Tbj. 2. § (1)2 A társadalombiztosítás Magyarország állampolgárait és e törvény külön rendelkezése alapján Magyarországon munkát végző más természetes személyeket az e törvényben meghatározott szabályok szerint magába foglaló, társadalmi szintű kockázatközösség.
2.19 a szolgáltató állatorvosi tevékenység gyakorlására jogosító igazolvánnyal rendelkező magánszemély, a gyógyszerészi magántevékenység, falugondnoki tevékenység, tanyagondnoki tevékenység vagy szociális szolgáltató tevékenység folytatásához szükséges engedéllyel rendelkező magánszemély (a továbbiakban együtt: egészségügyi vállalkozó),
p)54 Tanulószerződés:
a a szakképzésről szóló törvény szerinti tanulószerződés.
q)55
r)56 Igazgatási szerv:
1.57 a biztosítási kötelezettség megállapításával, a bejelentési-, nyilvántartási-, adatszolgáltatási kötelezettséggel, a járulék- bevallásával, megfizetésével, e kötelezettségek megsértésével kapcsolatos jogkövetkezmények megállapításával, a tartozás beszedésével, behajtásával, a bevallás ellenőrzésével kapcsolatos hatósági ügyben – a 34–35. §, 41. § (4)–(5) bekezdés, 42–43. § kivételével – az állami adóhatóság, az adózás rendjéről szóló törvény 88. §-ának (5) bekezdésében meghatározott feladatkörében a vámhatóság,
2.58 a 34. § (1), (5), (8) bekezdésének, a 35. §-ának, 40. §-ának, a 41. §-ának (2) bekezdése és a 42–43. §-ainak alkalmazásánál a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv és a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv,
3.59 a 34. § (10) és (12) bekezdésének, a 35. §-ának, 40. §-ának, a 41. §-a (2) és (4)–(5) bekezdésének, a 42–43. §-ainak, alkalmazásánál az egészségbiztosítási szerv,
4.60 a 40. §, a 41. § (2) és (3) bekezdése és a 42–43/A. § alkalmazásánál a rehabilitációs hatóság.
s)61 Minimálbér:
1.62 a tárgyhónap első napján érvényes, a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb havi összege, és
u)64 Belföldi:
1.65 Magyarország területén a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény szerint bejelentett lakóhellyel rendelkező magyar állampolgár, a bevándorolt és a letelepedett jogállású, valamint a menekültként elismert személy,
2.66 a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó személy (a továbbiakban: a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy), aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát Magyarország területén gyakorolja, és a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint bejelentett lakóhellyel rendelkezik, valamint
v)67 EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez.
w)68 Mezőgazdasági őstermelő: az Szja tv. 3. §-ának 18. alpontjában meghatározott személy.
x)69 Kezdő mezőgazdasági őstermelő: az a személy, aki a tárgyévet megelőző évben nem minősült mezőgazdasági őstermelőnek.
z)70 Harmadik állam:
zs)71
Tbj. 5. § (1)72 E törvény alapján biztosított
a)73 a munkaviszonyban (ideértve az országgyűlési képviselőt is), közalkalmazotti, közszolgálati jogviszonyban, kormányzati szolgálati viszonyban, ügyészségi szolgálati jogviszonyban, bírósági jogviszonyban, igazságügyi alkalmazotti szolgálati viszonyban, hivatásos nevelőszülői jogviszonyban, ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban, közfoglalkoztatási jogviszonyban álló személy, a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, az Országgyűlési Őrség, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja, a Magyar Honvédség szerződéses állományú tagja, a katonai szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona (a továbbiakban: munkaviszony), tekintet nélkül arra, hogy foglalkoztatása teljes vagy részmunkaidőben történik,
b)74 a szövetkezet tagja, aki a szövetkezet tevékenységében munkaviszony, vállalkozási vagy megbízási jogviszony keretében személyesen közreműködik, kivéve az iskolaszövetkezet nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folyatató tanuló, hallgató tagját és a szövetkezetekről szóló törvényben meghatározott tagi munkavégzés keretében munkát végző tagot,
d)75 az álláskeresési támogatásban részesülő személy,
g)76 a díjazás ellenében munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében (megbízási szerződés alapján, egyéni vállalkozónak nem minősülő vállalkozási jogviszonyban) személyesen munkát végző személy – a külön törvényben77 meghatározott közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy kivételével –, amennyiben az e tevékenységéből származó, tárgyhavi járulékalapot képező jövedelme eléri a minimálbér harminc százalékát, illetőleg naptári napokra annak harmincad részét,
h)78 az egyházi szolgálatot teljesítő egyházi személy (a továbbiakban: egyházi személy), kivéve a saját jogú nyugdíjast,
i)79 a mezőgazdasági őstermelő, ha a reá irányadó nyugdíjkorhatárig hátralévő idő és a már megszerzett szolgálati idő együttesen legalább 20 év, kivéve
Tbj. 6. § (1)82 A biztosítottak – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a társadalombiztosítás valamennyi ellátására jogosultságot szerezhetnek.
Tbj. 8. §84 Szünetel a biztosítás:
aa)85 a fizetés nélküli szabadság idejére terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási díj, gyermekgondozási segély vagy gyermeknevelési támogatás kerül folyósításra, vagy
(3)86 Az 5. § (1) bekezdésének g) pontjában és (2) bekezdésében említett személy biztosítása – a 7. § (1) bekezdésében említett időszakon belül – akkor is fennáll, ha
a)87 táppénzben, baleseti táppénzben, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban,
Tbj. 10. § (1)89 Az egyéni vállalkozó biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége:
a)90 az egyéni vállalkozói nyilvántartásba való bejegyzés napjától az egyéni vállalkozói nyilvántartásból való törlés napjáig,
b)91 ügyvéd, egyéni szabadalmi ügyvivő esetében a kamarai tagság kezdete napjától annak megszűnése napjáig, európai közösségi jogász esetében a nyilvántartásba vétele napjától annak törlése napjáig,92
a)93 a gazdasági társaság, az egyesülés, a szabadalmi ügyvivői társaság, a szabadalmi ügyvivői iroda tagja esetében a tényleges személyes közreműködési kötelezettség kezdete napjától annak megszűnése napjáig, egyéni cég tagja esetében az egyéni cég tagjává válás napjától az egyéni cégben fennálló tagság megszűnésének napjáig,
b)94 egyéb esetben a társas vállalkozásnál létesített tagsági jogviszony, illetve vezető tisztségviselői jogviszony létrejötte napjától annak megszűnése napjáig tart.
(3)95 A mezőgazdasági őstermelő biztosítási kötelezettsége
a)96 külföldi állam Magyarországra akkreditált diplomáciai és konzuli képviselete személyzetének külföldi állampolgárságú tagjára (a továbbiakban: képviselet tagja), a külföldi állampolgárságú háztartási alkalmazottra, aki kizárólag a képviselet tagjának alkalmazásában áll, a képviselet tagjával közös háztartásban élő külföldi állampolgárságú családtagra (házastárs, gyermek), feltéve hogy az alkalmazottra, illetve a családtagra kiterjed a küldő állam vagy más állam társadalombiztosítási rendszere, továbbá a nemzetközi szervezet nemzetközi szerződés alapján mentességet élvező tisztviselőjére (alkalmazottjára) és vele közös háztartásban élő családtagjára (házastárs, gyermek), feltéve hogy kiterjed rájuk a nemzetközi szervezet szociális biztonsági rendszere;
b)97 a magyar jogszabályok szerint be nem jegyzett külföldi munkáltató által Magyarország területén foglalkoztatott, harmadik állam állampolgárságával rendelkező és külföldinek minősülő munkavállalóra, ha a munkavégzésre kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés keretében kerül sor, feltéve, hogy e munkavégzés a két évet nem haladja meg; e rendelkezés ismételten nem alkalmazható ugyanarra a munkavállalóra, ha az előző belföldi munkavégzés befejezésétől számítva három év nem telt el;
c)98 az európai parlamenti képviselőre.
Tbj. 13. §100 E törvény rendelkezéseit
b)101 pénzbeli ellátások:
d)102 megváltozott munkaképességű személyek ellátásai:
ab)–ac)103
c)104 rehabilitációs járadék.
Tbj. 15. § (1)105 Baleseti ellátásra, baleseti hozzátartozói nyugellátásra jogosult a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvényben (a továbbiakban: Tny. tv.) és a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvényben (a továbbiakban: Eb. tv.) meghatározottak szerint – a biztosítottakon túl – az, aki egyéni, illetve társas vállalkozóként kiegészítő tevékenységet folytatónak minősül, vagy saját jogú nyugdíjasként az 5. § (1) bekezdés a), b), g) pontjában, valamint a (2) bekezdésében meghatározott jogviszonyban áll.
f)106 külön törvény107 alapján közérdekű önkéntes tevékenységet végez.
Tbj. 16. §108 (1) Egészségügyi szolgáltatásra jogosult – az e törvény szerint biztosított, illetőleg a 13. § szerint egészségügyi szolgáltatásra jogosult személyeken túl – az, aki
b)109 a 14. § (3) bekezdése alapján saját jogán nyugdíjban, hozzátartozói nyugellátásban, rehabilitációs járadékban,
c)110 mezőgazdasági járadékban (öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban, növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban), megváltozott munkaképességű személyek ellátásában, bányászok egészségkárosodási járadékában, fogyatékossági támogatásban, rokkantsági járadékban, házastársi pótlékban, házastársi jövedelempótlékban,
e)111 bányászati keresetkiegészítésben vagy átmeneti bányászjáradékban részesül,
g)112 Magyarországon nyilvántartásba vett egyháztól, felekezettől nyugdíjban vagy a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi vagy rokkantsági nyugdíjsegélyben (nyugdíjban) részesül,
h)113 az aktív korúak ellátására való jogosultság keretében megállapított pénzbeli ellátásban, időskorúak járadékában, ápolási díjban, gyermeknevelési támogatásban
i)114 a köznevelésről szóló törvény hatálya alá tartozó nappali rendszerű iskolai oktatás keretében vagy nappali oktatás munkarendje szerinti köznevelési intézményben, továbbá a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató nagykorú magyar állampolgár, menekült, oltalmazott, valamint az a külföldi állampolgár, aki nemzetközi szerződés vagy az oktatásért felelős miniszter által adományozott ösztöndíj alapján létesített tanulói, hallgatói jogviszonyban áll, továbbá az a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személy, aki a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében államilag támogatott, vagy magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzési formában hallgatói jogviszonyban áll,
j)115 megváltozott munkaképességű, illetve egészségkárosodást szenvedett és munkaképesség-változásának mértéke az 50 százalékot, illetve egészségkárosodásának mértéke a 40 százalékot eléri, vagy egészségi állapota 50 százalékos vagy ennél kisebb mértékű, és az illetékes hatóság erre vonatkozó igazolásával rendelkezik,
k)116 a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltötte és jövedelme nem éri el a minimálbér 30 százalékát,
l)117 kiskorú, magyar állampolgársággal, menekült vagy oltalmazott jogállással és Magyarország területén lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezik, továbbá az a nem magyar állampolgárságú kiskorú, aki Magyarország területén lakóhellyel rendelkezik,
m)118 személyes gondoskodást nyújtó bentlakásos szociális intézményben elhelyezett személy (ide nem értve a külföldi állampolgárt), a gyermekvédelmi rendszerben utógondozási ellátásban részesülő 18–24 éves fiatal felnőtt, továbbá magyar hatóság által a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény alapján ideiglenes hatállyal elhelyezett vagy nevelésbe vett külföldi kiskorú személy,
o)119 a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 54. §-a alapján szociálisan rászorult,
p)120 egészségügyi szolgáltatás megszerzése érdekében kötött megállapodás alapján jogosult,
r)121 a 39. § (2) bekezdése szerint egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésére kötelezett,
s)122 nevelőszülői tevékenységet folytat, és az e tevékenységéből származó tárgyhavi járulékalapot képező jövedelme nem éri el a minimálbér 30 százalékát, naptári napokra annak harmincad részét.
t)123 hajléktalan,
u)124 a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló törvény alapján korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesül,
v)125 az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló törvényben meghatározott balettművészeti életjáradékban részesül,
w)126 a szociális szövetkezetben a szövetkezetekről szóló törvényben meghatározott tagi munkavégzési jogviszonyban áll, kivéve e jogviszony szünetelésének időtartamát.
(3)127 Az (1) bekezdés a)–k), továbbá o), s), u) és v) pontja esetében – az (1) bekezdés i) pontjában meghatározott ösztöndíjas és a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alatt álló, nappali rendszerű oktatás keretében államilag támogatott vagy magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzési formában résztvevő hallgató kivételével – az egészségügyi szolgáltatásra jogosultság további feltétele, hogy az érintett személy belföldinek minősüljön.
(4)128 Az egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó igényjogosultságot egyszerre csak egy jogcímre tekintettel lehet megállapítani. Amennyiben a jogosultság egyszerre több jogcím alapján is megállapítható, akkor a jogcímek (1) bekezdésben foglalt felsorolása jogosultsági sorrendet jelent azzal, hogy a (2) bekezdésben meghatározott jogcím az (1) bekezdésben felsorolt jogcímeket megelőzi.
(5)129 Az egészségügyi szolgáltatásra jogosult és az egészségügyi szolgáltatásra nem jogosult személyek által a biztosítástól függetlenül térítésmentesen, valamint a biztosítás alapján térítésmentesen vagy térítés ellenében, továbbá a biztosításon felül térítés ellenében igénybe vehető ellátások körét külön törvény határozza meg.
Tbj. 16/A. §130 A 16. § (1) bekezdésének i) pontjában említett tanuló és hallgató a tanulói jogviszony, illetőleg a hallgatói jogviszony kezdetétől a diákigazolványra való jogosultság megszűnéséig jogosult egészségügyi szolgáltatásra, ideértve a tanulói, hallgatói jogviszony szünetelésének időtartamát is.
Tbj. 17. §131 A magánnyugdíj keretében a biztosított, illetőleg a kedvezményezett
Járulékfizetésre vonatkozó általános szabályok132
Tbj. 18. §133 (1)134 A társadalombiztosítási ellátások és a munkaerő-piaci célok fedezetére
a)135 a biztosított természetbeni egészségbiztosítási járulékot, pénzbeli egészségbiztosítási járulékot és munkaerő-piaci járulékot (a továbbiakban együtt: egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék), valamint nyugdíjjárulékot, a kiegészítő tevékenységet folytató egyéni és társas vállalkozó nyugdíjjárulékot,
e)137 a foglalkoztató a külön jogszabályban meghatározott korkedvezményre jogosító munkakörben foglalkoztatott, saját jogú nyugdíjasnak nem minősülő biztosított, illetőleg kiegészítő tevékenységet folytatónak nem minősülő társas vállalkozó után, valamint a korkedvezményre jogosító munkakörben vállalkozói tevékenységet végző biztosított egyéni vállalkozó korkedvezmény-biztosítási járulékot
(5)140 A járulékokat a járulékalapot képező jövedelem kifizetésekor irányadó járulékmértékek szerint kell megfizetni. A járulékokat a biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony megszűnését követően kifizetett (kiosztott) járulékalapot képező jövedelem után is meg kell fizetni.141
Tbj. 19. § (1)143
(2)144 A biztosított, a kiegészítő tevékenységet folytató egyéni és társas vállalkozó, valamint a szövetkezetekről szóló törvényben meghatározott tagi munkavégzés esetén a szociális szövetkezeti tag által fizetendő nyugdíjjárulék mértéke 10 százalék.
(3)145 A biztosított által fizetendő egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék mértéke 8,5 százalék. Az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékon belül a természetbeni egészségbiztosítási járulék 4 százalék, a pénzbeli egészségbiztosítási járulék 3 százalék, a munkaerő-piaci járulék 1,5 százalék.
(4)146 A kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó, a kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozó után a társas vállalkozás, a szövetkezetekről szóló törvényben meghatározott tagi munkavégzés esetén a szociális szövetkezet, valamint a 39. § (2) bekezdésében meghatározott személy által fizetendő egészségügyi szolgáltatási járulék havi összege 6660 forint (napi összege 222 forint).
(5)147 A foglalkoztató az 5. §-ban említett biztosított betegsége miatti keresőképtelensége, valamint a kórházi (klinikai) ápolása időtartamára folyósított táppénz egyharmadát hozzájárulás címén fizeti meg.
(6)148 A foglalkoztató és az egyéni vállalkozó által fizetendő korkedvezmény-biztosítási járulék mértéke 13 százalék.
Tbj. 20. §150
Korkedvezmény-biztosítási járulék151
Tbj. 20/A. §152 (1)153 A foglalkoztató a korkedvezményre jogosító munkakörben foglalkoztatott után 4. § k) pont szerinti jövedelem (kivéve a 21. § szerinti jövedelmeket) alapulvételével korkedvezmény-biztosítási járulékot fizet, kivéve, ha e kötelezettsége alól külön jogszabály szerint mentesítették.
(2)154 A korkedvezmény-biztosítási járulék fizetésére és bevallására, az ezzel összefüggő nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségre az Art. szabályait megfelelően alkalmazni kell.
Tbj. 21. §155 Nem képezi a nyugdíjjárulék és az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapját:
b)156 az Szja tv. 71. §-a szerinti béren kívüli juttatás,
c)157 a jövedelmet pótló kártérítés (keresetpótló járadék),
d)158 a szerzői jogi védelem, találmányi szabadalmi oltalom, védjegyoltalom, földrajzi árujelzők oltalma, mintaoltalom alatt álló mű, alkotás, valamint az újítás hasznosítására irányuló felhasználási, hasznosítási, használati szerződés alapján a vagyoni jog (védelem alatt álló jog, oltalmi jog) felhasználásának ellenértékeként kifizetett díj,
e)159 a késedelmes teljesítéshez kapcsolódó kamat.
Tbj. 22. §160
Tbj. 23. §161 A 5. § (1) bekezdésének a) pontjában említett szervek a hivatásos, szerződéses állományú tagjaik részére a társadalombiztosítási ellátás helyett kifizetett pénzbeli juttatásokat a társadalombiztosítási ellátásoknak megfelelő mértékben elszámolhatják.
Az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék, valamint a nyugdíjjárulék162
Tbj. 24. § (1)163 A foglalkoztatott a 19. § (2) bekezdésében meghatározott nyugdíjjárulékot, valamint a 19. § (3) bekezdésében meghatározott egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot a 4. § k) pontja szerinti jövedelme (kivéve a 21. § szerinti jövedelmét) után fizeti meg. A foglalkoztatott nem fizet
a)164 nyugdíjjárulékot, valamint egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot a felszolgálási díj és a borravaló után,
b)165 pénzbeli egészségbiztosítási járulékot a külön jogszabály szerinti prémiumévek program és a különleges foglalkoztatási állomány keretében járó juttatás után.
(2)–(3)166
(4)167 Amennyiben a foglalkoztató a biztosítottól több járulékot vont le az előírtnál, a többletként jelentkező járulékot legkésőbb a biztosított kérését követő 15 napon belül vissza kell fizetni.
(5)168
(6)169
(7)170
Járulékfizetésre vonatkozó különös szabályok171
Tbj. 25. §172 A saját jogú nyugdíjas foglalkoztatott a járulékalapot képező jövedelme után természetbeni egészségbiztosítási járulékot és nyugdíjjárulékot fizet. Ha a nyugdíj folyósítása szünetel, a saját jogú nyugdíjas foglalkoztatott pénzbeli egészségbiztosítási járulékot is köteles fizetni.
Tbj. 25/A. §173 Nem fizet a 19. § (3) bekezdésében meghatározott mértékű munkaerő-piaci járulékot
b)174 az az egyéni és társas vállalkozó, aki közép- vagy felsőfokú oktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytat, vagy a vállalkozói tevékenysége mellett munkaviszonnyal is rendelkezik – ide nem értve azt a munkavállalót, aki fizetés nélküli szabadságon van,
Tbj. 26. §175 (1)176 A gyermekgondozási díjban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban, munka-rehabilitációs díjban, rehabilitációs járadékban, a 2012. január 1-jét követően hatósági határozattal megállapított rehabilitációs ellátásban részesülő személy a díj, segély, támogatás, járadék, ellátás összege után nyugdíjjárulékot fizet. A saját jogú nyugdíjban, valamint a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, özvegyi nyugdíjban részesülő személy a gyermekgondozási segély, az ápolási díj, valamint a munka-rehabilitációs díj után nyugdíjjárulékot nem fizet. A reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, özvegyi nyugdíjban részesülő személy a folyósító szervhez benyújtott nyilatkozatával azonban vállalhatja a nyugdíjjárulék fizetését.
(2)177 Az álláskeresési támogatásban részesülő személy az ellátás után nyugdíjjárulékot fizet.
(3)178 Az egyházi személy után az egyház a minimálbér alapulvételével a 19. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott mértékű nyugdíjjárulékot, valamint természetbeni egészségbiztosítási járulékot fizet. A járulékot központilag, egy összegben az Art. szabályai szerint kell az állami adóhatóságnak bevallani és megfizetni.
(4)179
(5)180 A központi költségvetés a 16. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott – foglalkoztatottnak vagy kiegészítő tevékenységet folytatónak nem minősülő – személyek, a gyermekgondozási díjban részesülők, valamint a 16. § (1) bekezdés c)–f), h)–o) és s)–v) pontjában meghatározott személyek után havonta 5790 forint egészségügyi szolgáltatási járulékot fizet.
(6)181
(7)182 A külön jogszabály szerinti felszolgálási díj után a foglalkoztató – a foglalkoztatott helyett – 15%-os mértékű nyugdíjjárulékot fizet. A vendéglátó üzlet felszolgálója a fogyasztótól közvetlenül kapott borravaló után 15% nyugdíjjárulékot fizethet. A vendéglátó üzlet felszolgálója a borravaló után fizethető járulékot a személyi jövedelemadóról benyújtott bevallásában vallja be, a bevallás benyújtására előírt határidőig fizeti meg, továbbá a bevallásában adatot szolgáltat a 15% nyugdíjjárulék alapjáról és összegéről.
(8)183
(9)184 Az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulás (a továbbiakban: ekho) fizetését megalapozó jogviszonyból származó jövedelem után a biztosított az e törvény szerinti nyugdíjjárulék és egészségbiztosítási járulék fizetési kötelezettségét az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásról szóló törvényben185 meghatározottak szerint teljesíti.
(10)186
Tbj. 27. § (1)188
(2)189 A biztosított társas vállalkozó a 19. § (2) bekezdése szerinti nyugdíjjárulékot, valamint a 19. § (3) bekezdése szerinti egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot a társas vállalkozástól személyes közreműködésére tekintettel megszerzett járulékalapot képező jövedelem alapulvételével fizeti meg. A nyugdíjjárulék alapja havonta legalább a minimálbér, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapja havonta legalább a minimálbér másfélszerese.
(4)191 A 4. § d) pont 5. alpontja szerinti társas vállalkozó esetén a személyes közreműködés díjazásának az ügyvezetés díjazását kell tekinteni.
(5)192 A társas vállalkozás a korkedvezményre jogosító munkakörben foglalkoztatott biztosított társas vállalkozó után a nyugdíjjárulék alapjának alapulvételével korkedvezmény-biztosítási járulékot fizet, kivéve, ha e kötelezettsége alól külön jogszabály szerint mentesítették.
Tbj. 28. §193 (1) A 27. §-ban meghatározott járulékalap alsó határát arányosan csökkenteni kell azon időszak figyelembevételével, amely alatt a társas vállalkozó
a)194 táppénzben, baleseti táppénzben, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban részesül – kivéve, ha a gyermekgondozási segély, az ápolási díj fizetésének időtartama alatt vállalkozói tevékenységét személyesen folytatja –,
(2)195 Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott körülmények nem állnak fenn a naptári hónap teljes tartamán át, a járulékfizetési alsó határ kiszámításánál egy naptári napra a 27. § (1) bekezdésben meghatározott járulékalap harmincad részét kell alapul venni. Ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha a társas vállalkozó biztosítási jogviszonya a hónap közben kezdődött vagy szűnt meg.
Tbj. 29. § (1)196
(3)198 A biztosított egyéni vállalkozó a 19. § (2) bekezdése szerinti nyugdíjjárulékot, valamint a 19. § (3) bekezdése szerinti egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot vállalkozói jövedelem szerinti adózás esetén a vállalkozói kivét, átalányadózás esetén az átalányban megállapított jövedelem után fizeti meg. A nyugdíjjárulék alapja havonta legalább a minimálbér, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapja havonta legalább a minimálbér másfélszerese.
(4)199 Az egyéni vállalkozó a járulékfizetési alsó határ után nem köteles nyugdíjjárulékot és egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot fizetni arra az időtartamra, amely alatt
a)200 táppénzben, baleseti táppénzben, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban részesül – kivéve, ha a gyermekgondozási segély, az ápolási díj folyósításának tartama alatt vállalkozói tevékenységét személyesen folytatja –,
d)201 ügyvédként, szabadalmi ügyvivőként, közjegyzőként kamarai tagságát, egyéni vállalkozói tevékenységét szünetelteti,
(5)203 Amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott körülmények a naptári hónap teljes tartamán át nem állnak fenn, a járulékfizetési alsó határ kiszámításánál egy-egy naptári napra a járulékalap harmincad részét kell alapul venni. Ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha az egyéni vállalkozó biztosítási jogviszonya hónap közben kezdődött vagy szűnt meg.
(6)204
(7)205
(8)206 A korkedvezményre jogosító munkakörben vállalkozói tevékenységet végző biztosított egyéni vállalkozó a nyugdíjjárulék alapjának alapulvételével korkedvezmény-biztosítási járulékot fizet, kivéve, ha e kötelezettsége alól külön jogszabály szerint mentesítették.
Tbj. 29/A. §207 (1)208 Az a biztosított egyéni vállalkozó, aki az egyszerűsített vállalkozói adó alanya (a továbbiakban: eva adózó), a 19. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott járulékokat fizet. A nyugdíjjárulék alapja havonta a minimálbér, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapja havonta a minimálbér másfélszerese.
(2)209 Az eva adózó egyéni vállalkozó járulékfizetési kötelezettségének megállapításánál értelemszerűen alkalmazni kell a 29. § (4)–(5) és (8) bekezdésének rendelkezéseit.
(3)210 Az eva adózó egyéni vállalkozó a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében egyoldalú nyilatkozattal vállalhatja, hogy a 19. § (2)–(3) bekezdés szerinti járulékokat az egészségbiztosítási és munkaerő-piaci járulék alapjánál magasabb járulékalap után fizeti meg. A nyilatkozat az adóévre szól, melyet első ízben az adóévet megelőző év december 20-áig, azt követően a november hónapra vonatkozó járulékbevallásával egyidejűleg kell az állami adóhatósághoz benyújtani. A nyilatkozat az Art. szerinti végrehajtható okiratnak minősül.
(4)211 A (3) bekezdéstől eltérően a 31. § (4) bekezdésében említett eva adózó egyéni vállalkozó a munkaviszonya, illetőleg a tanulói, hallgatói jogviszonya megszűnését követő tárgyévi időszakra is választhatja a magasabb járulékalap utáni járulékfizetést.
Tbj. 30. §212
A mezőgazdasági őstermelő járulékfizetése213
Tbj. 30/A. §214 (1)215 A mezőgazdasági őstermelő – ideértve a tevékenységét a tárgyévben kezdő mezőgazdasági őstermelőt is – a minimálbérnek megfelelő összeg után fizeti meg a 19. § (3) bekezdésében meghatározott természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot.
(2)216 Az (1) bekezdéstől eltérően az a mezőgazdasági őstermelő, akinek az e tevékenységéből származó, tárgyévet megelőző évben elért bevétele nem haladja meg az Szja tv. szerinti mezőgazdasági kistermelőre vonatkozó bevételi értékhatárt, az őstermelői tevékenységből származó, tárgyévet megelőző évi bevételének 20 százaléka után a 19. § (3) bekezdésében meghatározott mértékű természetbeni egészségbiztosítási járulékot és 10 százalék nyugdíjjárulékot fizet. Az Szja tv. szerinti mezőgazdasági kistermelőre vonatkozó bevételi értékhatár számításánál figyelmen kívül kell hagyni a jogszabály vagy nemzetközi szerződés rendelkezése alapján folyósított, egyébként bevételnek számító támogatást.
(3)217 A mezőgazdasági őstermelő a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében az adóévre vonatkozóan nyilatkozattal vállalhatja, hogy a 19. § (3) bekezdésében meghatározott természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot az (1)–(2) bekezdésben meghatározott járulékalapnál magasabb összeg után fizeti meg. A mezőgazdasági őstermelő a magasabb járulékalap választásáról a tárgyév első negyedévére vonatkozó járulékbevallásában nyilatkozik az állami adóhatóságnak. A nyilatkozat az Art. szerinti végrehajtható okiratnak minősül.
Járulékfizetés több biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony egyidejű fennállása esetén219
Tbj. 31. § (1)220 Több biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony egyidejű fennállása esetén a járulékalap után mindegyik jogviszonyban meg kell fizetni a nyugdíjjárulékot és az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot.
(4)223 A természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulék, valamint a nyugdíjjárulék alapja a ténylegesen elért járulékalapot képező jövedelem, eva adózó egyéni vállalkozó esetében az Eva tv.-ben meghatározott adóalap 4 százaléka, átalányadózó egyéni vállalkozó esetében az átalányban megállapított jövedelem, ha
a)224 az egyéni vállalkozó, a társas vállalkozó legalább heti 36 órás foglalkoztatással járó munkaviszonyban is áll, vagy
(5)225 Amennyiben a társas vállalkozóként biztosított több gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja vagy ügyvezetője, a járulékfizetési alsó határ utáni járulékot – évente egy alkalommal történő választása szerint – egyszer kell figyelembe venni. A társas vállalkozó e választásáról a tárgyév január 31-éig nyilatkozik a társas vállalkozásnak.
(6)226 Annak az egyéni vállalkozónak, aki egyben társas vállalkozóként is biztosított, egyéni vállalkozói járulékfizetési kötelezettsége a 29. § (3) bekezdése, illetőleg 29/A. § (1) bekezdése szerint áll fenn. Ez esetben a társas vállalkozásnál fennálló járulékfizetési kötelezettség alapja a ténylegesen elért, járulékalapot képező jövedelem. Az egyéni vállalkozó a társas vállalkozás részére a tárgyév január 31-éig tett nyilatkozat alapján évenként az adóév egészére választhatja, hogy a járulékfizetési alsó határ után történő járulékfizetési kötelezettséget társas vállalkozóként teljesíti. E választása alapján az egyéni vállalkozásában, illetőleg a további tagsági jogviszonyában a (4) bekezdésben említett járulékalap után kell a járulékot megfizetni.
(7)227
Tbj. 32. §228
Tbj. 33. §229
Tbj. 34. §230 (1)231 Az a belföldi nagykorú természetes személy, aki nem saját jogú nyugdíjas, és
(3)232
(4)233 Az (1) bekezdés alapján kötött megállapodás esetén a járulékfizetés alapja a megállapodást kötő személy által megjelölt jövedelem, de legalább a megállapodás megkötése napján érvényes minimálbér összege. Amennyiben a megállapodást a minimálbér összegének figyelembevételével kötik meg, annak változása esetén a megállapodás alapján fizetendő nyugdíjjárulékot, a változást követő hónap 12. napjáig kell a módosított összeg alapján megfizetni. Így kell eljárni akkor is, ha a megállapodást kötő személy az általa megjelölt jövedelmét módosítja. Ha a megállapodást kötő személy, kedvezményezett javára kötött megállapodás esetén a kedvezményezett a megállapodás időtartama alatt biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyban áll, a megállapodás alapján történő járulékfizetési kötelezettség szünetel.
(5)234 Szolgálati idő szerzése érdekében megállapodást köthet a megállapodás megkötése napján érvényes minimálbér alapulvételével számított 34 százalék nyugdíjjárulék fizetésével az a nagykorú személy, aki
b) a társadalombiztosítási öregségi teljes nyugdíjhoz a Tny.-ben meghatározott húsz év szolgálati idő, vagy – az igénylőre irányadó öregségi nyugdíjkorhatár 1997. december 31-e utáni betöltése esetén – az öregségi résznyugdíjhoz előírt tizenöt év szolgálati idő elérése érdekében kizárólag az öregségi résznyugdíjra vagy öregségi teljes nyugdíjra jogosultsághoz szükséges hiányzó szolgálati idejét, legfeljebb azonban öt naptári évet
(6)235 A (5) bekezdés szerinti esetekben a megállapodás alapján fizetendő nyugdíjjárulék alapja a szolgálati időként elismerhető időszak naptári napjainak és a megállapodás megkötése napján érvényes minimálbér harmincad részének szorzata. Ha az (5) bekezdés a) pontja szerinti megállapodást a minimálbér alapján kötötték és a minimálbér változik, a megállapodás alapján fizetendő nyugdíjjárulékot a változást követő hónap 12. napjáig kell a módosított összeg alapján megfizetni.
(7)236 Az (5) bekezdés b) pont szerinti esetben a megállapodás megkötése a nyugdíjigény elbírálása tárgyában hozott első fokú határozat elleni jogorvoslatra meghatározott idő lejártáig kezdeményezhető és a nyugdíjjárulékot a megállapodás megkötését követő tizenöt napon belül egy összegben kell megfizetni. A megállapodást kezdeményező személy az addig elismert szolgálati idejét a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv határozatával igazolja. Az elismert szolgálati idő figyelembevételével az ellátás az egyéb jogosultsági feltételek megléte esetén is legkorábban a járulék megfizetésének napjától állapítható meg. A járulékfizetés határideje indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbítható. A 2000. január 1-je előtt jogerős határozattal elbírált igények esetében újabb szolgálati idő szerzésére megállapodás nem köthető.
(9)238 A (8) bekezdés a) pontja alkalmazásánál a járulékfizetést a megállapodás megkötése napján érvényes járulékmértékek figyelembevételével a megállapodás megkötését követő 30 napon belül egy összegben kell teljesíteni. A (8) bekezdés b) pontja szerint megkötött megállapodás esetén, ha változik a gyermekgondozási segély összege, vagy a nyugdíjjárulék mértéke, a megállapodás alapján fizetendő és nyugdíjjárulékot a változást követő hónap 12. napjáig kell a módosított összeg alapján megfizetni.
(10)239 Az e törvény szerint nem biztosított és egészségügyi szolgáltatásra egyéb jogcímen sem jogosult természetes személy megállapodást köthet a saját, valamint a vele együtt élő gyermeke egészségügyi szolgáltatásának biztosítására.
(11)240 A (10) bekezdésben említett megállapodás alapján fizetendő járulék havi összege:
(12)241 A Magyarország területén oktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató külföldi állampolgár egészségügyi szolgáltatására a (4) bekezdésben meghatározott minimálbér 30 százalékának megfelelő havi összegű egészségbiztosítási járulék megfizetésének vállalása esetén köthet megállapodást.
(13)242 A nyugellátásra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem, illetőleg a szolgálati idő, valamint az egészségügyi szolgáltatás szerzése érdekében kötött megállapodást a kedvezményezett személy javára a járulékfizetés átvállalásával más személy vagy szerv is megkötheti. Az előzőekben említett megállapodások alapján fizetendő járulékokat Magyarország hivatalos pénznemében és a megállapodás megkötése utáni mértékváltozások figyelembevételével kell megállapítani és megfizetni.
(14)243 A köztársasági elnök saját jogú nyugdíjasnak nem minősülő házastársa biztosítottnak minősül arra az időre is, amelyre a fennálló biztosítással járó jogviszonyában a biztosítása szünetel, vagy nem rendelkezik az 5. § szerinti biztosítással járó jogviszonnyal.
(15)244 A járulékfizetés alapja a (14) bekezdés szerinti esetben a biztosítás szünetelésének kezdetét vagy a biztosítási jogviszony megszűnését megelőző hónapban elért járulékalapot képező jövedelem, ilyen jövedelem hiányában a minimálbér kétszerese. A járulékokat a Köztársasági Elnöki Hivatal fizeti meg és vallja be, továbbá teljesíti a biztosítotti bejelentést.
Tbj. 35. § (1)245 A megállapodásnak tartalmaznia kell a szerződő felek megnevezését, címét, valamint a megállapodást kötő személynek, illetőleg a kedvezményezettnek a nyilvántartásra, adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezések szerinti adatait, a fizetendő járulék alapját vagy összegét, a szerződés keltét, s ha a járulékfizetési kötelezettség (a szerződés hatálya) ettől eltér, ennek időpontját.
(2)246 Az egészségügyi szolgáltatásra megállapodás csak a megállapodás megkötését követő hónap első napjától kezdődő hatállyal, az első hónapra esedékes járulék egyidejű befizetése mellett köthető. Ezt követően a járulékot havonta előre, a tárgyhónapot közvetlenül megelőző hónap 12. napjáig kell megfizetni. A befizetési határidő elmulasztása esetén a megállapodás megszűnik a járulék esedékességének napját magában foglaló naptári hónap utolsó napján, kivéve, ha addig a tartozást megfizetik. Az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság a megállapodás megszűnéséig áll fenn.
(3)247 A 34. § (1) bekezdése és a (8) bekezdés b) pontja szerinti megállapodás a megkötése napján, legkorábban a tárgyhónap első napján jön létre. A tárgyhónap első napját megelőző időre megállapodás nem köthető. Ezt követően a nyugdíjjárulékot a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig kell megfizetni. A befizetés elmulasztása a megállapodás megszűnését vonja maga után.
(4)248 A megállapodás alapján megszerzett jogosultságra – ha e törvény másként nem rendelkezik – a Tny.tv., illetve az Eb.tv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5)249 A (4) bekezdés rendelkezéseitől eltérően a 34. § (10) és (12) bekezdése szerint kötött megállapodás alapján egészségügyi szolgáltatás – a sürgősségi ellátás kivételével – a megállapodás megkötését követő hatodik hónap első napjától jár, kivéve, ha a megállapodás megkötésével egyidejűleg az előírt járulék befizetése visszamenőleg hat hónapra megtörtént. Az utóbbi esetben az egészségügyi szolgáltatás a megállapodás megkötését követő hónap első napjától jár.
(6)250 Megállapodás alapján egészségügyi szolgáltatásra jogosult külföldi részére az igazolást a vele megállapodást kötő igazgatási szerv adja ki.
(7)251
Biztosítási kötelezettséggel nem rendelkezők járulékfizetése252
Tbj. 36. §253 (1)254 A kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozó után a társas vállalkozás a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot, a társas vállalkozó a 19. § (2) bekezdésében meghatározott nyugdíjjárulékot fizet. A nyugdíjjárulék alapja a társas vállalkozónak a személyes közreműködése alapján kifizetett (juttatott) járulékalapot képező jövedelem.
(3)255
Tbj. 37. §256 (1)257 A kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot és a 19. § (2) bekezdésében meghatározott nyugdíjjárulékot fizet. A nyugdíjjárulék alapja az e tevékenységből származó vállalkozói kivét, átalányadózó esetén az átalányban megállapított jövedelem.
(2)258 Az egyszerűsített vállalkozói adózást választó kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó a nyugdíjjárulékot – az (1) bekezdésben meghatározott járulékalaptól eltérően – az Eva tv.-ben meghatározott adóalap 10 százaléka után fizeti meg.
(4)259
Tbj. 37/A. §260 Nem kell egészségügyi szolgáltatási járulékot fizetni arra az időtartamra, amely alatt a kiegészítő tevékenységet folytató vállalkozó
Tbj. 38. §261 (1) Több jogviszony egyidejű fennállása esetén a kiegészítő tevékenységet folytató vállalkozó után az egészségügyi szolgáltatási járulékot – a (2)–(4) bekezdésben meghatározottak szerint – csak egy jogviszonyban kell megfizetni.
Tbj. 39. §262 (1)263 A központi költségvetés a 16. § (1) bekezdésének a)–o), s)–v) pontjában említett személyek egészségügyi szolgáltatásának fedezetét a 26. § (5) bekezdésében meghatározott járulékfizetéssel és az egészségügyi hozzájárulás bevételeinek átutalásával biztosítja.
(2)264 Az a belföldi személy, aki nem biztosított és egészségügyi szolgáltatásra a 16. § (1) bekezdésének a)–p) és s)–w) pontja, valamint a 13. § szerint sem jogosult, köteles a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot fizetni.
(3)265 A (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség további feltétele, hogy a természetes személy a bejelentkezését megelőzően megszakítás nélkül legalább egy éve a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint bejelentett lakóhellyel, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkező hontalan személy esetén a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerint bejelentett szálláshellyel rendelkezik Magyarország területén. Az egyéves időtartamba beleszámít az a legfeljebb kilencven napos időszak is, amely alatt a belföldi személy nem rendelkezett Magyarország területén bejelentett lakóhellyel. Ha az állami adóhatóság az egyéves időtartamra vonatkozóan a saját nyilvántartásában nem rendelkezik adattal, a járulékfizetési kötelezettség elbírálása céljából megkeresi a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet, illetve a szálláshellyel kapcsolatos idegenrendészeti nyilvántartást kezelő szervet, a lakcímre vonatkozó adatok közlése érdekében.
(4)266 A járulékfizetést a kötelezett helyett annak hozzájárulásával más személy vagy szerv is teljesítheti. A járulékfizetés átvállalása az állami adóhatóság jóváhagyásával válik érvényessé.
(6)267 Az állami adóhatóság a (2) bekezdés szerint egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésére kötelezett által az Art. 20. § (6) bekezdése szerint hozzá bejelentett adatokat a bejelentést követő 10 napon belül elektronikus úton megküldi az Egészbiztosítás Alap kezeléséért felelős szerv részére.
Tbj. 39/A. §268 (1)269 A 39. § (2) bekezdésében meghatározott járulékfizetési kötelezettség az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság megszűnését követő naptól a biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony első napjáig, illetőleg a 16. § (1) bekezdésének a)–p) és s)–w) pontja meghatározott jogosultsági feltételek bekövetkezésének napjáig áll fenn.
Tbj. 39/B. §270 (1) A szövetkezetekről szóló törvényben meghatározott tagi munkavégzés esetén a szociális szövetkezet e tagja után a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot, a tag az e tevékenysége ellenértékeként kapott pénzbeli juttatás után a 19. § (2) bekezdésében meghatározott nyugdíjjárulékot fizet.
(3) A szociális szövetkezet az (1) bekezdés szerinti egészségügyi szolgáltatási járulék megfizetése alól a tagi munkavégzési jogviszony létrejöttét követő első évben mentesül, a második évben az egészségügyi szolgáltatási járulék 25 százalékának, harmadik évben 50 százalékának, negyedik évben 75 százalékának, az ötödik évtől 100 százalékának megfizetésére kötelezett. Az egészségügyi szolgáltatási járulék különbözetét a Nemzeti Foglalkoztatási Alap negyedévente megtéríti az Egészségbiztosítási Alap részére.”
Tbj. 40. §271 A társadalombiztosítási rendszerek hatékony működésének biztosítása céljából az a)–d) pont szerinti nyilvántartások tartalmazzák a befizetések nyilvántartását, beszedését és az ellátások megállapításához szükséges e törvény szerinti adatokat
Tbj. 40/A. §272 A nyugdíj-biztosítási nyilvántartás az egészségbiztosítási nyilvántartás és a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos nyilvántartás adatkezelője a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg kivéve, ha e korlátozás alól az adatkezelő irányítására kijelölt miniszter előterjesztésére a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló törvényben meghatározott egyedi felmentést ad.
Tbj. 41. § (1)273 A 40. §-ban említett nyilvántartások tartalmazzák a foglalkoztatók és a biztosítottak törvényben előírt kötelezettségei teljesítésével szolgáltatott mindazon adatot, amelyből biztosítottanként megállapítható a társadalombiztosítási, egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci, valamint nyugdíjjárulék-alapot képező jövedelem, a biztosított után megfizetett, illetőleg a tőle levont egészségbiztosítási járulék és nyugdíjjárulék összege, a biztosítási jogviszony időtartama, valamint a biztosítottat megillető ellátások megállapításához szükséges adat.
(1a)274 A 40. § szerinti nyilvántartások az (1) bekezdésben meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásoknak minősülnek.
(2)275 Az állami adóhatóság a jogosulatlan társadalombiztosítási ellátások igénybevételének megakadályozása, az ellátások összegének megállapítása érdekében az e törvényben és az Art.-ben meghatározott adatokat a biztosítottak adóazonosító jelének feltüntetésével szolgáltatja. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és az egészségbiztosítási szerv (a továbbiakban: társadalombiztosítási igazgatási szervek) az átadott nyilvántartás adatait a saját nyilvántartásának adataival az 1996. évi XX. törvény szabályai szerinti kapcsolati kód alkalmazásával veti egybe. A társadalombiztosítási igazgatási szervek a jogosulatlan ellátások igénybevevőiről adóazonosító jel feltüntetésével tájékoztatják az állami adóhatóságot.
(3)276 A társadalombiztosítási ellátások megállapítása és jogszerű igénybevételének ellenőrzése érdekében az állami adóhatóság az Art. 52. § (7) bekezdésében foglaltak szerint adatot szolgáltat a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, a rehabilitációs hatóság és az egészségbiztosítási szerv részére.
(4)277
(5)278
(6)279 Az állami adóhatóság a (3) bekezdésben foglaltakon túl az Art. 16. §-ának (3) bekezdése a)–i) pontjában meghatározott adatokat a társadalombiztosítási igazgatási szervnek átadja. Amennyiben a felhasználás során a felhasználó igazgatási szervnek eltérő tény, adat jut tudomására, erről köteles az állami adóhatóságot értesíteni.
(7)280 A mezőgazdasági igazgatási szerv a mezőgazdasági őstermelő biztosítási kötelezettségét érintő, nyilvántartásában szereplő új adatokról, az adatok változásáról a járulékfizetési kötelezettség ellenőrzése érdekében negyedévenként, a negyedévet követő hónap 20. napjáig adatot szolgáltat az állami adóhatóságnak. Az adatszolgáltatás tartalmáról és módjáról az állami adóhatóság megállapodást köt a mezőgazdasági igazgatási szervvel.
a)281 személyi adatok (név, leánykori név, anyja neve, születési hely, születés éve, hónapja és napja),
e)282 az egészségkárosodás mértékére, a rehabilitálhatóságra, az egészségi állapotra, továbbá az élettársra, az eltartott hozzátartozói minőségre vonatkozó olyan adatok, amelyek a társadalombiztosítási ellátás megállapításához szükségesek,
g)283 társadalombiztosítási azonosító jel (a továbbiakban: TAJ szám).
(4)285 A bíróságok, az ügyészségek, a bűnüldözés és a büntetés-végrehajtás szervei, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatok feladataik ellátása érdekében – a rájuk vonatkozó törvényekben meghatározott célok és feltételek teljesülése esetén – e törvény felhatalmazása alapján a nyilvántartásba felvett adatok teljes körének igénylésére jogosultak.
(5)286 A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek, valamint a Magyarország által kötött nemzetközi egyezmények alapján egészségbiztosítási jogosultságokat igazoló nyilvántartás – azon adat kivételével, amelyet jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
a)287 állami adóhatóság, valamint a vámhatóság az ellenőrzési feladatok érdekében az a) pont szerinti adatok, a d) pontból a munkahelyre vonatkozó és az f) pont szerinti jövedelemre vonatkozó adatok,
b)288 az állami adóhatóság, az önkormányzati adóhatóság az adókötelezettség ellenőrzése és az adó-végrehajtási eljárás lefolytatása érdekében az a) pont szerinti adatok, valamint a d) pontból a munkahelyre és a foglalkoztatási jogviszony időtartamára vonatkozó adatok, támogatás megállapítása és ellenőrzése érdekében az e) pontból az egészségkárosodás mértékére vonatkozó,
c)289 a munkaügyi és szociális igazgatás szervei az ellátás megállapítása, folyósítása, munkaügyi ellenőrzés céljából az a)–d) és f)–g) pontjai,
d)290 az egészségügyi ellátást nyújtó szervek (személyek) az egészségügyi szolgáltatói feladataik ellátása érdekében az a)–e) és g) pontjai,
e)291 a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalai (a továbbiakban: járási hivatal) és a cégbíróságok külön törvényben meghatározottak,
f)292 a menekültügyi hatóság az ellátások és támogatások megállapítása, folyósítása és a jogosultság ellenőrzése céljából az a), d) és f) pontban foglalt adatokról
g)293 az egészségügyi államigazgatási szerv szervei egészségfejlesztési tevékenységük ellátása céljából az a)–e) és g) pontjai
h)294 a köztartozás behajtására törvény által felhatalmazott szervek e tevékenységük ellátása céljából az a)–d) és f) pontban foglaltak
i)295 a szociális hatóság a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 20/C. §-a, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 139. § (2) bekezdése szerinti feladata teljesítésével, továbbá a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató, intézmény vezetője a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatások, ellátások biztosításával összefüggésben a g) pont
j)296 az állami foglalkoztatási szerv rehabilitációs szolgáltatás nyújtása és a rehabilitációs célú munkaközvetítésben való közreműködés céljából az a)–g) pont
k)297 a munkavállalót munkaviszonyának fennállására tekintettel kamarai nyilvántartásba, névjegyzékbe vevő, illetve a munkavállaló munkaviszonyban töltött szakmai gyakorlatát kamarai eljárásban vizsgáló szakmai kamarák a munkaviszony fennállásának ellenőrzése érdekében az a) és d) pont
Tbj. 43/A. §298 Az állami adóhatóság elektronikus úton átadja az 56/A. § (6) bekezdésében meghatározott adatokat
a)299 az álláskeresési támogatások megállapítása és ellenőrzése céljából az állami foglalkoztatási szerv, az egészségbiztosítási ellátások ellenőrzése céljából az egészségbiztosítási szerv, rehabilitációs hatóság részére,
b)300 a nyugdíjjogosultság és nyugdíj megállapítása céljából a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv részére.
Tbj. 43/B. §301 Az e törvény szerinti eljárások során az uniós rendeletek szerinti hozzáférési pontot működtető egészségügyért felelős miniszter az uniós rendeletek szerinti célból, az ahhoz szükséges mértékben és ideig kezeli az elektronikus adatcserével érintett, az igazgatási szervek által e törvény szerint kezelt személyes és különleges adatokat.
Tbj. 44. §302 (1)303 A 4. § szerinti foglalkoztató, az egyéni vállalkozó, az őstermelő, valamint az 56/A. § szerinti munkavállaló, foglalkoztatott (a továbbiakban együtt: nyilvántartásra kötelezett) kötelesek a jogszabályban meghatározott nyilvántartás vezetésére és az Art. 31. §-ának (2) bekezdésében meghatározott adatokról a bevallásukban adatszolgáltatás teljesítésére.
(2)304 A mezőgazdasági őstermelő az 5. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott körülmények fennállásáról az őstermelői igazolvány igénylésével, illetőleg a családi gazdaság nyilvántartásba vétele iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik a mezőgazdasági igazgatási szervnek. A mezőgazdasági őstermelő a biztosítási kötelezettségét érintő változást annak bekövetkezését követő 15 napon belül jelenti be az állami adóhatóságnak.
(3)305 A foglalkoztató a biztosítási jogviszonnyal kapcsolatos bejelentési kötelezettségét az Art. 16. §-ában foglaltaknak megfelelően az állami adóhatóságnak teljesíti.
(4)306 A társadalombiztosítási igazgatási szervek az adatszolgáltatásra kötelezettől nem kérhetik olyan adat ismételt közlését, amely a nyilvántartásra kötelezett bejelentésében, bevallásában már szerepelt. Nem esik az előző korlátozás alá, ha az egészségbiztosítási szerv a pénzbeli ellátások megállapításához az igénylő adatait a foglalkoztatótól, illetőleg a társadalombiztosítási igazgatási szervek a járulék fizetésére kötelezett jövedelemadatait az állami adóhatóságtól kérik. A társadalombiztosítás igazgatási szervei és a PSZÁF az Art. 54. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján az ellátásokra való jogosultság megállapításával, a járulékok alapjául szolgáló jövedelemmel és a fizetési kötelezettség teljesítésével összefüggő adótitok megismerésére jogosultak.
(5)307 A foglalkoztató és az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásába való bejelentésre kötelezett más személy vagy szerv legkésőbb a bejelentést követő napon, illetve a biztosított vagy egyéb jogcímen egészségügyi szolgáltatásra jogosult személy kérésére három munkanapon belül köteles a bejelentésről igazolást kiadni a biztosított, illetve az egyéb jogcímen egészségügyi szolgáltatásra jogosult személy részére, mely tartalmazza a bejelentésben közölt adatokat és a bejelentés teljesítésének időpontját.
Tbj. 44/A. §308 (1) A kincstár a 42. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyi adatok és a TAJ-szám megjelölésével bejelentést tesz az egészségbiztosítási szerv részére a gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, fogyatékossági támogatásban részesülő személyekről az ellátást megállapító határozat jogerőre emelkedését és az ellátás megszűnését követő 10 napon belül. Az adatok átadásának módjáról a kincstár és az egészségbiztosítási szerv megállapodást köt.
(2)309 Az illetékes települési önkormányzat jegyzője, illetve a járási hivatal a 42. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyi adatok és a TAJ-szám megjelölésével bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek az aktív korúak ellátására való jogosultság keretében megállapított pénzbeli ellátásban, az ápolási díjban, az időskorúak járadékában és a hadigondozotti pénzellátásban részesülő személyekről az ellátást megállapító határozat jogerőre emelkedését és az ellátás megszűnését követő 10 napon belül. Az illetékes települési önkormányzat jegyzője, illetve a járási hivatal bejelentést tesz arról a személyről is, akinek a szociális rászorultságát a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 54. §-a alapján megállapította. A bejelentést a szociális rászorultság megállapításáról szóló határozat jogerőre emelkedését követő 10 napon belül kell az egészségbiztosítási szerv részére teljesíteni. A bejelentésnek tartalmaznia kell azt is, hogy a jogosultságot milyen időtartamra állapították meg.
c)310
d)311 a személyes gondoskodást nyújtó bentlakásos szociális intézményben és gyermekotthonban elhelyezettek esetén – az a) pontban és a (4) bekezdésben említett személyek kivételével – az intézmény, illetve a gyermekotthon vezetője, nevelőszülőnél elhelyezettek esetén a nevelőszülői hálózatot működtető, külső férőhelyen elhelyezettek esetén a külső férőhelyet működtető,
e)312 a 16. § (1) bekezdésének i) pontjában említett tanulók és hallgatók esetén a közoktatási információs rendszer, illetve a felsőoktatási információs rendszer működtetője,
g)313 a rehabilitációs ellátásban, rokkantsági ellátásban részesülők esetében az ellátást folyósító szerv
(3a)314 A szociális szövetkezet a szövetkezetekről szóló törvényben meghatározott tagi munkavégzési jogviszonyban álló tagja
(4)315 A nyugdíj-biztosítási ellátásban (ideértve a saját jogú és a hozzátartozói nyugellátásban részesülőket), rehabilitációs járadékban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított ellátásban, mezőgazdasági járadékban (öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban, növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban), , bányászati keresetkiegészítésben, rokkantsági járadékban, baleseti járadékban, polgármesterek közszolgálati járadékában, házastársi pótlékban, házastársi jövedelempótlékban részesülő személyekről, továbbá nemzeti gondozási díjban, pótlékban részesülők esetén, a hadigondozotti pénzellátás esetén a nyugdíjfolyósító szerv legkésőbb az ellátás folyósításának megkezdését, illetve megszüntetését követő napon bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek. A nyugdíjfolyósító szerv bejelentési kötelezettségének teljesítésére a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv megállapodást köt az egészségbiztosítási szervvel.
(5)316 A 16. § (1) bekezdésének j) pontjában meghatározott személy az egészségügyi szolgáltatásának biztosítására bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek, ezzel egyidejűleg az orvosszakértői szerv, a rehabilitációs szakértői szerv vagy a rehabilitációs hatóság szakvéleményével, szakhatósági állásfoglalásával igazolja, hogy munkaképessége csökkenésének mértéke az 50 százalékot, illetve az egészségkárosodásának mértéke a 40 százalékot eléri.
(7)317 Az egészségbiztosítási szerv a 44. § (5) bekezdésében meghatározott igazolás kiállítására kötelezettet az igazolás kiállításának elmulasztása, hibás vagy késedelmes teljesítése miatt 100 ezer forintig terjedő mulasztási bírsággal sújthatja.
(8)318 Ha az egészségbiztosítási szerv az egészségbiztosítási nyilvántartás adatkezelőjeként a nyilvántartás felülvizsgálata során azt állapítja meg, hogy a foglalkoztató, illetve egyéb bejelentésre kötelezett a bejelentési kötelezettségét nem, vagy nem jogszabály szerint teljesítette, 15 napos határidő kitűzésével felszólítja a bejelentésre kötelezettet, hogy igazolja a bejelentés szabályszerű teljesítését. Ha a bejelentésre kötelezett határidőben nem igazolja a bejelentés teljesítését, 100 ezer forintig terjedő mulasztási bírsággal sújtható. A kiszabható bírság felső határa a be nem jelentett személyek számának és a bírság legmagasabb értékének szorzata.
(9)319 A (7)–(8) bekezdésben meghatározott mulasztási bírság kiszabásánál az egészségbiztosítási szerv mérlegeli az eset összes körülményét, a kötelezett jogellenes magatartásának vagy mulasztásának súlyát és gyakoriságát, amely alapján a mulasztás súlyához igazodó bírságot szab ki, vagy a bírság kiszabását mellőzi.
(10)320 A hajléktalan személyekről az egészségbiztosítási szervnek bejelentést tesznek az alábbi intézmények vezetői:
(11)321 A (10) bekezdésben meghatározott intézmény a bejelentés vagy az igazolás kiállításának elmulasztása miatt nem bírságolható.
Tbj. 44/B. §322 (1) Az egészségbiztosítási szerv az egészségügyi szolgáltatást igénybe vevő, de az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában nem szereplő személyekről a bejelentési- és járulékfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése céljából – külön megállapodásban foglaltak szerint – havonta adatot szolgáltat az állami adóhatóságnak.
(5)323 Ha az állami adóhatóság tudomást szerez arról, hogy a foglalkoztató megszűnt, azonban a biztosítás megszűnéséről bejelentés nem történt, akkor az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság ellenőrzése céljából a cég nevéről, székhelyéről és a foglalkoztatottak Art. 20. §-ának (1) bekezdése szerinti természetes azonosító adatairól tájékoztatja az egészségbiztosítási szervet. Ha az egészségbiztosítási szerv nyilvántartása szerint a természetes személy egészségügyi szolgáltatásra való jogosultsága a foglalkoztató megszűnése miatt már nem áll fenn, akkor az egészségbiztosítási szerv erről tájékoztatja az adóhatóságot.
(6)324 Az idegenrendészeti hatóság az állami adóhatóság kérésére a 39. § (2) bekezdésében előírt járulékfizetésre bejelentkező személyek ellenőrzése céljából adatot szolgáltat az állami adóhatóságnak azokról, akik a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott tartózkodási feltételek teljesítését más EGT-államban fennálló biztosítással (Európai Egészségbiztosítási Kártyával) igazolják. Az adatszolgáltatás az Art. 20. §-ának (1) bekezdése szerinti természetes azonosító adatokra terjed ki. Az adatszolgáltatás módjáról az állami adóhatóság megállapodást köt az idegenrendészeti hatósággal.
Tbj. 44/C. §325 (1) Ha az egészségügyi szolgáltatónak az Eb. tv. rendelkezései szerinti ellenőrzése során megállapítást nyer, hogy az ellátást igénybe vevő személy nem szerepel az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában, akkor a jogosultságának tisztázása érdekében az érintett személy hatósági eljárást kezdeményezhet az egészségbiztosítási szervnél.
Tbj. 45. § (1)326
(2)327
Tbj. 46. §330 (1) A foglalkoztató a tevékenységében személyesen közreműködő biztosított személyek adatait oly módon köteles nyilvántartásba venni és erről a magánszemélynek igazolást adni, hogy abból a törvényben előírt adatok a munkavégzés (tevékenység) megkezdésétől megállapíthatók legyenek. A nyilvántartásba vétel elmulasztása miatt a foglalkoztatót az Art. szerint megállapítható mulasztási bírság – a nyilvántartásba nem vett személyenként – terheli.
(2)331 A foglalkoztató a biztosítottakról – az egyéni vállalkozó a biztosítással összefüggő adatairól – köteles a külön törvényben meghatározottak szerint olyan nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza a biztosított nevét és személyi adatait, társadalombiztosítási azonosító jelét, a a foglalkoztató adatait, a biztosítási időre és a szolgálati időre vonatkozó adatokat, a biztosítottól levont járulékok alapját és összegét. A Munka Törvénykönyve Az Mt. XVI. fejezete alapján foglalkoztatott munkavállalót a kölcsönbeadó köteles nyilvántartásba venni.
Tbj. 47. § (1)332 A 46. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartást a nyilvántartásra kötelezett havonta lezárja, archiválja és arról az Art. 31. §-ának (2) bekezdésében meghatározottak szerint az állami adóhatósághoz bevallást, a Tny. 97. §-a (2) bekezdésében előírtak esetén a nyugdíj-biztosítási igazgatási szervhez adatszolgáltatást teljesít.
(3)334 A foglalkoztató a jövedelemigazoláshoz csatoltan a tárgyévet követő év január 31. napjáig köteles a nyilvántartás adataival egyező igazolást kiadni a biztosított részére a tárgyévben fennállt biztosítási idő „tól–ig” tartamáról, a tárgyévre, illetve a tárgyévtől eltérő időre levont járulékok összegéről, a foglalkoztató által megfizetett egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék összegéről és azok alapjáról. A biztosítással járó jogviszony év közben történő megszűnése esetén az igazolást soron kívül kell kiadni.
(4)335 Amennyiben a 47. § (1) bekezdése szerinti bevallási kötelezettség teljesítése, vagy a már teljesített adatszolgáltatás módosítása a 2008. évet megelőző időszakra, illetőleg az Art.-ben meghatározott elévülési időn túli év(ek)re vonatkozik, az adatszolgáltatást a nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv részére kell teljesíteni.
Tbj. 48. §336 A szociális szövetkezet a tagi munkavégzési jogviszonyban álló tagja részére a tárgyévet követő év január 31-éig igazolást ad ki a jogviszony időtartamáról, a nyugdíjjárulék alapjáról és összegéről, valamint az egészségügyi szolgáltatási járulékról és az abból érvényesített kedvezményről. A jogviszony év közben történő megszűnése esetén az igazolást soron kívül kell kiadni.
Tbj. 49. §337
A járulék megállapítása, bevallása, megfizetése338
Tbj. 50. §339 (1)340 A foglalkoztató a biztosítottnak a tárgyhónapban kifizetett (juttatott), járulékalapot képező jövedelem alapján köteles az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot, a nyugdíjjárulékot megállapítani és a biztosítottat terhelő járulékot levonni. A megállapított tárgyhavi járulékot az Art. 31. §-ának (2) bekezdésében és 2. számú mellékletében meghatározottak szerint kell a tárgyhónapot követő hónap 12-éig bevallani, illetőleg megfizetni az állami adóhatóságnak. A megállapított járulékot csökkenteni kell azzal az összeggel, amelyet a foglalkoztató az adott jogviszonnyal összefüggésben a tárgyévre vonatkozó túlfizetés miatt fizetett vissza a biztosítottnak.
(2)341 Az egyéni vállalkozó az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot az Art. 31. §-ának (2) bekezdésében és 2. számú mellékletében meghatározottak szerint a tárgyhónapot követő hónap 12-éig vallja be, illetőleg fizeti meg az állami adóhatóságnak. Az eva adózó egyéni vállalkozó a járulékot az Eva tv.-ben meghatározottak szerint fizeti meg és vallja be.
(3)342
(4)343 A mezőgazdasági őstermelő a 19. § (3) bekezdésében meghatározott természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot az Art. 31. §-ának (2) bekezdése szerinti adattartalommal elektronikus úton negyedévente, a negyedévet követő hónap 12-éig vallja be és a bevallás benyújtására előírt határidőig fizeti meg az állami adóhatóságnak.
(5)344 A foglalkoztató a biztosítottat terhelő járulékot akkor is köteles bevallani és befizetni, ha annak levonása a tárgyhónapban kifizetett jövedelemből nem lehetséges. A megelőlegezett járulékot a foglalkoztató a biztosítottal szemben fennálló követelésként veszi nyilvántartásba.
(6)345 A foglalkoztató írásban tájékoztatja a biztosítottat a tárgyhavi jövedelem kifizetésével egyidejűleg a biztosított jövedelméből levont egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékról, valamint nyugdíjjárulékról, illetőleg a részére túlvonás miatt visszafizetett (átutalt) járulékokról, a társas vállalkozás a kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozót az egészségügyi szolgáltatási járulékról.
(7)346
(8)347
(9)348
(10)349
Tbj. 51. §350
Tbj. 51/A. §351
Tbj. 51/B. §352
Tbj. 52. § (1)353 A társadalombiztosítási kifizetőhelyet fenntartó foglalkoztató – ideértve a központosított illetményszámfejtő helyeket is – a táppénz-hozzájárulást az általa folyósított társadalombiztosítási ellátások elszámolásán tünteti fel.
(2)354 Ha a biztosított részére a (1) bekezdésben meghatározott táppénzt az egészségbiztosítási szerv állapítja meg és folyósítja, a táppénz folyósítását követően a táppénz-hozzájárulás összegét az igazgatási szerv érvényesíti.
(4)356 A társas vállalkozás köteles a társas vállalkozó után fizetendő járulékot, a társas vállalkozó jövedelméből levont járulékkal együtt a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig befizetni. Amennyiben a tárgyhónapban a társas vállalkozó(k) részére jövedelmet nem fizettek és a tárgyév folyamán – a tárgyhónapig bezárólag – elszámolt járulék a minimálbér után számított járulék összegét nem éri el, a társas vállalkozás a járulékfizetési alsó határ utáni járulékot köteles a társas vállalkozó helyett megelőlegezni, és azt a törvényben előírt határidőn belül befizetni.
(6)358
(7)359 A foglalkoztató által levont járulék a biztosítottól akkor sem követelhető, ha azt a foglalkoztató bevallani és/vagy befizetni elmulasztotta, és a vele szemben foganatosított hatósági intézkedések nem vezettek eredményre.
(8)360
Tbj. 53. §361 (1)–(2)362
(3)363
(4)364
Tbj. 53/A. §365 (1)366 A befizetett egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékból az állami adóhatóság 82,35 százalékot az Egészségbiztosítási Alapnak, 17,65 százalékot a Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak utal át.
(2)367 A Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető járulékot naponta kell átutalni a Nemzeti Foglalkoztatási Alap számlájára.
Tbj. 54. § (1)368 Az igazgatási szervek – jogszabályban meghatározott hatáskörükben eljárva – ellenőrzik a 46. § (1) bekezdésében előírt nyilvántartást, a biztosítási kötelezettség elbírálását és a 46. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartás vezetését.
(2)369 Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés során a biztosítás vagy az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság utólagos megállapítása, törlése tárgyában a határozat meghozatalára
a)370 a járulék utólagos megállapítása nélkül az egészségbiztosítási szerv,
(3)371 A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott igazgatási szervek – igényelbírálási eljárásuk során – ellenőrizhetik a járulékfizetési kötelezettség teljesítését és a mulasztásról értesítik az állami adóhatóságot.
Tbj. 55. §372 Az a természetes személy, jogi személy vagy egyéb jogalany, aki (amely)
b)373 a járulékokat jogellenesen a tényleges járulékalapot képező jövedelemnél magasabb összeg után állapította meg és vallotta be,
Tbj. 56. § (1)374 Az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezéseit az e törvényben, a Tny. és az Eb.tv.-ben, valamint az Mpt.-ben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni a
a)375 járulékok megállapításával, bevallásával, megfizetésével, a kötelezettség keletkezésének bejelentésével, a bejelentett adatok változásával, az ellenőrzéssel, a feltárt jogsértések jogkövetkezményeivel,
b)376 járulék kötelezettség teljesítésével kapcsolatos hatósági eljárásra, a tartozások behajtására és végrehajtására, az adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztásával és késedelmével, a járulékfizetési kötelezettség, a bejelentési kötelezettség elmulasztásával kapcsolatban,
c)377 Tny., az Eb. tv. és az Mpt. szerinti megtérítési és visszafizetési kötelezettség, mulasztási bírság, késedelmi kamat, korengedményes nyugdíjtartozás megfizetésére, behajtására, végrehajtására, a behajthatatlan tartozás törlésére, a végrehajtáshoz való jog elévülésére, továbbá a fizetési halasztás, részletfizetés engedélyezésére.378
(2)379
Különös szabályok a járulékkötelezettségek teljesítésére vonatkozóan381
Tbj. 56/A. §382 (1)383 A magyar jogszabályok szerint bejegyzésre nem kötelezett külföldi foglalkoztató (a továbbiakban: külföldi vállalkozás) javára biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony keretében munkát végző foglalkoztatott részére kifizetett járulékalapot képező jövedelem alapulvételével a külföldi vállalkozás a 19. § (2)–(3) bekezdéseiben meghatározott nyugdíjjárulékot, valamint egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot állapít meg és von le.
(2a)384 Az állami adóhatóság által a külföldi vállalkozásokról vezetett (2) bekezdés szerinti nyilvántartás – azon adat kivételével, amelyet jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(5)385 A (2)–(3) bekezdés szerinti kötelezett a biztosítási és járulékfizetési kötelezettséggel összefüggő bevallási, adatszolgáltatási kötelezettségét havonta, a tárgyhónapot követő hónap 12-éig – a (6) bekezdésben meghatározott adattartalommal – elektronikus úton teljesíti az állami adóhatóság részére. A (2)–(3) bekezdés szerinti kötelezettet a 44. §-ban és a 46–47. §-ban, valamint az 50. § (6) bekezdésben meghatározott nyilvántartási és igazolási kötelezettség nem terheli.
(6)386 Az (5) bekezdésben meghatározott járulékbevallás tartalmazza:
d)387 a járulékalapra, a járulékok összegére, a biztosítási (foglalkoztatási) idő „tól-ig” tartamára vonatkozó adatot,
(7)388 Az állami adóhatóság a (2)–(3) bekezdés szerinti kötelezett által befizetett járulékokból 54,05 százalékot a Nyugdíjbiztosítási Alapnak, 37,84 százalékot az Egészségbiztosítási Alapnak, 8,11 százalékot a Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak utal át.
Tbj. 56/B. §389 A kincstár számfejtési körébe tartozó központi költségvetési szervek képviselőjeként a kincstár teljesíti a járulék megállapításával, bevallásával, megfizetésével, a nyilvántartással és adatszolgáltatással, valamint a biztosítottak bejelentésével összefüggő, e törvényben és az Art.-ben előírt kötelezettségeket.
Különös eljárási szabályok a magán-nyugdíjpénztári visszalépésekre és a tagdíjak elszámolására vonatkozóan390
Tbj. 56/C. §391 (1) A kincstár által vezetett, magánnyugdíjpénztáranként megnyitott tagdíjbeszedési-, késedelmi- és önellenőrzési pótlék számlákra 2011. december 1-jét megelőző időszakra vonatkozóan teljesített valós túlfizetés és téves befizetés összegét a foglalkoztató az Art. szabályai szerint az adóhatóságtól kérheti vissza. Az állami adóhatóság a téves befizetés, illetve túlfizetés kiutalását a Magyar Államkincstárnál vezetett, Nyugdíjbiztosítási Alapot megillető bevételek beszedési számla terhére teljesíti. A kiutalásról az adóhatóság az Art. szabályai szerint intézkedik. A tagnak visszajáró túlfizetést az állami adóhatóság a foglalkoztatón keresztül fizeti vissza.
Tbj. 56/D. §392 (1)393 Ha a biztosított pénztártagsági jogviszonya a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő visszalépés miatt már nem áll fenn, a visszalépést megelőző időszakban tévesen megállapított nyugdíjjárulék és tagdíj önellenőrzését nyugdíjjárulék önellenőrzésként kell elvégezni, feltéve, hogy ennek eredményeként a nyugdíjjárulék összege az eredetileg bevallott nyugdíjjárulék és tagdíj együttes összegéhez képest változik. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell akkor is, ha a biztosítottól a foglalkoztatója tagdíj címén vonta le a járulékot, annak ellenére, hogy a magánszemély nem volt magánnyugdíjpénztár tagja, feltéve, hogy tagdíj-kiegészítés miatt nem mutatkozik különbözet.
Tbj. 56/E. §394 A foglalkoztató, vagy a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett foglalkoztatott (biztosított) kezdeményezésére a tagdíj-kiegészítéssel kapcsolatos eltérések tisztázására indult eljárások lefolytatása a pénztárak feladata. Az egyeztetés eredményeképp kimutatott, a magánszemélyt jogszerűen megillető tagdíj-kiegészítés összegét a pénztár a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alaptól e célra visszaigényelt összeg terhére teljesíti.
Tbj. 56/F. §395 (1)–(2)396
(3)397 A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett pénztártagra vonatkozóan 2007. január 1-jét követő időszakra a foglalkoztató által benyújtott pótbevallásokat, helyesbítő bevallásokat az állami adóhatóság feldolgozza és a feldolgozott adatokat a társadalombiztosítási egyéni számla vezetéséért felelős államigazgatási szerv részére továbbítja. A fizetési kötelezettséget az állami adóhatóság felé kell teljesíteni.
Tbj. 56/G. §398 Ha a biztosított pénztártagsági jogviszonya a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépése miatt már nem áll fenn, a pénztártagsági jogviszony idejére járó, meg nem fizetett tagdíj, bírság, pótlék tekintetében az eljárást az állami adóhatóság a Nyugdíjbiztosítási Alap javára folytatja le.
Tbj. 56/H. §399 (1) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tagokhoz kötődő követelésérvényesítés biztosítása végett, a magánnyugdíjpénztáraknak 2011. augusztus 31. napjáig vissza kell vonniuk az állami adóhatóságnak átadott, mindazon – 2006. december 31. napja előtti biztosítási jogviszonyhoz kötődő követelésükre irányuló – végrehajtási megkereséseiket, melyekben az adott foglalkoztatóval szemben még van fennálló, végrehajtás alatti követelésük, és egyben nyilatkozatot tesznek, hogy ezen felül egyéb végrehajtási eljárás kezdeményezéshez kapcsolódó követelésük nem áll fenn a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal szemben.
(3)400 A magánnyugdíjpénztárak 2011. december 12-éig átadják az állami adóhatóságnak – foglalkoztatókra és biztosítottakra lebontva – azon még el nem évült tagdíj (bírság, pótlék) hátralékra vonatkozó adatokat, amelyek a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tagokat érintenek, és amelyekre irányuló végrehajtási megkereséseiket az (1) bekezdés alapján visszavontak. A pénztár által átadott adatok alapján az állami adóhatóság végrehajtási eljárást folytat le, és a befolyt összeget a Nyugdíjbiztosítási Alap bevételi számlájára utalja át.
(4)401 A felszámolási eljárás során a magánnyugdíjpénztár által érvényesített és – a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap részére teljesített vagyonátadást követően – megtérült, a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tagot érintő, 2007. január 1-jét megelőző időszakra vonatkozó tagdíjjal (bírság, pótlék) összefüggő követelés jogosultja a Nyugdíjbiztosítási Alap.
Tbj. 56/I. §402 Az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2006. évi LXI. törvény 251. § (9) bekezdése a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tag esetében nem alkalmazható.
Tbj. 56/J. §403 A 2012. december 31-éig magán-nyugdíjpénztári tagdíj, önellenőrzési pótlék és késedelmi pótlék beszedési számlákra teljesített befizetéseket az állami adóhatóság a Nyugdíjbiztosítási Alap számlájára utalja.
Tbj. 57. § (1)404 E törvény hatálybaléptetéséről a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény rendelkezik.405
(2)406
(3)407 Az egyszerűsített foglalkoztatásra e törvény rendelkezéseit az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló külön törvényben408 foglalt eltérések figyelembevételével kell alkalmazni.
Tbj. 58. § (1) A Kormány felhatalmazást409 kap arra, hogy rendeletben szabályozza
c) az előírt adatszolgáltatás teljesítésének módját,410
e)411 a 23. § szerinti elszámolás feltételeit, valamint a 18. § (3) bekezdésében, a 26. § (3)–(5) bekezdésében meghatározott járulékfizetés rendjét és az adatszolgáltatás módját;
g)412
h)413
i)414 a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy biztosítási jogviszonyával, járulékfizetésével, valamint adatszolgáltatásával összefüggő rendelkezéseket,
j)415 a 26. § (5) bekezdésében meghatározott kedvezményezetti kör évenkénti tájékoztatásának részletes szabályait, valamint a központi költségvetés által teljesítendő járulékfizetés összege kiszámításának módszerét,
k)416 a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló közösségi rendeletek és a szociális biztonságról szóló nemzetközi egyezmények alapján az alkalmazandó jogszabályokról szóló igazolás kiadásának részletes szabályait.
(2)417 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg az e törvényben előírt feladatokat ellátó igazgatási szerveket, e körben feladatokat állapítson meg , szabályozza az igazgatási szervek közötti együttműködést, a biztosítottak és az egyes ellátásra jogosultak bejelentésére vonatkozó részletes szabályokat, a társadalombiztosítás nyilvántartási rendszerének működését, módszereinek összehangolását.
Tbj. 59–60. §418
Tbj. 61. §419 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
Tbj. 61/A. §420 Ez a törvény a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Átmeneti rendelkezések421
Tbj. 62. §422 (1)423 E törvénynek az adó- és járuléktörvények, a számviteli törvény és a könyvvizsgálói kamarai törvény, valamint az európai közösségi jogharmonizációs kötelezettségek teljesítését célzó adó- és vámjogi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CXXIII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a 2011. január 1-jén és azt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulék-fizetési kötelezettségekre kell alkalmazni, azzal, hogy e törvény 2010. december 31-én hatályos 19. § (2) és (7) bekezdését és 30/A. § (2) és (5) bekezdését kell alkalmazni a 2011. január 10-éig megszerzett és 2010. december havi járulékalapot képező olyan jövedelemre, amelyet a 2010. december hónapra vonatkozóan benyújtott bevallásban kell bevallani.
Tbj. 63. §424 A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2010. évi CLIII. törvény 33. §-ával megállapított 19. § (2) bekezdés b) pontját a 2011. február 1-jén, és az azt követően megszerzett jövedelmekre kell alkalmazni.
Tbj. 64. §425 Az egészségügyben működő szakmai kamarákról szóló 2006. évi XCVII. törvény módosításáról szóló 2011. évi XXIII. törvénnyel megállapított 16. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltakat 2011. január 1-jére visszamenőlegesen alkalmazni kell.
Tbj. 65. §426 (1) Az adó- és járuléktörvények, a számviteli törvény és a könyvvizsgálói kamarai törvény, valamint az európai közösségi jogharmonizációs kötelezettségek teljesítését célzó adó- és vámjogi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CXXIII. törvény 153. §-ával megállapított 11. § b) pontban foglaltak alkalmazandók 2012. január 1-je előtt megkezdett kiküldetés, kirendelés és munkaerő-kölcsönzés esetén is, azzal az eltéréssel, hogy a két éves időtartamot 2012. január 1-jétől kell számítani.
Tbj. 65/A. §427 A pénztártag 2010. november 1-jét megelőző időszakra vonatkozó tagdíjának önellenőrzése (pótbevallása) esetén a bevallási adatokat az állami adóhatóság az önellenőrzés (pótbevallás) benyújtását követő hónap utolsó napjáig – a tagok folyószámlájának vezetéséhez – továbbítja a pénztár részére. Az önellenőrzés (pótbevallás) alapján a tagdíjat közvetlenül a magán-nyugdíjpénztár részére kell megfizetni. Az esetleges tagdíjtúlfizetés visszaigénylése közvetlenül a magánnyugdíjpénztártól történik.
Tbj. 65/B. §428 Az adózást érintő egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXIX. törvény által megállapított 39. § (2) bekezdése 2012. január 1-jétől alkalmazható.
Tbj. 65/C. §429 A nyugdíjjárulék megállapításakor e törvény 2012. december 31-én hatályos 24., 27., 28., 29., 31., 36., 37. és 56/A. § rendelkezéseit kell alkalmazni a 2013. január 10-éig megszerzett, 2012 decemberi járulékalapot képező olyan jövedelmekre, amelyeket a 2012. december hónapra vonatkozóan benyújtott bevallásban kell bevallani.
Tbj. 65/D. §430 A 43/A. §-ban meghatározott adatátadást első alkalommal a 2011. december 31-ét követő és 2013. január 1-jét megelőző időszakra benyújtott bevallások adatai tekintetében kell alkalmazni, és első alkalommal 2013. május 31-éig kell az állami adóhatóságnak teljesítenie.
Melléklet az 1997. évi LXXX. törvényhez431
2 A Tbj. 2. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 198. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 304. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
14 A 4. § a) pontja 7. pontját a 2001: XVI. törvény 35. §-ának (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LXXXVI. törvény 44. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A Tbj. 4. §-a b) pontjának 2. alpontja a 2004: XXVII. törvény 27. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: CXXVII. törvény 52. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
54 A Tbj. 4. § p) pontja a 2012: CCXV. törvény 46. §-a szerint módosított szöveg.
55 A Tbj. 4. § q) pontját a 2009: LXXVII. törvény 111. § – 2009: CXVI. törvény 108. § 19. pontja szerint módosított – (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CXXIII. törvény 169. § c) pontja.
56 A Tbj. 4. §-ának r) pontja a 2005: LXXXV. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
57 A Tbj. 4. § r) pontjának 1. alpontja a 2006: LXI. törvény 132. § (2) bekezdésével megállapított, a 2006: CIX. törvény 84. § (2) bekezdése, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
58 A Tbj. 4. §-a r) pontjának 2. alpontja a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
59 A Tbj. 4. §-a r) pontjának 3. alpontja a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja és b) pontja, a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
60 A Tbj. 4. §-a r) pontjának 4. alpontját a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CXCI. törvény 93. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
61 A Tbj. 4. §-ának s) pontját az 1999: XCIX. törvény 92. §-ának (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: CXXI. törvény 31. § (6) bekezdése, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 218. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény 149. §-ával megállapított szöveg.
62 A Tbj. 4. § s) pont 1. alpontja a 2012: LXXXVI. törvény 44. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
63 A Tbj. 4. §-ának t) pontját a 2001: LXX. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CXXIII. törvény 169. § c) pontja.
64 A Tbj. 4. §-ának u) pontját a 2001: LXX. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: I. törvény 110. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A Tbj. 4. §-a u) pontjának 1. alpontja a 2008: LXXXI. törvény 227. §-ának a) pontja, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
66 A Tbj. 4. §-a u) pont 2. alpontja a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
67 A Tbj. 4. §-ának v) pontját a 2001: LXX. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: I. törvény 110. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A Tbj. 4. § w) pontját a 2006: LXI. törvény 132. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 251. § (7) bekezdését. E módosító törvény 251. § (2) bekezdése alapján 2007. január 1. napján lépett hatályba.
69 A Tbj. 4. §-ának x) pontját újonnan a 2007: I. törvény 110. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 218. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
70 A Tbj. 4. § z) pontját a 2001: LXX. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
71 A Tbj. 4. §-ának zs) pontját a 2006: CXXI. törvény 14. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CXXIII. törvény 169. § c) pontja.
72 A Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének felvezető szövegrésze a 2003: XCI. törvény 224. § (1) bekezdésének 2. pontja szerint módosított szöveg.
73 A Tbj. 5. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CVI. törvény 36. §-ával megállapított, a 2012: LXXXVI. törvény 44. § (4) bekezdés c) pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 304. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
74 A Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének b) pontját a 2003: XCI. törvény 224. § (1) bekezdésének 2. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2004: XXVII. törvény 27. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XLI. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
75 Az 5. § (1) bekezdésének d) pontja a 2007: CXXVI. törvény 219. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
76 A Tbj. 5. §-a (1) bekezdés g) pontja a 2002: XLII. törvény 312. § (3) bekezdése, a 2005: LXXXVIII. törvény 26. § (4) bekezdés g) pontja, a 2006: LXI. törvény 251. § (3) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pont aa) alpontja, a 2007: CXXVI. törvény 417. § d) pontja és 448. § a) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 3. pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
78 A Tbj. 5. § (1) bekezdés h) pontját a 2000: CXIII. törvény 281. §-a (2) bekezdés a) pontj 1. alpontja iktatta be, szövege a 2006: LXI. törvény 133. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 304. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
79 A Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének i) pontját a 2006: CXXXI. törvény 82. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 219. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
80 A Tbj. 5. §-ának (2) bekezdése az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének első francia bekezdése, a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdésének a) pontja, a 2006: IV. törvény 367. § 19. pontja, a 2006: LXI. törvény 251. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2007: CXXVI. törvény 417. § e) pontja, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 6. pontja, a 2011: CLXXV. törvény 121. §-a szerint módosított szöveg.
81 A Tbj. 5. § (3) bekezdését a 2005: LXXXII. törvény 33. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
82 A Tbj. 6. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
83 A Tbj. 7. § (2) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 220. §-a iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 2012: LXXXVI. törvény 44. § (5) bekezdése.
84 A Tbj. 8. § a 2010: CXXIII. törvény 152. §-ával megállapított szöveg.
85 A Tbj. 8. § a) pont aa) alpontja a 2012: LXXXVI. törvény 44. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A Tbj. 9. § (3) bekezdése a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 251. § (7) bekezdését.
87 A Tbj. 9. §-a (3) bekezdésének a) pontja az 1999: XCIX. törvény 95. §-ával megállapított szöveg.
88 A Tbj. 9. §-a (3) bekezdésének c) pontját a 2004: CV. törvény 209. § 21. pontja hatályon kívül helyezte.
89 A Tbj. 10. § (1) bekezdés bevezető szövegrésze a 2009: CXVI. törvény 68. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 151. §-a alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napjától megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
90 A Tbj. 10. § (1) bekezdés a) pontja a 2009: CXVI. törvény 68. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 151. §-a alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napjától megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
91 A Tbj. 10. §-a (1) bekezdésének b) pontja a 2004: CI. törvény 232. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 318. § (8) bekezdése alapján a járulékot a 2005. január 1-jétől kezdődő időszakra juttatott és megszerzett jövedelmek után első ízben februárban kell megfizetni.
92 Lásd az 1998: XI. törvény 126. §-ának (4) bekezdését.
93 A Tbj. 10. § (2) bekezdés a) pontja a 2009: CXVI. törvény 68. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 151. §-a alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napjától megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
94 A Tbj. 10. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
95 A Tbj. 10. §-ának (3) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 84. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 208. §-át.
96 A Tbj. 11. §-ának a) pontja a 2007: CXXVI. törvény 221. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
97 A Tbj. 11. § b) pontja a 2010: CXXIII. törvény 153. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
98 A Tbj. 11. §-ának c) pontját a 2001: LXX. törvény 42. § (5) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: XXXV. törvény 44. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 66. §-át.
99 A Tbj. 11. §-ának d) pontját az 1999: XCIX. törvény 97. §-a iktatta a szövegbe, s a 2000: CXIII. törvény 281. §-a (2) bekezdésének b) 1. pontja hatályon kívül helyezte.
100 A Tbj. 13. §-a a 2010: XCII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
101 A Tbj. 14. §-a (2) bekezdésének b) pontja az 1999: XCIX. törvény 98. §-ával megállapított szöveg.
102 A Tbj. 14. § (2) bekezdés d) pontját a 2011: CXCI. törvény 93. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
103 A Tbj. 14. § (3) bekezdés a) pont ab)–ac) alpontját a 2011: CXCI. törvény 93. § (6) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
104 A Tbj. 14. § (3) bekezdésének c) pontját a 2007: LXXXIV. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. § (2) bekezdését.
105 A Tbj. 15. § (1) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 93. § (6) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
106 A Tbj. 15. §-a (2) bekezdésének f) pontját a 2005: LXXXVIII. törvény 24. §-a iktatta be.
107 Lásd a 2005: LXXXVIII. törvényt.
108 A Tbj. 16. §-a a 2001: LXX. törvény – 2003: XCI. törvény 224. § (1) bekezdésének 1.3. pontja szerint módosított – 28. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 42. § (5) bekezdése alapján az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
109 A Tbj. 16. § (1) bekezdésének b) pontja a 2007: LXXXIV. törvény 17. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. § (2) bekezdését.
110 A Tbj. 16. § (1) bekezdésének c) pontja a 2007: CXXVI. törvény 222. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 93. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
111 A Tbj. 16. § (1) bekezdés e) pontja a 2011: CLXVII. törvény 62. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
112 A Tbj. 16. § (1) bekezdésének g) pontja a 2011: CLXVII. törvény 62. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
113 A Tbj. 16. § (1) bekezdésének h) pontja a 2007: XVII. törvény 82. § (5) bekezdésének b) pontjával megállapított, a 2007: CXXVI. törvény 448. § b) pontja, a 2008: CVII. törvény 52. § (2) bekezdés e) pontja, a 2011: XXIII. törvény 38. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
114 A Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja a 2013: XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének j) pontját a 2004: CV. törvény 209. § 21. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CXXI. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 222. § (3) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 93. § (6) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
116 A Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének k) pontja a 2006: CXXI. törvény 14. § (2) bekezdésével megállapított, a 2007: CXXVI. törvény 417. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
117 A Tbj. 16. § (1) bekezdés l) pontja a 2013: XCIII. törvény 37. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A Tbj. 16. § (1) bekezdés m) pontja a 2013: XCIII. törvény 37. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
119 A Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének o) pontja a 2008: LXXXI. törvény 227. §-ának c) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
120 A Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének p) pontja a 2005: CXIX. törvény 130. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 202. § (5) és (7) bekezdését.
121 A Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének r) pontja a 2005: CXIX. törvény 130. §-ával megállapított, a 2006: LXI. törvény 251. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 251. § (7) bekezdését.
122 A Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének s) pontját a 2004: CI. törvény 233. §-a iktatta be, szövege a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 251. § (7) bekezdését.
123 A Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének t) pontját újonnan a 2006: CXXI. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 30. § (9) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. április 1. napját követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
124 A Tbj. 16. § (1) bekezdés u) pontját a 2011: CLXVII. törvény 62. § (3) bekezdése iktatta be.
125 A Tbj. 16. § (1) bekezdés v) pontját a 2011: CLXVII. törvény 62. § (3) bekezdése iktatta be.
126 A Tbj. 16. § (1) bekezdés w) pontját a 2013: XLI. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
127 A Tbj. 16. § (3) bekezdése a 2013: XCIII. törvény 37. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
128 A Tbj. 16. §-ának (4) bekezdését a 2002: XLII. törvény 191. § (2) bekezdése iktatta be, szövegét újonnan a 2004: XXVII. törvény 30. § (2) bekezdése állapította meg.
129 A Tbj. 16. §-ának (5) bekezdését a 2006: CXXI. törvény 14. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 30. § (9) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. április 1. napját követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
130 A Tbj. 16/A. §-át a 2007: CXXVI. törvény 223. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
131 A Tbj. 17. §-a és címe a 2002: XLII. törvény 192. §-ával megállapított szöveg.
132 A Tbj. 18. §-át megelőző alcímet a 2009: LXXVII. törvény 112. § (1) bekezdése iktatta be.
133 A Tbj. 18. §-a az 1999: XCIX. törvény 99. §-ával megállapított szöveg.
134 A Tbj. 18. § (1) bekezdése a 2006: LXI. törvény 136. §-ával, bevezető szövegrésze a 2009: LXXVII. törvény 112. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 223. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
135 A Tbj. 18. § (1) bekezdés a) pontja a 2009: LXXVII. törvény 112. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 223. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
136 A Tbj. 18. § (1) bekezdés b) pontját a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 4. pontja hatályon kívül helyezte.
137 A Tbj. 18. §-a (1) bekezdésének e) pontját a 2006: CXXI. törvény 14. § (5) bekezdése iktatta be. A korkedvezmény-biztosítási járulék központi költségvetés általi átvállalása tekintetében lásd e módosító törvény 30. § (14) bekezdését.
138 A Tbj. 18. § (2) bekezdését a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
139 A Tbj. 18. § (3) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 20. pontja hatályon kívül helyezte.
140 A Tbj. 18. § (5) bekezdését a 2000: CXIII. törvény 150. §-a iktatta be, második mondatát a 2003: XCI. törvény 152. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 448. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
141 A 2005: LXXXII. törvény – 2005: CXIX. törvény 207. § (1) bekezdésével beiktatott – 51. §-a alapján ha az értékpapírra vonatkozó vételi, jegyzési vagy eladási jog alapítása tárgyában kötött megállapodást 2005. augusztus 31-éig írásba foglalták, a magánszemély által a jog 2008. augusztus 31-éig történő gyakorlása révén megszerzett jövedelem társadalombiztosítási járulékkötelezettségét a 2005. augusztus 31-éig hatályos rendelkezések szerint kell megállapítani. A rendelkezést visszamenőlegesen 2005. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
142 A Tbj. 18. § (6) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 33. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 84. § 20. pontja.
143 A Tbj. 19. § (1) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte.
144 A Tbj. 19. § (2) bekezdése a 2013: XLI. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
145 A Tbj. 19. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 202. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
146 A Tbj. 19. § (4) bekezdése a 2013: XLI. törvény 2. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
147 A Tbj. 19. §-ának (5) bekezdése a 2004: CI. törvény 318. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
148 A Tbj. 19. §-ának (6) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 100. §-ának (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja, újonnan a 2006: CXXI. törvény 14. § (7) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 30. § (9) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
149 A 19. § (7) bekezdését a 2010: CI. törvény 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 5. pontja.
150 A Tbj. 20. §-át és az azt megelőző alcímet a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 6. pontja hatályon kívül helyezte.
151 A Tbj. 20/A. §-át megelőző alcímét a 2006: CXXI. törvény 14. § (8) bekezdése iktatta be.
152 A Tbj. 20/A. §-át a 2006: CXXI. törvény 14. § (8) bekezdése iktatta be. A korkedvezmény-biztosítási járulék központi költségvetés általi átvállalása tekintetében lásd e módosító törvény 30. § (14) bekezdését.
153 A 20/A. § (1) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 225. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 9. pontja, a 2011: CLXVII. törvény 64. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
154 A Tbj. 20/A. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
155 A Tbj. 21. § nyitó szövegrésze a 2009: LXXVII. törvény 177. § b) pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
156 A Tbj. 21. § b) pontját a 2009: LXXVII. törvény 194. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CLII. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény 156. §-ával megállapított szöveg.
157 A Tbj. 21. §-ának c) pontját a 2004: CI. törvény 318. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 226. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
158 A Tbj. 21. §-ának d) pontját a 2002: XLII. törvény 194. §-a iktatta be, e módosító törvény 312. § (1) bekezdése alapján a módosított összegű járulékokat a 2003. január 1-jétől kezdődő időszakra juttatott és megszerzett jövedelmek után első ízben február hónapban kell megfizetni.
159 A Tbj. 21. §-ának e) pontját a 2007. CXXVI. törvény 226. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
160 A Tbj. 22. §-át a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte.
161 A Tbj. 23. §-a az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének első francia bekezdése és a 2002: XLII. törvény 312. § (2) bekezdése, valamint a 2004: CV. törvény 209. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
162 A Tbj. 24. §-át megelőző alcím a 2009: LXXVII. törvény 114. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
163 A Tbj. 24. § (1) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény – 2009: CLI. törvény 18. § (23) bekezdése szerint módosított – (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (4) bekezdésével megállapított – 203. §-ával megállapított szöveg.
164 A Tbj. 24. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CXXIII. törvény 169. § e) pontja szerint módosított szöveg.
165 A Tbj. 24. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (4) bekezdésével megállapított – 203. §-ával megállapított szöveg.
166 A Tbj. 24. § (2)–(3) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
167 A Tbj. 24. §-ának (4) bekezdése a 2003: XCI. törvény 154. § (2) bekezdésével megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
168 A Tbj. 24. § (5) bekezdését az 1998: LXVII. törvény 6. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdésének b) pontja.
169 A Tbj. 24. §-ának (6) bekezdését a 2002: XLII. törvény 195. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdésének b) pontja.
170 A Tbj. 24. §-ának (7) bekezdését a 2002: XLII. törvény 195. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdésének b) pontja.
171 A Tbj. 25. §-t megelőző alcímet a 2009: LXXVII. törvény 115. §-a iktatta be.
172 A Tbj. 25. §-a a 2006: CXXI. törvény 14. § (9) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 30. § (10) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. április 1. napját követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Lásd még e módosító törvény 30. § (10) bekezdésének további rendelkezéseit.
173 A Tbj. 25/A. §-t újonnan a 2009: LXXVII. törvény 116. §-a iktatta be, e módosító törvény 223. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
174 A Tbj. 25/A. § b) pontja a 2010: CXXIII. törvény 157. §-ával megállapított szöveg.
175 A Tbj. 26. §-a az 1999: XCIX. törvény 103. §-ával megállapított szöveg.
176 A 26. § (1) bekezdése a 2007: XVII. törvény 82. § (5) bekezdésének d) pontjával megállapított, a 2007: LXXXIV. törvény 17. § (4) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 93. § (5) bekezdés b) pontja és (6) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át. A 26. § (1) bekezdése a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
177 A Tbj. 26. §-ának (2) bekezdése a 2002: LIII. törvény 47. § (2) bekezdésével megállapított, és a 2005: CXIX. törvény 202. § (1) bekezdésének a) pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
178 A Tbj. 26. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (5) bekezdésével megállapított – 204. ával megállapított szöveg.
179 A Tbj. 26. § (4) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 9. pontja hatályon kívül helyezte.
180 A Tbj. 26. §-ának (5) bekezdését a 2004: CV. törvény 209. § 21. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2005: CXIX. törvény 134. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CLXXVIII. törvény 299. §-ával megállapított szöveg.
181 A Tbj. 26. § (6) bekezdését a 2005: LXXII. törvény 3. § (4) bekezdésének a) pontja iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 9. pontja. A 26. § (6) bekezdésének a 2011: CLXVI. törvény 88. § (10) bekezdés a) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „Munkaerőpiaci Alap” szövegrész helyébe a „Nemzeti Foglalkoztatási Alap” szöveg lép, nem vezethető át.
182 A Tbj. 26. § (7) bekezdését a 2005: LXXXII. törvény 35. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (5) bekezdésével megállapított – 204. §-ával megállapított szöveg.
183 A Tbj. 26. §-ának (8) bekezdését a 2005: LXXXII. törvény 35. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 9. pontja.
184 A Tbj. 26. §-ának (9) bekezdését a 2005: CXX. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2008: LXXXI. törvény 227. §-ának d) pontja és 249. §-ának f) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 10. pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
185 Lásd a 2005: CXX. törvényt.
186 A Tbj. 26. §-ának (10) bekezdését a 2005: CLXXX. törvény 14. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 9. pontja.
187 A Tbj. 26. § (11) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 84. § 20. pontja.
188 A Tbj. 27. § (1) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 11. pontja hatályon kívül helyzte.
189 A Tbj. 27. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (6) bekezdésével megállapított – 205. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
190 A Tbj. 27. § (3) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
191 A Tbj. 27. §-ának (4) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 86. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CXXIII. törvény 169. § g) pontja, újonnan a 2011: CLVI. törvény 205. § (2) bekezdése iktatta be.
192 A Tbj. 27. §-ának (5) bekezdését a 2006: CXXI. törvény 14. § (10) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 229. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (11) bekezdésével megállapított – 217. § (2) bekezdés 11. pontja, a 2011: CLXVII. törvény 64. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. A 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „(tagdíj)” szövegrész hatályát veszti, nem vezethető át.
193 A Tbj. 28. §-a a 2006: LXI. törvény 143. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 251. § (7) bekezdését.
194 A Tbj. 28. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: XXXVII. törvény 64. § a) pontja szerint módosított szöveg.
195 A Tbj. 28. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
196 A Tbj. 29. § (1) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 12. pontja hatályon kívül helyezte.
197 A Tbj. 29. § (2) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 448. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
198 A Tbj. 29. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (7) bekezdésével megállapított – 206. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
199 A Tbj. 29. § (4) bekezdése a 2006: LXI. törvény 144. §-ával megállapított, a 2009: LXXVII. törvény 177. § c) pontja, nyitó szövegrésze a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 12. pontja és 218. § (2) bekezdés 13. pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
200 A Tbj. 29. § (4) bekezdés a) pontja a 2013: XXXVII. törvény 64. § b) pontja szerint módosított szöveg.
201 A Tbj. 29. § (4) bekezdés d) pontja a 2009: CXVI. törvény 101. § a) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 151. §-a alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napjától megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
202 A Tbj. 29. § (4) bekezdés e) pontját a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 8. pontja hatályon kívül helyezte.
203 A Tbj. 29. § (5) bekezdése a 2006: LXI. törvény 144. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
204 A Tbj. 29. § (6) bekezdését a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CXXXI. törvény 87. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CXXIII. törvény 169. § h) pontja.
205 A Tbj. 29. §-ának (7) bekezdését a 2002: XLII. törvény 196. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 12. pontja.
206 A Tbj. 29. §-ának (8) bekezdését a 2006: CXXI. törvény 14. § (11) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 230. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (11) bekezdésével megállapított – 217. § (2) bekezdés 11. pontja, a 2011: CLXVII. törvény 64. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. A 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „(tagdíj)” szövegrész hatályát veszti, nem vezethető át.
207 A Tbj. 29/A. §-át a 2002: XLIII. törvény 28. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2003: XCI. törvény 224. § (1) bekezdésének 1.1. és 2. pontja szerint módosított szöveg.
208 A Tbj. 29/A. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (8) bekezdésével megállapított – 207. §-ával megállapított szöveg.
209 A Tbj. 29. §-ának (2) bekezdése a 2006: CXXI. törvény 31. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
210 A Tbj. 29/A. §-ának (3) bekezdése a 2005: CXIX. törvény 202. § (1) bekezdésének a) pontja, a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 13. pontja szerint módosított szöveg.
211 A Tbj. 29/A. § (4) bekezdését a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 231. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
212 A Tbj. 30. §-át a 2010: CXXIII. törvény 169. § i) pontja hatályon kívül helyezte.
213 A Tbj. 30/A. § alcímét a 2006: LXI. törvény 147. §-a iktatta be. E módosító törvény 251. § (2) bekezdése alapján 2007. január 1. napján lépett hatályba.
214 A Tbj. 30/A. §-át a 2005: LXXXII. törvény 36. §-a iktatta be, szövege a 2006: LXI. törvény 147. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 251. § (7) bekezdését. Ez utóbbi módosító törvény 251. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2007. január 1. napján lép hatályba.
215 A Tbj. 30/A. § (1) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 161. § a) pontja, a 2009: LXXVII. törvény 177. § f) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 14. pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
216 A Tbj. 30/A. § (2) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 232. § (1) bekezdésével megállapított, valamint a 2008: LXXXI. törvény 227. §-ának e) pontja, a 2010: CXXIII. törvény 168. § d) pontja, a 2011: CLVI. törvény 208. §-a és 218. § (2) bekezdés 15. pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
217 A Tbj. 30/A. § (3) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 232. § (2) bekezdése, a 2010: CXXIII. törvény 168. § e) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 14. pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
218 A Tbj. 30/A. § (5) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 161. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 16. pontja.
219 A Tbj. 31. §-ának alcíme a 2006: LXI. törvény 148. §-ával megállapított szöveg.
220 A Tbj. 31. § (1) bekezdése a 2006: LXI. törvény 148. §-ával megállapított, a 2009: LXXVII. törvény 177. § c) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 17. pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
221 A Tbj. 31. § (2) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 10. pontja hatályon kívül helyezte.
222 A Tbj. 31. § (3) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 18. pontja hatályon kívül helyezte.
223 A Tbj. 31. § (4) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 233. § (2) bekezdésével megállapított és a 2009: LXXVII. törvény 177. § e) és g) pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja, nyitó szövegrésze a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 19. pontja szerint módosított szöveg. A (4) bekezdés alkalmazásánál heti 36 órás foglalkoztatásnak tekintendő munkaviszonyról lásd a 2009: LXXVII. törvény 223. § (3) bekezdését is.
224 A Tbj. 31. § (4) bekezdés a) pontja a 2013: XXXVII. törvény 64. § c) pontja szerint módosított szöveg.
225 A Tbj. 31. § (5) bekezdése a 2006: LXI. törvény 148. §-ával megállapított szöveg, második mondatát a 2006: CXXXI. törvény 89. § (2) bekezdése iktatta be. A Tbj. 31. § (5) bekezdése a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (11) bekezdésével megállapított – 217. § (2) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
226 A Tbj. 31. § új (6) bekezdését a 2006: LXI. törvény 148. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6) bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta. A (6) bekezdés a 2006: CXXXI. törvény 89. § (3) bekezdése, a 2007: CXXVI. törvény 417. § i) pontja, a 2009: LXXVII. törvény – 2009: CXVI. törvény 108. § 19. pontja, a 2010: CXXIII. törvény 169. § j) pontja, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 15. pontja szerint módosított szöveg.
227 A Tbj. 31. §-ának (6) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 107. §-a iktatta be, számozását (7) bekezdésre változtatta a 2006: LXI. törvény 148. §-a, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVII. törvény 64. § (1) bekezdés b) pontja.
228 A Tbj. 32. §-át a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
229 A Tbj. 33. §-át és az azt megelőző alcímet a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
230 A Tbj. 34. §-a az 1999: XCIX. törvény 109. §-ával megállapított szöveg.
231 A Tbj. 34. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 300. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
232 A Tbj. 34. §-ának (3) bekezdését a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 202. § (4) bekezdése alapján a Tbj. 34. §-ának (3) bekezdése alapján megkötött megállapodások 2006. május 1-jével megszűnnek; a (3) bekezdés hatályon kívül helyezése nem érinti a folyamatban lévő ellátásokat.
233 A Tbj. 34. §-a (4) bekezdése a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdés b) pontja, a 2006: LXI. törvény 149. § (1) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 21. §-a, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
234 A Tbj. 34. § (5) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 300. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
235 A Tbj. 34. § (6) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 21. pontja szerint módosított szöveg.
236 A Tbj. 34. § (7) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 185. §-a, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 21. pontja szerint módosított szöveg.
237 A Tbj. 34. § (8) bekezdés b) pontját a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 22. pontja hatályon kívül helyezte.
238 A Tbj. 34. § (9) bekezdése a 2000: CXIII. törvény 281. §-a (2) bekezdése b) 1. pontja szerint módosított szöveg.
239 A Tbj. 34. § (10) bekezdése a 2009: XXXV. törvény 26. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 65. § (1) bekezdése alapján a 2009. július 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
240 A Tbj. 34. § (11) bekezdése a 2009: XXXV. törvény 26. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 65. § (1) bekezdése alapján a 2009. július 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
241 A Tbj. 34. § (12) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 417. § n) pontja, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 16. pontja szerint módosított szöveg.
242 A Tbj. 34. § (13) bekezdése a 2006: LXI. törvény 149. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 17. pontja szerint módosított szöveg.
243 A Tbj. 34. § (14) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
244 A Tbj. 34. § (15) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
245 A Tbj. 35. §-ának (1) bekezdése a 2003: XCI. törvény 159. §-ával megállapított szöveg.
246 A Tbj. 35. §-ának (2) bekezdése az 1999: XCIX. törvény 110. §-ának (1) bekezdésével megállapított, a 2010: CXXIII. törvény 162. §-a szerint módosított szöveg.
247 A Tbj. 35. §-ának új (3) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 110. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe, s egyidejűleg az eredeti (3)-(5) bekezdés számozását (4)-(6) bekezdésre módosította. A Tbj. 35. § (3) bekezdése a 2003: XCI. törvény 224. § (1) bekezdés 1.1. pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 23. pontja szerint módosított szöveg.
248 A Tbj. 35. § (4) — eredetileg (3) — bekezdése az 1998: LXVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.A bekezdés második és harmadik mondatát a 2000: CXIII. törvény 281. §-a (2) bekezdésének b) 1. pontja hatályon kívül helyezte.
249 A Tbj. 35. § (5) bekezdése a 2000: CXIII. törvény 161. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
250 A Tbj. 35. § (6) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 448. § i) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
251 A Tbj. 35. § (7) bekezdését a 2000: CXIII. törvény 161. §-ának (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdésének b) pontja.
252 A Tbj. 36. §-ának alcíme a 2006: LXI. törvény 150. §-ával megállapított szöveg.
253 A Tbj. 36. §-a a 2006: CXXI. törvény 14. § (12) bekezdésével megállapított, a 2007: CXXVI. törvény 448. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
254 A Tbj. 36. § (1) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 417. § o) pontja és a 448. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
255 A Tbj. 36. § (3) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 234. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezete a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 12. pontja.
256 A Tbj. 37. §-a a 2006: CXXI. törvény 14. § (12) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 30. § (10) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. április 1. napját követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Lásd még e módosító törvény 30. §-ának további rendelkezéseit.
257 A Tbj. 37. § (1) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 417. § p) pontja, a 2009: LXXVII. törvény 177. § e) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 223. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
258 A Tbj. 37. § (2) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 417. § r) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
259 A Tbj. 37. § (4) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 235. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 13. §-a.
260 A Tbj. 37/A. §-át 2009: CXVI. törvény 69. §-a iktatta be. E módosító törvény 151. §-a alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napjától megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
261 A Tbj. 38. §-át a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: LXXXII. törvény 8. § (3) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 32. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
262 A Tbj. 39. §-ának alcímét a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdése a) pontjának aa) alpontja hatályon kívül helyezte. A Tbj. 39. §-a a 2006: CXXI. törvény 14. § (13) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 30. § (9) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. április 1. napját követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
263 A Tbj. 39. § (1) bekezdése a 2012: LXIX. törvény 21. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
264 A Tbj. 39. § (2) bekezdése a 2012: LXIX. törvény 20. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: XLI. törvény 2. § (8) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
265 A Tbj. 39. § (3) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 448. § j) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: XXXV. törvény 27. §-a iktatta be, szövege a 2013: XCIII. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
266 A Tbj. 39. § (4) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 448. § k) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
267 A Tbj. 39. § (6) bekezdésének alkalmazására lásd a 2006: CXXXI. törvény 203. § – 2008: LXXXII. törvény 31. § (9) bekezdése szerint módosított – (1) bekezdését, valamint (2) bekezdését.
268 A Tbj. 39/A. §-át a 2007: CXXVI. törvény 237. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
269 A Tbj. 39/A. § (1) bekezdése a 2013: XLI. törvény 2. § (8) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
270 A Tbj. 39/B. §-t a 2013: XLI. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
271 A Tbj. 40. §-a a 2012: CXVIII. törvény 62. §-ával megállapított szöveg.
272 A Tbj. 40/A. §-át a 2010: CLVII. törvény 11. §-a iktatta be, szövege a 2011: LXIX. törvény 5. §-ával megállapított, a 2012: CXVIII. törvény 64. §-a szerint módosított szöveg.
273 A Tbj. 41. §-ának (1) bekezdése a 2005: LXXXV. törvény 61. § (1) bekezdésével megállapított és a 2009: LXXVII. törvény 177. § d) pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
274 A Tbj. 41. § (1a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 28. § (1) bekezdése iktatta be.
275 A Tbj. 41. §-ának (2) bekezdése a 2005: LXXXV. törvény 61. § (1) bekezdésével megállapított, a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének j) pontja és 83. § (5) bekezdésének m) pontja, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 35. pontja szerint módosított szöveg.
276 A Tbj. 41. § (3) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 301. §-ával megállapított szöveg.
277 A Tbj. 41. § (4) bekezdését a 2011: CXII. törvény 86. § (12) bekezdése hatályon kívül helyezte. A Tbj. 41. § (4) bekezdésének a 2011: CXCI. törvény 93. § (5) bekezdés d) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv” szövegrész helyébe a „nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv, a rehabilitációs hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.
278 A Tbj. 41. § (5) bekezdését a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés h) pontja hatályon kívül helyezte.
279 A Tbj. 41. §-ának (6) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének első francia bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2005: LXXXV. törvény 61. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 83. § (5) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
280 A Tbj. 41. §-ának (7) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 91. § (2) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 208. §-át.
281 A Tbj. 42. §-a (1) bekezdésének a) pontja a 2002: XLII. törvény 312. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
282 A Tbj. 42. § (1) bekezdésének e) pontja a 2007: LXXXIV. törvény 17. § (6) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 93. § (6) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
283 A Tbj. 42. §-a (1) bekezdésének g) pontját a 2002: XLII. törvény 200. §-a iktatta a szövegbe.
284 A Tbj. 42. §-ának (2) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének első francia bekezdése hatályn kívül helyezte.
285 A Tbj. 42. §-ának (4) bekezdése a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 202. § (5) és (7) bekezdését.
286 A Tbj. 42. § (5) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 28. § (2) bekezdése iktatta be.
287 A Tbj. 43. §-a (1) bekezdésének a) pontja a 2008: LXXXI. törvény 140. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
288 A Tbj. 43. §-a (1) bekezdésének új b) pontját a 2005: LXXXV. törvény 62. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti b)–f) pontok jelölését c)–g) pontokra változtatva. A b) pont a 2007: LXXXIV. törvény 17. § (7) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 93. § (6) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
289 A Tbj. 43. §-a (1) bekezdésének b) pontja a 2003: XCI. törvény 160. §-ával megállapított szöveg. A b) pont jelölését c) pontra változtatta a 2005: LXXXV. törvény 62. §-a, szövege a 2007: LXXXII. törvény 2. § 315. pontja szerint módosított szöveg.
290 A Tbj. 43. §-a (1) bekezdésének c) pontja a 2003: XVIII. törvény 5. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 11. §-a alapján a rendelkezést 2003. január 1-jétől kell alkalmazni. A c) pont jelölését d) pontra változtatta a 2005: LXXXV. törvény 62. §-a.
291 A Tbj. 43. § (1) bekezdésének d) pontja a 2000: LXXXIII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg, jelölését e) pontra változtatta a 2005: LXXXV. törvény 62. §-a, az e) pont szövege a 2012: XCIII. törvény 38. § a) pontja szerint módosított szöveg.
292 A Tbj. 43. §-a (1) bekezdésének e) pontját a 2001: XXXVIII. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be, jelölését f) pontra változtatta a 2005: LXXXV. törvény 62. §-a.
293 A Tbj. 43. §-a (1) bekezdésének f) pontját a 2002: XLII. törvény 201. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2004: XXVII. törvény 33. §-a állapította meg, jelölését g) pontra változtatta a 2005: LXXXV. törvény 62. §-a. A Tbj. 43. §-ának (1) bekezdésének g) pontja a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
294 A Tbj. 43. § (1) bekezdésének h) pontját a 2007: CXXVI. törvény 238. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
295 A Tbj. 43. § (1) bekezdés i) pontját a 2011: CXCI. törvény 93. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
296 A Tbj. 43. § (1) bekezdés j) pontját a 2012: CXVIII. törvény 63. §-a iktatta be.
297 A Tbj. 43. § (1) bekezdés k) pontját a 2012: CCXI. törvény 29. §-a iktatta be.
298 A Tbj. 43/A. §-át a 2010: CLIII. törvény 33. § (3) bekezdése iktatta be.
299 A Tbj. 43/A. § a) pontja a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 18. pontja, a 2011: CXCI. törvény 93. § (5) bekezdés e) pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
300 A Tbj. 43/A. § b) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
301 A 43/B. §-t a 2011: CLXXVI. törvény 155. § (1) bekezdése iktatta be.
302 A Tbj. 44. §-a a 2005: CXIX. törvény 138. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 202. § (5) és (7) bekezdését.
303 A Tbj. 44. § (1) bekezdése a 2006: LXI. törvény 154. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 251. § (7) bekezdését. E módosító törvény 251. § (2) bekezdése alapján 2007. január 1. napján lépett hatályba.
304 A Tbj. 44. §-ának (2) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 92. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 208. §-át.
305 A Tbj. 44. § (3) bekezdése a 2006: LXI. törvény 154. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 251. § (7) bekezdését. E módosító törvény 251. § (2) bekezdése alapján 2007. január 1. napján lépett hatályba.
306 A Tbj. 44. §-ának (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének j) pontja és 83. § (5) bekezdésének m) pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
307 A Tbj. 44. § (5) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 239. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
308 A Tbj. 44/A. §-át a 2007: CXXVI. törvény 240. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
309 A Tbj. 44/A. § (2) bekezdése a 2008: CVII. törvény 53. §-ával megállapított, a 2011: XXIII. törvény 38. § (1) bekezdése, a 2012: XCIII. törvény 38. § b) pontja szerint módosított szöveg.
310 A Tbj. 44/A. § (3) bekezdés c) pontját a 2011: CLXVII. törvény 64. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
311 A Tbj. 44/A. §-a (3) bekezdésének d) pontja a 2008: LXXXI. törvény 141. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
312 A Tbj. 44/A. §-a (3) bekezdésének e) pontja a 2008: LXXXI. törvény 141. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
313 A Tbj. 44/A. § (3) bekezdés g) pontját a 2011: CXCI. törvény 93. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
314 A Tbj. 44/A. § (3a) bekezdését a 2013: XLI. törvény 2. § (6) bekezdése iktatta be.
315 A Tbj. 44/A. §-ának (4) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 249. §-ának h) pontja, a 2011: CLXVII. törvény 63. §-a, a 2011: CXCI. törvény 93. § (6) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
316 A Tbj. 44/A. § (5) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 93. § (5) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
317 A Tbj. 44/A. §-ának (7) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 141. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
318 A Tbj. 44/A. §-ának (8) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 141. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
319 A Tbj. 44/A. §-ának (9) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 141. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
320 A Tbj. 44/A. § (10) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 163. §-a iktatta be.
321 A Tbj. 44/A. § (11) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 163. §-a iktatta be.
322 A Tbj. 44/B. §-át a 2007: CXXVI. törvény 240. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
323 A Tbj. 44/B. §-ának (5) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 142. §-a iktatta be. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
324 A Tbj. 44/B. §-ának (6) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 142. §-a iktatta be. E módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
325 A Tbj. 44/C. §-át a 2007: CXXVI. törvény 240. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 482. § (1) bekezdését.
326 A Tbj. 45. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
327 A Tbj. 45. §-ának (2) bekezdését a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
328 A Tbj. 45. §-ának (3) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének első francia bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2003: XCI. törvény 162. §-a iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 2010: C. törvény 2. § c) pontja.
329 A Tbj. 45. § (4) bekezdését a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés i) pontja hatályon kívül helyezte.
330 A Tbj. 46. §-a az 1999: XCIX. törvény 114. §-ával megállapított szöveg.
331 A Tbj. 46. § (2) bekezdése a 2001: LXXXIV. törvény 20. § (10) bekezdésével megállapított, a 2002: XLII. törvény 312. § (3) bekezdése, a 2009: LXXVIII. törvény 45. §-a, a 2012: LXXXVI. törvény 44. § (4) bekezdés d) pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
332 A Tbj. 47. §-ának (1) bekezdése a 2005: LXXXV. törvény 64. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 67. § (2) bekezdését.
333 A Tbj. 47. §-ának (2) bekezdését a 2004: CI. törvény 318. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
334 A Tbj. 47. §-ának (3) bekezdése a 2005: CXIX. törvény 139. §-ával megállapított és a 2009: LXXVII. törvény 177. § b) pontja, a 2010: CXXIII. törvény 168. § g) pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
335 A Tbj. 47. §-ának (4) bekezdését újonnan a 2005: LXXXV. törvény 64. §-a iktatta be, szövege a 2006: LXI. törvény 251. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 251. § (7) bekezdését. A Tbj. 47. §-ának (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 82. § (1) bekezdésének e) pontja szerint módosított szöveg.
336 A Tbj. 48. §-át a 2005: CXIX. törvény 202. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: XLI. törvény 2. § (7) bekezdése iktatta be.
337 A Tbj. 49. §-át és az előtte lévő címet az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének első francia bekezdése hatályon kívül helyezte.
338 A Tbj. 50. §-ának alcíme a 2006: LXI. törvény 155. §-ával megállapított, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
339 A Tbj. 50. §-a a 2006: LXI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
340 A Tbj. 50. § (1) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 242. §-a és a 448. c) pontja, a 2009: LXXVII. törvény 177. § c) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 24–26. pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
341 A Tbj. 50. § (2) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 177. § i) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 24. és 26. pontja szerint módosított szöveg.
342 A Tbj. 50. § (3) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 169. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
343 A Tbj. 50. § (4) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 177. § f) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 14. és 24. pontja szerint módosított szöveg.
344 A Tbj. 50. § (5) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 164. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 24. pontja szerint módosított szöveg.
345 A Tbj. 50. § (6) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 177. § j) pontja, a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 27. pontja, a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
346 A Tbj. 50. § (7) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 28. pontja hatályon kívül helyezte.
347 A Tbj. 50. § (8) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 28. pontja hatályon kívül helyezte.
348 A Tbj. 50. § (9) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 93. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés l) pontja.
349 A Tbj. 50. §-ának (10) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 93. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés l) pontja.
350 A Tbj. 51. §-át a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés m) pontja hatályon kívül helyezte.
351 A Tbj. 51/A. §-át a 2005: CXIX. törvény 141. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdésének b) pontja.
352 A Tbj. 51/B. §-át a 2005: CXIX. törvény 141. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdésének b) pontja.
353 A Tbj. 52. §-ának (1) bekezdése az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének a) pontja és a 2001: LXXXIV. törvény 25. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
354 A Tbj. 52. §-ának (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
355 A Tbj. 52. § (3) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 30. pontja hatályon kívül helyezte.
356 A Tbj. 52. §-ának (4) bekezdése az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének a) pontja, a 2006: LXI. törvény 251. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2007: CXXVI. törvény 417. § t) pontja, a 2009: CXVI. törvény 101. § c) pontja, a 2010: CXXIII. törvény 169. § l) pontja, a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 19. pontja szerint módosított szöveg.
357 A Tbj. 52. § (5) bekezdését a 2000: CXIII. törvény 281. §-a (2) bekezdése b) 1. pontja hatályon kívül helyezte.
358 A Tbj. 52. §-ának (6) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 185. §-a hatályon kívül helyezte.
359 A Tbj. 52. § (7) bekezdése a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés n) pontja szerint módosított szöveg.
360 Az 52. § (8) bekezdését az 1998: LXVII. törvény 20. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2008: LXXXI. törvény 249. §-ának i) pontja.
361 A Tbj. 53. §-a az 1999: XCIX. törvény 118. §-ával megállapított szöveg.
362 A Tbj. 53. § (1)–(2) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 31. pontja hatályon kívül helyezte.
363 A Tbj. 53. §-ának (3) bekezdését a 2002: XLII. törvény 205. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 31. pontja.
364 A Tbj. 53. §-ának (4) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 95. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés o) pontja.
365 A Tbj. 53/A. §-t a 2009: LXXVII. törvény 120. §-a iktatta be, e módosító törvény 223. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
366 A Tbj. 53/A. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 211. §-ával megállapított szöveg. A Tbj. 53/A. § (1) bekezdésének a 2011: CLXVI. törvény 88. § (10) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „Munkaerőpiaci Alapnak” szövegrész helyébe a „Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak” szöveg lép, nem vezethető át.
367 A Tbj. 53/A. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 88. § (10) bekezdés a) és b) pontja szerint módosított szöveg.
368 A Tbj. 54. §-a az 1999: XCIX. törvény 119. §-ával megállapított szöveg, a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatta a 2000: CXIII. törvény 167. §-a. A Tbj. 54. §-ának (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
369 A Tbj. 54. §-ának (2) bekezdését a 2000: CXIII. törvény 167. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatva. A Tbj. 54. §-a (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2008: LXXXI. törvény 227. §-ának f) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 268. §-a alapján a rendelkezést a 2009. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
370 A Tbj. 54. §-a (2) bekezdésének a) pontja a 2004: CI. törvény 318. § (1) bekezdése, a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
371 A Tbj. 54. §-ának (3) bekezdését a 2000: CXIII. törvény 167. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2003: XCI. törvény 165. §-a állapította meg.
372 A Tbj. 55. §-át és az azt megelőző alcímet a 2007: CXXVI. törvény 448. § l) pontja hatályon kívül helyezte, a Tbj. 55. §-át újonnan a 2010: CXXIII. törvény 165. §-a iktatta be, záró szövegrésze a 2011: CLVI. törvény 217. § (2) bekezdés 20. pontja szerint módosított szöveg.
373 A Tbj. 55. § b) pontja a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
374 A Tbj. 56. §-a eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatta az 1998: XXXIII. törvény 65. § (4) bekezdése, szövege a 2002: XLII. törvény 206. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
375 A Tbj. 56. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
376 A Tbj. 56. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
377 A Tbj. 56. § (1) bekezdésének c) pontja a 2004: CI. törvény 239. §-ával megállapított szöveg.
378 A magánnyugdíjpénztári tagdíjtartozások behajtásával, végrehajtásával kapcsolatos magánnyugdíjpénztári eljárásokról lásd a PSZÁF elnökének 1/2003. (MK 111.) számú irányelvét.
379 A Tbj. 56. § (2) bekezdését a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés p) pontja hatályon kívül helyezte.
380 A Tbj. 56. §-ának (3) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 120. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LXI. törvény 251. § (5) bekezdésének b) pontja.
381 A Tbj. 56/A. §-t megelőző alcím a 2010: CXXIII. törvény 166. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
382 A Tbj. 56/A. § a 2010: CXXIII. törvény 166. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
383 A Tbj. 56/A. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 212. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
384 A Tbj. 56/A. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 28. § (3) bekezdése iktatta be.
385 A Tbj. 56/A. § (5) bekezdése a 2010: CLIII. törvény 78. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
386 A Tbj. 56/A. § (6) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 78. § (2) bekezdése iktatta be.
387 A Tbj. 56/A. § (6) bekezdés d) pontja a 2011: CLVI. törvény 218. § (2) bekezdés 32. pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 305. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
388 A Tbj. 56/A. § (7) bekezdését a 2010: CLIII. törvény 78. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény – a 2011: CXCIV. törvény 51. § (10) bekezdésével megállapított – 212. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. [A 2011: CLXVI. törvény 88. § (10) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a Tbj. 56/A. § (7) bekezdés c) pontjában a „Munkaerőpiaci Alapnak” szövegrész helyébe a „Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak” szöveg lép, nem vezethető át.]
389 A Tbj. 56/B. §-t a 2009: LXXVII. törvény 121. §-a iktatta be, e módosító törvény 223. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
390 A Tbj. 56/C. §-át megelőző alcímet a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be.
391 A Tbj. 56/C. §-át a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 212. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
392 A Tbj. 56/D. §-át a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be.
393 A Tbj. 56/D. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 213. §-ával megállapított szöveg.
394 A Tbj. 56/E. §-át a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be.
395 A Tbj. 56/F. §-át a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be.
396 A Tbj. 56/F. § (1)–(2) bekezdését a 2012: LXIX. törvény 21. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
397 A Tbj. 56/F. § (3) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
398 A Tbj. 56/G. §-át a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be.
399 A Tbj. 56/H. §-át a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be.
400 A Tbj. 56/H. § (3) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 214. §-a iktatta be.
401 A Tbj. 56/H. § (4) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 214. §-a iktatta be.
402 A Tbj. 56/I. §-át a 2011: CII. törvény 28. §-a iktatta be.
403 A Tbj. 56/J. §-át a 2012: CLXXVIII. törvény 302. §-a iktatta be.
404 A Tbj. 57. § (1) bekezdésének második mondatát a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 315. pontja hatályon kívül helyezte.
405 Az 1997: LXXXII. törvény 132. § (1) bekezdése alapján a hatálybalépés időpontja 1998. január 1.
406 Az 57. § (2) bekezdését az 1997: CLIII. törvény 60. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte 1998. február 1. napjával.
407 A Tbj. 57. § (3) bekezdése a 2009: CLII. törvény 24. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
408 Lásd a 2009: CLII. törvényt.
409 Végrehajtására lásd a 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendeletet.
410 Lásd a 297/2010. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
411 A Tbj. 58. §-a (1) bekezdésének e), f) és g) pontját az 1999: XCIX. törvény 121. §-a iktatta a szövegbe.
412 A Tbj. 58. §-a (1) bekezdésének új g) pontját a 2002: XLII. törvény 207. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti g)–h) pontok jelölését h)–i) pontokra változtatva. A Tbj. 58. § (1) bekezdés g) pontját a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés r) pontja hatályon kívül helyezte.
413 A Tbj. 58. § (1) bekezdése eredeti g) pontjának jelölését a 2002: XLII. törvény 207. §-a h) pontra változtatta, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCIV. törvény 48. § (2) bekezdés r) pontja.
414 A Tbj. 58. §-a (1) bekezdésének h) pontját a 2001: LXX. törvény 29. §-a iktatta be, jelölését i) pontra változtatta a 2002: XLII. törvény 207. §-a, szövege a 2007: I. törvény 110. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
415 A Tbj. 58. § (1) bekezdésének j) pontját a 2007: CXXVI. törvény 244. §-a iktatta be.
416 A Tbj. 58. § (1) bekezdés k) pontját a 2009: CLII. törvény 24. § (4) bekezdése iktatta be.
417 A Tbj. 58. §-ának (2) bekezdése az 1999: XCIX. törvény 207. §-a (1) bekezdésének első francia bekezdése szerint módosított szöveg.
418 A Tbj. 59–60. §-t és az 59. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 315. pontja hatályon kívül helyezte.
419 A Tbj. 61. §-át és alcímét a 2007: I. törvény 110. § (6) bekezdése iktatta be.
420 A 61/A. §-t a 2011: CLXXVI. törvény 155. § (2) bekezdése iktatta be.
421 A Tbj. 62. §-át megelőző alcímet a 2010: CXXIII. törvény 167. §-a iktatta be.
422 A Tbj. 62. §-át a 2010: CXXIII. törvény 167. §-a iktatta be.
423 A Tbj. 62. § (1) bekezdése a 2010: CLIII. törvény 78. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
424 A Tbj. 63. §-át a 2010: CLIII. törvény 33. § (4) bekezdése iktatta be.
425 A Tbj. 64. §-át a 2011: XXIII. törvény 38. § (3) bekezdése iktatta be.
426 A Tbj. 65. §-át a 2011: CLVI. törvény 216. §-a iktatta be.
427 A Tbj. 65/A. §-át a 2011: CXCIV. törvény 48. § (3) bekezdése iktatta be.
428 A Tbj. 65/B. §-t a 2012: LXIX. törvény 20. § (3) bekezdése iktatta be.
429 A Tbj. 65/C. §-át a 2012: CLXXVIII. törvény 303. §-a iktatta be.
430 A Tbj. 65/D. §-át a 2012: CLXXVIII. törvény 303. §-a iktatta be.
431 A mellékletet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 315. pontja hatályon kívül helyezte.