaltakat elfogadom, a hozzájárulásom önként és megfelelő tájékoztatást követően adtam.

matches:
Pf. 515
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság