text:
1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK. A törvény célja - PDF
Download "1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK. A törvény célja"
1 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, továbbá más személyek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza. Az e viszonyokat szabályozó más jogszabályokat - ha eltérő en nem rendelkeznek - e törvénnyel összhangban, e törvény rendelkezéseire figyelemmel kell értelmezni. (2) A törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni. 2. (1) A törvény védi a személyek vagyoni és személyhez fűződ ő jogait, továbbá törvényes érdekeit. (2) A törvény biztosítja a személyeknek az őket megillet ő jogok szabad gyakorlását, e jogok társadalmi rendeltetésének megfelelően. 3. (1) A törvény védi a tulajdonnak az Alkotmányban elismert valamennyi formáját. (2)-(3) A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése 4. (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszemű ség és tisztesség követelményének megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. (2)-(3) (4) Ha ez a törvény szigorúbb követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Saját felróható magatartására elő nyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat. 5. (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Joggal való visszaélésnek minősül a jog gyakorlása, ha az a jog társadalmi rendeltetésével össze nem férő célra irányul, különösen ha a nemzetgazdaság megkárosítására, a személyek zaklatására, jogaik és törvényes érdekeik csorbítására vagy illetéktelen előnyök szerzésére vezetne. (3) Ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt nyilatkozat megtagadásában áll, és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy különös méltánylást érdeml ő magánérdeket sért, a bíróság a fél jognyilatkozatát ítéletével pótolhatja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. A jognyilatkozat pótlására különösen akkor kerülhet sor, ha a jognyilatkozat megtételét illetéktelen előny juttatásától tették függővé. 6. A bíróság a kárnak egészben vagy részben való megtérítésére kötelezheti azt, akinek szándékos magatartása más jóhiszem ű személyt alapos okkal olyan magatartásra indított, amelyből őt önhibáján kívül károsodás érte. 7. (1) A törvényben biztosított jogok védelme az állam minden szervének kötelessége. Érvényesítésük - ha törvény másképpen nem rendelkezik - bírósági útra tartozik. (2) Bírósági peres eljárás helyett a felek választottbírósági eljárást köthetnek ki, ha legalább a felek egyike gazdasági tevékenységgel hivatásszerű en foglalkozó személy, a jogvita e tevékenységével kapcsolatos, és a felek az eljárás tárgyáról szabadon rendelkezhetnek. MÁSODIK RÉSZ A SZEMÉLYEK
2 I. cím AZ EMBER MINT JOGALANY I. fejezet A jogképesség 8. (1) A Magyar Köztársaságban minden ember jogképes: jogai és kötelességei lehetnek. (2) A jogképesség az életkorra, nemre, fajra, nemzetiséghez vagy felekezethez tartozásra tekintet nélkül egyenl ő. (3) A jogképességet korlátozó szerződés vagy egyoldalú nyilatkozat semmis. 9. A jogképesség az embert, ha élve születik, fogamzásának idő pontjától kezdve illeti meg. A fogamzás időpontjának a születéstő l visszafelé számított háromszázadik napot kell tekinteni; bizonyítani lehet azonban, hogy a fogamzás korábban vagy későbben történt. A születés napja a határidőbe beleszámít. 10. A gyermek részére már megszületése elő tt gondnokot kell kirendelni, ha ez jogainak megóvása érdekében szükséges, különösen ha a gyermek és törvényes képviselője között érdekellentét van. II. fejezet A cselekvőképesség 11. (1) Cselekvőképes mindenki, akinek cselekvőképességét a törvény nem korlátozza vagy nem zárja ki. (2) Aki cselekvőképes, maga köthet szerződést vagy tehet más jognyilatkozatot. (3) A cselekvőképességet korlátozó szerződés vagy egyoldalú nyilatkozat semmis. A kiskorúság miatti korlátozott cselekvőképesség, illetve cselekvőképtelenség 12. Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, kivéve, ha házasságot kötött. A házasságkötés nem jár a nagykorúság megszerzésével, ha a házasságot a bíróság a cselekvő képesség hiánya vagy a kiskorúság miatt szükséges gyámhatósági engedély hiánya miatt nyilvánította érvénytelennek. 12/A. (1) Korlátozottan cselekvő képes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét már betöltötte és nem cselekvőképtelen. (2) A korlátozottan cselekvő képes kiskorú nyilatkozatának érvényességéhez - ha jogszabály kivételt nem tesz - törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Ha a korlátozottan cselekvő képes kiskorú cselekvőképessé válik, maga dönt a függ ő jognyilatkozatainak érvényességéről. (3) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú a törvényes képviselőjének közreműködése nélkül is a) tehet olyan személyes jelleg ű jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket; c) rendelkezik munkával szerzett keresményével; keresménye erejéig erre kötelezettséget vállalhat; d) megköthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez. (4) A törvényes képvisel ő a korlátozottan cselekvőképes kiskorúnak - a d) pontban foglaltak szerint - ígért vagy adott ajándékot a gyámhatóság engedélyével visszautasíthatja. Ha a gyámhatóság a törvényes képviselő visszautasító nyilatkozatát nem hagyja jóvá, ez a határozata a törvényes képvisel ő elfogadó nyilatkozatát pótolja. (5) A törvényes képvisel ő a korlátozottan cselekvő képes kiskorú nevében maga is tehet jognyilatkozatokat, kivéve azokat, amelyeknél a jogszabály a korlátozottan cselekvő képes kiskorú saját nyilatkozatát kívánja meg, illetve amelyek a munkával szerzett keresményre vonatkoznak. 12/B. (1) Cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be. (2) Cselekvőképtelen az a tizennegyedik életévét már betöltött kiskorú is, akit a bíróság cselekvő képességet kizáró gondnokság alá helyezett. A gondnokság alá helyezési eljárásra a 15. rendelkezései megfelelő en irányadók. A gondnokság hatálya a nagykorúság elérésével áll be, de a kiskorú már a határozat jogerő re emelkedésével cselekvőképtelenné válik. 12/C. (1) A cselekvőképtelen kiskorú jognyilatkozata semmis; nevében a törvényes képviselője jár el.
3 (2) Nem lehet semmisnek tekinteni a cselekvőképtelen kiskorú által kötött és már teljesített csekély jelentőségű szerződéseket, amelyek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul el ő, és különösebb megfontolást nem igényel. 12/D. A törvényes képviselőnek a kiskorú személyét és vagyonát érint ő jognyilatkozata megtétele során a korlátozott cselekvőképesség ű, illetve az ítélőképessége birtokában lév ő cselekvő képtelen kiskorú véleményét figyelembe kell vennie. A korlátozottan cselekvőképes és a cselekvőképtelen kiskorúakra vonatkozó közös szabályok 13. (1) A törvényes képvisel ő jognyilatkozatainak érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a) a kiskorút megillet ő tartásról történ ő lemondásra, b) a kiskorút örökösödési jogviszony alapján megillet ő jogokra vagy kötelezettségre; külön is visszautasítható vagyontárgyak öröklésének visszautasítására, c) a kiskorú ingatlantulajdonának átruházására vagy bármely módon történ ő megterhelésére vonatkozik, ide nem értve azt az esetet, amikor az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejű leg kerül sor haszonélvezet alapítására, d) a kiskorú külön jogszabály alapján beszolgáltatott vagyonára, e) a kiskorú olyan egyéb vagyontárgyára, illetve vagyoni érték ű jogára vonatkozik, amelynek értéke meghaladja a külön jogszabályban meghatározott összeget. (2) Bírósági vagy közjegyző i határozattal elbírált jognyilatkozat érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása nem szükséges. 13/A. (1) A kiskorú még a gyámhatóság jóváhagyásával sem tehet érvényesen olyan jognyilatkozatot, amellyel ajándékoz, idegen kötelezettségért megfelel ő ellenérték nélkül felelő sséget vállal, vagy amellyel jogokról ellenérték nélkül lemond. (2) Ez a szabály nem gátolja a korlátozottan cselekvő képes kiskorút a munkával szerzett keresményével való rendelkezésben, és nem zárja ki a szokásos mérték ű ajándékozást. 13/B. (1) A korlátozott cselekvőképességen és a cselekvő képtelenségen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége korlátozott vagy hiányzik. (2) Aki cselekvőképességét illetően a másik felet megtéveszti, ezért felelősséggel tartozik, és felelő ssége alapján a szerződés teljesítésére is kötelezhet ő. A cselekvőképesség korlátozása és kizárása gondnokság alá helyezéssel 14. (1) Korlátozottan cselekvőképes az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett. (2) A gondnokság alá helyezést a nagykorú személy házastársa, bejegyzett élettársa, egyeneságbeli rokona, testvére, a gyámhatóság és az ügyész kérheti. (3) Ha a gondnokság alá helyezés szükségességérő l a gyámhatóság tudomást szerez, a gondnokság alá helyezési eljárást meg kell indítania, ha ezt a (2) bekezdésben meghatározott közeli hozzátartozó a gyámhatóságnak a perindítás szükségességéről való tájékoztatását követ ő 60 napon belül nem teszi meg. (4) Cselekvő képességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége a pszichés állapota, szellemi fogyatkozása vagy szenvedélybetegsége miatt - általános jelleggel, illetve egyes ügycsoportok vonatkozásában - tartósan vagy időszakonként visszatérő en nagymértékben csökkent. (5) Ha a belátási képesség korlátozottsága csak részleges, a gondnokolt minden olyan ügyben önállóan érvényes jognyilatkozatot tehet, amely ügycsoport tekintetében a bíróság a cselekvő képességet korlátozó ítéletben a gondnokolt cselekvőképességét nem korlátozza. (6) A bíróság különösen a következ ő ügycsoportok tekintetében korlátozhatja a gondnokság alá helyezett személy teljes cselekvőképességét: 1. társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli ellátás igénylése, illetve az azzal, valamint a munkaviszonyból és munkaviszony jelleg ű jogviszonyból származó, a 14/B. (2) bekezdés c) pontjában foglalt mértéket meghaladó jövedelemmel való rendelkezés; 2. ingó és ingatlan vagyonnal kapcsolatos rendelkezési jog; 3. családjogi jognyilatkozatok megtétele a) a házassági, a bejegyzett élettársi vagyonjoggal kapcsolatos jognyilatkozat, b) a származás megállapításával kapcsolatos nyilatkozat megtétele, c) a gyermeke nevének meghatározása és annak megváltoztatása, d) a gyermekének örökbefogadásához való hozzájárulás; 4. tartási kötelezettséggel kapcsolatos vagyoni döntés meghozatala; 5. a lakásbérlettel kapcsolatos jognyilatkozat megtétele (a szerződés megkötése, illetve felbontása); 6. örökösödési ügyek;
4 7. bentlakásos szociális intézetben történ ő elhelyezéssel kapcsolatos jognyilatkozatok; 8. az egészségügyi ellátással összefügg ő jogok gyakorlása; 9. tartózkodási hely meghatározása. 14/A. (1) A bíróságnak a cselekvő képesség korlátozását kimondó ítéletében rendelkeznie kell a gondnokság alá helyezés kötelez ő felülvizsgálata iránti eljárás megindításának időpontjáról, mely nem lehet késő bbi, mint az ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt év. (2) A felülvizsgálati eljárást a gyámhatóságnak kell megindítania. A kereseti kérelem a gondnokság alá helyezés megszüntetésére, annak hatályában való fenntartására, a cselekvő képességet korlátozó gondnokság cselekvőképességet kizáró gondnoksággá változtatására, a cselekvő képességet kizáró gondnokság cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezésre történ ő módosítására, illetve cselekvő képességet korlátozó gondnokság esetén a gondnokolt által önállóan nem gyakorolható jogkörök módosítására irányulhat. 14/B. (1) A korlátozottan cselekvő képes személy jognyilatkozata általános jelleggel, illetve a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportok tekintetében - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - csak akkor érvényes, ha azt a gondnoka beleegyezésével vagy utólagos jóváhagyásával tette. A gondnokolt és gondnoka közötti vita esetén a gyámhatóság dönt. Ha a korlátozottan cselekvőképes személy cselekvőképessé válik, maga dönt a függő jognyilatkozatainak érvényességéről. (2) A korlátozottan cselekvőképes személy a gondnoka közreműködése nélkül is a) tehet olyan személyes jelleg ű jognyilatkozatot, amelyre a jogszabály feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket; c) rendelkezik a munkaviszonyból, munkaviszony jelleg ű jogviszonyból, társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli ellátásból származó jövedelme 50%-ával; annak erejéig kötelezettséget is vállalhat; d) megköthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez. (3) A korlátozottan cselekvő képes gondnokolt közokiratban feljogosíthatja a gondnokát - annak hozzájárulása esetén - arra, hogy helyette és nevében - általános jelleggel - eljárjon, jognyilatkozatot tegyen, kivéve a (2) bekezdésben meghatározott jognyilatkozatokat, illetve azokat, amelyeknél jogszabály a korlátozottan cselekvő képes személy saját nyilatkozatát kívánja meg. (4) A gondnokolt a (3) bekezdés szerinti általános felhatalmazást teljes bizonyítóerej ű magánokirattal - a gondnok egyidej ű tájékoztatása mellett - bármikor visszavonhatja. (5) Azonnali intézkedést igényl ő esetben, illetve külön törvényben foglaltak szerint a gondnok a (3) bekezdésben meghatározott megállapodás hiányában is eljárhat a korlátozottan cselekvőképes gondnokolt helyett. 15. (1) Cselekvőképtelen az a nagykorú, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett. (2) A gondnokság alá helyezést a nagykorú személy házastársa, bejegyzett élettársa, egyeneságbeli rokona, testvére, a gyámhatóság és az ügyész kérheti. (3) Ha a gondnokság alá helyezés szükségességérő l a gyámhatóság tudomást szerez, a gondnokság alá helyezési eljárást meg kell indítania, ha ezt a (2) bekezdésben meghatározott közeli hozzátartozó a gyámhatóságnak a perindítás szükségességéről való tájékoztatást követ ő 60 napon belül nem teszi meg. (4) A cselekvő képességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - pszichés állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt - tartósan teljes mértékben hiányzik. (5) A bíróságnak a cselekvő képességet kizáró gondnokság alá helyezést kimondó ítéletében rendelkeznie kell a 14/A. szerinti felülvizsgálatról, kivéve, ha az érintett személy belátási képességének hiánya véglegesnek tekinthet ő. Erről az igazságügyi orvosszakértőnek szakértői véleményében nyilatkoznia kell. 15/A. (1) A cselekvő képtelen személy jognyilatkozata - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - semmis; nevében gondnoka jár el. A gondnoknak a véleménynyilvánításra képes gondnokolt kívánságát, kéréseit - pl. a tartózkodási helyére vonatkozóan - a döntések meghozatala előtt meg kell hallgatnia és lehető ség szerint figyelembe kell vennie. Ha a gondnok e kötelezettségét folyamatosan megszegi, ez a 19/C. (2) bekezdésében foglaltak szerinti elmozdítását vonhatja maga után. (2) A cselekvőképtelen személy maga is megkötheti azokat a csekély jelentőség ű szerző déseket, amelyek a mindennapi életben tömegesen fordulnak el ő, és különösebb megfontolást nem igényelnek. A cselekvőképességet korlátozó és a cselekvő képességet kizáró gondnokság alá helyezettekre vonatkozó közös szabályok 16. (1) A cselekvőképtelen személy gondnoka, korlátozott cselekvő képesség esetén pedig az érintett személy és gondnoka jognyilatkozatainak érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a gondnokolt a) tartására, b) örökösödési jogviszony alapján megillet ő jogára vagy kötelezettségére, c) ingatlantulajdonának átruházására vagy bármely módon történ ő megterhelésére vonatkozik, ide nem értve azt az esetet, amikor az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejűleg kerül sor haszonélvezet alapítására, d) a 20/B. alapján beszolgáltatott vagyonára,
5 e) vagyonának mértékétől függően a gondnokot kirendel ő határozatban megállapított összeget, de legalább Ft-ot meghaladó érték ű egyéb vagyontárgyára, vagyoni érték ű jogára vonatkozik. (2) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a) a cselekvőképtelen személy gondnoka, korlátozott cselekvő képesség esetén pedig a gondnokolt és a gondnok közös kérelmére a gondnokság alá helyezett személy leszármazójának önálló háztartás alapításához, fenntartásához, illetve más létfontosságú célja eléréséhez a gondnokság alatt álló vagyonának terhére; a támogatás mértéke a leszármazó kötelesrészét nem haladhatja meg; b) a korlátozottan cselekvőképes gondnokolt és gondnoka közös kérelmére a gondnokolt által történ ő - az a) pontban foglaltak alá nem tartozó - ajándékozáshoz vagy jogokról ellenérték nélkül lemondásához, illetve közcélra történ ő felajánlásához, feltéve, hogy a jogügylet a gondnokolt megélhetését nem veszélyezteti. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására a) bírósági vagy közjegyzői határozattal elbírált jognyilatkozat érvényességéhez, b) ha a bíróság ítéletében a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett személy cselekvő képességét az (1) bekezdésben meghatározott jognyilatkozatok tekintetében nem korlátozta. 16/A. (1) A korlátozott cselekvőképességen és a cselekvő képtelenségen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek a cselekvőképessége korlátozott vagy hiányzik. (2) Aki cselekvőképességét illetően a másik felet megtéveszti, ezért felelősséggel tartozik, és felelő ssége alapján a szerződés teljesítésére is kötelezhet ő. Cselekvőképtelenség gondnokság alá helyezés nélkül 17. (1) Gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvő képtelen az, aki olyan állapotban van, hogy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - tartósan vagy a jognyilatkozata megtételekor átmenetileg - teljesen hiányzik. (2) A gondnokság alá helyezés nélkül cselekvő képtelen személy jognyilatkozata - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - semmis. (3) A gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvő képtelen nagykorú személy jognyilatkozatát - a végintézkedése kivételével - cselekvőképtelenség miatt nem lehet semmisnek tekinteni, ha tartalmából és körülményeibő l arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozat a fél cselekvőképessége esetében is indokolt lett volna. Zárlat elrendelése és ideiglenes gondnokrendelés 18. (1) Ha cselekvő képességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alá helyezés iránti perindítás indokolt, és az érintett személy vagyonának védelme sürgő s intézkedést igényel, a gyámhatóság a vagyonra zárlatot rendel el, és ezzel egyidejűleg zárgondnokot rendel ki. A zárlatot elrendel ő határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. (2) A zárlatra, illetve a zárgondnok mű ködésére a bírósági végrehajtásról szóló törvény biztosítási intézkedések végrehajtására vonatkozó fejezetének a rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. 18/A. (1) A gyámhatóság kivételesen, azonnali intézkedést igényl ő esetben ideiglenes gondnokot rendelhet annak a nagykorú személynek, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - pszichés állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt - tartósan teljes mértékben hiányzik, és az érdekeinek védelme más módon - első sorban zárlat elrendelésével - nem lehetséges. Az ideiglenes gondnokot kirendel ő határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. (2) A gyámhatóság az ideiglenes gondnokot kirendel ő határozatában megjelöli, hogy az ideiglenes gondnok a 14. (6) bekezdésében meghatározott ügycsoportok közül melyekben járhat el az érintett személy helyett. 18/B. A gyámhatóságnak a zárlat elrendelését, illetve az ideiglenes gondnokrendelést követ ő 8 napon belül a gondnokság alá helyezési pert meg kell indítania, a bíróságnak pedig legkéső bb a keresetlevél benyújtásától számított 30 napon belül a zárlatot, illetve az ideiglenes gondnokrendelést hivatalból felül kell vizsgálnia. A gondnok kirendelése 19. (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére a gondnokot a gyámhatóság rendeli ki. A gondnokrendelés részletes szabályait külön jogszabály határozza meg. (2) Gondnok lehet minden cselekvőképes, nagykorú személy. Gondnokul csak az rendelhet ő ki, aki a gondnoki tisztséget vállalja. 19/A. (1) Gondnokká - ha ez az érdekeivel nem ellentétes - a gondnokság alá helyezett által még cselekvő képes állapotában közokiratban kijelölt vagy a gondnokság alá helyezést követő en megnevezett személyt, ha ez nem lehetséges, akkor elsősorban együttél ő házastársát vagy bejegyzett élettársát kell kirendelni. Ha ilyen nincs, vagy a házastárs, bejegyzett élettárs kirendelése veszélyeztetné a gondnokság alatt álló érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt rendel ki, aki a gondnokság ellátására az összes körülmények figyelembevételével alkalmasnak mutatkozik. (2) A gondnok kirendelésénél az arra alkalmas személyek közül a szülőket, illetve a szülő k által - a haláluk
6 esetére - közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában más hozzátartozókat - akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni - előnyben kell részesíteni. (3) Ha a gondnok az (1)-(2) bekezdésben foglaltak szerint nem rendelhet ő ki, a gondnokolt számára hivatásos gondnokot kell kirendelni. Hivatásos gondnok csak büntetlen előélet ű személy lehet. Hivatásos gondnokul a fogyatékosokkal, szenvedélybetegekkel vagy pszichiátriai betegekkel foglalkozó társadalmi szervezet (pl. egyesület) által a tagjai közül ajánlott személy is kirendelhet ő. (4) Nem lehet gondnokul kirendelni azt, akinek a személye ellen a gondnokság alá helyezett kifejezetten tiltakozik. 19/B. (1) A gondnokolt részére kivételesen több gondnok is kirendelhet ő. Többes gondnokrendelésre akkor kerülhet sor, ha a) a gondnokság alá helyezett személy mindkét szülő je, illetve két közeli hozzátartozója vállalja a gondnokságot, vagy b) a gondnokolt vagyonának kezelése, illetve egyes más ügyeinek intézése külön szakértelmet igényel. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a gyámhatóságnak meg kell határoznia a gondnokok feladatkörének pontos megoszlását. (3) A gondnok kirendelése mellett a gyámhatóság a gondnokolt részére helyettes gondnokot is rendelhet. A helyettes gondnok dönthet a távollév ő vagy más okból ténylegesen akadályozott gondnok helyett a gondnokoltat érint ő, azonnali intézkedést igényl ő ügyekben. 19/C. (1) A gyámhatóság a gondnokot a tisztségéből felmenti, ha a) a gondnokság alá helyezést a bíróság megszüntette, b) a gondnokolt meghalt, c) a gondnok fontos okból a felmentését kéri, d) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a gondnok kirendelésének is akadályát jelentette volna. (2) A gyámhatóság a gondnokot tisztségéből elmozdítja - azonnali intézkedést igényl ő esetben ezt megelőző en a gondnokot a tisztségébő l felfüggeszti -, ha a gondnok a kötelezettségét nem teljesíti vagy olyan cselekményt követ el, amellyel a gondokolt érdekeit súlyosan sérti vagy veszélyezteti. (3) Ha a gyámhatóság a gondnokot a tisztségéből az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okból menti fel, ezzel egyidejűleg a gondnokolt haláláról a gondnokság alá helyezést elrendel ő bíróságot értesítenie kell, a halál tényének a gondnokoltak névjegyzékébe történ ő bejegyzés végett. A gondnok tevékenysége 20. (1) A gondnok - általános jelleggel, illetve a cselekvő képességet korlátozó ítéletben meghatározott ügyekben - a gondnokság alá helyezett személy vagyonának kezelője és törvényes képviselője. (2) A gondnok indokolt esetben - vállalása esetén - a gondnokság alá helyezett gondozását is ellátja. 20/A. A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. A gondnok a működésérő l, illetve a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként pedig évente köteles beszámolni a gyámhatóságnak. 20/B. A gondnok köteles a gyámhatóság felhívására beszolgáltatni a gondnokolt pénzét, értékpapírjait, valamint értéktárgyait, ha azokat - figyelemmel a 20/C. -ban foglaltakra is - a rendes vagyonkezelés szabályai szerint folyó kiadásokra készen tartani nem kell. A gyámhatósághoz beszolgáltatott vagyonnal való rendelkezéshez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. 20/C. A gondnok vagyonkezelésének a gondnokolt jólétét kell szolgálnia. A gondnok köteles a gondnokolt személyes kívánságait meghallgatni, és a vagyon állagától függően a jogos igényeket lehetőség szerint teljesíteni. 20/D. (1) A gondnok a vagyon kezelésérő l - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - évente köteles számadást adni a gyámhatóságnak. Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója és a gondnokolt vagyoni viszonyai rendes számadást nem tesznek szükségessé, a gyámhatóság egyszerűsített számadást is engedélyezhet. (2) A hivatásos gondnok kivételével a gondnok nem köteles éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincsen vagyona és a munkaviszonyból származó jövedelmének, nyugdíjának, egyéb járadékának havi összege nem haladja meg a külön jogszabályban meghatározott mértéket. (3) Ha a gondnokolt gazdálkodó szervezet tagja (részvényese), a gondnoknak a gondnokolt vagyoni hozzájárulása 50%-át, de legalább Ft-ot meghaladó mérték ű kötelezettségvállalásához a gyámhatóság jóváhagyását kell kérnie. Ha a gazdálkodó szervezet a számviteli törvény szerinti beszámoló készítésére köteles, a beszámolót a gondnoknak az éves számadás során a gyámhatósághoz be kell nyújtania. (4) A gyámhatóság a gondnokot az (1) és (3) bekezdésben meghatározottakon kívül - indokolt esetben - eseti számadásra kötelezheti. Eseti számadás előírásának a gondnokolt kérésére is helye lehet. (5) A gondnok vagyonkezelésének részletes szabályait külön jogszabály határozza meg. A gondnokság alá helyezés megszüntetése, illetve módosítása 21. (1) A cselekv képességet érint gondnokságot a bíróság megszünteti, ha elrendelésének oka már nem áll ő ő fenn.
7 (2) A gondnokság alá helyezés megszüntetése iránt maga a gondnokság alatt álló, házastársa, bejegyzett élettársa, egyeneságbeli rokona, testvére, a gondnok, a gyámhatóság és az ügyész indíthat keresetet. (3) A gondnokság alá helyezés megszüntetése iránti perindításnak a 14/A. szerinti kötelez ő felülvizsgálat időpontja előtt is helye van. (4) A (2) bekezdésben felsoroltak a gondnokság alá helyezés megszüntetésén kívül kérhetik cselekvő képességet korlátozó gondnokság esetén azon ügycsoportok módosítását, amelyek vonatkozásában a bíróság a gondnokolt cselekvőképességét korlátozta, a cselekvőképességet korlátozó gondnokság cselekvő képességet kizáró gondnoksággá változtatását, illetve a cselekvőképességet kizáró gondnokság cselekvő képességet korlátozó gondnokság alá helyezésre történ ő módosítását is. III. fejezet A jogképesség megszűnése; A holtnak nyilvánítás 22. A jogképesség a halállal szűnik meg. 23. Az eltűnt személyt bírósági határozattal holtnak lehet nyilvánítani, ha eltűnésétő l számítva öt év eltelt anélkül, hogy életbenlétére utaló bármilyen adat ismeretes volna. 24. (1) A bíróság a halál napját a körülmények mérlegelése alapján állapítja meg. (2) Ha a körülmények mérlegelése nem vezet eredményre, a halál időpontja az eltűnést követ ő hónap tizenötödik napja. 25. (1) A holtnak nyilvánított személyt az ellenkez ő bizonyításáig halottnak kell tekinteni. (2) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál korábban vagy késő bb tű nt el, de a holtnak nyilvánítás feltételei egyébként fennállanak, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot megfelelően módosítja. A jogkövetkezmények ilyen esetben a módosított határozat szerint alakulnak. (3) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál később tű nt el, és a holtnak nyilvánítás feltételei nem állnak fenn, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot hatályon kívül helyezi. A határozat alapján beállott jogkövetkezmények - ha jogszabály kivételt nem tesz - semmisek. (4) Ha a holtnak nyilvánított elő kerül, a határozat hatálytalan, és az annak alapján beállott jogkövetkezmények - ha jogszabály kivételt nem tesz - semmisek. II. cím IV. fejezet III. cím A JOGI SZEMÉLYEK V. fejezet A jogképesség; a jogi személy létrejötte és megszűnése 28. (1) Az állam - mint a vagyoni jogviszonyok alanya - jogi személy. Az államot a polgári jogviszonyokban - ha jogszabály ettől eltérően nem rendelkezik - az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter képviseli. (2) A kártérítési, megtérítési és kártalanítási kötelezettség, valamint a jóhiszem ű személyek irányában vállalt szerző déses kötelezettség az államot költségvetési fedezet hiányában vagy az e célra biztosított költségvetési fedezetet meghaladó mértékben is terheli. (3) Erre irányadó jogszabályok szerint jogi személyek az állami, önkormányzati, gazdasági, társadalmi és más
8 egyéb szervezetek. (4) A jogi személy jogképes. Ha jogszabály eltérő en nem rendelkezik, jogképessége kiterjed mindazokra a jogokra és kötelezettségekre, amelyek jellegüknél fogva nem csupán az emberhez fűződhetnek. 29. (1) A jogi személy létrejöttének és megszüntetésének feltételeit a jogszabály a jogi személy egyes fajtáihoz képest állapítja meg. Jogi személyt jogszabály is létesíthet. (2) A jogi személy létesítésérő l szóló jogszabályban, határozatban vagy okiratban meg kell állapítani a jogi személy nevét, tevékenységét, székhelyét és - ha erről külön jogszabály nem rendelkezik - képviselőjét. (3) A jogi személy nevében aláírásra a jogi személy képviselője jogosult. Ha nem ő az aláíró, és jogszabály a nyilatkozat érvényességéhez írásbeli alakot kíván, két képviseleti joggal felruházott személy aláírása szükséges. Jogszabály ezektől a rendelkezésektől eltérhet. (4) Ha jogszabály a jogi személy létrejöttét nyilvántartásba vételhez köti, a bejegyzett körülmények megváltoztatása harmadik személyek irányában csak akkor hatályos, ha a változást a nyilvántartásba bevezették. 30. (1) Ha a jogszabály vagy - annak felhatalmazása alapján - az alapító határozat vagy okirat másként nem rendelkezik, a jogi személy szervezeti egysége (gyáregysége, fiókja, telepe, üzeme, irodája, helyi kirendeltsége vagy csoportja, alapszerve, szakosztálya stb.) nem jogi személy. (2) A szervezeti egység vezetője az egység rendeltetésszer ű mű ködése által meghatározott körben a jogi személy képviselőjeként jár el. Jogszabály, alapító határozat vagy okirat ettől eltérően rendelkezhet. VI. fejezet A jogi személyek egyes fajtáira vonatkozó külön rendelkezések 1. Az állami vállalat 31. (1) Az állami vállalat jogi személy. (2) Az állami vállalat a rábízott vagyonnal - törvényben meghatározott módon és felelő sséggel - önállóan gazdálkodik. (3) Az állami vállalat kötelezettségeiért a rábízott vagyonnal felel. (4) Az állam jogszabályban meghatározott módon irányítja, illető leg felügyeli a vállalat gazdálkodását és más tevékenységét. (5) Az állami vállalat nevében rendszerint a vállalat tevékenységére kell utalni. A vállalat nevét úgy kell megállapítani, hogy az más gazdálkodó szervezetektől való megkülönböztetésre alkalmas legyen. (6) Az állami vállalatot az igazgató képviseli. E jogkörét esetenként vagy az ügyek meghatározott csoportjára nézve a vállalat dolgozójára ruházhatja át. 32. (1) Az állami vállalat általános vezetését ellátja a) a vállalati tanács, vagy b) a vállalat dolgozóinak közgyűlése vagy küldöttgyűlése, illetőleg c) az igazgató. (2) A testületi hatáskörbe nem tartozó ügyekben az igazgató önállóan és egyéni felelősséggel jár el. (3) Az állami vállalat kezelésében lev ő vagyont nem lehet elvonni; jogszabály ettől eltérően rendelkezhet. 33. Az állami vállalatra vonatkozó részletes szabályokat külön törvény állapítja meg. 2. A tröszt 34. (1) Az alapító szerv a felügyelete alá tartozó több vállalat gazdaságos mű ködésének és fejlesztésének előmozdítására és e vállalatok irányítására trösztöt hozhat létre. A tröszt és a keretében működ ő vállalatok jogi személyek. (2) A tröszt alapító határozatában fel kell sorolni a tröszt keretében működ ő vállalatokat. (3) A trösztre vonatkozó részletes szabályokat külön törvény állapítja meg. 3. Egyéb állami gazdálkodó szerv 35. Ha a jogszabály másként nem rendelkezik, az állami vállalatra vonatkozó szabályok irányadók az egyéb állami gazdálkodó szerv jogi személyiségére is. 4. Költségvetési szerv
9 36. (1) A költségvetési szerv jogi személy. (2) A költségvetési szerv képviseletét a szerv vezető je látja el, aki e jogkörét esetenként vagy az ügyek meghatározott csoportjára nézve, a szerv dolgozójára ruházhatja át. 37. (1) A költségvetési szervet a költségvetését meghaladó mértékben is terheli a kártérítési, megtérítési és kártalanítási kötelezettség, valamint az a kötelezettség, amelyet jóhiszem ű személyek irányában vállalt. (2) Ilyen esetben a költségvetési fedezetről a költségvetési gazdálkodás szabályai szerint kell gondoskodni. 5. A szövetkezet 38. A szövetkezet az alapszabályban meghatározott összeg ű részjegytő kével alapított, a nyitott tagság és a változó tőke elvei szerint működ ő, jogi személyiséggel rendelkez ő szervezet, amelynek célja a tagjai gazdasági, valamint más társadalmi (kulturális, oktatási, szociális, egészségügyi) szükségletei kielégítésének elősegítése A szövetkezetre vonatkozó részletes szabályokat külön törvény állapítja meg. 6. A jogi személyiség ű gazdasági társaság 52. (1) Az állam, a jogi személyek, a jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok és a természetes személyek üzletszer ű közös gazdasági tevékenység folytatására vagy annak elősegítésére saját cégnévvel rendelkez ő gazdasági társaságot alapíthatnak. (2) Jogi személyként működ ő gazdasági társaság: a közös vállalat, a korlátolt felelősség ű társaság és a részvénytársaság. (3) 53. (1) (2) A közös vállalat a tagok által alapított olyan gazdasági társaság, amely kötelezettségeiért első sorban vagyonával felel. Ha a vállalat vagyona a tartozásokat nem fedezi, a tagok a vállalat tartozásaiért együttesen - vagyoni hozzájárulásuk arányában - kezesként felelnek. (3) A korlátolt felelősség ű társaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott összeg ű törzsbetétekbő l álló törzstőkével (jegyzett tő kével) alakul, és amelynél a tag kötelezettsége a társasággal szemben csak törzsbetétének szolgáltatására és a társasági szerző désben esetleg megállapított egyéb vagyoni hozzájárulás szolgáltatására terjed ki. A társaság kötelezettségeiért - törvényben meghatározott kivétellel - a tag nem felel. (4) A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névérték ű részvényekbő l álló alaptőkével (jegyzett tő kével) alakul, és amelynél a tag (részvényes) kötelezettsége a részvénytársasággal szemben a részvény névértékének vagy kibocsátási értékének szolgáltatására terjed ki. A részvénytársaság kötelezettségeiért - törvényben meghatározott kivétellel - a részvényes nem felel. 54. (1) A gazdasági társaság alapításához társasági szerző dés (alapító okirat); részvénytársasági formában működ ő gazdasági társaság esetében pedig alapszabály (alapító okirat) szükséges. (2) A társasági szerződésben meg kell határozni: a) a társaság cégnevét és székhelyét, b) a társaság tagjait, nevük (cégnevük) és lakóhelyük (székhelyük) - kivéve az alapszabályban a részvényeseket - feltüntetésével, c) a társaság tevékenységi körét, d) a társaság jegyzett tőkéjét, a jegyzett tő ke (a tagok vagyoni hozzájárulása) rendelkezésre bocsátásának módját és idejét, e) a cégjegyzés módját, f) a vezet ő tisztségviselők nevét és lakóhelyét, g) a gazdasági társaság időtartamát, ha a társaságot határozott időre alapítják, valamint h) mindazt, amit a gazdasági társaságokról szóló törvény az egyes társasági formáknál kötelezően előír. (3) A gazdasági társaság a cégjegyzékbe való bejegyzéssel, a bejegyzés napjával jön létre. 55. A közös vállalatnál az igazgató, korlátolt felelősség ű társaságnál az ügyvezet ő, míg részvénytársaságnál az igazgatóság tagjai képviselik a gazdasági társaságot harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok és hatóságok előtt. 56. (1) A gazdasági társaság megszűnik, ha: a) a társasági szerződésben (alapszabályban) meghatározott időtartam eltelt, vagy más megszű nési feltétel megvalósult; b) elhatározza jogutód nélküli megszűnését; c) elhatározza jogutódlással történ ő megszűnését (átalakulását); d) tagjainak száma - a korlátolt felelősség ű társaságot és a részvénytársaságot kivéve - egy fő re csökken, és törvényben meghatározott határidőn belül nem jelentenek be a cégbíróságnál új tagot; e) a cégbíróság megszűntnek nyilvánítja; f) a cégbíróság hivatalból elrendeli törlését;
10 g) a bíróság felszámolási eljárás során megszünteti; h) a gazdasági társaságról szóló törvénynek az egyes társasági formákra vonatkozó szabályai azt előírják. (2) A gazdasági társaságra vonatkozó részletes szabályokat külön törvény állapítja meg Közhasznú társaság 8. Az egyesület és a köztestület 61. Az egyesület olyan önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkez ő szervezet, amely az alapszabályában meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és céljának elérésére szervezi tagjai tevékenységét. Az egyesület jogi személy. 62. (1) Az egyesület alapszabályában rendelkezni kell az egyesület nevéről, céljáról és székhelyérő l, valamint szervezetéről. (2) Az egyesület a bírósági nyilvántartásba vételével jön létre. (3) Az egyesület a vagyonával önállóan gazdálkodik. Egyesület első dlegesen gazdasági tevékenység folytatására nem alapítható. (4) Az egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok - a tagdíj megfizetésén túl - az egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. 63. Az egyesület megszűnik, ha a) feloszlását vagy más egyesülettel való egyesülését a legfelsőbb szerve kimondja; b) az arra jogosult szerv feloszlatja, illetőleg megszűnését megállapítja. 64. Az egyesülési jog alapján létrehozott társadalmi szervezetekre e törvény alkalmazásakor az egyesületre vonatkozó szabályok az irányadók. 65. (1) A köztestület önkormányzattal és nyilvántartott tagsággal rendelkez ő szervezet, amelynek létrehozását törvény rendeli el. A köztestület a tagságához, illető leg a tagsága által végzett tevékenységhez kapcsolódó közfeladatot lát el. A köztestület jogi személy. (2) Köztestület különösen a Magyar Tudományos Akadémia, a gazdasági, illetve a szakmai kamara. (3) Törvény meghatározhat olyan közfeladatot, amelyet a köztestület köteles ellátni. A köztestület a közfeladat ellátásához szükséges - törvényben meghatározott - jogosítványokkal rendelkezik, és ezeket önigazgatása útján érvényesíti. (4) Törvény elő írhatja, hogy valamely közfeladatot kizárólag köztestület láthat el, illetve, hogy meghatározott tevékenység csak köztestület tagjaként folytatható. (5) A köztestület által ellátott közfeladatokkal kapcsolatos adatok közérdekűek. (6) A köztestületre - ha törvény eltérő en nem rendelkezik - az egyesületre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. Az országos sportági szakszövetség 66. (1) Az országos sportági szakszövetség (a továbbiakban: szakszövetség) önkormányzattal és nyilvántartott tagsággal rendelkez ő szervezet, amelyet a sportágban működ ő sportszervezetek hozhatnak létre a külön jogszabályban meghatározott feltételekkel. (2) A szakszövetség a külön jogszabályban és az alapszabályában meghatározott feladatokat lát el. A szakszövetség jogi személy. (3) Törvény meghatározhat olyan feladatot, amelyet kizárólag a szakszövetség láthat el. A szakszövetség a feladatai ellátásához szükséges - törvényben meghatározott - jogosítványokkal rendelkezik és ezeket önigazgatása útján gyakorolja. (4) A szakszövetségre - ha törvény eltérő en nem rendelkezik - az egyesületre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni Egyes jogi személyek vállalata 70. (1) A helyi önkormányzat, továbbá a szövetkezetek országos érdekképviseleti szerve, az egyesület vállalatot hozhat létre. A vállalat jogi személy. (2) Egyesület esetében feltétel, hogy a vállalat létesítését az egyesület alapszabálya megengedje. 71. (1) A vállalatot létesít ő okiratban meg kell állapítani - a 29. (2) bekezdésében meghatározott tényeken és körülményeken kívül - a létesít ő jogi személy nevét, a vállalat induló vagyonát, továbbá a jogszabályban elő írt
11 egyéb tényeket és körülményeket. (2) A vállalat nevében utalni kell a tevékenységére; nevét úgy kell meghatározni, hogy az a vállalatnak más gazdálkodó szervezettől való megkülönböztetésre alkalmas legyen. (3) A vállalat a cégjegyzékbe való bejegyzéssel jön létre, és a cégjegyzékből való törléssel szűnik meg. 72. (1) A vállalat tevékenységi körét a létesít ő jogi személy - a jogszabályok keretei között - állapítja meg, s biztosítja a tevékenység ellátásához szükséges vagyont. (2) A létesít ő jogi személy részesedhet a vállalatnak az állami költségvetéssel szemben fennálló kötelezettségei teljesítése után fennmaradó nyereségéből; a részesedés mértékét a létesít ő okirat állapítja meg. (3) A létesít ő jogi személy a vállalat kötelezettségeiért kezesként felel. (4) A vállalat igazgatóját a létesít ő jogi személy nevezi ki és menti fel, valamint gyakorolja munkaviszonyában az egyéb munkáltatói jogokat. (5) A létesít ő szerv előírhatja, hogy a vállalat általános vezetését - a kinevezett igazgató mellett - vezető testület látja el. A vezetőtestület létesítésének rendjét, létszámát, döntési jogkörét a létesít ő okiratban kell meghatározni, s ezt, valamint a működésével kapcsolatos egyéb kérdéseket a szervezeti és mű ködési szabályzatnak is tartalmaznia kell. (6) A létesít ő jogi személy a vállalatot megszüntetheti. (7) Ha a vállalat jogutód nélkül megszű nik - a felszámolás esetét kivéve - végelszámolásnak van helye. A végelszámolás módjára az állami vállalatokról szóló többször módosított évi VI. törvényben foglaltak az irányadók azzal az eltéréssel, hogy a megmaradó vagyon a létesít ő szervet illeti meg. 73. (1) Az igazgató képviseli a vállalatot harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok és más hatóságok elő tt; e jogkörét esetenként vagy az ügyek meghatározott csoportjára nézve a vállalat dolgozóira ruházhatja át. A képviseleti, illetőleg az aláírási jogosultságot a képviseleti könyvben kell nyilvántartani. (2) A vállalat szervezeti és mű ködési szabályzatát az igazgató állapítja meg. Ebben gondoskodnia kell a vállalat tevékenységének ellátására legmegfelelőbb szervezet kialakításáról. 10. A leányvállalat 74. (1) Jogszabályban meghatározott gazdálkodó szervezetek, illető leg gazdasági tevékenységet is folytató más jogi személyek leányvállalatot hozhatnak létre. A leányvállalat jogi személy. (2) A leányvállalatot létesít ő okiratnak - a 29. (2) bekezdésében és a 71. (1) bekezdésében meghatározott tényeken és körülményeken kívül - tartalmaznia kell a leányvállalat és a létesít ő szerv együttmű ködésének módját, valamint azokat a jogokat és kötelezettségeket, amelyek a létesít ő szervet és a leányvállalatot az együttmű ködés során megilletik, illetőleg terhelik. (3) A leányvállalatra az egyes jogi személyek vállalatára vonatkozó szabályokat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a leányvállalat létesítéséhez - jogszabály eltér ő rendelkezése hiányában - az államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértése nem szükséges. (4) A leányvállalatra vonatkozó további szabályokat külön jogszabály állapítja meg. 11. Az alapítvány 74/A. (1) Magánszemély, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkez ő gazdasági társaság (a továbbiakban együtt: alapító) - tartós közérdek ű célra - alapító okiratban alapítványt hozhat létre. Alapítvány első dlegesen gazdasági tevékenység folytatása céljából nem alapítható. Az alapítvány javára a célja megvalósításához szükséges vagyont kell rendelni. Az alapítvány jogi személy. (2) Az alapítvány a bírósági nyilvántartásba vételével jön létre. A nyilvántartásba vétel nem tagadható meg, ha az alapító okirat az e törvényben meghatározott feltételeknek megfelel. Az alapítvány tevékenységét a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése napján kezdheti meg. (3) A nyilvántartásba vétel után az alapító az alapítványt nem vonhatja vissza. (4) Az alapítványt annak székhelye szerint illetékes megyei bíróság, illetőleg a Fő városi Bíróság (a továbbiakban együtt: bíróság) veszi nyilvántartásba. A nyilvántartásba vételre irányuló kérelmet a bírósághoz az alapító nyújtja be. A kérelemhez csatolni kell az igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott okiratokat. (5) A bíróság a nyilvántartásba vételről nemperes eljárásban határoz. A bíróság a nyilvántartásba vételrő l szóló határozatát az ügyészségnek is kézbesíti. (6) Az alapítvány a nyilvántartásból való törléssel szűnik meg. A törlésre megfelelő en alkalmazni kell az alapítvány nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat. 74/B. (1) Az alapító okiratban meg kell jelölni az alapítvány a) nevét; b) célját; c) céljára rendelt vagyont és annak felhasználási módját; d) székhelyét. (2) Az alapító okiratban az alapító rendelkezhet az alapítványhoz való csatlakozás lehetőségérő l és egyéb
12 feltételekről is. (3) Az alapító az alapító okiratban az alapítvány szervezeti egységét jogi személynek nyilváníthatja, ha a szervezeti egységnek önálló ügyintéz ő és képviseleti szerve van, valamint, ha rendelkezik a mű ködéséhez szükséges, az alapítvány céljára rendelt vagyonból elkülönített vagyonnal. (4) Ha az alapító az alapítványhoz való csatlakozást megengedi (nyílt alapítvány), az alapítványhoz - az alapító okiratban meghatározott feltételek mellett - bárki csatlakozhat. Nyílt alapítvány alapításakor az alapítvány rendelkezésére legalább olyan mérték ű vagyont kell bocsátani, amely a mű ködése megkezdéséhez feltétlenül szükséges. (5) Az alapító az alapító okiratot indokolt esetben - az alapítvány nevének, céljának és vagyonának sérelme nélkül - módosíthatja. A módosításra egyebekben az alapítvány nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. (6) Az alapítvány gazdálkodására az egyesület gazdálkodására vonatkozó szabályok [62. (3) bek.] az irányadók. 74/C. (1) Az alapító - az alapító okiratban - kijelölheti a kezel ő szervet, illető leg ilyen célra külön szervezetet is létrehozhat. A kezel ő szerv (szervezet) az alapítvány képviselő je. Az alapító az alapító okiratban úgy is rendelkezhet - a (3) bekezdésben foglalt követelmény keretei között - hogy a kezel ő szerv (szervezet) vagy annak tagja kijelölése meghatározott időtartamra vagy feltétel bekövetkezéséig áll fenn. E rendelkezés azonban az idő tartam lejárta, illetve a feltétel bekövetkezése esetén is csak az új kezel ő szerv (szervezet), illetve az új tag kijelölésének bírósági nyilvántartásba vételével egyidejűleg válik hatályossá. (2) A bíróság köteles kezel ő szerv (szervezet) kijelöléséről gondoskodni, ha errő l az alapító nem rendelkezett, illetőleg a kezel ő szerv (szervezet) a feladat ellátását nem vállalja. (3) Nem jelölhet ő ki, illetve nem hozható létre olyan kezel ő szerv (szervezet), amelyben az alapító - közvetlenül vagy közvetve - az alapítvány vagyonának felhasználására meghatározó befolyást gyakorolhat. (4) Ha az alapító az alapítvány kezelésére külön szervezetet hoz létre, az alapító okiratban rendelkeznie kell annak összetételérő l és meg kell jelölnie az alapítvány képviseletére jogosult személyt, ha pedig a képviseletre többen jogosultak, úgy a képviseleti jog gyakorlásának módját, illető leg terjedelmét is. A képviseleti jog korlátozása jóhiszem ű harmadik személy irányában hatálytalan. Az alapító az alapító okiratban úgy is rendelkezhet, hogy a kezel ő szerv (szervezet) az alapítvány alkalmazottjának képviseleti jogot biztosíthat, megjelölve a képviseleti jog gyakorlásának módját, illetőleg terjedelmét. (5) A kezel ő szerv (szervezet) vagy annak tisztségviselő je (tagja) által a feladatkörének ellátása során harmadik személynek okozott kárért az alapítvány felelős. A tisztségvisel ő (tag) az általa e minő ségében az alapítványnak okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint felel. (6) Ha a kezel ő szerv (szervezet) tevékenységével az alapítvány célját veszélyezteti, az alapító a kijelölést visszavonhatja és kezelőként más szervet (szervezetet) jelölhet ki. (7) Az alapító az alapító okiratban az e törvényben biztosított jogainak gyakorlására - különösen halála, megszű nése esetére - maga helyett más személyt is kijelölhet. E személyre az alapítóra vonatkozó rendelkezések az irányadók. A kijelölést a nyilvántartásba vétel után az alapító nem vonhatja vissza. Alapító vagy a jogainak gyakorlására kijelölt más személy hiányában - a kezel ő szerv (szervezet) vagy az ügyészség erre vonatkozó bejelentése alapján - az alapítói jogosultságok a bíróságot illetik meg. 74/D. Ha az alapítvány létrehozása végrendeletben történt, arról a bíróságot értesíteni kell; ezt az alapítványt közérdek ű meghagyásnak kell tekinteni, amennyiben létrehozása nem felel meg a törvényben meghatározott feltételeknek. 74/E. (1) A bíróság az alapítványt a nyilvántartásból törli, ha az alapító okiratban meghatározott a) cél megvalósult; b) id ő eltelt; c) feltétel bekövetkezett. (2) Az alapítványt akkor is törölni kell a nyilvántartásból, ha a bíróság az alapítványt megszünteti vagy más alapítvánnyal való egyesítését rendeli el. (3) A bíróság az ügyész keresete alapján az alapítványt megszünteti, ha céljának megvalósítása lehetetlenné vált, illető leg ha jogszabály-változás folytán a bejegyzést meg kellene tagadnia. A bíróság az alapító kérelme alapján az alapítványt megszünteti, ha az alapítvány céljainak megvalósítása lehetetlenné vált. (4) A bíróság az alapítványt megszüntetheti, ha a kezel ő szerv (szervezet) tevékenységével az alapítvány célját veszélyezteti és az alapító - a bíróság felhívása ellenére - a kijelölést nem vonja vissza és kezelő ként más szervet (szervezetet) nem jelöl ki. (5) A megszűnt alapítvány vagyonát - az alapító okirat eltér ő rendelkezése hiányában - a bíróság hasonló célú alapítvány támogatására köteles fordítani. (6) A bíróság az érdekelt alapítók közös kérelmére - új alapítvány létrehozása vagy más alapítványhoz való csatlakozás céljából - elrendelheti az alapítványok egyesítését, ha ez az érintett alapítványok céljainak megvalósításával összhangban áll. Az alapítványok egyesítésére irányuló kérelemhez az új, illetőleg a megfelelő en módosított - a megszűnt alapítvány jogutódlásáról is rendelkez ő - alapító okiratot is csatolni kell, egyebekben a bíróság eljárására az alapítvány nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 74/F. (1) Az alapítvány mű ködése felett az ügyészség a reá irányadó szabályok szerint törvényességi
13 felügyeletet gyakorol. (2) Ha az alapítvány mű ködésének törvényessége másképp nem biztosítható, az ügyész a bírósághoz fordulhat. A bíróság határid ő kitűzésével kötelezi az alapítvány kezelőjét, hogy az alapítvány jogszabálynak megfelelő működését állítsa helyre. A határid ő eredménytelen eltelte után a bíróság az alapítványt megszünteti. 74/G. 12. Az egyesülés 74/H. (1) Az egyesülés a tagok által gazdálkodásuk eredményességének elő mozdítására és gazdasági tevékenységük összehangolására, valamint szakmai érdekeik képviseletére alapított jogi személyiséggel rendelkező kooperációs társaság. Az egyesülés saját nyereségre nem törekszik, vagyonát meghaladó tartozásaiért a tagok korlátlanul és egyetemlegesen felelnek. (2) Az egyesülés az összehangolási feladatok teljesítését segít ő egyéb szolgáltatási és közös gazdálkodási tevékenységet is végezhet. (3) Az egyesülés a cégjegyzékbe való bejegyzéssel, a bejegyzés napjával jön létre. (4) Az egyesülés elnevezést a kooperációs társaság cégnevében fel kell tüntetni. (5) Az egyesülésre vonatkozó részletes szabályokat külön törvény állapítja meg. IV. cím A SZEMÉLYEK POLGÁRI JOGI VÉDELME VII. fejezet A személyhez és a szellemi alkotásokhoz fűződ ő jogok A személyhez fűződ ő jogok 75. (1) A személyhez fűződ ő jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani. E jogok a törvény védelme alatt állnak. (2) A személyhez fűződ ő jogok védelmére vonatkozó szabályokat a jogi személyekre is alkalmazni kell, kivéve ha a védelem - jellegénél fogva - csak a magánszemélyeket illetheti meg. (3) A személyhez fűződ ő jogokat nem sérti az a magatartás, amelyhez a jogosult hozzájárult, feltéve, hogy a hozzájárulás megadása társadalmi érdeket nem sért vagy veszélyeztet. A személyhez fűződ ő jogokat egyébként korlátozó szerződés vagy egyoldalú nyilatkozat semmis. 76. A személyhez fűződ ő jogok sérelmét jelenti különösen az egyenl ő bánásmód követelményének megsértése, a lelkiismereti szabadság sérelme és a személyes szabadság jogellenes korlátozása, a testi épség, az egészség, valamint a becsület és az emberi méltóság megsértése. 77. (1) Mindenkinek joga van a névviseléshez. (2) Tudományos, irodalmi, mű vészi vagy egyébként közszerepléssel járó tevékenységet - mások jogainak és törvényes érdekeinek sérelme nélkül - felvett névvel is lehet folytatni. (3) A jogi személy nevének különböznie kell azoknak a korábban nyilvántartásba vett jogi személyeknek a nevétől, amelyek hasonló működési körben és azonos területen tevékenykednek. (4) A névviselési jog sérelmét jelenti különösen, ha valaki jogtalanul más nevét használja, vagy jogtalanul máséhoz hasonló nevet használ. A tudományos, irodalmi vagy mű vészi tevékenységet folytató - ha neve összetéveszthet ő a már korábban is hasonló tevékenységet folytató személy nevével - az érintett személy kérelmére saját nevét is csak megkülönböztet ő toldással vagy elhagyással használhatja e tevékenység gyakorlása során. 78. (1) A személyhez fűződ ő jogok védelme kiterjed a jóhírnév védelmére is. (2) A jóhírnév sérelmét jelenti különösen, ha valaki más személyre vonatkozó, azt sért ő, valótlan tényt állít, híresztel, vagy való tényt hamis színben tüntet fel. 79. (1) Ha valakiről napilap, folyóirat (idő szaki lap), rádió, televízió vagy filmhíradó valótlan tényt közöl vagy híresztel, illető leg való tényeket hamis színben tüntet fel - a törvényben biztosított egyéb igényeken kívül - követelheti olyan közlemény közzétételét, amelyből kitű nik, hogy a közlemény mely tényállítása valótlan, mely tényeket tüntet fel hamis színben, illetőleg melyek a való tények (helyreigazítás).
14 (2) A helyreigazítást napilap esetében az erre irányuló igény kézhezvételét követ ő nyolc napon belül, folyóirat, illetőleg filmhíradó esetében a legközelebbi számban azonos módon, rádió, illető leg televízió esetében pedig - ugyancsak nyolc napon belül - a sérelmes közléssel azonos napszakban kell közölni. 80. (1) A személyhez fűződ ő jogok megsértését jelenti a más képmásával vagy hangfelvételével kapcsolatos bármiféle visszaélés. (2) Képmás vagy hangfelvétel nyilvánosságra hozatalához - a nyilvános közszereplés kivételével - az érintett személy hozzájárulása szükséges. (3) Az eltűnt, valamint a súlyos bűncselekmény miatt büntet ő eljárás alatt álló személyrő l készült képmást (hangfelvételt) nyomós közérdekből vagy méltánylást érdeml ő magánérdekbő l a hatóság engedélyével szabad felhasználni. 81. (1) Személyhez fűződ ő jogokat sért, aki a levéltitkot megsérti, továbbá aki a magántitok vagy üzleti titok birtokába jut, és azt jogosulatlanul nyilvánosságra hozza vagy azzal egyéb módon visszaél. (2) Üzleti titok a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó minden olyan tény, információ, megoldás vagy adat, amelynek nyilvánosságra hozatala, illetéktelenek által történ ő megszerzése vagy felhasználása a jogosult - ide nem értve a magyar államot - jogszer ű pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekeit sértené vagy veszélyeztetné, és amelynek titokban tartása érdekében a jogosult a szükséges intézkedéseket megtette. (3) Nem minő sül üzleti titoknak az állami és a helyi önkormányzati költségvetés, illetve az európai közösségi támogatás felhasználásával, költségvetést érint ő juttatással, kedvezménnyel, az állami és önkormányzati vagyon kezelésével, birtoklásával, használatával, hasznosításával, az azzal való rendelkezéssel, annak megterhelésével, az ilyen vagyont érint ő bármilyen jog megszerzésével kapcsolatos adat, valamint az az adat, amelynek megismerését vagy nyilvánosságra hozatalát külön törvény közérdekbő l elrendeli. A nyilvánosságra hozatal azonban nem eredményezheti az olyan adatokhoz - így különösen a technológiai eljárásokra, a mű szaki megoldásokra, a gyártási folyamatokra, a munkaszervezési és logisztikai módszerekre, továbbá a know-how-ra vonatkozó adatokhoz - való hozzáférést, amelyek megismerése az üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna, feltéve, hogy ez nem akadályozza meg a közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét. (4) Az, aki az államháztartás valamely alrendszerével pénzügyi, illetve üzleti kapcsolatot létesít, kérésre köteles a jogviszonnyal összefügg ő és a (3) bekezdés alapján közérdekbő l nyilvános adatokra vonatkozóan tájékoztatást adni. A felvilágosítás oly módon is történhet, hogy az adatokat a honlapon vagy a hirdetményi lapban teszik közzé. A felvilágosítás megtagadása esetén, vagy ha a felvilágosítást kér ő szerint a tájékoztatás nem kielégít ő, a törvényességi felügyelet gyakorlására jogosult szerv eljárása kezdeményezhet ő. 82. A törvény védi a magánlakáshoz és a jogi személy céljaira szolgáló helyiségekhez fűződ ő jogot. 83. (1) A számítógéppel vagy más módon történ ő adatkezelés és adatfeldolgozás a személyhez fűződ ő jogokat nem sértheti. (2) A nyilvántartott adatokról tájékoztatást - az érintett személyen kívül - csak az arra jogosult szervnek vagy személynek lehet adni. (3) Ha a nyilvántartásban szerepl ő valamely tény vagy adat nem felel meg a valóságnak, az érintett személy a valótlan tény vagy adat helyesbítését külön jogszabályban meghatározott módon követelheti. 84. (1) Akit személyhez fűződ ő jogában megsértenek, az eset körülményeihez képest a következ ő polgári jogi igényeket támaszthatja: a) követelheti a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását; b) követelheti a jogsértés abbahagyását és a jogsért ő eltiltását a további jogsértéstől; c) követelheti, hogy a jogsért ő nyilatkozattal vagy más megfelel ő módon adjon elégtételt, és hogy szükség esetén a jogsért ő részéről vagy költségén az elégtételnek megfelel ő nyilvánosságot biztosítsanak; d) követelheti a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelőz ő állapot helyreállítását a jogsért ő részérő l vagy költségén, továbbá a jogsértéssel előállott dolog megsemmisítését, illetőleg jogsért ő mivoltától megfosztását; e) kártérítést követelhet a polgári jogi felelősség szabályai szerint. (2) Ha a kártérítés címén megítélhet ő összeg nem áll arányban a felróható magatartás súlyosságával, a bíróság a jogsértőre közérdek ű célra fordítható bírságot is kiszabhat. (3) E szabályok irányadók akkor is, ha a jogsértés tilos reklám közzétételével történt. 85. (1) A személyhez fűződ ő jogokat - a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel - csak személyesen lehet érvényesíteni. A korlátozottan cselekvőképes személy a személyhez fűződ ő jogai védelmében maga is felléphet. (2) A cselekvőképtelen személyhez fűződ ő jogok védelmében törvényes képviselő je, az ismeretlen helyen távollev ő személyhez fűződ ő jogok védelmében pedig hozzátartozója vagy gondnoka léphet fel. (3) Meghalt személy emlékének megsértése miatt bírósághoz fordulhat a hozzátartozó, továbbá az a személy, akit az elhunyt végrendeleti juttatásban részesített. Ha a meghalt személy (megszűnt jogi személy) jó hírnevét sértő magatartás közérdekbe ütközik, a személyhez fűződ ő jog érvényesítésére az ügyész is jogosult. (4) Ha a jogsértést valószínűsítették, és a késedelem jóvá nem tehet ő kárral járhat, a bíróság ideiglenes intézkedést tehet; ennek során elrendelheti a jogsértés eszközének bírósági zár alá vételét is. A szellemi alkotásokhoz fűződ ő jogok 86. (1) A szellemi alkotás a törvény védelme alatt áll.
15 (2) A védelmet - e törvény rendelkezésein kívül - az alkotások meghatározott fajtáira, valamint egyes rokon tevékenységekre a szerző i, az iparjogvédelmi (a szabadalmi, a védjegy-, eredetmegjelölés-, származásjelzés- és mintaoltalom), valamint a hangfelvételek előállítóit véd ő jogszabályok határozzák meg. (3) A törvény védi azokat a szellemi alkotásokat is, amelyekrő l a külön jogszabályok nem rendelkeznek, de amelyek társadalmilag széles körben felhasználhatók és még közkinccsé nem váltak. (4) A személyeket védelem illeti meg a vagyoni érték ű gazdasági, mű szaki és szervezési ismereteik és tapasztalataik tekintetében is. A védelmi id ő kezdetét és tartamát jogszabály határozza meg. 87. (1) Akinek szellemi alkotáshoz fűződ ő jogát megsértik - a külön jogszabályban meghatározott védelmen kívül - a személyhez fűződ ő jogok megsértése esetén irányadó polgári jogi igényeket támaszthatja. (2) A külön jogszabályok hatálya alá nem tartozó szellemi alkotásokat és a személyek vagyoni érték ű gazdasági, műszaki, szervezési ismereteit és tapasztalatait érint ő védelem körében a jogosult azt is követelheti, hogy az eredményeit elsajátító vagy felhasználó személy részeltesse őt az elért vagyoni eredményben. HARMADIK RÉSZ A TULAJDONJOG I. cím A TULAJDONJOG ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI VIII. fejezet IX. fejezet A tulajdonjog tárgyai 94. (1) Minden birtokba vehet ő dolog tulajdonjog tárgya lehet. (2) Ha a törvény kivételt nem tesz, a tulajdonjog szabályait megfelelő en alkalmazni kell a pénzre és az értékpapírokra, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti erőkre. 95. (1) A tulajdonjog kiterjed mindarra, ami a dologgal olyképpen van tartósan egyesítve, hogy az elválasztással a dolog vagy elválasztott része elpusztulna, illető leg az elválasztással értéke vagy használhatósága számottevően csökkenne (alkotórész). (2) A tulajdonjog kétség esetében kiterjed arra is, ami nem alkotórész ugyan, de a dolog rendeltetésszerű használatához vagy épségben tartásához rendszerint szükséges, vagy azt elősegíti (tartozék). 96. A föld tulajdonjoga a föld méhének kincseire és a természeti erőforrásokra nem terjed ki. 97. (1) Az épület tulajdonjoga a földtulajdonost illeti meg. (2) Az építkező t illeti meg az épület tulajdonjoga, ha törvény vagy a földtulajdonossal kötött írásbeli megállapodás így rendelkezik. (3) A földtulajdonost az épületre, az épület tulajdonosát pedig a földre elővásárlási jog illeti meg. X. fejezet A tulajdonjog tartalma és védelme
16 A birtoklás joga 98. A tulajdonost megilleti a birtoklás joga és a birtokvédelem. A használat és a hasznok szedésének joga 99. A tulajdonos jogosult a dolgot használni és a dologból folyó hasznokat szedni, viseli a dologgal járó terheket és a dologban beállott azt a kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné (1) A tulajdonos nem foszthatja meg a szomszédos épületet a szükséges földtámasztól anélkül, hogy más megfelel ő rögzítésről ne gondoskodnék. (2) A tulajdonos a földjére áthajló ágakról lehullott gyümölcsöket megtarthatja, ha azokat a fa tulajdonosa fel nem szedi; az áthajló ágak és átnyúló gyökerek levágására nem jogosult, kivéve ha azok a föld rendes használatában gátolják, és a fa tulajdonosa azokat felhívás ellenére sem távolítja el (1) Ha közérdek ű munkálatok elvégzése, állatok befogása, az áthajló ágak gyümölcsének összegyű jtése, az ágak és gyökerek eltávolítása céljából vagy más fontos okból szükséges, a tulajdonos kártalanítás ellenében köteles a földjére való belépést megengedni. (2) A tulajdonos a szomszédos földet kártalanítás ellenében használhatja, amennyiben ez a földjén való építkezéshez, bontási, átalakítási vagy karbantartási munkálatok elvégzéséhez szükséges (1) Ha a földeket kerítés (sövény) vagy mezsgye választja el egymástól, ennek használatára a szomszédok közösen jogosultak. (2) A fenntartással járó költségek a szomszédokat olyan arányban terhelik, amilyen arányban ő ket a jogszabály a kerítés létesítésére kötelezi. Ha jogszabály erről nem rendelkezik, a költségek ő ket a határolt földhosszúság arányában terhelik (1) A föld határvonalán álló fa vagy bokor és annak gyümölcse egyenl ő arányban a szomszédokat illeti. A fenntartással járó költségeket a szomszédok ugyanilyen arányban viselik. (2) Ha a határvonalon álló fa vagy bokor valamelyik föld rendeltetésszer ű használatát gátolja, e föld tulajdonosa követelheti, hogy azt közös költségen távolítsák el A tilosban talált állatot a föld használója mindaddig visszatarthatja, amíg az általa okozott kárt tulajdonosa meg nem téríti A törvénynek a szomszédjogra vonatkozó rendelkezéseitő l jogszabály vagy a felek megállapodása eltérhet (1) Másnak életét, testi épségét vagy vagyonát közvetlenül fenyeget ő és más módon el nem hárítható veszély (szükséghelyzet) esetében a tulajdonos köteles tű rni, hogy dolgát a szükséghelyzet megszüntetése végett a szükséges mértékben igénybe vegyék, felhasználják, illetőleg abban kárt okozzanak. Más vagyonát fenyegető szükséghelyzet esetében ez a kötelezettség a tulajdonost csak akkor terheli, ha a fenyeget ő kár elő reláthatóan jelentős mértékben meghaladja azt a kárt, amely a tulajdonost a behatás következtében érheti. (2) A tulajdonos a szükséghelyzetbe került személytő l kártalanítást, attól pedig, aki a szükséghelyzet megszüntetése során indokolatlanul nagy kárt okozott, kártérítést követelhet. (3) Ha több személy életét vagy vagyonát fenyeget ő veszélyt egyes veszélyeztetett tárgyak feláldozásával hárítanak el, az ebből ered ő kárt, amennyiben e tárgyak feláldozása szükséges volt, veszélyeztetett érdekeik arányában valamennyien viselik; ezt a szabályt kell alkalmazni a veszély elhárítására fordított szükséges költség megosztására is (1) Az ingatlan tulajdonosa tű rni köteles, hogy az erre külön jogszabályban feljogosított szervek - a szakfeladataik ellátásához szükséges mértékben - az ingatlant idő legesen használják, arra használati jogot szerezzenek, vagy a tulajdonjogát egyébként korlátozzák. Ebben az esetben az ingatlan tulajdonosát az akadályoztatás (korlátozás) mértékének megfelel ő kártalanítás illeti meg. (2) Ha a használat vagy egyéb korlátozás az ingatlan rendeltetésszer ű használatát megszünteti vagy jelentő s mértékben akadályozza, a tulajdonos az ingatlan megvásárlását, illetőleg kisajátítását kérheti. (3) A tulajdonjog gyakorlásával kapcsolatos termelési, építésügyi, egészségügyi, vízügyi és egyéb elő írásokat külön jogszabályok tartalmazzák (1) Ha a tulajdonos jóhiszemű en földjének határain túl építkezett, a szomszéd - választása szerint - követelheti, hogy a túlépítő a) a beépített rész használatáért és a beépítéssel okozott értékcsökkenésért adjon kártalanítást, b) a beépített részt vásárolja meg, ha a föld megosztható, vagy c) az egész földet vásárolja meg. (2) A szomszéd az egész földjének megvásárlását akkor követelheti a túlépítőtől, ha a) a föld fennmaradó része a túlépítés következtében használhatatlanná válik, b) a földdel kapcsolatos valamely jog vagy foglalkozás gyakorlása a túlépítés következtében lehetetlenné vagy számottevően költségesebbé válik.
17 110. (1) Ha a túlépít ő rosszhiszem ű volt, vagy ha a szomszéd a túlépítés ellen olyan idő ben tiltakozott, amikor a túlépítő nek az eredeti állapot helyreállítása még nem okozott volna aránytalan károsodást, a szomszéd a 109. (1) bekezdésében meghatározottakon kívül - választása szerint - követelheti, hogy a túlépítő a) saját földjét és az épületet a gazdagodás megtérítése ellenében bocsássa tulajdonába, vagy b) az épületet bontsa le. (2) A szomszéd az épület lebontását akkor követelheti, ha ez az okszer ű gazdálkodás követelményeivel nem ellenkezik. A lebontás és az eredeti állapot helyreállításának költségei a túlépítő t terhelik; megilleti azonban a beépített anyag elvitelének a joga (1) A bíróság a túlépítés következményeit a szomszéd választásától eltérő en is megállapíthatja; nem alkalmazhat azonban olyan megoldást, amely ellen mindkét fél tiltakozik. (2) A rendelkezési jog 112. (1) A tulajdonost megilleti az a jog, hogy a dolog birtokát, használatát vagy hasznai szedésének jogát másnak átengedje, a dolgot biztosítékul adja vagy más módon megterhelje, továbbá hogy tulajdonjogát másra átruházza vagy azzal felhagyjon. (2) Az ingatlan tulajdonjogával felhagyni nem lehet Ha az épület tulajdonjoga a földtulajdonost illeti meg, az épület tulajdonjogát csak a föld tulajdonjogával együtt lehet átruházni és megterhelni (1) Ha jogszabály vagy bírósági határozat a rendelkezés jogát kizárja vagy korlátozza, az e tilalommal, illetőleg korlátozással ellentétes rendelkezés semmis. (2) Az elidegenítés és terhelés jogát szerző déssel csak a tulajdonjog átruházása alkalmával lehet korlátozni vagy kizárni és csak abból a célból, hogy a tilalom az átruházónak vagy más személynek a dologra vonatkozó jogát biztosítsa. Ingatlan esetében az ingatlan-nyilvántartásban azt a jogot is fel kell tüntetni, amelynek biztosítására a tilalom szolgál. (3) A szerződéssel kikötött elidegenítési és terhelési tilalomba ütköz ő rendelkezés semmis, feltéve hogy a) a tilalmat az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték, b) a rendelkezésre jogot alapító személy egyébként rosszhiszem ű volt, vagy c) a rendelkezés ellenérték nélkül történt. A tulajdonjog védelme 115. (1) A tulajdonjogi igények nem évülnek el. (2) A tulajdonos a birtokvédelem szabályai szerint önhatalommal is kizárhat vagy elháríthat minden olyan jogellenes beavatkozást vagy behatást, amely tulajdonjogának gyakorlását akadályozza, korlátozza vagy lehetetlenné teszi. (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását (1) Ha az ingatlantulajdonos a tulajdonjogot ingatlan-nyilvántartáson kívül szerezte, igényt tarthat arra, hogy tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartás feltüntesse. (2) Az ingatlan-nyilvántartás - ha jogszabály kivételt nem tesz - a tulajdonjog és más jogosultságok fennállását hitelesen tanúsítja. (3) Az ingatlan-nyilvántartás részletes szabályait külön jogszabály tartalmazza. XI. fejezet A tulajdonjog megszerzése Tulajdonszerzés átruházással 117. (1) Átruházással - ha a törvény kivételt nem tesz - csak a dolog tulajdonosától lehet a tulajdonjogot megszerezni. (2) A tulajdonjog megszerzéséhez az átruházásra irányuló szerző désen vagy más jogcímen felül a dolog átadása is szükséges. Az átadás a dolog tényleges birtokba adásával vagy más olyan módon mehet végbe, amely kétségtelenné teszi, hogy a dolog az átruházó hatalmából a tulajdonjog megszerzőjének hatalmába került. (3) Ingatlan tulajdonjogának az átruházásához az erre irányuló szerző désen vagy más jogcímen felül a
18 tulajdonosváltozásnak az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzése is szükséges. (4) Többszöri eladás esetén az a vev ő követelheti a tulajdonjognak az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését, aki elsőnek jóhiszeműen birtokba lépett, ha pedig ilyen nincs, a korábbi vev ő, kivéve ha a későbbi vevő tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni többszöri ajándékozás esetén is (1) Kereskedelmi forgalomban eladott dolgon a jóhiszem ű vev ő akkor is tulajdonjogot szerez, ha a keresked ő nem volt tulajdonos. (2) Kereskedelmi forgalmon kívül is tulajdonjogot szerez az, aki a dolgot jóhiszemű en és ellenszolgáltatás fejében olyan személytől szerzi meg, akire azt a tulajdonos bízta. A tulajdonos azonban a dolgot az els ő szerzéstő l számított egy éven belül az ellenszolgáltatás megtérítése fejében visszaválthatja. A felek jogviszonyára egyébként a jogalap nélküli jóhiszem ű birtoklás szabályai irányadók Akire pénzt vagy bemutatóra szóló értékpapírt ruháznak át, tulajdonossá lesz akkor is, ha az átruházó nem volt tulajdonos. Tulajdonszerzés hatósági határozattal és árverés útján 120. (1) Aki a dolgot hatósági határozat vagy árverés útján jóhiszemű en szerzi meg, tulajdonossá válik, tekintet nélkül arra, hogy korábban ki volt a tulajdonos. Ez a rendelkezés ingatlan árverése esetére nem vonatkozik. (2) Ha az állam bírósági vagy más hatósági határozattal kártalanítás nélkül szerez tulajdont, a tulajdon értékének erejéig felel a volt tulajdonosnak a tulajdonszerzéskor jogszabály, bírósági és más hatósági határozat vagy visszterhes szerződés alapján jóhiszem ű személlyel szemben fennálló kötelezettségéért. Az állam felelő ssége azonban csak akkor áll fenn, ha a volt tulajdonosnak egyéb lefoglalható vagyontárgyára vezetett végrehajtás eredménytelen volt. (3) Az állam tulajdonszerzése nem érinti az ingatlan-nyilvántartásba jóhiszem ű harmadik személy javára bejegyzett jogokat. Az elbirtoklás 121. (1) Elbirtoklás útján megszerzi a dolog tulajdonjogát, aki a dolgot sajátjaként ingatlan esetében tizenöt, más dolog esetében pedig tíz éven át szakadatlanul birtokolja. (2) Aki bűncselekménnyel vagy egyébként erő szakos vagy alattomos úton jutott a dolog birtokához, elbirtoklás útján nem szerez tulajdonjogot. (3) (4) Az ingatlan tulajdonjogát elbirtoklás útján akkor sem lehet megszerezni, ha az elbirtoklás feltételei csak a föld egy részére vonatkozólag állnak fenn, és a föld nem osztható meg. (5) Ha az elbirtokló a tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba nem jegyezteti be, a tulajdonszerzésre nem hivatkozhat azzal szemben, aki az ingatlanon az ingatlan-nyilvántartásban bízva ellenérték fejében jogot szerzett Az új birtokos saját elbirtoklásának idejéhez hozzászámíthatja azt az időt, amely elő djének birtoklása idején már elbirtoklási időnek minősült Ha a tulajdonos menthet ő okból nincs abban a helyzetben, hogy tulajdonosi jogait gyakorolhassa, az akadály megszűnésétől számított egy évig az elbirtoklás akkor sem következik be, ha egyébként az elbirtoklási idő már eltelt, vagy abból egy évnél kevesebb volna hátra (1) Az elbirtoklás megszakad, ha a) a tulajdonos a birtokost a dolog kiadására írásban felszólítja vagy eziránt bírósághoz fordul, b) tulajdonos a dologgal rendelkezik (112. ), c) a birtokos a birtokot akaratán kívül elveszti, és azt egy éven belül nem szerzi vissza, illető leg egy éven belül nem kéri a bíróságnál, hogy a dolog újabb birtokosa a dolgot adja vissza. (2) Ha az elbirtoklás megszakad, a birtoklásnak addig eltelt ideje nem vehet ő figyelembe, és az elbirtoklás a megszakadást okozó körülmény elmúltával újból kezdődik. A termékek, a termények és a szaporulat elsajátítása 125. (1) Akinek más dolgán olyan joga van, amely ő t a termékek, a termények vagy a szaporulat tulajdonbavételére jogosítja - ha ezek tulajdonjogát korábban nem szerezte meg -, az elválással tulajdonjogot szerez. Ha a jogosultnak nincs birtokában az a dolog, amelybő l a termék, a termény vagy a szaporulat származik, a birtokba vétellel válik tulajdonossá. (2) Ha valakinek az a joga, amely ő t a termékek, a termények vagy a szaporulat tulajdonbavételére jogosítja, megszűnik, mielő tt ezeken tulajdonjogot szerzett volna, követelheti, hogy a tulajdonos a termékeket, a terményeket, illetőleg a szaporulatot munkája arányában és máshonnan meg nem térül ő költekezései erejéig első sorban természetben szolgáltassa ki.
19 (3) A jóhiszem ű birtokos addig az időpontig, amíg rosszhiszeművé nem válik, vagy a dolgot tő le a bíróság vagy a községi (városi, fővárosi kerületi) jegyz ő elő tt vissza nem követelik, az elválással tulajdonjogot szerez a dolog termékein, terményein és szaporulatán. A növedék 126. A föld tulajdonosa megszerzi mindazoknak a dolgoknak a tulajdonjogát, amelyek utóbb váltak a föld alkotórészévé (növedék). Ezt a szabályt a termékre, a terményre és a szaporulatra nem lehet alkalmazni, ha az valamely jogviszony alapján mást illet. A gazdátlan javak elsajátítása 127. Ha a dolognak nincs tulajdonosa, azon birtokbavétellel bárki tulajdonjogot szerezhet. A vadak, a halak tulajdonjogának megszerzése 128. (1) A vadak, továbbá a folyóvizekben és a természetes tavakban él ő halak, valamint más hasznos víziállatok - ha törvény eltérően nem rendelkezik - az állam tulajdonában vannak. (2) A vadászterületen elejtett, elfogott, illetőleg elhullott vad a vadászatra jogosult tulajdonába kerül. (3) A halászati jog gyakorlására jogosult által kifogott hal és más hasznos víziállat tulajdonjogát - ha törvény eltérő en nem rendelkezik - a halászati jog gyakorlására jogosult szerzi meg. A nem a jogosult által kifogott hal, valamint más hasznos víziállat - ha törvény eltérő en nem rendelkezik - a halászati jog gyakorlására jogosult tulajdonába kerül. A találás 129. (1) Ha valaki feltehetően más tulajdonában lév ő dolgot talál, és annak tulajdonjogára igényt tart, megszerzi a tulajdonjogot, ha a) mindent megtett, amit a jogszabály annak érdekében ír el ő, hogy a dolgot a tulajdonosa visszakaphassa, és b) a tulajdonos a találástól számított egy éven belül a dologért nem jelentkezett. (2) Nem szerez tulajdonjogot a találó, ha a dolgot a közönség számára nyitva álló hivatali, vállalati vagy más épületben vagy helyiségben, továbbá közforgalmú közlekedési és szállítási vállalat szállítóeszközén találta. Ilyen esetben a dolgot a hivatal vagy a vállalat három hónapi őrizet után értékesítheti; a tulajdonos a találást követ ő egy éven belül követelheti a dolog, illetve a vételár kiadását Ha a talált dolog nagyobb érték ű, és annak tulajdonjogát a találó nem szerzi meg, a találó méltányos összeg ű találódíjra jogosult, feltéve hogy megtett mindent, amit a jogszabályok előírnak avégbő l, hogy a tulajdonos a dolgot visszakaphassa Ha a talált dolog tulajdonosa az egy évi határidő n belül nem jelentkezik, és a dolgon a találó sem szerez tulajdonjogot, a tulajdonjog, illetőleg a dolog értékesítéséből befolyt vételár az államot illeti (1) Ha valaki olyan értékes dolgot talált, amelyet ismeretlen személyek elrejtettek, vagy amelynek tulajdonjoga egyébként is feledésbe ment, köteles azt az államnak felajánlani. (2) Ha az állam a dologra nem tart igényt, az a találó tulajdonába megy át; ellenkez ő esetben a találó a dolog értékéhez mérten megfelel ő díjra jogosult. (3) Ha az (1) bekezdésben megjelölt talált tárgy muzeális vagy műemléki érték ű, annak tulajdonjoga az államot illeti meg. Az ilyen tárgyak találásához kapcsolódó eljárás szabályait, valamint a találónak járó díj mértékét külön jogszabály állapítja meg. A feldolgozás és az egyesítés 133. (1) Aki idegen dolog feldolgozásával vagy átalakításával a maga számára jóhiszeműen új dolgot állít el ő, a dolog tulajdonosának választása szerint köteles a dolog értékét megtéríteni, vagy munkája értékének megtérítése ellenében az új dolog tulajdonjogát átengedni. (2) Ha a munka értéke a feldolgozott vagy átalakított dolog értékét lényegesen meghaladja, a dolog tulajdonosát választási jog nem illeti, csupán a dolog értékének megtérítését követelheti. (3) Ha a feldolgozó vagy átalakító rosszhiszem ű volt, a választás joga minden esetben az anyag tulajdonosát illeti; ha az anyag tulajdonosa az új dolog tulajdonjogát választja, csak gazdagodását köteles megtéríteni (1) Ha több személy dolgai úgy egyesülnek vagy vegyülnek, hogy azokat csak aránytalan károsodás vagy aránytalan költekezés árán vagy egyáltalán nem lehet szétválasztani, közös tulajdon keletkezik. Ha a tulajdonosok bármelyike a közös tulajdont nem kívánja, az, akinek dolga az egyesülés előtt nagyobb érték ű volt, választhat, hogy
20 a dolgot a többi tulajdonos kártalanítása ellenében tulajdonába veszi vagy kártalanítás ellenében azoknak átengedi. (2) A választási jog nem illeti meg azt, aki az egyesülést vagy vegyülést rosszhiszeműen maga idézte el ő. Ilyen esetben a rosszhiszem ű volt tulajdonos csak a gazdagodás megtérítését követelheti (1) (2) Ha az átalakított, feldolgozott, egyesült vagy összevegyült dolog tulajdonjogára egyik fél sem tart igényt, azt értékesíteni kell, és a vételárat a jogosultak között megfelel ő arányban fel kell osztani. (3) Ilyen esetben azt a felet, aki csak gazdagodása mértékéig igényelhet megtérítést, a vételárból legfeljebb a teljes kártalanításra jogosultak kielégítése után fennmaradó összeg illeti meg (1) Ha valaki idegen anyaggal saját földjére vagy a használatában álló földre épít, beépítéssel megszerzi az anyag tulajdonjogát, de az anyag értékét köteles megtéríteni. (2) 137. (1) Ha valaki anélkül, hogy erre jogosult lenne, idegen földre épít, az épület tulajdonjogát a földtulajdonos szerzi meg, köteles azonban gazdagodását a ráépítőnek megfizetni. A bíróság a földtulajdonos kérelmére a ráépítő t kötelezheti a földnek, illetőleg - ha a föld megosztható - a föld megfelel ő részének a megvásárlására. (2) A ráépít ő szerzi meg a földnek, illetőleg a föld megfelel ő részének tulajdonjogát, ha az épület értéke a földnek, illetőleg a föld megfelel ő részének értékét lényegesen meghaladja. A bíróság a földtulajdonos kérelmére azt is megállapíthatja, hogy a ráépít ő csak az épület tulajdonjogát szerezte meg; ebben az esetben a ráépítő t a földön használati jog illeti meg. (3) Ha valaki a más tulajdonában lev ő épületet bő víti, ahhoz hozzáépít vagy azt átépíti, vagy ha az idegen földön már épület áll, a ráépítéssel - a felek eltér ő megállapodása hiányában - közös tulajdon keletkezik. A ráépít ő tulajdoni hányadát az egész ingatlan értékéből a ráépített részre es ő érték aránya alapján kell megállapítani. (4) A ráépít ő tulajdonszerzésére vonatkozó szabályokat [(2)-(3) bekezdés] nem lehet alkalmazni, ha a ráépítő rosszhiszem ű volt, vagy ha a földtulajdonos a ráépítés ellen olyan időben tiltakozott, amikor a ráépítő nek az eredeti állapot helyreállítása még nem okozott volna aránytalan károsodást (1) Ha a ráépít ő szerzi meg a földnek, illetőleg a föld megfelel ő részének tulajdonjogát, köteles annak forgalmi értékét a földtulajdonosnak megtéríteni; ha pedig a ráépít ő földhasználati jogot szerzett, a föld használatáért köteles ellenértéket fizetni. Ha a ráépít ő nem szerzi meg az egész föld tulajdonjogát, a ráépítéssel okozott értékcsökkenésért is köteles a földtulajdonosnak kártalanítást fizetni. (2) (3) A ráépítésre egyébként a túlépítés szabályait kell megfelelően alkalmazni. XII. fejezet A közös tulajdon 139. (1) A tulajdonjog ugyanazon a dolgon meghatározott hányadok szerint több személyt is megillethet. (2) Kétség esetén a tulajdonos társak tulajdoni hányada egyenl ő (1) A tulajdonostársak mindegyike jogosult a dolog birtoklására és használatára; e jogot azonban az egyik tulajdonostárs sem gyakorolhatja a többiek jogainak és a dologhoz fűződ ő törvényes érdekeinek sérelmére. (2) A birtoklás, a használat, a hasznosítás, valamint a rendes gazdálkodás körét meg nem haladó kiadások kérdésében a tulajdonostársak - ha a törvény másként nem rendelkezik - szótöbbséggel határoznak; minden tulajdonostársnak tulajdoni hányada arányában van szavazati joga A dolog hasznai a tulajdonostársakat tulajdoni hányaduk arányában illetik meg; ilyen arányban terhelik őket a dolog fenntartásával járó és a dologgal kapcsolatos egyéb kiadások, a közös tulajdoni viszonyból eredő kötelezettségek, és ugyanilyen arányban viselik a dologban beállott kárt is Az állag megóvásához és fenntartásához feltétlenül szükséges munkálatokat bármelyik tulajdonostárs jogosult elvégezni; az ilyen kiadások ráes ő részét mindegyik tulajdonostárs viselni köteles. Ilyen kiadások elő tt azonban a tulajdonostársakat a lehetőség szerint értesíteni kell (1) Ha a törvény szótöbbséges határozatot kíván meg, és a határozat az okszer ű gazdálkodást sérti, vagy a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, a kisebbség a határozatot a bíróságnál megtámadhatja. A megtámadás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti. (2) Ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha a tulajdonostársak között vitás, hogy a tervezett munkálat feltétlenül szükséges-e az állag megóvásához és fenntartásához. (3) Ha a törvény szótöbbséggel hozott határozatot kíván meg, és ilyen határozat nincs, a birtoklás, a használat vagy a hasznosítás kérdésében bármelyik tulajdonostárs kérelmére a bíróság határoz A tulajdonostársak egyhangú határozata szükséges a) a rendes gazdálkodás körét meghaladó kiadásokhoz, b) az egész dolog feletti tulajdonjog átruházásához, az egész dolog haszonélvezetbe vagy használatba adásához, biztosítékul lekötéséhez vagy más módon való megterheléséhez.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság