text:
Az audiovizuális médiaszolgáltatások meghatározása és szabályozási terhei - PDF
Az audiovizuális médiaszolgáltatások meghatározása és szabályozási terhei
Download "Az audiovizuális médiaszolgáltatások meghatározása és szabályozási terhei"
1 Polyák Gábor Az audiovizuális médiaszolgáltatások meghatározása és szabályozási terhei Budapest, november, 17. szám2 ISSN X ISBN Kiadja az Alkalmazott Kommunikációtudományi Intézet Budapest, 1021 Hűvösvölgyi út 95. Felelős kiadó: Nahimi Péter igazgató Borítóterv: Czakó Zsolt Nyomdai munkák Műegyetemi Kiadó Felelős vezető: Wintermantel Zsolt 23 Tartalom Bevezetés 5 1. A médiaszabályozás hatálya A tartalomszolgáltatások meghatározása a közösségi jogban Az Európai Bíróság kapcsolódó gyakorlata Az audiovizuális szolgáltatások újradefiniálása A médiaszabályozás hatálya egyes európai országokban A médiaszabályozás hatálya az angol jogban A médiaszabályozás hatálya a német jogban A médiaszabályozás hatályának meghatározása a hazai jogalkotásban A műsorszolgáltatás technológia-semlegessége A digitális átállási törvényben meghatározott tartalomszolgáltatás A médiaszabályozás hatályának meghatározása a helyettesíthetőség alapján Szabadon hozzáférhető és fizetős szolgáltatások Lineáris és nem-lineáris szolgáltatások A terjesztés módja Összegzés A tartalomszolgáltatások szabályozási terhei Differenciált szabályozás az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv alapján Differenciált szabályozás az Egyesült Királyságban A többszintű szabályozás általános modellje 36 34 Bevezetés Az egyre érzékelhetőbbé váló konvergencia, azaz a hálózatok és fogyasztói eszközök nagyfokú helyettesíthetősége, a tömegkommunikáció és az egyéni kommunikáció közötti különbségek feloldódása az egyes tartalomszolgáltatásokban, illetve az információs és kommunikációs iparágak közötti szoros gazdasági összefonódás a szabályozás oldalán a különböző szabályozási eszközök és hatáskörök közötti átjárhatóság igényét teremtette meg. Ennek alapfeltétele annak tisztázása, hogy mely szolgáltatások állnak a médiaszabályozás hatálya alatt, illetve az adott szolgáltatásra a médiaszabályozás milyen szabályozási terheket ró. A szabályozási terhek arányos elosztása egyrészt elengedhetetlen a vélemény- és médiaszabadság érvényesüléséhez, másrészt a jogbiztonság követelménye is nélkülözhetetlenné teszi a szolgáltatás-típusok és a szabályozási terhek világos egymáshoz rendelését. A szolgáltatók zavartalan napi működését akadályozza e keretfeltételek tisztázatlansága. Az elmúlt évek külföldi és európai uniós szintű médiaszabályozási törekvéseiben e kérdések központi helyet foglalnak el. A tanulmány a jövőbeli hazai szabályozás egyik legfontosabb kiindulópontját jelentő audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv mellett részletesebben ismerteti az angol és a német szabályozási megoldásokat. 1 1 Ezek mellett azonban például a francia médiatörvény 2004-es módosítása az audiovizuális kommunikáció fogalmának újradefiniálásával a médiaszabályozás hatályát a nyilvánosság felé irányuló minden olyan kommunikációra kiterjesztette, amely a terjesztés módjától függetlenül rádió vagy televízió útján, vagy az online szolgáltatások kivételével más úton jut el a közönséghez. Ez egyúttal arra is utal, hogy különböző szabályozási terhek vonatkoznak a rádióra, a televízióra, az online, valamint az egyéb nyilvános kommunikációra (pl. teletextre, műsorkalauzra). 45 1. A médiaszabályozás hatálya 1.1. A tartalomszolgáltatások meghatározása a közösségi jogban A még hatályos közösségi jog az elektronikus kommunikációs hálózatokon nyújtható szolgáltatásoknak jelenleg két típusát ismeri: a televíziós műsorszolgáltatásokat 2 (television broadcasting) és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat 3 (information society service). Televíziós műsorszolgáltatás a nyilvános vételre szánt televíziós programok (television programmes) vezeték nélkül vagy vezetékkel, földfelszíni vagy műholdas terjesztéssel, kódolatlan vagy kódolt, közvetlen vagy közvetett továbbítása. Kifejezetten kizárja a televíziós irányelv a televíziós műsorszolgáltatás fogalmából azokat a kommunikációs szolgáltatásokat, amelyek információkat vagy más üzeneteket közvetítenek egyéni igény alapján; ilyen szolgáltatás például a video on demand. Információs társadalommal összefüggő szolgáltatás (information society service) minden, rendszerint ellenszolgáltatás fejében, elektronikus úton, távollévők között, a felhasználó egyéni lekérésére teljesített szolgáltatás. Egyéni lekérésre teljesített szolgáltatás az, amelynél az adatok továbbításával nyújtott szolgáltatás egyéni kérelemre történik. A vonatkozó irányelv (98/48/EK) szerint nem a szolgáltatást igénybe vevő egyéni kérelmére nyújtott szolgáltatások az egyéni kérelem nélkül, adatátvitel útján, korlátlan számú egyéni igénybevevő részére egyidejűleg nyújtott szolgáltatások (egy pontról több pontra történő átvitel): a televíziós irányelv szerinti televíziós műsorszórási szolgáltatások (beleértve a near video on demand szolgáltatásokat is); a rádiós műsorszórási szolgáltatások; a (televízión leadott) teletext Az Európai Bíróság kapcsolódó gyakorlata Az Európai Bíróság a televíziós műsorszolgáltatás fogalmát részletesen elemezte a 2005-ös Mediakabel ügyben. 4 A Mediakabel nevű holland kábelszolgáltató egy ún. near video on demand (NVOD) szolgáltatást kínált az ügyfeleinek (Filmtime): a felhasználó az általa kiválasztott filmhez a díj megfizetése után egyedi azonosítót kapott, aminek segítségével a kiválasztott filmet a szolgáltató által meghatározott időpontokban megnézhette. A holland médiahatóság (Commissariaat voor de Media) a szolgáltatás nyújtását engedélyhez kötötte; a Mediakabel kérelme alapján a hatóság a szolgáltatást egyéb műsorszolgáltatásként engedélyezte. A holland médiatörvény szerint egyéb műsorszolgáltatás a kódoltan továbbított és a nyilvánosság azon részének szánt műsorszolgáltatás, amely a szolgáltatóval a szolgáltatás vételére vonatkozó szerződéssel rendelkező személyekből áll. A Mediakabel a határozat ellen jogorvoslattal élt, mivel álláspontja szerint a szolgáltatás nem a médiatörvény hatálya alatt áll, hanem olyan interaktív szolgáltatás, ami információs társadalommal összefüggő szolgáltatásnak minősül. 2 A meghatározást a tagállamoknak a televíziós tevékenység gyakorlására vonatkozó egyes jogi és közigazgatási előírásinak összehangolásáról szóló, a 97/36/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv (televíziós irányelv) tartalmazza. 3 A meghatározást a szabványok és technikai előírások területén alkalmazandó információs eljárásról 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EK irányelv tartalmazza; legfontosabb alkalmazási területe 2000/31/EK sz. az elektronikus kereskedelmi irányelv. 4 C-89/04 56 A Bíróságnak a Mediakabel ügyben azokat a jellemzőket kellett meghatároznia, amelyek alapján a televíziós műsorszolgáltatások elhatárolhatók azoktól a szolgáltatásoktól, amelyek a televíziós irányelv meghatározása szerint egyéni lekérésre információkat vagy más tartalmakat továbbítanak. Abból, hogy a Bíróság meghatározása szerint a televíziós műsorszolgáltatás esetében ugyanazon képek meg nem határozott számú felhasználóhoz egyidejűleg kerülnek továbbításra, nem követezik, hogy az a szolgáltatás, amely ténylegesen csak meghatározott előfizetők számára érhető el, lekérhető szolgáltatás lenne. A szolgáltatás besorolása szempontjából nincs jelentősége annak, hogy a felhasználók hozzáférése egy dekódoló kulcs segítségével ennek következtében egy zárt felhasználói kör részére történik, ha egyébként adott időpontban minden előfizető ugyanazt a tartalmat érheti el: Az olyan szolgáltatás keretében, mint a Filmtime, a szolgáltató határozza meg a rendelkezésre álló filmek listáját. E filmválasztékot minden előfizetőnek ugyanolyan feltételekkel kínálják, újság vagy a televízió képernyőjén szolgáltatott információkon keresztül, és ezeket a filmeket a szolgáltató által meghatározott időpontokban lehet megnézni. A filmek hozzáféréséhez szükséges személyes kulcs csak a dekódoláshoz szükséges eszköz, amellyel hozzáférhetővé válnak azok a képek, amelyeknek a jeleit egyszerre továbbítják az összes előfizető részére. 5 A Mediakabel ügyben vizsgált szolgáltatás a Bíróság szerint olyan NVOD szolgáltatás, amely nem teszi lehetővé tartalmak interaktív, egyéni lekérést; nem pont-pont, hanem pont-több pont jellegű hozzáférést valósít meg. 6 Az egyéni lekérhetőség döntő jelentőségű fogalmi eleme a tartalomszolgáltatások másik kategóriájának, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásoknak. A vonatkozó szabályozás az egyéni lekérhetőséget úgy határozza meg, hogy olyan szolgáltatásról van szó, amely adatok egyéni igény alapján történő továbbításából áll; nem egyéni lekérésre teljesített a szolgáltatás, ha azt egyéni lekérés nélkül egyidejűleg tetszőleges számú felhasználó részére nyújtják. 7 Az egyéni lekérhetőség a szolgáltatás interaktív jellegét írja le, ami kizárja a tartalomszolgáltató által meghatározott műsorrendet. Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások esetében az egyes tartalmi elemekhez a felhasználó tetszőleges sorrendben, tetszőleges időpontban fér hozzá. A szolgáltatás interaktív jellegét ugyanakkor nem befolyásolja, hogy a tartalom bárki számára vagy csak egy zárt felhasználói (előfizetői) kör számára érhető el. A közösségi jogalkotó tehát a tartalomszolgáltatások különböző típusai között az azokhoz való felhasználói alapján különböztet. Az egyéni lekérhetőség a televíziós műsorszolgáltatások esetében kizáró, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások esetében pedig lényegi jellemző. Az Európai Bíróság ugyanakkor megállapította, hogy a két fogalom nem egymással szembeállítva került meghatározásra, ezért nem minden olyan szolgáltatás minősül televíziós műsorszolgáltatásnak, amelyik nem minősül információs társadalommal összefüggő szolgáltatásnak. A közösségi médiaszabályozás nem hézagmentes, nem terjed ki például a rádiózásra. 8 A felhasználó számára azonban a különbség egyre kevésbé érzékelhető. A különböző szolgáltatások szabályozási terhei a hatályos közösségi szabályozás alapján összességében tisztán formális, technikai jellegű sajátosságtól függenek, tekintet nélkül a szolgáltatás más jellemzőire. A Mediakabel ügyben további szempontként merült fel, hogy az adott szolgáltatás jellemzői egyes jogi követelmények teljesítésében gyakorlati nehézséget okoznak. Az európai művekre vonatkozó kvóta-előírásokkal kapcsolatban a Bíróság megállapította, hogy a szabályozás 5 C-89/04 (32), (38) 6 C-89/04 (39) 7 A definíciót a 98/48/EK számú irányelvvel módosított 98/48/EK számú, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló irányelv 8 C-89/04 (22) 67 hatálya nem függhet az érintett vállalkozásokat az adott rendelkezés miatt érő hátrányoktól. 9 A Bíróság szerint a Mediakabel számára nem volt lehetetlen a kvóta-előírások betartása, mert a Mediakabel minden más televíziós műsorszolgáltatóhoz hasonlóan maga határozza meg, hogy mely műsorszámok kerülnek továbbításra. A műsoridő nagyobbik része pedig a teljes műsoridő alapján ebben az esetben is meghatározható. 10 A vizsgált szolgáltatás besorolásával kapcsolatos kérdések megválaszolásán túl a Bíróság a tartalomszolgáltatások jogi meghatározásával kapcsolatban további lényeges, a jövőbeli szabályozást is befolyásoló megállapításokat tett. A Bíróság egyértelműen rögzítette, hogy a jeltovábbítás technológiája a szolgáltatás jogi minősítése szempontjából közömbös, és a műsorterjesztési rendszerek irányelvbeli felsorolása minden lehetséges terjesztési platformra kiterjed. 11 A technológia-semleges értelmezésből az következik, hogy az irányelv azokra a műsorterjesztési megoldásokra is kiterjed, amelyek az irányelv elfogadásakor még nem léteztek; ilyen megoldás különösen az IPTV, az UMTS hálózaton történő terjesztés, illetve a webcasting. A televíziós irányelv technológia-semleges értelmezése felvet néhány további kérdést. Egyrészt vitatható, hogy a kötött műsorszerkezet önmagában megalapozhatja-e a különböző erjesztési rendszereken megjelenő szolgáltatások azonos kezelését. A kötött műsorszerkezet ugyanis nem az egyetlen olyan jellemzője az adott szolgáltatásnak, amit a szolgáltatást érintő alkotmányos szabályozás kialakításánál figyelembe kell venni. Mivel azonban az irányelv nem rendezi a televíziós szolgáltatásokkal kapcsolatos összes szabályozási kérdést, az olyan kérdésekben, mint a piacra lépés vagy a kiegyensúlyozott tájékoztatás, a tagállami jogalkotó továbbra is megfelelő, a különböző terjesztési hálózatok sajátosságait szem előtt tartó mozgástérrel rendelkezik. Másrészt az új terjesztési megoldások esetében szétválik egymástól a műsorszerkezet és az egyidejűség, amely jellemzők korábban egyértelműen a szolgáltatásnak ugyanazt a sajátosságát írták le. Az olyan technikai lehetőségek, mint a timeshift vagy a personal video recorder, azaz a műsorszolgáltatás a felhasználó saját eszköze nélkül történő késleltetett megtekintése azonban a műsorszolgáltató szándékától függetlenül lényegében műsorelemenként lekérhető szolgáltatássá teszi a műsorszolgáltatást. A Mediakabel határozat legfontosabb megállapítása, hogy a szolgáltatás besorolásánál minden esetben a műsorszolgáltató szempontja irányadó: A televíziós műsorszolgáltatás fogalmának döntő kritériuma tehát a műsoroknak a közönség számára való továbbítása. Elsősorban tehát a szolgáltató szemszögéből kell vizsgálni a kérdést. 12 A szolgáltató szempontjából a lekérhető jelleg az új technikai lehetőségek mellett esetben egyértelmű marad, és nem függ köztes műsorterjesztő vállalkozás által biztosított műszaki lehetőségtől. A technológia-semleges értelmezés további következménye, hogy ez a televíziós műsorszolgáltatás legfontosabb fogalmi elemévé a műsorszámot (television programme 13 ) teszi: a terjesztési hálózattól függetlenül minden műsor az irányelv hatálya alatt áll. E kifejezést azonban sem a hatályos irányelv rendelkezései, sem az irányelv preambuluma nem határozza meg. Tipikus jellemzőként kiemelhető, hogy a műsor minden esetben a szolgáltató által meghatározott műsorrendben jut el a közönséghez, és a közönség az egyes műsorszámokat csak e műsorrendnek megfelelően éri el. Az Európai Bíróság is ezt az 9 C-89/04 (49) 10 C-89/04 (51) 11 C-89/04 (28)-(29) A Bíróság korábban, Bizottság kontra Belga Királyság ügyben (C-11/95) is értelmezte a televíziós műsorszolgáltatás fogalmát, és megállapította, hogy a kábeles továbbközvetítéssel terjesztett műsorszolgáltatás is a fogalom alá tartozik; a fogalom nem értelmezhető úgy, mint az irányelv tárgyi hatályának korlátozása. 12 C-89/04 (42) 13 Az irányelv hivatalos magyar szövege hibásan a televíziós műsorszolgáltatás fogalmának meghatározásához önismétlően a műsorszolgáltatás kifejezést használja, míg az angol szöveg két különböző kifejezést (television broadcasting/ television programme) használ. 78 értelmezést követte, amikor megállapította, hogy a műsorszolgáltatás abban az esetben irányul a közönség felé, ha a szolgáltatás keretében nem meghatározott számú néző részére ugyanazon képek egyidejűleg kerülnek továbbításra. 14 A televíziós irányelv felülvizsgálata során a műsorszám fogalma egyértelmű tartalmat nyer Az audiovizuális szolgáltatások újradefiniálása Az Európai Uniónak a digitális médiarendszer szabályozási kérdéseit érintő több dokumentuma foglalkozott az (audiovizuális) tartalomszolgáltatások definiálásával. Először az ún. Oreja-jelentés 15 tett javaslatot a szolgáltatás-típusok új elhatárolására, alapvetően a nyilvános és az egyéni kommunikáció megkülönböztetése alapján. A nyilvánosság felé irányuló kommunikáció a nyilvánosság vagy a nyilvánosság egy része felé szolgáltat információkat vagy szerzői jogilag védett tartalmakat; e szolgáltatásokra vonatkozóan a közérdek védelmét szolgáló minden alapelvet érvényesíteni kell. A szolgáltatások másik típusa felhasználók közötti egyéni kommunikációt tesz lehetővé; e szolgáltatásokkal kapcsolatban a szabályozásnak elsősorban a kommunikáció biztonságára kell irányulnia. Az Oreja-jelentés szerint a kommunikáció e két típusának megkülönböztetése akkor is fenntartható, ha a különböző szolgáltatásokat ugyanaz a szolgáltató akár ugyanazon az infrastruktúrán nyújtja. A nyilvánosság felé irányuló kommunikáció ugyanakkor a szolgáltatások és tartalmak nagyon széles, egységes szabályozás alá nem vonható körét fedi le. Az Európai Bizottság 2003-ban a televíziós irányelv alkalmazásáról készült jelentés [COM (2002) 778] részeként hozta nyilvánosságra a televíziós irányelv felülvizsgálatát magalapozó munkaanyagát. E szerint az irányelv jövőbeli hatályával kapcsolatban a legfontosabb követelmény a technológia-semlegesség: az Irányelv rendelkezéseinek kivétel nélkül, megkülönböztetés nélkül és a terjesztés módjától függetlenül, mind az analóg, mind a digitális televíziózásra vonatkozóan érvényesülniük kell. A munkaanyag szerint a technológia-semlegesség mellett a Bizottság továbbra is szükségesnek tartja a televíziós szolgáltatások és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások közötti különbségtétel fenntartását. Az Európai Parlament a munkaanyaghoz kapcsolódó jelentésében 16 megállapította, hogy a hatályos szabályozás az interaktív szolgáltatásokra való alkalmazhatósággal kapcsolatos értelmezési nehézségek miatt jogbizonytalanságot eredményez, ami véleménye szerint csak az Irányelv átfogó revíziójával küszöbölhető ki. A jelentés szerint az audiovizuális tartalmak meghatározását a konvergencia következményeinek figyelembe vételével kell kibővíteni, úgy, hogy az Irányelv, illetve a közösségi audiovizuális politika alapelvei az egész audiovizuális szektorra kiterjedő szabályozási keretben rögzíthetők legyenek Audiovizuális médiaszolgáltatások A televíziós irányelv módosítására vonatkozó bizottsági javaslat 17 a televíziós műsorszolgáltatás és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás közötti éles elkülönülést megszünteti, és elfogadása esetén bevezet egy új, az eddigi kategóriákon átnyúló szolgáltatás-kategóriát. Ezzel a Bizottság az audiovizuális szolgáltatások társadalmi, 14 C-89/04 (30) 15 The Digital Age: European Audiovisual Policy. 1998, 16 Report on Television without Frontiers [2003/2033(INI)] 17 Javaslat a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról [COM (2005) 646] A tanulmány a javaslat október 18-án közzétett szövegét veszi alapul (a Tanács közös álláspontja), és ahol szükséges, utal más szövegváltozatokra is. 89 demokratikus, képzési és kulturális jelentőségét kívánja figyelembe venni, ami független a szolgáltatás megvalósításának technológiájától. 18 Az eredeti javaslat indokolása szerint abban az esetben, ha a televíziós irányelv jelenlegi formájában marad hatályban, akkor tovább mélyülnek az azonos vagy hasonló médiatartalom különböző terjesztési formáinak szabályozásában fennálló, egyre indokolatlanabb különbségek, és mindezek miatt, a jogbiztonság fokozása és az ágazat versenyképessége szempontjából legjobb feltételek biztosítása érdekében európai uniós szintű fellépés szükséges. A javaslat 5. preambulumbekezdése ezzel összhangban a szabályozás céljaként az audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára a jogbiztonság erősítését, valamint az online szolgáltatások szabályozási kereteire tekintettel fennálló egyenlőtlen versenyfeltételek kiküszöbölését határozta meg; ennek érdekében a preambulum szerint szükség van az összes lineáris és nem-lineáris audiovizuális szolgáltatásra irányadó közös alaprendelkezések elfogadására. 19 Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv tehát feltételezi, hogy a különböző típusú audiovizuális médiaszolgáltatások ma már ténylegesen versenyeznek egymással a közönség piacán, ami indokolja a rájuk vonatkozó szabályozás közelítését. A szabályozás ilyen közelítése ugyanakkor alapvetően az egyének és közösségek védelmét szolgáló garanciális szabályokra terjedhet ki; az ennél szélesebb terjedelmű harmonizáció ütközne az alkotmányos elvárásokkal, és rontaná az új piacra lépők versenyesélyeit. A javaslat szerinti audiovizuális médiaszolgáltatás fogalma alá, és ezzel a módosított irányelv hatálya alá a Római Szerződés értelmében vett olyan szolgáltatások tartoznak, amelyekre vonatkozóan egy médiaszolgáltató szerkesztői felelősséget visel, és amelyek elsődleges célja műsorszámoknak tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából történő elérhetővé tétele az elektronikus hírközlési keretirányelv szerinti elektronikus hírközlő hálózaton keresztül. 20 Audiovizuális médiaszolgáltatás nem csak elosztott, hanem lekérhető tartalomszolgáltatás is lehet. Az irányelv-javaslat külön nevesíti az ún. audiovizuális kereskedelmi kommunikációt, mint az audiovizuális médiaszolgáltatások típusát; e megoldás célja, hogy az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció akkor is az irányelv hatálya alatt álljon, ha adott esetben egyébként nem felelne meg az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmának. Az audiovizuális médiaszolgáltatások fogalma a korábbi, tisztán technikai/formális jellegű fogalom-meghatározásokkal szemben tartalmi elemeket is tartalmaz. Ezzel a megoldással a szabályozás azokat a jellemzőket próbálta összefoglalni, amelyek az audiovizuális szolgáltatásokat nem csak a terjesztési infrastruktúrától, hanem a szolgáltatások felhasználók általi elérésének módjától is függetlenül átfogják. Ez a megközelítés alkalmas a konvergencia feltételeihez igazodó, az azonos funkciókat ellátó szolgáltatásokkal szemben azonos követelményeket támasztó egységes tartalomszabályozási keret kialakítására. 21 A javaslat rendelkezései és preambulum-bekezdései alapján az audiovizuális médiaszolgáltatások közös jellemzői a következők: Az audiovizuális médiaszolgáltatások minden esetben elosztott vagy lekérhető műsorszámokat (programmes) tesznek elérhetővé. A műsorszám a javaslat meghatározása szerint hangos vagy hang nélküli mozgóképek sorozata, ami a médiaszolgáltató által létrehozott műsorterv vagy műsorkatalógus eleme, és amelynek formája és tartalma a televízió-műsorok formájához és tartalmához hasonló. Műsorszám például a játékfilm, a sportesemény közvetítése, a szituációs komédia, a 18 (3) preambulum-bekezdés 19 (5) preambulum-bekezdés 20 Javaslat 1. cikk (2) (a) 21 (8) és (14) preambulum-bekezdés 910 dokumentum-műsor, a gyermekműsor, valamint a tévéfilm. 22 E fogalom az eredeti javaslatban nem szerepelt, mivel azonban mind lineáris, mind a nem-lineáris audiovizuális médiaszolgáltatások műsorszámokból állnak össze, ezért e fogalom az audiovizuális médiaszolgáltatás definíciójának központi eleme. A műsorszámok mozgóképekből állnak; a szolgáltatás audiovizuális karaktere nem teljesül, ha a szolgáltatáshoz kapcsolódik ugyan audiovizuális tartalom, de a szolgáltatásnak nem ez az elsődleges célja, az audiovizuális elemek legfeljebb kiegészítésképpen jelennek meg. 23 Értelmezési nehézséget okozhat azoknak a szolgáltatásoknak a körülhatárolása, amelyek csak kiegészítésképpen tartalmaznak mozgóképeket. A preambulum szerint az irányelv nem terjedne ki a hírlapok és a folyóiratok elektronikus változataira. 24 Amennyiben azonban az egyébként nem definiált online hírlap vagy folyóirat az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmi elemeit teljesíti, akkor nem vonható ki az irányelv hatálya alól. Sajátos, a normaszövegből nem feltétlenül következő kiterjesztése az érintett szolgáltatások körének az a preambulum-bekezdés, ami szerint a műsorszámokat kísérő szöveg-alapú szolgáltatások is a szabályozás hatálya alatt állnak. 25 Az egyik példaként felhozott feliratozás esetében ez a kiterjesztés következik abból, hogy a szöveges szolgáltatás önálló jelentőséggel nem bír. A preambulum másik példája az elektronikus műsorkalauz, ami viszont nem köthető egy meghatározott audiovizuális szolgáltatáshoz, és önmagában sem felel meg az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmának. Ez a téves besorolás azért is okozhat problémát a nemzeti jogalkotásban, mert az elektronikus műsorkalauzt a hírközlési irányelv-csomag is szabályozza, működése alapján pedig leginkább az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások közé tartozik. Nem tartozik az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv hatálya alá a teletext, mint önálló szöveg-alapú szolgáltatás. 26 Értelmezési nehézségek adódnak abból a feltételből, hogy a műsorszám formája és tartalma a televízió-műsorok formájához és tartalmához hasonló, már csak azért is, mert a műsorszám a televíziós műsorszolgáltatás meghatározásának is része, azaz e fogalmak egymásra utalnak. Nem egyértelmű, hogy e követelmény jelent-e például a műsorszám technikai minőségére, időtartamára vonatkozó követelményt, illetve hogy milyen az az absztrakt televízió, amely az összehasonlítás alapjául szolgálhat. A jogalkotói szándék vélelmezhetően arra terjed ki, hogy csak azokat a tartalmakat vonja közös szabályozás hatálya alá, amelyek a közönség piacán a hagyományos műsorszolgáltatásnak ténylegesen versenytársai, helyettesítői lehetnek. A preambulum ehhez hozzáteszi, hogy olyan television-like 27 szolgáltatásokról van szó, amelyek esetében a szolgáltatás természete és az ahhoz való hozzáférés alapján a közönség ésszerűen számít az irányelvben garantált szabályozási védelemre. 28 Ezzel együtt e fogalmi elem számos értelmezési vitát alapozhat meg. Az audiovizuális médiaszolgáltatások a preambulum szerint tömegkommunikációs szolgáltatásnak minősülnek. Az audiovizuális médiaszolgáltatások tömegkommunikációs jellege abból adódik, hogy e szolgáltatásokat a közönség 22 Javaslat 1. cikk (2) aa) 23 (14) preambulum-bekezdés; Ilyen szolgáltatás például olyan weblapok fenntartása, amelyek csupán kiegészítésképpen tartalmaznak audiovizuális elemeket (grafikus animációt, kisebb terjedelmű klasszikus reklámot, termékkel vagy nem audiovizuális szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatást). 24 (15) preambulum-bekezdés 25 (16) preambulum-bekezdés 26 (16) preambulum-bekezdés 27 (13a) preambulum-bekezdés 28 (13a) preambulum-bekezdés 1011 valamely jelentős része számára elérhetővé teszik, és a közönségre nyilvánvaló hatást gyakorolhatnak. 29 A tömegkommunikációs jelleg kiemelése elsősorban az egyéni, nem nyilvános kommunikációtól való elhatárolást szolgálja, az audiovizuális szolgáltatások között azonban feltételezett hatásuk alapján aligha tehető érdemi különbség. A javaslat minden audiovizuális médiaszolgáltatás tömegkommunikációs funkciójaként a tájékoztatást, szórakoztatást és képzést emeli ki. A tömegkommunikációs funkció fogalmi elemként történő kiemelése azonban értelmezési nehézségeket okozhat. Objektíven ugyanis aligha ítélhető meg, hogy mely tartalom tölt be tájékoztató, szórakoztató vagy oktató funkciót. Nehezen tisztázható például, hogy e funkciók mennyiben függenek a szolgáltató szándékától (milyen céllal nyújtja a szolgáltatást) és az adott szolgáltatásnak a felhasználók általi tényleges igénybevételétől (mennyien és milyen céllal veszik igénybe). Nagy a kockázata annak, hogy ez a tartalmi tisztázatlanság olyan értelmezéshez vezet, amely szerint az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmának egyébként megfelelő minden szolgáltatás ellát tömegkommunikációs funkciót. Így azonban ez a fogalmi elem az érintett szolgáltatások pontos körének meghatározásához nem járulna hozzá. Szerkesztői tartalom, szerkesztői felelősség: Médiaszolgáltatóként valamely természetes vagy jogi személy szerkesztői felelősséggel tartozik a tartalom megválasztásáért, és meghatározza annak elrendezését. Az irányelv utolsó szövegváltozata a szerkesztői felelősség definícióját is tartalmazza: a hatékony kontroll gyakorlását jelenti mind a műsorszámok kiválasztásával, mind azok műsortervbe vagy műsorkatalógusba szervezésével kapcsolatban. A meghatározás ezt feltehetően a véleményszabadság eltérő tagállami értelmezéseinek tiszteletben tartása végett kiegészíti azzal, hogy a szerkesztői felelősségből a nemzeti jogokban nem következik szükségszerűen jogi felelősség a tartalomért vagy a nyújtott szolgáltatásért. Ez alapján a tartalom szerkesztői jellege elsősorban azt fejezi ki, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatás minden esetben több műsorszám összeállításnak eredményeként jön létre. A preambulum rögzíti, hogy azok a vállalkozások, amelyek kizárólag továbbítják, a műsorokat nem minősülnek médiaszolgáltatónak, mivel ők a műsorszerkezet vagy a műsorkatalógus összeállításával kapcsolatos szerkesztői felelősséget nem viselnek. 30 E megállapítás továbbra is nyitva hagyja a műsorterjesztés médiaszabályozási és hírközlési-szabályozási vonatkozásainak összehangolását. Egyrészt ugyanis olyan tevékenységre vonatkozik, amely kizárólag jeltovábbításból áll, és nem foglalkozik a programcsomag-összeállítással. Másrészt nem zárja ki a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy a programcsomagösszeállítást sajátos, audiovizuális médiaszolgáltatáson kívüli tartalomszolgáltatásnak minősítse. A szolgáltatás gazdasági jellege: Ez a követelmény a Római Szerződés szolgáltatásmeghatározására való hivatkozásból következik, és kizárja a szabályozás hatálya alól azokat a tartalmakat, amelyekkel kapcsolatban a szolgáltató sem a felhasználóktól, sem harmadik személyektől (reklámozóktól) nem kap ellenszolgáltatást. A szolgáltatás gazdasági karaktere minden olyan esetben megállapítható, amikor a szolgáltatásnyújtás nem teljesen önkéntesen és gazdasági szándék nélkül történik. A preambulum szerint a gazdasági tevékenységként történő szolgáltatásnyújtás követelménye például egyéni honlapokat kiveszi az irányelv hatálya alól. 31 A gazdasági tevékenység alóli kivételek között a preambulum a videó-megosztó 29 (13) és (14) preambulum-bekezdés 30 (14a) preambulum-bekezdés 31 (13) preambulum-bekezdés 1112 rendszerekre is utal, mint a televíziós műsorszolgáltatásokkal versenyben nem álló, olyan audiovizuális szolgáltatások elérhetővé tételét és terjesztését szolgáló szolgáltatások, amely tartalmakat a privát felhasználók az érdekközösségen belüli közös felhasználás és csere érdekében hoztak létre. 32 Minden esetre kiterjedően nem jelenthető ki, hogy a videó-megosztó rendszerek nem minősülnek a Római Szerződés szerinti szolgáltatásnak; a minősítés nem csak a rendszer egészének jellemzőitől, hanem az elérhetővé tett mindenkori tartalomtól is függ. Elektronikus hírközlési hálózaton történő továbbítás: Audiovizuális médiaszolgáltatás bármely jeltovábbítási infrastruktúra felhasználásával nyújtható. Ez a fogalmi elem egyértelműen kifejezi fogalom technológia-semlegességét. A módosítással sem jönne tehát létre közösségi szintű általános tartalomszabályozás. 33 A javaslattal szembeni aggályok elsősorban az online szolgáltatások szabályozásával kapcsolatban fogalmazódtak meg, és a javaslat szövegének változása nagyrészt ezeknek a legfeljebb részben megalapozott aggályoknak az eloszlatását szolgálta. 34 A Bizottság eredeti javaslatában nem szerepelt a szerkesztői felelősségre történő utalás, a műsorszám fogalmának meghatározásával pedig hangsúlyossá vált a tartalomnak a hagyományos televíziós tartalomhoz való hasonlósága. A műsorkatalógusra (catalogue) történő utalás is az olyan online szolgáltatásoknak a szabályozás hatálya alóli kizárását szolgálja, amelyek nem versenytársai a hagyományos műsorszolgáltatásnak. A fenti jellemzők alapján az online szolgáltatásoknak csak kisebb része esne az irányelv hatálya alá. A szabályozás elsősorban a video on demand szolgáltatásokat érintené, nem érintené azonban a web-szolgáltatások többségét. Az érintett szolgáltatások köre azonban a szélessávú technológiák és a multimédiatartalmak további terjedésével folyamatosan változhat. Különösen érzékeny kérdés a videó-megosztó rendszerek audiovizuális médiaszolgáltatásként való besorolása: e szolgáltatások egyfajta műsorkatalógusba szervezett audiovizuális tartalmakat tesznek elérhetővé. A rendszert üzemeltető szolgáltató azonban sokkal inkább az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás értelemében vett tárhely-szolgáltatóként, mint szerkesztőként működteti a szolgáltatást, azaz az ott megjelenő tartalmakért nem vállal szerkesztői felelősséget. Az egyes videó-állományok mint a szolgáltatás eleme, nem mint önálló szolgáltatás tömegkommunikációs jellege függhet azok tartalmától és minőségétől, és nem ítélhető meg általánosságban. Ugyancsak egyedi mérlegelést igényel az adott tartalom gazdasági jellege, ami akkor is fennállhat, ha a rendszer egésze nem gazdasági jellegű (ingyenes és reklámmentes). Az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmának meghatározása és a kapcsolódó preambulum-bekezdések alapján összességében feltételezhető, hogy a közösségi jogalkotó e rendszerek működését nem akarta a szabályozás hatálya alá vonni, ami azonban nem jelenti azt, hogy minden videómegosztó rendszer szükségszerűen kívül marad a szabályozás hatályán. Összességében alig van a fogalom-meghatározásnak olyan eleme, amely ne hagyna túlzottan tág teret az értelmezésnek. A legbizonytalanabb a televízió-műsorok formájához és tartalmához hasonló mozgóképek körülhatárolása, de a mozgóképeket csak kiegészítésképpen tartalmazó szolgáltatások közelebbi ismérvei sem határozhatók meg. Ugyanígy bizonytalan a műsorkatalógus mibenléte, és az érintett szolgáltatások körülhatárolásához nem ad megfelelő támpontot a tömegkommunikációs jellegre, illetve a 32 (13) preambulum-bekezdés 33 Természetesen továbbra sem terjed ki a közösségi médiaszabályozás hatálya a rádiós szolgáltatásokra. 34 Az eredeti javaslat szerint az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalma alá a Római Szerződés értelmében vett olyan szolgáltatások tartoznak, amelyek elsődleges célja hangos vagy néma mozgóképeknek tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából a közönséghez történő eljuttatása az elektronikus hírközlési keretirányelv szerinti elektronikus hírközlő hálózaton keresztül. 1213 felsorolt tömegkommunikációs funkciókra való hivatkozás sem, sőt a szolgáltatás gazdasági jellegével kapcsolatban is merülhetnek fel kérdések Televíziós műsorszolgáltatás és lekérhető szolgáltatás Az audiovizuális médiaszolgáltatások fogalma nagyon széles szolgáltatáskört foglal magában. Az ide tartozó szolgáltatások közös jellemzői ellenére nem kezelhetők egységesen. A javaslat célja ezzel összhangban mindössze egy közös szabályozási minimumkeret bevezetése, 35 és az ezen kívüli részletes szabályok meghatározásában a tagállamok a különböző szolgáltatásokra differenciált szabályozást alakíthatnak ki. A differenciált szabályozás kialakításához a javaslat továbbra is fenntartja a szolgáltatás felhasználói elérése alapján történő megkülönböztetést. A közösségi jogalkotó tehát nem vállalkozik arra, hogy olyan például a német jogalkotásban alapul vett bizonytalan ismérvek mentén kategorizálja az audiovizuális médiaszolgáltatásokat, mint a szolgáltatás véleményalakító hatása. Ugyanakkor a hozzáférés módja szerinti megkülönböztetés az adott szolgáltatás fölött gyakorolt felhasználó kontroll egyik alapvető tényezője, és végső soron hosszú távon is jelentősen befolyásolja az adott szolgáltatás véleményalakító képességét. Azzal, hogy az irányelv a televízióhoz hasonló szolgáltatásokat vonja a hatálya alá, eleve csak az egyébként is jelentős véleménybefolyásolásra alkalmas tartalmakat szabályozza. Közöttük a felhasználói hozzáférés, közvetve pedig a felhasználói kontroll alapján történő differenciálás alkotmányos szempontból is elfogadható megoldást jelent. Ugyanakkor az irányelv nem mentesíti a tagállamokat az alól, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásnak nem minősülő tartalomszolgáltatások jogi helyzetét rendezzék. Az irányelv a televíziós műsorszolgáltatásokat (television broadcasting) lineáris szolgáltatásként határozza meg, amelyet a médiaszolgáltató a műsorszámok egyidejű vagy műszaki okokból csak kvázi-egyidejű 36 vétele céljából, meghatározott műsorrend (programme schedule) alapján nyújt. 37 A szabályozás tehát az egyidejűséggel és az ezt megalapozó műsorszerkezettel határolja el az audiovizuális médiaszolgáltatások e típusát. E szolgáltatás-kategóriába tartozik a terjesztési technológiától függetlenül minden műsorstruktúrával rendelkező szolgáltatás, mint az analóg és digitális televíziózás, a webcasting 38, a live streaming 39, valamint a near videon on demand szolgáltatás. 40 Az audiovizuális médiaszolgáltatások másik típusa a javaslat szerint az ún. lekérhető szolgáltatások (on-demand service), azaz azok a nem-lineáris audiovizuális médiaszolgáltatások, amelyet a médiaszolgáltató az általa meghatározott műsorkatalógusból a felhasználók által választott időpontban, a felhasználók egyéni lekérésére történő vétel céljából nyújt. 41 E szolgáltatási körbe tartoznak a video on demand szolgáltatások. A közösségi jogalkotó e definícióval ugyanannak a szolgáltatás-típusnak a harmadik meghatározását adta. Az előző pontban ismertetett információs társadalommal összefüggő szolgáltatás fogalma mellett az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv is definiálja a lekérhető szolgáltatásokat, művek olyan módon történő hozzáférhetővé tételeként, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg [3. cikk (1)]. Indokolatlan, a 35 (10) preambulum-bekezdés 36 (17a) preambulum-bekezdés 37 Javaslat 1. cikk (2) (c) 38 A webcasting olyan internetes műsorszolgáltatás, amely egyéb terjesztési hálózaton nem jelenik meg. 39 A streaming más terjesztési hálózaton is elérhető műsorszolgáltatás párhuzamos internetes terjesztése. 40 (14b) preambulum-bekezdés 41 Javaslat 1. cikk (2) (e). Az eredeti javaslat szerint a nem-lineáris szolgáltatások azok az audiovizuális médiaszolgáltatások, amelyekben a médiaszolgáltató által kínált tartalomválaszték alapján a felhasználó határozza meg, mely műsor mikor kerül közvetítésre. 1314 jogbiztonság követelményét is sértő jogalkotói megoldás ugyanannak a tevékenységnek három különböző meghatározása. Sőt az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben a nem-lineáris szolgáltatások meghatározása teljesen mellőzhető is lett volna. Így elkerülhetők lettek volna a televíziós műsorszolgáltatások és a lekérhető szolgáltatások közötti esetleges elhatárolási problémák, amelyek abból adódhatnak, hogy az adott szolgáltatás vagy mindkét szolgáltatás-típus jellemzőivel rendelkezik (IPTV, webcasting), vagy egy még nem ismert szolgáltatás esetében egyik szolgáltatás-típus alá sem sorolható. A definíció hiánya ellenére az egyes szolgáltatás-típusokra vonatkozó szabályozási terhek a televíziós műsorszolgáltatásra vonatkozó kötelezettségek kiemelésével továbbra is egyértelműen differenciálhatók lettek volna. A nem-lineáris audiovizuális médiaszolgáltatások ugyanis minden esetben egyúttal információs társadalommal összefüggő szolgáltatások is: olyan elektronikus úton, távollévők között, a felhasználó egyéni lekérésére teljesített szolgáltatások, amelyek egyúttal a Római Szerződés értelmében vett szolgáltatások, amelyekre vonatkozóan egy médiaszolgáltató szerkesztői felelősséget visel, és amelyek elsődleges célja műsorszámoknak tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából történő elérhetővé tétele. 42 Ebből természetesen nem következik, hogy az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások minden esetben audiovizuális médiaszolgáltatások lennének. A két szolgáltatástípus közötti átfedés normatív rögzítése elkerülhetővé tenné a szolgáltatás lekérhető jellegének sui generis meghatározását, és a javaslat szerinti megoldásnál jobban szolgálná a jogbiztonságot. Egyértelművé tenné továbbá, hogy e szolgáltatásokra a médiaszolgáltatási irányelv mellett az elektronikus kereskedelmi irányelv rendelkezései is ide értve az engedélymentesség elvét, az adatszolgáltatási kötelezettséget és a sajátos felelősségi szabályokat irányadók; ez egyébként kifejezett rendelkezés hiányában is aligha vitatható. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokra és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra vonatkozó szabályozást az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv-javaslat Tanács által elfogadott szövegváltozata olyan módon hangolta volna össze, hogy az elektronikus kereskedelmi irányelv teljes egészében kivételt jelent az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv alól, feltéve, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv nem rendelkezik másképp; a két irányelv közötti ütközés esetén az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv élvez elsőbbséget [3. cikk (8)]. E rendelkezés azonban nem kérdőjelezi meg a két irányelv tárgyi hatálya közötti átfedéseket: a nem-lineáris szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás egésze a fenti kivételhez képest eltérő szabályozást jelent. A javaslattal kapcsolatban kialakított közös álláspont újabb megoldást tartalmaz. E szerint az elektronikus kereskedelmi irányelv minden olyan esetben alkalmazandó, amikor az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv másként nem rendelkezik. E megoldás az előző változathoz képest egyértelműbben rendezi a két szolgáltatás-típus viszonyát, elismerve a szabályozás párhuzamosságát. A hazai jogalkotó számára mindebből egy olyan szabályozási megoldás is levezethető, amely a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozását az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások szabályozási keretén belül, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásra vonatkozó törvényben oldja meg A preambulum egy korábbi szövegváltozata rögzíti is, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv ráépül az elektronikus kereskedelmi irányelvre, annak érdekében, hogy lefedje a nem-lineáris szolgáltatások egy, társadalmi és kulturális szempontból kiemelt fontosságú csoportját. Az eredeti javaslatban pedig a közösségi médiaszabályozás hatályának kiterjesztését az online audiovizuális szolgáltatásokra a Bizottság többek között azzal indokolta, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben harmonizált minimumszabályok következtében a tagállamok az irányelv által összehangolt területeken az elektronikus kereskedelmi irányelvre hivatkozva többé nem térhetnek el a származási ország elvétől. 43 Egyúttal ez a szabályozás megtisztítható lenne a polgári jog szabályozási körébe tartozó olyan kérdésektől, mint az elektronikus szerződéskötés szabályozása. 1415 A Nemzeti Audiovizuális Média Stratégia szakmai vitaanyaga kísérletet tesz a két szolgáltatás-típus viszonyának rendezésére. A vitaanyag szerint a kérdéses tartalom véleményszabadság gyakorlására alkalmas volta, illetve a tartalom tömeges nyilvánosság megtekintésére szánt volta az a két jellegzetes mozzanat, amelynek fennállta esetén már indokolt az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás médiaszabályozás körébe vonása. 44 E két elhatárolási ismérv következik már magából az audiovizuális médiaszolgáltatás-fogalomból. Bármely audiovizuális médiaszolgáltatás nyilvánvalóan alkalmas a véleményszabadság gyakorlására, és lényeges eleme a tartalom közönséghez történő eljuttatása, akkor is, ha adott esetben zárt felhasználói körről van szó. A vitaanyagban kiemelt ismérvek így érdemben nem segítik a szolgáltatások elhatárolását, sőt két, látszólag új fogalmi elem beemelésével tovább fokozzák az értelmezési nehézségeket. A szabályozás hatékonysága végső soron azon mérhető, hogy az egyes konkrét audiovizuális médiaszolgáltatások egyértelműen besorolhatók-e valamely szolgáltatás-kategóriába. Az elhatárolás alapja továbbra is tartalomhoz való hozzáférés módja, azonban az új definíciók egyértelművé teszik, hogy nincs jelentősége a szolgáltatás technikai megvalósításnak: a műsorszerkezettel rendelkező tartalom akkor is televíziós műsorszolgáltatás, ha a tartalom közönséghez való eljuttatása egy szerverről történő lekéréssel valósul meg (IPTV). A tartalmat a szolgáltató továbbá akkor is egyidejű vételre szánja, illetve akkor is kötött műsorstruktúrába szervezi, ha a műsorterjesztő lehetővé teszi a felhasználó számára a késleltetett hozzáférést (time shift). A televíziós műsorszolgáltatás újradefiniálása megerősíti az Európai Bíróság megállapítását, ami szerint a szolgáltatás besorolásánál minden esetben a műsorszolgáltató szempontja irányadó. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv preambuluma kitér arra az esetre is, amikor ugyanaz a szolgáltató ugyanazt a tartalmat lineáris és nem-lineáris szolgáltatásként is elérhetővé teszi: ilyen esetben természetesen a szigorúbb, a lineáris szolgáltatásra vonatkozó előírások irányadók A médiaszabályozás hatálya egyes európai országokban A médiaszabályozás hatálya az angol jogban Az Egyesült Királyságban decemberében készült el a kommunikáció szabályozásának jövőbeli lehetőségeit vizsgáló fehér könyv (White Paper A New Future For Communications, Communications White Paper), amely a távközlés és a média egységes, versenyalapú és a fogyasztói jogokat erősítő szabályozását vázolta fel. A Communications White Paper alapján megindult jogalkotási folyamatban született meg a Communications Bill, a kommunikáció egységes szabályozási keretét biztosító törvény tervezete. A tervezet széles körű konzultációt követő elfogadásával 2003-ban született meg a Communications Act 2003 (CA03), amely már nem médiarendszert, hanem egységes kommunikációs rendszert szabályoz. A törvény amennyire ez lehetséges egységes szabályozási keretet hoz létre a távközlési hálózatokra és szolgáltatásokra, valamint az elektronikus média, a tömegkommunikáció hálózataira és szolgáltatásaira vonatkozóan. Ezzel együtt azonban nem jelenti a távközlés és a média korábbi szabályozási koncepciójának teljes áttörését. A rádiózással és televíziózással kapcsolatban az új törvény módosításaival továbbra is hatályban marad a Broadcasting Act 1990 (BA90) és a Broadcasting Act 1996 (BA96). Az új szabályozás a műsorszolgáltatáshoz kapcsolódó fogalmakat is újradefiniálta. 44 Nemzeti Audiovizuális Média Stratégia, 2007, (14b) preambulum-bekezdés 1516 A törvény szerint a műsorszórással terjesztett televíziós szolgáltatás (television broadcasting services) olyan szolgáltatást jelent, amely televíziós műsoroknak analóg vagy digitális műsorszórással a közönség általi vétel céljából történő szolgáltatásából áll (CA ). 46 A digitális műsorszolgáltatás (digital programme service) televíziós műsorszolgáltatások és kapcsolódó szolgáltatások nyújtását jelenti a közönség általi vételre irányuló digitális műsorszórás útján [BA96 1. (4)]. 47 Az engedélyezhető televíziós tartalomszolgáltatás (television licensable content service) digitális vagy analóg formában a közönség általi vételre szánt, televíziós műsort és/vagy elektronikus műsorfüzetet tartalmazó szolgáltatást jelent, amelyet a szolgáltatást nyújtó vagy más személy műholdas sugárzással vagy bármely elektronikus távközlési hálózat útján terjeszt (CA ). E fogalom magába foglalja a kábelen vagy műholdon nyújtott műsorszolgáltatásokat is, és lényegében technológia- (platform-) semleges meghatározással a törvény hatálya alá vonja a televíziózás minden lehetséges formáját. Ugyanakkor a szabályozási koncepció fontos eleme, hogy az Internetet, a hálózati online szolgáltatásokat nem vonja a médiaszabályozás körébe. A fogalommal szemben sok kritika fogalmazódott meg a törvény-előkészítés során, egyrészt a technológia-semlegesség nem következetes érvényesítése, másrészt pedig az Internet és egyéb új platformok szabályozásának jövőbeli lehetősége miatt. A fogalom és így az engedély és annak feltételei kiterjed a szolgáltató által nyújtott kapcsolódó szolgáltatásokra is, amennyiben azok nem interaktív szolgáltatások (two-way services). Releváns kapcsolódó szolgáltatás a törvény szerint a fogyatékkal élőket segítő szolgáltatás, az EPG-nek nem minősülő olyan szolgáltatás, amely az egyes műsorok bemutatását vagy felsorolását szolgálja, továbbá a műsor tartalmához közvetlenül kapcsolódó bármely szolgáltatás. A törvény indokolása szerint a televízió-műsorból egy web-oldalra, vagy akár egy másik műsorszolgáltatásra való hivatkozás esetén a meghivatkozott tartalom nem releváns kapcsolódó szolgáltatás, míg maga a hivatkozás releváns szolgáltatásnak minősül. A szolgáltatás az egyéb feltételek teljesülése esetén sem minősül engedélyezhető televíziós tartalomszolgáltatásnak, ha abból a célból nyújtják, hogy multiplex szolgáltatás segítségével sugározzák, olyan szolgáltatás, amelyet egyéb szolgáltatásként engedélyeztek, olyan elektronikus hírközlési szolgáltatás részeként nyújtják, amely nem elsősorban műsorterjesztési célokat szolgál (pl. internet), a szolgáltatás kétirányú szolgáltatás (pl. internet-szolgáltatás), a szolgáltatást fizikailag vagy a felhasználói kört tekintve zárt hálózaton nyújtják. A szabályozásnak egyértelmű a törvény indokolásában is megerősített célja, hogy csak a műsorszolgáltatás-jellegű szolgáltatásokat vonja a hatálya alá, és a hatályát ne terjessze ki például a különböző internetes szolgáltatásokra. Ugyanakkor a törvényhozó elismeri azt a lehetőséget, hogy az egyes szolgáltatások később alapvetően a technológiai fejlődés következtében a hagyományos műsorszolgáltatáshoz hasonlóvá válnak, és erre az esetre az államtitkárt felhatalmazza, hogy módosítsa az engedélyezhető televíziós 46 Valamely szolgáltatás akkor esik e fogalom hatálya alá, ha nem minősül korlátozott televíziós szolgáltatásnak vagy televíziós multiplex szolgáltatásnak, továbbá nem a BA90 szerint kiadott, engedélyezhető televíziós tartalomszolgáltatás nyújtására, vagy a BA96 szerint kiadott, digitális televíziós műsorszolgáltatás nyújtására irányuló engedély alapján nyújtott szolgáltatás. 47 A fogalom nem terjed ki a jogosító szolgáltatásokra (qualifying service), a teletext szolgáltatásra és azokra a szolgáltatásokra, amelyek nem mozgóképekből állnak, kivéve, ha az adott szolgáltatás kapcsolódó szolgáltatásnak minősül. Nem terjed ki a fogalom továbbá a műholdas és helyi szolgáltatásokra. 1617 tartalomszolgáltatások azaz a hatósági felügyelet alatt álló szolgáltatások körét. E döntés meghozatalában figyelembe kell vennie a közönségnek a tartalommal szembeni védelemre vonatkozó igényét, a tartalom fölött gyakorolt nézői kontroll lehetőségét, a módosítás pénzügyi hatásait, a technológiai fejlődést, valamint a differenciált szabályozás megvalósíthatóságát. Ez a megoldás mindenképpen figyelemre méltó, mert úgy képes a technológiai fejlődésből, az új típusú szolgáltatások megjelenéséből eredő nehézségeket kezelni, hogy közben nem kerül fogalomalkotási zavarba. A kiegészítő szolgáltatás (additional television service) olyan szolgáltatást jelent, amely elektronikus jeleknek a televíziós műsorszolgáltatást továbbító jelekben fennmaradt, e célra kijelölt fölösleges kapacitások felhasználásával történő vezeték nélküli továbbításából áll (BA ). A digitális kiegészítő szolgáltatás (digital additional service) a közönség részére televíziós multiplex szolgáltatás útján, digitális formában sugárzott szolgáltatás, amely szolgáltatás nem Channel 3 szolgáltatás, nem Channel 4, nem Channel 5, nem a Walesi Hatóság közcélú televíziós szolgáltatása, nem digitális közcélú teletext szolgáltatás, nem digitális műsorszolgáltatás, nem digitális hangzó műsorszolgáltatás, nem járulékos szolgáltatás vagy műszaki szolgáltatás (BA ). A kapcsolódó szolgáltatás (ancillary service) a digitális műsorszolgáltatási engedély birtokosa vagy a meghatározott közszolgálati műsorszolgáltatók által nyújtott olyan szolgáltatás, mint a digitális program feliratozása, a digitális programok tartalmához közvetlenül kapcsolódó segítő szolgáltatások vagy a programok megjelenítésével vagy listázásával kapcsolatos szolgáltatások (BA ). A technikai szolgáltatás (technical service) digitális műsorok vagy digitális kiegészítő szolgáltatások kódolásával és visszafejtésével összefüggő szolgáltatás (BA ) A médiaszabályozás hatálya a német jogban A Rundfunk alkotmányjogi fogalma A német alkotmánybíróság több határozatában foglalkozott az Alaptörvényben hivatkozott műsorszolgáltatás (Rundfunk) tartalmának meghatározásával. A Rundfunk magyar megfelelője leginkább a műsorszolgáltatás vagy elektronikus média, de a kifejezés tényleges tartalmát visszaadó fordítás hasonlóan az angol broadcasting-hoz nincs; a Rundfunk magában foglalja a rádiós és televíziós műsorszolgáltatást egyaránt. 48 A német médiaszabályozásban a Rundfunk tartalmának körülhatárolása nemcsak azért elengedhetetlen, mert az alapján határozhatók meg azok a szolgáltatások, amelyekre kiterjed a médiaszabadság, és amelyek így részt vesznek a közvélemény alakításában, hanem azért is, mert az alapján dönthető el, hogy az adott szolgáltatás-típus szövetségi vagy tartományi jogalkotási hatáskörbe tartozik. Az alkotmánybíróság az elektronikus média átfogó, a technikai fejlődéshez, a gazdasági körülményekhez, a fogyasztói szokásokhoz igazodni képes, dinamikus meghatározását dolgozta ki, amely nem a műsorszolgáltatás megvalósítására, hanem annak funkciójára koncentrál. Már egy 1987-es döntésében megállapította: Az elektronikus média (Rundfunk) fogalma véglegesen nem határozható meg. Az alkotmányjogi fogalmak és meghatározások tartalma és hatóköre azok normaterületétől (is) függ; jelentésük e terület változásainál módosulhat. Ez az elektronikus média fogalmára is érvényes. Tartalma inkább az Alaptörvény 5. cikk (1) bekezdésének második mondata [sajtó- és médiaszabadság] alapján védett társadalmi terület tényleges változásai szerint módosul. Ha a médiaszabadságnak egy megváltozó jövőben is meg kell őriznie normatív hatását, akkor nem fogadható el, hogy csak egy régebbi technikához legyen kötve, és az alapjogi védelem csak azokra a tényállásokra 48 BVerfGE 12, 205,18 terjedjen ki, amelyekre e technika vonatkozik, és ezzel az alapjog érvényesülése meghaladottá váljon azokon a területeken, amelyeken az alapjog az új technikai lehetőségekre is tekintettel egyébként betölthetné a funkcióit. Az egyéni vélemény és a közvélemény szabad alakításához sokkal inkább ki kell terjeszteni az Alaptörvény 5. cikk (1) bekezdésének második mondata védelmi körét a műsorszolgáltatáshoz hasonló kommunikációs szolgáltatásokra. 49 Egy későbbi határozat megerősítette, hogy a médium fogalmát nem szabad egy már bevezetett technikához kötni. Ellenkező esetben az alapjogi védelem nem terjedhetne ki minden olyan területre, amely, ha új eszközök segítségével is, de szintén a médiumok funkcióit látja el. 50 A Rundfunk fogalmának meghatározása tehát nem technikai szempontokhoz kötődik, hanem a médiaszabadság által védett társadalmi területhez, azaz a szabad egyéni és közvéleményalkotás biztosításához. 51 Minden olyan tartalomszolgáltatás tehát, amely az egyéni vélemény és a közvélemény alakításának funkcióját, azaz egyfajta tömegkommunikációs funkciót lát el, és így a hagyományos elektronikus médiumokkal összevethető hatást fejt ki, az elektronikus média alkotmányos fogalma alá tartozik. 52 Hesse szerint a Rundfunk fogalma nem olyan fogalom, amelyből a szabályozási rendszer egészére vonatkozó következmények erednek, hanem éppen fordítva, olyan, amely a szabad véleményalkotást veszélyeztető tényezők elhárítását szolgáló szabályozás eredményét fejezi ki. 53 Ehhez hasonlóan Hoffmann-Riem az alkotmányos fogalom jelentőségét abban látja, hogy annak segítségével igazolhatók a kommunikációs és véleményalkotási szabadság védelmét szolgáló intézkedések. 54 A fogalom tartalma tehát a mindenkori veszélyeztető tényezők szerint változik, vagyis elektronikus média az, amire a médiaszabadság hatályának az alkotmányos célok elérése végett ki kell terjednie. Ebből ugyanakkor nem csak a fogalom tartalmának a műszaki fejlődéssel párhuzamos bővülése, hanem ellenkezőleg, az egyes tartalomszolgáltatásoknak az objektív-intézményi médiaszabadság hatálya alól a szubjektív véleményszabadság hatály alá kerülése is következik, amennyiben az adott szolgáltatás esetében pozitív, alakító szabályozás nélkül is megvalósulnak az alkotmányos szabályozási célok. A műsorszolgáltatás alkotmányos fogalma a német jogirodalomban széles körben elfogadott, és a törvényi szintű médiaszabályozásban is megjelenő felosztás szerint három fogalmi elemből áll: e szolgáltatásokat a nyilvánosság részére teszik hozzáférhetővé, bármilyen típusú programkínálatból (Darbietung 55 ) állnak, és azokat távközlési úton terjesztik. 56 A nyilvánosság felé irányuló szolgáltatások azok, amelyek a közönség egy pontosan nem meghatározott köre számára tesznek hozzáférhetővé. Ez a széles nyilvánosság a tömegkommunikáció befolyásoló erejének egyik kulcseleme. Nem valósul meg abban az esetben, ha a tartalom egy zárt felhasználói körhöz jut el, amihez nem csatlakozhat bárki. A Pay-TV szolgáltatások nem minősülnek zárt felhasználói körnek, mert a megfelelő szerződéses viszony kialakításával, illetve a szolgáltatás díjának megfizetésével a szolgáltatás bárki számára elérhető. 57 Nyilvánvalóan nem érinti a 49 BVerfGE 74, 297, BVerfGE 83, 238, Kresse, Hermann - Hienze, Matthias: Rundfunk-Dynamik am Morgen des digitalen Zeitalters, AfP 1995/ Reinemann, Susanne: DVB-H, BMB und interaktive Fernbedienung - Ist der Rundfunk(-begriff) den neuesten technischen Entwicklungen gewachsen? ZUM 2006/7. 53 Hesse, Hoffmann-Riem, Wolfgang: Der Rundfunkbegriff in der Differenzierung kommunikativer Dienste, AfP 1996/ A darbieten ige jelentése nyújt, kínál, előad. A Darbietung kifejezésnek nincs olyan magyar jelentése, ami pontosan visszaadná annak tartalmát. 56 Ld. pl. Hoffmann-Riem, 1996.; Janik, Viktor: Der deutsche Rundfunkbegriff im Spiegel technischer Entwicklung, AfP 2000/ ; Jarass, Hans D.: Rundfunkbegriff im Zeitalter des Internet. AfP 1998/ ; 57 Reinemann, 2006,19 szolgáltatás nyilvánosság felé irányultságát az, ha tartalmával, tematikájával a közönség egy szűkebb körét célozza meg. 58 A programkínálat valamely tetszőleges típusú, publicisztikus hatású (publizistisch 59 ) tartalom bemutatása 60 A programkínálat minden olyan tartalomszolgáltatásnak eleme, amelynek célja a közvélemény alakítása, vagy a közlő kifejezett szándékától függetlenül erre alkalmas. 61 Közvélemény-alakító hatása a német alkotmánybíróság szerint nem csak a hír- és aktuális műsoroknak van: Információk és vélemények egy játékfilm vagy zenei műsor segítségével éppúgy közvetíthetők, mint hírek és kommentárok útján; már a kiválasztás és a műsor összeállítása minden műsorszámnak bizonyos véleményformáló hatást biztosít. 62 Más határozataiban az alkotmánybíróság megállapította, hogy a műsorszolgáltatás közfeladata a programkínálat minden típusára, így a tág értelemben vett kulturális, oktatási és szórakoztató tartalmakra is vonatkozik. 63 Sőt véleményalakító-hatása a kereskedelmi tartalmaknak is lehet. 64 A sajátos véleményalakító-hatás elsősorban az egyes tartalmak szerkesztettségéből adódik, és így feltételezi, hogy a műsorszolgáltató befolyásolja az egyes tartalmakat azzal, hogy azokat egy szélesebb tartalomkínálatban de nem feltétlenül műsorstruktúrában helyezi el. 65 Az adott tartalom véleményalakító hatása intenzitásának az alkotmányjogi műsorszolgáltatás-fogalom szempontjából nincs jelentősége. 66 Ez azonban nem zárja ki, hogy a jogalkotó akár a feltételezett véleménybefolyásoló-intenzitás szerint differenciált szabályozási környezetet alakítson ki a különböző szolgáltatásokra vonatkozóan. 67 A távközlési úton történő terjesztés az elektronikus médiát más média-típusoktól (újság, film) különbözteti meg. A műsor előállítása terjesztés nélkül alapjogi szempontból jelentőség nélküli folyamat lenne: Csak a terjesztés útján érvényesül a közvélemény befolyásolásának lehetősége, és a terjesztési szándék és a tényleges terjesztés alapozza meg az alapjogi védelmi igényt. 68 Az alkotmánybíróság idézett határozata alapján e követelmény egyértelműen technológia-semleges. A technológiasemlegesség ugyanakkor nem mond ellent annak a követelménynek, hogy a szabályozás kialakításának igazodnia kell a terjesztés módjához, azaz ugyanaz a tartalom eltérő szabályozási feltételeknek van alávetve attól függően, hogy milyen módon, milyen technikai megoldással terjesztik. 69 A német alkotmánybíróság 1987-ben hozott döntésében nem találta jelentősnek a kötött műsorszerkezettel rendelkező műsorszolgáltatások és az egyéni lekérésre továbbított tartalmak között; a közönség a ki- és bekapcsolással mindkét esetben választási döntést hoz. 70 Álláspontja szerint e különbség nem érinti az elektronikus média lényeges pontjait: a szolgáltatás tartalmát (mindkét szolgáltatás ugyanazt a tartalmat teszi elérhetővé) és a kommunikációs folyamat érintettjeit (a tartalom meghatározatlan számú nézőhöz/hallgatóhoz 58 Hoffmann-Riem, 1996, E kifejezésnek nincs magyar megfelelője; leginkább a tartalom véleményformáló képességére utal. 60 Eberhard Königet idézi Ricker, Reinhart - Schiwy, Peter: Rundfunkverfassungsrecht. Beck, 1997, Hoffmann-Riem, 1996, 11.; Reinemann, 2006, BVerfGE 35, 202, 222; BVerfGE 73, 118, BVerfGE 31, 314, Hoffmann-Riem, 1996, 12. Jarass szerint a reklám nem felel meg a Rundfunk fogalmának, mert a műsorszolgáltató azt szerkesztési tevékenység nélkül emeli be a műsorba. Jarass, 1998, Janik, 2000, Reinemann, 2006, Hoffmann-Riem, 1996, Hoffmann-Riem, 1996, 12.; uí. Janik, 2000, Hoffmann-Riem, 1996, BVerfGE 74, 297,20 jut el). Hoffmann-Riem arra hívja fel a figyelmet, hogy az egyidejűségnek kétségkívül van szerepe a véleményformáló hatás intenzitásában, de az egyidejű műsorszolgáltatás sem tud olyan hatást gyakorolni a közönségre, mint például egy az üzeneteket a jelenlévők részére egyidejűleg eljuttató tömeggyűlés; ehhez képest álláspontja szerint a tartalom lekérhető jellege nem korlátozza olyan mértékben a tartalom véleményalakító hatását, ami indokolná az alkotmányjogi műsorszolgáltatás-fogalom alól kizárását. Mivel a videó-felvevő megjelenése óta a különböző felhasználói eszközök a hagyományos műsorszolgáltatás esetében is egyre nagyobb mértékben teszik lehetővé a kínálat testre szabását, egyediesítését, ezért a lekérhető szolgáltatásoknak ez a jellemzője sem alkalmas arra, hogy megkülönböztesse őket a műsorszolgáltatásoktól. 71 A szolgáltatás elosztott vagy lekérhető jellege Jarass szerint sem döntő az adott médium véleményalakító hatása szempontjából. 72 Bullinger szerint ezzel szemben a műsorszolgáltatás sajátossága mégis a tervszerű szerkesztői kialakítású műsorfolyamban rejlik, ami az egyes műsorszámok kommunikatív hatását is erősíti. 73 Mivel a lekérhető szolgáltatásokból ez a sajátosság hiányzik, ezért az ő álláspontja azok legfeljebb kiegészítői a műsorszolgáltatásoknak, de nem részei az alkotmányjogi Rundfunk-fogalomnak. Az alkotmánybíróság saját álláspontját az új típusú szolgáltatások széles körű elterjedése óta nem vizsgálta felül. E szerint alkotmányjogi értelemben összességében minden olyan esetben műsorszolgáltatásról van szó, amikor a szolgáltatás ugyanazokat a tartalmakat nem meghatározott számú nézőhöz vagy hallgatóhoz juttatja el. Az, hogy a közönség a tartalmak között ki- és bekapcsolással vagy egyedi lekéréssel választ, csak az egyik tényezője a szolgáltatás véleménybefolyásoló képességének. 74 Az alkotmányjogi fogalom ilyen széles meghatározása ugyanakkor nem zárja, hogy a jogalkotó a műsorszolgáltatás alkotmányjogi fogalmán belül különböző szolgáltatás-típusokat hozzon létre, és azokra differenciált szabályozási rendszert alakítson ki. 75 E fogalom egyes elemei valamely szolgáltatás esetében nem csak úgy értékelhetők, hogy teljesülnek-e vagy sem, hanem az is vizsgálható, hogy milyen mértékben teljesülnek. Az egyes szolgáltatástípusokat érintő szabályozás kialakításának pedig ez alapján igazodnia kell azokhoz a veszélyekhez, amelyek az adott szolgáltatás esetében a szabad véleményalkotást korlátozzák Műsorszolgáltatás és telemédia-szolgáltatások A német médiaszabályozás tárgyi hatályának meghatározásában márciusában jelentős változás történt. Ekkor lépett hatályba az ún. Telemediengesetz 76 (TMG), amely módosította a műsorszolgáltatási tartományközi szerződést, illetve hatályon kívül helyezte többek között a médiaszolgáltatásokról szóló tartományközi szerződést és a távszolgáltatásokról szóló törvényt. A törvény egyúttal megszüntette az elektronikus tartalomszolgáltatások korábbi hármas felosztását, és az eddigi médiaszolgáltatásokat 77 és távszolgáltatásokat 78 egy szolgáltatástípusként, az ún. telemédia (Telemedien) fogalma alatt vonta össze. 71 Hoffmann-Riem, 1996, Jarass, 1998, Bullinger, Martin: Der Rundfunkbegriff in der Differenzierung kommunikativer Dienste, AfP 1996/ Ld. BVerfGE 74, Kresse, Heinze, 1995, 576.; Jarass, 1998, A médiaszolgáltatásokat a tagállamok által 1997-ben kötött államszerződés (Mediendienst-Staatsvertrag, MDStV) szabályozta. Médiaszolgáltatások a nyilvánosság felé irányuló, szövegben, képben, hangban megjelenő információs és kommunikációs szolgáltatások, amelyek terjesztése elektromágneses rezgések felhasználásával vagy vezeték mentén, illetve útján történik [MDStV 2. (1)]. Médiaszolgáltatások különösen a nyilvánosságnak szóló közvetlen ajánlat formájában megjelenő elosztott szolgáltatások, amelyek termékek vételére, eladására vagy bérletére, illetve szolgáltatások nyújtására vonatkoznak (teleshopping); azok az elosztott szolgáltatások, amelyekkel mérési eredmények vagy adatközlések szöveges vagy képi terjesztése történik, kísérőszöveggel vagy anélkül; a televíziószöveg, a rádiószöveg vagy hasonló szöveges elosztott szolgáltatások; valamint azok a lehívható szolgáltatások, amelyeknél valamely szöveges, hang- vagy képkínálat felhasználói kezdeményezésre elektronikus tárolóról felhasználás végett közvetítésre kerül, a kölcsönös egyéni teljesítést vagy a tiszta adattovábbítást előtérbe állító szolgáltatások és a távjátékok kivételével [MDStV 2. (2) 1-4]. 20 Több megjelenítése
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/4787. számú törvényjavaslat a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosításáról Előadó: Dr. Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter Részletesebben Televíziós gyorsjelentés. 2014. november
Televíziós gyorsjelentés 2014. november ezer Televízió gyorsjelentés, 2014. november Adatszolgáltatók: Magyar Nyrt., Invitel Zrt., UPC Magyarország Kft., Kft., PR-TELEKOM Zrt., Tarr Kft., ViDaNet Zrt., Részletesebben Televíziós gyorsjelentés. 2012. május
Televíziós gyorsjelentés 2012. május ezer Televízió gyorsjelentés, 2012. május Adatszolgáltatók: Magyar Telekom Nyrt., Invitel Zrt., UPC Magyarország Kft., Kft., PR-TELEKOM Zrt., Tarr Kft., ViDaNet Zrt., Részletesebben OTT tartalomszolgáltatások hazai is nemzetközi jogi útvesztője
OTT tartalomszolgáltatások hazai is nemzetközi jogi útvesztője Dr. Bartóki-Gönczy Balázs Trendek, szabályozási kihívások Hírközlési Igazgatóság 2014.10.09. Az átalakuló médiarendszer 2 Átalakuló tartalomfogyasztás Részletesebben A média-értéklánc szerzői jogi vonatkozásai
A média-értéklánc szerzői jogi vonatkozásai Előadó: dr. Sarkady Ildikó HTE MediaNet 2013 Konferencia Velence 2013. október 3-4. A prezentáció tartalma Határos jogterületek összetartása és elkülönülése Részletesebben 2007.12.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 332/27 IRÁNYELVEK
2007.12.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 332/27 IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2007/65/EK IRÁNYELVE (2007. december 11.) a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben Részletesebben Médiajog. dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor www.szaldobagyi.hu
Médiajog Gondolatainak és véleményének szabad kinyilvánítása az ember egyik legbecsesebb joga. Így tehát minden polgár szabadon nyilatkozhat szóban, írásban, nyomtatásban; de a törvényben megállapított Részletesebben A média szabályozása az Egyesült Királyságban
Polyák Gábor A média szabályozása az Egyesült Királyságban Budapest, 2010. augusztus, 55. szám ISSN 1788-134X ISBN 978 615 5020 03 2 Kiadja az Alkalmazott Kommunikációtudományi Intézet Budapest, 1021 Hűvösvölgyi Részletesebben POLYÁK GÁBOR KÉTHARMADOS JOGALKOTÁSI TÁRGYKÖRÖK A KERESKEDELMI TELEVÍZIÓZÁS SZABÁLYOZÁSÁBAN
POLYÁK GÁBOR KÉTHARMADOS JOGALKOTÁSI TÁRGYKÖRÖK A KERESKEDELMI TELEVÍZIÓZÁS SZABÁLYOZÁSÁBAN Az Alkotmány a hazai médiaszabályozás sajátosságává teszi annak részben kétharmados országgyűlési többséghez Részletesebben Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv implementációja és az 1996. évi I. törvény
Gellén Klára Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv implementációja és az 1996. évi I. törvény Budapest, 2009. december, 43. szám ISSN 1788-134X ISBN 978-963-88287-8-1 Kiadja az Alkalmazott Részletesebben NYAKAS LEVENTE A TELEVÍZIÓS MŰSORSZOLGÁLTATÁS FOGALMÁNAK ÉRTELMEZÉSE - Bevezetés
NYAKAS LEVENTE A TELEVÍZIÓS MŰSORSZOLGÁLTATÁS FOGALMÁNAK ÉRTELMEZÉSE - AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG C-89/04 ÍTÉLETE * Bevezetés Az Európai Közösségek Bírósága (Bíróság) az EK-szerződés 234. cikke alá tartozó előzetes Részletesebben Polyák Gábor: Kiegészítés Polyák Gábor Szıke Gergely Médiaszabályozás Németországban címő tanulmányához
Polyák Gábor: Kiegészítés Polyák Gábor Szıke Gergely Médiaszabályozás Németországban címő tanulmányához 1. Alkotmányos alapok A médiaszabályozás alkotmányos kereteit igen részletesen dolgozta ki a német Részletesebben A kiskorúak védelmében alkalmazott hatékony műszaki megoldások Külföldi kitekintés
A kiskorúak védelmében alkalmazott hatékony műszaki megoldások Külföldi kitekintés Szilády Szilvia Tudományos munkatárs Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Műsorfigyelő és elemző főosztály 2011. június Részletesebben A teljesítési hely szabályainak változása és hatásai a kiemelt adózókra
A teljesítési hely szabályainak változása és hatásai a kiemelt adózókra dr. Boros Richárd NAV Kiemelt Adózók Adóigazgatósága Különös Hatásköri Ellenőrzési Főosztály főosztályvezető Tartalom: I. Előzmények Részletesebben Az OTT szolgáltatások hatása a távközlési piacokra
Az OTT szolgáltatások hatása a távközlési piacokra dr. Bartóki-Gönczy Balázs Szabályozói szemszögből Távközlési Világnap Győr 2015.05.13. Tartalomjegyzék 2 1) Mit értünk OTT szolgáltatás alatt? 2) Mobil Részletesebben A jövő szabályozási kihívásai
1 A jövő szabályozási kihívásai Aranyosné dr. Börcs Janka NMHH Főigazgató HTE Médianet 2015 2015.10.09. Egységes Európai Digitális Piac Stratégia 2 Digitális termékek elérhetővé tétele Digitális hálózatok Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.20. COM(2013) 932 final ANNEXES 1 to 4 MELLÉKLETEK Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a műszaki szabályokkal és az információs társadalom Részletesebben Sajtószabadság, médiafelügyelet
Sajtószabadság, médiafelügyelet A tananyag alapjául szolgáló kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program című kiemelt projekt keretében zajlott; a projekt az Európai Unió támogatásával, Részletesebben Kitöltési útmutató A NEM ELŐFIZETÉSES MŰSORTERJESZTÉS KÉRDŐÍVHEZ (2011-2012) 2013. július
Kitöltési útmutató A NEM ELŐFIZETÉSES MŰSORTERJESZTÉS KÉRDŐÍVHEZ (2011-2012) 2013. július Fogalmak CU: Capacity Unit Kapacitás egység. Dtv.: 2007. évi 74. törvény a műsorterjesztés és a digitális átállás Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának közleménye
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának közleménye Ajánlás a kiskorúak védelmében a lineáris és lekérhető médiaszolgáltatók által alkalmazandó hatékony műszaki megoldásokra I. Az ajánlás Részletesebben Az audiovizuális művekhez való online hozzáférés megkönnyítése az Európai Unióban: magyar javaslatok. Dr. Rozgonyi Krisztina
Az audiovizuális művekhez való online hozzáférés megkönnyítése az Európai Unióban: magyar javaslatok Dr. Rozgonyi Krisztina Előzmények 1. Európai Bizottság COM(2012)789 számú, az egységes digitális piacon Részletesebben Az elektronikus hírközlés jogszabályi hátterének átfogó felülvizsgálata 2010
Az elektronikus hírközlés jogszabályi hátterének átfogó felülvizsgálata 2010 2. Konzultáció Hatékonyan működő versenypiac és a szolgáltatók közti kapcsolatok Konzultáció A konzultációk szerepe Az érintettek Részletesebben SZABÁLYOZÁSI STRATÉGIA KIALAKÍTÁSA
SZABÁLYOZÁSI STRATÉGIA KIALAKÍTÁSA Stratégiai koncepció kialakításának logikája Budapest, 2005. október 17. A BCG TANÁCSADÓI TÁMOGATÁST NYÚJT AZ NHH-NAK A SZABÁLYOZÁSI STRATÉGIA KIALAKÍTÁSÁBAN BCG nyilvános Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Televíziós csatornák szállodai szobákban szállodavendégek számára történő hozzáférhetővé tétele Ügyszám: SZJSZT 32/2005 Az ügyvédi iroda által feltett kérdések: Részletesebben ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET. 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE
ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) az 1996. évi a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben HÍRADÁSTECHNIKA I. Dr.Varga Péter János
7. HÍRADÁSTECHNIKA I. Dr.Varga Péter János 2 Műholdas kommunikáció 3 VSAT A VSAT hálózat előnyei 4 Rugalmas, gyors telepíthetőség Ország régió teljes lefedése Azonnali kommunikáció lehetősége Földi infrastruktúrától Részletesebben A MÉDIASZOLGÁLTATÁS ÉS A SAJTÓTERMÉK FOGALMA AZ ÚJ MAGYAR MÉDIASZABÁLYOZÁSBAN
Iustum Aequum Salutare VII. 2011/4. 71 101. A MÉDIASZOLGÁLTATÁS ÉS A SAJTÓTERMÉK FOGALMA AZ ÚJ MAGYAR MÉDIASZABÁLYOZÁSBAN KOLTAY ANDRÁS egyetemi adjunktus (PPKE JÁK) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben A TANÁCS 143/2008/EK RENDELETE
2008.2.20. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 44/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 143/2008/EK RENDELETE (2008. február Részletesebben Cikkely A Kódex célja
1 Cikkely A Kódex célja (1) A Kódex a Magyarországon internet hozzáférés szolgáltatási tevékenységet folytató elektronikus hírközlési szolgáltatók szakmai-etikai normagyűjteményeként szolgál, melynek önkéntes Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 328/2009. (II. 11.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 328/2009. (II. 11.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A vezeték nélküli mikrofonok (PMSE) felhasználásának feltételei
A vezeték nélküli mikrofonok (PMSE) felhasználásának feltételei A nemzetközi szabályozási környezet jellemzői, megoldási irányok Előadó: Berecz László Diasor: Bálint Irén Berecz László 2013. április 16. Részletesebben SZÉLES TAMÁS I SZABÓ JÓZSEF I ROZGONYI LÁSZLÓ I BALLAI ÉVA DIGITÁLIS SZÉP ÚJ VILÁG
SZÉLES TAMÁS I SZABÓ JÓZSEF I ROZGONYI LÁSZLÓ I BALLAI ÉVA DIGITÁLIS SZÉP ÚJ VILÁG Debreceni Mozgóképkultúra Alapítvány 2011 Tartalomjegyzék Széles Tamás - A média és annak tartalmi sajátosságai 1. Bevezető Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1250/2014. (XII.16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/26124-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a támogatás közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1250/2014. (XII.16.) Részletesebben I. rész. Általános rendelkezések A rendelet célja. 1. A rendelet célja, hatálya
Karancsalja község Önkormányzata Képviselő testületének 11/2013. (VIII.27.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által államháztartáson kívülre nyújtott támogatásokról Karancsalja község Önkormányzatának Részletesebben ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET A TÖRVÉNY HATÁLYA 1. (1) A törvény hatálya kiterjed a Magyar Köztársaságban letelepedett médiatartalomszolgáltató által nyújtott médiaszolgáltatásra és kiadott sajtótermékre. Részletesebben A műszaki vizsgálatról
A műszaki vizsgálatról A Nemzeti Közlekedési Hatóság a kormány kijelölése alapján felelős többek között a közúti járművek műszaki megvizsgálásáért is. A járművek műszaki megvizsgálásáról rendelkező jogszabályok Részletesebben Mit is jelent és miért külön szabályozási kérdés a hálózatsemlegesség?
Mit is jelent és miért külön szabályozási kérdés a hálózatsemlegesség? Gálik Mihály egyetemi tanár SZAMM, 2011. április 21. A hálózat-semlegesség fogalma és szabályozásának igénye A hálózat-semlegesség Részletesebben Iránymutatások a kiegészítő szavatoló tőkéről
EIOPA-BoS-14/167 HU Iránymutatások a kiegészítő szavatoló tőkéről EIOPA Westhafen Tower, Westhafenplatz 1-60327 Frankfurt Germany - Tel. + 49 69-951119-20; Fax. + 49 69-951119-19; email: info@eiopa.europa.eu Részletesebben A Régiók Bizottsága véleménye az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök (ISA) (2009/C 200/11)
C 200/58 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.8.25. A Régiók Bizottsága véleménye az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök (ISA) (2009/C 200/11) A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA üdvözli az előző programoknak Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Digitális Nemzet Az infokommunikációs iparág stratégiai irányai. Nyitrai Zsolt Infokommunikációs államtitkár, NFM
Digitális Nemzet Az infokommunikációs iparág stratégiai irányai Nyitrai Zsolt Infokommunikációs államtitkár, NFM Szervezet Infokommunikációs Államtitkár Hírközlésért és audiovizuális médiáért felelős helyettes Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2013. évi 38. heti ülésszakának napirendjére. 2013. szeptember 18.
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 203. évi 38. heti ülésszakának napirendjére 203. szeptember 8. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben 2007. évi LXXIV. törvény. a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet
A jogszabály 2011. augusztus 19-én hatályos állapota következő változás: 2011. augusztus 3. 2007. évi LXXIV. törvény a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól Az Országgyűlés a Digitális Átállás Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. évi 26. heti ülésszakának napirendjére 2011. június 29.
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. évi 26. heti ülésszakának napirendjére 2011. június 29. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben 2013. évi törvény a választási eljárásról
2013. évi törvény a választási eljárásról (a médiával kapcsolatos részek kivonata) (Forrás: az elfogadott törvénynek az Ogy elnöke által aláírt és a köztársasági elnöknek aláírásra megküldött szövege) Részletesebben Médiafelügyeleti főosztály
Médiafelügyeleti főosztály Túl szigorú a Hivatal? Az elmúlt két és fél év helyzetértékelése dr. Máthé Gergely 2014. szeptember 22. 2 A jogszabályi háttér: - A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2015. évi 25. heti ülésszakának napirendjére. 2015. június 16. (kedd)
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2015. évi 25. heti ülésszakának napirendjére 2015. június 16. (kedd) Kezdési időpont: 14 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: A Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1561/2008.(VIII.27.) sz. VÉGZÉSE
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1561/2008.(VIII.27.) sz. VÉGZÉSE Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Kulturális és Oktatási Bizottság VÉLEMÉNYTERVEZET. a Kulturális és Oktatási Bizottság részéről
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Kulturális és Oktatási Bizottság 2009 2008/0047(COD) 25.6.2008 VÉLEMÉNYTERVEZET a Kulturális és Oktatási Bizottság részéről az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság részére Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez
ÖRT Szakmai Fórum 2008. szeptember 9., Budapest Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez Új fogyasztóvédelmi szabályok Az Országgyűlés 2008. június 9-én elfogadta: A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen Részletesebben A törvény hatálya. 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni:
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben 2007. évi LXXIV. törvény a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
2007. évi LXXIV. törvény a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól Az Országgyűlés a Digitális Átállás Stratégia végrehajtása, az információs társadalom elektronikus hírközlési infrastruktúrájának Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Digitális műsorelosztás és műsorszolgáltatás szerzői jogi megítélése Ügyszám: SZJSZT 43/07/1. A megkereső által feltett kérdések: A) Minősül-e új, egyedi Részletesebben Budapest, 2014. április 3. P.H. dr. Karas Monika s.k. elnök
Ügyiratszám: BI/1284-5/2014. Tárgy: egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató kijelölése telefonhálózathoz való hozzáférés vonatkozásában Ügyintéző: Dr. Csorba Imre HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben Biztosításközvetítés elektronikus felületen
Biztosításközvetítés elektronikus felületen Az MNB 5/2015. (V.5.). számú ajánlásának átültetése a gyakorlatba Elméleti és gyakorlati kihívások Sebestyén László vezérigazgató (Netrisk.hu Zrt.) online szekció Részletesebben A SOCIAL STEPS ADATVÉDELMI ÉS ADATKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A SOCIAL STEPS ADATVÉDELMI ÉS ADATKEZELÉSI SZABÁLYZATA Általános rendelkezés A Social Steps az alábbiakban ismerteti adatkezelési elveit, bemutatja azokat az elvárásokat, melyeket saját magával, mint adatkezelővel Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2013. évi 21. heti ülésszakának napirendjére. 2013. május 22.
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2013. évi 21. heti ülésszakának napirendjére 2013. május 22. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben Corvinus - Infrapont Szakmai Műhely Budapest 2009 január 29. Hálózati semlegesség piacszabályozási nézőpontból. Bánhidi Ferenc
Corvinus - Infrapont Szakmai Műhely Budapest 2009 január 29 Hálózati semlegesség piacszabályozási nézőpontból Bánhidi Ferenc Tartalom 2 A fogalom jogi értelmezése és előélete Kísérlet ex-ante versenyszabályozási Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA. Tervezet: A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (...)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.07.25. COM(2009) XXX végleges Tervezet: A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (...) a [ ] 2006/43/EK irányelv alapján egyes harmadik országok illetékes hatóságainak megfelelőségéről Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben ARTISJUS Magyar Szerzői Jogvédő Iroda Egyesület közleménye
ARTISJUS Magyar Szerzői Jogvédő Iroda Egyesület közleménye az irodalmi és zeneművek sugárzás útján, vezetékkel vagy egyéb módon a nyilvánossághoz történő közvetítéséért, kódoltan történő eredeztetéséért Részletesebben Szabályozás és ösztönzés a magyar információs társadalom építésében
Szabályozás és ösztönzés a magyar információs társadalom építésében Mátrai Gábor hírközlési elnökhelyettes Információs társadalom és tartalomfogyasztás 2012. június 14. Globális trendek európai és nemzeti Részletesebben FÖLDES KÖZSÉGI KÖNYVTÁR IGAZGATÓJA. 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 6. /Fax: (54) 531-041; 531-042 E-mail: fkonyvtar@gmail.com
FÖLDES KÖZSÉGI KÖNYVTÁR IGAZGATÓJA 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 6. /Fax: (54) 531-041; 531-042 E-mail: fkonyvtar@gmail.com Iktatószám: 1410-1/2015. 31. T Á J É K O Z T A T Ó a Képviselő-testülethez Részletesebben EIOPA(BoS(13/164 HU. A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások
EIOPA(BoS(13/164 HU A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások EIOPA WesthafenTower Westhafenplatz 1 60327 Frankfurt Germany Phone: +49 69 951119(20 Fax: +49 69 951119(19 info@eiopa.europa.eu Részletesebben Szélessávú piacok hatósági szabályozása. Kihívások az infokommunikációban IVSZ NHH konferencia Ludányi Edgár - NHH
Szélessávú piacok hatósági szabályozása Kihívások az infokommunikációban IVSZ NHH konferencia Ludányi Edgár - NHH 2 Tartalom I. Szélessávú piacok helyzete, fejlődési irányai II. Szélessávú piacok fejlődését Részletesebben Ügyiratszám: TA/2925-12/2011 NEMZETI MÉDIA - ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK
Ügyiratszám: TA/2925-12/2011 NEMZETI MÉDIA - ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 499/2011. (IV.14.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa (továbbiakban: Médiatanács) a Szabó Részletesebben HATÁROZAT. határozatot.
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatal Tartalomfelügyeleti főosztály Ügyiratszám: 4807-1/2011. Tárgy: törvénysértés megállapítása Ügyintéző: személyes adat HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben Elektronikus hírközlési szolgáltatások osztályozása
Elektronikus hírközlési szolgáltatások osztályozása Szolgáltatás megnevezése Szolgáltatás leírás Gyűjtő kategória. Az e kategóriába besorolható szolgáltatásokat a részletesebben bontott 1. ELŐFIZETŐI SZOLGÁLTATÁSOK Részletesebben A hálózatsemlegesség
Polyák Gábor Hálózatsemlegesség és médiaszabadság Az FCC szabályozási javaslatának kommentárja A hálózatsemlegesség jelentôsége Az elmúlt évek legélénkebb médiaszabályozási, kommunikációpolitikai vitája Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozása
Simon Éva A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozása Budapest, 2008. november, 33. szám ISSN 1788-134X ISBN 978-963-88088-4-4 Kiadja az Alkalmazott Kommunikációtudományi Intézet Budapest, Részletesebben T/19081. számú törvényjavaslat. a digitális műsorterjesztés szabályairól
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/19081. számú törvényjavaslat a digitális műsorterjesztés szabályairól Előadó: Kovács Kálmán informatikai és hírközlési miniszter Budapest, 2006. január 2006. ÉVI TÖRVÉNY A Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.7.17. C(2014) 4580 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.) az EN14342 szabvány hatálya alá tartozó bizonyos, bevonat nélküli fa padlóburkolatok Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1185/I/2006.(V.31.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1185/I/2006.(V.31.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a Részletesebben HATÁROZAT. Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Attila Melléklet: -
Ügyiratszám: KS/2794-5/2015. Tárgy: az országos bitfolyam hozzáférés nagykereskedelmi szolgáltatás ának megállapítása retail minus módszer alkalmazásával (UPC RM20) Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Részletesebben A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban
A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban Tartalom Tartalom... 1 I. Összefoglaló... 2 II. A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben P6_TA(2008)0459 A média koncentrációja és pluralizmusa az Európai Unióban
P6_TA(2008)0459 A média koncentrációja és pluralizmusa az Európai Unióban Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról (2007/2253(INI)) Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.23. COM(2009)642 végleges 2008/0221 (COD) A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése Részletesebben A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban
A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban Budapest, 2011. Tartalom Tartalom... 1 I. Összefoglaló... 2 II. A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2347/2009. (XII. 2.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2347/2009. (XII. 2.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben 1. Tárgyi hatály. 2. Üzletszerűnek nem minősülő felhasználás. 3. Az előadóművészi jogdíj mértéke
20762 H I V A T A L O S É R T E S Í T Ő 2013. évi 60. szám Az Előadóművészi Jogvédő Iroda Egyesület (EJI) díjszabása a rögzített előadás nyilvánosság számára lehívásra történő hozzáférhetővé tétele engedélyezésének Részletesebben Országos Rendezési Tervkataszter
TeIR Országos Rendezési Tervkataszter Felhasználói útmutató Budapest, 2015. április Tartalomjegyzék 1. BEVEZETŐ... 3 2. LEKÉRDEZÉSEK... 3 2.1 TERV ELLÁTOTTSÁG LEKÉRDEZÉS... 4 2.1.1. Kördiagram... 5 2.1.2. Részletesebben AZ SPB BEFEKTETÉSI ZRT. LEGJOBB VÉGREHAJTÁSI POLITIKÁJA
AZ SPB BEFEKTETÉSI ZRT. LEGJOBB VÉGREHAJTÁSI POLITIKÁJA Jelen politika tartalmazza az SPB Befektetési Zrt.-nek (a továbbiakban: Társaság) a 2007. évi CXXXVIII. Törvényben (a továbbiakban: Törvény) meghatározottak Részletesebben Új média, régi kérdések?
Polyák Gábor Új média, régi kérdések? A digitális átállás alkotmányjogi vonatkozásai* A kereskedelmi televíziózás bevezetésével szemben, amire a nyugat-európai államok többségében nagyrészt alkotmánybírósági Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.9.17. COM(2013) 633 final 2013/0312 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv Részletesebben Alternatív zártláncú tartalomtovábbítás értékesítőhelyek számára
Alternatív zártláncú tartalomtovábbítás értékesítőhelyek számára António Felizardo Hungaro DigiTel Kft. 2015. okt. 8. Igény Kapacitás - Adatforgalom Alkalmazások Felhasználó Hálózat Egyik a másikat gerjeszti, Részletesebben EU Közbeszerzési politika
EU Közbeszerzési politika 2012. szeptember 25. Jeney Petra A közbeszerzési politika célkitűzései Piaci integráció - vámjellegű kereskedelmi korlátok eltörlése közbeszerzési politika lehetséges versenykorlátozó Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben Kyäni internetes adatkezelési irányelvek
Kyäni Internet Privacy Policy-10.10-HU-EU Kyäni internetes adatkezelési irányelvek A Kyäni, Inc. és annak kapcsolt vállalkozásai (együttesen a Kyäni), valamint ezek leányvállalatai elkötelezettek a Disztribútorok Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
sui generis
Bíróság
BÍRÓSÁG
KÚRIA
Kúria


text:
September | 2014 | CENTRAL-EUROPEAN RELIGIOUS FREEDOM INSTITUTE
Rosh Hashanah is the beginning of the Jewish High Holy Days, or Yamim Noraim(the “Days of Awe“), and is followed 10 days later by Yom Kippur, the “day of atonement.” The Mishnah refers to Rosh Hashanah as the “day of judgment,” and it is believed that God opens the Book of Life on this day and begins to decide who shall live and who shall die. The days between Rosh Hashanah and Yom Kippur are viewed as an opportunity for Jews to repent (teshuvah, in Hebrew) and ensure a good fate.
BY CSABA TÓTH / Budapest Beacon
Strasbourg court rejects Hungarian goverment appeal over church law
The European Court of Human Rights has rejected an appeal by the Hungarian government to a verdict on the Hungarian church law.
The Strasbourg court upheld its ruling of Apr. 8 in favour of nine small religious communities who complained that their right to free assembly and association had been curtailed when Hungary’s new church law stripped them of their church status.
The ruling of first instance states that the churches are entitled to compensation, the amount of which must be negotiated between the government and the churches after the decision becomes final, the Court said.
The Hungarian constitutional court annulled the church law last year.
Visszautasította a strasbourgi bíróság a magyar kormány fellebbezését, így véglegessé vált az az ítélet, ami kimondta: rossz a magyar egyházügyi törvény. A döntésről a bíróság a honlapjánszámolt be. Ahogy az várható volt és az Index is megjósolta, a bíróság Nagykamarája nem foglalkozik az egyházügyi törvénnyel, így a fellebbezés kezdeményezése csak időhúzásra volt jó a kormánynak.
A bírósághoz korábban olyan kisegyházak fordultak beadvánnyal, akiket az új egyházügyi törvény alapján megfosztottak az egyházi jogállásától. A bíróság elmarasztalta a magyar államot, azt kifogásolta, hogy a törvény szerint a vallási közösségeknek a politika kegyét kell keresniük ahhoz, hogy egyházak lehessenek: az egyházi státuszról nem bíróság, hanem a parlament dönt. A strasbourgi bíróság szerint a magyar szabályozás diszkriminatív is, mivel a kisegyházaknak sokkal kevesebb jogot biztosít, mint a nagyoknak. Mindezek miatt a bíróság azt mondta, hogy a magyar szabályozás sérti a vallásszabadság elvét.
A bíróság ítélete kimondta, hogy az egyházaknak kártérítés jár, de ennek az összegéről nem határozott. Azt mondta ki, hogy az ítélet véglegessé válása után (ez történt meg most) hat hónapja van a kormánynak és a kisegyházaknak, hogy megegyezzenek a fizetendő kártérítés mértékéről. Ha ez sikertelen lesz, a bíróság fog dönteni az összegszerűségről is. Az egyházak összesen körülbelül 7 milliárd forintot követelnek többek között az elmaradt adókedvezmények és állami támogatások miatt.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság