text:
Mobiltelefonszám: (70) ; drótpostacím: Cím: Dunaújváros Piac tér II. Szolgáltatóház 1. emelet PDF
Mobiltelefonszám: (70) ; drótpostacím: Cím: Dunaújváros Piac tér II. Szolgáltatóház 1. emelet 2400
Download "Mobiltelefonszám: (70) 625-56-92; drótpostacím: pinter.tamas@jobbik.hu Cím: Dunaújváros Piac tér II. Szolgáltatóház 1. emelet 2400"
1 P i n t é r T a m á s Ö n k o r m á n y z a t i K é p v i s e l ő Mobiltelefonszám: (70) ; drótpostacím: Cím: Dunaújváros Piac tér II. Szolgáltatóház 1. emelet 2400 Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata Polgármesterének és Jegyzőjének Dunaújváros Városháza tér Tárgy: Közérdekű adatok megkérése Tisztelt Polgármester Úr! Tisztelt Jegyző Úr! Arra való tekintettel, hogy az utóbbi időben ismételten reflektorfénybe került az önkormányzat közművekben megtestesülő törzsvagyonának mibenléte, az ezen vagyon jogi és fizikai állapota, kérem Önöket arra, hogy hatáskörüknek megfelelően szíveskedjenek az alábbiakban kért adatokat megadni a számomra. Az ügyben meglévő okiratok teljességéről elektronikus másolatot is kérek. Ezen igényeim jogalapját levelem utolsó fejezetében részletezem. Az adatszolgáltatási igényem előterjesztését az indokolja, hogy eddigi ismereteim alapján vélelmezem azt, miszerint az önkormányzat közmű vagyonának jogi helyzete, az azzal történt rendelkezések sorozata nem felel meg a (mindenkori) törvényi szabályozásnak. Következésképpen a megkötött szerződések feltehetőleg semmisek vagyis érvénytelenek. Ehhez pedig hozzátartozik az a felelősség is, amely az önkormányzat egészét, illetve a döntésben részt vevő személyeket külön is terhelik, szervezeti felelősségüknek megfelelően. Annak világossá tételéhez, hogy mely vagyoni körre vonatkozóan kérem az adatokat, idézni kívánok az Ötv /A. -ához fűzött kommentárból: Az évi XXXIII. törvény: - pontosan meghatározza az Ötv.-ben kijelölt vagyoni körből a vagyontárgyakat, amelyek a helyi önkormányzatok tulajdonába kerültek, - döntően a tanács és szervei, intézményei, valamint a tanácsok által közüzemi célra alapított vállalatok kezelésében álló állami vagyon önkormányzati tulajdonba adásáról rendelkezik, A közüzemek önkormányzati tulajdonba adására részletes rendelkezések vonatkoznak. Az a közüzemi célra alapított állami vállalati vagyon került önkormányzati tulajdonba, amelyet tanács alapított 1. (Vagy minisztérium alapított, de az alapítói jogokat átadta a tanácsnak, illetőleg a tanácsok felügyelete alatt működtek.) A következő állami gazdálkodó szervezetek vagyonának önkormányzatok tulajdonba adására kerülhetett sor: - közüzemi víz-, csatornamű és fürdővállalatok, 1 Ez pedig a korábbi DVCSH (Dunaújvárosi Víz-, Csatorna és Távhőszolgáltató Vállalat) volt. Ennek vagyoni körébe tartozott az ivóvíz, a szennyvíz és csapadékvíz elvezető, valamint a távhőszolgáltatási közüzemi szolgáltatás ellátását biztosító vagyon. 1
2 - távfűtést és melegvíz-szolgáltatást biztosító közüzemi vállalatok, - közlekedést biztosító közüzemi vállalatok, ideértve a révközlekedési vállalatokat is, - köztisztasági szolgáltatást végző vállalatok, - településtisztasági szolgáltatást végző vállalatok, - parkosítást, más zöldterületek gondozását, kezelését végző vállalatok, - kéményseprési és tüzeléstechnikai szolgáltatást végző vállalatok, - temetkezési szolgáltatást végző vállalatok, - kommunális szolgáltatást végző, vegyes profilú városgazdálkodási vállalatok, - tiszta profilú ingatlankezelő vállalatok, - mozi és videovetítési szolgáltatást végző és egyéb kulturális szolgáltatást végző vállalatok. Vita nélküli tehát az, hogy az önkormányzati vagyoni körbe került a távhőszolgáltatást szolgáló közüzemi vagyon is vagyis: ezen vagyoni kör is az önkormányzat törzsvagyonába tartozik. De másképpen megközelítve is ugyanezen eredményre jutunk. a.) A helyi önkormányzatokról szóló évi LXV. törvény szövege szerint (eltérő színnel tüntetem fel a jelen levelem szempontjából releváns törvényi szövegváltozásokat): a.1.) A törvény közlönyállapota szerint: 78. (1) A helyi önkormányzat vagyona a tulajdonából és a helyi önkormányzatot megillető vagyoni értékű jogokból áll, amelyek az önkormányzati célok megvalósítását szolgálják. (2) Az önkormányzati vagyon külön része a törzsvagyon (79. ), amelyet a többi vagyontárgytól elkülönítve kell nyilvántartani. A vagyonállapotot az éves zárszámadáshoz csatolt leltárban kell kimutatni. 79. A törzsvagyon körébe tartozó tulajdon vagy forgalomképtelen, vagy korlátozottan forgalomképes: a) forgalomképtelenek a helyi közutak és műtárgyaik, a terek, parkok és minden más ingatlan és ingó dolog, amelyet törvény vagy a helyi önkormányzat forgalomképtelennek nyilvánít; b) korlátozottan forgalomképesek a közművek, intézmények és középületek, továbbá a helyi önkormányzat által meghatározott ingatlanok és ingók. A törzsvagyon korlátozottan forgalomképes tárgyairól törvény vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint lehet rendelkezni. 80. (1) A helyi önkormányzatot - e törvényben meghatározott eltérésekkel - megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetőleg terhelik. A tulajdonost megillető jogok gyakorlásáról a képviselő-testület rendelkezik. (3) A helyi önkormányzat vállalkozása a kötelező feladatainak ellátását nem veszélyeztetheti. Az önkormányzat olyan vállalkozásban vehet részt, amelyben felelőssége nem haladja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét. a.2.) A törvénynek a év végi állapota szerint: 78. (1) A helyi önkormányzat vagyona a tulajdonából és a helyi önkormányzatot megillető vagyoni értékű jogokból áll, amelyek az önkormányzati célok megvalósítását szolgálják. 2
3 (2) 2 Az önkormányzati vagyon külön része a törzsvagyon, amelyet a többi vagyontárgytól elkülönítve kell nyilvántartani. Az éves zárszámadáshoz a vagyonállapotról - külön jogszabályban meghatározott - vagyonkimutatást kell készíteni. 79. (1) Törzsvagyonnak az az önkormányzati tulajdon nyilvánítható, amely közvetlenül kötelező önkormányzati feladat- és hatáskör ellátását vagy a közhatalom gyakorlását szolgálja. (2) A törzsvagyon körébe tartozó tulajdon vagy forgalomképtelen, vagy korlátozottan forgalomképes: a) forgalomképtelenek a helyi közutak és műtárgyaik, a terek, a parkok, továbbá a helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló, a 9. (5) bekezdése szerinti gazdasági társaságban fennálló részesedés - a 68/D. -ban foglalt kivétellel - és minden más ingatlan és ingó dolog, amelyet törvény vagy a helyi önkormányzat forgalomképtelennek nyilvánít. A helyi önkormányzat tulajdonában álló forgalomképtelen törzsvagyon birtokát, használatát, hasznai szedésének jogát a helyi önkormányzat - törvényben szabályozott módon - másnak átengedheti. A helyi önkormányzat forgalomképtelen törzsvagyonának tulajdonjogát kizárólag ingyenesen a Magyar Állam javára átruházhatja; b) korlátozottan forgalomképesek a közművek, intézmények és középületek, továbbá a helyi önkormányzat által meghatározott ingatlanok és ingók. A törzsvagyon korlátozottan forgalomképes tárgyairól törvény vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint lehet rendelkezni. 80. (1) A helyi önkormányzatot - e törvényben meghatározott eltérésekkel - megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetőleg terhelik. A tulajdonost megillető jogok gyakorlásáról a képviselő-testület rendelkezik. (3) A helyi önkormányzat vállalkozása a kötelező feladatainak ellátását nem veszélyeztetheti. Az önkormányzat olyan vállalkozásban vehet részt, amelyben felelőssége nem haladja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét. (4) Az önkormányzat többségi befolyása alatt álló gazdálkodó szervezetek alapításakor rendezendő feladatokra, a működés során az alapító (tag, részvényes), a gazdálkodó szervezet legfőbb szerve, vezető tisztségviselői, felügyelő bizottsága feladataira, jogosultságaira és kötelezettségeire - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - az államháztartásról szóló törvényben foglalt rendelkezéseket is alkalmazni kell. 80/A. (1 3 ) A képviselő-testület a helyi önkormányzat tulajdonában lévő korlátozottan forgalomképes és forgalomképes vagyonának rendeletében meghatározott körére az önkormányzati közfeladat átadásához kapcsolódva vagyonkezelői jogot létesíthet. Vagyonkezelői jog nem létesíthető önkormányzati lakóépületre és vegyes rendeltetésű épületre, illetve társasházban lévő önkormányzati lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre. (2) A képviselő-testület a vagyonkezelői jogot vagyonkezelési szerződéssel ruházhatja át jogi személyre, illetőleg jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre (a továbbiakban együtt: vagyonkezelő). A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át a vagyonkezelési szerződés megkötéséről, tartalmának meghatározásáról hozandó döntés. (3) A vagyonkezelői jog átadása nem érinti az önkormányzati közfeladatok ellátásának kötelezettségét. A vagyonkezelői jog átadása az önkormányzati feladatellá től változott meg a jogszabály és leltár helyett vagyonkimutatást kell készíteni től hatályos. Tehát a vagyonkezelői jog létesítése csakis ettől kezdve lehetséges ezt össze kell vetni a tényekkel. 3
4 tás feltételeinek hatékony biztosítása, a vagyon állagának és értékének megőrzése, védelme, továbbá értékének növelése érdekében történhet. (4) A vagyonkezelői jogot az önkormányzati közfeladat átadásához kapcsolódva a közfeladatot szabályozó külön törvényben meghatározott feltételek és eljárási rend, pályázati rend szerint, ilyen hiányában - az (5) bekezdés szerinti kijelölés esetét kivéve - az államháztartásról szóló törvényben (a továbbiakban: Áht.) szabályozott nyilvános pályázat útján ellenérték fejében lehet megszerezni, és gyakorolni. A pályázat kiírása előtt az önkormányzat köteles vagyonértékelést végeztetni. A vagyonkezelői jogot valós értéken - a közfeladat ellátásának garanciáit is figyelembe véve - a legelőnyösebb ajánlattevő részére lehet átruházni. (5) Az önkormányzat korlátozottan forgalomképes és forgalomképes vagyonának vagyonkezelői jogát kijelöléssel szerezheti meg az önkormányzati közfeladatot átvállaló a) más helyi önkormányzat, a helyi önkormányzatok társulása, b) az önkormányzat vagy több önkormányzat, illetve kisebbségi önkormányzat többségi tulajdonában lévő gazdasági társaság és közhasznú társaság, illetőleg állam és önkormányzat közös alapításában működő gazdasági társaság vagy az állam többségi részesedésével létrehozott gazdasági társaság, közhasznú társaság, ha ezek a szervezetek a közfeladat ellátását az önkormányzat számára nem üzletszerű vállalkozási tevékenységként végzik, azzal a feltétellel, hogy az állami vagy az önkormányzati többségi tulajdon a vagyonkezelési szerződés megszűnéséig fennáll. (6) A vagyonkezelői jog kijelöléssel kizárólag ingyenesen szerezhető meg. (8) A vagyonkezelőt - ha jogszabály másként nem rendelkezik - megilletik a tulajdonos jogai, és terhelik a tulajdonos kötelezettségei - ideértve a számvitelről szóló törvény szerinti könyvvezetési és beszámolókészítési kötelezettséget is - azzal, hogy a vagyont nem idegenítheti el, továbbá nem terhelheti meg, és a vagyonkezelői jogot harmadik személyre nem ruházhatja át. 80/B. A vagyonkezelői jog megszerzésére, megszűnésére, a vagyonkezelői szerződés tartalmára, a vagyonkezelő jogaira és kötelezettségeire, a vagyonkezelő feletti tulajdonosi ellenőrzésre az e törvényben és az Áht.-ban foglaltakat kell alkalmazni. E törvényekben nem szabályozott egyéb kérdésekben a Ptk. szabályait kell alkalmazni. A vagyonkezelői jog megszerzésének, gyakorlásának és a vagyonkezelés ellenőrzésének részletes szabályait a helyi önkormányzat rendeletében szabályozza. a.3.) A törvénynek a KOMMENTÁR jából: A korlátozott forgalomképesség az önkormányzatot, mint tulajdonost korlátozza rendelkezési joga gyakorlásában. Ez azt jelenti, hogy a törvény valamennyi tulajdonosi rendelkezési jogosítvány gyakorlásához állapíthat meg előírásokat, s az önkormányzatnak rendeletében szabályoznia kell a rendelkezési jog minden elemét. Ha az önkormányzat rendeletében nem határozza meg, hogy milyen feltételekkel szabad az önkormányzat korlátozottan forgalomképes törzsvagyonához tartozó dolgot használatra adni, akkor a tulajdonosi jogokat gyakorló képviselő-testület nem tehet érvényes jognyilatkozatot. A Ptk ának (1) bekezdése értelmében a rendelkezés jogának korlátozása jogszabállyal lehetséges. A korlátozással ellentétes rendelkezés semmis. Ez azt jelenti, hogy bármilyen tulajdonosi részjogosítvány érvényes gyakorlásához szükség van önkormányzati rendeletre. A tulajdonosi jogokat gyakorló önkormányzat is csak a rendeletben foglaltak szerint tehet nyilatkozatokat. 4
5 A vagyontörvény fontosabb szabályai az Ötv. szabályaihoz képest következők: - A vízi közművek az önkormányzati törzsvagyon körébe tartoznak és korlátozottan forgalomképesek, csak közszolgáltatási célra hasznosíthatók [1991. évi XXXIII. törvény 20. (2)]. Ötv. 80. (1) bekezdéséhez: Az önkormányzati tulajdongyakorlást a képviselő-testület végzi [Alkotmány 44/A. (1) bekezdés b) pont]. Az Alkotmánynak e rendelkezése értelmében a helyi képviselőtestület gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat. A tulajdonosi joggal való rendelkezés azt jelenti, hogy a tulajdonjogból fakadó rendelkezési részjogosítványokat a képviselő-testület gyakorolhatja. A képviselőtestület - a korlátozottan forgalomképes törzsvagyon esetén rendeletben, az egyéb vagyon esetén pedig határozatban - a tulajdonnal való rendelkezés módjára és feltételeire felhatalmazást adhat a polgármesternek, az önkormányzat bizottságának, a polgármesteri hivatalnak, az önkormányzat költségvetési szervének vagy az önkormányzat gazdasági társaságának. Ötv /A. -ához: Az önkormányzati vagyon külön része a törzsvagyon, mely forgalomképtelen vagy korlátozottan forgalomképes vagyontárgyakból áll. A helyi önkormányzat rendelkezhet vállalkozói vagyonnal. A helyi önkormányzatok vagyona feladataik teljesítését, önkormányzati célok megvalósítását szolgálja. Az önkormányzati vagyon mindenekelőtt a kötelező feladatok megvalósítását szolgálja, jórészt a kötelező feladataik ellátásához szükséges vagyont kapták meg a helyi önkormányzatok. Jól lehet a törvény kifejezetten nem mondja ki, de a közösségi tulajdon, ami a választópolgárok közösségét illeti, megőrizendő, annak megőrzése és gyarapítása a helyi önkormányzat alapvető kötelessége. Felelős önkormányzati képviselőtestület nem csak a saját mandátumának idejére gondol, hanem építi a település jövőjét is. Ebből fakad az önkormányzati vagyon megőrzésének, gyarapításának a kötelessége. A helyi önkormányzat a jó gazda gondosságával törődik a közösség vagyonával. b.) A távhőszolgáltatásról szóló évi XVIII. törvény: Az önkormányzat képviselő-testületének feladatai 6. (1) A területileg illetékes települési önkormányzat, a fővárosban a fővárosi önkormányzat (a továbbiakban együtt: önkormányzat) az engedélyes vagy engedélyesek útján köteles biztosítani a távhőszolgáltatással ellátott létesítmények távhőellátását. Ebből következően is a távhőszolgáltatással összefüggő feladat kötelezően ellátandó feladat. Következésképpen a távhő eszközvagyon önkormányzati törzsvagyon. c.) Egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonába adásáról szóló évi XXXIII. törvény: 5
6 18. (1) Az önkormányzati tulajdonba kerülő vizek és közcélú vízilétesítmények 4 az önkormányzati törzsvagyonba tartoznak és forgalomképtelenek. 20. (1) A víziközmű tulajdonnal rendelkező önkormányzat gondoskodik a víziközművek jogszabályok szerinti, szakszerű és biztonságos üzemeltetéséről (fenntartásáról), a közszolgáltatás folyamatos teljesítéséről és a közművek szükséges fejlesztéséről. (2) A víziközművek az önkormányzati törzsvagyon körébe tartoznak, és korlátozottan forgalomképesek, csak közszolgáltatási célra hasznosíthatók. d.) A vízgazdálkodásról szóló évi LVII. törvény 4. (1) A települési önkormányzat feladata: a) a helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - a vízgazdálkodás országos koncepciójával és a jóváhagyott nemzeti programokkal összehangolt tervek kialakítása és végrehajtása; b) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése; c) a közműves vízellátás körében a települési közműves vízszolgáltatás korlátozására vonatkozó terv jóváhagyásáról és a vízfogyasztás rendjének megállapításáról való gondoskodás; d) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása; (2) A települési önkormányzat - a vízgazdálkodási tevékenységek, mint közfeladatok (közszolgáltatások) körében - köteles gondoskodni: a) a települések lakott területén az ivóvízminőségű vízre vonatkozó előírásoknak megfelelő ivóvízellátásról; b) a 2000 lakosegyenértékkel jellemezhető szennyvízkibocsátás feletti szennyvízelvezetési agglomerációt alkotó településeken a keletkező használt vizek (szennyvizek) szennyvízelvezető művel való összegyűjtéséről, tisztításáról, a tisztított szennyvíz elvezetéséről, illetőleg a más módon összegyűjtött szennyvíz, továbbá a szennyvíziszap ártalommentes elhelyezésének megszervezéséről; c) a b) pontban meghatározott feladatok ellátásáról a lakosegyenértéktől függetlenül azokon a területeken, amelyeket a vízbázisok, távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről, továbbá a felszín alatti vizek minőségét érintő tevékenységekkel összefüggő egyes feladatokról szóló jogszabályok határoznak meg; d) a hulladékgazdálkodásról szóló külön törvény szerint nem közművel összegyűjtött szennyvizek ártalom mentes elhelyezésének szervezéséről és ellenőrzéséről. (3) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok - a külön jogszabályokban a polgármester, illetve a jegyző hatáskörébe utalt feladatok kivételével - a képviselő-testület, a főváros esetében a fővárosi önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartoznak 5. 4 Ide tartoznak a parti szűrésű kutak amelyek teljesen el vannak feledve! Pedig forgalomképtelen önkormányzati tulajdont képeznek! 5 Ezzel kapcsolatban világosan utalni kell arra, hogy ezen jog gyakorlását a képviselőtestület nem engedheti át. Következésképpen a Dunaújváros Megyei Jogú Város 1/2008. (I.18.) önkormányzati rendelete az önkormányzat gazdálkodásának rendjéről szóló rendelet 13. -a jogszabálysértő, amennyiben a rendelkezési jogot illetően nem tett különbséget a törzsvagyon egyes jellegzetes tárgyaira. 6
7 d.1.) (közlönyállapot) 9. (1) Az állam a kizárólagos tulajdonában lévő regionális víziközművek és csatornák vagy az önkormányzat, illetve az önkormányzati társulás (a továbbiakban együtt: önkormányzat) a törzsvagyonába tartozó víziközművek létesítésére, felújítására, karbantartására és üzemeltetésére (a továbbiakban: működtetés) a) saját többségi részesedésével működő gazdálkodó szervezetet hoz létre, vagy költségvetési, illetőleg önkormányzati intézményt alapít, vagy b) a működtetés időleges jogát koncessziós szerződésben a pályázat nyertesének engedi át. (2) Nem minősül koncesszióköteles tevékenységnek: a) a 3. számú melléklet szerinti csatornák közül azoknak a működtetése, amelyek nem alkalmasak egyidejűleg mezőgazdasági, ipari és ivóvíz-ellátási, továbbá hajózási célra; b) a víziközmű-társulatok által végzett közműlétesítés vagy -fejlesztés; c) az üzemi vízilétesítmények működtetése abban az esetben sem, ha külön hatósági engedély alapján közműves vízszolgáltatást is végeznek; d) az állam kizárólagos tulajdonába vagy a helyi önkormányzat törzsvagyonába tartozó vízilétesítmények közül a víziközművek működtetése, ha a szerződésre vonatkozó általános előírások alapján állam vagy helyi önkormányzat többségi részesedésével e célra alapított gazdálkodó szervezetnek - illetőleg az e gazdálkodó szervezetek által a saját többségi részesedésükkel ugyancsak e célra alapított gazdálkodó szervezetnek - engedik át a tevékenység gyakorlását. 10. (1) A kizárólagos állami tulajdonban, illetve önkormányzati törzsvagyonban lévő közcélú vízilétesítmények működtetését végző gazdálkodó szervezetnek a létesítmény közművagyonát az állam nevében a miniszter, az önkormányzat nevében a képviselő-testület adja szerződéssel használatba. 11. (1) A koncessziós pályázatot a) az állami tulajdon működtetésére a miniszter; b) a helyi önkormányzati tulajdon működtetésére a képviselő-testület írja ki. (2) A pályázati kiírásnak tartalmaznia kell, hogy az a vízi közüzemi tevékenységekre [13. (1) bekezdés] együttesen vagy külön-külön vonatkozik. d.2.) (jelenleg hatályos évtől) 9. (1) (2) Nem minősül koncesszióköteles tevékenységnek: d) az állam kizárólagos tulajdonába vagy a helyi önkormányzat törzsvagyonába tartozó vízilétesítmények közül a víziközművek működtetése, ha a szerződésre vonatkozó általános előírások alapján kizárólag a tulajdonos állam vagy helyi önkormányzat(ok) által e célra alapított gazdálkodó szervezetnek - ide nem értve a munkavállalói résztulajdont -, illetőleg a kizárólag e gazdálkodó szervezetek által ugyancsak e célra alapított gazdálkodó szervezetnek engedik át a tevékenység gyakorlását; e) az állam kizárólagos tulajdonába vagy a helyi önkormányzat törzsvagyonába tartozó vízilétesítmények közül a víziközművek működtetése, ha a kizárólagos tulajdonos állam és az önkormányzat(ok) által közösen alapított gazdálkodó szervezetnek - ide nem értve a munkavállalói résztulajdont -, illetőleg a kizárólag e gazdálkodó szervezetek által ugyancsak e célra alapított gazdálkodó szervezetnek engedik át a tevékenység gyakorlását. 7
8 10. (1) A kizárólagos állami tulajdonban, illetve önkormányzati törzsvagyonban lévő közcélú vízilétesítmények működtetését végző gazdálkodó szervezetnek a létesítmény közművagyonát az állam nevében a vízgazdálkodásért felelős miniszter, az önkormányzat nevében a képviselő-testület adja szerződéssel használatba. Mindezekből tehát egyértelműen következik az, hogy úgy a viziközmű vagyon (beleértve a szennyvíztisztítással kapcsolatos vagyont is!), mint a távhőszolgáltatással kapcsolatos vagyon egyaránt az önkormányzat törzsvagyonába tartozik. A fentieknek megfelelően kérem tehát, hogy szíveskedjenek a számomra a következő közérdekű adatokat szolgáltatni: a.) Kérem, hogy valamennyi olyan jogügylettel kapcsolatos adatot (információt, okiratot, önkormányzati előterjesztést és döntést, szerződést) szolgáltassanak a számomra, amely alapján egyrészről a viziközmű vagyon (beleértve a szennyvíztisztítással kapcsolatos vagyont is!), valamint a távhőszolgáltatással kapcsolatos közművagyon (ide értve az ezen vagyonnal összefüggő, ahhoz tartozó, az évi XXXIII. törvény révén és annak végrehajtása alkalmával az önkormányzat vagyonába került ingatlanvagyont is!) jogi sorsa és tulajdonosi szerkezete, működtetőjének kiléte, esetlegesen vagyonkezelője pontosan, lépésrőllépésre nyomon követhető a működtetésre vonatkozó feltételekkel együtt! b.) Kérem, hogy az egyes jogügyletekkel kapcsolatban a fenti változások alapjául szolgáló döntéseket megalapozó, a jogügylet időpontjában hatályos jogszabályokat szíveskedjenek meghatározni külön-külön olyan részletességgel, amely alapján a jogügylet jogszerűsége egyértelműen kontrollálható. c.) Kérem, hogy az induló állapot pontos meghatározása érdekében az évi XXXIII. törvény végrehajtása során a korábbi tanácsi közművállalat által kezelt állami tulajdonból az önkormányzat tulajdonába került teljes viziközmű- és távhőszolgáltatási vagyonkör összetételét szíveskedjenek megadni a számomra. A szennyvíztisztítással kapcsolatos vagyonelemek körére az adatokat a szennyvíztisztító mű beruházás-tervezés elindításától kezdődően kérem. d.) A helyi önkormányzatokról szóló évi LXV. törvény (Ötv.) 78. (2) bekezdése alapján kérem, hogy azokat az okiratokat szíveskedjenek átadni a számomra, amely igazolja azt, hogy önkormányzati törzsvagyon (79. ) a többi vagyontárgytól elkülönítve került nyilvántartásra, továbbá a vagyonállapot az éves zárszámadáshoz csatolt leltárban került kimutatásra. A utáni időkre vonatkozóan pedig azt kérem, hogy szíveskedjenek átadni a számomra azokat az okiratokat, amelyek azt igazolják, miszerint az éves zárszámadáshoz a vagyonállapotról - külön jogszabályban meghatározott - vagyonkimutatás került elkészítésre. Itt jegyzem meg, hogy bár a vagyonrendeletben szerepel az, hogy a közművagyon az önkormányzat törzsvagyonának része, ugyanakkor a vagyonkimutatásban a közművagyonnak nyomát sem lehet fellelni (arról már nem is beszélve, hogy sem megnevezését illetően, sem értékét illetően semmiféle adat nem jelenik meg abban minderről!) 8
9 e.) Az Ötv. 79. b.) pontja alapján (mely szerint: A törzsvagyon korlátozottan forgalomképes tárgyairól törvény vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint lehet rendelkezni) kérem az adatszolgáltatásukat, és azt, hogy adják át a számomra azokat az önkormányzati rendeleti szövegeket, amelyek alátámasztják azt, hogy a tárgyi közművagyon kapcsán a rendelkezés időpontjában mely önkormányzati rendelet és milyen konkrét szöveggel volt érvényben. Ezzel kapcsolatban külön is felhívom a szíves figyelmüket arra, hogy a 9/2005. Számviteli kérdés szerint: Önkormányzatunk víziközművagyonát üzemeltetésre átadta egy víziközmű-szolgáltatást végző kft.-nek. A kft. az önkormányzattól üzemeltetésre átvett víziközművagyont tárgyi eszközei között szerepelteti, és a számviteli politikájában foglaltak szerint értékcsökkenést számol el utána. Önkormányzatunk az üzemeltetésre átadott víziközművagyont könyveiben a 16. számlacsoportban az üzemeltetésre, kezelésre átadott eszközök között tartja nyilván, és értékcsökkenést számol el utána a 249-es számviteli kormányrendeletben foglaltak szerint. Álláspontunk szerint a kft. nem mutathatná ki könyveiben az üzemeltetésre átvett önkormányzati víziközművagyont és értékcsökkenést sem számolhatna el utána, de a kft. könyvvizsgálója ezzel nem ért egyet. Szerinte a számvitelről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli törvény) 23. -a (3) bekezdésében, valamint a kizárólagos állami tulajdonban lévő víziközművagyon használatba adásáról szóló 201/1997. (XI. 19.) Korm. rendelet (4) bekezdésében foglaltak alapján helyesen jár el. Az önkormányzatok a víziközmű-törzsvagyonnal az irányadó külön jogszabály, a vízgazdálkodásról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: vízgazdálkodási törvény) keretei között rendelkezhetnek. A helyi vízi közművek működtetése és a vízgazdálkodási tevékenységek körében a települések ivóvízellátásáról való gondoskodás a helyi önkormányzat feladatkörébe tartozik, és külön törvények alapján az önkormányzatoknak átadott víziközművek törzsvagyonként a tulajdonukat képezik. A vízgazdálkodási törvény rendelkezései alapján a tulajdonos önkormányzatnak nincs törvényes lehetősége arra, hogy a víziközmű-törzsvagyont gazdasági társaság vagyonkezelésébe adja, mert az csak a vízgazdálkodási törvényben előírt módokon működtethető, és a vízgazdálkodási törvény 10. -a (1) bekezdésének alapján csak használatba adható. Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: számviteli kormányrendelet) 20. -ának (1) bekezdésében foglaltak szerint: Üzemeltetésre, kezelésre átadott... eszközként kell kimutatniuk az államháztartás szervezeteinek azokat a tulajdonukban lévő, de nem a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatható tárgyi eszközöket, amelyeket nem saját maguk vagy felügyeletük alá tartozó költségvetési szervük üzemeltet, hanem azok üzemeltetését, működtetését, kezelését más gazdálkodó szervre bízták. A számviteli kormányrendelet hivatkozott rendelkezése alapján tehát az önkormányzat mutatja ki könyveiben az üzemeltetésre átadott közművagyonát és a számviteli kormányrendelet 30. -ának (2) bekezdésében meghatározottak szerint értékcsökkenést is az önkormányzat számol el utána. A számvitelről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli törvény) 23. -ának (2) bekezdése, valamint a 42. -ának (1) bekezdése december 31-ig csak a kincstári vagyonra vonatkozóan rendelkezett arról, hogy a vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a vagyonkezelésbe vett eszközöket is a hosszú lejáratú kötelezettségekkel szemben. 9
10 A számviteli törvény január 1-jétől hatályba lépő módosított rendelkezései szerint ez a szabály vonatkozik a vagyonkezelésbe vett önkormányzati vagyon részét képező eszközök számviteli nyilvántartására is, de csak akkor, ha az önkormányzati vagyon vagyonkezeléséről külön törvény rendelkezik. Az önkormányzat tulajdonában lévő, korlátozottan forgalomképes víziközművagyon vagyonkezelésbe adására a jelenleg hatályos törvényi előírások alapján még nincs lehetőség, ahhoz külön törvényi felhatalmazás szükséges. [2000. évi C. törvény 23. (2), 42. (1), 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 20. (1)] A fentiekre való tekintettel tehát azt is kérdezem (és kérem a vonatkozó okiratok átadását), hogy az önkormányzat viziközmű és távhőszolgáltatási vagyonának a kezelése megfelelt-e a jogszabályi előírásoknak, az értékcsökkenést az önkormányzat számolta-e el és mutatta ki a könyveiben, továbbá mi történt az ekként elszámolt értékcsökkenéssel? Továbbá a 4/1995. Számviteli kérdés tekintetében: Hogyan kell elszámolni a koncessziós társaságnál az évi XVI. törvény szerinti állami (önkormányzati) tulajdonu eszközök birtokbaadását, használatát? Mi a helyes elszámolás ugyanezen törvény szerinti állami (önkormányzati) tulajdonnak minősülő, a koncessziós társaság által megvalósított eszközök esetében? Alapvetően különbséget kell tenni az elszámolás során aszerint, hogy a koncessziós társaság kizárólag állami tulajdonnak, illetve önkormányzati törzsvagyonnak minősülő már meglévő eszközöket birtokol, vagy azt maga hozza létre, és így kerül az adott eszköz állami, illetve önkormányzati tulajdonba. Amennyiben a koncessziós társaság koncesszió köteles tevékenységével öszszefüggésben hozott létre eszközöket, úgy azok az aktiváláskor ugyan állami, illetve önkormányzati tulajdonba kerülnek, de a koncessziós társaság könyveiben kell azokat tárgyi eszközként kimutatni, és a koncessziós társaság számolja el ezen eszközök amortizációját is. Az amortizációt célszerű úgy megállapítani, hogy a koncessziós szerződés lejártakor az adott eszközök értéke a koncessziós társaság könyveiben 0. értéken legyen. Ha már meglevő közművagyont birtokol a koncessziós társaság, akkor azt a tulajdonos könyveiben kell kimutatni, és az amortizációt is a tulajdonosnak kell elszámolnia. Ebből következően a koncessziós társaság az ilyen eszközöket könyveiben nem szerepeltetheti, mérlegében nem mutathatja ki. A koncessziós társaság által a már meglevő tárgyi eszközön végzett felújítási költségeket a koncessziós társaságnál úgy kell elszámolni, mint az idegen ingatlanon végzett beruházást, tehát a koncessziós társaság aktiválja azon az értéken, ami megfelel a felújítási költségeknek. Ezen összeg után az amortizációt is a koncessziós társaság számolja el, analóg módon az általa létrehozott eszközökkel. Minthogy itt nem koncessziós társaságokról van szó, az idézett szöveg nem annak szó szerinti tartalmában releváns. Kérdezem tehát, hogy a működtető szervezetek által létrehozott vagyoni elemeknek mikor mi volt a valós tulajdonjogi státusa, illetve miként rendelkezik erről a mindenkori szerződés? Előfordulhat-e az, hogy vegyes tulajdon jött (jöhetett) létre a közművek területén? Kérem az adott válaszuk valóságtartalmát alátámasztó okirati bizonyítékokat átadni. 10
11 f.) Az Ötv. 80. (1) bekezdése alapján (A tulajdonost megillető jogok gyakorlásáról a képviselő-testület rendelkezik), továbbá a vízgazdálkodásról szóló évi LVII. törvény 4. (3) bekezdése, a 10. -a alapján kérem az azzal kapcsolatos okirati dokumentumokat, amelyek alapján látható az, hogy a törvények fenti hivatkozott előírásai teljesültek, illetve: amelyek alapján látható, hogy a törvényi előírás érvényre jutott-e vagy sem, különös tekintettel a Kommentár fentebb már idézett szövegére 6. Továbbá arra nézve is kérem állásfoglalásukat (és az ehhez tartozó okiratokat), miszerint e jogok gyakorlására kapott-e valaki felhatalmazást és élt-e (valamint miként élt) az átruházott jogokkal? g.) Az Ötv. 80. (3) bekezdése alapján kérem annak a kimutatását, mely szerint az önkormányzat vállalkozása (amely keretében tulajdonosi részesedésre cserélte a közművagyont?) a kötelező feladatainak ellátását nem veszélyeztette. Gondolok itt elsősorban arra, hogy a DVG Zrt.-vel szemben felszámolást kezdeményezett a CIB Bank, továbbá a DVCSH esetében is csak idő kérdése az, hogy valamely partnere hasonló lépésre szánja el magát. h.) Az Ötv. 80. (4) bekezdése alapján kérem annak a kimutatását, hogy államháztartásról szóló törvényben foglalt rendelkezéseket miképpen alkalmazták? i.) Az Ötv. 80/A. bekezdése alapján kérem az arra vonatkozó nyilatkozatukat, hogy vagyonkezelői jogot létesítettek-e? Mely közművagyonra? Mikor? Kivel? Kérem az erre vonatkozó okiratok átadását, amelyből megállapítható az, hogy a jogszabályok előírásai betartásra kerültek-e? j.) Az Ötv. 80/B. bekezdése alapján kérem annak meghatározását, hogy a vagyonkezelés ellenőrzésének részletes szabályait a helyi önkormányzat mikor és mely rendeletében szabályozza? (Ugyanis az 1/2008. évi helyi rendelet 23. (15) bekezdése részletes ellenőrzési szabályokat nem tartalmaz és csak évtől van hatályban.) Továbbá kérem annak a dokumentumait, amely ezeknek az ellenőrzéseknek a végrehajtását és annak tartalmát szabályozza, beleértve ebbe a (14) bekezdés végrehajtásával kapcsolatos iratokat is, évrőlévre. k.) Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet alapján: Kérem, hogy annak az igazolására alkalmas okiratokat szíveskedjenek átadni, amelyből megállapítható, hogy a vagyon nyilvántartása megfelel a hivatkozott rendeletnek, különös tekintettel a 9. sz. mellékletre, mely szerint: 9. számú melléklet a 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelethez Számlakerettükör A számlaosztályok tartalmára vonatkozó előírások 6 A korlátozott forgalomképesség az önkormányzatot, mint tulajdonost korlátozza rendelkezési joga gyakorlásában. Ez azt jelenti, hogy a törvény valamennyi tulajdonosi rendelkezési jogosítvány gyakorlásához állapíthat meg előírásokat, s az önkormányzatnak rendeletében szabályoznia kell a rendelkezési jog minden elemét. Ha az önkormányzat rendeletében nem határozza meg, hogy milyen feltételekkel szabad az önkormányzat korlátozottan forgalomképes törzsvagyonához tartozó dolgot használatra adni, akkor a tulajdonosi jogokat gyakorló képviselő-testület nem tehet érvényes jognyilatkozatot. 11
12 k) A számlaosztály számláihoz kapcsolódóan a bruttó értékkel számszerűen megegyező analitikus nyilvántartást kell vezetni. A nemzeti vagyon törvényben előírt tagolás alapján a helyi önkormányzatoknak, a nemzetiségi önkormányzatoknak, a társulásoknak, illetve az irányításuk alá tartozó költségvetési szerveknek a nyilvántartásaikat úgy kell megszervezniük - a főkönyvi számlák további bontásával, vagy részletező, analitikus nyilvántartás vezetésével -, hogy abból kitűnjön - a törzsvagyon = a forgalomképtelen - a kizárólagos - a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű = a korlátozottan forgalomképes - az üzleti vagyon részét képező eszközök értéke. A fenti adatszolgáltatási igényem az alábbi jogszabályokon alapul: a.) Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény, mely szerint: a.1.) 2. (1) E törvény hatálya a Magyarország területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed, amely természetes személy adataira, valamint közérdekű adatra vagy közérdekből nyilvános adatra vonatkozik. 5. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó adat; Ebben az összefüggésben a közművek működtetésével kapcsolatos adatok magától értetődően közérdekű adatnak minősülnek. a.2.) 26. (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szerv) lehetővé kell tennie, hogy a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot - az e törvényben meghatározott kivételekkel - erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse. Teljesen nyilvánvaló, hogy önkormányzati képviselőként különösen is megillet az a jog, amely egyébként valamennyi állampolgárt megillet. Az önkormányzati szervnek továbbá kötelessége az, hogy a kért adatokat szolgáltassa. a.3.) 12
13 29. (1) A közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv az igény tudomására jutását követő legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül tesz eleget. (2) Ha az adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, az (1) bekezdésben meghatározott határidő egy alkalommal 15 nappal meghosszabbítható. Erről az igénylőt az igény kézhezvételét követő 8 napon belül tájékoztatni kell. a.4.) 29. (3) Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül az igénylő másolatot kaphat. Az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv a másolat készítéséért - az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően - költségtérítést állapíthat meg, amelynek összegéről az igénylőt az igény teljesítését megelőzően tájékoztatni kell. (4) Ha az a dokumentum vagy dokumentumrész, amelyről az igénylő másolatot igényelt, jelentős terjedelmű, a másolat iránti igényt a költségtérítésnek az igénylő általi megfizetését követő 15 napon belül kell teljesíteni. Arról, hogy a másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész jelentős terjedelmű, továbbá a költségtérítés mértékéről, valamint az adatigénylés teljesítésének a másolatkészítést nem igénylő lehetőségeiről az igénylőt az igény kézhezvételét követő 8 napon belül tájékoztatni kell. (5) A költségtérítés mértékének megállapítása során figyelembe vehető költségelemeket és azok legmagasabb mértékét, valamint a másolatként igényelt dokumentum jelentős terjedelmének megállapítása során alkalmazandó szempontokat jogszabály határozza meg. Ezzel összefüggésben kérem, hogy a kedvezőbb adatkezelés, továbbá a költségek minimalizálása érdekében a másolatokat elektronikus formában, célszerűen DVD lemezen szíveskedjenek szolgáltatni. a.5.) 30. (1) Ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni. (5) Ha a közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítésének megtagadása tekintetében törvény az adatkezelő mérlegelését teszi lehetővé, a megtagadás alapját szűken kell értelmezni, és a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítése kizárólag abban az esetben tagadható meg, ha a megtagadás alapjául szolgáló közérdek nagyobb súlyú a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítéséhez fűződő közérdeknél. (6) A közfeladatot ellátó szervnek a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő szabályzatot kell készítenie. Feltételezem, hogy a kért okiratokban olyan adat, amelyet önkormányzati képviselőként ne ismerhetnék meg, nincsen. Kérem továbbá, hogy szíveskedjenek a tudomásomra hozni, hogy létezik-e az önkormányzatnál olyan szabályzat, amelyre a 30. (6) bekezdése utal? Amennyiben igen, kérem, bocsássák a rendelkezésemre. a.6.) 31. (1) Az igénylő a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása vagy a teljesítésre nyitva álló, vagy az adatkezelő által a 29. (2) bekezdése szerint meghosszabbított határidő eredménytelen eltelte esetén, valamint - ha a költségtérítést nem fizette meg - a másolat készítéséért 13
14 megállapított költségtérítés összegének felülvizsgálata érdekében bírósághoz fordulhat. (5) Az országos illetékességű közfeladatot ellátó szerv ellen indult per a törvényszék hatáskörébe tartozik. A helyi bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben a törvényszék székhelyén lévő helyi bíróság, Budapesten a Pesti Központi Kerületi Bíróság jár el. A bíróság illetékességét az alperes közfeladatot ellátó szerv székhelye alapítja meg. (6) A bíróság soron kívül jár el. (7) Ha a bíróság a közérdekű adat igénylésére irányuló kérelemnek helyt ad, határozatában az adatkezelőt a kért közérdekű adat közlésére kötelezi. A bíróság a másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegét megváltoztathatja, vagy a közfeladatot ellátó szervet a költségtérítés összegének megállapítása tekintetében új eljárásra kötelezheti. A jogszabály ezen részeit a teljesség érdekében idézem, egyúttal remélve, hogy nem kerül sor a bírósági eljárásra. a.7.) Továbbá fel kívánom hívni a által szabályozott hatósági eljárásra, amely úgyszintén a rendelkezésemre áll abban az esetben, ha a kért adatokat nem kapnám meg. b.) A helyi önkormányzatokról évi LXV. törvény: 19. (2) A települési képviselő: e) a képviselő-testület hivatalától igényelheti a képviselői munkájához szükséges tájékoztatást, ügyviteli közreműködést. Közérdekű ügyben kezdeményezheti a képviselő-testület hivatalának intézkedését, amelyre a hivatal tizenöt napon belül érdemi választ köteles adni; A kért adatok a képviselői munkámmal összefüggően merülnek fel. Továbbá közérdekű ügyről van szó. A fenti igényemet e jogom is megalapozza. c.) A tisztességes eljárás védelméről, valamint az ezzel összefüggő törvénymódosításokról évi CLXIII. törvény: c.1.) 1. (3) Ezt a törvényt kell alkalmazni a tisztességes eljárás követelményének d) az állami vagyonról szóló törvény, valamint a helyi önkormányzatokról szóló törvény hatálya alá tartozó vagyon hasznosításával és elidegenítésével kapcsolatos döntéshozatali eljárás során történt megsértésének kivizsgálására. c.2.) 2. (1) E törvény alkalmazásában a tisztességes eljárás követelményének sérelmét jelenti annak a személynek, döntéshozó testületnek vagy hatóságnak a magatartása, tevékenysége, aki, illetve amely feladatának ellátása, hatáskörének gyakorlása során 14
15 a) a teljes körű tájékoztatási kötelezettségének nem tesz eleget, ide értve a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságára, közzétételére vonatkozó törvényi kötelezettségeket is, b) a mérlegelési vagy méltányossági jogkörével visszaél, c) az ügyfél vagy más jogát vagy jogos érdekét a közérdek vagy az ellenérdekű ügyfél jogának vagy jogos érdekének védelméhez szükséges mértéket meghaladóan korlátozza, d) hátrányos megkülönböztetést alkalmaz, vagy az egyenlő bánásmód követelményét másként megsérti, vagy e) eljárási cselekményt jogszabálysértően végez vagy mulaszt el, ha ez a magatartás egyidejűleg az ügyfél vagy harmadik személy javára olyan előny szerzését célozza vagy eredményezi, amelyhez e magatartás hiányában nem juthatott volna, ide értve azt is, ha az ügyfél vagy harmadik személy e magatartással másnak okozott hátrány miatt kerül előnyös helyzetbe. (2) Előnyön bármely dolgot, vagyoni értékű jogot, követelést, kedvezményt is érteni kell, függetlenül attól, hogy a számvitelről szóló törvény szerint nyilvántartásba vették-e, úgyszintén azt is, ha az előny élvezője valamely jogszabályból vagy szerződésből eredő kötelezettség, vagy az ésszerű gazdálkodás szabályai szerint szükséges ráfordítás alól mentesül. c.3.) 4. A vizsgálati eljárásban hatóságként a közbeszerzési és közérdekvédelmi feladatok ellátására külön törvényben kijelölt szerv (a továbbiakban: Hivatal) - az ország egész területére kiterjedő illetékességgel - jár el. Ezekre a jogi szabályokra annak érdekében hivatkozom, mivel már többször próbálkoztam az adatok megismerésével, azonban eddig nem sikerült teljeskörűen megismerni azokat. Így nem tartom elképzelhetetlennek azt sem, hogy a fentebb idézett jogokkal is élni kelljen. Kelt: Dunaújvárosban, február 22.-én Tisztelettel:.. Pintér Tamás önkormányzati képviselő 15

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Commission Européenne - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Minden euró számít – gyakran ismétlődő kérdések az Európai Ügyészséggel kapcsolatban
Minden euró számít – gyakran ismétlődő kérdések az Európai Ügyészséggel kapcsolatban
Mi az Európai Ügyészség?
Az Európai Ügyészség az Európai Unió decentralizált ügyészsége lesz, amely kizárólagos jogkört kap az uniós költségvetést károsító bűncselekményekkel kapcsolatban nyomozás indítására, vádemelésre, valamint az elkövetők bíróság elé állítására. Unió-szerte egységes, a tagállamok nemzeti jogrendszerén alapuló és abba szervesen beépülő vizsgálati hatásköre lesz.
Az Európai Ügyészség a tagállami kapacitásokra és szakértelemre támaszkodik. Az Európai Ügyészségben a nemzeti rendszerek által delegált, tapasztalt ügyészek fognak dolgozni. Az Európai Ügyészség műveleteit rendszerint a tagállamokban működő, delegált európai ügyészek folytatják majd le, az adott tagállam jogszabályai szerint. Az Európai Ügyészség nemzeti jogrendszerekbe való betagozódása számos előnnyel jár. A delegált ügyészek jól ismerik a nemzeti igazságszolgáltatási rendszert, a helyi nyelvet, a helyi ügyészi rendszerbe való betagozódást és a helyi bírósági ügyek kezelésének gyakorlatát. Emellett a tagállamok nyomozati és ügyészségi erőforrásainak egyesítésével gyors döntéshozatal biztosítható.
Mi az Európai Ügyészség létrehozásának jogalapja?
A Lisszaboni Szerződés különös hangsúlyt fektet a több tagállamot érintő, súlyos pénzügyi és gazdasági bűncselekményekkel szembeni küzdelemre. Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó jogalapot és szabályokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 86. cikke határozza meg:
„Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények üldözésére a Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre.”
Barroso elnök az Unió helyzetét értékelő, 2012-es beszédében (SPEECH/12/596) bejelentette, hogy a Bizottság – az uniós költségvetés védelme melletti elkötelezettsége jegyében – az Európai Ügyészség létrehozására irányuló javaslatokat szándékozik előterjeszteni, a Szerződések által előírt módon.
Az Európai Bizottság biztosítani kívánja, hogy az Európai Unió költségvetése ugyanolyan hatékony védelemben részesüljön a bűncselekményekkel szemben, mint a nemzeti költségvetések. 2012 júliusában a Bizottság javasolta, hogy minden tagállam hasonló módon határozza meg nemzeti büntető törvénykönyvében az Európai Unió pénzügyi érdekeinek sérelmére elkövetett csalást, és hasonló visszatartó erejű büntetőjogi szankciókról rendelkezzen (IP/12/767, MEMO/12/544). Az Európai Ügyészség hozzá fog járulni ahhoz, hogy a tagállamokban folytatott büntetőeljárások következetesebbé, eredményesebbé és hatékonyabbá váljanak.
Az összes tagállam részt vesz az Európai Ügyészségben?
Nem. Az uniós szerződések az Egyesült Királyság és Írország számára az igazságügyi és belügyi szakpolitikák tekintetében kívülmaradási jogot („opt-out”) biztosítanak, amely szerint ezek a tagállamok ilyen szakpolitikákban csak akkor vesznek részt, ha önként és kifejezetten így döntenek („opt-in”). Az Európai Ügyészségben Dánia sem vesz részt, és nincs is lehetősége arra, hogy a részvétel mellett döntsön.
Az Unió pénzügyi érdekei jelenleg nem részesülnek megfelelő védelemben. Ez több tényezőnek tulajdonítható:
Először is, a meglévő uniós szervek – az OLAF (az Európai Csalás Elleni Hivatal), az Eurojust (a büntető igazságügyi együttműködés európai ügynöksége) és az Europol (az Európai Rendőrségi Hivatal) – nem rendelkeznek jogkörrel bűnügyi nyomozás lefolytatására vagy arra, hogy csalással kapcsolatos ügyben vádat emeljenek. Az OLAF jogköre csak arra terjed ki, hogy igazgatási vizsgálatainak eredményeit az illetékes nemzeti hatóságoknak továbbítsa, amelyek ezt követően önállóan határoznak arról, hogy az OLAF megállapításai alapján kívánnak-e büntetőeljárást indítani.
Másodszor, a nemzeti bűnüldözési erőfeszítések a tagállamokban széttagoltan folynak, és a tagállamok nem mindig teszik meg az uniós költségvetést károsító bűncselekményekkel szembeni fellépéshez szükséges intézkedéseket. Ma az OLAF által a nemzeti bűnüldöző hatóságoknak átadott ügyeknek csupán egyötöde vezet elítéléshez. Ráadásul tagállamonként jelentősen eltérő az elítélések aránya.
Harmadszor, az eredményes büntetőeljárások alacsony száma miatt a tagállamokban bekövetkező csalásokból adódó teljes veszteségnek csak igen kis hányadát sikerül végül visszafizettetni a bűnelkövetőkkel. Az uniós költségvetés megrövidítésére törekvő csalók tisztában vannak azzal, hogy nagy valószínűséggel megtarthatják a bűncselekményeikből származó jövedelmet, kihasználva azt, hogy az Unióban folyó bűnüldözési erőfeszítések nem összehangoltak.
Mekkora összeggel rövidíti meg a csalás az uniós költségvetést?
Az elmúlt három év során a tagállamokban bekövetkezett csalásgyanús esetek tárgya átlagosan mintegy évi 500 millió EUR volt, de a becslések szerint a csalással érintett tényleges összeg ennél lényegesen magasabb. A bejelentett csalási esetekre vonatkozó adatok ugyanis nem terjedhetnek ki a nem észlelt csalásokra, így a teljes összeg valószínűleg jóval magasabb.
Miért nem képesek a tagállamok hatékonyan felvenni a küzdelmet a csalással szemben?
Jelenleg az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások ügyében csak a nemzeti hatóságok folytathatnak nyomozást vagy emelhetnek vádat. Hatáskörük azonban az országhatáron belülre korlátozódik. Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények gyakran összetettek: számos szereplőt, bonyolult és részletesen kidolgozott csalási módszereket, több országot és több nemzeti joghatóságot érintenek. Ráadásul a csalás elleni nyomozás sikere a vonatkozó jogi és igazgatási háttér alapos ismerete nélkül elképzelhetetlen.
A tagállamok közötti eredményes együttműködést megnehezítik a büntetőjogi rendszerek eltérései, a joghatóság bizonytalansága, a nehézkes és időigényes jogsegély-eljárások, a nyelvi problémák, az erőforrások hiánya és az eltérő prioritások.
Emiatt nemzeti szinten úgy tekinthetik, hogy az uniós költségvetés kárára elkövetett csalással szembeni fellépés túl sok időt és humánerőforrást igényel. Ezért megeshet, hogy egyáltalán nem tesznek intézkedéseket az ilyen csalási ügyekben, vagy az első nehézségek jelentkezésekor megszüntetik az eljárást. Egyes esetekben a nemzeti hatóságok úgy is dönthetnek, hogy a bűncselekménynek csak a „rájuk tartozó” nemzeti vonatkozásait vizsgálják, figyelmen kívül hagyva a nemzetközi csalási ügy esetleg jóval tágabb összefüggéseit.
A jelenlegi helyzethez képest például milyen esetekben járhat előnnyel az Európai Ügyészség működése?
Egy ügyben az OLAF információkat továbbított a német és a bolgár hatóságoknak olyan német és bolgár állampolgárokról, akik (az állítások szerint) együttműködtek egy csalásban, amely az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap ellen irányult. Míg a német eljárás elítéléshez vezetett, a bulgáriai eljárás végén a gyanúsítottakat felmentették. A jelenlegi rendszer következtében tehát egy több tagállamot érintő ügy nem egységes eredménnyel zárult. Ezzel szemben az Európai Ügyészség működése biztosíthatta volna a bulgáriai és a németországi nyomozás és büntetőeljárás összhangját.
Másik példánk egy olyan esetet érint, amelyben a Cseh Köztársaságból Németországba csempésztek cigarettát. A német büntetőbíróság a cseh rendőrség által lehallgatott telefonbeszélgetések felvételeit használta bizonyítékként a gyanúsított elítéléséhez. Bár e bizonyítékra a rendőrség a cseh jogszabályok alapján jogszerűen tett szert, a védőügyvéd azzal érvelt, hogy a telefonlehallgatást engedélyező bírósági végzés hiányában a bizonyítékot a német bíróság nem fogadhatja el.
Az Európai Ügyészség létrehozásával jelentősen csökken majd a nemzeti eljárásjogi szabályok eltéréseiből eredő ilyen problémák valószínűsége. Az új szabályok értelmében a telefonlehallgatásra előzetes bírósági engedély nélkül nem lesz lehetőség. Ezenfelül a rendelet azt is megállapítja, hogy a tagállamok valamelyikében jogszerűen szerzett bizonyítékokat minden tagállam büntetőbírósága elfogadja, amennyiben azokat az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében (a hatékony jogorvoslathoz való jog) és 48. cikkében (az ártatlanság vélelme és a védelemhez való jog) rögzített eljárási jogok tiszteletben tartásával gyűjtötték.
Milyen változások várhatók az Európai Ügyészség létrehozása esetén?
Az Európai Ügyészség kizárólagos jogkört kap az uniós költségvetést károsító bűncselekményekkel kapcsolatban nyomozás indítására, vádemelésre, valamint az elkövetők bíróság elé állítására. Az összetett, több tagállamot érintő ügyeket tehát az Európai Ügyészség fogja koordinálni és kezelni. Így áthidalhatók az abból fakadó nehézségek, hogy a nemzeti hatóságok hatásköre az adott ország területére korlátozódik.
Az Európai Ügyészség biztosítja majd, hogy a bűnüldözés valamennyi lépését – a nyomozástól a vádemelésen át a bírósági perig – zökkenőmentesen lehessen elvégezni. A delegált európai ügyészek révén valamennyi tagállamra kiterjedő, határokon átnyúló nyomozati jogkörrel fog rendelkezni. Az Európai Ügyészségnek nem kell a tagállamok közötti jogsegély gyakran nehézkes és időigényes kormányközi eszközeire (így a kölcsönös jogsegélyről és a kölcsönös elismerésről szóló megállapodásokra) hagyatkoznia. Az Európai Ügyészség munkáját megkönnyíti, hogy egyértelmű szabályok vonatkoznak majd az általa folytatott nyomozásokra, valamint a büntetőbíróságok által összegyűjtött és ott bemutatott bizonyítékok elfogadhatóságára, függetlenül attól, hogy melyik uniós tagállamban van a bíróság székhelye.
Hogyan zajlik majd az együttműködés az Európai Ügyészség és a delegált európai ügyészek között?
A delegált európai ügyészek az Európai Ügyészséghez fognak tartozni. A nyomozást és a vádemeléssel kapcsolatos feladatokat rendszerint a delegált európai ügyészek fogják elvégezni saját tagállamukban, tagállami alkalmazottak igénybevételével és a nemzeti jog alkalmazásával. Intézkedéseiket az európai ügyész vezetése alá tartozó központi hivatal koordinálja majd, biztosítva az összhangot és hatékonyságot a tagállamok között (lásd a MELLÉKLETBEN található ábrát).
E decentralizált szerkezetnek köszönhetően az Európai Ügyészség közvetlenül hasznosíthatja a nemzeti szakértelmet, amely magába foglalja pl. a nemzeti igazságszolgáltatási rendszer alapos ismeretét, a helyi nyelv ismeretét, valamint a helyi bűnüldözési rendszerbe való betagozódással és a helyi bírósági ügyek kezelésének gyakorlatával kapcsolatos információkat.
A delegált európai ügyészeknek nem kell feladniuk nemzeti ügyészi tisztségüket (azaz kettős szerepkört látnak el). Amikor azonban az Európai Ügyészség megbízatása alapján járnak el, a delegált ügyészek teljes mértékben függetlenek lesznek nemzeti bűnüldöző hatóságaiktól.
Az uniós és a nemzeti szint közötti zökkenőmentes integrációt egy tíz fős – az európai ügyészből, annak helyetteseiből, valamint nemzeti ügyészekből álló – testület biztosítja, mindenekelőtt a belső eljárási szabályok, többek között az ügyek elosztására vonatkozó általános szabályok megállapodás útján történő megalkotása révén. E megoldás – amely a tagállamokkal folytatott konzultációk során és az Európai Ügyészég létrehozását szorgalmazó közelmúltbeli francia-német kezdeményezésben is felvetett szempontokból indult ki – a büntetőeljárás szükséges összehangolását is biztosítani fogja, hogy elkerülhető legyen a kétszeres büntetés kockázata (a „ne bis in idem” elve), amely akkor jelentkezhet, ha az egymáshoz kapcsolódó bűncselekményekre nem fordítanak figyelmet vagy nem összefüggéseikkel együtt vizsgálják őket.
Lehetőségük lesz-e a nemzeti bíróságoknak az Európai Ügyészség intézkedéseinek felülvizsgálatára?
Igen. Az Európai Ügyészség intézkedései a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság előtt megtámadhatók.
Továbbá az illetékes nemzeti igazságügyi hatóság felel majd az Európai Ügyészség nyomozati intézkedéseinek előzetes engedélyezéséért, amennyiben ezt a nemzeti jog és az uniós jogszabályok előírják.
Emellett a nemzeti bíróságok lesznek a büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező bíróságok. A tagállamok hatáskörrel rendelkező bíróságai előtt a vádhatósági feladatokat az Európai Ügyészség látja majd el.
Az Európai Unió Bíróságának véleménye – mint minden esetben – előzetes döntéshozatali eljárás keretében kikérhető.
Milyen hatáskört biztosít a rendelet az Európai Ügyészségnek?
Az Európai Ügyészségnek hatásköre lesz nyomozati intézkedések elvégzésének kérelmezésére vagy elrendelésére. A rendelet pontosan meghatározza az Európai Ügyészség rendelkezésére álló eszközöket, amelyek nagyobb mértékű beavatkozással járó és „enyhébb” nyomozati intézkedéseket egyaránt magukba foglalnak.
A nagyobb mértékű beavatkozással járó intézkedések közé tartozik például, hogy az Európai Ügyészség elrendelheti helyszínek, épületek és számítógépes rendszerek átvizsgálását, vagyontárgyak lefoglalását, telefonbeszélgetések lehallgatását és pénzügyi tranzakciók letiltását.
Az enyhébb intézkedések közé tartozhat a gyanúsított és a tanúk kihallgatása, szakértők kirendelése, amennyiben speciális szaktudásra van szükség, vagy egy személy mozgásának nyomon követésére és ellenőrzésére irányuló intézkedések elrendelése tartózkodási helyének meghatározása érdekében.
A nyomozati intézkedések végrehajtása a nemzeti jogszabályok hatálya alá tartozik. Kiemelendő, hogy az adott intézkedést a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróságnak vagy más hatóságnak engedélyeznie kell, amennyiben a nemzeti jog vagy a rendelet így rendelkezik.
Az Európai Ügyészség által végzett nyomozások hatékonyságának biztosítása érdekében a tagállamok valamelyikében jogszerűen szerzett bizonyítékokat minden tagállami büntetőbíróságnak el kell fogadnia.
Hogyan biztosítják az Európai Ügyészség függetlenségét?
Először is, a rendelet előírja, hogy az Európai Ügyészség nem kérhet vagy fogadhat el utasítást az Ügyészségen kívüli személyektől. E rendelkezésből következik, hogy az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek és a tagállamok tiszteletben tartják az Európai Ügyészség függetlenségét és nem kísérelnek meg befolyást gyakorolni rá feladatainak elvégzése tekintetében. Másodszor, az Európai Ügyészség szervezetileg független lesz, mivel nem tagozódik be az uniós intézmények vagy szolgálatok egyikébe sem. Harmadszor, az Európai Ügyész kinevezésében részt vesznek az uniós intézmények (az Európai Ügyészt a Tanács nevezi ki az Európai Parlament egyetértésével), valamint a Bíróság volt tagjai, a nemzeti legfelsőbb bíróságok és a nemzeti ügyészségi szolgálatok tagjai és/vagy elismert szaktudással rendelkező jogászok, akik közreműködnek a lehetséges jelöltek listájának összeállításában. Hivatali ideje nyolc évre korlátozódik és nem hosszabbítható meg, ami biztosítja, hogy intézkedéseit nem fogják befolyásolni az újbóli kinevezéssel kapcsolatos megfontolások. Az Európai Ügyészt – az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelme alapján – a Bíróság felmentheti tisztségéből.
A tagállami delegált európai ügyészekre vonatkozóan a rendelet megállapítja, hogy az Európai Ügyészséghez tartozó ügyekkel kapcsolatos munkájuk a nemzeti ügyekhez képest mindig elsőbbséget élvez. A rendelet kifejezetten említést tesz arról is, hogy a delegált ügyészek teljes mértékben függetlenek a nemzeti bűnüldöző hatóságoktól. Az összeférhetetlenséggel kapcsolatos kérdésekben az európai ügyész dönt. Az illetékes nemzeti hatóságok az Európai Ügyészség jóváhagyása nélkül nem menthetik fel a delegált európai ügyészeket az Európai Ügyészség nevében végzett tevékenységeik folyamán nemzeti ügyészi hivatalukból.
Hogyan érvényesülnek a gyanúsítottak eljárási jogai?
Fontos megerősíteni az Európai Unióban folyó nyomozással vagy vádemeléssel érintett személyeket és vállalkozásokat védő jogi biztosítékokat. A javaslat szilárd eljárási biztosítékok átfogó körét tartalmazza, amelyek garantálják, hogy az Európai Ügyészség nyomozásaival érintett gyanúsítottak és egyéb személyek jogai a hatályos uniós jogszabályok, valamint a nemzeti jogszabályok által biztosított, védelemhez való jog alapján egyaránt védelemben részesüljenek.
A javaslat egyértelműen megállapítja, hogy a gyanúsítottakat az uniós jogszabályokban és az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosított valamennyi jog megilleti. A rendelet e jogok tételes felsorolását is tartalmazza, amely többek az alábbiakhoz való jogokra terjed ki:
tájékoztatás és az ügy anyagaiba való betekintés,
ügyvédi képviselet igénybevétele, harmadik személyekkel való kommunikáció és harmadik személyek tájékoztatása őrizetbe vétel esetén
a hallgatás joga és az ártatlanság vélelme,
bizonyítékok szolgáltatása, szakértők kirendelése és tanúk meghallgatása.
Emellett a gyanúsítottat megilleti a védelemhez való jog is, amint azt az eljárásra vonatkozó nemzeti jog biztosítja.
Miért az Eurojust reformjával együtt kerül sor az Európai Ügyészség létrehozását célzó javaslat előterjesztésére?
Az EUMSZ 86. cikkének (1) bekezdése szerint az Európai Ügyészség az Eurojustból hozható létre. A mai jogalkotási javaslatcsomag célja, hogy a két szervezet között a hatékony együttműködés, valamint az információk, az ismeretek és a források megosztása révén erőteljes kapcsolatokat és szinergikus hatásokat hozzon létre.
Közelebbről, mind az Európai Ügyészségnek, mind az Eurojustnak szerepet kell vállalnia az olyan ügyekben, amelyek gyanúsítottjai az állítások szerint az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekben és más jellegű bűncselekményekben is érintettek. Ebből következően a két szervezetnek folyamatos és szoros együttműködést kell folytatnia. Az Európai Ügyészségről szóló rendelet és az Eurojustról szóló rendelet egyaránt tartalmaz erre vonatkozó rendelkezéseket. Emellett az Eurojust segítséget nyújthat a joghatóság kérdésének rendezéséhez abban az esetben, ha a vegyes ügyekben hatásköri összeütközés merül fel.
Az Eurojust adminisztratív támogatást nyújt az Európai Ügyészség számára pl. a személyzet, a pénzügyek és az informatika tekintetében. Így például az Európa Ügyészség a saját ügyeiben való eljáráshoz használhatja majd az Eurojust informatikai infrastruktúráját, ezen belül ügyviteli rendszerét, ideiglenes munkafájljait és tárgymutatóját is. E megoldás részleteit az Európai Ügyészség és az Eurojust között létrejövő megállapodás határozza majd meg.
Mi lesz az Eurojust szerepe az Európai Ügyészség létrejöttét követően?
Az Eurojust évente mintegy 1500 több tagállamot érintő ügyben nyújt segítséget a nyomozás lefolytatására és a vádemelésre hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti együttműködéshez és koordinációhoz. Hozzájárult a kölcsönös bizalom kialakításához és az Unióban honos, igen nagy változatosságot mutató jogrendszerek és jogi hagyományok áthidalásához. Az Eurojust azonban nem rendelkezik jogkörrel arra, hogy csalással kapcsolatos ügyekben bűnügyi nyomozást folytasson le vagy vádat emeljen.
Az Európai Ügyészség kizárólagos jogkört kap az uniós költségvetést károsító bűncselekményekkel kapcsolatban nyomozás indítására, vádemelésre, valamint az elkövetők bíróság elé állítására. Az Európai Ügyészség létrejöttével az Eurojust demokratikus legitimitása is megerősödik: a jövőben az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek nagyobb szerepet kapnak az Eurojust tevékenységeinek értékelésében.
A korszerűsített Eurojust támogatni fogja az Európai Ügyészséget az uniós költségvetést károsító csalás elleni küzdelemben. Az Eurojust adminisztratív támogatást nyújt az Európai Ügyészség számára pl. a személyzet, a pénzügyek és az informatika tekintetében. Így például az Európa Ügyészség a saját ügyeiben való eljáráshoz használhatja majd az Eurojust informatikai infrastruktúráját, ezen belül ügyviteli rendszerét, ideiglenes munkafájljait és tárgymutatóját is. E megoldás részleteit az Európai Ügyészség és az Eurojust között létrejövő megállapodás határozza majd meg.
Milyen egyéb változásokat tartalmaz az Eurojust reformjára irányuló javaslat?
A mai javaslat célja, hogy tovább javítsa az Eurojust általános működését. Ennek érdekében a reform kiterjed az Eurojust belső igazgatására. Egyértelműen elkülöníti az Eurojust – uniós tagállamonként egy-egy nemzeti tagból álló – testületének operatív feladatait és az adminisztratív feladatokat. Ezáltal lehetővé válik a testület és a nemzeti tagok számára, hogy operatív feladataikra összpontosítsanak, azaz a nemzeti igazságszolgáltatási hatóságok közötti együttműködés összehangolására és ösztönzésére a bűnözés súlyos formái – így a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a csalás, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés, a terrorizmus és a szervezett bűnözés – elleni küzdelem terén. Az újonnan létrehozandó vezetőtanács, amelynek a Bizottság is tagja lesz, segítséget nyújt a testületnek adminisztratív feladatai tekintetében.
A javaslat egységes, korszerűsített jogi keretet hoz létre a 2002/187/IB tanácsi határozattal létrehozott Eurojust jogutódjáról, az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust). Az Eurojust igazgatása és működése terén hatékonynak bizonyult elemek megőrzése mellett az új rendelet a Lisszaboni Szerződéssel összhangban egyszerűsíti az Eurojust működését és struktúráját, a következők révén:
az Eurojust hatékonyságának fokozása új irányítási szerkezet meghatározásával;
az Eurojust operatív hatékonyságának javítása a nemzeti tagok jogállásának és hatáskörének következetes meghatározásával;
az Eurojust értékelésére vonatkozó szerep biztosítása az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek számára a Lisszaboni Szerződéssel összhangban, az Eurojust operatív függetlenségének megőrzése mellett;
az Eurojust jogi keretének összhangba hozása az uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéssel, a folyamatban lévő bűnügyi nyomozások összehangolásában betöltött különleges szerepkörének tiszteletben tartása mellett;
a kialakítandó Európai Ügyészséggel való szoros együttműködés feltételeinek biztosítása.
Mi lesz az OLAF szerepe az Európai Ügyészség létrejöttét követően?
Amint azt az OLAF irányításáról szóló, ma elfogadott közlemény ismerteti, az OLAF szerepe az Európai Ügyészség létrehozásával meg fog változni.
Továbbra is felelős lesz azon igazgatási vizsgálatok lefolytatásáért, amelyek nem tartoznak az Európai Ügyészség jogkörébe. Ide tartoznak az Unió pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok és az uniós alkalmazottak által elkövetett, pénzügyi következményekkel nem járó súlyos kötelezettségszegések vagy bűncselekmények.
Az OLAF nem fog igazgatási vizsgálatot folytatni az uniós csalások vagy az EU pénzügyi érdekeit érintő egyéb bűncselekmények tárgyában. Ennek oka az, hogy ezek a bűncselekmények az Európai Ügyészség létrehozását követően annak kizárólagos hatáskörébe fognak tartozni. Ha az OLAF ilyen bűncselekmény megtörténtét gyanítja, köteles lesz ezt a lehető leghamarabb bejelenteni az Európai Ügyészségnek. Noha az OLAF ezentúl nem folytat vizsgálatot ezen a téren, erre irányuló felkérés esetén továbbra is segítséget fog nyújtani az Európai Ügyészségnek (mint ahogy a tagállami ügyészeknek már ma is segítséget nyújt). Ez a változás meg fogja könnyíteni a nyomozások felgyorsítását, és segíteni fogja annak megelőzését, hogy ugyanazon tényállás alapján egyidejűleg kerüljön sor igazgatási és bűnügyi nyomozásra. Ily módon növekedni fog a bűnüldözés sikerének esélye.
Az Európai Ügyészségre vonatkozóan előirányzott rendelkezések fényében a Bizottság javaslatokat fog kidolgozni az OLAF-ról szóló rendelet módosítása érdekében, hogy az tükrözze a hivatal szerepét érintő változásokat és tovább erősítse az OLAF irányítását az általa végzett vizsgálatok tekintetében. Erre vonatkozóan a Bizottság két fő kezdeményezést tervez. Az első az eljárási garanciák független ellenőre tisztségének létrehozása, az OLAF vizsgálati intézkedései feletti jogi kontroll megerősítése érdekében. Másodszor, megerősített eljárási garanciák bevezetésére kerülhet sor a nagyobb beavatkozással járó nyomozati intézkedések esetében (irodahelyiség átkutatása, dokumentumok lefoglalása stb.), amelyek elvégzésére az OLAF-nak az uniós intézményeknél szüksége lehet.
Hány üggyel kell majd az Európai Ügyészségnek foglalkoznia?
A teljes szám a becslések szerint évi 2500 ügy. Ez a szám a következőkön alapul: a tagállamok igazgatási vizsgálati szervei által vizsgált és az Uniónak bejelentett csalási esetek száma évente átlagosan 1500, az OLAF átlagosan 300 esetben jelzi csalás gyanúját, a tagállamok jelenleg a becslések szerint évi 500 esetben járnak el hozzáadottérték-adóval (héa) kapcsolatos csalás ügyében, a nemzeti bűnügyi nyomozóhatóságok által vizsgált esetek becsült száma pedig 200. Az Európai Ügyészséghez várhatóan több bejelentés fog érkezni a lehetséges csalásokról, mint a tagállamokhoz vagy az OLAF-hoz. Az ügyteher ezért a becsléseknél nagyobb mértékű is lehet.
Az Európai Ügyészség Európa-szerte letartóztatásokba fog kezdeni?
Nem, az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó jogsértésekért csak a nemzeti hatóságok tartóztathatnak le bárkit is. Az Európai Ügyészség csak abban az esetben kérheti az igazságszolgáltatási hatóságokat egy gyanúsított letartóztatására, ha ez az általa folytatott nyomozáshoz feltétlenül szükséges, és ha ugyanezen cél kisebb beavatkozással járó intézkedésekkel nem érhető el. Ezeket a kérelmeket a hatáskörrel rendelkező nemzeti igazságszolgáltatási hatóságok a nemzeti jogszabályok alapján fogják értékelni és engedélyezni.
Ahhoz, hogy a bizottsági javaslat jogerőre emelkedjen, azt a tagállamoknak az Európai Parlament egyetértésének megszerzését követően – egyhangúlag – el kell fogadniuk a Tanácsban.
A 86. cikk szerint a megerősített együttműködés létrehozásának eljárása a következő fő lépésekből áll:
A Bizottság jogalkotási javaslatát a Miniszterek Tanácsa elé terjeszti. A tagállamoknak (az elnökségi következtetésekben rögzített módon) egyet kell érteniük abban, hogy a kérdéses javaslatról nincs mód egyhangúságra jutni.
Ebben az esetben legalább kilenc, megerősített együttműködést létrehozni kívánó tagállam az Európai Tanács elé terjesztheti az ügyet.
Az Európai Tanácsnak legfeljebb négy hónap áll rendelkezésére a kérelem megvitatásához.
Ha konszenzust érnek el, az Európai Tanács a tervezetet visszautalja elfogadásra a Tanács elé. Ha nem érnek el konszenzust, legalább kilenc tagállam ilyen irányú döntése esetén megerősített együttműködés hozható létre. Amennyiben e tagállamok bejelentik a megerősített együttműködés létrehozására irányuló szándékukat, az Európai Parlament és a Tanács erre vonatkozó felhatalmazását megadottnak kell tekinteni.
A megerősített együttműködés tárgyát képező javaslat megtárgyalása a Tanács keretében zajlik. A tanácskozásokon valamennyi tagállam részt vehet, de a szavazásban csak a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok vesznek részt. A tagállamok bármikor kérhetik felvételüket a megerősített együttműködésbe.
Sajtóközlemény: IP/13/709
MELLÉKLET: Hogyan működik majd az Európai Ügyészség?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság