text:
⭐A FORMA- FOGALOM PROBLEMATIKÁJA *
A FORMA- FOGALOM PROBLEMATIKÁJA *
Download "A FORMA- FOGALOM PROBLEMATIKÁJA *"
1 245 MAGYAR ZENE 50 A Magyar Zene az idén érkezett el 50. évfolyamához. Ezt a szép jubileumot úgy szeretnénk csendben megünnepelni, hogy az 50 év alatt a lapban megjelent kiemelkedô tanulmányokból néhányat újraközlünk (az idei 2., 3. és 4. számban megjelenô összeállításunk csak a már lezárult élemûvû zenetörténészek írásaiból válogat, természetesen a teljesség igénye nélkül). Ezzel tisztelgünk a magyar zenetudomány elmúlt 50 éve és meghatározó képviselôi elôtt. Dobszay László A FORMA- FOGALOM PROBLEMATIKÁJA * Nomina debent respondere rebus. Az elnevezéseknek egybe kell vágniuk magukkal a dolgokkal vallotta az európai tudományosság, születésének pillanatától. Csak sajnálnunk lehet, hogy a fogalmi tisztázottság, a terminusok és jelölések egyértelmû használata késôbb nem tudott lépést tartani a szaktudományok halmozódó anyagával, a világkép részletrajzolatainak sûrûsödésével. Ez a folyamat objektív nehézségekbôl származott, de a féltudományos mûfajok, az esszé, a publicisztika, a napisajtó pongyolasága tovább súlyosbította a helyzetet. Elsôrendû tudományos feladatnak kell tehát tekintenünk a terminológiai- fogalmi vizsgálódást, úgy természetesen, hogy ne legyen merô formalizmus és szôrszálhasogatás, hanem a dolgok jobb megismerését szolgálja, a megismert valóság pontosabb kifejezését, a dolgokkal korrespondeáló névrendszer kialakítását, az egyértelmû szóhasználatot. Ami az illetô tudomány szempontjából a valóságban világosan megkülönböztethetô, az kapjon külön- külön nevet. Ami ugyanazon valóság variációit mutatja föl, azt jelölje azonos, vagy hasonló név. A terminológiai tisztaság nem merô konvenció. Azt mondhatnánk: ez a tudományosság tiszta lelkiismerete. Ha fontos e fogalmi tisztaság a tudomány szempontjából, talán még fontosabb a tudomány mûvelôinek érdekében, különösen olyan témakörökben, melyekben a tiszta tudományosság szempontjai személyi, vagy egyéb szempontokkal keverednek, s a félreértés vagy félremagyarázás fegyverré válván a tudományos élet tisztaságát veszélyezteti. Kétségtelen, hogy a zenetudomány tárgya és a tárgyból adódó módszertani következmények miatt különleges helyet foglal el a tudományágak között. Tárgya sok helyt kicsúszik a rációval gazdaságosan követhetô leírás alól, s a végsô racionális tisztaságot megjelenítô egységes terminológia így nehezebben alakítható * A tanulmány elôször a Magyar Zene februári számában jelent meg.2 246 L. évfolyam, 3. szám, augusztus Magyar Zene ki; esetenként nem is elég gyümölcsözô e fáradozás. Ez azonban nem jelenti, hogy ne lenne igen sok fogalom haszonnal rögzíthetô. Magának a tudományos életnek kell megmutatnia, melyek a tisztázandó fogalmak: a félreértések mindig azt bizonyítják, hogy a valósággal nem korrespondeáló, fölösleges terminusokat vezettünk be, vagy éppen ellenkezôleg, elmulasztottunk fontos distinkciókat. Így például tudományos és zenei közéleti viták azt a benyomást keltik az emberben, hogy a zenetudomány egyik legalapvetôbb fogalma sincs kellô mértékig tisztázva és distingválva, ti. a zenei forma fogalma. A zenei elmélet forma- fogalma ugyanis némileg eltér a filozófiai, általános esztétikai és irodalom-, mûvészetelméleti szóhasználattól. Sôt, mint késôbb kimutatjuk, e szót még a zenetudományon belül is legalább háromféle értelemben használjuk, anélkül hogy a hármas értelmet kellôképpen szétválasztottuk és egymáshoz viszonyítottuk volna. I. A forma szó hallatán többnyire a periódus, mondat, rondó stb. megjelölések, vagyis az úgynevezett zenei formák jutnak eszünkbe. A formatani könyvek elsô lapjai ugyan többnyire általánosabb meghatározást nyújtanak a zenei forma fogalmáról, de a könyv tartalmát elemezve vagy akár csak a tartalomjegyzéket áttekintve mégis úgy tapasztaljuk, hogy az említett zenei formák felsorolását, meghatározását, csoportosítását, magyarázatát tekintik föladatuknak. A forma szót tehát olyasféleképpen használjuk, mint néhol az irodalomelmélet is ( versformák : szonett, stanza stb.). Az általános megállapítások, meghatározások és a gyakorlati szóhasználat különbségét jelzi már az is, hogy míg a meghatározás a formáról beszél, addig a könyv maga a formákat tárgyalja. A zenetudós ez esetben szembeszökô differenciákat, jelentôs egységeket, karakterbeli és egyéb különbségeket keres a mûben. A megkülönböztetett részek egymáshoz való viszonyát fôleg a hasonlóság- eltérés, ezen belül is fôképpen a dallamhasonlóság- dallameltérés alapján vizsgálja. A vizsgálat során kialakuló szerkezeti képleteket típusokba sorolja és zenei formáknak nevezi. A vizsgálandó új példákat úgy elemzi, hogy bevonhatók- e valamely kialakított típusba, s ha igen, melyikbe; ha pedig nem, vajon más példákkal egybevetve új típust kell- e köréje alkotni, netán szabad formának kell- e minôsíteni. A vitás, kétes példákat határesetnek minôsíti, és létüket a zene élô voltával igazolja. A típuskutatás fôleg a nagyobb zenei egységek egymáshoz való viszonyával foglalkozik. Az elsô lapokon ugyan felemlíttetnek a periódusnál kisebb egységek, ízek is, de csak mint maguknak a periódus- témáknak alkatrészei, ritkábban úgy, mintha az egész mû ízesülésének törvényeit adnák: olyan törvényeket tehát, melyek érvényesülnek az egész mûben, témákban és kötôrészekben egyaránt. Mivel tehát e kutatás a tételek nagyobb egységeinek viszonyával foglalkozik, nevezhetnénk makrotipológiai vizsgálatnak. Az eredményként kialakuló formatípus, szerkezet mintegy a zenemû legkülsôbb formájának tekinthetô. Olyasféle, mint egy nagyobb rekeszekkel ellátott doboz, mely áttekinthetôvé teszi a beléhelyezett3 DOBSZAY LÁSZLÓ: A forma- fogalom problematikája 247 anyagot, de az anyag természetérôl, belsô szervezôdésérôl, a csoportosítás logikájáról, s a rekeszeken belüli kapcsolatokról alig adhat számot. A makrotipológiai vizsgálat létjogosultsága indokolt, mert megkönnyíti a csoportosítást és összehasonlítást az elméleti munkában, fokozza az elôadómûvész zenei intelligenciáját, áttekintôképességét, segíti a memorizálást. II. Amikor tartalom és forma egységérôl beszélünk, akkor más forma - fogalom él elképzelésünkben. Ha a fentebbiekben kifejtett forma azonos lenne magával a zenei formával, akkor minden szonátaforma tartalmi funkciója megegyezne, vagy hasonlóképpen, minden szonettnek azonos tartalmúnak kellene lennie az irodalomban. Az esztétikában tágabb értelemben használjuk a forma szót: jelöljük vele egy mûalkotás valamennyi, az illetô mûvészeti ág sajátosságainak megfelelôen kezelt és felfogott materiális eszközét, illetve ezen eszközök együttességét és szerves egységét, melyek rögzítik, kifejezik, hordozzák a mûalkotás mondanivalóját. A fenti meghatározáshoz még e rövid tárgyalásban is hozzá kell fûznünk néhány kiegészítô magyarázatot. 1. A forma, mint írtuk, magába foglalja a mû valamennyi materiális, mérhetô, konkréten kimutatható mozzanatát, de csak úgy, ahogy az illetô mûvészeti ág értelmezi ôket. Beletartozik tehát egy zenemû formájába annak valamennyi hangja, magassági meghatározottságával, idôbeli elrendezettségével, megszólalási módjával, a megszólalt hangszerek sajátosságaival, a hangerôvel stb. együtt. (Az így értett forma jellemzô összetevôje tehát a harmóniarend, a polifónia, hangszerelés stb. is.) De mindez csak a zenére jellemzô módon és szempontokból. Hozzátartozik például a hangerô, de csak a mûben elôforduló hangerôkhöz viszonyítva. Hozzá a hangmagasság, az idô is, de nem egyszerûen fizikai, hanem speciális zenei értelmezéssel (mint késôbb látni fogjuk). Egy szekundnyi eltérés tehát fizikailag kisebb, mint egy tercnyi, de lehet zenében a magasságok zenei értelmezése miatt nagyobb. A zenei formához tartozik az is, hogy egy hangot pizzicato vagy arco szólaltatnak meg, ugyanakkor más, fizikailag esetleg jelentôsebb különbségekrôl nem veszünk tudomást, nem tekintjük formaalkotónak, mert zenei jelentésük nincs. A példák számát még szaporíthatnánk: mind csak azt mutatná, hogy a zenei forma alkatrészei mérhetô, kimutatható, materiális mozzanatok, sôt, ezek összességét felölelik, de csak valós zenei jelentésük értelmében. 2. A materiális meghatározottság és a mûvészeti ág sajátosságainak dialektikája miatt a mûalkotás formája által lesz tanulmányozható, mérhetô, megfigyelhetô valósággá, de ez a mérés nem független a mérô szubjektumtól. Nem adhatunk ugyanis teljesen objektív szabályt a mûvészeti ág sajátosságairól, s így e követelményt a szubjektum, a megfigyelô belsô akusztikus részvétele nélkül érvényesíteni nem lehet. Tételezzük föl például, hogy egy mû formájában kimutatható, mérhetô, leszámolható matematikai összefüggésre bukkantunk. Van- e ennek az összefüggésnek megfelelôje a zenei, akusztikai valóságban; bír- e valós tartalmi funkcióval? vagy csupán véletlenszerû adat; esetleg a szerzônek zenén kívüli meggondolá-4 248 L. évfolyam, 3. szám, augusztus Magyar Zene sából, ötletébôl, játékából adódott? zenei, vagy zenén kívüli elv érvényesül- e itt; vagyis az adott összefüggés a zenei formához tartozik- e, vagy sem? Ezt a kérdést akusztikus- zenei tevékenység, a szubjektum belsô részvétele nélkül eldönteni nem lehet. 3. Meghatározásunkban kiemeltük, hogy a materiális elemek a formát együttességükben, szerves egységükben adják meg. A szerves egység jelzi azokat a relációkat és reláció- relációkat, amelyeket a zenei kifejezésmód legbecsülendôbb, legkiválóbb materiális elemének tekintünk. A hangok elszigetelt csoportjai és relációi csupán csak effektusok, tartalmi hatásuk naturalisztikus; a relációgazdagság az, ami formaalkotó, tehát tartalmilag realisztikus hatású. 4. A tartalom nem úgy rögzíti és fejezi ki a mondanivalót, ahogy a nyelv a gondolatot vagy az írás a hangokat, amikor is a kapcsolat a jelzett és jelzô közt külsôdleges. Sokkal bensôségesebb módon, teljesen egymásba foglaltan, azonosultan, egymás nélkül kifejezhetetlenül, úgy, ahogy az embert kell testi- lelki egységnek tekinteni, vagy ahogy az állati lény materiális szerkezete rögzíti, kifejezi és hordozza az életet. A formának ez az értelmezése adja meg a jogcímet ahhoz, hogy a tudományos elméletben, az elôadói, kompozitórikus, pedagógiai gyakorlatban a zene tartalmát a zenei kifejezôeszközök oldaláról közelítsük meg. III. Kíséreljük meg most a fönti, esztétikai értelemben vett forma jellegzetesebb zenei összetevôit kimutatni. Mindenekelôtt megállapíthatjuk, hogy a formai elemek között vannak olyanok, amelyek a zenei történés lényegi hordozóinak tekintendôk, s olyanok is, amelyek feladata inkább a történés érthetô, meggyôzô elôadása, egyes elemek kiemelése vagy legföljebb színezése. A principális és interpretatív tényezôk viszonyát talán a színpadi szöveg és a rendezôi utasítások viszonyához hasonlíthatnánk. Másodlagos tényezô például a legtöbb esetben a dinamika, a hangszerelés, sôt az a tempó is, amelyben legelônyösebben lehet a zenei történésben létrejövô relációkat fölfogni. A másodlagos megjelölés természetesen nem azt jelenti, hogy elhanyagolható, a lényegitôl leválasztható akcidenciák ezek, csupán azt, hogy logikailag alárendeltek az elsôrendû tényezôknek, mintegy azok szolgálatában állnak. Az elsôrendû tényezôket vizsgálva ismét két jelenségcsoportot különböztethetünk meg. Ezek is csak elméletben választhatók szét, gyakorlatban szerves egységet alkotnak: 1. A hangmagasság- relációk zenei jelentésén alapuló formakincs az egyik. A zene átkölti a hangmagasságok fizikai rendszerét, így válnak a hangmagasságok a zenére jellemzô materiális adottságokká. A hangmagasságok e jelentésrendjét tonális- funkciós rendnek hívjuk (a funkció szót most természetesen nem szûkebb, harmóniai értelemben használva). A hangoknak funkciós viszonyulásai értelmezik a dallamot és a harmóniát (a lehetôségek egyidejû vagy egymás utáni kiélését), de a polifóniát is.5 DOBSZAY LÁSZLÓ: A forma- fogalom problematikája A tonális- funkciós rend azonban az idôn áthaladva, az idô megszervezésével együtt történik. Amint túllép a zene a hangmagasságok fizikai értelmén is, úgy a fizikai idônek is sajátos zenei szervezettséget, konstruktív tényezôket, jelentésrendszert ad. Legjellegzetesebb e tényezôk közül talán a metrum: bemutatja, mennyiben épül a zenei idôrend a fizikaira, de mennyiben tér is el tôle. Ám a metrummal szoros kapcsolatban van a metrum belsô osztása, belsô metrizálása is, vagyis a ritmus, de meg a metrumok különféle arányokat kialakító csoportosítása is. Végsô soron idetartozik az egészen nagy metrumcsoportok rendezése, arányosítása is, tehát amivel a makrotipológiai vizsgálat foglalkozott, a zenei formák. Kialakul tehát egy sajátos idôrend, tökéletes mûalkotások esetében teljes tisztasággal ragyogó arányokban. Olyan idôrend, amely a legkisebb egységeket meg a legnagyobbakat egyformán átjárja, s egymással is harmóniába hozza ôket. Több ez, mint tagolás, frazeálás, fölosztás. Szerves folyamat, kibontakozás, organizálódás, miközben a zenei anyaggal az idôben elôrehaladunk. Logika, de nem tudományos értelemben, hanem az élet kibontakozásának logikájához hasonlóan. (Vö. József Attila: A líra logika, de nem tudomány.) Megjelennek a növekedésnek minden pontján azok a törvények, melyek magukba foglalván a növekedés múltját és jelenét, megszabják és szolgálják a jövôt. Nem olyan forma ez, ami van, hanem ami történik. Nem esse, hanem fieri. Vizsgálhatja a zeneszerzô, az elôadómûvész, a tudós ezt a formálódási folyamatot is, persze mindegyik a maga módján. És nemegyszer hívjuk magát ezt a rendet is a mû formájának. A forma ebben az értelemben a zenei menet idôbeliségének kitisztult rendjét jelenti, azt a módot, ahogy a zene az idôvel, a belôle kihasított egységekkel bánik, ahogy a fizikai idôre rászabja a maga jelentésbeli, tartalomhordozó törvényeit. A formálódásnak vizsgálatát azonban látszólag nehezíti a mûalkotások egyedi jellege. A típuskutatás azért tud olyan könnyen általánosítani, mert a mûformának csak néhány jegyét (témák, nagyobb témaegységek elrendezése) veszi figyelembe. Mivel azonban egy- egy tétel valóságos, legkisebb ízeiben végigkövetett lefolyása nagyon egyéni, mivel az irányító törvények (abban az értelemben törvények, ahogy föntebb kifejtettük) a mû adott pontjaihoz kötôdnek, fölmerül a kérdés: mit kezdhet a tudomány egy olyan tárggyal, amely ennyire ellenszegül az általánosításnak. Találhatunk- e tehát tipikus formai meneteket? hiszen ha nem, akkor a tudományos kutatás eleve reménytelen. A nehézség csak látszólagos. Mert bár a teljes formai menetek minden darabban teljesen egyéniek, de a zenei menetet irányító egyes tényezôk száma kisebb, s ezért tudományosan felismerhetôk és elemezhetôk. Csupán ezek kombinációi egyediek, egy- egy mûre kizárólagosan jellemzôk. Ha két szám között (1; 2), két betû közt (A; B), két szín közt (piros; zöld), két idom közt (kör; négyzet) választhatok, akkor a variálható tényezôk felsorolása (négyszer két lehetôség) könnyebb, mint ha a tényezôk összes kombinációját (1- A- piros- kör; 1- A- piros- négyzet; 1- A- zöldkör stb., szám szerint 16 lehetôség) kellene bemutatnom. Hasonlóképpen, ha csupán a zenei menet alkotótényezôit keresem, a feladat megoldható, ha az alkotóré-6 250 L. évfolyam, 3. szám, augusztus Magyar Zene szek összes kombinációjából elôálló kész struktúrákat akarom fölírni és tipizálni, a nehézség leküzdhetetlen. Márpedig egy tétel valódi formálása során fellépô formálási tényezôk száma nagy, kombinációik száma pedig gyakorlatilag végtelen. Vagy a megvizsgált tényezôk számát kellene tehát csökkentenem (mint a makrotipológiai vizsgálat teszi), vagy a struktúrák helyett a számba jövô tényezôk, összetevôk, hatóerôk, ágensek vizsgálatára szorítkozom. Hogy ezek az ágensek az egyedi mûben milyen egyedi kombinációban lépnek föl, e kérdéssel már nem az általános zenetudományt, formatant terhelem, hanem ezt az egyes mûvek analíziséhez kapcsolom. A fentieket a rövidsége kedvéért igen primitív példával világítanám meg. A zárlat és folyamatos zenei menet különbségét könnyû regisztrálni, hasonlóképpen a masculin és feminin ritmusképletek differenciáját is; ugyancsak könnyen megoldható feladat elemi tonális és funkciós relációkat analitikusan megragadni. Ezzel pedig megkaptam a szükséges eszközöket, melyekkel mindenféle egyedi zárlat- karakter vizsgálható. Valójában katalogizálni viszont a zárlatok sokféle lehetôségét sokkal nehézkesebb és merevebb, már azért is, mert a lehetôségek száma a kombinatorika törvényei szerint jóval nagyobb. Úgy tûnik tehát, hogy zenei formálódás tudományos vizsgálatát legeredményesebben a formálási tényezôk, ágensek kutatásával végezhetnénk el. Ennek illusztrálása azonban már meghaladná a jelen cikk kereteit. Összefoglalóan megállapíthatjuk, hogy a funkciós- tonális rend és a szorosabban értett formai, formálási rend a teljes zenei folyamat elméletileg szétválasztható tényezôi. Gyakorlatilag szorosan összetartoznak, a zene lényegi elemét alkotják, lényegük kifejtésére legalkalmasabb, akusztikusan legelônyösebb megvalósulási formákkal, interpretatív tényezôkkel társulva létrehozzák a teljes, esztétikai értelemben vett formát, s ezáltal a mûalkotás tartalma is kifejezôdött. Mivel itt történésrôl, lefutásról, folyamatról beszéltünk, azért talán szerencsésebb lenne a zene idôbeli rendjét nem formának, hanem formálódásnak nevezni. A formálódás vizsgálata a mindennapi zenei gyakorlat szempontjából mindhárom vizsgálati mód közül a leggyümölcsözôbb, mely állítással azonban nem sértjük az esztétikai forma elemzésének tudományos, esztétikai, filozófiai primátusát. IV. A fönti kifejtés háromféle forma- fogalomhoz jutott el. A tipológiai kutatás végpontján a zenei formák állnak, az esztétikai kutatás a valamennyi materiális elemet magában foglaló mûvészeti formára vet fényt, a zenei történés, idôszervezés folyamatos követése viszont a formálódás, a formálási tényezôk, ágensek jelentôségére figyelmeztet. Bár e hármas fogalomcsoport tagjai szoros kapcsolatban állnak egymással, különböznek is egymástól. Vajon nem kellene- e terminológiánknak is tükröznie ezt a hármasságot? Nem tudunk és nem kívánunk most állást foglalni e kérdésben. A helyes nómenklatúra kialakítása csak a fenti gondolatmenet ellenôrzése, differenciálása, kiegészítése után lehetséges.7 DOBSZAY LÁSZLÓ: A forma- fogalom problematikája 251 Úgy véljük, hogy a tudományos mû írójának felelôsségére máris rá kellett ébrednünk. Le kell vonni azt a következtetést, hogy az egyértelmû szóhasználatot itt veszélyek fenyegetik. Mindenkinek tisztáznia kell önmaga elôtt, mikor milyen értelemben kívánja használni a forma szót, és olvasóját sem szabad kétségben hagynia efelôl. Viszont az olvasónak is ügyelnie kell, hogy a szerzô megállapításait mindig a forma- terminus megfelelô aspektusára vonatkoztassa. V. Ügyelni kell a hármas forma- fogalom megfelelô distinkciójára is, de helyes egymáshoz viszonyításukra is. Megállapíthatunk köztük egy bennfoglaló viszonysort is: a formálódás tényezôi a teljes esztétikai értelemben vett formán belül foglalnak helyet (a lényegi materiális tényezôk között), másrészt a formálási tényezôk vizsgálata közben sor kerül a makrotipológia formai kategóriáira is (szonáta stb.), s így az utóbbi az elôbbinek részterülete. Szempontjaik azonban kissé különböznek. A formálódás vizsgálata során foglalkoznom kell a nagyobb idôbeli csoportok, egységek relációjával is, hiszen a formai ízek, ritmusok, metrumok, metrumcsoportok kibontakozását követve nemcsak mennyiségileg haladunk elôre a tételben, nemcsak egységenként számoljuk végig a tételt, hanem mind magasabb egységekben foglaljuk is össze. Így végül is eljutunk a zenei formákhoz is. A tétel végére jutva megállapítjuk: létrejött a szonáta. Ezt az eredményt a tipológiai kutatás így könyveli el: ez a tétel szonáta. Az ágenskutatás során tehát a szonátaformát nem ideálnak, statikus fogalomnak tekintem, hanem magát is egy ágensnek az egyedi forma létrejöttében. A típuskutatás tehát e szemléleti különbség ellenére is az ágenskutatás részterülete. Szeretnék itt még rámutatni arra, hogy a fönti distinkciók gyakorlati szempontból sem haszontalanok. A formatanok a formai típusok fölsorolása után a kategóriákon kívül rekedô tételeket szabad formáknak minôsítik. Világos, hogy csak akkor konstatálhatunk típust, ha legalább két, de inkább több azonos szerkezetû példát találunk, s így a szabad forma (amelyre nem találtunk máshonnan analógiát) kategóriája tipológiai szempontból jogosult. Igazi analitikus értelemben azonban ez a fölosztás szabad és kötött formára nagyon is támadható. Szabad forma nem létezik, mert ha kitisztult idôrendet nem érzékelünk, akkor a mû nem szabad formájú, hanem formátlan, s így nem tekinthetô mûnek, nem is esik tudományunk tárgykörébe. Más értelemben viszont minden mû szabad, kötetlen, predesztinációtól mentes forma, mert a szonáta csak egyetlen ágens kötöttségét jelenti, holott a teljes idôbeli rendezésnek még számtalan föltétele van, melyet a zeneszerzô szabadon, vagyis a mû saját logikájának engedelmeskedve állapít meg. Ha tehát létrejött valamiféle megnyugtató idôrend, fejlôdési logika, akkor a mûnek van önmagában kötött formája, s az analízisnek éppen azt kell felismernie, hogy az adott esetben hogyan jött létre ez a forma. A tipológiai formatan ugyancsak jogosan beszél rendhagyó alakokról, határesetekrôl. Ezeket mellékesen vizsgálja, mert a tipológia szempontjából az általáno-8 252 L. évfolyam, 3. szám, augusztus Magyar Zene sítható esetek értéke nagyobb, mint a szerkezetek variációját jelentô különleges eseteké. Az ágenskutató formatan szempontjából viszont ezek egyenértékûek, föltéve, hogy kvalitásuk egyenlô. Számára csak megoldott és megoldatlan forma létezik, s ha a forma megoldott, akkor az analízisnek rendelkeznie kell olyan eszközökkel, melyek a megoldott formáról megoldott analitikus képet adnak, vagyis amellyel a megoldott forma sajátosságait, rendhagyásait is, nem csak regisztrálni, de méltatni is tudjuk. Sôt, még azt is mondhatnánk, hogy a határesetek világosabban tárják föl, hogy a zeneszerzô nem eleve adott típusokat komponál (legfeljebb a tétel bizonyos körvonalait veszi készen), hanem eleven mûvet, melynek minden pontján a mû formálódására jellemzôen bukkannak föl a zenei tényezôk. A tényezôk sajátosságai, s így a legalapvetôbb formai törvények (melyeket még ilyen rendhagyó esetekben is meg kell tartani), tehát még szembetûnôbben jelentkeznek. Mutatkozik némi különbség a kutatásmódban is. A fôképpen tematikus összefüggések szerint rendezô tipológia megelégedhet a mû külsô megfigyelésével. A számára szükséges összefüggések föltérképezése (az adatfölvétel) szinte pusztán vizuális úton is történhetne. A mû belsô formájának, élettényezôinek és - törvényeinek föltárása viszont (tehát az ágenskutatás) lehetetlen a mû menetében való intim részvétel, auditív és tartalmi felfogás, sôt bizonyos elôadói fantázia nélkül. Eddig fôképpen a zenei formák és a zenei formálódás (illetve az ezekkel foglalkozó formatan) különbségét elemeztük gyakorlati szempontból. Hasonlóképpen számottevô különbségeket találhatunk az esztétikai forma és a zenei formálódás distinkciója után is. Mindenekelôtt: a mû tartalmával egységben csak a teljes esztétikai forma van. Ennek tökéletes megvalósítása egyben a tartalom tökéletes megvalósulását is jelenti. Kevéssé jellemzi a tartalom értékét a tipológiai pontosság: lehet a tartalom silány a formatípus pontos betartása mellett is. Már valószínûsíti a tartalom értékét, ha a teljes idôrendi folyamat (formálódás) értékes megoldását ismerhetjük föl és ismerhetjük el a mûben. Végül ha a teljes, esztétikai értelmezésû forma tökéletes és értékes, ennél többet kívánnunk nem kell, mert akkor már a tartalom sem lehet értéktelen. Az esztétikailag értelmezett zenei forma két fô tényezôje, mint láttuk, a funkciós- tonális rend és az idôbeli formálódás rendje. Ezek különválasztott vizsgálata, bár szükségszerûen hiányos, mégis indokolt. Hiányos, mert a teljes forma nem a két tényezô összeadásából, hanem összefonódásából jön létre. De indokolt, mert a valóság viszonyaira támaszkodva könnyíti meg a tudományos tárgyalást. Elképzelhetô tehát olyan formatani vizsgálat, mely a dallamot, harmóniát, polifóniát elvileg nem tárgyalja. Vagy tárgyalja ugyan, de csak annyiban, amennyiben a zenei idôszervezéssel, súlyrenddel, arányokkal kapcsolatban áll: azt módosítja, kiemeli, elhomályosítja, aláhúzza, vagy keresztezi. Az ilyenfajta formatan nem a dallamok hasonlóságán és különbségén, ismétlésén és visszatérésén alapulna, hanem azon, amit ezek kiemelnek, vagy ellenkezôleg: ellensúlyoznak. Vagyis ez a formatan végsô soron a súlyrendet, a belôle adódó arányokat, valamint az ebbôl folyó organikus idôszervezést vizsgálná. Hasonló dokumentumok
TARTALOM CONTENTS MAGYAR ZENE 50 TANULMÁNY ARTICLES DOCUMENTA MÛHELYTANULMÁNY WORK IN PROGRESS. 245 DOBSZAY LÁSZLÓ A forma- fogalom problematikája
243 TARTALOM CONTENTS MAGYAR ZENE 50 245 DOBSZAY LÁSZLÓ A forma- fogalom problematikája 253 UJFALUSSY JÓZSEF Egy faun délutánja Mallarmé és Debussy vers és zene TANULMÁNY ARTICLES 259 ROSSANA DALMONTE Részletesebben A nevelés eszközrendszere. Dr. Nyéki Lajos 2015
A nevelés eszközrendszere Dr. Nyéki Lajos 2015 A nevelési eszköz szűkebb és tágabb értelmezése A nevelési eszköz fogalma szűkebb és tágabb értelemben is használatos a pedagógiában. Tágabb értelemben vett Részletesebben A modern menedzsment problémáiról
Takáts Péter A modern menedzsment problémáiról Ma a vezetők jelentős része két nagy problémával küzd, és ezekre még a modern a természettudományos gondolkodáson alapuló - menedzsment és HR elméletek sem Részletesebben Középszintű szóbeli érettségi vizsga értékelési útmutatója. Olasz nyelv
Javítási-értékelési útmutató az emelt szintű írásbeli vizsgához Íráskészség Az írásfeladatok értékelése központilag kidolgozott analitikus skálák segítségével történik. Ez az értékelési eljárás meghatározott Részletesebben A színházi előadás elemzési szempontjai
A színházi előadás elemzési szempontjai I/a) Az előadásról, a színházi jelrendszerről globálisan Miről szól számodra az előadás? Mi a rendezői elképzelés, koncepció lényege szerinted? Milyen címet adnál Részletesebben KOVÁCS BÉLA, MATEMATIKA I.
KOVÁCS BÉLA, MATEmATIkA I. 1 I. HALmAZOk 1. JELÖLÉSEk A halmaz fogalmát tulajdonságait gyakran használjuk a matematikában. A halmazt nem definiáljuk, ezt alapfogalomnak tekintjük. Ez nem szokatlan, hiszen Részletesebben A környezetvédelmi felelősségtudat kialakulása a társadalomban és a fenntartható fejlődés Kerényi Attila
A környezetvédelmi felelősségtudat kialakulása a társadalomban és a fenntartható fejlődés Kerényi Attila Debreceni Egyetem, Tájvédelmi és Környezetföldrajzi Tanszék Cím: 4010 Debrecen, Pf. 9., Tel: (52) Részletesebben ... és amit kihagytunk a nyelvi cikkből
... és amit kihagytunk a nyelvi cikkből Tordai Renáta, Andréka Hajnal, Németi István Habár azzal az ígérettel zártuk a nyelvről szóló cikket, hogy nemsokára már a relativitás elméletét kezdjük felépíteni, Részletesebben MAGYAR NYELV 5 8. Javasolt óraszámbeosztás
MAGYAR NYELV 5 8. Javasolt óraszámbeosztás A tantárgy heti óraszáma A tantárgy éves óraszáma 5. évfolyam 2 72 6. évfolyam 2 72 7. évfolyam 2 72 8. évfolyam 2 72 5. évfolyam Tematikai egység címe Beszédkészség, Részletesebben KERETTANTERV A SZAKISKOLÁK 9-10. ÉVFOLYAMA SZÁMÁRA
V. KERETTANTERV A SZAKISKOLÁK 9-10. ÉVFOLYAMA SZÁMÁRA Célok és feladatok A szakiskola kilencedik évfolyamán általános műveltséget megalapozó nevelés-oktatás, pályaorientáció, gyakorlati oktatás, tizedik Részletesebben Meditáció a nemzeti karakterről
Csepeli György Meditáció a nemzeti karakterről A nemzeti karakter feltételezése legalább olyan régi, mint magának a nemzetnek a létezése. Sőt a korábbtól fogva létező csoportalakzatok (vallási, etnikai, Részletesebben Kerettantervi ajánlás a helyi tanterv készítéséhez az EMMI kerettanterv 51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelet 2. sz. melléklet 2.2.01.
Kerettantervi ajánlás a helyi tanterv készítéséhez az EMMI kerettanterv 51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelet 2. sz. melléklet 2.2.01.1 (A) változatához Magyar nyelv és irodalom az általános iskolák 5 8. évfolyama Részletesebben NEMZETI IFJÚSÁGI STRATÉGIA
NEMZETI IFJÚSÁGI STRATÉGIA Szakmai észrevételek a munkaanyag társadalmi egyeztetéséhez a magyarországi történelmi keresztény-keresztyén egyházak részéről 2008. április-május folyamán zajlik a társadalmi Részletesebben Értékelési útmutató az emelt szintű szóbeli vizsgához
Értékelési útmutató az emelt szintű szóbeli vizsgához Angol nyelv Feladattípus Értékelés szempontjai Pontszámok Bemelegítő beszélgetés 1. Társalgási feladat: - egy témakör részletes megbeszélése - interakció Részletesebben Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag
Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag Tartalomjegyzék: Összetett ügyletek ÁFA-ban Külföldi vevő a magyar boltban A termék más tagállamba történő kiszállításának igazolása Angol Részletesebben Tartalom és forma. Tartalom és forma. Tartalom. Megjegyzés
Tartalom A tartalom és forma jelentése és kettőssége. A forma jelentősége, különösen az ember biológiai és társadalmi formáját illetően. Megjegyzés Ez egy igen elvont téma. A forma egy különleges fogalom Részletesebben MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM 5-8. MAGYAR NYELV. 5. évfolyam
MAGYAR NYELV 5. évfolyam A tantárgy elsődleges célja a sikeres iskolai tanuláshoz, a tanulás eredményességéhez szükséges kulcskompetenciák, készség együttesek és tudástartalmak megalapozásának a folytatása. Részletesebben A magyar közvélemény és az Európai Unió
A magyar közvélemény és az Európai Unió A magyar közvélemény és az Európai Unió 2016. június Szerzők: Bíró-Nagy András Kadlót Tibor Köves Ádám Tartalom Vezetői összefoglaló 4 Bevezetés 8 1. Az európai Részletesebben A fizika kétszintű érettségire felkészítés legújabb lépései Összeállította: Bánkuti Zsuzsa, OFI
A fizika kétszintű érettségire felkészítés legújabb lépései Összeállította: Bánkuti Zsuzsa, OFI (fizika munkaközösségi foglalkozás fóliaanyaga, 2009. április 21.) A KÉTSZINTŰ FIZIKAÉRETTSÉGI VIZSGAMODELLJE Részletesebben VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT Az Európai Bíróságot számos esetben foglalkoztatta már, 1 és bizonyára még sokszor fogja foglalkoztatni Részletesebben Előszó az építőkövek és építőkő-bányák tárgyában írt dolgozathoz, az abban használt megnevezésekről
Előszó az építőkövek és építőkő-bányák tárgyában írt dolgozathoz, az abban használt megnevezésekről Az építőkő és a díszítőkő fogalma és megnevezése Az építőkövek és építőkő-bányák tárgyában írt dolgozathoz Részletesebben 9. évfolyam. Éves óraszám 36 óra. Zenei reprodukció Éneklés
9. évfolyam Éves óraszám 36 óra Tematikai egység/ Zenei reprodukció Éneklés 14 óra A tematikai egység nevelési-fejlesztési A felső tagozatban megismert népzenei és műzenei szemelvények elsajátítása során Részletesebben OKTATÁSI ÉS KUTATÁSI MINISZTÉRIUM MAROSVÁSÁRHELYI MŰVÉSZETI EGYETEM DOKTORI ISKOLA DOKTORI DOLGOZAT (REZÜMÉ)
OKTATÁSI ÉS KUTATÁSI MINISZTÉRIUM MAROSVÁSÁRHELYI MŰVÉSZETI EGYETEM DOKTORI ISKOLA DOKTORI DOLGOZAT (REZÜMÉ) A musical műfajának esztétikai és pedagógiai vetületei Témavezető: Kékesi Kun Árpád, dr. habil., Részletesebben Kedves Olvasó! 2. I. Célok és keretek 3. II. Versenyképesség 3. III. Az átvilágítás folyamata 4
Tartalomjegyzék Kedves Olvasó! 2 I. Célok és keretek 3 II. Versenyképesség 3 III. Az átvilágítás folyamata 4 IV. Szolgáltatások és érintettek 5 4.1 Szolgáltatások azonosítása 5 4.2 Érintettek azonosítása Részletesebben Óravázlat. Az óra menete. Most mutasd meg! című játék. A következő foglalkozások eljátszása, kitalálása a cél:
Óravázlat Tantárgy: Erkölcstan Évfolyam: 5. Tematikai egység: A mindenséget kutató ember Az óra témája: Tudósaink, művészeink (példaképeink) Az óra célja és feladata: A művészek, tudósok munkájának feltárása Részletesebben Építőipari Szakképző Iskolája 9024 Győr, Nádor tér 4.
A Győri Műszaki SZC Gábor László Építőipari Szakképző Iskolája 9024 Győr, Nádor tér 4. Győr, 2015. július 1. 1 Tartalomjegyzék 1. A választott kerettanterv megnevezése...4 1.1. Célok, feladatok...4 1.2. Részletesebben A TERMÉSZETKÖZELI ERDŐ ÉS A TERMÉSZETKÖZELI ERDŐGAZDÁLKODÁS HELYE ÉS SZEREPE MAGYARORSZÁG 21. SZÁZADI ERDŐSTRATÉGIÁJÁBAN
A SZENT ISTVÁN TUDOMÁNYOS AKADÉMIA SZÉKFOGLALÓ ELŐADÁSAI Új Folyam. 12. szám Szerkeszti: STIRLING JÁNOS OESSH főtitkár SOLYMOS REZSŐ A TERMÉSZETKÖZELI ERDŐ ÉS A TERMÉSZETKÖZELI ERDŐGAZDÁLKODÁS HELYE ÉS Részletesebben 3 + 1 SZEMPONT. gy jó coach többek között arról ismerszik meg, hogy mielőtt a hogyannal
24 SÁNDOR Jenő 3 + 1 SZEMPONT A COACH-KÉPZÉS KIVÁLASZTÁSÁHOZ Először is lépjünk egyet hátra: mi a coaching? E gy jó coach többek között arról ismerszik meg, hogy mielőtt a hogyannal foglalkozna, világos Részletesebben Az Európai Unió kohéziós politikájának integrációs jelentősége és szabályozásának jövője
SZEMLE Közgazdasági Szemle, LIX. évf., 2012. március (311 332. o.) Kengyel Ákos Az Európai Unió kohéziós politikájának integrációs jelentősége és szabályozásának jövője Az Európai Unió regionális fejlesztési Részletesebben A MARKETING-KONTROLLING ALKALMAZÁSÁNAK JELENTŐSÉGE A MAGYAR KIS- ÉS KÖZEPES VÁLLALKOZÁSOK EREDMÉNYESSÉGÉBEN
A MARKETING-KONTROLLING ALKALMAZÁSÁNAK JELENTŐSÉGE A MAGYAR KIS- ÉS KÖZEPES VÁLLALKOZÁSOK EREDMÉNYESSÉGÉBEN Katona Ferenc Gödöllő 2015 1 A doktori iskola megnevezése: Gazdálkodás és Szervezéstudományok Részletesebben A NÉPZENE ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI. (Részlet a szerző Magyar és román népzene c. jegyzetéből Erdélyi Tankönyvtanács, Kolozsvár, 1998.)
Szenik Ilona A NÉPZENE ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI (Részlet a szerző Magyar és román népzene c. jegyzetéből Erdélyi Tankönyvtanács, Kolozsvár, 1998.) A népzenének a társadalmi tudatformák közt elfoglalt helyét, Részletesebben Nemzeti alaptanterv 2012 MATEMATIKA
ALAPELVEK, CÉLOK Az iskolai matematikatanítás célja, hogy hiteles képet nyújtson a matematikáról mint tudásrendszerről és mint sajátos emberi megismerési, gondolkodási, szellemi tevékenységről. A matematika Részletesebben Az élet szép, környezetünk tele van fákkal, virágokkal, repdeső madarakkal, vidáman futkározó állatokkal.
Objektumorientált programozás Az élet szép, környezetünk tele van fákkal, virágokkal, repdeső madarakkal, vidáman futkározó állatokkal. Ez a nem művészi értékű, de idillikus kép azt a pillanatot mutatja, Részletesebben Mi van a Lajtner Machine hátterében?
1 Mi van a Lajtner Machine hátterében? Ma egyeduralkodó álláspont, hogy a gondolat nem más, mint az agy elektromos (elektromágneses) jele. Ezek az elektromágneses jelek képesek elhagyni az agyat, kilépnek Részletesebben EMELT SZINT BESZÉDKÉSZSÉG ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ. Minta. Feladatonként értékeljük Jártasság a témakörökben Szókincs, kifejezésmód Nyelvtan
Általános jellemzok EMELT SZINT FELADATTÍPUS ÉRTÉKELÉS SZEMPONTJAI PONTSZÁMOK Bemelegíto beszélgetés Nincs értékelés 1. Társalgási feladat egy témakör részletes megbeszélése interakció kezdeményezés nélkül Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 67. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 67. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2015. május 14., csütörtök Tartalomjegyzék 119/2015. (V. 14.) Korm. rendelet A Nemzeti Hauszmann-terv keretében a Budavári Palota épületegyütteshez Részletesebben Féléves ütemterv. Feladattípusok. (a kiemelt területet fejlesztő. órába építhető feladatok)
Féléves ütemterv Pedagógiai megfigyelés, Az átlagos intelligenciaszinttel rendelkező Róbertnél részképesség elmaradások (beszédészlelés, beszédmotorika, vizuomotoros koordináció) voltak láthatók, melyek Részletesebben KÖZLEKEDÉSI ALAPISMERETEK ÉRETTSÉGI VIZSGA II. A VIZSGA LEÍRÁSA
KÖZLEKEDÉSI ALAPISMERETEK ÉRETTSÉGI VIZSGA II. A VIZSGA LEÍRÁSA A vizsga részei Középszint Emelt szint 180 perc 15 perc 240 perc 20 perc 100 pont 50 pont 100 pont 50 pont A vizsgán használható segédeszközök Részletesebben IV. korcsoport: 1997. június 1-je és 2001. május 31. között, V. korcsoport: 1993. június 1-je és 1997. május 31. között született tanulók.
III. ORSZÁGOS ELEKTROAKUSZTIKUS-ZENEI VERSENY A verseny időpontja: 2015. április 24-26. Rendező: Farkas Ferenc Zene- és Aranymetszés Alapfokú Művészeti Iskola 8800 Nagykanizsa, Sugár u. 18. Telefon: 06-30-400-45-57 Részletesebben A TÁRCA SZINTŰ KONTROLLING, MINT A VEZETŐI DÖNTÉS-ELŐKÉSZÍTÉS ÚJ ELEME. I. A tárca szintű kontrolling általános jellemzői
A TÁRCA SZINTŰ KONTROLLING, MINT A VEZETŐI DÖNTÉS-ELŐKÉSZÍTÉS ÚJ ELEME Briák Ottó 1 Mottó: A mocsár lecsapolásáról, nem a békák véleményét kell kikérni. I. A tárca szintű kontrolling általános jellemzői Részletesebben A területfejlesztés új szemléletű irányai a fenntartható fejlődés érdekében. Kaleta Jánosné
A területfejlesztés új szemléletű irányai a fenntartható fejlődés érdekében Kaleta Jánosné Címválasztás oka Aktualitása Internet A területfejlesztés nélkül elképzelhetetlen a jövő fejlesztés, eddigi gyakorlat Részletesebben SZENT ISTVÁN EGYETEM GAZDASÁG- ÉS TÁRSADALOMTUDOMÁNYI KAR VÁLLALKOZÁSI AKADÉIA ÉS TOVÁBBKÉPZÉSI INTÉZET. SZÁMVITEL I. Accounting I.
SZENT ISTVÁN EGYETEM GAZDASÁG- ÉS TÁRSADALOMTUDOMÁNYI KAR VÁLLALKOZÁSI AKADÉIA ÉS TOVÁBBKÉPZÉSI INTÉZET SZÁMVITEL I. Accounting I. Tantárgyi tájékoztató Érvényes az 2003/2004. tanévtől Előadó: Koncsárné Részletesebben Teljes kétjegyűek összeadása és kivonása különféle eljárásokkal és a műveleti tulajdonságok felhasználásával; szöveges feladatok
Matematika A 2. évfolyam Teljes kétjegyűek összeadása és kivonása különféle eljárásokkal és a műveleti tulajdonságok felhasználásával; szöveges feladatok 23. modul Készítette: Szili Judit Szitányi Judit Részletesebben GIMNÁZIUMOK REKRUTÁCIÓJA. Andor Mihály MTA Szociológiai Kutatóintézete. A szülők iskolai végzettsége
MAGYAR PEDAGÓGIA 103. évf. 3. szám 315 338. (2003) GIMNÁZIUMOK REKRUTÁCIÓJA Andor Mihály MTA Szociológiai Kutatóintézete 1990 óta nagyméretű differenciálódás ment végbe a gimnáziumi oktatásban. 1989-ben Részletesebben Fizika óra. Érdekes-e a fizika? Vagy mégsem? A fizikusok számára ez nem kérdés, ők biztosan nem unatkoznak.
Fizika óra Érdekes-e a fizika? A fizikusok számára ez nem kérdés, ők biztosan nem unatkoznak. A fizika, mint tantárgy lehet ugyan sokak számára unalmas, de a fizikusok világa a nagyközönség számára is Részletesebben Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI. PhD értekezés tézisei
Dr. Miskolczi-Bodnárné dr. Harsányi Gyöngyi Melinda A BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK KÖTELMI JOGI ASPTEKTUSAI PhD értekezés tézisei MISKOLC 2012. I. A KUTATÁSI FELADAT ÖSSZEFOGLALÁSA, A KUTATÁS CÉLKITŰZÉSEI Részletesebben II. kötet A DÉLSZLÁVOK LÉLEKTANI SAJÁTOSSÁGAI
II. kötet A DÉLSZLÁVOK LÉLEKTANI SAJÁTOSSÁGAI TERV ÉS MÓDSZER A lélektani sajátosságok mint az emberföldrajz vizsgálati tárgya. A közvetlen megfigyelés módszere a lélektani jelleg meghatározásában. Közvetett Részletesebben Pöntör Jenõ. 1. Mi a szkepticizmus?
Pöntör Jenõ Szkepticizmus és externalizmus A szkeptikus kihívás kétségtelenül az egyik legjelentõsebb filozófiai probléma. Hogy ezt alátámasszuk, elég csak arra utalnunk, hogy az újkori filozófiatörténet Részletesebben I.1. Az eljárás tárgya
VERSENYTANÁCS * 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. ( 472-8864 7Fax: 472-8860 Vj-156/2006/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Elit Konyha Kft. (Budapest) eljárás alá vonttal szemben fogyasztók Részletesebben A Taní tó i/tana ri ké rdó ívré békü ldó tt va laszók ó sszésí té sé
A Taní tó i/tana ri ké rdó ívré békü ldó tt va laszók ó sszésí té sé A Matematika Közoktatási Munkabizottságot az MTA III. osztálya azzal a céllal hozta létre, hogy felmérje a magyarországi matematikatanítás Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Játékfilm lényeges elemeinek jogosulatlan felhasználása reklámfilmben Ügyszám: SZJSZT 13/2003 A megbízó által feltett kérdések: 1. A Szerzői Jogi Szakértő Részletesebben Typotex Kiadó. Bevezetés
Járunk, és már a pusztán fiziológiai járásunkon keresztül is kimondjuk, hogy nincs itt maradandó helyünk, hogy úton vagyunk, hogy még valójában csak meg kell majd érkeznünk, még csak keressük a célt, és Részletesebben Beépítési és vázlatterv egyéni eredeti jellege és felhasználása
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Beépítési és vázlatterv egyéni eredeti jellege és felhasználása Ügyszám: SZJSZT-03/11. A Fővárosi Bíróság megkeresése A Bíróság által feltett kérdések: 1.) Részletesebben A vezetést szolgáló személyügyi controlling
LINDNER SÁNDOR DIHEN LAJOSNÉ A vezetést szolgáló személyügyi controlling A piacgazdaság teljesítményre, rugalmasságra készteti a nemzetgazdaság szereplőit, köztük is elsődlegesen a vállalkozásokat. Az Részletesebben AUDIOVIZUÁLIS TARTALMAK BEFOGADÁSÁT SEGÍTŐ ESZKÖZÖK HATÉKONYSÁGA
AUDIOVIZUÁLIS TARTALMAK BEFOGADÁSÁT SEGÍTŐ ESZKÖZÖK HATÉKONYSÁGA Befogadást segítő eszközök Jelnyelvi tolmács (leköti a vizuális figyelem nagy részét, speciális ismeret kell hozzá) -a válaszadó siketek Részletesebben SZÖVEGES ÉRTÉKELÉS AZ 1 4. ÉVFOLYAMON
SZÖVEGES ÉRTÉKELÉS AZ 1 4. ÉVFOLYAMON Az Országgyűlés döntésének megfelelően, a közoktatási törvény módosításának eredményeként, 2004. szeptember elsejétől kötelezően bevezetésre került félévkor és év Részletesebben Tánc és dráma /modul tantárgy/
Tánc és dráma /modul tantárgy/ 5-6. évfolyam TÁNC ÉS DRÁMA 5-6. ÉVFOLYAM 1 BEVEZETŐ Tánc és dráma választható modul tantárgy 5-6. évfolyam A dráma és tánc tanítása komplex pedagógiai munka, mely a különféle Részletesebben A pentominók matematikája Síkbeli és térbeli alakzatok 4. feladatcsomag
A pentominók matematikája Síkbeli és térbeli alakzatok 4. feladatcsomag Életkor: Fogalmak, eljárások: 10 18 év pentominók adott tulajdonságú alakzatok építése szimmetrikus alakzatok egybevágó alakzatok Részletesebben IFJÚSÁG-NEVELÉS. Nevelés, gondolkodás, matematika
IFJÚSÁG-NEVELÉS Nevelés, gondolkodás, matematika Érdeklődéssel olvastam a Korunk 1970. novemberi számában Édouard Labin cikkét: Miért érthetetlen a matematika? Egyetértek a cikk megállapításaival, a vázolt Részletesebben A mérés problémája a pedagógiában. Dr. Nyéki Lajos 2015
A mérés problémája a pedagógiában Dr. Nyéki Lajos 2015 A mérés fogalma Mérésen olyan tevékenységet értünk, amelynek eredményeként a vizsgált jelenség számszerűen jellemezhetővé, más hasonló jelenségekkel Részletesebben ÉRETTSÉGI TÉMAKÖRÖK ÉNEK-ZENE TANTÁRGYBÓL
ÉRETTSÉGI TÉMAKÖRÖK ÉNEK-ZENE TANTÁRGYBÓL 2014 REPRODUKÁLÁS I. ÉNEKLÉS A helyes hangzóformálás - A pontos szövegejtés és ritmus - Az intonációs biztonság - A stílusnak megfelelő, kifejező előadás Huszonnégy Részletesebben Az Országos Középiskolai Tanulmányi Verseny 2005-2006. tanévi első fordulójának feladatmegoldásai. 81f 2 + 90l 2 f 2 + l 2
Az Országos Középiskolai Tanulmányi Verseny 2005-2006. tanévi első fordulójának feladatmegoldásai matematikából, a II. kategória számára 1. Két iskola tanulói műveltségi vetélkedőn vettek részt. A 100 Részletesebben Szimbólum-hidak a gyermekek terápiájában Gyimesné Markó Etelka
Szimbólum-hidak a gyermekek terápiájában Gyimesné Markó Etelka A MEGVÁLTÁS BELÁTÁS, MEGÉRTÉS. Keresd tetteid értelmét, mi, mire jó, hová vezet, minek mi csínja, miképpeg verázsolók, tudók titok zárait Részletesebben ÉNEK-ZENE JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ
Ének-zene emelt szint 1012 ÉRETTSÉGI VIZSGA 2010. október 28. ÉNEK-ZENE EMELT SZINTŰ ÍRÁSBELI ÉRETTSÉGI VIZSGA JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ NEMZETI ERŐFORRÁS MINISZTÉRIUM DALLAMDIKTÁLÁS I. ÖSSZETEVŐ 1. Részletesebben EMELT SZINT BESZÉDKÉSZSÉG ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ
Értékelési útmutató az emelt szintű szóbeli vizsgához Ez az értékelési eljárás meghatározott értékelési szempontokon, valamint az egyes szempontokhoz tartozó szintleírásokon alapul. Minden feleletet ezen Részletesebben 1 2. évfolyam. 1. Zenei reprodukció
ÉNEK-ZENE A művészi tevékenység, a művészetek hatása semmivel nem pótolható szerepet játszik személyiségünk fejlődésében, az ízlés, a kreativitás, az érzések árnyalt kifejezésének fejlesztésében. A műalkotások Részletesebben MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM
MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM Az alábbi kerettanterv a 8 évfolyamos gimnáziumok számára készült. Két nagy szakaszra bomlik: az első az 5 8. évfolyam, a második a 9 12. évfolyam tematikai egységeit tartalmazza Részletesebben Losonczy Ágnes: A zene életének szociológiája, Zeneműkiadó, Budapest, 1969 A ZENEI MEGÉRTÉS FOKOZATAI, A FEJLŐDÉS. TARSADALMI INDÍTÉKAI
Losonczy Ágnes: A zene életének szociológiája, Zeneműkiadó, Budapest, 1969 A ZENEI MEGÉRTÉS FOKOZATAI, A FEJLŐDÉS. TARSADALMI INDÍTÉKAI Amikor a zenei választás kiindulópontját keressük, tudnunk kell, Részletesebben SZOLFÉZS-ZENEELMÉLET KATEGÓRIA
SZOLFÉZS-ZENEELMÉLET KATEGÓRIA A versenyzők előre elkészített kártyákat húznak az alábbi feladatokból: LAPRÓLOLVASÁSI KÉSZSÉGET MÉRŐ FELADAT: I. korcsoport Egyszólamú tonális dallam lapról éneklése max. Részletesebben A tanyák értékei pályázat eredményei
név Tudomány os Faragó Melinda 1 település, ahol a pályázó él Kecskeméten él egyetem, főiskola a Budapesti Corvinus Egyetem Gere Csilla Zentán él a Szegedi Természettudomány i és Informatikai Kar a pályázó Részletesebben Apor Vilmos Katolikus Iskolaközpont. Helyi tanterv. Dráma és Tánc. készült. a 51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelet 3. sz. melléklet 9-12./3.2.12.
1 Apor Vilmos Katolikus Iskolaközpont Helyi tanterv Dráma és Tánc készült a 51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelet 3. sz. melléklet 9-12./3.2.12. alapján 9. évfolyam 2 DRÁMA ÉS TÁNC Célok és feladatok A dráma Részletesebben Az önismeret és a döntések szerepe a pályaépítésben
Mindig van választás Az önismeret és a döntések szerepe a pályaépítésben Hallgatói jegyzet SZERZŐ: DR. BUDAVÁRI-TAKÁCS ILDIKÓ LEKTOR: KASZÁS JUDIT NYELVI LEKTOR: GÖDÉNY ISTVÁNNÉ SZERKESZTŐ: NÉMETH VIKTÓRIA Részletesebben Segédanyag a NEVELÉSTAN tantárgyhoz
SZENT ISTVÁN EGYETEM GAZDASÁG ÉS TÁRSADALOMTUDOMÁNYI KAR HUMÁNTUDOMÁNYI, NYELVI ÉS TANÁRKÉPZŐ INTÉZET Segédanyag a NEVELÉSTAN tantárgyhoz Összeállította Rakaczkiné Tóth Katalin Gödöllő NEVELÉSTAN 1 Nevelés Részletesebben Egyes esetekben e fejezet keretében készítjük el a Tartalomjegyzéket is, melynek technikai megvalósításáról majd az 5.6.6. fejezetben olvashat.
Szövegszerkesztés 1. Bevezetés Ebben a modulban a szövegszerkesztési szabályokat kívánjuk bemutatni. Feltételezzük, az olvasó már ismer legalább egy szövegszerkesztő programot, így annak teljes körű bemutatására Részletesebben 5. feladat A zöld könyv 3994-es feladata, a helyes megoldás 8432.
I. összetevő 2. feladat eredetileg az Összefoglaló feladatgyűjtemény matematikából [ zöld könyv ] 3488-as feladata. A számtani sorozat differenciája 6, míg a megoldás 1. 4. feladat A vásárló fizetéséből Részletesebben I. EXPOZÍCIÓS PROGRAMOK FÉLAUTOMATA PROGRAMOK...
Haladó Tanfolyam Tartalomjegyzék I. EXPOZÍCIÓS PROGRAMOK FÉLAUTOMATA PROGRAMOK... 3 1. BEVEZETŐ AZ EXPOZÍCIÓS PROGRAMOKBA... 3 1. ISO érzékenység... 5 2. WB Fehér egyensúly beállítása... 9 3. Fénymérési Részletesebben AZ OFI KÍNÁLATA TERMÉSZETTUDOMÁNYOK
Pedagógusképzés támogatása TÁMOP-3.1.5/12-2012-0001 AZ OFI KÍNÁLATA TERMÉSZETTUDOMÁNYOK MATEMATIKA FIZIKA BIOLÓGIA FÖLDRAJZ KÉMIA Az OFI kínálata - természettudományok Matematika Matematika Ajánlatunk: Részletesebben A. ZDRAVOMISZLOV: A SZOCIOLÓGIAI KUTATÁSOK MÓDSZERTANA
Borza Gyöngyi A. ZDRAVOMISZLOV: A SZOCIOLÓGIAI KUTATÁSOK MÓDSZERTANA Megjelent a Kossuth Könyvkiadó gondozásában 1973-ban. A mű eredeti címe: Metodologija i procedura szociologicseszkih isszledovanyij Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 136/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria dr. K. I. szervezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 136/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt indított nemperes eljárásban, Részletesebben SÍ- ÉS A MAGASHEGYI TÚRÁZÁS, NORDIC WALKING
Sporttudományi képzés fejlesztése a Dunántúlon 2015 TÁMOP-4.1.2.E-15/1/KONV-2015-0003 Pécsi Tudományegyetem Természettudományi Kar Sporttudományi és Testnevelési Intézet SÍ- ÉS A MAGASHEGYI TÚRÁZÁS, NORDIC Részletesebben A sportpedagógia alapjai
Triatlon-edzők szakmai továbbképzése Balatonboglár, 2015. április 16-19. A sportpedagógia alapjai Dr. Poór Zoltán a neveléstudomány kandidátusa A sportpedagógia fogalma Tágabb értelemben: A sportpedagógia Részletesebben Tanulói feladatok értékelése
Tanulói feladatok értékelése FELADATLEÍRÁS: TÉMA: A Méhkirálynő című mese feldolgozása 2. d osztály ALTÉMA:Készítsünk árnybábokat! FELADAT: Meseszereplők megjelenítése árnybábokkal A FELADAT CÉLJA: Formakarakterek Részletesebben Arculati kézikönyv. Tartalom
Arculati kézikönyv Tartalom 1. Alapvető arculati elemek... 2 1.1. A logotípia méretezése és színei... 2 1.1 A logotípia változatai... 3 1.2 A logotípia helyes használata... 4 1.3 Arculati betű és szöveg Részletesebben A pedagógia mint tudomány. Dr. Nyéki Lajos 2015
2. A VALÓS SZÁMOK 2.1 A valós számok aximómarendszere Az R halmazt a valós számok halmazának nevezzük, ha teljesíti az alábbi 3 axiómacsoport axiómáit. 1.Testaxiómák R-ben két művelet van értelmezve, az Részletesebben Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató
Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató Tisztelt Lektor Úr/Asszony! Egy tudományos dolgozat bírálatára szóló felkérés a lektor tudományos munkásságának elismerése. Egy folyóirat szakmai reputációja jelentős Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
702/A/2006 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság a köztársasági elnöknek az Országgyűlés által elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény rendelkezése alkotmányellenességének előzetes vizsgálatára Részletesebben Példa a report dokumentumosztály használatára
Példa a report dokumentumosztály használatára Szerző neve évszám Tartalomjegyzék 1. Valószínűségszámítás 5 1.1. Események matematikai modellezése.............. 5 1.2. A valószínűség matematikai modellezése............ Részletesebben Hosszúhetény Online. Kovács Dávid 2012. júl. 24. 11:23 Válasz #69 Szia Franciska!
Hosszúhetény Online H.H.Franciska 2012. júl. 24. 12:00 Válasz #70 Köszi a gyors választ! Csak arra tudok gondolni, hogy nem jutott el a felajánlás az illetékesekhez, mert máskülönben biztosan éltek volna Részletesebben Kerettanterv a szakiskolák számára
1. melléklet a /2014. ( ) EMMI rendelethez Kerettanterv a szakiskolák számára Célok, feladatok A szakiskolai képzés különös hangsúlyt helyez arra, hogy a tanítási-tanulási folyamat megalapozza és továbbfejlessze Részletesebben HELYI TANTERV MATEMATIKA GIMNÁZIUMI OSZTÁLYOK
HELYI TANTERV MATEMATIKA GIMNÁZIUMI OSZTÁLYOK 1 MATEMATIKA (4+4+4+4) Az iskolai matematikatanítás célja, hogy hiteles képet nyújtson a matematikáról, mint tudásrendszerről és mint sajátos emberi megismerési, Részletesebben MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL AZ ÁFÁ-RA
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KÜLGAZDASÁGI SZAK Levelező Tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS Részletesebben Növelhető-e a csőd-előrejelző modellek előre jelző képessége az új klasszifikációs módszerek nélkül?
Közgazdasági Szemle, LXI. évf., 2014. május (566 585. o.) Nyitrai Tamás Növelhető-e a csőd-előrejelző modellek előre jelző képessége az új klasszifikációs módszerek nélkül? A Bázel 2. tőkeegyezmény bevezetését Részletesebben Vélemény kifejtése, érvelés és az interakció megvalósítása 3 Szókincs, kifejezésmód 3 Nyelvtan 3 Összesen 9 Harmadik feladat (Önálló témakifejtés)
Molnár Katalin A rendészettudósok új generációja? Kiemelkedő szakdolgozatok a Rendőrtiszti Főiskola MA szakának első évfolyamán Sikeresen befejezték tanulmányaikat a Rendőrtiszti Főiskola mesterszakának Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Pf. 9
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria