text:
NDK s Magyarok Közhasznú Egyesülete ALAPSZABÁLY - PDF Free Download
NDK s Magyarok Közhasznú Egyesülete ALAPSZABÁLY
1 NDK s Magyarok Közhasznú Egyesülete ALAPSZABÁLY (a november 23. napján elfogadott Alapszabályhoz képest...
Author: Ádám Marcell Hegedűs
0 downloads 59 Views 592KB Size
NDK-s Magyarok Egyesülete Taggyűlés Balatonföldvár június 5
Tóth Eszter Zsófia: Lady in black- magyarok, szexualitás, NDK 1
VOLT EGYSZER EGY NDK: ELSZAKÍTVA
Avolt NDK területéről, a protestantizmus
Az NDK felbomlása, Németország egyesítése
NDK V Praze datum pošt, razítka
Tanulmányúton a volt NDK-ban, beszámoló július
MAGYAROK MACEDÓNIÁBAN
TRÉFASSZAVÚ MAGYAROK
A Svédországi Magyarok rövid története HUNSOR összeállítás Magyarok Svédországban
Benedek Elek NAGY MAGYAROK ÉLETE ZÁGONI MIKES KELEMEN Forrás: magyarok
NDKs Magyarok Közhasznú Egyesülete
ALAPSZABÁLY (a 2013. november 23. napján elfogadott Alapszabályhoz képest bekövetkezett változásokat az egységes szerkezetbe foglalt Alapszabály  dőlt  betűvel tünteti fel) Az NDKs Magyarok Közhasznú Egyesülete Közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról 2011. évi CLXXV. törvényben és a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben foglalt követelményeknek megfelelve – figyelemmel a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 11. § (1)(3) bekezdéseiben foglaltakra is – 2015. november 15. napján  az alábbi változásokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabályt fogadta el: A jelen alapszabályt az Egyesület céljának figyelembevételével kell értelmezni.
I. AZ EGYESÜLET ADATAI 1. Az Egyesület adatai Az Egyesület neve:  NDKs Magyarok Közhasznú Egyesülete Az Egyesület székhelye: 2132 Göd, Ősz u. 9. Az Egyesület levelezési címe: 2132 Göd, Ősz u. 9. Az Egyesület internetes honlapjának címe:  www.ndk.hu Az Egyesület statisztikai azonosítója: 18134395942952901 Az Egyesület országos nyilvántartásbeli azonosítója: 1126/2009. Az Egyesület nyilvántartásba vételéről szóló határozat száma: 60041/2009.18. Az Egyesület email címe: [email protected] 2. Az Egyesület jogállása Az NDKs Magyarok Közhasznú Egyesülete olyan Magyarországon nyilvántartásba vett, közhasznú tevékenységet végző civil szervezet, amely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható, és amelynek szolgáltatásai az Egyesület tagjain, munkavállalóin és önkéntesein kívül más személyek számára is hozzáférhetőek. Az Egyesület közhasznú civil szervezet, s mint ilyen, jogi személy: jogai és kötelezettségei lehetnek.
Az Egyesület jogképessége kiterjed minden olyan jogra és kötelezettségre, amely jellegénél fogva nem csupán az emberhez fűződhet. Az Egyesület személyhez fűződő jogaira a személyiségi jogokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, kivéve, ha a védelem jellegénél fogva csak az embert illetheti meg. Az Egyesület saját névvel, székhellyel, tagjaitól elkülönült vagyonnal, valamint az ügyvezetését és a képviseletét ellátó szervezettel rendelkezik. Az Egyesület saját maga rendelkezik nevével, logójával és minden a nevéhez kapcsolódó joggal, különös tekintettel a hirdetési, reklám és a tevékenység televíziós, rádiós, valamint egyéb elektronikus technikákkal történő közvetítésével kapcsolatos jogokra. 3. Az Egyesület alapcélja, alap és közhasznú tevékenységei Az Egyesület  alapcélja az államközi egyezmény alapján elsősorban a volt Német Demokratikus Köztársaságban (NDKban) 196783. között dolgozott több ezer egykori fiatal felkutatása, közösséggé formálása, a régi kapcsolatok újraélesztése, találkozók, nosztalgiatúrák, szabadidős és kulturális tevékenységek szervezése és lebonyolítása Magyarországon és Németországban. Az Egyesület az alapcélja megvalósítása érdekében a következő közhasznú tevékenységeket végzi az alábbi közfeladatok ellátását támogatva: ● Kapcsolattartás a határainkon túl élő magyar társainkkal és a Németországi Magyar Szervezetek Szövetségével, annak tagszervezeteivel, valamint egyéb társszervezetekkel, továbbá a Magyarországon élő volt NDKs állampolgárokkal, amellyel az Egyesület a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. tv. 115.§ a)i) pontjaiban megfogalmazott „a kulturális autonómia megerősítésére önszerveződés szervezése, működtetése támogatásának” közfeladatát közvetett módon támogatja. ● Segítségnyújtás családegyesítésben, az egykori magyar és német munkatársak, rokonok és ismerősök megkeresésében, külföldi, vagy belföldi munkalehetőségek keresésében, amellyel az Egyesület a családok védelméről szóló 2011. évi CCXI. tv. 16.§ban megfogalmazott „a családok védelme és a családok jólétének erősítésének, valamint a munkavállalás és a családi élet összeegyeztetése elősegítésének” közfeladatát közvetett módon támogatja. ● A fiatal generáció német nyelvtanulásának támogatása, a német kultúra és történelem megismerésének elősegítése cserekapcsolatok és ösztöndíjak segítségével, különös figyelemmel a vegyes házasságokból származó gyermekekre, amellyel az Egyesület a helyi önkormányzatok és szerveik feladat és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. tv. 121.§ a)b) bekezdéseiben megfogalmazott „a közösségi kulturális hagyományok, értékek ápolásának, művelődésére szerveződő közösségek tevékenységének, a lakosság életmódjának javítását szolgáló kulturális célok megvalósítása támogatásának közfeladatát támogatja közvetett módon. ● Az egyéni élmények, életutak, élettapasztalatok megfogalmazása és dokumentálása az Egyesület weboldalán, kapcsolódó kiadványok szerkesztése és terjesztése, valamint az Egyesület fenti közhasznú céljai elérése érdekében ösztöndíjat és egyszeri támogatást is nyújthat, amellyel az Egyesület a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. tv. 156. § (2) bekezdésében megfogalmazott „hagyományápolás és az ösztöndíjalapítás” közfeladatát közvetlenül támogatja. 2
Az Egyesület továbbá az alábbi alapcél szerinti alaptevékenységeket végzi: ● Az Egyesület tagjai közötti kommunikáció biztosítása az internet sajátos eszközeinek felhasználásával, a  www.ndk.hu honlap működtetése és a felmerült igények szerinti bővítése. ● A személyes emberi és kulturális kapcsolatok kialakítása, gondozása, elmélyítése és szélesítése. ● A volt NDKs városok, munkahelyek meglátogatása, emléktáblák elhelyezése, emlékfák ültetése, testvérvárosi kapcsolatok létrehozása; Az Egyesület lehetővé teszi, hogy tagjain, munkavállalóin és önkéntesein kívül más harmadik személyek is részesülhessenek az Egyesület által nyújtott alapcél szerinti tevékenységekből és közhasznú szolgáltatásokból. Az egyesületi célok hatékonyabb megvalósítása érdekében fő és mellékállású alkalmazottat is foglalkoztathat, akik fölött a munkáltatói jogokat az Elnök gyakorolja. Az Egyesület működésének, szolgáltatásainak és beszámolóinak nyilvánosságát – a jogszabályokban meghatározott kötelezettségei teljesítésén túlmenően – az Egyesület honlapján ( www.ndk.hu ) történő közzététel útján is biztosítja. Az Egyesület politikai tevékenységet nem folytat, szervezete politikai pártoktól független, pártokat, illetve politikai tevékenységet közvetlenül, vagy közvetett módon sem támogat, azoknak anyagi támogatást nem nyújt, illetve azoktól nem kap. Az Egyesület országgyűlési, európai parlamenti, vagy önkormányzati választásokon országgyűlési képviselőjelöltet, európai parlamenti képviselőjelöltet, önkormányzati képviselőtestületbe képviselőjelöltet, továbbá polgármester és főpolgármesterjelöltet nem állít és nem támogat.
II. A TAGSÁGI JOGVISZONY Az Egyesület Elnöksége köteles az egyesületi tagokról naprakész nyilvántartást vezetni. Az Egyesület tagjait –  ide nem értve az speciális egyesületi (pártoló, vagy tiszteletbeli) tagsági formából eredő, az alábbiakban rögzített különbségeket – egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik. Az Egyesület tagjai a tagsági jogaikat személyesen, vagy meghatalmazott képviselőjük útján gyakorolhatják.  A tagsági jogok forgalomképtelenek és nem örökölhetők. Az Egyesület tagjai kötelesek a jogszabályokban és a jelen Alapszabályban foglalt tagi kötelezettségeiket teljesíteni. Az Egyesület tagjai nem veszélyeztethetik az Egyesület céljainak megvalósítását és az Egyesület tevékenységét. A tagok – a tagdíj, a Közgyűlés által megállapított más fizetési kötelezettség, vagy díj, illetve a vállalt egyéb vagyoni hozzájárulás megfizetésén túl – az Egyesület tartozásaiért törvényben meghatározott eseteket kivéve saját vagyonukkal nem felelnek.
Az Egyesület tagjai kifejezetten elfogadják, hogy a tagsági jogviszonnyal kapcsolatos valamennyi jognyilatkozat, értesítés, tájékoztatás, meghívó, stb. – ideértve a tagdíjhátralék megfizetésére vonatkozó felszólítást is – elektronikus úton, az Egyesület, vagy a tag tagfelvételkor kapcsolattartás céljából megadott – illetőleg esetlegesen a későbbiekben módosított – email címére történő megküldés útján is joghatályosan közöltnek minősül. Elektronikus elérhetőség hiányában a tagok által megadott postacímen kell kapcsolatot tartani a tagokkal. Az egyesületi tagság formái: ● rendes tagság; ● tiszteletbeli tagság; ● pártoló tagság. 4. Az Egyesület tagja Az Egyesület rendes tagja lehet – állampolgárságra, nemre, fajra, származásra, politikai, vallási, vagy nemi identitásra, illetve bármely más hovatartozásra tekintet nélkül – minden természetes és jogi személy, aki 19671983. között a Magyar Népköztársaság Munkaügyi Minisztériuma és a Német Demokratikus Köztársaság Bér és Munkaügyi Államtitkársága között érvényben volt munkaerőegyüttműködési egyezmény keretében ,  vagy más módon német, vagy magyar vállalatnál dolgozott, illetve akinek hozzátartozója ilyen vállalatnál dolgozott, vagy bárki, aki az Egyesület célkitűzéseit, vagy azok bármelyikét támogatja, és aki az Alapszabályt elfogadja és a tagsági viszonyból származó kötelezettségek teljesítését vállalja. A rendes tagsági tagfelvételt az Egyesület weboldalán is elhelyezett írásbeli tagfelvételi kérelemnek az Egyesület Elnöke részére történő benyújtásával kell kezdeményezni. A kérelemhez – amennyiben jogi személy kéri a tagfelvételt – mellékelni kell a jogi személy igazolását arról, hogy nevében ki járhat el képviselőként az Egyesület tagságában. A magánszemély által benyújtott tagfelvételi kérelemnek tartalmaznia kell  a tag nevét, anyja nevét, születési helyét és idejét, lakcímét és lehetőség szerint email címét, kereskedelmi tevékenységet végző tag esetén a működési engedély másolatát,  a tagfelvételre vonatkozó egyértelmű, kifejezett kérelmet,  az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a leendő tag az Egyesület Alapszabályának rendelkezéseit mindenre kiterjedően ismeri és azt magára nézve kötelezőnek fogadja el,  az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a tagként történő felvételét kérelmező személy a személyes adatai Egyesület általi kezeléséhez kifejezetten hozzájárul. A tagfelvételi kérelmet első fokon az Elnökség bírálja el a kérelem beérkezését követő első ülésén, ezt követően 15 (tizenöt) naptári napon belül írásban (akár emailben) értesíti a kérelmezőt döntéséről. Ha a tagfelvételi kérelem a fenti előírásoknak nem felel meg, úgy azt az Elnökség határozatával elutasítja, egyúttal tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a tagfelvételi kérelme milyen hiányokban szenved, illetve arról, hogy a kérelem elutasítása nem akadálya a tagfelvételi kérelem ismételt benyújtásának. Az Elnökség a fenti előírásoknak megfelelő tagfelvételi kérelem tárgyában is jogosult elutasító határozatot hozni, ha úgy ítéli meg, hogy a tag felvétele az Egyesületi célok megvalósítását, vagy az Egyesület tevékenységét veszélyeztetné, továbbá ha gyanú merül fel arra, hogy a tagfelvételi kérelemben megadott adatok nem felelnek meg a valóságnak. Az Egyesület a tagfelvételi kérelmet elutasító határozatát indokolni köteles. 4
A tagfelvételi kérelmet elutasító határozattal szemben a tagként történő felvételét kérelmező személy annak kézhezvételétől számított 15 (tizenöt) naptári napon belül jogosult fellebbezéssel élni. A fellebbezést írásban (akár email formájában), indokolással ellátva kell előterjeszteni az Elnökséghez. Az elkésett, vagy indokolás nélküli fellebbezést az Elnökség jogosult érdemi vizsgálat nélkül visszautasítani, köteles azonban erről a kérelmezőt írásban – a fellebbezés beérkezésétől számított 15 (tizenöt) naptári napon belül értesíteni. A szabályszerű fellebbezés tárgyában – az Elnökség előterjesztésére és az Elnökség véleményének figyelembevételével – az Egyesület Közgyűlése egyszerű többséggel dönt a soron következő ülésén, a Közgyűlés döntéséről az Elnökség 15 (tizenöt) naptári napon belül írásban tájékoztatja a kérelmezőt. Az Egyesület Közgyűlésének döntésével szemben az Egyesület szervezetén belül további jogorvoslatnak helye nincs, azonban a Közgyűlés határozatának bíróság általi felülvizsgálatát a tagként történő felvételét kérelmező személy az általános szabályok szerint kérheti. Az Egyesület rendes tagjainak jogai: ● részt vehetnek az Egyesület  Közgyűlés én; ● tanácskozási, indítványozási és szavazati jogot gyakorolhatnak a  Közgyűlés en; ● bármely Egyesületi tisztségre megválaszthatók; ● a testületi szervek vezetőitől, valamint a tisztségviselőktől tájékoztatást  kérhetnek ; ● megkapják az Egyesület kiadványait ● részt vehetnek az Egyesület rendezvényein; Az Egyesület rendes tagjainak kötelességei: ● kötelesek betartani az Alapszabály és egyéb egyesületi szabályzatok rendelkezéseit, illetőleg az Egyesület szerveinek határozatait; ● nem veszélyeztethetik az Egyesület céljának megvalósítását és az Egyesület tevékenységét; ● kötelesek teljesíteni az Egyesület tevékenységével kapcsolatosan önként elvállalt feladataikat, és tőlük elvárható módon elősegíteni az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását; ● kötelesek az Egyesület  Közgyűlés e által megállapított összegű tagdíjat a tagsági jogviszony keletkezésével egyidejűleg, illetve ezt követően minden további évben a folyó év március 31. napjáig késedelem nélkül – az Egyesület mindenkori bankszámlájára történő átutalással, avagy az Egyesület mindenkori gazdasági vezetője, vagy az általa megbízott személy részére történő készpénzbefizetés útján – befizetni. 5. Tiszteletbeli tagság A  Közgyűlés – bármely tag javaslatára – egyszerű többségi döntéssel hozott határozattal tiszteletbeli tagnak kérhet fel olyan természetes személyeket, akiket arra az egyesület tevékenysége, céljai alapján érdemesnek tart. A tiszteletbeli tagsági jogviszony a tiszteletbeli tagsági felkérés jelölt általi írásbeli elfogadásával jön létre. A tiszteletbeli tag az Egyesület  Közgyűlés én tanácskozási és indítványozási joggal vehet részt, szavazati jogot nem gyakorolhat, az Egyesület tisztségviselőjévé nem választható meg. Tagdíjat a tiszteletbeli tag nem köteles fizetni, egyebekben a tiszteletbeli tagok jogai és kötelezettségei a rendes tagokéval azonosak. 6. Pártoló tagság
Az Egyesület pártoló tagja lehet – állampolgárságra, nemre, fajra, származásra politikai, vallási, vagy nemi identitásra, illetve bármely más hovatartozásra tekintet nélkül – minden természetes és jogi személy, aki/amely készségét fejezi ki az Egyesület tevékenységének támogatására, és vagyoni hozzájárulást szolgáltat az Egyesület céljainak megvalósítása érdekében és az Alapszabályt elfogadja és a pártoló tagsági viszonyból származó kötelezettségek teljesítését vállalja. Költségvetési szerv,  párt, vagy politikai tevékenységet folytató szervezet az Egyesület pártoló tagja nem lehet. Az Egyesület pártoló tagjai a fentieken túlmenően – az Elnökséghez intézett nyilatkozatukkal – bármikor vállalhatják, hogy az Egyesület célkitűzéseit, tevékenységét egyszeri, vagy rendszeres vagyoni hozzájárulással támogatják. A pártoló tag által opcionálisan szolgáltatni vállalt vagyoni hozzájárulás tárgya pénz, értékpapír, ingó, vagy ingatlan vagyontárgy, az adós által elismert követelés és vagyoni értékkel bíró jog lehet – ideértve a vagyoni értékkel bíró szellemi alkotásokat és az ahhoz fűződő jogokat is. Nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás esetén a pártoló tag a tagfelvételi kérelemben köteles megjelölni az általa szolgáltatni vállalt nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás értékét. A pártoló tag a vagyoni hozzájárulás szolgáltatásától számított 5 (öt) éven belül felelősséggel tartozik az Egyesület felé azért, hogy a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás általa megjelölt értéke megfelel az általa a tagfelvétel kérelmezésekor megjelölt összegnek. A pártoló tagsági tagfelvételt az Egyesület weboldalán is elhelyezett írásbeli tagfelvételi kérelemnek az Egyesület Elnöke részére történő benyújtásával kell kezdeményezni. A pártoló tagsági tagfelvételi kérelemben meg kell jelölni, hogy a kérelmező milyen módon kívánja támogatni az Egyesület céljainak megvalósítását. A kérelemhez – amennyiben jogi személy kéri a tagfelvételt – mellékelni kell a jogi személy igazolását arról, hogy nevében ki járhat el képviselőként az Egyesület tagságában. A kérelemről első fokon az Egyesület Elnöksége a következő ülésén egyszerű szótöbbséggel dönt. Az Elnökség ezen döntése ellen fellebbezni az Egyesület  Közgyűlés éhez lehet, amely másodfokon jóváhagyhatja, vagy felülbírálhatja az Elnökség döntését. A fellebbezés tárgyában a  Közgyűlés egyszerű többséggel határoz. A pártoló tag az Egyesület  Közgyűlés én tanácskozási és indítványozási joggal vehet részt, szavazati jogot nem gyakorolhat, az Egyesület tisztségviselőjévé nem választható meg. Tagdíjat a pártoló tag nem kötelesek fizetni, egyebekben a pártoló tagok jogai és kötelezettségei a rendes tagokéval azonosak. 7. A tagsági jogviszony megszűnik: ● a tag kilépésével, amelyet az Elnökséghez kell írásban bejelenteni; ● a tag kizárásával; ● a tagsági jogviszony Egyesület általi felmondásával; ● a természetes személy tag halálával; ● a jogi személy tag jogutód nélküli megszűnésével; ● az Egyesület megszűnésével. A  Közgyűlés – az Elnök javaslatára – a jelenlévő tagok háromnegyedes többségével meghozott határozatával kizárhatja azt a tagot az Egyesületből, aki valamely, az egyesületi tagságból eredő kötelezettségét ismételten vagy súlyosan megszegi; így különösen, ha az 1 évnél régebben lejárt esedékességű tagdíjat a titkár írásbeli felszólítása ellenére sem fizette be, illetőleg, ha az Egyesület céljával, szellemiségével vagy az Alapszabállyal össze nem egyeztethető magatartást tanúsít.  A tag kizárását kimondó határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak 6
tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást.  A kizárásról a tagot 15 napon belül postai úton értesíteni kell. A tag a kizárás ellen jogorvoslat céljából a kizárásról szóló írásbeli értesítéstől számított 30 napon belül írásban az Elnökséghez fordulhat, amely köteles a jogorvoslati kérelmet a  Közgyűlés következő ülésének napirendjére tűzni. A jogorvoslati kérelem tárgyában a  Közgyűlés egyszerű többséggel határoz,  a Közgyűlés ülésén  a kizárással érintett tagnak biztosítani kell, hogy a védekezését előadhassa . Ha az Alapszabály a tagságot feltételekhez köti, és a tag nem felel meg ezeknek a feltételeknek, az Egyesület a tagsági jogviszonyt harmincnapos határidővel írásban felmondhatja. A felmondásról az Egyesület Közgyűlése dönt. A tiszteletbeli tagi címet a  Közgyűlés – az Egyesület bármely tagjának javaslatára –a jelenlévő tagok háromnegyedes szavazattöbbségével jogosult megvonni abban az esetben, ha a tiszteletbeli tag az Egyesület céljával, szellemiségével, értékrendjével vagy az Alapszabállyal össze nem egyeztethető magatartást tanúsít.  A tiszteletbeli tagi cím megvonását kimondó határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak tartalmaznia kell a tiszteletbeli tagi cím megvonása alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást.  A tiszteletbeli tagi cím megvonásáról a tiszteletbeli tagot 15 napon belül postai úton értesíteni kell. A tiszteletbeli tag a cím megvonása ellen jogorvoslat céljából az írásbeli értesítésétől számított 30 napon belül írásban az Elnökséghez fordulhat, amely köteles a jogorvoslati kérelmet a  Közgyűlés következő ülésének napirendjére tűzni. A jogorvoslati kérelem tárgyában a  Közgyűlés egyszerű többséggel határoz, a Közgyűlés ülésén  a tiszteletbeli tagi címtől megfosztott tagnak biztosítani kell, hogy a védekezését előadhassa .
III. AZ EGYESÜLET SZERVEZETE ÉS TISZTSÉGVISELŐI 8. Az Egyesület szervei Az Egyesület testületi szervei: ● a.  Közgyűlés ; ● b. Elnökség; ● c. Felügyelő Bizottság. ● Az Egyesület tisztségviselői: ● a. elnök; ● b. titkár; ● c. gazdasági vezető; ● d. elnökségi tagok; ● e . felügyelő bizottsági tagok. 9. A  Közgyűlés 7
A  Közgyűlés a tagok összessége, az Egyesület  döntéshozó szerve. A  Közgyűlés en a természetes személy tagok személyesen, vagy meghatalmazott képviselőjük útján, a jogi személy tagok pedig törvényes, vagy meghatalmazott képviselőjük útján vesznek részt.  A Közgyűlés – figyelemmel az Egyesület közhasznú szervezeti jellegére, illetve az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról és a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 37.§ (1) bekezdésében foglaltakra – nyilvános, azon az Egyesület tagjain kívül bármely természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet is részt vehet, amennyiben az Egyesület alapcél szerinti tevékenysége és működése iránt érdeklődik. A  Közgyűlés rendes és rendkívüli lehet. Rendes  Közgyűlés t az Egyesület évente legalább egyszer tart. Rendkívüli  Közgyűlés t kell összehívni legalább 20 tag által aláírt, az Egyesület Elnökének, vagy titkárának címzett kérelemre, melyben megjelölik az összehívás okát és célját. Az elnök köteles rendkívüli Közgyűlést összehívni, ha az Egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi, ha az Egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásait esedékességkor teljesíteni, vagy ha az Egyesület céljainak elérése veszélybe került. Az e bekezdésben megjelölt okokra tekintettel összehívott rendkívüli Közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni, vagy az Egyesület megszüntetéséről dönteni. Rendkívüli Közgyűlést kell összehívni továbbá a Felügyelő Bizottság bármely tagja által aláírt, az Egyesület elnökének címzett és megküldött kérelemre, melyben megjelölik az összehívás okát és célját. A Felügyelő Bizottság tagjai kötelesek a Közgyűlés összehívását kezdeményezni az elnöknél, ha arról szereznek tudomást, hogy az Egyesület működése során olyan jogszabálysértés, vagy az Egyesület érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése, vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése a Közgyűlés döntését teszi szükségessé, továbbá akkor is, ha az Elnökség bármely tagja felelősségét megalapozó körülmény merült fel. Ebben az esetben az intézkedés megtételétől számított 30 (harminc) napon belül a Közgyűlést össze kell hívni. A  Közgyűlés t össze kell továbbá hívni, ha azt a Bíróság elrendeli. A  Közgyűlés t az Elnök hívja össze valamennyi regisztrált tag előzetes elektronikus – elektronikus elérhetőség hiányában postai – értesítésével. Az értesítést Egyesület honlapján hirdetmény formájában minden esetben közzé kell tenni annak minden mellékletével együtt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a Közgyűlés helyszínét, időpontját és előzetesen tervezett napirendjét is –  melyeket a Közgyűlést összehívó személy, illetve szerv jogosult meghatározni . Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a tagok a rendes, illetve a rendkívüli ülésének időpontjáról – legalább 15 nappal az ülés időpontját megelőzően – értesülnek. A Közgyűlés időpontjáról szóló értesítés kézbesítésétől számított 8 (nyolc) naptári napon belül bármely tag kérheti a napirend kiegészítését – a kiegészítés indokolásával. A napirend kiegészítése tárgyában a Közgyűlés összehívására jogosult személy dönt. A kiegészítés iránti kérelemnek történő helyt adás esetén a Közgyűlés összehívására jogosult – legkésőbb a Közgyűlés időpontja előtt 3 (három) naptári nappal – köteles értesíteni a meghívottakat a napirend megváltozásáról. A kiegészítés iránti kérelem elutasítása esetén, továbbá ha a kiegészítés iránti kérelem tárgyában a jogosult nem dönt, a Közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában. A fentieken túlmenően a Közgyűlés előzetesen jelzett napirendjéhez képest új tárgykör csak akkor tűzhető napirendre, illetve ilyen kérdésekben a Közgyűlés csak akkor határozhat, ha az Egyesület minden 8
szavazásra jogosult tagja jelen van és egyhangúlag egyetértenek az adott napirendi pont napirendre tűzésével. A  Közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a szavazásra jogosult tagoknak az 50 százaléka +1 fő jelen van. Ha az egyébként szabályszerűen összehívott  Közgyűlés a megjelent tagoknak az előírtnál alacsonyabb száma miatt határozatképtelen, úgy legkésőbb egy hónapon belüli, de az eredeti  Közgyűlés időpontját legalább fél órával követő időpontra ugyanazon napirenddel új – megismételt –  Közgyűlés t kell kitűzni, amely a megjelent tagok számára tekintet nélkül határozatképes. A megismételt  Közgyűlés tartásának lehetőségére, az ott érvényesülő eltérő határozatképességi szabályra, valamint a megismételt Közgyűlés tervezett időpontjára a  Közgyűlés i meghívóban a tagok figyelmét előre fel kell hívni. A  Közgyűlés en a  Közgyűlés által megválasztott levezető elnök elnököl , aki egyúttal a szavazatok számlálójának, illetve a határozatok kihirdetőjének is tekintendő . A  Közgyűlés ről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyből megállapítható döntéseinek tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges, személye) és amelyet a Közgyűlés levezető elnöke és a  Közgyűlés en a levezető elnök által 2 (kettő) felkért tag hitelesít. A jegyzőkönyvet és a nyilvántartást, mint a határozatok nyilvántartását szolgáló okiratot, lefűzve és sorszámozva kell az Egyesület iratai között megőrizni, azok folyamatos kezelését az Egyesület Titkára látja el, azokba bárki korlátozás nélkül betekinthet és saját költségére másolatot készíthet. A  Közgyűlés en elhangzottakról hangfelvétel készíthető, amely esetben a hangfelvételből a  Közgyűlés ülését követő 15 napon belül írásbeli jegyzőkönyvet kell készíteni és azt az Egyesület honlapján a lejegyzést követő 15 napon belül 15 napos időtartamra közzé kell tenni. Az Egyesület Alapszabályának módosításához a Közgyűlés nyílt szavazással, minősített többséggel (a jelenlévő tagok legalább háromnegyedének szavazatával) meghozott döntése szükséges. Az Egyesület céljának módosításához és az Egyesület megszűnéséről, vagy más társadalmi szervezettel történő egyesüléséről szóló Közgyűlési döntéshez az Egyesület szavazati joggal rendelkező összes tagjának háromnegyedes szótöbbséggel meghozott határozata szükséges. A  Közgyűlés egyebekben a határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza – ideértve az éves beszámoló és a közhasznúsági melléklet elfogadását is. Titkos szavazást rendelhet el a  Közgyűlés az Elnök, vagy a jelenlévő tagok egyharmadának kezdeményezésére.  A vezető tisztségviselők megválasztása és visszahívása esetén a szavazás titkosan történik. A tagok a Közgyűlés ülésén szavazással hozzák meg határozataikat. A Közgyűlésen az Egyesület azon rendes tagjai rendelkeznek szavazati joggal, akik a Közgyűlés megtartása időpontjában a tagnyilvántartásban tagként szerepelnek. A Közgyűlésen az egyes javaslatokra leadott szavazatokat a levezető elnök számlálja össze, a szavazás eredményeként meghozott határozatokat szintén a levezető elnök hirdeti ki. A határozathozatalban nem vehet részt az a személy:
● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül,  vagy az  Egyesület terhére másfajta előnyben részesül; ● akivel, vagy akinek a közeli hozzátartozójával [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársával a határozat alapján  szerződést kell kötni; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa ellen a határozat alapján pert kell indítani; ● akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki az Egyesületnek nem tagja, vagy alapítója; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa egyébként személyesen érdekelt a döntésben – így különösen, ha az adott személy, vagy közeli hozzátartozója, illetve élettársa tisztségviselővé választása tárgyában kerül sor határozathozatalra. Az ilyen személyeket a határozatképesség számítása során figyelmen kívül kell hagyni. E tekintetben nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület tagjának tagsági jogviszony alapján nyújtott, jelen Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás. A  Közgyűlés kizárólagos hatáskörei: ● a. megválasztja az Egyesület  vezető tisztségviselőit: az Elnököt, a Titkárt, Gazdasági vezető, az Elnökség és a Felügyelő Bizottság tagjait ; ● b. határoz az Elnökség által előterjesztett fontos, az Egyesületet érintő ügyekben, és kialakítja az Egyesület álláspontját az aktuális kérdésekben, melyet az Elnökség köteles képviselni; ● c. jóváhagyja, vagy módosítja az alapszabályt, illetőleg az Egyesület egyéb szabályzatait; ● d. határoz a tagok kizárására, illetve a tiszteletbeli tagsági cím visszavonására irányuló indítványokról; ● e. meghatározza a következő naptári évre esedékes tagdíjak mértékét és a tagdíj befizetésének határidejét; ● f . megtárgyalja a tagok által előterjesztett indítványokat; ● g . elfogadja az  ügyvezető szerv által elkészített éves beszámolót és a közhasznúsági mellékletet; ● h . megállapítja és elfogadja az éves költségvetést; ● i . visszahívja a  vezető tisztségviselőt, amennyiben kötelezettségeit nem, vagy nem megfelelően teljesíti, ismételten az alapszabályba ütközően vagy a  Közgyűlés határozatával ellentétesen látja el, illetőleg elfogadja lemondásukat; ● j. az Egyesület végelszámolásának elhatározása esetén dönt a végelszámoló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása tárgyában; ● k . jóváhagyja az Egyesület egyesülését (összeolvadását, beolvadását) más civil szervezettel, illetve kimondja az Egyesület feloszlását. 10. Az Elnökség Az Egyesület  ügyvezetésével kapcsolatos feladatokat a 7  (hét)  tagú Elnökség látja el. Az Elnökség tagjai az Elnök, a Titkár, a Gazdasági vezető, valamint a  négy elnökségi tag. Az Elnökség ülésére – annak tárgykörére figyelemmel – esetenként további tagok hívhatók meg. Az Egyesület Elnökségének tagja az lehet, 10
● aki legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és ● a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva. Nem lehet az Elnökség tagja, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. Nem lehet az Elnökség tagja, akit a vezető tisztségviselői megbízatástól, mint foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője (Elnökségének tagja) nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet az Elnökség tagja az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől. Az érintett közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet az Egyesület Elnökségének tagja az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt  annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig , a) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó és vámhatóságnál nyilvántartott adó és vámtartozását nem egyenlítette ki, b) amellyel szemben az állami adó és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, c) amellyel szemben az állami adó és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, d) amelynek adószámát az állami adó és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette, illetőleg törölte. Az Elnökség tagja, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet – így az Egyesületet is – a jelölésekor előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. A fenti összeférhetetlenségi okok fennállásának hiányáról és az Elnökségi tagi megbízatás elfogadásáról az Elnökség tagjává megválasztott személy köteles teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt módon nyilatkozni. Az Elnökség üléseit szükség szerinti gyakorisággal, de legalább negyedévenként tartja. Az Elnökség üléseit az Elnök hívja össze elektronikus levél útján – az Elnökség tagjainak meghívásával. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha az összehívás legalább 15 nappal az ülés időpontját megelőzően – az Elnökség ülésének napirendjéről szóló tájékoztatással együtt – megtörténik. Az Elnökségi ülés akkor határozatképes, ha az Elnökség valamennyi tagja jelen van. Határozatképtelenség esetén – legkésőbb 30 napon belüli, de az eredeti Elnökségi ülés időpontját legalább fél órával követő időpontra – az Elnökség ülését ismételten össze kell hívni. Az Elnökség ily módon megismételt ülése akkor határozatképes, ha azon a tagok több mint fele jelen van. Az Elnökségi tagok helyettesítésére vonatkozó szabály ebben az esetben is megfelelően alkalmazandó. Az Elnökség ülésének összehívására irányuló értesítésnek tartalmaznia kell a megismételt Elnökségi ülés tervezett időpontjára, illetőleg annak határozatképességére irányadó szabályokra vonatkozó tájékoztatást is. Az Elnökség a határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. 11
Az Elnökség ülései nyilvánosak, amely nyilvánosság jogszabályban meghatározott esetekben korlátozható. Az Elnökség üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyből ki kell tűnnie a döntések tartalmának, időpontjának és hatályának, illetve a döntést támogatók és ellenzők számarányának (ha lehetséges, személyének). A jegyzőkönyvet az Elnökség valamennyi jelen lévő tagja köteles aláírni. Az Elnökség üléseiről készült jegyzőkönyveket az Elnökségi ülést követő 15 (tizenöt) naptári napon belül ki kell függeszteni az Egyesület székhelyén. Az Elnökség döntéseiről az érintetteket 15 (tizenöt) naptári napon belül írásban tájékoztatni kell. A határozathozatalban nem vehet részt az a személy: ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül,  vagy az  Egyesület terhére másfajta előnyben részesül; ● akivel, vagy akinek a közeli hozzátartozójával [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársával a határozat alapján  szerződést kell kötni; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa ellen a határozat alapján pert kell indítani; ● akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki az Egyesületnek nem tagja, vagy alapítója; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa egyébként személyesen érdekelt a döntésben. Az ilyen személyeket a határozatképesség számításánál figyelmen kívül kell hagyni.  E tekintetben nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület tagjának tagsági jogviszony alapján nyújtott, jelen Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás. Az Elnökségi tagi megbízatás megszűnik:  a megbízatás határozott időtartamának lejártával;  az Elnökségi tag Közgyűlés általi visszahívásával;  az Elnökségi tag lemondásával;  az Elnökségi tag összeférhetetlenné válásával;  az Elnökségi tag Egyesületi tagsági jogviszonyának bármely módon történő megszűnésével;  az Elnökségi tag halálával. Az Elnökség tagjai a megbízatásuk határozott időtartamának lejártát megelőző 30 (harminc) naptári nappal kötelesek a Közgyűlés összehívását kezdeményezni, és az új Elnökségi tag megválasztásához szükséges intézkedéseket megtenni. Az Elnökség tagjai a Közgyűlés egyszerű többséggel meghozott döntésével bármikor, indokolás nélkül visszahívhatók. Az Elnökség tagjai bármikor, indokolás nélkül lemondhatnak megbízatásukról. A lemondó nyilatkozatot az Elnökség többi tagjának és a Felügyelő Bizottság tagjainak kell benyújtani, ezt követően haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Elnökségi tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. Az Elnökség tagjai bármely összeférhetetlenségi ok felmerülését kötelesek az Elnökség többi tagjának és a Felügyelő Bizottság tagjainak bejelenteni, egyúttal kötelesek az összeférhetetlenségi okot 12
haladéktalanul megszüntetni, vagy a Közgyűlés összehívásához – és az új Elnökségi tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket haladéktalanul megtenni. Az Elnökségi tag Egyesületi tagsági jogviszonyának megszűnése, vagy az Elnökségi tag halála esetén haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Elnökségi tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. Az Elnökségi tagi megbízatás megszűnése esetén az új Elnökségi tag megválasztásáig – de legfeljebb 60 (hatvan) napig – a megszűnt megbízatással rendelkező Elnökségi tag az Egyesület tevékenysége zavartalan folytatása érdekében szükséges feladatai ellátására továbbra is köteles. Az Elnökség feladatai: ● az Egyesület operatív vezetésével kapcsolatos feladatok ellátása; ● az Egyesületet érintő ügyekben, fontos kérdésekben előterjesztések megfogalmazása a  Közgyűlés számára; ● a beszámolók előkészítése és azoknak a Közgyűlés elé terjesztése; ● az éves költségvetés elkészítése és annak a Közgyűlés elé terjesztése; ● az Egyesület jogszabály és az Alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése; az Egyesület Alapszabálya módosításának előkészítése ● az Egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a Közgyűlés hatáskörébe nem tartozó, nagyobb jelentőségű döntések meghozatala; ● a Közgyűlés összehívása, a Közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása, előterjesztések készítése az Egyesületet érintő fontos ügyekben a Közgyűlés részére; ● az Egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése; ● az Egyesület tagságának nyilvántartása; ● első fokú döntéshozatal tagfelvételi kérdésekben; ● befogadja a tag írásbeli bejelentését annak kilépési szándéka esetén; ● az Elnökség két  Közgyűlés közötti időszakban végzett tevékenységéről a  Közgyűlés előtt beszámol, és intézkedéseit a  Közgyűlés hagyja jóvá. Az Elnökség döntéseiről két  Közgyűlés között a döntések tartalmának az Egyesület honlapján ( www.ndk.hu ) történő közzétételével tájékoztatja az Egyesület tagjait; ● közhasznúsági beszámoló elfogadása. Az Elnökség dönt minden olyan kérdésben, amelyet az Alapszabály a hatáskörébe utal, továbbá minden olyan kérdésben, melyet az Alapszabály nem utal a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. Az Elnökség speciális feladatok ellátására állandó, vagy ideiglenes munkacsoportokat, szekciókat hozhat létre. Az Elnökség tagjai kötelesek a Közgyűlésen részt venni, a Közgyűlésen az Egyesülettel kapcsolatos kérdésekre válaszolni, az Egyesület tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni. 11. A Felügyelő Bizottság Az Egyesület felügyelő szerve a 3 tagú Felügyelő Bizottság. A Felügyelő Bizottság tagjai indokolt esetben – az Egyesület bármely tagjának javaslatára – a  Közgyűlés által visszahívhatóak. A Felügyelő Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg. 13
A  Közgyűlés a Felügyelő Bizottság tagjait (köztük a Felügyelő Bizottság Elnökét) három éves határozott időtartamra választja meg – fenntartva a megválasztott személyek részére a lemondás jogát. A Felügyelő Bizottság tagja csak olyan nagykorú, cselekvőképes, magyarországi lakóhellyel rendelkező magyar állampolgár lehet, aki nem áll közügyektől eltiltás, vezető tisztségviselői megbízatástól eltiltás, vagy bármely foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. Nem lehet a Felügyelő Bizottság tagja az Elnökség tagja, illetve az Elnökség tagjának közeli hozzátartozója. A Felügyelő Bizottság tagjai nem lehetnek egymás közeli hozzátartozói sem. Nem lehet a Felügyelő Bizottság tagja az, aki, vagy akinek hozzátartozója az Egyesülettel e megbízatásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik. Nem lehet a Felügyelő Bizottság tagja az sem, aki, vagy akinek hozzátartozója az Egyesület cél szerinti juttatásából részesül – kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli juttatásokat és az Egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján a jelen Alapszabályban foglaltaknak megfelelően juttatott cél szerinti juttatást. A fenti összeférhetetlenségi okok fennállásának hiányáról és a Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás elfogadásáról a Felügyelő Bizottság tagjává megválasztott személy köteles teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt módon nyilatkozni. A Felügyelő Bizottság tagja, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet – így az Egyesületet is – a jelölésekor előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. A Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás a Közgyűlés általi megválasztással és a megbízatás megválasztott személy általi írásbeli elfogadásával jön létre. Ha a Felügyelő Bizottság tagjává megválasztott személy a megbízatást nem fogadja el, vagy vele szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn, úgy a Közgyűlés köteles helyette más Felügyelő Bizottsági tagot választani. A Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás megszűnik:  a megbízatás határozott időtartamának lejártával;  a Felügyelő Bizottsági tag Közgyűlés általi visszahívásával;  a Felügyelő Bizottsági tag lemondásával;  a Felügyelő Bizottsági tag összeférhetetlenné válásával;  a Felügyelő Bizottsági tag Egyesületi tagsági jogviszonyának bármely módon történő megszűnésével;  a Felügyelő Bizottsági tag halálával. A Felügyelő Bizottság tagjai megbízatása határozott időtartamának lejártát megelőző 30 (harminc) naptári nappal az Elnökség köteles a Közgyűlés összehívását kezdeményezni, és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához szükséges intézkedéseket megtenni. A Felügyelő Bizottság tagjai a Közgyűlés egyszerű többséggel meghozott döntésével bármikor, indokolás nélkül visszahívhatók. A Felügyelő Bizottság tagjai bármikor, indokolás nélkül lemondhatnak megbízatásukról. A lemondó nyilatkozatot az Elnökségnek kell benyújtani, ezt követően haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. 14
A Felügyelő Bizottság tagjai bármely összeférhetetlenségi ok felmerülését kötelesek az Elnökségnek bejelenteni. Ebben az esetben az összeférhetetlenségi ok megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, vagy a Közgyűlés összehívásához – és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket haladéktalanul meg kell tenni. A Felügyelő Bizottsági tag halála esetén haladéktalanul meg kell tenni a Közgyűlés összehívásához – és az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásához – szükséges intézkedéseket. A Felügyelő Bizottsági tagi megbízatás megszűnése esetén az új Felügyelő Bizottsági tag megválasztásáig – de legfeljebb 60 (hatvan) napig – a megszűnt megbízatással rendelkező Felügyelő Bizottsági tag az Egyesület tevékenysége zavartalan folytatása érdekében szükséges feladatai ellátására továbbra is köteles. A Felügyelő Bizottság feladata és hatásköre: A Felügyelő Bizottság feladata a jogszabályok, az Alapszabály rendelkezései, valamint az Egyesület Közgyűlése és Elnöksége határozatainak végrehajtásának, betartásának ellenőrzése. E feladatkörében a Felügyelő Bizottság: ● összehívja az Egyesület legfőbb szervének rendkívüli ülését, és javaslatot tesz annak napirendjére, ha megítélése szerint a vezető tisztségviselők tevékenysége jogszabályba, az Alapszabályba, illetve az Egyesület legfőbb szervének határozataiba ütközik, vagy egyébként sérti az Egyesület, vagy a tagság érdekeit; ● ellenőrzi az Egyesület működését és gazdálkodását; ● jelentést kérhet a vezető tisztségviselőktől, illetve tájékoztatást, vagy felvilágosítást az Egyesület munkavállalóitól; ● megvizsgálhatja, illetve betekinthet az Egyesület könyveibe és irataiba. A Felügyelő Bizottság köteles az Egyesület intézkedésre jogosult szervét tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy: ● a. az Egyesület működése során olyan jogszabálysértés, vagy az Egyesület érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszűntetése, vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult szerv döntését teszi szükségessé. ● b. a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. Ha a Felügyelő Bizottság indítványára – annak megtételétől számított 30 napon belül – nem hívták össze a  Közgyűlés t, vagy az Elnökséget, úgy a határidő eredménytelen eltelte esetén erre a Felügyelő Bizottság is jogosult. A Felügyelő Bizottság egyes ellenőrzési feladatok elvégzésével bármely tagját megbízhatja, illetve az ellenőrzést állandó jelleggel is megoszthatja tagjai között. Az ellenőrzés megosztása nem érinti a Felügyelő Bizottsági tag felelősségét, sem azt a jogát, hogy az ellenőrzést más, a Felügyelő Bizottság ellenőrzési feladatkörébe tartozó tevékenységre is kiterjessze.
Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében a szükséges intézkedést nem teszi meg, a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervet. A Felügyelő Bizottság működése: A Felügyelő Bizottság testületként jár el, bizottsági üléseit szükség szerint, de legalább évente tartja. A Felügyelő Bizottság akkor határozatképes, ha mindhárom tagja jelen van, határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza meg, határozathozatala során tartózkodásnak helye nincs. A határozathozatalban nem vehet részt az a személy: ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül,  vagy az  Egyesület terhére másfajta előnyben részesül; ● akivel, vagy akinek a közeli hozzátartozójával [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársával a határozat alapján  szerződést kell kötni; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa ellen a határozat alapján pert kell indítani; ● akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki az Egyesületnek nem tagja, vagy alapítója; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; ● aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § 2. pont], vagy élettársa egyébként személyesen érdekelt a döntésben. Az ilyen személyeket a határozatképesség számításánál figyelmen kívül kell hagyni. E tekintetben nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület tagjának tagsági jogviszony alapján nyújtott, jelen Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás. A Felügyelő Bizottság tagjai személyesen kötelesek eljárni, képviseletnek nincs helye. A Felügyelő Bizottság tagját e minőségében az Egyesületből senki sem akadályozhatja, vagy utasíthatja. A Felügyelő Bizottság üléseit a Felügyelő Bizottság elnöke hívja össze és vezeti. Az ülés összehívását – az ok és a cél megjelölésével – a Felügyelő Bizottság bármely tagja írásban kérheti az elnöktől, aki a kérelem kézhezvételétől számított nyolc napon belül köteles intézkedni a Felügyelő Bizottság ülésének harminc napon belüli időpontra történő összehívásáról. Ha az elnök a kérelemnek nem tesz eleget, a tag maga jogosult az ülés összehívására, illetve ebben az esetben a tag köteles indítványozni a  Közgyűlés en a Felügyelő Bizottság elnökének visszahívását. Ha a Felügyelő Bizottság tagjainak száma az alapszabályban meghatározott létszám alá csökken, vagy, nincs, aki az ülést, összehívja, az Egyesület Elnöke a Felügyelő Bizottság rendeltetésszerű működésének helyreállítása érdekében köteles összehívni a  Közgyűlés t. 12. Az Egyesület tisztségviselői 16
Az Egyesület tisztségviselői: ● az Elnökség tagjai:  az  Elnök ,  a  Titkár ,  a  Gazdasági vezető ,  az Elnökség  négy tagja, ● továbbá  a Felügyelő Bizottság tagjai . A tisztségviselőket a  Közgyűlés választja meg minősített többséggel 3 éves határozott időre. Nem lehet az Egyesület Felügyelő Bizottságának elnöke, vagy tagja, illetve az Egyesület könyvvizsgálója az a személy, ● a  Közgyűlés , illetve az Elnökség elnöke vagy tagja (ide nem értve az egyesület legfőbb szervének azon tagjait, akik tisztséget nem töltenek be), ● a közhasznú szervezettel e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik, ● a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül  kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján a létesítő okiratban foglaltaknak megfelelően nyújtott cél szerinti juttatást , illetve ● az a)c) pontban meghatározott személyek hozzátartozója. A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt – annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig – amely ● jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó és vámhatóságnál nyilvántartott adó és/vagy vámtartozását nem egyenlítette ki; ● amellyel szemben az állami adó és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel; ● amellyel szemben az állami adó és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy azt helyettesítő bírságot szabott ki; ● amelynek adószámát az állami adó és vámhivatal az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény szerint felfüggesztette, vagy törölte; A tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. Bármely választott tisztségviselő megbízatása megszűnik: ● a tisztségviselő lemondásával; ● a tisztségviselő visszahívásával; ● az egyesületi tagság bármely okból történő megszűnésével; ● három év elteltével; ● a tag halálával; ● az összeférhetetlenség megállapításával. Nem lehet a Felügyelő Bizottság elnöke, vagy tagja az a személy, aki ● az Egyesület Elnöke, vagy az Elnökség tagja;
● az Egyesülettel megbízatásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll; ● az Egyesület cél szerinti juttatásából részesül, kivéve a bárki által igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és a jelen Alapszabályban foglaltaknak megfelelően nyújtott közhasznú szolgáltatást, juttatást; ● ezen személyek közeli hozzátartozója. A választott tisztségviselőket a  Közgyűlés hívhatja vissza abban az esetben, ha egyértelműen megállapítható, hogy a visszahívásra javasolt tisztségviselő nem, vagy nem megfelelően végezte el azokat a feladatokat, amelyek az Alapszabályban és a vonatkozó jogszabályokban részükre meghatározásra kerültek. A választott tisztségviselők lemondását a  Közgyűlés nek címzett írásbeli nyilatkozattal kell bejelenteni. Az Elnök: ● az Elnök az Egyesület vezető tisztségviselője ● egy személyben felelős az Egyesület törvényes működéséért; ● képviseli az Egyesületet; ● kapcsolatot tart a különböző társadalmi szervezetekkel, támogatókkal; ● szervezi és irányítja az Egyesület rendezvényeit; ● összehívja a  Közgyűlés t és az Elnökség üléseit és azokon elnököl; ● ellenőrzi a testületi szervek határozatainak végrehajtását, őrködik az Egyesület szerveinek törvényes és alapszabályszerű tevékenysége felett; ● a költségvetés keretei között aláírási jogkört gyakorol; ● beszámol a  Közgyűlés nek az éves munkájáról; ● aláveti magát a Felügyelő Bizottság ellenőrzéseinek, a feltárt észrevételekre megteszi a szükséges intézkedéseket; ● gondoskodik az Egyesület iratainak kezeléséről, a tagok nyilvántartásáról. A Titkár: ● az Elnök elgondolása alapján összehangolja az Elnökség és a Felügyelő Bizottság, valamint a tisztségviselők munkáját; ● a tagdíjfizetést elmulasztó tagokat felszólítja a tagdíjak megfizetésére; ● előkészíti a  Közgyűlés és a vezetőség elé kerülő előterjesztéseket, gondoskodik a  Közgyűlés ek, vezetőségi ülések előkészítéséről; ● választott jegyzőkönyvvezető hiányában vezeti a  Közgyűlés üléseinek jegyzőkönyvét; ● irányítja, illetve ellátja az Egyesület és szervei írásbeli teendőit; ● szervezi az Egyesület rendezvényeit; ● segíti az Egyesület Elnökét feladatainak ellátásában, elvégzi az Elnök által írásban átruházott feladatokat; ● az Elnök írásos intézkedése alapján helyettesíti a Gazdasági vezetőt; Titkár akadályoztatása esetén, annak feladatait – az Elnök írásos intézkedése alapján – a kijelölt Elnökségi tag látja el; A Gazdasági vezető:
intézi az Egyesület gazdasági ügyeit, rendszeresen beszámol a vezetőségnek az Egyesület vagyoni helyzetéről; a beszámolóval egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készít, melyben bemutatja az Egyesület által végzett közhasznú tevékenységeket, ezen tevékenységek fő célcsoportjait és eredményeit, valamint a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, a közhasznú cél szerinti juttatások kimutatását, a tisztségviselőknek nyújtott juttatások összegét, valamint a juttatásban részesülő tisztségviselők felsorolását; ● számadásokat vezet a pénz és vagyonkezelésről, a befolyt és megfizetni elmulasztott tagdíjakról, valamint a tagdíjfizetés elmulasztása esetén felhívja a Titkárt a szükséges lépések megtételére; ● elkészíti a zárszámadást, a vagyonmérleget, a következő évi költségvetési tervet, majd a vezetőség jóváhagyása után a  Közgyűlés elé terjeszti, a vagyonmérlegben a közhasznú tevékenységből, illetve a gazdaságivállalkozási tevékenységből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait elkülönítetten tartja nyilván; ● negyedéves rendszerességgel az Elnök elé terjeszti a gazdálkodással kapcsolatos iratokat jóváhagyásra, majd a szükséges bizonylatokat, számlákat, stb., átadja az Egyesület könyvelőjének; ● rendszeres és folyamatos információáramlást biztosít az Egyesület Elnöke és könyvelője között; ● gondoskodik az Alapszabályban meghatározott tagdíjak és egyéb díjak beszedéséről; ● köteles jelezni az Egyesület Elnökének, ha az Egyesület bármely tisztségviselője megsérti az Egyesület gazdálkodására irányuló jogszabályokat, vagy az Alapszabályt; ● nyilvántartást vezet az Egyesület tárgyi eszközeiről, folyamatosan vezeti azok értékcsökkenését; ● rendszeresen ellenőrzi az Egyesület fej és körbélyegzőjének szabályszerű tárolását és használatát. A Gazdasági vezetőt távolléte, vagy akadályoztatása esetén – az Elnök írásos intézkedése alapján – a Titkár helyettesíti. Az Egyesület pénzforgalmi bankszámlája feletti rendelkezési jogot a képviseleti joggal felruházott Elnök gyakorolja. ●
IV. AZ EGYESÜLET GAZDÁLKODÁSA ÉS MŰKÖDÉSE 13. Az  Egyesület bevételei és kiadásai Az Egyesület bevételei: a. tagdíjak, pártoló tagdíjak; b. gazdaságivállalkozási tevékenységből (szolgáltatásnyújtásból) származó bevétel; c. természetes és jogi személyek felajánlásai; d. költségvetési támogatás: da. a pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás; db. az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a Kohéziós Alapból származó, a költségvetésből juttatott támogatás; dc. az Európai Unió költségvetéséből vagy más államtól, nemzetközi szervezettől származó támogatás; e. a személyi jövedelemadó meghatározott részének az Egyesület javára felajánlott összegei. f. befektetési tevékenységből származó bevétel; 19
g. az af. pont alá nem sorolható egyéb bevételek. Az Egyesület kiadásai: a. az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; b. a gazdaságivállalkozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; c. az Egyesület szerveinek, szervezetének működési költségei, valamint a több tevékenységhez használt immateriális javak és tárgyi eszközök értékcsökkenési leírása; d. egyéb költségek. 14. Az Egyesület gazdálkodása Az Egyesület gazdálkodására a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII.30.) Kormányrendelet szabályait kell alkalmazni. Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. Az Egyesület tagjai a tagdíj, illetve a vállalt vagyoni hozzájárulás megfizetésén túl az Egyesület tartozásaiért – törvény eltérő rendelkezése hiányában – nem felelnek. Az Egyesület az Alapszabályban meghatározott alapcélja megvalósítása érdekében vagyonával önállóan gazdálkodik, elsődlegesen gazdaságivállalkozási tevékenységet nem folytat. Az Egyesület Alapszabályban meghatározott alapcél szerinti közhasznú tevékenységet folytat és – célja megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében – gazdaságivállalkozási tevékenységet kizárólag annyiban végezhet, amennyiben ez az alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyezteti.  Az Egyesület az Egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult. A Közhasznú Egyesület gazdaságivállalkozási tevékenységének fejlesztéséhez közhasznú tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel. Az Egyesület gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt jelen Alapszabályban meghatározott alapcélokra, illetve közhasznú tevékenységére kell fordítania.  Az Egyesület a vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között és a tagok részére nyereséget nem juttathat. Az Egyesület pénzeszközeinek célszerű felhasználására éves költségvetést készít, amelyet az Elnök terjeszt a tárgyévet megelőző évben a  Közgyűlés elé jóváhagyás végett. Az Egyesület pénzeszközei terhére kifizetések az Elnök és a Gazdasági vezető önálló rendelkezése alapján teljesíthetők. Az Egyesület tisztségviselői feladataikat díjazás nélkül látják el. Indokolt és szükséges kiadásaikat az Egyesület megtérítheti. Az Egyesület a vezető tisztségviselőit, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját – a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az Egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, az Alapszabálynak megfelelő juttatások kivételével – cél szerinti juttatásban nem részesítheti.
Az Egyesület váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki.  Amennyiben az Egyesület befektetési tevékenységet kíván végezni, úgy az Egyesület Közgyűlése köteles befektetési szabályzatot elfogadni. Az Egyesület könyvvezetése és beszámolási szabályai: Az Egyesület az alapcél szerinti – ezen belül a közhasznú – tevékenységéből, illetve a gazdaságivállalkozási tevékenységéből származó bevételeit, és költségeit, illetve kiadásait elkülönítetten tartja nyilván. Az Egyesület a törvényi előírásoknak megfelelően kettős könyvvitelt vezet. Az Egyesület a működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával a jogszabályokban meghatározottak szerint beszámolót készít. Az üzleti év a naptári évhez igazodik. Az Egyesület a beszámolóval egyidejűleg – a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII.30.) Kormányrendelet mellékletét képező minta felhasználásával – közhasznúsági jelentést készít, amely a beszámoló mellékletét képezi. A beszámoló a következőket tartalmazza: a. mérleg; b. eredménykimutatás; c. kiegészítő melléklet; d. közhasznúsági jelentés. Az Egyesület Elnöke a beszámolót és a közhasznúsági mellékletet a Közgyűlés elé terjeszti jóváhagyás végett. Az Egyesület köteles a jóváhagyott beszámolót és közhasznúsági mellékletet az adott üzleti év mérlegfordulóját követő május 31. napjáig letétbe helyezni és közzé tenni az illetékes bíróságnál, az Országos Bírósági Hivatalnál, továbbá Civil Információs Portál számára elérhetővé tenni. Az Egyesület beszámolójába és közhasznúsági mellékletébe az Egyesület székhelyén bárki betekinthet, amelyet az Egyesület a saját honlapján ( www.ndk.hu ) közzé, és elérhetővé tesz legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig. Az Egyesület beszámolójába és közhasznúsági mellékletébe bárki betekinthet, és arról saját költségére másolatot készíthet. Az egyesület megszűnése esetén az Egyesület – hitelezői igények kielégítése után – megmaradt vagyonát az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvényben meghatározott célra kell fordítani és a vagyon felhasználására vonatkozó adatokat az ott megjelölt módon kell nyilvánosságra hozni. Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az Egyesület céljával megegyező, vagy hasonló cél megvalósítására létrejött közhasznú szervezetnek kell átadni. Arról, hogy konkrétan mely közhasznú szervezet szerezze meg az Egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont, a Közgyűlés a jogutód nélküli megszűnéssel egyidejűleg köteles határozni; ilyen határozat hiányában az Egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyonról a nyilvántartó bíróság jogosult rendelkezni. 15. Az Egyesület Közgyűlése, Elnöksége és Felügyelő Bizottsága határozatainak bírósági felülvizsgálata 21
Az Egyesület tagja – tiszteletbeli és pártoló tagok csak érintettségük esetén –, az Egyesület Elnökségének tagja, illetve a Felügyelő Bizottság bármely tagja, továbbá tagsági jogviszonnyal kapcsolatos ügyekben a határozattal érintett személy kérheti a bíróságtól a Közgyűlés, az Elnökség, vagy a Felügyelő Bizottság által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértő vagy a jelen Alapszabályba ütközik. Nem jogosult perindításra az, aki a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult, kivéve, ha tévedés, megtévesztés vagy jogellenes fenyegetés miatt szavazott a határozat mellett. A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az időponttól számított harminc napon belül lehet keresetet indítani az Egyesület ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható. Ha határozat jogszabályt sért vagy a jelen Alapszabály rendelkezéseibe ütközik, a bíróság a határozatot hatályon kívül helyezi és szükség esetén új határozat meghozatalát rendeli el. A határozat hatályon kívül helyezését kimondó bírósági ítélet hatálya a határozat felülvizsgálatának kezdeményezésére jogosult, de perben nem álló más személyekre is kiterjed. Ha a jogszabálysértés vagy az Alapszabályba ütközés nem jelentős és nem veszélyezteti az Egyesület jogszerű működését, a bíróság csak a jogsértés tényét állapítja meg. 16. Az Egyesület működésével kapcsolatos egyéb szabályok Az Egyesület a működésével kapcsolatos adatokat, az Egyesület szolgáltatásai igénybevételének módját, a támogatási lehetőségeket, illetve azok mértékét és feltételeit, illetve az Egyesület tevékenységével kapcsolatos egyéb információkat a honlapján teszi közzé:  www.ndk.hu Az Egyesület szervei által hozott jog vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránt bármely tag – az Egyesület tiszteletbeli tagjai és pártoló tagjai csak érintettségük esetén –, a határozat tudomására jutásától számított 30 (harminc) napos jogvesztő határidőn belül pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben – a tag kérelmére – a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A per törvényszéki hatáskörbe tartozik.
Az Egyesület megszűnik,  ha a tagok kimondják megszűnését, vagy az arra jogosult szerv megszünteti, ha az Egyesület megvalósította célját, vagy az Egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált és új célt nem határoztak meg, vagy ha az Egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt – feltéve valamennyi esetben, hogy az Egyesület vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság az Egyesületet a nyilvántartásból törli.
V. AZ EGYESÜLET FELÜGYELETE Az Egyesület feletti általános törvényességi felügyeletet az Egyesületet nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat az Egyesület döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára. Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti az Egyesületet Az Egyesület feletti adóügyi ellenőrzést az adóhatóság, az államháztartásból származó támogatás felhasználásának ellenőrzését az Állami Számvevőszék, a közhasznú működés feletti törvényességi felügyeletet pedig – az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 47. § alapján – az ügyészség gyakorolja. Az ügyész a határozat meghozatalától számított 1 éven belül támadhatja meg az Egyesület sérelmes határozatát, amely a határozat végrehajtását nem gátolja meg. A bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti. Ezt az alapszabályt a  Közgyűlés  2015. november 15. napján fogadta el. __________________ TamásVadnai Éva elnök Záradék: Alulírott,  dr. Vadnai Bence ügyvéd (1054 Budapest, Bank u. 6. II. em . 9. ) igazolom, hogy a jelen Alapszabály a változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel az Alapszabálymódosítások alapján hatályos tartalmának. Budapest, 2015. november 15. __________________ dr. Vadnai Bence  ügyvéd
Report "NDK s Magyarok Közhasznú Egyesülete ALAPSZABÁLY"

matches:
bíróság
Bíróság
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
bíróság
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Beruházásvédelem mindenáron | Nemzeti.net
CHF:266.58
Beruházásvédelem mindenáron
Mi igazolhatja, hogy napjainkban egy unión kívüli nemzetközi bíróság két uniós tagország viszonylatában történt tőkemozgás alapján az egyik ország harmonizált jogrendjét megítéli?
A közép-európai országok nem voltak sem gyarmatosítók, sem pedig gyarmatok. Ellenben a tervgazdasági modell építésében, ha akarták, ha nem, részt kellett venniük. Történelmi útjuk tehát nagyon messze elkerülte a tőkeáramlás nemzetköziesített kapcsolatait. Nem is volt olyan ok, amely egy ilyen részvételt kellően igazolt volna. Az első világháborút megelőzően nagy részük az európai mércével mérve is vezető ipart és gazdaságot építő Monarchia alatt egyesült, míg a második világháborút követően egy teljesen eltérő alapokra épülő gazdasági berendezkedést fogadtak el.
Ebből fakad, hogy újoncnak, mondhatni egészen zöldfülűnek számítottak, amikor tucatjával kezdték aláírni – vagy íratták velük alá – a külföldi beruházások védelmét garantáló, javarészt kétoldalú nemzetközi szerződéseket még a rendszerváltozást megelőző években. Ezekről a nemzetközi szerződésekről egyáltalán nem volt tapasztalatuk, sőt ekkor még nem is alakíthattak ki olyan átfogó gazdaságpolitikai elképzelést, amelyben ezek a nemzetközi szerződések valós szerepet játszhattak volna. Ismeretük és várakozásuk pedig csak rendkívül korlátozott mértékben lehetett.
Mégis ezek a nemzetközi szerződések vezették be őket a modern kori világba. Olyannyira, hogy jelenleg a beruházásvédelmi szerződések egynegyede valamelyik volt szocialista, kelet- vagy közép-európai államot érinti, amely az előbbiek fényében igen beszédes adat.
Az 1980-as évtized második felében a főszerepet vitathatatlanul Ronald Reagan amerikai elnök játszotta, aki – a többség tétovázásával ellentétben – elég bátor volt ahhoz, hogy Európa keleti felének méltóságát visszaadva megmutassa, hol a vége a szovjet totalitárius elnyomásnak. Ugyanakkor a győzelem euforikus hangulatában még kevesen gondoltak arra, hogy a szocializmus jelenléte egyfajta önkontroll gyakorlására kényszerítette a nyugati üzleti köröket. Az ellensúly kimozdítása önmagában nem feltétlenül azt a remélt jóléti egyensúlyt hozza meg a közép-európai államoknak, amelyet nyugat felé tekintve korábban mindig is láttak.
Utólag ezért igencsak elgondolkodtató, mit is értettek, érthettek akkoriban azon a sokat idézett mondaton, hogy új világrend formálódik, amelyben az állami cselekvések mércéje a nemzetközi jogállamiság lesz. Vajon csak az államok közötti konfrontációk, fegyveres konfliktusok és agressziók rendezettebb és hatékonyabb kezelését? Vagy ennél jóval többet?
Például azt, hogy a tőkemozgások védelmére létrehozott választott bíróságok hatáskörüket megerősítve nemzetek bíráivá válnak és egy olyan nemzetközi jog formálásába kezdenek, amely egy meghatározott ideológia mentén a beruházások külföldi tulajdonosainak egyéni jogait részesíti előnyben az állam szuverenitásához tartozó gazdaságszabályozási és politikaformálási szabadság rovására. Ez utóbbi forgatókönyv látszik beigazolódni a közép-európai országok történetében is.
A huszonegyedik század első évtizedeiben született döntések sora alapján körvonalazható, hogy a választott bíróságok egy meghatározott szabadpiaci felfogás terjesztése és érvényesítése érdekében törekszenek befolyásolni a közép-európai országok szuverén választási lehetőségeit. Az egyik klasszikus példát az ügyek azon csoportja jelenti, amelyben a beruházók, sőt még csak a beruházni szándékozók keresetére a privatizációs politikát vették górcső alá.
Az elsősorban Lengyelországot és Magyarországot érintő ilyen ügyekben a választottbírói fórumok a privatizációs politika befolyásolására törekedtek. Így például abban az esetben, amelyben egy német cukorgyár szándékozott felvásárolni az állami kézben lévő lengyel cukorgyártás meghatározott hányadát abban a reményben, hogy Lengyelország uniós csatlakozását követően igazán nyereséges üzlethez jut. A lengyel kormány azonban végül átgondolva politikáját, cukorgyárainak csak kisebbik részét értékesítette.
A nemzetközi bíróság döntésében erre fel kimondta, hogy Lengyelország politikája a német cukorgyárral szemben nemzetközi mércével mérve nem fair, és még egy szándékolt felvásárlást sem lehet kirekeszteni a német–lengyel tőkevédelmi szerződés védelme alól. A bíróság ezzel az érveléssel valóban nem egy garanciát érvényesített, hanem az államok legbensőbb kormányzásához tartozó kérdést nemzetköziesítette. Ez pedig különösen fájdalmas a közép-európai országok tekintetében, amelyekben a tervgazdasági múlt miatt a mai napig nincs politikai és közéleti konszenzus a köz- és magántulajdon helyes arányáról. Ezért nevezik őket átmeneti gazdaságoknak.
Ellentmondásokban is bővelkednek ezeknek a fórumoknak a döntései, amelyek legékesebb példája a Ronald Lauder amerikai befektető csehországi, TV Nova-médiaberuházásából fakadó vita volt. A hirdetésekből befolyó bevételek egyenlőbb elosztása érdekében a 90-es évek végén Csehország újraszabályozta médiapiacát.
A befektetővel ekkortájt bontott szerződést a csehországi partnercége, aminek következtében Ronald Lauder csatornája kiszorult a piacról. Lauder két különböző eljárást is indított: az elsőt a saját nevében az amerikai–cseh nemzetközi egyezmény, a másikat pedig a beruházását formálisan tulajdonló cég nevében a holland–cseh nemzetközi szerződés alapján.
Az ugyanazt az ügyet vizsgáló két választott bíróság egymásnak ellentmondó jogi következtetésre jutott: míg az első Csehország javára ítélt, a második megállapította felelősségét, és végül az éves egészségügyi költségvetésének megfelelő összeget fizettetett ki vele.
Ez az eset nemcsak azért sajnálatos, mert a jogászkodás eredményeként egy küszködő ország közpénze vándorolt milliárdos befektetőhöz, hanem legfőképpen azért, mert teljesen ellentmondásos jelzéseket adott a szabályozási reform jogosságáról. Ez pedig ismét csak érzékenyen érinti a közép-európai országokat, ahol megszilárdult minták híján a piacszabályozások folyamatos igazításának igénye erősebb.
Végül a közelmúlt egy hazai esete érdemelhet említést, amelyben a magyar piacra lépő portugál beruházó által felvásárolt kekszgyár üzleti mutatói nem az elképzeltek szerint alakultak és fizetésképtelen helyzetbe sodródott, majd a szabályok szerint felszámolási eljárást folytattak vele szemben. A beruházó keresetére a portugál–magyar megállapodás alapján eljáró választott bíróság lényegében azt állapította meg, hogy a hazai csődjog adta lehetőségek nemzetközi mércével mérve nem tekinthetők fairnek.
Azon túl, hogy sem a külföldi beruházások engedélyezésének, sem pedig azok védelmének nem lehet célja az üzleti sikertelenség orvoslása, még egy további, messze vezető kérdés is felmerül: egyáltalán mi igazolhatja, hogy napjainkban egy unión kívüli nemzetközi bíróság két uniós tagország viszonylatában történt tőkemozgás alapján az egyik ország harmonizált jogrendjét megítéli?
Vagy vannak egyenlőbbek az egyenlőknél?
Látványos a 80-as évek végi „euforikus átgondolatlanság” hagyatékából fakadó zűrzavar. De sajnos azon túl, hogy látványos, igen költséges is, és jelen formájában a közép-európai országok szuverenitását feleslegesen erodálja. Ezek az országok egy jogi aknamező közepébe sétáltak bele, amikor a kormányzásuk bizonyos szeletei feletti végső ellenőrzést olyan nemzetközi választott bíróságoknak privatizálták, amelyek tagjai javarészt a szabadpiaci gondolkodásnak megfelelő sztenderdeket törekszenek kikényszeríteni.
Egy tágabb kontextusban szemlélve, a külföldi tőkeimport mögött mindig valamilyen gazdasági kompromisszum húzódik, amely előnyök mellett általában hátrányokkal is jár. Egy tudatosan kidolgozott gazdaságpolitika részeként a beruházásokat védő szerződéseknek helye lehet bizonyos tőkevonzások elősegítésében.
Ugyanakkor látni kell, hogy a gazdasági kompromisszumokon felül ennek további komoly jogi ára van, mert megfagyasztja az állam azon jogát, hogy saját gazdaságának bizonyos szeleteit szabadon szabályozza. Éppen ezért valós gazdaságpolitikai stratégia nélküli kritikátlan elfogadásuk – mint ahogy ez a közép-európai országokban a 80-as évek második felétől kezdődően történt – a szuverenitás erodálásának elfogadhatatlanul magas ára.
[17:49] A "nacionalizmus vírusa" terjed Európában gondola.hu
[17:45] Sztrájkot hirdet három szakszervezet az Operaházban gondola.hu
[17:43] Balogék megint kaptak néhány ígéretet az ukránoktól kuruc.info
[17:42] Pekingben szinte sosincs hó. Hogy lesz ebből téli olimpia? ujszo.com
[17:42] Ukrajna nem változtat a nemzetiségi oktatáson a Velencei Bizottság döntéséig hirek.sk
[17:37] Kartal–Veczán-díjjal tüntették ki Csókay Károly jezsuita szerzetest magyarkurir.hu
[17:34] Erősíteni kell a hungarikumok médiamegjelenítését gondola.hu
[17:29] Horthy Miklós bevonulására emlékeznek novemberben alfahir.hu
[17:28] Az egész környék tiltakozik a disznófarm ellen ujszo.com
[17:26] A Velencei Bizottság döntéséig haladékot kapott a kárpátaljai magyar oktatás alfahir.hu

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tahi Kúria Kert -esküvői helyszín Tahitótfalu - Tahitótfalui esküvő helyszín
Tahi Kúria Kert
2022 Tahitótfalu, Móricz Zsigmond út 10/A.
Esküvőjének varázslatos és egyedi helyszíne lehet a Tahi Kúria Kert.
A Budapest városközponttól 30 percre lévő családi kúriánk parkja romantikus és hangulatos helyszínt nyújthat 20 és 300 fő közötti násznép részére.
A ceremónia megrendezhető a szökőkutas kerti teraszon, mely a szelídgesztenyés, erdős résszel határos, és igazán csodálatos látványt biztosít fényképek készítéséhez is.
A szelídgesztenyés, szerpentin út végén találjuk a kilátót, ahonnan elénk tárul a Duna, Tótfalu és a háttérben a Naszály-hegy.
A kúriában rendezvényekre rendelkezésre álló, alsó és felső csigalépcsővel összekötött 2x 76 m2 -es, korabeli bútorokkal berendezett termek további helyszínt biztosítanak az esküvői képek elkészítéséhez, továbbá alkalmasak kisebb létszámú esküvők teljes körű lebonyolítására is.
Rendezvényeink alatt a családiasságot sugárzó, egyébként családi lakhelyként szolgáló kúria alsó emeletének egymásba nyíló helyiségei összesen 40 m kosszú teret képeznek.
Rendezvénysátor kiépítésére alkalmas területek több helyen is kínálkoznak a kúria parkjában.
Keressen minket bizalommal, ha egy elegáns, egyben családias környezetre vágyik esküvőjének napján!
30) 610 5744
kuriakert.hu
Rendezvénysátor 120 120 120
Rendezvényterem 50 50 50
Az épület mögött található gesztenyefa erdő és a kerti teraszról szemünk elé táruló látvány felejthetetlen hangulatot kölcsönöz a romantikus vacsoráknak.
A környék egyik legmagasabb pontján lévő kilátóból felfedezhetőek a környék szépségei.
Időjárástól és évszaktól függően az alsó szalon kert felé nyíló ajtaját nyitva tartjuk a rendezvény alatt biztosítva a direkt átjárást a kúria parkjába. A kert természetesen további rendezvényes hasznosításra is ad lehetőségeket.
A kertből nyíló kis boros pince, kerti sütő és a domboldal tetejére épített kilátó-ház is szerepet kaphat egy rendezvény tervezésében.
A Kúriában csigalépcsővel összekötött alsó és felső szalon ( 2 x 76m2) családi, üzleti vagy művészeti események színhelyéül is szolgálhat. Ilyenkor az alsó szint egybenyíló másik helyiségeit is megnyitjuk egy hosszú belső teret képezve a vendégek részére.
A felső szalon privát kialakítása üzleti továbbképzések, konferenciák, panel beszélgetések, zenei szalon és más művészeti előadásokra is javasolt.
A helyszín kapcsolattartója: Helfy Mihály
Vissza a/az Tahi Kúria Kert adatlapjának tetejére

matches: Kúria Kúria Kúria kúria kúria kúria Kúria


text:
Idegen tollakkal: Minden változik, a lényeg nem?
Minden változik, a lényeg nem?
„Minden változik, a lényeg nem” – így foglalta össze az Animal Cannibals a pacta sunt servanda elv lényegét: vagyis változhatnak a felek, változhatnak a körülmények, de a szerződéses szolgáltatást a kötelezettnek teljesítenie kell. Sajnos a clausula rebus sic stantibus hasonlóan tömör megfogalmazása könnyűzenei előadó részéről még várat magára, és ennek az űrnek a betöltésére egy blogbejegyzés persze nem vállalkozhat. Arra viszont igen, hogy a devizahitelekről szóló jogegységi határozat indokolásának III/7. pontjával kapcsolatos hiányérzeten enyhítsen – méghozzá a jogösszehasonlítás eszközéhez nyúlva.
A deviza alapú kölcsönszerződésekkel kapcsolatos perekben felmerült egyes elvi kérdések tárgyában a joggyakorlat továbbfejlesztése érdekében hozott 6/2013. számú PJE határozatot valószínűleg sokkal kevesebben olvasták, mint ahányan határozott véleményt formáltak róla. Akik viszont olvasták, azoknak talán feltűnt, hogy az indokolás III/7. pontja természetében és tartalmában lényegesen különbözik a határozat többi részétől. Itt ugyanis a Kúria nem tesz meg valamit, amit tennie kellene; megtesz valamit, amit megtehet ugyan, de jelentősen túlmutat egy jogegységi határozat keretein; és amúgy mellékesen valahol másutt megtesz valamit, amit itt tehetne meg, de nem biztos, hogy most. Ezt megpróbálom lefordítani magyarra.
A Kúria a tartós hitelezési jogviszonyban a szerződéskötést követően beállt változások kapcsán elismeri, hogy azok adott esetben felboríthatják a szerződés gazdasági-kockázati egyensúlyát. A Kúria elismeri azt is, hogy emiatt a szerződésekbe való utólagos beavatkozás válhat szükségessé, és ezek után természetesen eljut a Ptk. 241. §-ához, ami alapján a bíróság kivételes esetekben, az egyes egyedi jogviszonyokban módosíthatja a felek közötti szerződést. Utal arra is, hogy amennyiben a bíróságok erre tömegesen jelentkező jogviták esetén rákényszerülnek, akkor az eljárások időigényesek és költségesek lesznek, eredményük pedig eltérő, tekintettel a bírói mérlegelés lehetőségére. Ezt követően viszont hiába várjuk a Ptk. 241. §-ának és a kapcsolódó bírói gyakorlatnak az áttekintését abból a szempontból, hogyan lehetne biztosítani annak viszonylag egységes alkalmazását a devizahitelekkel összefüggésben. Kapunk viszont helyette egy hivatkozást a Ptk. 226. § (2) bekezdésére, aminek értelmében a jogalkotó a hatályba lépése előtt kötött szerződések tartalmát kivételes esetekben megváltoztathatja. És pillanatnyi kétségünk sem marad afelől, hogy a Kúria szerint a jogalkotói szerződésmódosítás minden szempontból jobb megoldás lenne a kialakult helyzet kezelésére.
Hasonló megközelítéssel más jogrendszerekben is találkozhatunk. A francia Semmítőszék következetes gyakorlata értelmében elutasítja a szerződés módosítását a körülmények előre nem látható megváltozására hivatkozva. Ezt a jogirodalom többek között azzal indokolja, hogy „a döntések gazdasági következményeit sokkal jobban átlátni képes törvényhozó felelőssége, hogy mérnöki pontossággal beavatkozzék ott, ahol a szerződés igazságtalansága különös aggodalomra ad okot, és ahol jelentős személyi kör anyagi összeomlása fenyeget” (Terré-Lequette: Les grands arrêts de la jurisprudence civile, 2. kötet, Dalloz, 2008, no. 165). Nem hagyhatjuk azonban figyelmen kívül azt az apró különbséget, hogy a francia Code civil nem tartalmaz a Ptk. 241. §-ához hasonló rendelkezést. Vagyis a Semmítőszéknek pusztán annyit kell indokolnia, hogy miért nem olvas ki valamit a Code civil-ből (pl. a cause, a jóhiszeműség vagy a méltányosság jogintézményeire hivatkozva), ami kifejezetten nincsen benne. A Kúriának viszont azt kellene megindokolnia, hogy miért tesz úgy, mintha a Ptk. 241. §-a nem is létezne. Ehhez nem biztos, hogy elég egy másik megoldás lehetősége, amivel valaki más hatékonyabban tudná kezelni a helyzetet. A Ptk. 241. §-ának koherens alkalmazása továbbra is a bíróságok felelőssége marad, ha a várt jogalkotói beavatkozás nem következik be, vagy a beavatkozás nem terjed ki valamennyi vitássá tett jogviszonyra. Vagyis nagy valószínűséggel a bírói szerződésmódosítással kapcsolatos problémák nem fognak varázsütésre eltűnni.
A Kúria ódzkodása attól, hogy érdemben hozzáfogjon a devizahitel-szerződések és a Ptk. 241. §-a közötti összefüggések elemzéséhez, egyébként a globális társadalmi megfontolások mellett jogi szempontból is teljesen érthető. Hasznosítható korábbi magyar ítélkezési gyakorlat tulajdonképpen nincsen. Wellmann György, a Kúria Polgári Kollégiumának vezetője a HVG-nek úgy nyilatkozott, hogy „ilyen szituáció – ahol az árfolyamváltozás utólag ennyire eltolta a szerződéses terheket – korábban soha nem merült fel,” és „utoljára az 1920-as években volt kúriai gyakorlat ilyen témában.” A nemzetközi kitekintés hozadékáról pedig Darák Péter, a Kúria elnöke így beszélt az MTI-nek: „a fejlett jogállamok bíróságai sem igazán találkoztak ezzel a problémakörrel, hiszen ez a pénzügyi termék Nyugat-Európában sokkal szűkebb körben terjedt el, mint Magyarországon. Kivétel talán Ausztria, ahol azonban rövid idő után kivezették a pénzügyi szolgáltatások piacáról jogalkotási, hatósági eszközökkel.”
Nos, ez utóbbi megállapítással kapcsolatban néhány kiegészítő gondolat feltétlenül szükségesnek tűnik. Mindenek előtt: a Kúria végzett nemzetközi kitekintést a jogegységi határozat előkészítése során, ami feltétlenül üdvözlendő. A fenti MTI-nyilatkozat más részeiből továbbá kitűnik, hogy a Kúria a külföldi megoldások áttekintésekor nemcsak a jogi megoldásokra, hanem a probléma eltérő társadalmi kontextusaira is figyelemmel volt, és nemcsak jogi, hanem jogon kívüli megoldásokat is elemzett (pl. az érintett felek közvetítés útján létrejött egyezségének holland példáját). Ez ugyancsak támogatható megközelítés, mindaddig, amíg a bírói szerepfelfogás határain nem lép túl. Itt azonban nehéz szabadulni a gondolattól, hogy a Kúria nem elsősorban azért végez jogösszehasonlítást, hogy a Ptk. 241. §-át bölcsebben tudja majd alkalmazni, hanem azért, hogy hatékonyabban érvelhessen amellett, miért nem akarja egyáltalán mérlegelni a Ptk. 241. §-ának alkalmazását. Ha a jogösszehasonlítás eleve ezt a prekoncepciót szolgálja, akkor az könnyen a minőség rovására mehet: ebből a nézőpontból minden külföldi bírói megoldás irrelevánsnak, és minden külföldi jogalkotói vagy jogon kívüli megoldás relevánsnak állítható be. Ezzel szemben úgy vélem, hogy a külföldi bírói megoldások elemzése még akkor is érdemben segíthetné a Kúria munkáját a Ptk. 241. §-a, illetve az új Ptk. 6:192. §-a értelmezésében, ha az adott országokban a devizahitel-szerződések nem jelentettek a magyarországihoz hasonló méretű társadalmi problémát.
A jogrendszerek a clausula rebus sic stantibus elismerése szempontjából alapvetően két csoportra oszthatóak: a nyitott jogrendszerek kifejezetten biztosítják a szerződés bírói módosításának lehetőségét a szerződéskötést követően beállt változásokra tekintettel, a zárt jogrendszerek pedig kifejezetten ilyen rendelkezést vagy jogintézményt nem ismernek. A zárt jogrendszerek közül egyesek valóban zártak, vagyis a jogalkotó tudatosan zárkózott el a clausula rebus sic stantibus elismerésétől. Példa erre a Kínai Népköztársaság, ahol az 1999. évi szerződési törvény a Legfelsőbb Népi Bíróság egy 1992. évi iránymutatását és a korábbi szakmai tervezeteket felülírva tudatosan mellőzte a jogintézmény kodifikálását arra hivatkozva, hogy a bíróságok ilyen képlékeny standardot nem képesek alkalmazni. Más zárt jogrendszerek csak félig zártak, vagyis a kodifikáció hiánya nem jelent kifejezett elutasítást. Ezek a jogrendszerek egyéb eszközökkel (pl. egyéb jogintézmények felhasználásával, vagy a szerződés rugalmas értelmezésével) képesek kezelni a körülmények szerződéskötést követően beállt jelentős változásait. A nyitott jogrendszerek egy része teljesen nyitott, tehát az érintett szerződések típusára és jellegére tekintet nélkül alkalmazható jogintézményt tartalmaz (pl. Németország a 2002. évi reform óta vagy Portugália 1966 óta), más jogrendszerek félig nyitottak, mert korlátozzák a clausula rebus sic stantibus alkalmazását (pl. Magyarország és Olaszország esetében általában a tartós jogviszonyt létrehozó szerződésekre, illetve Svájc és Ausztria esetében egyes szerződéstípusokra). A teljesen és félig nyitott rendszerek megoldásai között lényeges elvi különbség nincsen: a standardok tartalmában tendenciózus eltérés nem található, csak az alkalmazás köre behatároltabb az utóbbi jogrendszerekben.
A magyar bíróságok számára nyilvánvalóan a nyitott jogrendszerek megoldásai lehetnek hasznosíthatóak: ha a magyar jog tartalmaz a Ptk. 241. §-ának, illetve az új Ptk. 6:192. §-ának megfelelő rendelkezéseket, akkor aligha védhető ettől független bírói gyakorlat kialakítása a clausula rebus sic stantibus-szal kapcsolatosan.
A hivatkozott magyar jogszabályhelyeket vizsgálva a sorsdöntő a devizahitelesek számára a következő kérdés sorsdöntő: vajon az árfolyamingadozás olyan külső körülmény, amit a felek a szerződés megkötésekor előre láthattak és/vagy aminek megváltozása a rendes üzleti kockázat körébe tartozik. Gárdos István a Magyar Narancs 2014. január 9. számában (50-51. oldal) úgy érvel, hogy az árfolyamkockázat a devizatartozás szükségszerű velejárója, e kockázat mértéke pedig előre nem látható. Ez az álláspont nem ismeretlen Európában: Ausztria mellett például Szlovéniában is ez az irányadó, ami azért különösen érdekes, mert az ott mindig problematikus infláció miatt a banki kölcsönszerződések az euro bevezetéséig rutinszerűen tartalmaztak olyan klauzulákat, amik a gyakorlatban a mi devizahiteleinkhez hasonló konstrukciókat eredményeztek.
A német jogirodalom és joggyakorlat viszont a Wegfall / Störung der Geschäftsgrundlage koncepciójának – az osztráktól eltérő – alkalmazásával azt az álláspontot alakította ki, hogy a devizahitel adósa csak a normális / rendes árfolyamingadozás kockázatát köteles viselni. Vagyis önmagában bizonyos spekulatív elemek léte a jogviszonyban nem kellő alap arra, hogy a kockázat egészét az adósra telepítsük. Arra vonatkozóan, hogy mi a rendes kockázat, az ítélkezési gyakorlat adhat némi fogódzót: 4,76%-os árfolyamesés még nem haladja meg ezt a szintet, 30%-os árfolyamesés viszont igen. Van ítélet, ahol a bíróság már 13%-os devalvációt is elégnek tartott, de a jogirodalom ezt egységesen kevésnek ítéli bírósági beavatkozáshoz. (A hivatkozásokra lásd: Hondius-Grigoleit: Unexpected Circumstances in European Contract Law, Cambridge University Press, 2011, 222-223.)
A Kúria jogegységi határozata ezt a dilemmát váratlanul és teljesen szükségtelenül eldönti, amikor a jóerkölcsbe ütközés vizsgálata során (III/2 b) úgy fogalmaz, hogy a devizahitelben eladósodó fél „vállalja az árfolyamváltozás kockázatát, melynek iránya, mértéke előre nem látható, nem kiszámítható.” Sőt ennél tovább is megy: „önmagában a múltbeli tendenciák nem alapoztak meg a jövőre vonatkozó várakozásokat”, vagyis ilyen esetekben a rendes üzleti kockázat nem a korábbi piaci folyamatok reális elemzéséből megállapítható kockázatot, hanem korlátlan kockázatot jelent – a devizahitelek konstrukcióinak megfelelően legalábbis az adós számára.
A Kúria tehát nem mondja ki, hogy a Ptk. 241. §-ának alkalmazását – annak ellenére, hogy nem ideális eszköz a kialakult helyzet kezelésére – a bíróságoknak adott esetben mérlegelniük kell a deviza alapú kölcsönszerződésekkel kapcsolatban is. Ezt meg kellett volna tennie. A Kúria felhívja ezzel szemben a Ptk. 226. § (2) bekezdését, ami szíve joga, de aligha kompatibilis egy jogegységi határozat funkciójával. A deviza alapú kölcsönszerződések jóerkölcsbe ütközésének vizsgálatakor pedig obiter dicta el is dönti, hogy a Ptk 241. § alapján a magyar bíróságok nem módosíthatják a szerződéseket, mert az adós korlátlan kockázatot vállalt a jövőbeni árfolyammozgásokat illetően. Ez pedig itt és most teljesen szükségtelen volt. Ha a Kúria mégis feltétlenül szükségesnek érezte ezt, illett volna ezt nyíltan és kategorikusan, a III/7. pontban elvégeznie.
És mit tanultunk ebből az egészből? Egészen bizonyosan többet, mint amennyi következtetést az Égető bizonyíték című film két szereplője a vásznon történtekből levont. De ezt majd a következő blogbejegyzésben osztom meg a kedves olvasóval.
Bejegyezte: János Bóka dátum: 19:43
Címkék: clausula rebus sic stantibus, devizahitelek

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Kvótadöntés: a politika megerőszakolta az európai értékeket - aktuális
Itt jársz: Főoldal » Kvótadöntés: a politika megerőszakolta az európai értékeket
Kvótadöntés: a politika megerőszakolta az európai értékeket
migrációbetelepítéskvótaEurópai Bíróság
A magyar kormány világossá tette: az igazi jogi csatározás csak most, az Európai Bíróság döntése után kezdődik. Minden eszközzel küzdünk az ellen, hogy illegális bevándorlókat kelljen befogadni, az első számú cél Magyarország és a magyar emberek biztonságának védelme.
Az Európai Bíróság szerdai, kvótaperben hozott döntését felháborítónak és felelőtlennek minősítette a magyar kormány – erről Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter beszélt. A tárcavezető úgy fogalmazott, a bíróság ítélete „veszélyezteti egész Európa biztonságát és jövőjét, ellentétes az európai nemzetek, így a magyar nemzet érdekeivel”. Nem jogi és szakmai, hanem egyértelműen politikai döntés született ugyanis, azaz „a politika megerőszakolta az európai jogot és európai értékeket”.
Szijjártó Péter arról is szólt, hogy az Európai Bíróság határozata nyíltan legitimálja az Európai Bizottság joghatóságát az európai nemzetek és az uniós tagállamok felett, ami elfogadhatatlan, mert az európai szerződések értelmében a bizottságnak sem a nemzetek, sem a tagállamok felett nincs fennhatósága. „A magyar kormány számára ez a döntés elfogadhatatlan. Továbbra is mindent megteszünk azért, hogy megvédjük Magyarországot, a magyar embereket, biztonságunkat. Az első számú célunk nem lehet más, mint hazánk biztonságának garantálása” – szögezte le.
A külügyminiszter azt is világossá tette, a bíróság döntése nem kötelezi Magyarországot illegális bevándorlók befogadására. Mint mondta, itt lenne az ideje, hogy az Európai Unió átadja a múltnak a kötelező betelepítési kvóta intézményét, ami sikertelen válasz a migrációs válságra. Emlékeztetett, a „nagy lelkesedéssel hirdetett” kötelező betelepítési kvóta előirányzott célszámának alig 25 százalékát sikerült elérni a vonatkozó brüsszeli határozat határidejének szeptember 26-i lejárta előtt néhány héttel.
„Amennyiben az Európai Bizottság továbbra is erőlteti a kötelező kvóta intézményét, és illegális bevándorlókat akar Magyarországra telepíteni, a kormány minden ilyen döntés ellen harcolni fog. Az igazi csata most kezdődik. Minden jogorvoslati lehetőséget kihasználunk annak érdekében, hogy a magyarok hozzájárulása nélkül ne lehessen migránsokat telepíteni országunkba” – ígérte. Hozzáfűzte azt is, Magyarország továbbra is védeni fogja a schengeni övezet és Európa külső határait, annak ellenére, hogy ennek terheit eddig egyedül kellett vállalnunk. A kormány álláspontja szerint ugyanakkor az Európai Bizottságnak is sokkal inkább a védekezést kellene támogatnia, mint a migránsok betelepítését erőltetni.
Trócsányi László igazságügyi miniszter mindehhez annyit fűzött hozzá, hogy a magyar fél fenntartja, hiszen megalapozottnak látja jogi érvelését. A kormány sajnálja, hogy a bíróság egy elhibázott politikai döntés, egy egyébként szeptember 26-án hatályát is veszítő átmeneti rendelkezés legitimálása mellett döntött a jogi érvek megfontolása helyett. Ő is megerősítette, újabb jogi csatározások következnek Brüsszellel.
Szavai szerint egyébként a döntés megbontotta az Európai Unió intézményeinek egyensúlyát: annak nyertese az Európai Bizottság, miközben csökkent az Európai Tanács és az Európai Parlament ereje, holott az unió politikai irányát az Európai Tanácsnak, az állam- és kormányfők testületének kellene meghatároznia. Hangsúlyozta, hogy a bíróság érvelése nem meggyőző, és az "európai mainstream" alátámasztását szolgálja. Tökéletesen más tartalmú ítéletet is hozhattak volna - jegyezte meg.
Címkék: betelepítés, bevándorlás, Brüsszel, Európai Bíróság, Európai Bizottság, kerítés, kvóta, migráció, migránsok
http://aktualis.blogstar.hu/./pages/aktualis/contents/blog/42169/pics/lead_800x600.jpg
http://aktualis.blogstar.hu/2017/09/06/kvotadontes-a-politika-megeroszakolta-az-europai-ertekeket/42169/
betelepítés,bevándorlás,Brüsszel,Európai Bíróság,Európai Bizottság,kerítés,kvóta,migráció,migránsok
Magyarországon szükség volt a radikalizmusra!
2017.09.21. 15:55
Dörner György több, mint egy színházigazgató. A kiváló művész amellett, hogy az Új Színházat vezeti kiállt a magyar értékek, a nemzeti érdekek mellett. Erről is beszélt a blogstartnak, de …
Semmi meglepetés: elutasították a magyar kvótakeresetet

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság