(4)11 A hivatásos tűzoltóságok, az önkormányzati és a létesítményi tűzoltóságok a tűzvédelmi és műszaki mentési feladataik ellátása során kötelesek egymással együttműködni.
3. §12 A hivatásos tűzoltóság, az önkormányzati és a létesítményi tűzoltóság (a továbbiakban együtt: tűzoltóság) a tűz oltása és a műszaki mentés érdekében a személyes szabadságra, a magánlakás sérthetetlenségére és a tulajdonra vonatkozó alkotmányos jogokat – az e törvényben meghatározottak szerint – olyan mértékben korlátozhatja, amely arányban áll az élet, a testi épség és anyagi javak védelmével.
d)13 tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány: a kijelölt vagy az Európai Bizottságnál bejelentett tanúsító szervezet által kiadott dokumentum, amely bizonyítja, hogy a tűzoltó-technikai termék, továbbá a tűz- vagy robbanásveszélyes készülék, gép, berendezés megfelel a jogszabályokban, honosított harmonizált szabványokban meghatározott tűzvédelmi előírásoknak;
f)14 tűzvizsgálat: a tűz keletkezési idejének, helyének és okának felderítésére irányuló hatósági tevékenység, amelynek célja olyan tűzmegelőzési, tűzoltási beavatkozási tapasztalatok megszerzése, következtetések levonása, amelyek alkalmasak a tűzmegelőzési ismeretek bővítésére és a mentési beavatkozási feltételek javítására;
h)15 tűzoltó-technikai termék: a tűz észlelésére, jelzésére, oltására, a beavatkozás könnyítésére és a tűzkár csökkentésére, vagy a tűz terjedésének megakadályozására alkalmazott berendezés/eszköz, a tűzoltó készülék, oltóanyag, a tűzoltóság által a tűzoltás, műszaki mentés során használt jármű, felszerelés, hírközlő eszköz, védőeszköz;
i)16 tűz- vagy robbanásveszélyes készülék, gép, berendezés: olyan szerkezeti egység, illetve ezekből álló technológiai rendszer, amelyben vagy amellyel fokozottan tűz- és robbanásveszélyes, vagy tűz- és robbanásveszélyes tűzveszélyességi osztályba tartozó – a robbanó- és a robbantóanyagok kivételével – anyagok előállítása, feldolgozása, használata, tárolása, kimérése történik;
j)17 építési termék: minden olyan anyag, szerkezet, berendezés vagy több, különböző részből összeállított elem, amelyet azért állítanak elő, hogy építményekbe állandó jelleggel beépítsék;
k)18 honosított harmonizált szabvány: az európai szabványügyi szervezetek által elfogadott és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált európai szabvány, amelyet a magyar eljárási rendnek megfelelően magyar nyelven nemzeti szabványként közzétettek;
l)19 tűzvédelmi biztonságossági követelmény: tűzvédelmi biztonságossági követelményt megállapító jogszabály, európai közösségi jogi aktus vagy honosított harmonizált szabvány;
m)20 megfelelőségi igazolás: az építési termékek műszaki követelményeire és megfelelőségi igazolására vonatkozó külön jogszabályban meghatározott igazolás;
n)21 hivatásos tűzoltóság: tűzoltási és műszaki mentési, tűzmegelőzési feladatok elvégzésére létrehozott, önálló működési területtel rendelkező hivatásos tűzoltóság;
o)22 tűzoltóőrs (tűzőrség): a hivatásos tűzoltóság elsődleges tűzoltási és műszaki mentési, tűzmegelőzési feladatok elvégzésére létrehozott szervezeti egysége;
p)23 önkormányzati tűzoltóság: tűzoltási és műszaki mentési feladatok elvégzésére létrehozott, önálló működési területtel nem rendelkező önkéntes tűzoltóság;
q)24 létesítményi tűzoltóság: tűzoltási és műszaki mentési feladatok elvégzésére, gazdálkodó szervezet által létrehozott, önálló működési területtel nem rendelkező tűzoltóság;
r)25 önkéntes tűzoltó egyesület: a székhelye szerinti településen tűzoltási műszaki mentési feladatokban közreműködő egyesület.
s)26 tűzvédelmi tervezői tevékenység: a 21. § (1) bekezdésében meghatározott tűzvédelmi dokumentáció elkészítése, a beépített tűzjelző berendezés vagy tűzoltó berendezés tervezése.
(4)27 A telefonon történő tűzjelzés lehetőségét minden településről a működési terület szerinti állandó készenléti jellegű szolgálatot ellátó hivatásos tűzoltóságot, illetve önkormányzati tűzoltóságot riasztó hírközpontba biztosítani kell. A tűzjelzés telefonon történő fogadásának biztosítása, és az ezzel kapcsolatos költségek a hírközpont fenntartóját terhelik.
(6)28 Az állandó készenléti jellegű szolgálatot ellátó tűzoltóságnál az ügyeleti szolgálati helyen távbeszélő és más, attól független hírközlő berendezést kell üzemeltetni. A tűz és káreset jelzésének fogadására összevont ügyelet is létesíthető.
(7)29 A tűzjelzés és az automatikus tűzátjelzés díjtalan és más hívásokkal szemben elsőbbséget élvez.
(2)30 Azokat a változásokat, amelyek a településen vagy a létesítményben a tűzoltást befolyásolhatják, a kezdeményező vagy az elhárításért felelős szerv haladéktalanul köteles az állandó készenléti jellegű szolgálatot ellátó hivatásos tűzoltóságnak vagy önkormányzati tűzoltóságnak, illetve az érintett létesítményi tűzoltóságnak szóban azonnal és írásban is bejelenteni.
7. § (1)31 A tűz oltásának felelős vezetője a tűzoltásvezető, aki a tűzoltóság vagy a hivatásos katasztrófavédelmi szerv jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő tagja lehet. A tűzoltás helyszínén más személy csak a tűzoltásvezető előzetes engedélyével intézkedhet.
8. § (1) A tűzoltóság által a tűzoltás, a műszaki mentés vagy az ezzel kapcsolatos gyakorlatok során okozott kár, illetőleg a tűzjelzésben, tűzoltásban, műszaki mentésben közreműködőknek a közreműködésükkel, járműveik, eszközeik, felszereléseik igénybevételével közvetlen összefüggésben keletkezett, más forrásból meg nem térülő kárának megtérítésére – az elmaradt haszon kivételével –, ha e törvény kivételt nem tesz, a Polgári Törvénykönyv32 szabályait kell alkalmazni.
(2) Nem kell megtéríteni annak a kárát, aki a tüzet szándékosan vagy súlyos gondatlanságból okozta.
(3) A kártérítési, illetve kártalanítási ügyekben a kárt okozó tűzoltóság fenntartója jár el.
(4) Köteles a tűzoltással, műszaki mentéssel és ezek jelzésével kapcsolatosan keletkezett költségek megtérítésére az, aki
c)33 gondatlansága miatt téves automatikus tűzátjelzés keletkezett.
A TŰZVÉDELMI HATÓSÁGI FELADATOK34
11. §35 A tűzvédelmi hatóság külön jogszabályban meghatározott esetekben engedélyező, tiltó és korlátozó intézkedéseket tesz, a tűzesettel kapcsolatban tűzvizsgálati eljárást folytat le és hatósági bizonyítványt ad ki, valamint a tűzvédelmi kötelezettségeiket megsértőkkel szemben tűzvédelmi bírságot szab ki.
Tűzmegelőzési feladatok36
12. §37 (1) Aki
a) tűzoltó készülékek karbantartása és felülvizsgálata,
b) tűzoltó technika felülvizsgálata, javítása, ha a szolgáltatás végzése a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve, területi szervei, hivatásos tűzoltóságai, önkormányzati tűzoltóság, létesítményi tűzoltóság vagy tűzoltósági szolgáltatást nyújtó vállalkozás által készenlétben tartott tűzvédelmi technikára vonatkozó,
c)38 beépített tűzjelző berendezés vagy tűzoltó berendezés kivitelezése, karbantartása, javítása, telepítése, felülvizsgálata,
d) tűzátjelzés fogadása, tűzjelző vagy tűzoltó központok, valamint tűzjelző és tűzoltó központok távfelügyelete,
tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát a tűzvédelmi hatóságnak bejelenteni. A bejelentésben – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl – meg kell jelölni a bejelentő természetes személyazonosító adatait.
b) a szolgáltatás megkezdésének és befejezésének időpontját, valamint
c) az (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenység esetén a tűzoltókészülék-javító műhely címét.
13. §39 (1)40 Forgalomba hozni, forgalmazni, beépíteni, használni és készenlétben tartani csak megfelelőségi igazolással rendelkező építési terméket, tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvánnyal rendelkező tűzoltó-technikai terméket, tűz- vagy robbanásveszélyes készüléket, gépet, berendezést (a továbbiakban együtt: termék) lehet.
(2) Ha a tűzoltó-technikai termékre nincs tűzvédelmi biztonságossági követelmény, azt csak a tűzvédelmi hatóság vizsgálaton alapuló hatósági engedélye alapján lehet forgalomba hozni, beépíteni, használni és készenlétben tartani.
(3) Az e törvényben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az olyan terméknek, amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban (a továbbiakban: EGT-megállapodás) részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások a közbiztonság, illetve az emberi egészség és élet védelme tekintetében az e törvényben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
(4) A hatósági engedélyezést megalapozó vizsgálati eljárásra a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány kiadására vonatkozó szabályok az irányadók.
(5) A megfelelőségi igazolást, a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítványt, illetve a (2) bekezdésben meghatározott hatósági engedélyt vissza kell vonni, ha a termék nem felel meg a megfelelőségi igazolásban, a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítványban vagy a hatósági engedélyben megállapított követelményeknek.
(6)–(7)41
13/A. §42 (1)43 Termék tűzvédelmi megfelelősége tekintetében a tűzvédelemmel kapcsolatos piacfelügyeleti hatósági feladatokat ellátó szerv (a továbbiakban: piacfelügyeleti hatóság) jár el.
(2) Amennyiben a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a rendeltetésszerűen használt termék tűzvédelmi szempontból veszélyezteti a biztonságot, megtiltja annak forgalomba hozatalát, forgalmazását, felhasználását, és piacfelügyeleti bírságot szabhat ki.
(3)44 A megfelelőségi igazolással, tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvánnyal vagy a 13. § (2) bekezdésében meghatározott hatósági engedéllyel nem rendelkező termék forgalomba hozatalát, forgalmazását a piacfelügyeleti hatóság megtiltja, és piacfelügyeleti bírságot szabhat ki.
(4)45 A piacfelügyeleti eljárásokban az ügyintézési határidő hatvan nap, amely egy alkalommal további hatvan nappal meghosszabbítható.
(5)46 A jogerősen kiszabott piacfelügyeleti bírság meg nem fizetése esetén a kiszabott összeget késedelmi pótlék terheli, amelynek mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A piacfelügyeleti bírság és a késedelmi pótlék adók módjára behajtandó köztartozás.
(6)47 A piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e törvény, a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény, valamint jogszabály alapján gyakorolja.
Tűzvizsgálati feladatok48
14. §49 (1) A tűzvizsgálati eljárás ügyintézési határideje negyvenöt nap, amely egy alkalommal további negyvenöt nappal meghosszabbítható.
(3) Amennyiben nem állapítható meg egyértelműen, hogy a tűz mely tűzoltóság területén keletkezett, vagy a tűz több megye területére is kiterjed, a tűzvizsgálat lefolytatására jogosult szervet a közös felügyeleti szerv vezetője jelöli ki.
(2)51 A magánszemélyek kötelesek gondoskodni az (1) bekezdésben felsoroltaknak a jogszabályban meghatározott tűzvédelmi felülvizsgálatáról, és biztosítani a tűzvédelmi ellenőrzés lehetőségét.
18. § (1)52 A gazdálkodó tevékenységet folytató magánszemélyeknek, jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek a létesítmények, az építmények, a technológiai rendszerek megvalósításával, üzemeltetésével, fejlesztésével összhangban gondoskodniuk kell a jogszabályokban meghatározott tűzvédelmi követelmények megtartásáról, valamint a tevékenységi körükkel kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzésének és elhárításának feltételeiről.
a)53 a közvetlen tűzvédelmüket szolgáló – jogszabályban, hatósági határozatban előírt – tűzvédelmi berendezést, készüléket, felszerelést, technikai eszközt állandóan üzemképes állapotban tartani, időszaki ellenőrzésükről, valamint az oltóvíz és egyéb oltóanyagok biztosításáról gondoskodni;
c)54 a tevékenységi körükkel kapcsolatos tűzesetek megelőzésének és oltásának, valamint a műszaki mentésnek jogszabályokban meghatározott feltételeit biztosítani;
18/A. §55 (1) A tűzvédelmi, gazdasági és műemléki szempontból kiemelt fontosságú létesítményekre külön jogszabályban meghatározottak szerint a hivatásos tűzoltóság Tűzoltási és Műszaki Mentési Tervet (a továbbiakban: TMMT) készít.
(2)56 Az (1) bekezdésben felsoroltak kötelesek gondoskodni arról, hogy munkavállalóik (a munkavégzésben részt vevő családtagjaik) a jogszabályokban meghatározott előírások szerint végezzék a tevékenységüket vagy a létesítmény, építmény, helyiség igénybe vevői a tűzvédelmi szabályzatban foglaltakat megismerjék és megtartsák.
(3) Az (1) bekezdésben felsoroltaknak a fokozottan tűz- és robbanásveszélyes, a tűz- és robbanásveszélyes, valamint a tűzveszélyes tűzveszélyességi osztályba tartozó létesítményekben megfelelő szervezettel, tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező személlyel, illetőleg szolgáltatás igénybevételével kell gondoskodniuk a tűzvédelem biztosításáról.
20. § (1)57 A tűzvédelmi helyzetre kiható olyan tevékenységet, amely a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy a szabadtér tűzveszélyességi osztályba sorolásának megváltoztatását teszi szükségessé, vagy a raktározás, termelés kapacitásának 15%-kal történő növelését eredményezi, a tevékenység megkezdése előtt legalább tizenöt nappal a kezdeményező a tűzvédelmi hatóságnál köteles bejelenteni.
(2) Minden új tűz- vagy robbanásveszéllyel járó készülék, gép, berendezés, technológia, anyag bevezetése, illetőleg alkalmazása előtt elsődlegesen a gyártó, amennyiben az nem gondoskodott arról, akkor a forgalomba hozó köteles a tűzvédelmi rendelkezések megállapítása céljából szükséges vizsgálatokat elvégezni, illetve elvégeztetni.
21. §58 (1)59 Jogszabályban meghatározott esetben az építészeti-műszaki tervdokumentáció része a tűzvédelmi dokumentáció, amely tartalmazza törvény és annak végrehajtási rendeletében előírt tűzvédelmi követelményeknek való megfelelés dokumentálását tervekkel és műszaki leírásokkal.
(2)60 Az (1) bekezdésben meghatározott tűzvédelmi dokumentációt csak az a természetes személy készítheti, aki tűzvédelmi szakértő, vagy tűzvédelmi tervezői jogosultsággal rendelkezik.
(3)61 A tűzvédelmi tervezői jogosultság a tűzvédelmi tervezői névjegyzéket vezető szerv engedélyével gyakorolható. A tűzvédelmi tervezői tevékenység folytatása annak engedélyezhető, aki büntetlen előéletű, rendelkezik az e törvény felhatalmazása alapján a Kormány által kiadott rendeletben meghatározott szakmai képesítéssel, szakirányú végzettséggel és megfelel az abban meghatározott egyéb feltételeknek, és a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvényben meghatározott területi mérnöki vagy építész kamarának a tagja. A tűzvédelmi tervezői névjegyzéket vezető szerv az engedély megadásával egyidejűleg névjegyzékbe veszi a jogosultságot szerzett természetes személyt.
(5) A kivitelező köteles a tűzvédelmi dokumentációban szereplő tűzvédelmi követelményeket a kivitelezés során megtartani, megvalósítani, a tervezési hiányosságok megszüntetését a tervezőnél és a beruházónál kezdeményezni.
(6)62 A kivitelezőnek a kivitelezési eljárás befejezését követően az (5) bekezdésben foglaltak érvényesítéséről írásban kell nyilatkoznia.
21/A. §63 (1) A névjegyzéket vezető szerv a tűzvédelmi tervezőkről nyilvántartást vezet, amely – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvényben meghatározott adatokon túl – tartalmazza
(3)64 A munkáltató köteles gondoskodni a munkavállalói, illetőleg a munkavégzésben részt vevő családtagjai tűzvédelmi oktatásáról és éves továbbképzéséről, valamint arról, hogy azok a munkakörükkel, tevékenységükkel kapcsolatos tűzvédelmi ismereteket a foglalkoztatásuk megkezdése előtt elsajátítsák, a tűz esetén végzendő feladataikat megismerjék.
A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter irányító tevékenysége65
23. §66 (1) A tűzvédelem és a műszaki mentés, valamint a tűzoltóság tevékenységének központi irányítását – a 24. §-ban foglaltak kivételével – a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter a központi katasztrófavédelmi szerv vezetője útján gyakorolja.
24. §67 A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
a)68 előkészíti a tűzvédelemre, a műszaki mentésre és a tűzoltóságra vonatkozó magasabb szintű jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök, valamint a nemzetközi szerződések tervezeteit, és a hatáskörébe tartozó rendeletalkotás és normatív utasítás kiadása útján, az érdekelt miniszterekkel egyetértésben szabályozza a tűzvédelmet és a műszaki mentést,69
c)70 a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve vezetőjének javaslatára dönt a hivatásos tűzoltóság létrehozásáról és megszüntetéséről,
f)71 gyakorolja a hivatásos tűzoltóság, valamint a tűzoltó szakiskolák hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyával kapcsolatban, illetve társadalombiztosítási ellátásáról szóló jogszabályok alkalmazása során a feladatkörrel rendelkező minisztert megillető jogokat;
A központi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének irányító tevékenysége73
24/A. §74 A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve vezetője
e) kiadja a tűzoltóságok Szerelési Szabályzatát, a rendkívüli állapotban alkalmazandó Tűzoltási és Műszaki Mentési Szabályzatát, a tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének részletes szabályait, a hivatásos tűzoltóságok működési területét, a hivatásos tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszközállományát és műszaki megfelelőségük ellenőrzésének rendjét, a hivatásos tűzoltóságok létszámát és szervezési kategóriába sorolását, és a tűzoltósport versenyszabályzatát,
h) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve útján ellenőrzi az önkormányzati tűzoltóság, a létesítményi tűzoltóság és a tűzoltási és műszaki mentési feladatokat ellátó önkéntes tűzoltó egyesület tevékenységét.
25. §75
A megyei tűzoltóparancsnok tevékenysége76
28. §77 (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete
A hivatásos tűzoltóság78
30. §79 (1) A hivatásos tűzoltóság a hivatásos katasztrófavédelmi szerv helyi szerve.
(7)80 A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve a hivatásos katasztrófavédelmi szerv helyi szervei technikai eszköz állományának átszervezése során vagy a rendszerből kivonással felszabaduló gépjárműveket, eszközöket, felszereléseket pályázat útján, az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásaként részükre, további használatra átadja.
31. §81 A hivatásos tűzoltóság
Az önkéntes tűzoltó egyesület82
33. §83 (1)84 Az önkéntes tűzoltó egyesület a településen a tűzmegelőzési, valamint a tűzoltási és műszaki mentési feladatok ellátásában közreműködő egyesület, amely alapszabályában ezt tevékenysége céljaként rögzítette.
(2) Az önkéntes tűzoltó egyesület tűzmegelőzési, tűzoltási és műszaki mentési tevékenységben való közreműködésére (a továbbiakban: szaktevékenység) e törvényt kell alkalmazni.
(3) Az önkéntes tűzoltó egyesület szaktevékenysége során a tűzmegelőzés körében tájékoztathatja a lakosságot az időszerű tűzvédelmi feladatokról, a lakosság részére tűzvédelemmel kapcsolatos más információs tevékenységet végezhet.
(4) Az önkéntes tűzoltó egyesület szaktevékenysége során a tűzoltási és műszaki mentési tevékenység körében
(5) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve és a hivatásos tűzoltóság ellenőrzi az önkéntes tűzoltó egyesület szakmai tevékenységét. Ha az ellenőrzés során hiányosságot tapasztal, az önkéntes tűzoltó egyesületet a hiányosságok pótlására hívja fel.
33/A.85 (1) Szaktevékenységet az önkéntes tűzoltó egyesületnek csak olyan nagykorú, cselekvőképes, külön jogszabályban meghatározott szakmai képesítéssel rendelkező tagja végezhet, aki életkoránál, egészségi, fizikai állapotánál fogva alkalmas és erre önként vállalt kötelezettséget.
33/B. §86 (1) Az önkéntes tűzoltó egyesület tagjának a szaktevékenység végzésével kapcsolatos elmaradt jövedelmének és költségeinek megtérítésére az önkéntes tűzoltó egyesület alapszabálya az irányadó.
(2) Az önkéntes tűzoltó egyesület tagja szaktevékenysége teljesítése során keletkezett kárának megtérítésére a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) e törvényben foglalt eltérésekkel irányadó.
33/C. §87 Az önkéntes tűzoltó egyesületnek a szaktevékenységet végző tagja mentesíthető részben vagy teljesen a helyi adó megfizetése alól.
33/D. §88 Az önkéntes tűzoltó egyesület szaktevékenységet irányító tagjaként azt lehet kijelölni, aki a külön jogszabályban előírt képesítéssel rendelkezik.
33/E. §89 (1) Az önkéntes tűzoltó egyesület a szaktevékenység végzésére írásban megállapodást köt a hivatásos tűzoltósággal.
a) az önkéntes tűzoltó egyesület szaktevékenységet irányító tagja a külön jogszabályban előírt képesítéssel rendelkezik, és
b) az egyesület működése egyébként megfelel az e törvényben meghatározott feltételeknek.
(3) Együttműködési megállapodás határozatlan időre köthető, és azt az önkéntes tűzoltó egyesület az együttműködési megállapodásban meghatározott határidővel írásban indokolás nélkül felmondhatja.
b) az önkéntes tűzoltó egyesület a jogszabályokban foglalt előírásokat ismételten vagy súlyosan megsérti.
(6) A hivatásos tűzoltóság és az önkéntes tűzoltó egyesület közötti együttműködési megállapodás megkötését, annak megszüntetését a hivatásos tűzoltóság székhelye szerint illetékes hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének kell jelenteni.
33/F. §90 (1) Az együttműködési megállapodásban rögzíteni kell
a) az önkéntes tűzoltó egyesületnek a szaktevékenység ellátására vonatkozó kötelezettségvállalását, különösen az annak érdekében vállalt szolgálati rendjét, értesíthetőségének módját, szakmai igénybevehetőségének körét, és azt, hogy az önkéntes tűzoltó egyesület a szaktevékenységet milyen földrajzi területen látja el (a továbbiakban: tevékenységi terület),
b) tűzoltóság részéről az önkéntes tűzoltó egyesület szaktevékenysége ellátásának elősegítésére vonatkozó kötelezettségvállalást, így különösen a szakmai továbbképzés, gyakorlat szervezését az önkéntes tűzoltó egyesület részére, az időszerű tűzvédelmi feladatokra vonatkozó, az önkéntes tűzoltó egyesület tűzmegelőzési tevékenységéhez, a lakosság tájékoztatásához szükséges adatoknak az önkéntes tűzoltó egyesület rendelkezésre bocsátásának rendjét,
c) az önkéntes tűzoltó egyesületet tevékenységi területén keletkezett tűzesetről, műszaki mentésről, katasztrófáról való kölcsönös értesítés rendjét.
(2) Az önkéntes tűzoltó egyesület a megállapodásban vállalhatja, hogy kivételes esetben – a hivatásos tűzoltóság kérésére – tevékenységi területén kívül is végez szaktevékenységet.
(3) Az önkéntes tűzoltó egyesület a szaktevékenység ellátásáért díjazást nem köthet ki.
(4) A hivatásos tűzoltóság a vele megállapodást kötő tűzoltó egyesületnek támogatást nyújthat.
33/G. §91 Az önkéntes tűzoltó egyesület a működés, a fenntartás, valamint a létesítés, a fejlesztés és felújítás költségeihez pályázatot nyújthat be a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által vezetett minisztériumhoz.
Az önkormányzati tűzoltóság92
34. §93 (1) Az önkormányzati tűzoltóság a települési önkormányzat vagy az önkormányzati társulás és az önkéntes tűzoltó egyesület által közösen vagy a települési önkormányzat vagy az önkormányzati társulás által önállóan alapított köztestület, amely a települési önkormányzat vagy az önkormányzati társulás közigazgatási területén, a hivatásos tűzoltósággal kötött együttműködési megállapodás alapján és annak szakmai iránymutatása alapján tűzoltási és műszaki mentési célokra folyamatosan igénybe vehető készenléti szolgálatot lát el és közreműködik közvetlen tűz- és robbanásveszély esetén a biztonsági intézkedések végrehajtásában. Az önkormányzati tűzoltóság kérheti közhasznúsági nyilvántartásba vételét.
(3) Az önkormányzati tűzoltóság székhelye szerinti települési önkormányzat részére a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve költségvetéséből erre a célra biztosított költségkeret mértékéig az általuk végzett feladattal arányos költségfedezetet biztosítja.94
35. § (1)95 A létesítményi tűzoltóság a gazdálkodó szervezet tevékenységével összefüggő tűzoltási és más műszaki mentési feladatok elsődleges ellátására létrehozott és fenntartott szervezet. A létesítményi tűzoltóságot több gazdálkodó szervezet közösen is létrehozhatja és fenntarthatja.
(2)96 A létesítményi tűzoltóság a fenntartó szervezetén belül, annak szervezeti egységeként, gazdasági társaságként vagy kooperációs társaságként, illetve más nonprofit gazdasági társaságként is működhet.
Az önkormányzati és a létesítményi tűzoltóságra vonatkozó közös rendelkezések97
36. §98 (1) Az önkormányzati, vagy a létesítményi tűzoltóság feladatainak ellátására a 35. § (1) bekezdés szerint létesítésre kötelezettek megállapodást köthetnek egymással, illetve a települési önkormányzattal.
37. §99 (1) Az önkormányzati és a létesítményi tűzoltóknak a tűzoltás, műszaki mentés, az ezekre való felkészítés és a rendkívüli készenléti szolgálat időtartamára a munkahelyén történt munkavégzési kötelezettség alóli felmentés miatt kiesett jövedelmét az igénybe vevő téríti meg.
38. §100 A készenlétet ellátó önkormányzati és létesítményi tűzoltó mentesíthető részben vagy teljesen a helyi adó megfizetése alól.
39. §101 (1) Az önkormányzati és a létesítményi tűzoltó, valamint az önkéntes tűzoltó egyesület tagja a ruházati és öltözködési szabályzatnak megfelelő egyenruha viselésére jogosult.
40. §102 A rendvédelmi szervek kártérítési felelősségéről rendelkező jogszabályokat az önkormányzati és a létesítményi tűzoltókra is alkalmazni kell. Az ennek alapján járó összeget az igénybe vevő fizeti meg.
41. §103 (1) A hivatásos tűzoltóság létesítésének, működésének, fenntartásának, fejlesztésének költségeit a központi költségvetés a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve költségvetésén keresztül biztosítja.
(3) A hivatásos tűzoltóság és az önkormányzati tűzoltóság fenntartásával és működésével kapcsolatos rendkívüli kiadások fedezetét a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve költségvetésében kell biztosítani. Ebből kell gondoskodni a működési területen kívüli vonulások költségeiről. A szolgálati feladatok ellátása során súlyos munkabalesetet szenvedett tűzoltók kártérítésére szolgáló fedezetet a munkáltató köteles biztosítani.
(5) Az önkormányzati tűzoltóságok létesítésével, fejlesztésével, fenntartásával és működésével kapcsolatos költségek fedezetéről a székhely szerinti települési önkormányzat, és az önkormányzati tűzoltóság által védett települések önkormányzatai, valamint az általuk végzett feladattal arányosan a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervén keresztül a központi költségvetés gondoskodik.
(7) A képzés költségeit – a külön jogszabályban meghatározott kivételekkel – a küldő szerv vagy a hallgató viseli.
(2)104 A tűzvédelmi hatóság tűzvédelmi bírságot a jogszabályban előírt tűzvédelmi kötelezettségek megsértése esetén szabhat ki.
(3)105 A jogerősen kiszabott tűzvédelmi bírság meg nem fizetése esetén a kiszabott összeget késedelmi pótlék terheli, amelynek mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A tűzvédelmi bírság és a késedelmi pótlék adók módjára behajtandó köztartozás.
44. §106 (1)107 A biztosító köteles a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 1. számú melléklete „A” részének 3–5., 6. a) és 7–11. pontjaiban, valamint a „B” részének b), d)–e) alpontjaiban meghatározott biztosítási ágazatokból befolyt biztosítási díjak 1,5%-át hozzájárulás címén – a hivatásos tűzoltóságok és az önkormányzati tűzoltóságok részére a laktanya-építési beruházáshoz, felújításhoz, a tűzoltáshoz és műszaki mentéshez, valamint a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által felügyelt tűzjelzési és monitoring lakossági riasztó-tájékoztató eszközök létesítésére, üzemeltetésére, fejlesztésére és az általa alapított, a szakágazat képzési feladatait ellátó oktatási intézmény létesítésére, valamint tűzoltó célú szakképzéséhez szükséges technikai eszközök, felszerelések fejlesztésének, felújításának céljára – a központi költségvetésbe befizetni. A hozzájárulás alapjának meghatározása során csak azokból a biztosítási szerződésekből befolyt díjakat kell figyelembe venni, ahol a kötelezettségvállalás tagállama Magyarország, ideértve azt az esetet is, ha a kockázatviselés helye egy másik tagállam.
(2)108 Az (1) bekezdés szerinti hozzájárulás fizetésére köteles az Európai Gazdasági Térség tagállamaiban székhellyel rendelkező, vagy harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe, valamint a határon átnyúló szolgáltató is, ha a kockázat felmerülésének helye Magyarország.
(3)109
45. §110
46. § (1)111 A központi katasztrófavédelmi szerv és szervei, valamint a tűzoltó szakiskolák használatában lévő ingatlanok és ingóságok állami tulajdont képeznek.
(2)112 A területi katasztrófavédelmi szervet, valamint a tűzoltó szakiskolát ingyenes használati jog illeti meg a használatukban lévő, de nem állami tulajdonban álló ingatlanok és ingóságok tekintetében.
(3)–(4)113
b) a rendkívüli események, ideértve a szolgálati feladatok során súlyos munkabalesetet szenvedett tűzoltó kártérítése folytán felmerülő többletköltségek, továbbá a tűzoltóságnak a működési területén kívüli igénybevételével keletkező költségek fedezetére szolgáló költségvetési előirányzat;
d)114 a területi katasztrófavédelmi szerv javítóműhelyeinek felszerelése, berendezése, alkatrészkészlete;
(6)115 Az (5) bekezdés a)–b) és e) pontjában említett költségvetési eszközzel a központi katasztrófavédelmi szerv, a c)–d) pontokban foglaltakkal a területi katasztrófavédelmi szerv gazdálkodik.
46/A. §116 (1) Ha jogszabály tűzvédelmi szakterületen szakértő igénybevételét írja elő, vagy szakértő igénybevételéhez jogkövetkezményt állapít meg, – az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő kivételével – szakértőként kizárólag a tűzvédelmi hatóság engedélyével rendelkező személy vehető igénybe, valamint a jogszabályban meghatározott jogkövetkezmények csak az ilyen személy igénybevételéhez fűződnek.
(2)117 Az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenység folytatását a tűzvédelmi hatóság annak engedélyezi, aki büntetlen előéletű, nem áll a tűzvédelmi szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint rendelkezik a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter rendeletében meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
46/B. §118 (1) A 46/A. § (1) bekezdése szerinti szakértői tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmező hatósági bizonyítvánnyal igazolhatja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, valamint nem áll a tűzvédelmi szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vagy kéri, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a tűzvédelmi hatóság részére – annak a szakértői tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa. Az adatigénylés során a tűzvédelmi hatóság a (2) bekezdésben meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől.
46/C. §119 (1) A 2011. december 31. napján működő önkéntes tűzoltóságok működési feltételeit a 2011. december 31. napján hatályos szabályok szerint a 34. § (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesítéséig, de legfeljebb 2012. április 30. napjáig kell biztosítani.
a)120 a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezeteket, továbbá a tűzvédelmi hatóság tevékenységének részletes szabályait;121
b) a tűzvédelmi bírságra vonatkozó szabályokat;122
c) a tűzoltóságok tagjaira vonatkozó élet- és baleset-biztosítási kötelezettséget;123
d) a létesítményi tűzoltóságra vonatkozó részletes szabályokat;124
e)125 az önkormányzati tűzoltóság létesítésének, működésének feltételeit, feladatát;126
f)127 a tűzvédelmi bírság, valamint e törvény 44. §-a alapján fizetendő hozzájárulás befizetési és elszámolási rendjét, valamint felhasználásának és ellenőrzésének módját;128
g)129 a tűzvédelemmel kapcsolatos piacfelügyeleti hatósági feladatokat ellátó szervet, a piacfelügyeleti bírság mértékét, továbbá a tűzvédelemmel kapcsolatos piacfelügyeleti hatósági eljárás és a piacfelügyeleti bírság részletes szabályait;130
h)131 a központi és a területi katasztrófavédelmi szervet;
i)132 a tűzvédelmi tervezői tevékenység folytatásának részletes feltételeit, a névjegyzék személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket;133
j)134 a települési önkormányzat hivatásos tűzoltóság, önkormányzati tűzoltóság és önkéntes tűzoltó egyesület fenntartásához való hozzájárulásának részletes szabályait.135
(2)136 Felhatalmazást kap a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg:
1. az Országos Tűzvédelmi Szabályzatot,137
2.138 a tűzvédelmi szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az e tevékenységre jogosító engedély kiadásának rendjét, a szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,139
3. a tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokat,140
4. a tűzoltók és a tűzvédelmi szervezetek tagjainak képesítési követelményeit, képzési rendszerét,141
5. a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakat, munkaköröket és a szakvizsga részletes szabályait,142
6. a központi költségvetési előirányzat terhére igényelhető beruházási, fejlesztési támogatás pályázati rendszerét,143
7–8.144
9. azon technikai eszközök körét, amelyek beszerzését a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által vezetett minisztérium szervezésében vagy útján lehet igényelni és a beszerzés pályázati feltételeit,145
10. a tűzoltási, műszaki mentési és az ezekhez kapcsolódó tűzvédelmi technika tervezésének, fejlesztésének, rendszeresítésének, felülvizsgálatának és javításának követelményeit és ellenőrzési rendszerét,146
11.147 a tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének általános szabályait, a TMMT készítésével érintett létesítmények kiválasztására vonatkozó szabályokat, a TMMT tartalmi követelményeit.148
12. a tűzvédelmi szabályzat általános elveit,149
13. a tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, tűzvédelmi berendezések, tűzoltó szakfelszerelések rendeltetéstől eltérő használatának szabályait,150
14. a tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások körét és szabályait,151
16. az európai közösségi jogi aktusok, honosított harmonizált szabványok által nem szabályozott tűzoltó-technikai termék vonatkozásában a tűzvédelmi biztonságossági követelményeket,
19. a hivatásos tűzoltóságok Szolgálati Szabályzatát,154
20–22.155
23. a tűzvédelem műszaki követelményeinek megállapítását,156
24.157 az e törvény 12. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek folytatásának részletes feltételeit, a tevékenységek bejelentésének és a tevékenységet folytatók nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a tevékenységekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,158
25.159 az önkormányzati tűzoltóság legkisebb létszámára, létesítményeinek és felszereléseinek minimális mennyiségére, minőségére, a szolgálat ellátására, az egyenruházatra és viselésére, az egyenruházaton viselt jelzések rendjére, ki- és továbbképzésekre, az egyes beosztásokhoz szükséges személyi és anyagi feltételekre, a kitüntetések viselésének rendjére, az önkormányzati tűzoltó foglalkozás egészségügyi vizsgálata szempontjaira vonatkozó szabályokat.
(4)161 Felhatalmazást kapnak az érintett miniszterek, hogy a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsák meg a tűzvédelem és a műszaki mentés ágazatukra vonatkozó különös szabályait.162
(6)164 Felhatalmazást kap a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, hogy
a) a tűzoltóságok és a Magyar Honvédség tűzvédelmi szerveinek együttműködési rendjét a honvédelemért felelős miniszterrel,165
b)166 a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér tűzvédelmi, műszaki mentési feladatait ellátó hivatásos tűzoltóság működésére, fenntartására és fejlesztésére vonatkozó szabályokat a közlekedésért felelős miniszterrel,167
c) az erdők tűzvédelmére vonatkozó szabályokat az erdőgazdálkodásért felelős miniszterrel,168
d)169 az egyes tűzmegelőzési hatósági, szakhatósági eljárásokért és szolgáltatásokért fizetendő igazgatás szolgáltatási díj mértékét és körét, a díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel170
e)171 a tűzvédelmi tervezői tevékenység engedélyezési eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét az adópolitikáért felelős miniszterrel
49. §176 A tűzvédelmi szabályzatokat az erről szóló miniszteri rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül kell kiadni.
11 A 2. § (4) bekezdése a 2011: CXXVIII. törvény 99. §-ával megállapított szöveg.
12 A 3. § a 2011: CXXVIII. törvény 100. §-ával megállapított szöveg.
13 A 4. § d) pontja a 2004: XXIX. törvény 41. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: XXXI. törvény 30. § a) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 4. § f) pontját a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CXXVIII. törvény 101. § (1) bekezdése iktatta be.
15 A 4. § h) pontját a 2004: XXIX. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: XXXI. törvény 30. § b) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 4. § i) pontját a 2004: XXIX. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 4. § j) pontját a 2004: XXIX. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
18 A 4. § k) pontját a 2004: XXIX. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CXXVIII. törvény 101. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 4. § l) pontját a 2004: XXIX. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: XCIV. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 4. § m) pontját a 2006: XCIV. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
21 A 4. § n) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 101. § (3) bekezdése iktatta be.
22 A 4. § o) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 101. § (3) bekezdése iktatta be.
23 A 4. § p) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 101. § (3) bekezdése iktatta be.
24 A 4. § q) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 101. § (3) bekezdése iktatta be.
25 A 4. § r) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 101. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXXV. törvény 108. § d) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 4. § s) pontját a 2011: CCVII. törvény 33. § (1) bekezdése iktatta be.
27 Az 5. § (4) bekezdése a 2011: CXXVIII. törvény 102. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 Az 5. § (6) bekezdése a 2011: CXXVIII. törvény 102. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 Az 5. § (7) bekezdése a 2011: CXXVIII. törvény 102. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 6. § (2) bekezdése a 2011: CXXVIII. törvény 103. §-ával megállapított szöveg.
31 A 7. § (1) bekezdése a 2005: XCVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
32 Lásd az 1959: IV. törvényt.
33 A 8. § (4) bekezdés c) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 104. §-a iktatta be.
34 A II. Fejezet címe a 2011: CXXVIII. törvény 105. §-ával megállapított szöveg.
35 A 11. § a 2011: CXXVIII. törvény 106. §-ával megállapított szöveg.
36 A 12. §-t megelőző alcímet a 2011: CXXVIII. törvény 107. §-a iktatta be.
37 A 12. § a 2011: CXXVIII. törvény 107. §-ával megállapított szöveg.
38 A 12. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: CCVII. törvény 33. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 13. § a 2006: XCIV. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 13. § (1) bekezdése a 2012: LXXXVIII. törvény 34. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
41 A 13. § (6)–(7) bekezdését a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
42 A 13/A. §-t a 2004: XXIX. törvény 42. §-a iktatta be, szövege a 2006: XCIV. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 13/A. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 127. §-a szerint módosított szöveg.
44 A 13/A. § (3) bekezdése a 2012: LXXXVIII. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
45 A 13/A. § (4) bekezdését a 2011: CXXVIII. törvény 108. §-a iktatta be.
46 A 13/A. § (5) bekezdését a 2011: CXXVIII. törvény 108. §-a iktatta be.
47 A 13/A. § (6) bekezdését a 2012: LXXXVIII. törvény 34. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 32. §-a alapján 2012. szeptember 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 14. §-t megelőző alcímet a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CXXVIII. törvény 109. §-a iktatta be.
49 A 14. § a 2011: CXXVIII. törvény 109. §-ával megállapított szöveg.
50 A 14. § (6) bekezdés e) pontját a 2012: XXXI. törvény 37. § 7. pontja hatályon kívül helyezte.
51 A 15. § (2) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
52 A 18. § (1) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 18. § (2) bekezdésének a) pontja a 2006: XCIV. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 18. § (2) bekezdésének c) pontja a 2006: XCIV. törvény 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 18/A. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 110. §-a iktatta be.
56 A 19. § (2) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
57 A 20. § (1) bekezdése a 2011: XXI. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 21. § a 2011: CXXVIII. törvény 111. §-ával megállapított szöveg.
59 A 21. § (1) bekezdése a 2011: CCVII. törvény 33. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 21. § (2) bekezdése a 2011: CCVII. törvény 33. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 21. § (3) bekezdése a 2011: CCVII. törvény 33. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
62 A 21. § (6) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 21/A. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 112. §-a iktatta be.
64 A 22. § (3) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 30. § c) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 23. § alcíme a 2006: XCIV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
66 A 23. § a 2006: XCIV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
67 A 24. § felvezető szövege a 2006: XCIV. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 24. § a) pontja a 2011: CXXVIII. törvény 113. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
69 Lásd a 8/1999. (III. 26.) BM, a 2/2002. (I. 23.) BM rendeletet.
70 A 24. § c) pontja a 2011: CXXVIII. törvény 113. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 24. § f) pontja a 2011: CXXVIII. törvény 113. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
72 A 24. § g) pontját az 1999: LXXIV. törvény 58. §-ának c) pontja hatályon kívül helyezte.
73 A 24/A. § alcímét a 2005: XCVI. törvény 6. §-a iktatta be, szövege a 2006: XCIV. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 24/A. §-t a 2005: XCVI. törvény 6. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXXVIII. törvény 114. §-ával megállapított szöveg.
75 A 25-27. §-okat az 1999: LXXIV. törvény 58. §-ának c) pontja hatályon kívül helyezte. A 25. §-t megelőző alcímet a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
76 Az 1999: LXXIV. törvény 56. §-a értelmében, ahol a törvény megyei tűzoltóparancsnokságot említ, azon a megyei igazgatóságot kell érteni.
77 A 28. § a 2011: CXXVIII. törvény 115. §-ával megállapított szöveg.
78 A 30. §-t megelőző alcím a 2011: CXXVIII. törvény 116. §-ával megállapított szöveg.
79 A 30. § a 2011: CXXVIII. törvény 116. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd a 84. § (1) bekezdését.
80 A 30. § (7) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 9 § (2) bekezdése iktatta be.
81 A 31. § a 2011: CXXVIII. törvény 117. §-ával megállapított szöveg.
82 A 33. §-t megelőző alcím a 2011: CXXVIII. törvény 118. §-ával megállapított szöveg.
83 A 33. § a 2011: CXXVIII. törvény 118. §-ával megállapított szöveg.
84 A 33. § (1) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 108. § d) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 33/A. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 119. §-a iktatta be.
86 A 33/B. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 119. §-a iktatta be.
87 A 33/C. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 119. §-a iktatta be.
88 A 33/D. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 119. §-a iktatta be.
89 A 33/E. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 119. §-a iktatta be.
90 A 33/F. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 119. §-a iktatta be.
91 A 33/G. §-t a 2011: CXXVIII. törvény 119. §-a iktatta be.
92 A 34. §-t megelőző alcímet a 2011: CXXVIII. törvény 120. §-a iktatta be.
93 A 34. § a 2011: CXXVIII. törvény 120. §-ával megállapított szöveg.
94 Lásd a 2009: CXXX. törvény 52. § (16) bekezdését.
95 A 35. § (1) bekezdése a 2011: CXXVIII. törvény 121. §-ával megállapított szöveg.
96 A 35. § (2) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
97 A 36. §-t megelőző alcím a 2011: CXXVIII. törvény 122. §-ával megállapított szöveg.
98 A 36. § a 2011: CXXVIII. törvény 122. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 84. §-át.
99 A 37. § a 2011: CXXVIII. törvény 123. §-ával megállapított szöveg.
100 A 38. § a 2011: CXXVIII. törvény 124. §-ával megállapított szöveg.
101 A 39. § a 2011: CXXVIII. törvény 125. §-ával megállapított szöveg.
102 A 40. § a 2011: CXXVIII. törvény 126. §-ával megállapított szöveg.
103 A 41. § a 2011: CXXVIII. törvény 127. §-ával megállapított szöveg.
104 A 43. § (2) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
105 A 43. § (3) bekezdését a 2011: XXI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
106 A 44. § a 2006: XCIV. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
107 A 44. § (1) bekezdése a 2011: CXXVIII. törvény 128. §-ával megállapított szöveg.
108 A 44. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 116. § c) pontja szerint módosított szöveg.
109 A 44. § (3) bekezdését a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
110 A 45. §-t a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
111 A 46. § (1) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
112 A 46. § (2) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
113 A 46. § (3)–(4) bekezdését a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
114 A 46. § (5) bekezdésének d) pontja a 2006: XCIV. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 46. § (6) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 22. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 46/A. §-t a 2006: XCIV. törvény 23. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 126. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
117 A 46/A. § (2) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 44. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 46/B. §-t a 2009: CXLIX. törvény 44. § (2) bekezdése iktatta be.
119 A 46/C. §-t a 2011: CCVII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
120 A 47. § (1) bekezdésének a) pontja a 2006: XCIV. törvény 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
121 Lásd a 261/2009. (XI. 26.) Korm. rendeletet, a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletet.
122 Lásd a 116/1996. (VII. 24.) Korm. rendeletet, a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletet.
123 Lásd a 117/1996. (VII. 24.) Korm. rendeletet, a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletet.
124 Lásd a 118/1996. (VII. 24.) Korm. rendeletet, a 239/2011. (XI. 18.) Korm. rendeletet.
125 A 47. § (1) bekezdés e) pontja a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
126 Lásd a 256/2008. (X. 21.) Korm. rendeletet, a 239/2011. (XI. 18.) Korm. rendeletet.
127 A 47. § (1) bekezdésének f) pontját az 1998. évi XXX. törvény 2. §-a iktatta a szövegbe.
128 Lásd a 180/1998. (XI. 6.) Korm. rendeletet.
129 A 47. § (1) bekezdésének g) pontját a 2004: XXIX. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CCI. törvény 115. §-ával megállapított szöveg.
130 Lásd a 139/2004. (IV. 29.) Korm. rendeletet, a 139/2007. (VI. 18.) Korm. rendeletet.
131 A 47. § (1) bekezdésének h) pontját a 2006: XCIV. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be.
132 A 47. § (1) bekezdés i) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (2) bekezdése iktatta be.
133 Lásd a 375/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
134 A 47. § (1) bekezdés j) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (2) bekezdése iktatta be.
135 Lásd a 239/2011. (XI. 18.) Korm. rendeletet.
136 A 47. § (2) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 24. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
137 Lásd a 28/2011. (IX. 6.) BM rendeletet.
138 A 47. § (2) bekezdés 2. pontja a 2009: LVI. törvény 126. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
139 Lásd a 36/1997. (VI. 4.) BM rendeletet, a 6/2007. (III. 13.) ÖTM rendeletet.
140 Lásd a 13/1997. (II. 26.) BM rendeletet, a 12/2007. (IV. 25.) ÖTM rendeletet, a 44/2011. (XII. 5.) BM rendeletet.
141 Lásd a 10/2008. (X. 30.) ÖM rendeletet.
142 Lásd a 45/2011. (XII. 7.) BM rendeletet.
143 Lásd a 21/2009. (VII. 8.) ÖM rendeletet.
144 A 47. § (2) bekezdés 7–8. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
145 Lásd a 48/2005. (X. 31.) BM rendeletet, a 21/2009. (VII. 8.) ÖM rendeletet.
146 Lásd a 15/2010. (V. 12.) ÖM rendeletet.
147 A 47. § (2) bekezdés 11. pontja a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
148 Lásd a 34/2009. (XII. 29.) ÖM rendeletet, a 39/2011. (XI. 15.) BM rendeletet.
149 Lásd a 30/1996. (XII. 6.) BM rendeletet.
150 Lásd a 34/1996. (XII. 29.) BM rendeletet, a 32/2009. (XI. 30.) ÖM rendeletet, a 34/2009. (XII. 29.) ÖM rendeletet, a 42/2011. (XI. 30.) BM rendeletet.
151 Lásd a 37/1997. (VI. 11.) BM rendeletet, az 57/2005. (XI. 30.) BM rendeletet, a 42/2011. (XI. 30.) BM rendeletet.
152 A 47. § (2) bekezdés 15. pontját a 2009: CXXXIII. törvény 14. § (4) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
153 A 47. § (2) bekezdés 18. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
154 Lásd a 9/1997. (II. 12.) BM rendeletet, a 11/1997. (II. 18.) BM rendeletet, az 1/2006. (VI. 26.) ÖTM rendeletet.
155 A 47. § (2) bekezdés 20–22. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
156 Lásd a 3/2009. (II. 4.) ÖM rendeletet.
157 A 47. § (2) bekezdés 24. pontját a 2009: LVI. törvény 126. § (4) bekezdése iktatta be.
158 Lásd a 15/2010. (V. 12.) ÖM rendeletet, a 45/2011. (XII. 7.) BM rendeletet.
159 A 47. § (2) bekezdés 25. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (4) bekezdése iktatta be.
160 A 47. § (3) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
161 A 47. § (4) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 24. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
162 Lásd az 1/1999. (III. 3.) KüM rendeletet, a 28/2000. (X. 11.) EüM rendeletet, a 14/1999. (X. 22.) IM rendeletet, a 6/2003. (VII. 20.) MeHVM rendeletet, a 18/2008. (VIII. 6.) HM rendeletet.
163 A 47. § (5) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
164 A 47. § (6) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 24. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
165 Lásd a 44/2011. (XII. 5.) BM rendeletet.
166 A 47. § (6) bekezdés b) pontja a 2012: XXXI. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
167 Lásd a 60/2012. (XI. 30.) BM rendeletet.
168 Lásd a 4/2008. (VIII. 1.) ÖM rendeletet.
169 A 47. § (6) bekezdés d) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (5) bekezdése iktatta be.
170 Lásd a 16/2012. (IV. 3.) BM rendeletet.
171 A 47. § (6) bekezdés e) pontját a 2011: CCVII. törvény 33. § (3) bekezdése iktatta be.
172 A 48. § (2) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
173 A 48. § (3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 245. pontja hatályon kívül helyezte.
174 A 48. § új (4) bekezdését a 2005: XCVI. törvény 11. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A 48. § (4) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
175 A 48. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 2005: XCVI. törvény 11. §-a (5) bekezdésre változtatta. A 48. § (5) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 245. pontja hatályon kívül helyezte.
176 A 49. § a 2006: XCIV. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.


text:
Magyarország – a demokratikus jogállam, avagy a kettős mérce és a jogi csúsztatás felsőfoka - 2013.03.16 | Gárda Mozgalom Weboldal
Magyarország – a demokratikus jogállam, avagy a kettős mérce és a jogi csúsztatás felsőfoka – 2013.03.16
Az elmúlt héten kézhez kaptam a Független Rendészeti Panasztestület (FRP) állásfoglalását a 2012.03.22-én benyújtott panaszommal kapcsolatban, amelyet a 2012.03.17-i rendőri fellépés ellen tettem. Igen, a Hősök terei rendezvényről van szó, amikor féltérdre ereszkedve tettek esküt avatandó bajtársaink.
Lassan egy év is eltelt a panaszolt rendőri intézkedés óta, de ahogy a mondás tartja:
”Jó munkához idő kell!” Hát, még a rosszhoz!
Ez az írás mintegy 30 oldalon keresztül magyarázza, hogy az azóta többek között hivatali visszaélés miatt előzetesben csücsülő Kalmár alezredes elvtárs igenis jogszerűen és arányosan intézkedett.
Érdekes megvilágításba van helyezve eskütételünk is, amelyről az eseményt megelőzően több bírósági végzés kimondta, hogy nem jogellenes. Az FRP így fogalmaz:
„ Jelen esetben a rendőrség közleménye egy olyan demonstrációra vonatkozott, amelyet a bíróság döntése alapján tudomásul vett rendezvénynek kellett tekinteni, a bejelentés szerinti megtartásának nem állt fenn törvényi akadálya. Ugyanakkor a rendőrség rendelkezésére álló információk alapján nem volt megalapozatlan az a feltételezés, hogy a rendezvényen előfordulhatnak jogsértő cselekmények, hiszen az egyeztetésről szóló jegyzőkönyv szerint maga a bejelentő jelezte, hogy sor fog kerülni a „gárdisták” eskütételére, ill. szervezetként jelezték csatlakozási szándékukat a Gárdaszövetség tagjai. Ezek alapján a rendőrség feltételezhette, hogy sor kerülhet olyan tevékenységre, amely a mások jogainak és szabadságának sérelmét megvalósító működése miatt feloszlatott Magyar Gárda továbbfolytatásának minősülhet, ill. megvalósulhatnak ezzel kapcsolatos szabálysértések.”
Ettől függetlenül, ahelyett, hogy tisztázták volna ezt a mondva csinált félreértést, tudomásul vették a rendezvényt, bár nem ment simán a dolog.
Egészen ügyes húzás lenne a „gárdisták eskütételére” való hivatkozás, amelyet valamiképpen össze lehetne mosni a feloszlatott Magyar Gárdával, csakhogy a bejelentésemben egyértelműen leszögeztem, hogy a Magyar Nemzeti Gárda (MNG) tagjai tesznek esküt. Azt pedig már régen tudta akkor a rendőrség Jogi Alosztálya, hogy a bírósági végzések szerint az MNG nem betiltott társadalmi szervezet, hiszen az előző évben a rendőrség által indított több mint 60 szabálysértési eljárást ebben az ügyben a bíróság minden esetben megszüntette.
Az „egészen ügyes húzás” is csak akkor állná meg némiképp a helyét, ha a rendezvény megtarthatósága miatt nem jártuk volna meg a bíróságot is. Meg kellett, hiszen a rendőrség a rendezvény megtartását először megtiltotta, a forgalom akadályozására való hivatkozással. Így viszont az a helyzet, hogy a bíróság kimondta, hogy a rendezvényt tudomásul kell venni, a bejelentés szerinti megtartásának nem áll fenn törvényi akadálya. (Ahogyan ez fentebb is olvasható, vastagon kiemelve.) Valószínűsítem, hogy a bíróság nem adott volna engedélyt egy garázda jellegű rendezvény megtartásához, így tehát egyértelmű számomra, hogy a rendőrség felülbírálta a bíróság döntését. Nem is akárhogyan! A rendezvényt a megtartása előtt hetekkel (02.06-án) bejelentettem, tehát több mint egy hónap állt rendelkezésre ahhoz, hogy megállapítsák a törvényességét vagy törvénytelenségét.
És akkor mostantól gondolkodjunk egy kicsit rendőr ésszel (tudom, hogy nehéz lesz): először is a rendezvényt a forgalom akadályozására való hivatkozással megtiltjuk. (Hátha a hülye szervező belenyugszik vagy esetleg nem tudja, hogy mi ilyenkor a teendő.) Hoppá! Tudta! A bíróság meg engedélyezte. Akkor mást kell kitalálni! Ha most megírjuk neki, hogy azért nem engedélyezzük, mert ez garázdaság, akkor egyből ki fog derülni, hogy csak egy újabb indokot találtunk, aztán ismét elmegy a bíróságra, az meg ismét engedélyezi neki a rendezvény megtartását. Hát, akkor mit csináljunk!? Közöljük vele a rendezvény napján a helyszínen, mert akkor már sehová nem tud fordulni és kénytelen lesz úgy táncolni, ahogy mi fütyülünk. Ha meg nem, akkor előállítunk megint vagy 60 embert, aztán mehetnek bírósági tárgyalásra, amit ugyan megnyernek majd, de idő és energia megy el rá, nem beszélve arról, hogy ezzel a lépéssel sikerül újra meghiúsítani a rendezvényt, éppúgy, mint 2011-ben.
Nagyjából tehát erről szól ez a történet és ezt mi sem bizonyítja jobban, mint a 2012.12.08-i rendezvény, ahol szintén eskütételre került sor, a bejelentésnek megfelelően a hegyvidéki Turul szobornál. Formaruhában, alakzatban, vonulással, ahogy kell. Ja, hogy az már Buda és akkor már nem garázdaság!? Vagy hogy is van ez, fiúk? Szerintem egyezzünk ki annyiban, hogy aznap ismét hatalmas öngólt lőtt a rendőrség.
Annyit azért az FRP is kénytelen volt elismerni, hogy:
„A fentiek alapján a Testület arra a megállapításra jutott, hogy a rendőri intézkedés érintette a panaszosnak a Magyarország Alaptörvénye VIII. cikkében foglalt békés gyülekezéshez és a XXIV. cikkben rögzített tisztességes eljáráshoz való jogát…”
Valamint elismerte azt is, hogy:
„A fentiek alapján a Testület megállapította: azzal, hogy a rendőrség a közleményben jogsértőnek nevezte a rendezvényt, megsértette a panaszos gyülekezési jogát.”
De mielőtt ujjongani kezdenénk az örömtől:
„Az ügy összes körülményének értékelése alapján a Testület arra a megállapításra jutott, hogy a megvalósult alapjogsértés nem érte el a súlyosság azon fokát, amely indokolttá tette a panasz és az állásfoglalás megküldését az országos rendőrfőkapitánynak, ezért a rendelkező részben foglaltak szerint döntött.”
És el is jutottunk a lényeghez, amely állásfoglalás a levél elején volt, de szándékosan hagytam a végére:
„A Független Rendészeti Panasztestület 32/2013.(II.6.) számú állásfoglalása:
A Független Rendészeti Panasztestület (a továbbiakban Testület) Ináncsi József panaszos 2012.március 22-én előterjesztett panaszát a 2013.február 6-án megtartott zárt ülésen hozott döntése alapján átteszi az intézkedést foganatosító szerv- a Budapesti Rendőr-főkapitányság – vezetőjéhez
A vizsgált ügyben alapjogot csekély mértékben sértő intézkedésre került sor.”
A magam részéről nem tartom „csekély mértéknek” azt, amikor több száz ember alkotmányos alapjoga sérül. Ha én egy bejelentett rendezvényt nem tudok a bejelentésben foglaltaknak megfelelően végrehajtani, akkor az csekély mérték? Egyébként is, mi az a csekély mérték? Hiszen ebben az esetben pont az egyik olyan dolog nem tudott megvalósulni, ami miatt a rendezvény megrendezésre került. Ezek szerint ha valaki bejelenti, hogy egy adott időben és helyen egy beszédet kíván elmondani, ám ezt az ott jelenlévő rendőrök jogsértésre való hivatkozással megakadályozzák, akkor szintén csak csekély mértékben sérül az alkotmányos alapjoga. Hiszen megjelenhetett a helyszínen!
De fel a fejjel, hiszen áttették az ügyet a BRFK vezetőjéhez! Ő majd ki fogja vizsgálni alaposan (hiszen valószínűleg a különböző parancsokat ő adta ki aznap, így igazán van rálátása az ügyre) és meghoz egy valóban igazságos állásfoglalást. Vagy tévedek?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Sáriné dr. Simkó Ágnes | interjú | Jogi Fórum
2009. október 20. Babanics Rita, Budapest
Sáriné dr. Simkó Ágnest, a Polgári Jogi Kodifikációs Szerkesztőbizottság, valamint a Polgári Jogi Kodifikációs Főbizottság tagját kérdeztük az új Polgári Törvénykönyv legvitatottabb rendelkezéseiről, úgy mint a rokonházasság, házassági hűség, vagy a sérelemdíj illetve a nyilvános bocsánatkérés.
Az új magyar polgári törvénykönyv többnyire a német polgári törvénykönyvre (Bürgerliches Gesetzbuch-BGB) hasonlít, vajon megállja a helyét ez az állítás? A magyar törvénykönyv hol helyezhető el az európai civiljogi kodifikációk családjában?
A jogalkotó nem választott kifejezett külföldi modellt az új Polgári Törvénykönyv megalkotásához, de bőségesen merített külföldi kodifikációs példákból. A 20. század elején készített magyar tervezetek főleg az osztrák és német törvénykönyv megoldásait vették figyelembe. Ezeknek a nagy klasszikus törvénykönyveknek a tanulságait a hatályos Ptk. és az új törvény is hasznosítani tudta. Az újabb nemzeti kódexek közül a holland törvénykönyv tekinthető a legmodernebbnek, amely több szempontból – így a szabályozandó életviszonyok köre és a törvénykönyv szerkezete szempontjából – is mintául szolgált a magyar reform számára. A nemzeti kódexeken kívül a Ptk. reformja merít a nemzetközi jogalkotás eredményeiből is. Ezek közül a Bécsi Vételi Egyezmény, illetve a szerződési jogi fejezeteknél az UNIDROIT Principles of International Commercial Contracts (1994.) továbbá a The Principles of European Contract Law (I-II: 1999, III: 2002) elvei hatottak a jogalkotásra. A törvény a fogyasztóvédelmi magánjog körében szervesen támaszkodik az Európai Közösség irányelveire is.
Az új törvény megszünteti a teljes cselekvőképtelenséget, a bíróság csak egyes ügycsoportok vonatkozásában van – előzetes szakértői vélemény után – korlátozhatja az egyén jogait. Ehhez a kapcsolódik a „támogatott döntéshozatal” intézménye. Az új szabályozás mennyiben nyújt nagyobb védelmet a rászoruló érdekeinek tekintetben, a hatályos szabályozásban meglévő, a gondnok eljárására vonatkozó törvényi garanciákhoz képest?
Az új Polgári Törvénykönyv előkészítése során a jogalkotásban részt vevők fokozott figyelmet fordítottak a joggyakorlásuk során nehézségekkel szembesülő személyek helyzetére, jogvédelmük biztosítására, a jogügyletekben való részvételükkel összefüggésben érdekeik védelmére. A döntéshozatalukban akadályozott nagykorú személyek számára a törvény az eddigi jogintézmények (a cselekvőképességet korlátozó és a cselekvőképességet kizáró gondnokság) helyett differenciáltabb rendszert vezet be, amely kevésbé korlátozó megoldásokat is tartalmaz. Erre a változásra hívták fel a figyelmet a civil szervezetek, és a nemzetközi jogi jogfejlődés is ezt támasztja alá.
Az új Ptk. által bevezetendő új jogintézmények, mint az előzetes jognyilatkozat és a támogatott döntéshozatal nem korlátozzák az érintett cselekvőképességét, hanem korlátozás nélkül részesítik a személyt olyan védelemben, amelynek segítségével ügyeiben el tud járni, és így cselekvőképességét megőrizheti.
A támogatott döntéshozatal, mint új jogintézmény bevezetésével egyéni szükségleteken alapuló, döntési segítség biztosítására kerül sor anélkül, hogy ez az érintett személy cselekvőképességének korlátozásával járna. A támogatott döntéshozatal során egy vagy több – a támogatottal bizalmi viszonyban álló – személy segítséggel látja el az ítélőképességében korlátozott személyt döntései meghozatalában. Támogató lehet bármely családtag vagy barát, aki ezt vállalja. Azok számára, akik nem családban élnek, a „hivatásos támogató” néven bevezetendő jogintézmény nyújt a támogatott döntéshozatalhoz hasonló tartalmú segítséget.
A házasság érvényességére vonatkozó új szabályozás lehetővé tenné a rokonházasságot, azaz egy férfi feleségül vegye öccse lányát, vagyis saját unokahúgát. Genetikus szakemberek szerint az ilyen kapcsolatokból született utódoknál 7-8 százalékos eséllyel merül fel genetikai károsodás. Milyen megfontolásból került ki az eredeti tervezetből az ilyen kapcsolatot tiltó rendelkezés?
A hatályos családjogi szabályozás alapján sem abszolút érvénytelenségi ok a testvérnek testvére leszármazójával kötött házassága. A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) 8. § (2) bekezdése szerint ”testvérnek testvére vér szerinti leszármazójával és a házastársnak volt házastársa egyenesági rokonával kötött házassága nem érvénytelen, ha a jegyző felmentést ad, akár a házasságkötés előtt, akár utóbb, a házasság fennállása alatt.” A jegyző számára a hatályos szabályozás nem határoz meg jól körülhatárolható mérlegelési szempontokat, hogy mi alapján döntsön a házasság engedélyezése mellett vagy ellen, így az esetek többségében engedélyezi a házasságot. A jogalkotó számára két lehetőség van, hogy alkotmányosan korrigálja a hatályos szabályozás hiányosságait: vagy elhagyja az említett érvénytelenségi okot a szabályozásból, vagy a törvény konkrét mérlegelési szempontokat állapít meg a jegyző számára az érvénytelenségi akadály alóli felmentésre. A jogalkotó az előbbi lehetőséget választotta, tekintettel arra, hogy a jegyző nem képes azoknak a genetikai tényezőknek a vizsgálatára, amelyek a kapcsolat ellen szólnak, ráadásul ezek a káros következmények nem is a házasságból, hanem a nemi kapcsolatból eredhetnek.
Mi indokolta hogy a házasság megszűnésének okai között szerepeljen az egyik házastárs nemváltoztatása? (Tekintettel arra, hogy házasságkötés kizárólag férfi és nő között lehetséges, egy nemváltoztatás egyértelműen érvénytelenséget eredményez.)
Az utóbbi évtizedben mind külföldön, mind Magyarországon igény merült fel transzszexuális személyek részéről anatómiai nemük megváltoztatására annak érdekében, hogy az megegyezhessen vállalt, pszichikailag elfogadott nemükkel.
Az IRM honlapján közreadott háttéranyag szerint az örökbefogadásra vonatkozó szabályokat egyszerűsíti az új törvény, tekintettel arra hogy évente több mint 20ezer állami gondozott gyermek közül alig 800-900 örökbefogadása történik meg. Mi indokolta, hogy a kormány megvonta a bejegyzett élettársak jogát az egymás gyermekének örökbefogadására?
Az új Ptk. bejegyzett élettársi kapcsolatra vonatkozó része a tárgykörre vonatkozó - július 1-én hatályba lépett - önálló törvényben foglaltakkal megegyező szabályozást tartalmaz (a bejegyzett élettársi kapcsolatról, az ezzel összefüggő, valamint az élettársi viszony igazolásának megkönnyítéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi XXIX. törvény (a továbbiakban: Bét.) A Bét. általánosan teszi egyértelművé, hogy a bejegyzett élettársi kapcsolat joghatásaira a jogszabályok házasságra irányadó rendelkezései irányadók és a törvény kifejezetten utal a jogintézmény házasságtól eltérő joghatásaira. Ennek megfelelően a Bét. nem teszi lehetővé – többek között – bejegyzett élettársak számára gyermek közös örökbefogadását. A bejegyzett élettársak egyrészt együttesen nem fogadhatnak örökbe, másrészt arra sincs lehetőségük, hogy az egyik bejegyzett élettárs partnerének gyermekét örökbe fogadja.
A két törvény parlamenti tárgyalása párhuzamosan zajlott azzal, hogy a Bét. elfogadására már korábban, a tavaszi ülésszak során sor került. Az új Ptk. zárószavazás előtti szövegének kialakításakor a Kormány által előkészített koherencia javaslat a Bét.-ben foglaltakra volt figyelemmel.
Milyen megfontolásból került ki jelenlegi szabályozásból a házassági hűségre vonatkozó rész? Az új szabályozás szerint a jogalkotó csupán együttműködési kötelezettséget követel a házastársaktól.
Az új Ptk-ban az együttműködési kötelezettség előírása váltja fel a „hűséggel tartoznak egymásnak” tételt (Csjt. 24. §-a), és lényegében a házastársak mindenre kiterjedő összetartozását, egymással való szolidaritását kívánja kifejezésre juttatni. A joggyakorlat a „hűség” követelményét a Csjt. hatályba lépésétől kezdve ebben a szélesebb értelemben fogja fel, amely magában foglalja a másik házastárs érdekeit sértő magatartások tilalmát.
Az egymás támogatásának kötelezettsége részben személyes, részben vagyoni kötelezettség, a házassági viszonyban azonban a személyi oldalnak (a másik házastárs egyénisége fejlődésének előmozdítása, továbbtanulásának elősegítése, gondozás, betegségben ápolás stb.) van meghatározó szerepe. A támogatási kötelezettség vagyoni oldala, a tartási kötelezettség, amely az életközösség fennállása alatt szintén ebből a rendelkezésből vezethető le.
Az új Ptk. szerint miben tér el a szerződésszegésből fakadó kár, illetve a szerződésen kívül okozott kárért való helytállás, felelősség a jelenlegi szabályozáshoz képest?
A szerződésszegéssel és a szerződésen kívüli okozott kárért való felelősség a ma hatályos szabályozás szerint a felelősség jogalapja, zsinórmértéke tekintetében nem tér el egymástól, a jogellenesen okozott kárért a károkozó mindkét esetben (akár szerződés megszegéseként, akár pedig szerződésen kívül okozta azt) akkor felel (köteles helytállni), ha nem úgy jár el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Ebből következően mindkét esetben az ún. vétkességi felelősség érvényesül.
Az új Ptk. szabályozása csak a szerződésen kívüli károkozás esetére tartotta fenn ezt az általános felelősségi formát, ebben a körben azonban lényegében változatlanul. Az új szabályozás annak kimondása mellett, hogy a károkozás törvény eltérő rendelkezése hiányában már önmagában is jogellenes, a szerződésen kívül okozott kárfelelősség alól - a ma hatályos szabályokkal azonosan - annak bizonyítása esetén mentesíti a károkozót, ha az úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben elvárható. A szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség körében azonban az új Ptk. ennél szigorúbb felelősségi elvet ír elő, az elvárhatósági mérce helyett az előreláthatósági mércét alkalmazza. Ez azt jelenti, hogy a szerződésszegéssel okozott károk alól a károkozó nem mentesülhet pusztán annak bizonyításával, hogy az adott esetben általában elvárható módon járt el, hanem azt kell bizonyítania, hogy a szerződésszegést az ellenőrzési körén kívül eső, olyan körülmény okozta, amellyel a szerződéskötés időpontjában nem kellett számolnia, és ez okból nem is volt elvárható, hogy a károkozó körülmény bekövetkezését elkerülje vagy a kárt elhárítsa. Szerződésszegés esetén tehát a károkozónak a felelősség alóli mentesüléséhez azt kell igazolnia, hogy magát a szerződésszegést az ellenőrzési körén kívül eső olyan körülmény okozta, amelyet nem láthatott előre, amellyel nem számolhatott a szerződéskötés időpontjában.
Az új szabályozás az uzsorás szerződések körében semmisnek nyilvánítja azt a szerződést, amelyet „kellő üzleti jártassággal” nem rendelkező féllel kötöttek. Pontosan mit ért a jogalkotó kellő üzleti jártasságon?
Az új Ptk. az uzsorás szerződések körében a jogalkalmazás megkönnyítése érdekében részletezi, hogy különösen melyek azok az esetkörök, amelyekben a másik fél helyzetének kihasználásról van szó, hiszen ez a szerződés uzsorás jellege megállapításának egyik igen fontos feltétele (egyébként a ma hatályos jogunkban is). Az új szabályok szerint ilyen "helyzetkihasználásnak" minősül például az az eset, amikor a szerződő partner általában vagy az adott ügylet vonatkozásában nem rendelkezik a szerződéskötéshez, illetve az adott szerződés (ügylet, üzlet) megkötéséhez a szerződéskötési feltételek kellő mérlegelését igénylő tapasztalattal. Azt a körülményt, hogy milyen esetben lehet megállapítani a kellő üzletkötési jártasság hiányát, nyilvánvalóan a bírósági gyakorlat fogja kimunkálni. E feltétel fennállását is a bíróság mindig az eset (a konkrét szerződéskötés) összes körülményének körültekintő vizsgálatával és elemzésével állapítja meg.
A személyiségi jogainak sérelme esetén milyen esetekben követelhet a jogosult sérelemdíjat, illetve mikor nyilvános bocsánatkérést?
Az új Ptk. Második Könyve szabályozza a személyhez fűződő jogok megsértésének jogkövetkezményeit. Ezek között vannak a jogsértés felróhatóságától függően objektív szankcióként érvényesíthetőek, mint az elégtételadási kötelezettség. Ugyanakkor a sérelemdíj fizetési kötelezettség és a kártérítési felelősség megállapítására a jogsértő felróhatósága esetén kerülhet sor. Az objektív és a szubjektív szankció közötti különbség abban áll, hogy objektív szankció esetén az alkalmazhatóságot a jogsértés puszta ténye (és persze az okozati összefüggés) megalapozza a jogsértővel szemben; nincs szükség felróhatóság meglétére a jogsértő oldalán. A jogsértő tehát a vele szemben alkalmazandó szankciót nem háríthatja el annak bizonyításával, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható volt.
A törvény öt objektív szankció típust nevesít, amelyek közül a Ptk. hatályos rendelkezéseihez képest érdemi újdonságnak a jogsértéssel elért vagyoni előny átengedésére kötelezés intézményének a bevezetése tekinthető.
A törvény szerinti jogkövetkezmények igen változatos jellegűek, ami következik abból, hogy maguk a jogsértő magatartások is rendkívül sokfélék lehetnek (indokaik, célzatuk, súlyuk stb. alapján). Ezek közül az eset körülményeihez képest egyet, többet vagy akár valamennyit is alkalmazni lehet a jogsértővel szemben.
A elégtételadási kötelezettségben a személyiségi jogi szankciók erkölcsi jellege igen hangsúlyosan mutatkozik meg. Lényege abban áll, hogy a jogsértőt arra kötelezi a bíróság, hogy ismerje el cselekményének jogsértő voltát és egyben juttassa kifejezésre megbánását, kövesse meg a sértettet.
Az elégtételadás csak akkor töltheti be jóvátételi funkcióját, ha ugyanazt a nyilvánosságot éri el, amely előtt a jogsértés megtörtént. Ezért a bíróság elrendelheti, hogy az elégtétel adására nyilatkozattal vagy más megfelelő módon a nyilvánosság előtt kerüljön sor. Az eset körülményeihez képest történhet szóban, írásban, szűkebb vagy tágabb nyilvánosság előtt, a bíróság rendelkezése szerint. A nyilvánosság lehet sajtónyilvánosság is, az elégtételadás ilyen esetben végeredményben nem sokban fog különbözni a sajtó-helyreigazítástól (az eljárás szabályai természetesen mások). A nyilvánosságra hozatal költségei a jogsértőt terhelik. Leginkább a megfelelő elégtételadásban nyilvánul meg a személyiségvédelmi szankciók helyreállítási és jóvátételi funkciója, mivel ettől remélhető, hogy a jogsértő és a társadalmi környezet tudatvilágában a sérelem folytán bekövetkezett negatív változás pozitív irányban helyrebillenjen.
A sérelemdíj mint a személyhez fűződő jogok megsértésének szubjektív, tehát a jogsértés felróhatóságától függő szankciója, az eset körülményeire tekintettel kettős természetű jogkövetkezmény. Jogsértéssel okozott nem vagyoni hátrány vagyoni ellensúlyozásával fejti ki reparatív hatását; ugyanakkor hasonló esetek megelőzését is szolgáló represszió, magánjogi büntetés.
A sérelemdíjra való jogosultság megállapítása kapcsán a bíróság a jövőben két törvényi előfeltétel teljesülését vizsgálja, egyrészt, hogy a személyhez fűződő jog megsértése bekövetkezett-e, másfelől pedig hogy a jogsértőnek a magatartása illetve mulasztása felróható-e. A Javaslat ugyanakkor kétséget kizáró módon rögzíti, hogy ezen felül nem követelhető meg semmiféle további negatív eredmény (hátrány, vagyoni kár) bekövetkeztének a bizonyítása. A személyhez fűződő jogok megsértése, ha a jogsértő nem bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható, önmagában elegendő és közvetlenül vonja maga után a sérelemdíjra való jogosultságot. Annak természetesen nincs akadálya, hogy a sértett követelje a jogsértéssel okozati összefüggésben álló vagyoni kárának a megtérítését is.
A személyhez fűződő jogok megsértésének mértéke, súlyossága tehát nem a jogalap vonatkozásában, hanem a sérelemdíj mértékének megállapítása során válik jogilag jelentőssé. A bíróság ehhez képest határozhat úgy is, hogy elismerve a sérelemdíjra való jogosultságot, annak mértékét egy szimbolikus összegben állapítja meg.
A BGB megalkotása után négy évvel lépett hatályba, vajon az új Ptk. alkalmazására való felkészülésre elegendő lesz az idő?
Az új Polgári Törvénykönyv alkalmazására való felkészülés már megkezdődött, hosszabb ideje folyik. Előadásokon, konferenciákon, vitaesteken ismerkednek a jogalkalmazók az új rendelkezésekkel, amelyek hónapok óta hozzáférhetőek az igazságügyi tárca és az Országgyűlés honlapján. Természetesen ez nem helyettesíti, csak megalapozza a törvénykönyv elfogadása, illetve kihirdetése utáni felkészülést, amelyre több hónapot indokolt biztosítani (csakúgy, mint ahogy az történt az 1959. évi IV. hatálybalépésekor).
Az új társasházi törvénnyel kapcsolatban Sólyom László köztársasági elnök Szili Katalinnak, az Országgyűlés volt elnökének címzett levelében fogalmazta meg kritikáját a jogalkotói munkával kapcsolatban. („Az elmúlt években a törvények aláírása és kihirdetése során számos alkalommal szembesültem azzal, hogy egyes törvények vagy azok valamelyik rendelkezése nem kellőképpen átgondolt, nem illeszkedik tágabb koncepcióba, az új szabályozást nem támasztják alá felmérések, statisztikai adatok, nem végeznek semmilyen hatásvizsgálatot, továbbá, hogy a törvény alapvető szakmai, jogdogmatikai hiányosságban szenved, nem egyszer nyilvánvalóan alkalmazhatatlan lenne.”) Ön hogy látja mai magyar jogalkotás színvonalát, mennyiben tud megfelelni az Alkotmányban és a jogalkotásról szóló törvényben megfogalmazott követelményeknek?
Ami az új Ptk-t illeti: elfogadását tízéves szakértői előkészítés, azt követően tízhónapos kormányzati előkészítés, majd másféléves parlamenti vita előzte meg. Széleskörű konzultációt és egyeztetést folytattunk, hatásvizsgálatok készültek. Többször kidolgoztuk az úgynevezett hipotetikus változatokat a parlamenti vita során, bemutatva a kormány által elfogadásra javasolt módosító indítványokat, mielőtt még azokról szavazás lett volna, azért, hogy jogalkotók és jogalkalmazók lássák, milyen lenne az új Ptk.
A jogalkotás színvonalának emelése érdekében az első és legfontosabb lépés egy új jogalkotási törvény elfogadása lenne, mert a hatályos jogalkotási szabályok számos ponton korszerűtlenek és ellentmondásosak, sok esetben erre vezethetőek vissza a jogalkotási hibák, hiányosságok.
Sáriné dr. Simkó Ágnes önéletrajza
Születési hely,idő: Budapest, 1953. november 8.
II. Rákóczi Ferenc Gimnázium angol tagozata 1972;
az Eötvös Lóránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara (summa cum laude eredménnyel) 1977;
jogi szakvizsga 1982.
államilag elismert angol középfokú C típusú nyelvvizsga,
2001-ben a British Council a „First level of English for EU Accession courses” elvégzése
1998-tól Igazságügyi Minisztérium (Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium)
Polgári Jogi Kodifikációs Titkárság vezetése miniszteri biztosként, a Polgári Jogi Kodifikációs Főosztály, majd a Polgári Jogi Kodifikációs és Nemzetközi Magánjogi Főosztály vezetése – az 1050/1998. (IV. 24.) Korm. határozattal létrehozott Polgári Jogi Kodifikációs Főbizottság, valamint a Polgári Jogi Kodifikációs Szerkesztőbizottság tagjaként az új Polgári Törvénykönyv előkészítő munkáinak koordinálása, a megalapozó munkálatok és a kodifikáció minisztériumi összefogása, a Polgári Törvénykönyv – az új kódex megszületése előtt szükséges – módosításainak kodifikációja, valamint az új és módosuló jogszabályok véleményezése civilisztikai szempontból.
1995 II. félév – 1997. Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara
Jogi és Igazgatási Osztály – osztályvezetőként a Kamara képviseletében részvétel a vállalkozókat érintő jogszabályok, illetve a fővárosi önkormányzati rendeletek előkészítésében, véleményezésében, a kamarai belső szabályozás elkészítése, alkotmánybírósági beadványok szerkesztése, a jogsegélyszolgálat vezetése.
1991 – 1995. I. félév Privatizációs Kutatóintézet
Az igazgató helyetteseként és jogi igazgatóként a munkaszervezet vezetése, valamint a privatizációs folyamatok elemzése, különös tekintettel a gazdasági-jogi szabályozás változásaira, az Intézet privatizációra vonatkozó kutatásainak jogi megalapozása;
1990. Miniszterelnöki Hivatal
Gazdaságpolitikai Titkárság – kormányfőtanácsosként a szervezet munkájának jogi megalapozása;
1981-1990. - Igazságügyi Minisztérium
Törvényelőkészítő Főosztály – főelőadóként, majd főmunkatársként jogszabálytervezetek kidolgozása, valamint a más tárcák által előkészített jogszabályokkal kapcsolatban az Igazságügyi Minisztérium álláspontjának kialakítása és érvényesítése a polgári jog és a gazdasági jog területén;
Vállalati Jogi Önálló Osztály– osztályvezetőként a társasági törvény, az átalakulási törvény, a vállalati törvény, a szövetkezeti törvény kidolgozásában és végrehajtásában való részvétel;
1981. Pénzügyminisztérium
Jogi Osztály – előadóként, majd főelőadóként a gazdasági joggal, (azon belül különösen a vállalati és pénzügyi joggal) kapcsolatos jogalkotási és jogalkalmazási feladatok.
1985. - Kiváló Munkáért kitüntetés
1987. - Kiváló Munkáért kitüntetés - "A földről szóló törvény előkészítésében, kodifikációs munkájában végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréséül"
2003. - Deák Ferenc díj - "Kimagasló igazságügyi munkássága elismeréseként"
2007. - Magyar Köztársasági Érdemrend Lovagkeresztje - "Több mint két évtizedes kodifikációs tevékenysége, különösen az új Polgári Törvénykönyv előkészítésének koordinációja terén végzett munkája elismeréseként"
a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem (Corvinus) Gazdasági Jogi Tanszékén egyetemi adjunktusként polgári és társasági jogi előadások és szemináriumok tartása, vizsgáztatás,
polgári és gazdasági anyagi jogból szakvizsgáztatás;
szakmai és ismeretterjesztő cikkek, könyvek publikálása,
a Polgári Jogi Kodifikáció című szakfolyóirat létrehozása, a folyóirat főszerkesztői és szerkesztőbizottsági tagi teendőinek ellátása (1999-2008),
a HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó sorozatszerkesztőjeként a tág értelemben vett magánjogot érintő szakkönyvek kiadásának koordinálása, illetve a sorozat könyveinek szerkesztése.


text:
Elutasította a szlovák legfelsőbb bíróság a Mi Szlovákiánk-Néppárt feloszlatását – vasarnap.hu
Vasárnap.hu / 2019. 04. 29.
Az önmagát nemzeti, keresztény és szociális értékek mentén meghatározó, a pozsonyi sajtó által leginkább radikális jobboldalinak minősített párt 2016-ban, nyolc százalékot meghaladó eredménnyel jutott be a 150 fős szlovák parlamentbe, és 14 képviselője van. A hangsúlyosan euroszkeptikus, migrációellenes és a NATO struktúráiból való kilépést szorgalmazó LS-NS 2011 óta működik politikai pártként. Az elődjét, az ugyancsak Marián Kotleba által vezette Szlovák Testvériség-Nemzeti Pártot 2006-ban az alkotmány és más alkotmányos törvények megsértésére hivatkozva feloszlatta a legfelsőbb bíróság.
A legfelsőbb bíróság által most elutasított indítványt 2017-ben nyújtotta be Jaromír Ciznár legfőbb ügyész arra hivatkozva, hogy a politikai mozgalom tevékenysége veszélyezteti a demokráciát. A bíróság indoklása szerint a pártot nem lehet feloszlatni csak azért, mert bírálja az alkotmányos és jogi rendet, és alakítja a közbeszédet.
Jana Zemková, a bíróság elnöke elmondta: a folyamodványt alaposan megvizsgálták, és a demokrácia veszélyeztetésével kapcsolatos felvetésről azt a döntést hozták, hogy ez nem nevezhető közvetlen veszélynek. Az ártatlanság vélelme miatt nem tekinthették súlyosbító körülménynek azt, hogy a párt vezetője és két parlamenti képviselője ellen büntetőjogi eljárás van folyamatban.
Azokkal a felvetésekkel kapcsolatban, hogy az LS-NS szorgalmazza Szlovákia kilépését a NATO-ból, és szeretne népszavazást kiíratni az ország az Európai Unióból való kilépéséről is, a legfelsőbb bíróság indoklásában rámutatott: nincs arra bizonyíték, hogy céljai megvalósításához a párt a jogrenddel szembemenő eszközöket használt volna.
A hétfői döntésről Marián Kotleba azt mondta: az csak megerősítette, hogy pártja legitim és demokratikus.
Címkék: bíróság Pártok Szlovákia