text:
Országinfó - Igazságszolgáltatás
TARTALOM:Igazságszolgáltatás
Módosítás: 2014. január 7.
ítélőtábla,
ügyészség,
járásbíróság,
kerületi bíróság,
A magyar igazságszolgáltatás rendszere
Bírói szervezeti rendszer
Ügyészi szervezeti rendszer
A bírói szervezeti rendszer
Az igazságszolgáltatás feladatát Magyarországon a Kúria, az ítélőtáblák, a törvényszékek, a járási és a közigazgatási és munkaügyi bíróságok látják el. Tekintse meg a következő ábrát, mely Magyarország bíróságainak szervezetét szemlélteti:
Egymással szoros és elválaszthatatlan kapcsolatban vannak a bírósági szintek éppúgy, mint az emberi test alkotóelemei, ám fontos tudni, hogy az egyes szintek közt nincs alá – és fölérendeltségi viszony, a hierarchiában felsőbb szinten álló bíróságoknak nincs utasítási jogkörük az alsóbb szinten lévőkkel szemben, a bírák a döntéseiket a törvényeknek és a meggyőződésüknek megfelelően hozzák.
A legtöbb üggyel első fokon, a járásbíróságok szintjén találkozhatunk. 111 járásbíróságon folyik az ítélkezés ma Magyarországon. A budapesti illetékességű járásbíróságok elnevezése „kerületi bíróság”. Budapesten a 23 kerületben összesen 6 egyesített kerületi bíróság működik (pl. Pesti Központi Kerületi Bíróság, Budai Központi Kerületi Bíróság stb.). A járásbíróságok első fokon járnak el, az elnök vezeti őket. A járásbíróságok polgári és büntető ügyszakban egyaránt meghatározott ügyfajtákra tekintettel csoportok alakíthatók ki (pl. Pesti Központi Kerületi Bíróság családjogi csoportja).
Közigazgatási és munkaügyi bíróságok
Az országban 20 közigazgatási és munkaügyi bíróság működik, amelyek kizárólag a nevükből adódó speciális jellegű ügyekben járnak el első fokon. Elsődleges feladatuk a közigazgatási határozatok felülvizsgálata, és a munkaviszonyból és munkaviszony jellegű jogviszonyból származó ügyek elbírálása.
A törvényszékek első és másodfokú bíróságként járnak el. A törvényszékekre két módon kerülhet az ügyünk. Az egyik mód az, hogy az első fokon (tehát a járásbíróságon vagy közigazgatási és munkaügyi bíróságon) hozott ítélettel szemben fellebbezést nyújt be valamelyik érdekelt fél. Nem minden ügy indul azonban a járásbíróságokon. Vannak olyan ügyek, amelyek a törvényszéken indulnak, amelyek ebben az esetben elsőfokú bíróságként járnak el. Az eljárási törvények (polgári perrendtartás, büntetőeljárásról szóló törvény) határozzák meg ezeknek az ügyeknek a körét. Ezek az ügyek kiemelkedő súlyúak azért, mert nagy összeg (legalább harmincmillió forint) a per tárgya, vagy speciális az ügy (például egy sajtó-helyreigazítási per), vagy nagyon súlyos bűncselekményről (pl. emberölés, kémkedés, hazaárulás, terrorcselekmény stb.) van szó. Az elnök vezetése mellett a törvényszéken tanácsok, csoportok és büntető, polgári, gazdasági, valamint közigazgatási-munkaügyi kollégiumok működnek.
Az 5 ítélőtábla a törvényszékek és a Kúria közötti szintet jelenti, létrehozataluk célja a korábbi Legfelsőbb Bíróság tehermentesítése volt. A törvényszékek vagy a Fővárosi Törvényszék határozatai elleni fellebbezéseket az ítélőtáblák bírálják el. Harmadfokon jár el az ítélőtábla azokban a büntetőügyekben, amelyekben másodfokon a törvényszék járt el. Az elnök vezetésével működő ítélőtáblán tanácsok, büntető, valamint polgári kollégiumok működnek.
A bírósági hierarchia csúcsán helyezkedik el a Kúria, melyet az elnök vezet. A legfontosabb feladata az egységes és következetes bírói gyakorlat kialakítása. Ezt a rendkívül fontos feladatát ún. jogegységi határozatok meghozatalával látja el. Ezek a határozatok elvi jellegű iránymutatásokkal szolgálnak, és a bíróságokra nézve kötelező erővel bírnak.
A Kúria elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a törvényszék, továbbá az ítélőtábla határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, elbírálja a felülvizsgálati kérelmet, a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz, joggyakorlat-elemzést folytat a jogerősen befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát, elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé, dönt az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről, dönt a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról. A Kúrián ítélkező, jogegységi, önkormányzati, valamint elvi közzétételi tanácsok, büntető, polgári, közigazgatási-munkaügyi kollégiumok, továbbá bírósági joggyakorlat-elemző csoportok működnek.
(Forrás:http://www.birosag.hu )
Mi az ügyészség feladata?
Az ügyészség a közérdek védelmezője, és ezáltal közreműködik az egyéni jogok érvényre juttatásában. Az ügyészség a büntetőeljárásban a közvádló szerepét tölti be, emellett irányítja, felügyeli és elvégzi a vádat előkészítő nyomozást, és felügyeli a büntetés-végrehajtás törvényességét. Az ügyészség akkor köteles fellépni, ha a törvénysértés megszüntetésére hivatott szerv nem teszi meg a kellő intézkedéseket, vagy azonnali ügyészi intézkedésre van szükség.
Hogyan épül fel az ügyészség?
Az ügyészség felépítése nagyban hasonlít a bíróságokéhoz. Legalsó szinten helyezkednek el a járási ügyészségek, a megyei szinten és a fővárosban helyezkednek el a főügyészségek, az ítélőtáblákkal egy szinten helyezkednek el a fellebbviteli főügyészségek, az egész hierarchia csúcsán pedig a Legfőbb Ügyészség áll.
Mi a Katonai Ügyészség?
A katonai ügyészség Magyarország ügyészi szervezetének része. A katonai büntetőeljárásban az ügyész feladatát a katonai ügyész látja el. A katonai ügyész a vádemelés feltételeinek megállapítása végett maga végez nyomozást, vagy nyomozást végeztet. Kizárólag a katonai ügyész végzi a nyomozást a katona által elkövetett katonai bűntett miatt, katonai vétség miatt, ha azzal kapcsolatban más bűncselekményt is elkövetett, vagy ha több terhelt esetén az elkülönítés nem lehetséges, nem katonai bűncselekmény miatt.
(Forrás: www.kormany.hu)

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria


text:
A Bíroságon már | Válaszok.net
Találatok a következő kifejezésre: A Bíroságon már (52 db)
Hol/hogyan tudok vádirat szerint keresni a biróság.hu-n? Próbáltam már de eddig sikertelen mert engem egy olyan számú érdekelne, hogy 24. Bf. XXI.7647/2011/2. nyilvános tárgyalás volt!
Legjobb válasz: Sehol nem tudsz, ezek nem nyilvánosak, és nincsenek fenn az interneten, egyébként meg a szám alapján ez nem vádirat, hanem másodfokon eljárt valamelyik bíróság határozata. Ha érintett vagy az ügyben kérelemmel fordulsz a bírósághoz és kérhetsz egy példányt az ítéletbõl.
Sehol nem tudsz, ezek nem nyilvánosak, és nincsenek fenn az interneten, egyébként meg a szám alapján ez nem vádirat, hanem másodfokon eljárt valamelyik bíróság határozata. Ha érintett vagy az ügyben kérelemmel fordulsz a bírósághoz és kérhetsz egy példányt az ítéletbõl.
Engem ügyvédként érdekelt, miért nem találod. Megnéztem és nekem sem jött be jó találat. Annyi látszik, hogy másodfokú bíróság hozta, és szinte azonnal. Ha elárulod, melyik bíróság volt, akkor meglesz. (És nézd meg még 1* a számot, hátha valamit elírtál benne. Ha sürgõs, akkor hvj fel a honlapomon található számok valamelyikén (melyik bíróság) és azonnal megnézem és mondom. http://www.drnagymatyas.hu
Válás után az közös vagyon beszüntetése még mindig nem lett lezárva ennek már 2éve. Akkor a bíróság elárverezheti az ingatlant? Ha banki kölcsön van rajta?
2 éve mondták ki a válást.Én adtam be a válást.Nálam maradt a kisfiú.A lakásba a volt férjem maradt.De a lakás hitel az én nevemen van illetve édesanyám az adós társam.Akkor azt mondta az volt férjem hogy amint tudja átvállalja a hitelt de konkrétan ez ügyben nem igazán lépet.Én fizettem a hitel,az én bankszámlámról vonták.6 hónapja ö teszi rá a bankszámlára a pénzt.De tegnap kaptam egy levelet a banktól hogy a 13ezer ft os hitel 26 ezer ft lett április 1 től(forint alapú hitel,gondolom eddig volt valami állami kedvezmény rá mert első lakás vásárlók voltunk,friss házasok)Volt anyósomat felhívtam mert a volt férjjel nem lehet beszélni.ő mondta küldjem el neki a papírt.De félek mi van ha nem hajlandó a volt férjem fizetni a hitelt.Én akkor nem tudom azt kifizetni.Meg őszintén nem is akarom...Ilyenkor ha újból bíróságra megyek akkor a bíróság elárverezheti az ingatlant hogy a hitel (otp-s)megszűnjön???
Legjobb válasz: Miért a volt férjed lakik benne? A bíróság max annyit td tenni, hogy kiteszi az exedet a házból és te beköltözöl és te fizeted tovább. A bíróság nem árverez, azt a bank teszi meg, ha nem fizettek.
Miért a volt férjed lakik benne? A bíróság max annyit td tenni, hogy kiteszi az exedet a házból és te beköltözöl és te fizeted tovább. A bíróság nem árverez, azt a bank teszi meg, ha nem fizettek.
A kérdező hozzászólása: Azért a volt férj él benne mert ano, kidobott a lakásból......Ha én nem fizetek anyumtól fogják le, sajnos....
Akkor ki a lakástulajdonos? Te vagy a volt férjed?
A kérdező hozzászólása: Lakás tulajdon fele -fele arányba van.A hitel az én nevemen van csak.
Akkor én kérném a helyedben a bíróságon, hogy Te és a gyerek költözhesetek vissza a házba. MOnd hogy Tied a hitel, ami csak téged terhel és az exed nem fizeti rendesen. VAgy ha ez nem jön be, akkor kérhetsz lakáshasználati díjat is a kedves apukától. De kérdezz meg egy ügyvédet ezzel kapcsolatban, õ többet tud biztos. Hány évig kell még hitelt fizetni?
A kérdező hozzászólása: Vissza költözni nem akarok semmi képen.Új életet kezdtem , új családom lett. Mindenképp beszélünk az ügyvédünkkel, más sajnos nem marad. Még vissza van 6 év.
Végrehajtási eljárás megszüntetésének a perét jogerősen megszüntette a bíróság, a felek félreértése miatt. Kérdezem hogyan tudnám újra indítani ezt a pert? Mert a végrehajtás még folyik viszont az adósságot már rég kifizettem, amire tanújaim vannak.
Legjobb válasz: Elõször próbálkozz a végrehajtónál, õ felhívja a vhkérõt, hogy igaz-e, hogy megszûnt a tartozás. Ha igaz, a vhó megszünteti a vh-t, ha a vhkérõ azt mondja, továbbra is fennáll, a vhó elutasítja a megszüntetési kérelmedet. Ezután mehetsz a bíróságra. Mivel a bíróság korábbi megszüntetõ határozata nem érdemi döntés, nyugodtan indítsd meg újra a megszüntetési pert, jelöld meg a tanúidat, de elõtte szedd össze õket, mert a megszüntetési per soron kívüli, hamar lesz tárgyalás.
Elõször próbálkozz a végrehajtónál, õ felhívja a vhkérõt, hogy igaz-e, hogy megszûnt a tartozás. Ha igaz, a vhó megszünteti a vh-t, ha a vhkérõ azt mondja, továbbra is fennáll, a vhó elutasítja a megszüntetési kérelmedet. Ezután mehetsz a bíróságra. Mivel a bíróság korábbi megszüntetõ határozata nem érdemi döntés, nyugodtan indítsd meg újra a megszüntetési pert, jelöld meg a tanúidat, de elõtte szedd össze õket, mert a megszüntetési per soron kívüli, hamar lesz tárgyalás.
Miért ilyen lassu a Biróság, egy polgári peres ügyben? Miért kell egy évet várni egy tárgyalásig? Egyébként a felperes már most nyerő.
Ráadásul evvel az id?húzással,havi 200e forint a kára.Szorozzuk be!!
Legjobb válasz: 2. vagyok! Az a gond,hogy most már minden kis [email protected]ért perelnek az emberek. Biztos sok a pénzük, meg az idejük! És sajnos valóban ember hiány van a bíróságokon! Több ember kellene, akkor haladnának az ügyek! De arra meg sajnos tényleg nincs pénz!
2. vagyok! Az a gond, hogy most már minden kis [email protected]ért perelnek az emberek. Biztos sok a pénzük, meg az idejük! És sajnos valóban ember hiány van a bíróságokon! Több ember kellene, akkor haladnának az ügyek! De arra meg sajnos tényleg nincs pénz!
Mert sok a meló, kevés az ember! Rengeteg ügy van, de ugye pénzhiány miatt nem lehet embert felvenni!
Mert sok a per.
A kérdező hozzászólása: Kevés az ember?A Markóban annyi biró, irodai dolgozik, hogy egymásba botlanak a folyosón.Hogy egy fontos bûnténynél a bizonyitékok miatt húzódik azt még megértem, de egy egyszerû polg.p ügynél miért kell ennyit várni ezt még mindig nem.Na de ez nem csak most lett igy!!!
Amikor a szüleim kétéves koromban elváltak, anyámnál lettem elhelyezve, de állítólag csak azért, mert anyámnak nagy nehezen sikerült rábeszélnie a bíróságot, hogy nála helyezzenek el és már nagyon úgy érzem, hogy anyámnál nincs jó helyem. Mit tegyek?
Amikor a szüleim kétéves koromban elváltak, anyámnál lettem elhelyezve, de állítólag csak azért, mert anyámnak nagy nehezen sikerült rábeszélnie a bíróságot, hogy nála helyezzenek el és már nagyon úgy érzem, hogy anyámnál nincs jó helyem. Õ alkoholista és már nincs olyan nap, amikor ne beszélne velem olyan csúnyán, s?t volt már hogy meg akart fojtani és olyan is, amikor hozzám vagdalta a kést, apám viszont annyira szeretett és annyi mindent kaptam t?le! Pedig hát ha anyám nem szól bele a bíróság dolgaiba, lehet, hogy már réges-régen apámnál lennék. Segítsetek!
Legjobb válasz: Nem tudom, mennyi idõs vagy, de ennek az a menete, hogy apukád keresetet nyújt be a bíróságon azért, hogy az elhelyezésedet változtassák meg, és hozzá kerüljél. Ebben a perben valószínûleg téged is megkérdeznének (leginkább gyámhatósági dolgozón keresztül), és a bíró figyelembe veszi azt is, hogy te mit szeretnél. Így kerülhetsz hivatalosan apukádhoz. Tehát ezt neki kell kezdenie.
Akkor már úgyis az lesz, amit te akarsz.
Nekem is elváltak a szüleim :S , de elvileg az a Te döntésed hogy hova mész , legalábbis engem és a tesómat megkérdeztek és aszerint döntöttek , de ha ezt elmondod a bíróságon amikor megkérdeznek 100% hogy nem hagynak ott .
Nem tudom, mennyi idõs vagy, de ennek az a menete, hogy apukád keresetet nyújt be a bíróságon azért, hogy az elhelyezésedet változtassák meg, és hozzá kerüljél. Ebben a perben valószínûleg téged is megkérdeznének (leginkább gyámhatósági dolgozón keresztül), és a bíró figyelembe veszi azt is, hogy te mit szeretnél. Így kerülhetsz hivatalosan apukádhoz. Tehát ezt neki kell kezdenie.
Apukád szépen beadja a bíróságra a gyermekelhelyezés megváltoztatása iránti kérelmet, téged is meghallgatnak és ha apukádnál jó helyed van, biztosított a megélhetésed, te oda akarsz menni, akkor simán neki ítélnek.
3 éven aluli gyermeket nagyon-nagyon ritkán ítélnek az apának. Viszont a gyermekelhelyezés nem végleges, ahogy a többiek írták, apukádnak kell keresetet beadni újraelhelyezés érdekében és téged is meg fognak hallgatni. Ha így áll a helyzet, jó eséllyel édesapádhoz kerülsz, de ezt csak õ tudja intézni! (Azért azzal legyél tisztában, hogy nem anyukád "szólt bele a bíróság dolgaiba", hanem tényleg nagyon kicsi az apák esélye a bíróságon. Hogy réges-régen apukádnál lennél elhelyezve? Igen, lehet, ha õ intézkedett volna ezügyben. Miért nem tette, ha tudta, hogy rossz helyen vagy? Akkor mégsem olyan "mintaapa".)
A gyámügyön, a bíróságon és az összes hasonló intézetben nõi ügyintézõk vannak, akik az igazsággal szemben is megvédik a nõk érdekeit. Itt egy férfi alapból ellenségként van kezelve, az anya meg nyugodtan lehazudhatja a csillagokat is, akkor is õ lesz a nyerõ. Mostanában már van egy-két felvilágosultabb bíró is -aki a férfiakat is emberszámba veszi-, de elenyészõ a számuk.
Nem akarlak megbántani, de írod, hogy apád már egyszer beadta a papírt. 15 év alatt egyszer beadta? Hát bocs, de neki se olyan fontos, hogy nála legyél.
ezek szerint nem hisznek neked.... én azt tenném a helyedben, hogy amirõl csak tudok, és lehetõségem van rá, videó felvételt csinálok telóval. lehet az hangfelvétel is, bekapcsolod, és leteszed az asztalra... miközben ordibál veled, teljesen kivehetõ lesz a felvételen. közben ne zörögj semmivel a telefon elõtt, mert akkor nem lesz érthetõ az egész. ezeket bemutatod azoknak az embereknek, akiknek kell ezt anyud már nem tudja semmivel se letagadni, és nem tudja azt mondani, hogy hazudsz, mert ott lesz rá a bizonyíték... ja és csinálj róla másolatot!!! nehogy megtudja, és elvegye tõled, stb stb...
Utolsó, ezzel csak annyi a probléma, hogy a hangfelvételeket nem fogadják el bizonyítékként. Egyébként nekem ebben az egészben az a felháborító, hogy egy olyan országban, ahol 16-17 éves terhes kislányok válhatnak nagykorúvá házasság révén, amire a gyámhatóság az áldását adja, ott egy 17 éves, majdnem felnõtt gyerek nem döntheti el, hogy melyik szülõjénél akar lakni.
Apukáddal milyen rendszeres a kapcsolatod? Õ szívesen nevelne? Hány éves vagy?
annak van igaza aki azt irja hogy nõk vannak mindenhol és a férfit alapból ellenségként kezelik. annak is igaza van aki leirta a törvény szövegét, csakhogy nem tartják be. megoldás persze gyakran van, de egyedileg lehet csak megoldani a kinálkozó lehetõségeket vizsgálgatva.
Ezt a pár hónapot már kibírod anyukád mellett, 18 évesen meg mész amerre akarsz. Emlékszem a szökéses kérdésedre, remélem meggondoltad magad azzal kapcsolatban.
A kérdező hozzászólása: Készítettem videófelvételt arról, ahogy anyám bánik velem, be is vittem a gyámhivatalba, de erre meg azt találta ki anyám, hogy nem õ szerepel rajta, csak kerestem valakit, aki nagyon hasonlít rá és az egészet csak eljátszottuk, úgyhogy megint nem lett belõle semmi. Apám is ezért nem próbálkozott többször az elhelyezésem megváltoztatásával, mert kétszer már megtapasztalta, hogy tök fölösleges.
2012 októberében azt írtad, hogy 17 éves vagy. Tehát idén, vagy jövõ év elején betöltöd a 18-at. Ezt a kis idõt már féllábon is kibírod, ha eddig apáddal együtt nem tudtátok az alkoholista anyádra rábizonyítani, hogy alkalmatlan a nevelésedre. A nagykorúságod másnapján már át is cuccolhatsz apádhoz, már akkor persze, ha még mindig ezt akarja.
Akkor várd meg, h 18 legyél, úgy ahogy az elõttem szólok írták és akkor már oda költözöl ahova akarsz. Ha ennyit kibírtál, már ezt az 1 évet kibírod. És megússzátok, h bíróságra kelljen rohangálnotok :)
A kérdező hozzászólása: Voltam bent a gyámhivatalban és próbáltam az ideiglenes gyermekelhelyezést kérni, bizonyítani is próbáltam, hogy mi a helyzet: fényképekkel próbáltam apám szeretetét bizonyítani, látleletet vetettem arról, ahogy anyám fojtogat és megmutattam az összes játékot, amit apámtól kaptam, de anyám ott is kitalálta a fényképekre, hogy nem apám szerepel rajtuk, a látleletre, hogy nem õ fojtogatott, hanem apám, a játékokra pedig hogy nem apámtól kaptam, hanem tõle, így az egészbõl nem lett semmi. Anyától már semmilyen törvény nem vehet el! Mindenáron õ akar nevelni és egészen addig nem nyugszik, míg nem nála helyeznek el.
A kérdező hozzászólása: De itt már tulajdonképpen gyerekrablásról van szó, nem?
A kérdező hozzászólása: Apám intézkedett ezügyben, de hát még így is sikerült anyámnak rábeszélnie a bíróságot, hogy nála helyezzenek el.
A kérdező hozzászólása: De anyám akarata sajnos mindent felülmúlt.
Ha 17 vagy, akkor kivárhatod a 18. szülinapodat és azt egy költözéssel ünnepled. Amúgy tök mindegy mit akar anyukád és hogy hisztizik. Apukád most is beadhatja a papírt, téged meg fognak hallgatni és a te véleményed fog dönteni. Ha oda akarsz menni, apukád befogad, akkor nincs az a bíró, aki nem ítélne neki.
A kérdező hozzászólása: Apám már egyszer beadta a papírt és én is elmondtam, hogy mi a helyzet, de anyám rögtön hozzávágta, hogy nem igaz, hazudok meg minden és addig-addig intézkedett, mígnem végül neki ítéltek. Pont ezért nem hagyta, hogy az én döntésem alapján ítélkezzenek, mert mindenáron azt akarta, hogy nála helyezzenek el.
Most sajnos nincs idõm utána olvasni, de kérlek nézz utána, mert ha jól tudom 16 éves korodtól ott laksz ahol akarsz!!!! Ha jól tudom a bíróság sem szólhat bele 16 éves kór felett!!!!!! Olvass utána, de ha lesz idõm én is utána nézek.
Azonnal menj be a gyámhivatalhoz és mond jegyzõkönyvbe mi történik veled! majd õk elmondják, hogy lehet az ideiglenes gyermekelhelyezést kérni tõlük, ami sokkal gyorsabb, mint a bíróság! Ettõl függetlenül a bíróság mondja ki az ament, de mivel elmúltál 16 éves, a te kezedben van a döntésed a bíróság elõtt! Ha az apánál az elégséges (gondoolom ennél jobb) körülmények biztosítottak, nincs az a jogszabály, ami megváltoztathatná a Te döntésedet! Sok sikert! Megsúgom, az én 16 éves lányom 3 éve így nevelem békében, boldogságban!!! Tehát a tapasztalat is szól belõle!
Most nézem, ez még tavalyi ügy. Ha így van, akkorra már minden megoldódott. Remélem a sorsod is jobbra fordult már. Kívánok neked kellemes karácsonyt.
A fiamat én nevelem az anya lemondott róla a biroságon nem kértem tőle gyt-ást mert, néztem a körülményeit de megváltoztak. Több új kapcsolat és már van pici gyerek is. Hogyan kapom meg a jövedelme 20%-át automatikusan letiltják tőle?
Ugy gondoltam hogy közös fiunkról se feletkezen meg kértem a gyt-ást 5000ft- ot álapítotak meg a bíroságon mert gyesen van ha lejár a gyes akkor a jövedelme 20%.
Legjobb válasz: attól,hgogy az anya körülményei megváltoztak,a bírósági határozat még él!Nem vagy egy csöppet pénzéhes? Ha kellett a gyerek,akkor tartsd el!
attól, hgogy az anya körülményei megváltoztak, a bírósági határozat még él!Nem vagy egy csöppet pénzéhes? Ha kellett a gyerek, akkor tartsd el!
A 13:27 töl kérdezném hogy hány gyermeket tartasz el? Mire tudnál 5000 forintot költeni? A gyermeket valószinüleg azért helyezték el az apánál mert az anya nem éppen anya. Gondolkozz mielött ilyen választ adsz.
nem ezt nem iltják, le amíg fizeti. Ha saját maga fizeti a gyerektartást akkor nem tíltanak, ha nem fizeti, akkor lehet hogy a fizetéséböl vonják. ´ Az ilyen anya nem anya, ha van új párod és esetleg házasok is vagytok, akkor gondlkodjatok el nem lenne-e jobb ha az új anya adoptálná a gyermekedet, így az anya nem lesz gyámja többet a gyermeknek nem kell gyt sem fizetnie.
Igen, majd ha mar dolgozni fog akkor letiltjak tole a gyerektartast automatikusan. De majd irnod kell a birosagra es kerned a letiltast a fizetesebol! Amikor megtudod hogy munkaba all, akkor irjal a birosagra es majd lesz megint targyalas. Nem semmi, 5ezer Ft-ot fizet a gyereke utan, ez meg viccnek is rossz komolyan mondom! Es a birosag is elmehet am a sunyiba! 5ezerbol mit lehet megvenni a gyereknek? Meg a suliba az ebedpenz sem kerul ki belole. Felhaborito es szegyen!
A kérdező hozzászólása: Nem vagyok pénzéhes , több mint 2 évig nem fizetett én elfogatam a bíroság döntését még meg is lepödtek rajt a jelenlévõk. A körülményei hogy mehváltoztak az nem azt jelenti hogy eddig rossz lett volna.Az egyik pasitól a másikig költözött az országban vitte a fiam mindenhová mentem utána hogy láthatásra magamhoz vegyem.
4-et.Egyedül.
Ha lemondott róla a bíróság elött és a bíróság elfogadta, akkor nem vagy jogosult tartásdíjra.Ez van.
A kérdező hozzászólása: Az hogy lemondott az nem azt jelenti hogy a szülöi felügyeleti joga is megszünt, azt megtartota hogy ahol lehet kerezbetegyen. Ha arról is lemond onandtól tényleg nem vagyok jogosult gyt-ásra.
Ha nem a gyerekrõl mondott le, csupán a tartásdíjban állapodtatok meg, hogy nincs, akkor a bírósághoz kell fordulnod, hogy állapítsák meg.De ha nem dolgozik, vagy gyesen vagy ló[email protected] se fogsz kapni, az nem számít milyen körülmények között él, a közös gyereket a ti kettõtök pénzébõl kell eltartani, nem a pasijaiéból.De ha nem dolgozik, akkor nem fog fizetni aztán kész.Esetleg elperli a gyereket, hogy nem vagy képes eltartani, neki meg majd a pasi besegít.Ez a kettõs mérce mûködik a bíróságon, ez van.Ha nincs pénzed igenjó ügyvédre, hagyd a fenébe.
A Bíroságon kaptam már ídőpontot gyermektartás díj megállapításának ügyében de még nincs vagyon megosztásunk se. Azt külön perben fogja a Bíróság eldönteni? Vagy befolyásólja a gyerektartást is?
Legjobb válasz: nem vagyok jogász, de a gyerektartás biztosan külön, vagy külön is intézhetõ, mert au a pénz a GYEREKÉ
nem vagyok jogász, de a gyerektartás biztosan külön, vagy külön is intézhetõ, mert au a pénz a GYEREKÉ
M. Országról irányuló gyermektartásdíj behajtása külföldön élő szülőnek, mennyi időt vehet igénybe a lefolyása? Már minden bírósági jogi dolog elintézve, most az Igazságügyi Minisztériumnak adják át az ügyet, és viszik ki az egészet külföldre.
Édesapa nem fizet külföldről egy ideje határozatunk is van, mégis tojik az egészbe. Most behajtásra, tiltásra került az ügy, jelenleg a minisztérium, majd utána a külföldiek veszik kézbe az ügyet. Arra vagyok kíváncsi, ha végre kikerül az ügy az édesapa lakhelyére, akkor mennyi idő múlva számíthatok eredményekre?
Volt már olyan az emberiség történetében, hogy nő erőszakolt meg férfit és ezért jogerősen elítélte a bíróság?
Legjobb válasz: Az USA-ban biztos.
Az USA-ban biztos.
igen 180kg tömegû hölgy ráugrott valami 40kg fickóra és a csajt elítélték nem tom meik börtönbe volt hogy elkötötték dróttal csávókám fütykösét és végigment rajta a fél börtön nõi részlege csávó põ cse amputálva lett a fegyenchölgyek meg Xy évvel többet ülnek
Utolsó: Az mondjuk érthetõ, hogy a nõi rabok ennyire ki legyenek éhezve egy faszra, hogy akár ezt is megcsinálják, ha hozzájutnak végre egyhez. De hogy kerül egy férfi közéjük? Nõi börtönben a személyzet is nõkbõl áll, nem?
vannak vegyesbörtönk és ez az eset 1 ilyenben történt de a kerítésen átlógott a "rudi"
Szerintem sokszor megtörténhet az ilyesmi csak a pasik ezt nem jelentik mert élvezik a dolgot!
Attól még nemi erõszak az elkövetett bûncselekmény, hogy a megerõszakolt személy, magát az aktust élvezi. Erõszak az, amit az elkövetés elõtt az áldozat nem akar. Ilyen értelemben bárkit meg lehet erõszakolni.
Én láttam a különleges ügyosztályban egy ilyen részt.
Már 15éve le vagyok százalékolva, első és másodfokon elutasítottak, már voltam az orvosszakértőnél 1 hónapja de azóta se történik semmi. Most ha volt valaki a bíróság által orvosszakértőnél leírná nekem a menetét?
Mikor 7éve voltam ugyan így akkor kaptam az orvosszakért?t?l is egy levelet a vizsgálatról és utána a bírósági behívást. Aggódom már egy éve húzódik az ügy. El?re is köszönöm!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Az ezeken az oldalakon bemutatott történetek rávilágítanak arra, hogy a bántalmazottak gyakran nem csak a bántalmazazótól, hanem az intézményrendszer munkatársaitól is súlyos sérelmeket szenvednek el. Egyben azt is egyértelművé teszik, hogy a bántalmazással szembeni határozott erkölcsi állásfoglalásnak, a bántalmazás elítélésének hiánya nem "semleges", és még kevésbé "objektív" hozzáállás, hanem valójában a bántalmazó intézményi támogatása. Az egyesületek jogsegélyszolgálatainak célja, hogy ezt az intézményi hozzáállást megváltoztatva elsőegítsék az áldozatok tényleges jogvédelmét, jogérvényesítését. Tapasztalatunk szerint két feltétele van annak, hogy az áldozatok ne további abúzust tapasztalajanak az intézmények részéről, hanem tényleges segítséget kapjanak az erőszak ellen: a szakemberek speciális, a bántalmazásra vonatkozó képzése, és a szakemeberek számonkérhetősége. Egyelőre mindkettő nagyon ritka.A NANE Egyesület és a Patent Egyesület jogsegélyszolgálatából származó esetek természetesen anonimizálva vannak, és egyéb jellemzőket is megváltoztattunk a felismerhetőség elkerülése érdekében.A túlélők történetei művészet útján kétszeresen is segítenek: az alkotóknak a gyógyulásban, a szemlélőnek a megértésben. Eseteink
nők elleni erőszak áldozatainak integrált ellátása című kiadványban 10 esetleírást talál, melyek világosan rámutatnak arra, hogy a gyermekvédelmi rendszer és az igazságszolgáltatás (a jogalkotást is beleértve) nem tekinti feladatának a nők és a gyerekek megvédését a férfierőszakkal szemben. Az esetek a büntető és a polgári jog széles skáláján mozognak, de közös jellemzőjük, hogy a nők elleni erőszakot a hatóságok lekicsinylik, vagy egyenesen semmibe veszik. (11-40. oldal)
zárva: című kiadványban további eseteket találhat. A jogeseteket aszerint csoportosítottuk, hogy az eljárásokban részt vevő hatóságok a) hogyan valósították meg a bántalmazás, mint cselekmény és mint probléma fokozatos eltüntetését (27-36. oldal), b) hogyan valósították meg a bántalmazónak az eljárásból való fokozatos "eltüntetését", azaz hogyan terelődött át a hatóságok vizsgálódása a bántalmazásról és az azt eredetileg elkövető bántalmazóról az áldozatokra (36-38. oldal), c) milyen eltántorító mechanizmusokkal gondoskodik az írott jog és a joggyakorlat arról, hogy a családon belüli nők elleni erőszak, és annak elkövetője láthatatlan maradjon, s ezáltal az áldozatok ne jussanak megfelelő fizikai- és jogvédelemhez, az elkövetők pedig elkerüljék a felelôsségre vonást (38-42. oldal), d) hogyan valósították meg a bántalmazottak valóságának figyelmen kívül hagyását, és hogyan lehetetlenítik el ezáltal a bántalmazás valóságos természetének és súlyának feltárását (42-50. oldal)e) hogyan valósították meg a nőkkel és gyerekekkel szembeni diszkriminációt (51-58. oldal) A Patent Egyesület stratégiai pereskedési programja (2011): Az erőszakra nincs mentség - vagy mégis?! Jogvédő tevékenységünk során világossá vált, hogy a hatóságok számára gyakran még a gyermekek védelme sem elég fontos ahhoz, hogy fellépjenek a bántalmazó férfiakkal szemben. A Patent Egyesület jogsegélyszolgálatánál évek óta halmozódnak azok az ügyek, amelyekben az állami hatóságok és szervek, intézmények és személyek hanyagul, szakmaiatlanul vagy kifejezetten előítéletesen és rosszindulatúan kezelik a családon belüli erőszak eseteit és áldozatait. Ezért az idei évtől kártérítési perek, büntető-, fegyelmi- és etikai eljárások sorozatát indítjuk az állami, illetve igazságszolgáltatási szervekkel, egyénekkel (rendőrség, ügyészség, bíróság, gyámhivatalok, igazságügyi szakértők, gyermekvédelmi jelzőrendszer egyéb tagjai) szemben, hogy megtörténjék felelősségre vonásuk. E stratégiai pereskedési programunkkal az a hosszabb távú célunk, hogy az eljáró hatóságok szakmai gyakorlata megváltozzék, mint az az Egyesült Államokban is történt. Az USÁ-ban egész addig nem vették komolyan a családon belüli erőszakot, amíg a rendőrségnek és más állami szerveknek súlyos kártérítési összegeket nem kellett fizetniük, és anyagilag is érdekeltek nem lettek a hathatós beavatkozásban. A hatóságok rendszeresen a ténylegesnél enyhébbnek minősítik az ügyeket: Egy ügyben a bántalmazó férfi megrongálta és trágár, gyalázkodó feliratokkal firkálta tele volt partnerének lakását, mielőtt azt jogerős bírói ítélet alapján kénytelen volt visszaszolgáltatni a nőnek. A legenyhébb, és nyomdafestéket még tűrő példa, hogy a nőt patkánynak nevezte az egyik feliratban. A rongálásért és zaklatásért tett feljelentésből a rendőrség csak a rongálással foglalkozott, de arról is megállapította, hogy azt a férfi nem károkozási szándékkal tette, hanem feszültséglevezetési céllal, illetve azért festette fel a feliratokat, hogy a gyermekének örömet szerezzen. A nyomozást a rendőrség megszüntette, mivel szerintük nem volt megállapítható bűncselekmény elkövetése.Mára már bevett gyakorlat, hogy a nyomozóhatóság nem tekinti a hozzátartozók közti zaklatást bűncselekménynek, ha van közös gyerek a bántalmazó párkapcsolatban. Ilyenkor a hatóságok szerint a napi több száz telefonhívás, SMS a közös gyerek okán történik, ezért kifejezetten "támogatandó apai magatartás". Annak ellenére ez az indoklás, hogy az üzenetek jelentős része kifejezetten obszcén, fenyegető vagy sértő.Továbbá úgy tapasztaljuk, hogy az ügyészség gyakran minősíti könnyű testi sértéssé a súlyos testi sértést, de akár még az emberölési kísérletet is. Egy, a látókörünkbe került esetben például a nőt partnere vízbe lökte, majd utána dobta az elektromos sokkolót azzal a céllal, hogy megölje, de az kicsapta a biztosítékot. Az emberölési kísérlet miatt megindult nyomozás során az ügyészség a cselekményt átminősítette könnyű testi sértéssé. A férfi a nőt nem sokkal később meggyilkolta. Ebben az ügyben mind az ügyészség, mind a bíróság felelőssége felmerül, sajnos már csak a túlélő hozzátartozók nevében indulhat eljárás emiatt.A hatóságok szerint minden körülménytől függetlenül kizárólag az anya felelős a kapcsolattartásért: Felháborító a kapcsolattartások (közös gyerek láthatása) körül kialakult joggyakorlatot is. Ha valamilyen okból (bármilyen okból) nem valósul meg a kapcsolattartás, azért a gyámhatóság az anyát sújtja szankcióval. Az alábbi eset sem elszigetelt jelenség, hanem sajnálatos módon a mindennapi gyakorlatra példa. Amikor is ügyfelünk azért akadályozta a kapcsolattartást, mert a gyerek félt a bántalmazó apától, illetve mert a férfi alkoholista volt, és ezért a nő nem merte rábízni semmilyen formában a kisfiút. A bíróság jogerősen 1 év börtönre ítélte a nőt kiskorú veszélyeztetése miatt, amit 2 évre felfüggesztett.Előítéletesek az igazságügyi pszichológus szakértők: Az Egyesület 2009-es kutatása szerint az igazságügyi pszichológus szakértők megfelelő képzés híján nem rendelkeznek kellő tudással a családon belüli erőszak jelenségéről, gyakorlatilag laikusként járnak el a vizsgálatok során, és ennek következtében saját előítéleteik határozzák meg elsősorban a szakvéleményüket.A szakmailag minősíthetetlen szakértőket nem hagyják felelősségre vonni: Egyik esetünkben a pszichológus szakértő a nőt elmarasztaló, a férfi agresszivitását elmosó véleményt adott a bíróságnak, amely ellentétben állt a nővel felvett pszichológiai tesztek eredményével. A szakértő ellen hamis tanúzás miatt feljelentést tettünk. Azonban az eljárás nem indult meg, mondván hogy folyamatban lévő ügyben csak az eljáró bíró tehet feljelentést, aki azonban nem él eme jogával. Így a büntetőeljárással meg kell várnunk az eredeti ügy lezárulását, miközben a volt férj a hamis szakvéleményt használja valamennyi szerv befolyásolására.Jutalom a bántalmazásért: Gyakori az osztott lakáshasználat a bírósági ítéletekben A bíróság a polgári peres eljárásokban akkor is gyakran osztott lakáshasználatot rendel el, amikor a bántalmazó ellen már büntetőeljárás folyik. Azaz figyelmen kívül hagyják mind a büntetőeljárást, mind a bántalmazás tényét. Ha pedig mégis elismeri valamely bíróság, hogy lehetetlen, hogy a nő brutális erőszakot elkövető férfival lakjon együtt, akkor pedig rendszeresen több millió forintos lakáshasználati jog ellenértéket ítélnek meg a lakást elhagyó bántalmazó javára.Noémi ügye: a hatósági dilettantizmus és bántalmazó-támogatás tárházaA 2011. december 7-i sajtóreggelin megszólalt Noémi, az egyesület egyik ügyfele is, aki elmondása szerint a családon belüli erőszak minden lehetséges formáját megélte. Tapasztalata az volt, hogy a különböző intézmények és hatóságok nem kapcsolják össze a családon belüli erőszakról szóló információikat, így hiányzik az egységes intézményes fellépés. Esetében a gyerekelhelyezési per első tárgyalását négy hónapra tűzték ki, és ezalatt Noémi rettegett, hogy az apa az óvodából elrabolja a gyerekét, ami meg is történt. A gyámhatóság azzal utasította el a gyors döntéshozatalt, hogy a per már zajlik, ekkor nincs lehetősége közbeavatkozni.Noémi hiába mondta a gyerekelhelyezési perben, hogy a férfi ellen büntetőeljárás folyik a bántalmazás miatt, hiába álltak rendelkezésre a büntetőperből szakértői vélemények arról, hogy a gyerek retteg az apjától, és nem akar vele találkozni, a bíróság Noémit vonta felelősségre, hogy elmenekült egy másik városba a gyerekkel. Habár az anyáról megállapították, hogy alkalmas a gyereknevelésre, az apánál helyezték el a gyereket. A bíróságot nem érdekelték a férfi ellen öt vádpontban (többek közt kiskorú veszélyeztetése miatt) ekkor már zajló büntetőeljárás bizonyítékai. "A bíróság leírta, hogy az apának néha erőszakhoz kellett folyamodnia, hogy egyben tartsa a családot. Magyarországon 2011-ben a bíróság leírja, hogy az erőszak elfogadható. Sőt a bíró az egyik tárgyalás során azt is elmondta, amikor megkérdezte az alperestől, hogy vert-e, hogy ha egy pofon elcsattan, az sem gond, mert az mindenhol előfordul" - idézte Noémi.Az apa büntetőpert indított Noémi ellen, mert Noémi egyszer kiabált a férfival, amikor az őt egy láthatás alkalmával nem engedte a saját autójába a gyereke mellé beszállni és elhajtani. A férfi állítólag félt, habár hét évig bántalmazta Noémit, és magasabb és erősebb nála. Noémit garázdaság miatt megrovásban részesítették.Összegzés:A bántalmazott nők tudatossága és informáltsága nőtt az elmúlt években, de az állami szervek szintjén működő strukturális erőszak megakadályozza őket abban, hogy életben maradva és minél kevesebb veszteséggel és sérüléssel léphessenek ki a bántalmazó kapcsolatból. Fontos szerepet tulajdonítunk a médiának, hogy továbblépvén a bevett áldozathibáztató kommunikációs gyakorlaton, inkább a rendszerszintű strukturális erőszakra fókuszáljanak.A Patent Egyesület várja olyan bántalmazott nők jelentkezését, akik hajlandóak az állami szereplők ellen különböző eljárásokat, pereket indítani. Jogsegélyszolgálatunk elérhető szerdánként 16-18 óra és csütörtökönként 10-12 óra között a +36-70-2525254-es telefonszámon vagy a jog@patent.org.hu címen.Az Egyesület szintén várja azoknak a jogászoknak a jelentkezését is, akik szeretnének bekapcsolódni a bántalmazott nők és gyermeik biztonságát, jogvédelmét szolgáló ügyvédi tevékenységet végezni. Ezzel, valamint a stratégiai pereskedéssel kapcsolatban további információk a programvezető ügyvédtől,dr. Spronz Júliától kérhetők a + 36 70 391 30622-es telefonszámon. Móni története
Egy hospice ágyon, végső stádiumú rákban, ami leuralta és
tönkretette a testét és elvette tőle a lehetőséget, hogy olyan életet élhessen,
amilyet szeretett és megérdemelt volna. Úgy, ahogy bántalmazó férje is tette vele
21 éven keresztül, minden intézmény tudtával és akadály nélkül.
Móni a NANE Egyesület „Vodafone a nők biztonságáért”
programjának ügyfele volt. 2013. július 13-án került be a programba. Másfél év
alatt 68 alkalommal beszéltek vele az Egyesület munkatársai – utoljára 2015.
január 29-én –, és segítették őt a rendőrségi és egyéb hivatalos ügyeinek
intézésében. De még egy hozzáértő civil szervezettel a háta mögött sem sikerült
elérni, hogy Móni biztonságba kerüljön, és bántalmazója rácsok mögé.
Amíg a gyerekek kicsik voltak, Móni nem akart kilépni a
kapcsolatból: össze akarta tartani a családot, és nem is volt hová mennie a
gyerekekkel. A kapcsolatban rendszeres volt a testi erőszak. Móni többször tett
feljelentést, de általában azt mondták neki a rendőrök, hogy "nem biztos,
hogy lesz belőle ügy". Általában nem lett. Amikor a lányok kamaszok
lettek, Móni elhatározta: ki akar szállni.
A férfi, legalábbis eleinte, mások jelenlétében szelíd volt,
„jó fej”. A gyerekeknek is hazudott az általa elkövetett erőszakról – „anyátok
leesett a lépcsőn”. Mikor a gyerekek nagyobbak lettek, és már nem tudta
letagadni az erőszakot, akkor Mónit hibáztatta: „ő provokálta”. Nagyobbik lánya
nagyon fiatalon elmenekült, egy később bántalmazónak bizonyult kapcsolatba,
melyben korán gyermeke született.
A bántalmazások után a férje bezárta Mónit, vagy kikötözte a
lakásban, hogy ne tudjon orvoshoz menni. Ha a bántalmazás súlyossága miatt
mégis muszáj volt orvoshoz engedni – mert azért belehalnia nem
szabadott, a férje nem akart emberölésért ülni –, akkor a férfi elkísérte, és
ellenőrizte, hogy ne beszélhessen a sérülések valódi okáról. Így Móni általában
háztartási balesetekre hivatkozott – nekiment a kredencnek. Az orvosok sosem
küldték ki a férfit, és sosem kérdeztek rá a nyilvánvalóan más eredetű
sérülések valódi okára. Nem tettek
feljelentést, és sosem jelezték Móninak, hogy ők maguk
is tehetnek feljelentést,
ha a sérülés súlyos.
A férfi minden módon szabotálta, hogy Móni saját keresettel
rendelkezzen. Amikor Móni nem mondta el neki, hogy hol dolgozik, kinyomozta, és
megjelent a munkahelyein jelenetet rendezni. Bevált módszere volt az is, hogy
az arcán ütötte Mónit, hogy amikor a munkahelyén meglátják feldagadt, belilult
arccal, akkor kirúgják. Más esetekben a férfi Móni összes ruháját szétvagdosta
ollóval, hogy ne legyen mit felvennie a munkába.
2009-ben a férfi súlyosan bántalmazta a terhessége 6.
hónapjában járó Mónit, főleg a hasát rugdalta. Móni bement a rendőrségre
feljelentést tenni, de nagyon rosszul volt. Ennek ellenére a rendőrök háromszor
is elmondatták vele a történteket, s nem fogadták el vallomásként, hogy fenntartja
a korábban elmondottakat. Másnap rohammentő vitte el, a magzat meghalt. Mire
hazaért a kórházból, a férje már otthon volt az őrizetből.
A házasságuk legnagyobb részében a férfi nyíltan folytatott
a házasságon kívül intim kapcsolatokat. Egy időben volt egy "fizetős
kapcsolata", akkor minden keresetét, a család eddigre egyetlen bevételi
forrását arra költötte.
A férfi gyanúsíthatóan szexuálisan visszaélt legkisebb
lányukkal, de ennek rá nézve nem lett következménye: a gyereket távolították
el, állami gondozásba vették.
Már a NANÉ-hoz fordulást megelőző években is rendszeresen
kiszállt hozzájuk a rendőrség: ilyenkor elbeszélgettek a férjével.
Amikor a férfi kikötözte Mónit a galéria oszlopához, akkor a rendőrök be is
vitték, és két hétig bent tartották. Móni elmondása szerint „ott csak
kiokosították: a férfi nem vett vissza a bántalmazásból, csak ekkortól
„ügyesebben” bántalmazta.
Móni a gyermekvédelmi rendszertől is segítséget kért, akik anyaotthoni
elhelyezést ajánlottak neki, de ezzel a lehetőséggel gyerekei iskolája és
más, kívül álló okok miatt nem tudott élni. Az fel sem merült, hogy a
gyermekvédelem az apával szemben fellépjen. Ahogyan a szexuális visszaélés
kapcsán is a gyerek eltávolítása történt meg végül, nem a közismerten
bántalmazó apáé.
Amikor Móni a NANÉhoz fordult, már enyhe nyugtatókat
szedett, magas volt a vérnyomása, és gyomorfekélye volt, ami egyértelműen
összefüggött a bántalmazással. Ekkorra a testi erőszak úgy kéthetente fordult
elő. A tipikus forgatókönyv az volt, hogy a férfi arcon ütötte ököllel, hasba
rúgta, majd fojtogatta és késsel fenyegette.
A férfi sokszor lecserélte a zárat,
amikor Móni elment otthonról, így csak rendőri segítséggel tudott visszajutni a
lakásba. Ezeknél az eseteknél a rendőrök mindig elmondták a férfinak,
hogy nincs joga kizárni a nőt a lakásból. Minden alkalommal, amikor Móni rendőrt hívott,
figyelmeztették őket, hogy „ne provokálják egymást”, próbáljanak
meg nyugton lenni. Annak ellenére, hogy a Btk. Kapcsolati erőszak tényállása, mely szerint a kapcsolatban előforduló rendszeres fizikai erőszak minden formája
hivatalból üldözendő, 2013. július 1-től hatályban volt, a rendőrök egyetlen esetben sem
indítottak eljárást a bántalmazó ellen. A fojtogatásokat nem tekintették élet
elleni támadásnak. Távoltartást nem adtak ki sem maguktól, sem szóbeli, sem
írásos kérésre.
Amikor Móni azért hívta a rendőröket, mert a férfi késsel
fenyegette, a férfi elismerte ezt, de hozzátette, hogy csak viccelt. A rendőrök
ezt mint nyilvánvaló igazságot fogadták el, és az sem jutott eszükbe, hogy az
efféle fenyegetés még „viccelés” esetén is bűncselekmény. Egy másik késes fenyegetéskor a rendőrök nagyon leszidták
Mónit, hogy minek hívja ki őket: ők nem tudnak segíteni, amíg vér nem
folyik, különben is elegük van abból, hogy folyton ide kell kijárniuk. Meg is fenyegették, hogy ne nyomkodja fölöslegesen a
vészjelző készüléket, mert az nem játékszer, és ha megint „hiába” kell
kiszállniuk, kifizettetik vele a kiszállás költségeit.
A férfi rendszeresen átvette Móni hivatalos leveleit a
postástól, így egy lépéssel mindig Móni előtt járt a hivatalos ügyekkel
kapcsolatban. A postán keresztül Móninak érkező pénzt is felvette, így
lehetetlenítve el anyagilag őt és a lányát is. Móninak barátai, támogatói egyre kevesebben voltak, a férfi,
akiről most már mindenki tudta, hogy veszélyes, elriasztotta őket. Móni szülei is nagyon féltek
tőle, nem merték befogadni Mónit.
Móni és férje is jártak mentálhigiénés szakrendelésre,
mindketten ugyanahhoz az orvoshoz. Az orvos azt mondta Móninak, hogy ha még
lenne kényszergyógykezelés, a férjét már rég beutalta volna. Azt kérdezte
Mónitól, hogy hogy lehet kibírni ezt az embert. Tanúskodást nem ajánlott fel.
2013 augusztusában Móni és a NANE folyamatos rendőri
mulasztás miatt panaszt tett a kerületi kapitányságon, melynek nyomán belső
vizsgálat indult. Az eredményről többszöri hivatalos érdeklődés ellenére a mai
napig nem sikerült információt kapni.
Móni 2013 októberében nagyon rosszul lett, de hiába
könyörgött, a férfi nem hívott hozzá mentőt. Mivel Móninak nem volt pénze telefonálni,
gyalog bement a kórházba, ahol a kiderült: kilyukadt a gyomra, és a kifolyó
gyomorsav kimarta a hasfalát. Azonnal meg kellett operálni. A műtét után
közvetlenül a férfi meglátogatta Mónit a kórházban, hogy kárörvendő hangon
közölje vele: most jön a rendőrségről, és a 2009-es, a magzat halálával végződő
súlyos testi sértéses ügyet lezárták, nem kapott semmilyen büntetést.
2013 novemberében a férfi ellen indított kiskorú
veszélyeztetése eljárást is lezárták.
Ezután a férfi a szeretőjéhez költözött. Akkortól még
intenzívebben zaklatta Mónit, fenyegette, követte, feltörte a Facebook
profilját. Feljelentette Mónit áramlopásért – ami természetesen nem volt igaz.
A rendőrség is rájött erre, de nem indítottak hamis vád miatt eljárást a
bántalmazó ellen.
2013 decemberében a rendőrség megszüntette az utolsó,
könnyű testi sértés miatt folyó eljárást is a férfi ellen. Pontosabban
áttették a bíróságra, mondván, hogy magánvádas. A bíróság azonnal kiküldte az
illetékről szóló levelet, amit Móni nem tudott kifizetni. A NANE ismételten felhívta
az illetékes rendőr figyelmét, hogy a kapcsolati erőszak tényállás esetén a
könnyű testi sértés hivatalból üldözendő bűncselekmény; eredménytelenül.
2014 márciusában a férfi visszaköltözött a közös
önkormányzati bérleménybe. Tovább romlott a helyzet, ekkortól Móni alig aludt.
A férfi pénzt akar tőle kizsarolni, feljelentette Mónit zaklatásért,
távoltartást kért Móni ellen, fokozta a fenyegetéseit, és továbbra is
Az egyik szociális intézmény, ahova segítségért fordult,
elküldte Mónit egy pszichológiai vizsgálatra. A pszichológus azt mondta
Móninak, hogy a dühkezelésében tudna
neki segíteni, és arra bátorította, hogy kerülje a konfliktusokat; akkor
majd a férfinak nem lesz erőszakkitörése. Móni kérdésére, hogy ő hogy viselné
az állandó lelki és fizikai terrort, a pszichológus azt mondta, hogy ő elmenne
onnan. „Ja, mert maga megteheti”, mondta neki Móni.
2014 áprilisában újabb műtétre került sor. Gyomrában súlyos
és rosszindulatú daganatot találtak. Megkezdték a kemoterápiás kezelést.
A férfi rendszeresen bejárt hozzá a kórházba, zaklatta,
fenyegette, végül az ápoló személyzet rendőrt hívott, hogy eltávolítsák.
Ezt követően civil ruhás rendőrök jártak Móninál és a korábbi
bántalmazásról kérdezték. Az egyik nyomozó megelégelte, hogy annyi feljelentés
volt már a férfi ellen, és nem történt semmi – a férfi csak nevet a rendőrökön!
–, ezért egyesítette az ügyeket, és súlyos testi sértés miatt hivatalból
eljárást kezdeményezett a férfi ellen. Úgy találta, hogy akár emberölés
kísérlete miatt is megindulhatna az eljárás, mivel a férfi kifejezetten Móninak
a betegség által érintett testtájait ütötte.
A rendőrök ekkor be is vitték a férfit, azt remélve, hogy
elrendelik majd az előzetes letartóztatását. Móni bántalmazó férje azonban nem
került előzetesbe, az aznap ügyeletes ügyész nem tartotta indokoltnak.
2014 májusára Móni egészségügyi állapota nagyon leromlott.
Áttéteket találtak nála, a rák egyre tovább terjedt. Sugárkezelésre járt, de
szörnyen lefogyott. Nem tudott sem enni, sem aludni. Az orvos azt mondta,
híznia kell, mert ilyen soványan nem folytathatják a kezelést. Azt is mondta,
hogy menjen pszichológushoz, dolgozza fel a betegség mögötti okokat, rendezze a
stresszt, mert a kezelés nem lesz hatásos, ha
ő nem változtat az életén.
2014 júniusában új orvoshoz került, aki azonnal felírta neki
azokat a vitaminokat, táplálékkiegészítőket, amiket már rég kapnia kellett
volna. A doktornő szerint az eddigi orvosa hibázott. Javasolta, hogy keresse
meg a betegjogi képviselőt, mert szerinte kártérítési pert is indíthatna, mivel
az októberi gyomorműtét után nem vettek szövettant, így csak sokkal később
vették észre, hogy mekkora a baj.
A nyár folyamán az áttétek tovább terjedtek. A túlélés
esélyét 10%-ra becsülték. Mónit nagyon megviselték a kezelés mellékhatásai,
erős fájdalmai voltak. A közgyógyellátás nem fedezte a szükséges gyógyszereket.
Az orvos azt mondta, hogy ha nem tudja beszedni a gyógyszereket, akkor
fölösleges a kezelés. Móninak fájdalomcsillapítóra sem telt.
2014 augusztusában a rendőrök újra megnyitották a súlyos
testi sértés ügyet. Kifejezetten a hasát és a gyomrát ért ütések miatt
folytatták a nyomozást, különös tekintettel a betegségére. A nyomozót érdekelte
minden, ami azóta történt, a hasonló cselekmények, a segélyhívó riasztásai, a
hangfelvételek a riasztásokról, a NANE összes feljegyzése. Azt mondta, hogy
ezeket hivatalból mind ki fogják kérni, Móni egészségügyi dokumentumaival
együtt, és igazságügyi orvosszakértőt fognak kirendelni. Ebből az utóbbin kívül
a mai napig nem történt meg semmi; a szakvélemény kialakítása pedig csak
húzódott. Emiatt a rendőrség 2015 márciusáig meghosszabbította a nyomozást a
súlyos testi sértés ügyében.
A férfi mindvégig folyamatosan zaklatta, fenyegette,
bántalmazta Mónit, aki igyekezett elkerülni a bántalmazót. Hogy ne kelljen
otthon lennie, napközben az utcákat rótta.
Januárban újra kórházba került. Az orvosa megmondta neki,
hogy végső stádiumban van, és nem sok jóra számíthat.
Január végén telefonon beszélt a NANE munkatársával. Megbeszélték,
hogy a segítője másnap meglátogatja őt a kórházban, és hogy mit vigyen, mit
fogadna szívesen. Nem volt jól, a hangja nagyon gyenge és kásás volt. Másnap
délelőtt Móni telefonját már az édesapja vette fel és elmondta, hogy Móni
meghalt. A bántalmazó Móni halála után azonnal bement a kórházba és
elvitte Móni minden holmiját.
A válóper máig nem zárult le. A férfi elszabotálta a
folyamatot: a bíró által kért papírokat rendre nem nyújtotta be, így a tárgyalást
folyton elnapolták. Mivel a per nem zárult le, Móni halálakor még házasok
voltak, így a bántalmazó kérheti az özvegyi nyugdíj folyósítását.
Móni nem tudott volna mit kezdeni a „van segítség!”, „kérj
segítséget!” kampányok üzenetével. Számtalanszor kért rendőri intézkedést
közvetlen veszélyhelyzetben, többször, többféle alapon kért távoltartást a
rendőrségtől és a bíróságtól, eredménytelenül. A férfi a bíróság előtt arra a kérdésre, hogy mikor verte
meg legutóbb a feleségét, azt válaszolta, hogy „kábé 3 hete, de nem
nagyon": a bírónő nem adta meg a távoltartást, azzal az indoklással, hogy
ad még egy esélyt a Mónit 20 éve bántalmazó férfinak. Móni segítséget kért az orvosaitól, akiknek egy része nem,
vagy nem elég jól látta el a feladatát, segítséget
kért a gyerekvédelemtől, akik elvették a gyerekét és elsüllyesztették őt az
állami ellátásban, fordult a
családjához is, akik azonban csak korlátozottan tudták segíteni, hiszen joggal
féltek a bántalmazótól: látták, hogy Mónit és a lányait sem védi meg senki
tőle. Nincs egyetlen fórum sem, ahová Móni ne fordult volna, ahonnan ne kért
Ez a bántalmazó legalább tizenhét
különféle bűncselekményt követhetett el rendszeresen, a levéltitok
megsértésétől, a hamis vádoláson és kiskorúval való szexuális visszaélésen át a
testi sértésig és emberölési kísérletig, hogy csak néhányat említsünk – minden
büntetőjogi következmény nélkül.
Móni halála óta az utolsó, még folyamatban lévő nyomozást is
megszüntették a férfi ellen, így kimondhatjuk, hogy ezt az embert egyik
tettéért sem fogják soha elítélni. Jutalma viszont az özvegyi nyugdíj és a
szabad lakáshasználat. Ahhoz, hogy Móni ne haljon meg, időben és szakszerűen
kellett volna eljárnia a rendőrségnek, ügyészségnek, bíróságnak,
gyámhatóságnak, gyerekvédelmi intézményeknek, és egészségügynek. Tudatniuk
kellett volna vele, ki kellett volna fejezniük hozáállásukkal és tetteikkel,
hogy embernek tekintik, aki érdemes az állampolgárokat megillető legalapvetőbb
védelemre és segítségre. Ehelyett az intézményrendszer majdnem összes szereplője
elhárította ennek a módszeres kínzásnak kitett bántalmazott nőnek a segítségkéréseit.
Az azzal való szembesülést, hogy ez nincs így, hogy nem
tekintik embernek, sem őt, sem a lányait: ezt nem tudta a szervezete legyűrni.
És nem tudja egy civil szervezet sem legyűrni. Nők százezrei élnek így
Magyarországon. Ehhez mindannyiunk felháborodása kell, akik szerint az
áldozatok, a gyerekek, a nők megérdemlik, hogy embernek és teljes jogú
állampolgárnak tekintsék őket. Mindannyiunk követelése kell: ennek meg kell
változnia!
Móninak lett volna esélye, ha nem ölik meg lassan a
bántalmazójával kart karba öltve az intézmények a lelkét és a testét.
Ne azt kérdezzétek, hogy miért nem fordul a párkapcsolati
erőszak áldozata segítségért! Azt kérdezzétek, hangosan és sokan: amikor
segítséget kér, miért nem segít neki egyik intézmény sem, amelyiknek ez volna a
dolga?!
Móni 40 éves volt. (Móni -- a nevet megváltoztattuk -- történetét a hallgatóság 2015. november 21.-én Hegyi Barbara színművésznő előadásában ismerhette meg, a 2015-ös 16 Akciónap a nők elleni erőszak eseménysorozatnak a NANE Egyesület által szervezett nyitóprogramján, az ELTE Jogi Karának dísztermében.) Nekünk írták
(Bármilyen azonosító adatot mindenhol megváltozattunk, beleértve a levélírók nevét is.)Erika levele (2011 december):Miért fontos menni?Hogy miért maradunk, azt mi, bántalmazott emberek tudjuk, de szeretném megosztani: miért jó, ha mégis megyünk! Lassan már 5 éve egy szép március végi napon mindent hátrahagyva jöttem el a gyerekekkel. A "mindent" akkor még a ház, a viszonylagos jómód jelentette. A 12 év alatt amíg a házasság tartott többször is menekültem, majd visszatértem. Azt hittem, mindenki sajnálni fog és segítségemre siet majd. Nem így történt. Most már tudom, csupán azért mert biztosak voltak az emberek abban, hogy úgyis ismét visszatérek előző életemhez. Sokan nem is igazán hitték el történeteimet az átélt borzalmakról. Miért is hittek volna nekem amikor soha jelét nem adtam a külvilág és a barátok felé csúfos életem egyetlen mozzanatának sem. Jó lett volna panaszkodni, vádolni, hibáztatni mások előtt azt az embert...Rájöttem, hogy nincs értelme, máshonnan kell segítséget kérnem. Elkezdődött a válás: ügyvéd, megalázó tárgyalások sorozata. Nyugalmunk nem volt a gyerekekkel, hiszen hol szép szóval, hol zaklatva akarta visszakapni a játékszereit a bántalmazó ember. Aztán találtam egy telefonszámot. Kicsit reményt vesztve hívtam, hiszen mi reményem maradt még? Kedves csöndes hang a vonal másik végén, figyelt minden mondatomra...nem igazán hittem, hogy megtörténhetett velem! Ez volt az első dolog eljövetelem óta ami reménnyel töltött el. Figyelnek rám! Közben elváltam, eltelt pár év... Nyugalom volt, nem keresett többé minket. Nem ismertem a törvényt, nem tettem semmit 3 évig, hogy eltiltassam végleg a gyermekeitől. Homokba dugtam a fejem, hiszen eddig nem jött felénk sem, gondoltam többé nem is látom... Közben az ember felejt már már azt mondhatnám, hogy sajnáltam azt az embert, hogy nem látja a gyermekeit cseperedni. Az óvodásból iskolás lett, a nagyobb pedig más városba került, 6 osztályos gimnáziumba. Úgy gondolok ezen korszakomra, mint a kagylóra, amely kezd megnyílni. Figyeltem a másik ember bajára, próbáltam szegény sorsú családokon segíteni. Sok embert sikerült magam mellé állítani, ruhákat, pénzt bútorokat gyűjtöttünk egy-egy ember számára. Azt is mondhatnám, hogy éltem, célom volt: segíteni és nem kérdezni, hogy "miért marad". Néha azért még a hátam mögé néztem az utcán, nem követ-e egy ismerős, rég nem látott alak. Nálam soha nem szól már hangosan sem tévé, sem rádió... azt hiszem, állandóan résen vagyok. Végül egy számomra rettenetes napon előkerült követelve a gyerekek bíróság által megítélt láthatását. Tehetetlenség, keserűség, csalódottság és még minden rettenetes érzés kavargott bennem!!! Hová fordulhatnék? Ismét előkerült a réges régen hívott telefonszám... semmi nem változott. A segítség azonnal és a mai napig elkísér. Több éve már, hogy részem van ebben a szerencsében. Nem vagyok már egyedül, van aki elkísér nehéz utamon... Újra ember vagyok, igaz néha sírok, de tudok már nevetni. Azt hiszem megváltoztam, mivel már figyelnek rám az emberek. Karácsony közeledtével mint kiderült talán egy tucat ember összefogásával megleptem engem és a kölyköket ajándékokkal...Nem tudom név szerint, hogy kik ezek az emberek...talán a felét tudnám megnevezni. A többit nem tudom, és míg élek gondolkodhatom rajta. Azt mondják, hogy el sem hinném mennyien tisztelnek azért amit teszek és ahogyan élem az életem. Mi lett volna,ha maradok? Akkor is szeretnének, vagy az önsajnálat és a sorozatos bántalmazás miatt magamba fordulva élném hátralévő életemet? Azt mondják akik hisznek az ANGYALOK létezésében, hogy csak kérni kell őket és segítenek! Igen, most már én is tudom, hogy "hívni" kell, és megmentenek, támogatnak minket elesett emberi lényeket! Köszönöm! Nagyon Boldog Karácsonyt Kívánok! Ágnes története (2011. november)Tizenhat évvel idősebb, 190 magas, különös, elvált ember volt, afféle csodabogár. Talán az vonzott engem... Magánéletéről, volt házasságáról bölcsen hallgatott. Csak a szakmai sikereiről, imponáló ténykedéseiről, jómódú, vagy (és) hírneves barátairól lehetett tudni. Szeretett is velük dicsekedni, sznob volt. Munkakapcsolatunk alakult át szerelemmé, egy évre rá megesküdtünk. A volt felesége és egyik szeretője gyakran zaklatott minket (bár ez a férjemet nem zavarta). Magam akkor 30 éves, csinos, kétdiplomás nő lévén -- szüleim szeme fénye -- a biológiai órám által (is) irányítva gyermeke(ke)t szerettem volna, de már ezen a ponton erős ellenállásba ütköztem. Gyűlölte az összes szeretet-kapcsolatomat (család, barátok, kollégák), és igyekezett tőlük minél inkább elszigetelni, elidegeníteni. Persze a tágabb családomban lévő ex-diplomata rokonaimmal dicsekedett az ismeretségi körében, és az általuk nyújtott "kedvezményeket" is kihasználta (külföldi luxusutak, ajándékok). Két budapesti lakásom volt, egyiket el kellett adnom, a másikat -- szolgálati lévén -- miatta elveszítettem. Elgyengített, semmibe vett, gőgösen átnézett rajtam. A szüleim az ország másik végében, haza alig járhattam. Néha jött csak velem, mindenkit utált ott vidéken, pedig nem győztek a kedvében járni a szüleim. Addigra már beindult a "gépezet", a hatása alá kerültem, maga alá gyűrt, báb lettem. Elveszítve addigi felszabadult, mosolygós lényemet, személyiségemet, már azt csinált velem, amit kénye-kedve diktált. Szorongó, a maradék önbecsülésemet is fokozatosan elveszítő, szerencsétlen mellékszereplője lettem az életének, aki egyfolytában kiszolgáltam, "őriztem a tűzhely melegét". A látszatot, hogy ez egy jó házasság, mindketten próbáltuk megtartani. Gyönyörű, okos kisfiunkat (akinek megszületéséért tigrisként kellett küzdenem a férjemmel) már-már eszelősen féltettem, hiszen az óvodai és iskolai visszajelzések mind arra engedtek következtetni, hogy a családi konfliktusok áldozata a gyermek is. Híres pszichológusnőhöz jártunk a gyermekkel, aki nyugtatót adott, bár én egy családterápiában jobban bíztam volna, de a férjemet abba nem lehetett bevonni. Legtöbbször verbális, lekicsinylő támadásokat kaptam, mindig a kisfiam füle hallatára. Időnként fékezhetetlen dühében összetörte a tárgyaimat, bezárta a szobáját, eldugdosott előlem mindent, amit féltett. Azt gondolom, beteg ember, aki másokat is megbetegít... Már rég nem hasonlítottam egykori énemre... 16 év után elváltunk. Ahol csak tudott, lejáratott, a legalpáribb módon, rossz híremet keltve, összefogott akivel csak lehetett. Sajnos ehhez nemcsak a volt ügyvédem, hanem családtagjaim -- akiket addig a férjem lenézett, ember-számba sem vett -- is asszisztáltak. Már tudom, ez utóbbiak mindig irigyek voltak rám. A volt férjem egy 250-300 milliós vagyonon ül, kizárt bennünket a lakásból, majd a bíróságtól meg is kapta a kizárólagos használati jogot. Gyerektartást nem fizetett, albérletben laktam a kisfiammal a fővárosban, míg a férjem a szép nagy budai -- közös -- általam igényesen berendezett otthonunkban élt, és ott él a mai napig is (az én stafírungjaim, bútoraim, porcelánjaim között). Mi a most 15 éves fiammal a 82 éves özvegy Édesanyám vidéki házában élünk, elég nehéz körülmények között, mondhatom. Két évvel ezelőtt, amikor az akkori "remek" ügyvédem jóvoltából a gyermekemet a bíróság az apának ítélte, összeomlottam, majd néhány hét múlva -- már csont soványan -- egy vizsgálaton rosszindulatú daganatot találtak a testemben (két operáció követte).Azóta sokat tisztult a kép előttem, bár a kálváriánk még tart. Tehát, a tanulságokat levonja az ember, önismeret, terápiák, tudom, mit csináltam rosszul. Már nem akarok mindenkinek megfelelni, és hagyni, hogy élősködjenek rajtam. Csak az tud ennyi fájdalmat okozni az embernek, akit (valaha) nagyon szerettünk... Nem akartam észrevenni a már az elején mutatkozó árulkodó jeleket sem. Az emberek hajlamosak az erősebb, tehetősebb mellé állni, így magunk maradtunk a sok megoldandó problémával. Spronz Júliának igaza van: amíg a férfiak a jogszabályalkotók, sok minden miatt nincs érdekükben a bántalmazott nők és gyermekek helyzetén javítani. A HATALOMMAL SZEMBEN NEHEZEN LEHET VALAKINEK IGAZA. Hiába a fellebbezések, akinek a jogait elvették, annak nagyon nehéz az útja, és kevés esélye marad a túlélésre (pláne, ha ez még betegséggel is társul). Túlélők munkái
A művészet erejét sok túlélő hasznosítja a gyógyulása útján és egyben azért, hogy mások számára érthetőbben és átélhetőbben tudja megjeleníteni a tapasztalatait. Képek, filmek, írások, versek, zenék sokasága tanúskodik erről a művészetek összes ágában. A NANE Egyesület 2011-ben pályázatot hirdetett olyan művészeti alkotások (vers, rövid prózai művek, fotó, rövidfilm, plakát stb.) létrehozására, melyeknek témája a nők elleni párkapcsolati erőszak, beleértve a
testi, szóbeli, lelki, szexuális és gazdasági erőszakot. A pályázatra nagyon sok alkotás érkezett, amit nagy örömmel fogadtunk, és ezúton is köszönjük a pályázóknak, hogy ebben a nehéz témában létrehozták alkotásaikat és azokat elküldték nekünk. A pályázat eredményhirdetése 2011. december 14-én a Tilos Rádió Drágám, hol a vacsorám? című műsorában volt, a nyertes pályaműveket itt lehet olvasni. A linkek menüben pedig néhány más, a művészet erejével ható honlapot is találhat.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Top-10 Ab-határozat - Augusztusi mustra | hírek | Jogi Fórum
2017.08.31. Jogi Fórum / Munkatársunktól
Ötből négy alkotmányjogi panasz
Az Alkotmánybíróság első félévi ügyforgalmi statisztikája szerint 2017. június 30-ig 207 ügyet fejeztek be, ebből 43-at érdemi határozattal. A befejezett ügyekből 174 alkotmányjogi panasz, 14 bírói kezdeményezés, három utólagos és egy pedig előzetes normakontroll volt. Az alkotmánybírák négy jogszabályi rendelkezést és öt bírói döntést semmisítettek meg, öt ügyben alkotmányos követelményt, két esetben alkotmányos mulasztást, három határozatban alkalmazási tilalmat, míg egyszer megsemmisítés nélküli alaptörvény-ellenességet állapítottak meg. Június végéig a főtitkári előkészítő eljárás során 308, egyesbírói végzéssel 122 ügyet fejeztek be. Az egyesbírói feladatokat március végéig Szívós Mária és Szalay Péter, míg áprilistól Szívós Mária és Horváth Attila látta el.
A legtöbb befejezett ügy előadója Sulyok Tamás (28) volt, akit Pokol Béla (22) és Balsai István (18) követett. A különvélemények terén Salamon László (8) volt a legszorgalmasabb, Dienes-Oehm Egon és Stumpf István (7-7) előtt. A párhuzamos indokolások csatolásában Czine Ágnes (8) végzett az élen, Pokol Bélát, Stumpf Istvánt és Varga Zs. Andrást (4-4) megelőzve.
A három öttagú tanács közül az 1. számú volt a legaktívabb (Juhász Imre tanácsvezető, Balsai István, Czine Ágnes, Horváth Attila és Sulyok Tamás): 59 ügyet fejezett be. A 2. számú (Varga Zs. András tanácsvezető, Pokol Béla, Schanda Balázs, Stumpf István és Szívós Mária) 54, míg a 3. számú (Dienes-Oehm Egon tanácsvezető, Hörcherné Marosi Ildikó, Lévay Miklós, Salamon László, Sulyok Tamás és Szalay Péter) 49 döntést hozott.
Az év elején 321 folyamatban maradt ügye volt az Alkotmánybíróságnak, amihez hat hónap alatt további 254 új ügy érkezett. Június 30-án 370 folyamatban lévő ügye volt a testületnek. A folyamatban lévő ügyek közül a legtöbb Czine Ágnesnek van kiszignálva (40), de Juhász Imre és Stumpf István (32-32) sem panaszkodhat munkanélküliségre.
Az Ab 10 legjelentősebb határozata 2017-ben (kronologikus sorrendben)
1.) Kétharmad kell a közigazgatási felsőbírósághoz – 1/2017. (I. 17.) AB határozat
Az Ab január 13-án nyilvánosan kihirdetett határozata alaptörvény-elleneseknek minősítette a parlament által 2016. december 6-án elfogadott, a közigazgatási perrendtartásról szóló törvénynek a közigazgatási felsőbíróságként eljáró bíróságra vonatkozó rendelkezéseit. Helyt adtak Áder János államfő indítványának, miszerint a közigazgatási felsőbíróság egyszerű többségű törvénnyel nem létrehozható. Emellett olyan hatáskört adtak volna a közigazgatási felsőbíróságnak, melyet a médiatörvény sarkalatos rendelkezése már más bíróság kizárólagos
illetékességébe utalt. Alaptörvény-ellenes a választási bizottságok közigazgatási ügyeivel kapcsolatos perek közigazgatási felsőbírósági hatáskörbe utalása is. A határozathoz Dienes Oehm Egon különvéleményt, Pokol Béla, Stumpf István, Varga Zs. András és Juhász Imre párhuzamos indokolást csatolt. (Előadó: Sulyok Tamás)
2.) Az eljárás elhúzódása miatti enyhítés – 2/2017. (II. 10.) AB határozat
Az Ab február 7-én megállapította: a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 258. § (3) bekezdés e) pontjának alkalmazása során alkotmányos követelmény, ha a bíróság a terhelttel szemben alkalmazott büntetőjogi jogkövetkezményt az eljárás elhúzódása miatt enyhíti, akkor határozatának indokolása rögzítse az eljárás elhúzódásának a tényét, valamint a büntetés enyhítését és az enyhítés mértékét. A határozathoz Czine Ágnes és Varga Zs. András párhuzamos indokolást, Balsai István, Dienes-Oehm Egon, Juhász Imre, Salamon László, Stumpf István és Szívós Mária különvéleményt csatolt. (Előadó: Czine Ágnes)
3.) A demonstrációkról való tudósítás nem öncélú – 3/2017. (II. 25.) AB határozat
Az Ab február 14-én megsemmisítette a Kúria Pfv.IV.20.121/2016/3. számú ítéletét. Az indítványozó szerint a támadott bírói döntés azért sérti a véleménynyilvánítási szabadságát és a sajtószabadságot, mert a bíróság úgy foglalt állást, hogy megsértették a perbeli felperes rendőrök képmásuk védelméhez fűződő személyiségi jogát, amikor a politikai demonstráció biztosítását végző rendőröket felismerhető módon ábrázoló fényképeket tettek közzé. Az Ab a 28/2014. (IX. 29.) AB határozatra hivatkozva hangsúlyozta: a demonstrációkról való tudósítás nem öncélú, kivéve, ha az emberi méltóság benső lényegét érintő, vagy a sajtószabadsággal való visszaélést megvalósító tudósítás volna. Mivel ilyen körülményt a jogerős ítélet sem mutatott fel, a benne elfoglalt jogi álláspont sérti a véleménynyilvánítási szabadságot és a sajtószabadságot. A határozathoz Hörcherné Marosi Ildikó és Szalay Péter párhuzamos indokolást, Czine Ágnes, Dienes-Oehm Egon és Pokol Béla különvéleményt csatolt. (Előadó: Juhász Imre)
4.) Joghézag a választási eljárási törvényben – 6/2017. (III. 10.) AB határozat
Az Ab március 7-én – hivatalból eljárva – megállapította, hogy mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenes helyzet áll fenn annak következtében, hogy a törvényalkotó a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényben nem alkotta meg azokat a szabályokat, amelyek biztosítják, hogy a másodfokú választási bizottság és a felülvizsgálati bíróság közölje a határozatát mindazokkal, akikre a választási jogorvoslati eljárás során hozott határozat rendelkezést tartalmaz. A testület június 30-ig adott időt a parlamentnek, hogy jogalkotási feladatának eleget tegyen. A határozathoz Czine Ágnes, Salamon László és Stumpf István párhuzamos indokolást írt. (Előadó: Szívós Mária)
5.) Alaptörvény-ellenes az ásotthalmi rendelet – 7/2017. (IV. 18.) AB határozat
Az Ab április 11-én, soron kívüli eljárásban, Székely László ombudsman indítványa alapján megállapította: Ásotthalom Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének a közösségi együttélés alapvető szabályairól szóló 12/2014. (IV. 20.) önkormányzati rendelete 7/B. §-a alaptörvény-ellenes, ezért azt a kihirdetésére visszamenőleges hatállyal, 2016. november 23-ával megsemmisítette. A rendelet megtiltotta közterületen a müezzin tevékenységet, a burka és a csador viselését, és bármilyen olyan propaganda-tevékenység megvalósítását, amely a házasság intézményét nem egy férfi és egy nő között létrejött életközösségként mutatja be. A határozathoz Czine Ágnes, Hörcherné Marosi Ildikó, Juhász Imre, Pokol Béla, Stumpf István és Szívós Mária párhuzamos indokolást csatolt. (Előadó: Sulyok Tamás)
6.) A hirdetményi kézbesítés szabályai – 10/2017. (V. 5.) AB határozat
Az Ab május 2-án hozott határozatában megállapította: az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdéséből folyó alkotmányos követelmény, hogy ugyanabban a közigazgatási hatósági eljárásban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 29. § (4) bekezdés b) pontja szerinti, az eljárás megindulásáról szóló értesítés-mellőzési indokot, és a 80. § (1) bekezdés d) pontja szerinti hirdetményi úton történő közlést ismert ügyfelek esetében együttesen nem lehet alkalmazni. A határozathoz Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Szalay Péter)
7.) A bírák nemzetbiztonsági ellenőrzése – 12/2017. (VI. 19.) AB határozat
Az Ab június 13-án nyilvánosan kihirdetett határozatában megállapította: a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 74. § g) pont „a bírói szolgálati jogviszony,” szövegrésze, a 71. § (2) bekezdés e) pont „bíró,” szövegrésze, továbbá a 72/B. § (2) bekezdés e) pont „vagy a nemzetbiztonsági ellenőrzésre hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója” és „így különösen” szövegrészei alaptörvény-ellenesek, ezért azokat 2018. június 29-i hatállyal megsemmisítette. Az Ab megalapozottnak találta Darák Péter kúriai elnök indítványát, mert az Alaptörvényből nem következik olyan nemzetbiztonsági érdek, amely a bírák megszorítás nélküli nemzetbiztonsági ellenőrzésének szükségességét igazolná. A határozathoz Czine Ágnes párhuzamos indokolást, Szívós Mária különvéleményt csatolt. (Előadó: Szalay Péter)
8.) A szabadságvesztésre átváltoztatott pénzbüntetés – 13/2017. (VI. 19.) AB határozat
Az Ab június 13-án nyilvánosan kihirdetett határozatában megállapította: az Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet idézett elő azáltal, hogy a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény 292–293. §-aiban nem szabályozta az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésének megfelelően a szabadságvesztésre átváltoztatott pénzbüntetés végrehajthatóságának az elévülését.
Ezért az Ab felhívta az Országgyűlést, hogy jogalkotói feladatának 2017. december 31-ig tegyen eleget. A határozathoz Dienes-Oehm Egon, Pokol Béla és Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Czine Ágnes)
9.) Diszkrimináció az egyszázalékos törvényben – 17/2017. (VII. 18.) AB határozat
Az Ab július 11-én hivatalból eljárva megállapította, hogy az Országgyűlés az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdését sértő mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet idézett elő azáltal, hogy nem biztosította a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvényben az adózók számára, hogy rendelkező nyilatkozatuk kedvezményezettjeként valamennyi vallási közösség közül választhassanak. A parlamentnek 2017. december 31-ig kell eleget tennie jogalkotási feladatának. A határozathoz Pokol Béla és Stumpf István párhuzamos indokolást, Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Schanda Balázs)
10.) Ki viseli a vadkárt? – 20/2017. (VII. 18.) AB határozat
Az Ab július 11-én alaptörvény-ellenesség miatt megsemmisítette a Balassagyarmati Törvényszék 21.Pf.20.741/2015/4. számú ítéletét. Az alapügyben egy szarvas nekiugrott egy gépjárműnek, amelynek vezetője kártérítési pert indított a vadásztársaság ellen. A jogerős döntést hozó bíróság a keresetet elutasította, mert az eset elbírálásakor irányadó bírósági gyakorlat szerint felróhatóság hiányában az érintettek maguk viselik a kárukat. Az ütközéskor hatályos törvényi szabályozás azonban ettől eltérően rendelkezett, és a vadászatra jogosult vadásztársaságra telepítette a kárt. A határozat indokolása szerint „az a bírói ítélet, amely alapos ok nélkül hagyja figyelmen kívül a hatályos jogot, önkényes, fogalmilag nem lehet tisztességes, és nem fér össze a jogállamiság alapelvével”. A határozathoz Dienes-Oehm Egon, Hörcherné Marosi Ildikó és Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Sulyok Tamás)

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság