text:
Munkaviszony megszüntetés: kell-e indokolni, ha nem kell? - Jogászvilág - Jogászvilág
Munkaviszony megszüntetés: kell-e indokolni, ha nem kell? - Jogászvilág
Kezdőlap » Munkaviszony megszüntetés: kell-e indokolni, ha nem kell?
Munkaviszony megszüntetés: kell-e indokolni, ha nem kell?
Szerző: Dr. Kulisity Mária
Dátum: 2013. október 7.
A magyar munkajog megszüntetési rendszerében vannak olyan egyoldalú munkaviszony megszüntetési módok, amelyeket nem kell indokolni. Ilyen például a próbaidő alatti munkaviszony megszüntetés, a nyugdíjas, vagy vezető állású munkavállaló határozatlan idejű munkaviszonyának felmondással való megszüntetése. Amennyiben a munkavállaló azonban bírósághoz fordul az általános magatartási követelmények, az egyenlő bánásmód és a rendeltetésszerű joggyakorlás megsértését állítja, a perben a bíróság mégis vizsgálja a megszüntetés indokait.
Emellett vannak olyan esetek, amikor ugyan a munkáltató indokolja a felmondást, az indok valós és okszerű, de mégis folyik a bizonyítás a kiválasztás indokaira, illetőleg az egyéb körülményekre. Jellemzően ez a helyzet a munkáltató működésével összefüggő okból bekövetkezett munkaviszony megszüntetés, létszámcsökkentés, csoportos létszámcsökkentés, és átszervezés esetén, illetve megítélésünk szerint ebbe a körbe tartozik az az eset is, amikor a munkaerő-kölcsönzésre irányuló munkaviszony a kikölcsönzés megszűnése miatt kerül felmondásra [a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 220. § (1) bekezdés].
Ilyenkor az egységes bírói gyakorlat szerint nem lehet vizsgálni, hogy miért az adott munkavállaló került kiválasztásra, helyette miért nem másik munkavállaló munkaviszonyát szüntette meg a munkáltató, ez ugyanis a munkáltató mérlegelési jogkörébe tartozó kérdés.
Ezekben az esetekben tehát elvileg a munkáltató kiválasztása nem vizsgálható, mégis ha a felperes arra hivatkozik, hogy a munkáltató a választás során megsértette az egyenlő bánásmód és a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét, a bíróság vizsgálja, hogy mi volt a kiválasztás alapja (MK. 95. számú állásfoglalás). Így például gyakori hivatkozási alap, hogy a létszámcsökkentés során azért a felperes munkavállaló munkaviszonyát szüntették meg, mert a munkáltatóval konfliktusba került és a munkáltató intézkedése véleménynyilvánításának elfojtását célozta.
Cikkünkben bemutatjuk, hogy miként lehet bizonyítani az egyenlő bánásmód megtartását vagy éppen a rendeltetésellenes joggyakorlást, ha nem is kell indokolni a munkaviszony megszüntetést, illetőleg a kiválasztás jogszerűsége/jogellenessége miként bizonyítható.
1. A méltányos mérlegelés elve mint kiválasztási szempont?
Az Mt. az általános magatartási követelmények között szabályozza a méltányos mérlegelés elvét [Mt. 6. § (3) bekezdés]. Megítélésünk szerint a munkaviszony megszüntetés során a méltányos mérlegelés elve mint kiválasztási szempont nem vizsgálható. A munkavállaló nem hivatkozhat eredménnyel arra, hogy helyette például Kiss Pétert kellett volna elküldeni, mert neki van három gyermeke, míg nevezett munkavállaló egyedülálló. A méltányos mérlegelés elvét az Mt. a teljesítés egyoldalú munkáltatói meghatározása kapcsán szabályozza [Mt. 6. § (3) bekezdés], ezért a munkaviszony megszüntetése során jelentősége akkor lehet, ha a munkavállaló nem megfelelő teljesítményén alapul a felmondás indoka, és a munkavállaló arra hivatkozik, hogy a teljesítés módjának egyoldalú munkáltatói meghatározása a munkavállalónak aránytalan sérelmet okozott, példának okáért a munkaidő-beosztása nem felelt meg egészségi állapotának, és az erre vonatkozó többszöri jelzése ellenére a munkáltató nem rendelkezett másik munkaidő-beosztásról, holott erre lett volna lehetőség.
Így például a Legfelsőbb Bíróság Mfv.I.10.431/2008/2. számú eseti döntésében értékelte a felperesi munkamegtagadásnál azt, hogy a munkáltató utasítása aránytalan sérelmet okozott a munkavállalónak. Megállapította, hogy a munkáltató ismerte a felperes egészségi állapotát, idős édesanyja gondozásával kapcsolatos kötelezettségeit, ezért az ennek figyelmen kívül hagyásával történt külföldi kirendelés rendeltetésellenes volt.
Ez a cikk Dr. Kulisity Máriának a
X. Magyar Munkajogi Konferencián tartandó szemináriumának részlete.
A szemináriumok 2013. október 16-án 9.00 órakor kezdődnek Visegrádon
A konferenciára még lehet jelentkezni!
2. Az egyenlő bánásmód megsértése
2.1. Bizonyítási kötelezettség és teher
Az egyenlő bánásmód megsértésére hivatkozás esetén a felperesi munkavállalónak csak valószínűsíteni kell, hogy hátrány érte, és a jogsértéskor – ténylegesen vagy a jogsértő feltételezése szerint – rendelkezett az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Ebktv.) 8. §-ában meghatározott valamely tulajdonsággal. Ezt követően az alperesi munkáltatót terheli annak bizonyítása, hogy a felperes által valószínűsített körülmények nem álltak fenn, vagy az egyenlő bánásmód követelményét megtartotta, illetve az adott jogviszony tekintetében nem volt köteles megtartani [Ebktv. 19. § (1)–(2) bekezdés].
2.2. Védett tulajdonságok
Az Ebktv. védett tulajdonságként határozza meg többek között az egészségi állapotot, a politikai vagy más véleményt, a családi állapotot, az anyaságot (terhességet) vagy apaságot, az életkort. Ezek különösen gyakran merülnek fel a munkaviszonyban, miután befolyásolhatják a munkavégzési, rendelkezésre állási, rendkívüli munkavégzésre kész állapotot. A munkavállaló érdekképviselethez való tartozása pedig a munkáltatóval szembeni érdekérvényesítés miatt jelent hátrányos helyzetet.
Így például egy próbaidő alatti azonnali hatályú felmondásnál a munkavállalók gyakran hivatkoznak arra, hogy terhessége, vagy betegsége miatt szüntették meg a munkaviszonyt. Egy létszámcsökkentés miatti felmondásnál is gyakori hivatkozási alap, hogy a munkavállaló több esetben volt hosszabb ideig betegállományban, vagy nem védett korú, de idősebb munkavállaló.
Az utóbbi időben gyakran előfordult az Ebktv. 8. § j) pontja alapján politikai véleményre való hivatkozás azonban anélkül, hogy a köztisztviselő/közalkalmazott politikai véleményt közölt volna, pusztán a körülményekre alapítottan, nevezetesen arra, hogy mikor létesült a jogviszony, illetve hogy elment-e a munkavállaló az önkormányzati létszámleépítést megakadályozni kívánó tüntetésre. A Kúria ezzel kapcsolatosan rámutatott, hogy ha a felperes politikai nézeteit, esetlegesen párthoz való tartozását a munkáltatóval nem közölte, és nem merült fel olyan adat sem, miszerint a munkáltató ezt annak ellenére megismerte, a tüntetéstől való távolmaradás nem jelenthet politikai hovatartozás szerinti megkülönböztetést különös tekintettel arra, hogy a részvétel célja a tervezett önkormányzati létszámcsökkentés megakadályozása volt, amely valamennyi köztisztviselőt – politikai hovatartozástól függetlenül – érinthetett (Kúria Mfv.I.10.533/2012/6.).
2.3. Egyéb helyzet
Az egyenlő bánásmód megsértése kapcsán az elmúlt időszakban „felütötte a fejét” az úgynevezett egyéb helyzetre hivatkozás, melyet az Ebktv. ugyancsak tartalmaz védett tulajdonságként. Megjegyezzük, hogy az egyéb helyzet fogalmát a bíróságok az Egyenlő Bánásmód Hatóság Tanácsadó Testületének állásfoglalásával egyezően szűken értelmezik: azaz, az csak olyan tulajdonság lehet, ami az emberi személyiség lényegi vonása és előítéletes helyzetet eredményez, valamint csoportképzésre alkalmas.
A Kúria is rámutatott arra, hogy a védett tulajdonság valószínűsítése nem teljesíthető kizárólag közelebbről meg nem határozott egyéb helyzetre való hivatkozással. Az Ebktv. a személyiség lényegi vonásához tartozó tulajdonságon, valamely, a személytől független adottságon alapuló különbségtétellel szemben biztosít védelmet (BH2010. 194.).
Az egyik konkrét perben a felperes a védett tulajdonságát arra alapította, hogy a meg nem jelölt véleménye eltért munkatársai véleményétől, egyéb helyzetét azonban részletesebben nem fejtette ki. A Kúria ítéletében rámutatott arra, hogy a diszkriminációval szembeni jogvédelem lényegét az egyéb helyzet esetében is az adja, hogy a védett tulajdonsággal rendelkező panaszos elsődlegesen nem saját magatartása, hanem egy adott csoporthoz való tartozása miatt szenved hátrányt. A munkavégzésre irányuló jogviszonyban számtalan esetben előfordul, hogy megromlik a viszony a vezető és a beosztott, illetve az egyes munkatársak között. A felek közötti viszony megromlásához vezető olyan okok azonban nem minősülnek egyéb helyzetként védett tulajdonságnak, amelyek nem az emberi személyiség lényegi vonását képezik, és amelyek nem csoport-jellemzők (Kúria Mfv.II.10.582/2011/4.).
Egy további perben, melyben a felperes arra hivatkozott, hogy a munkáltató azzal sértette meg az egyenlő bánásmódot, hogy a két ugyanolyan magatartást tanúsító munkavállaló közül csak a felperessel szemben indította meg a fegyelmi eljárást, a Kúria az alábbiakra mutatott rá: önmagában az az állítás, hogy a másik munkavállalóval szemben a munkáltató nem ugyanolyan jogkövetkezményt alkalmazott, az Ebktv. által tartalmazott védett tulajdonságra, jellemzőre hivatkozás nélkül nem vizsgálható. Az egyéb élethelyzeten alapuló védelem az egyén által nem befolyásolható, az emberi személyiség lényegi vonásait adó tulajdonságok, jellemzők, illetve ennek alapján egy adott csoporthoz tartozás miatt alkalmazott, illetve bekövetkezett hátrányok kiküszöbölését szolgálja. Önmagában az a körülmény, hogy a munkáltató azonos kötelezettségszegést elkövető, magatartást tanúsító munkavállalókkal szemben eltérő jogkövetkezményeket alkalmaz, az Ebktv. sérelmének megállapítására nem ad alapot (Kúria Mfv.III.10.105/2012/4.).
Megjegyezzük, hogy a Kúria a fenti jogértelmezéssel objektivizálta, ugyanakkor szűkítette is az egyéb helyzet fogalmát olyan tulajdonságokra, amik az egyén által nem befolyásolhatóak. Ugyanezen jogértelmezés alapján a Kúria nem fogadta el egyéb helyzetnek és védett tulajdonságnak a munkavállaló által a munkáltató ellen indított munkaügyi pereket, ez a körülmény csak rendeltetésellenes joggyakorlásra hivatkozással érvényesíthető (Kúria Mfv.III.10.131/2012/5.). Az eljárt bíróságok nem találták egyéb helyzetre jogosító tulajdonságnak a jogi egyetemi tanulmányok folytatását (Fővárosi Munkaügyi Bíróság 36.M.5234/2008/28., Fővárosi Bíróság, mint másodfokú bíróság 49.Mf.638.243/2010/3.), mert azt nem találták a személyiség lényegi vonásának.
2.4. A munkáltatói bizonyítás
Ilyen esetben tehát, ha a munkavállaló valószínűsíti a védett tulajdonságot és azt, hogy hátrány érte, a munkáltatónak kell bizonyítania, hogy az egyenlő bánásmód követelményét megtartotta. Ezt hogyan tudja bizonyítani? Leggyakrabban a bíróság meghallgatja azt a személyt, aki döntött arról, hogy a munkavállaló munkaviszonyát megszüntetik, vagy aki erre a munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslatot tett.
A tanúmeghallgatás során elsősorban arra vonatkozó kérdéseket tesz fel, hogy mi alapján döntött a munkavállaló munkaviszony megszüntetéséről. Ha nem kellett indokolni a döntést, akkor mi állt ennek a hátterében: a munkavállaló nem megfelelő munkavégzése, vagy egyéb, a munkáltató szervezetében rejlő okok. Ha indokolni kellett (létszámcsökkentés, átszervezés), akkor a többi munkavállaló közül miért pont a felperes került kiválasztásra. Teljességgel életszerű egyébként, hogy létszámcsökkentés, átszervezés esetén a munkáltató azt a munkavállalót választja ki, akinek a munkájával nem elégedett, vagy akinek a tudása a többi munkavállalóéhoz képest nem annyira hasznosítható. Abban az esetben azonban, ha a munkavállaló valamennyi minősítése kiváló, s egyéb körülményt sem tud megjelölni a munkáltató, ami igazolhatná a döntést, a bizonyítás feltételezhetően nem jár sikerrel.
Ugyancsak feltesz a bíróság olyan kérdéseket, amelyeket annak kiderítését célozzák, hogy egyáltalán a döntést hozó/javaslatot tevő tudott-e a munkavállaló védett tulajdonságáról: betegségéről, szakszervezeti tagságáról stb. Több munkavállalóból való választás esetén a további kérdések arra vonatkoznak, hogy azok a munkavállalók, akik a létszámcsökkentés során nem kerültek kiválasztásra, rendelkeznek-e a védett tulajdonsággal vagy sem, azaz ők is szakszervezeti tagok, idősebb munkavállalók stb. – ilyen esetben kerül sor a más munkavállalók adatait tartalmazó táblázatok csatolására, mely nem ütközik adatvédelmi rendelkezésekbe – sem az adatvédelmi biztos, sem az EU adatvédelmi munkacsoportjának állásfoglalása szerint.
Sok esetben a munkavállaló kiválasztását bérgazdálkodási okok magyarázzák, azaz az ő munkabére a legmagasabb. A Legfelsőbb Bíróság ezzel kapcsolatosan állapította meg, hogy nem minősül kor szerinti hátrányos megkülönböztetésnek, és önmagában rendeltetésellenes joggyakorlásnak, ha a képviselő-testület a legmagasabb illetményű köztisztviselő jogviszonyát szünteti meg. Az illetmény ugyanis nem az életkor, hanem az iskolai végzettség és a közszolgálati jogviszonyban töltött idő alapján kerül megállapításra a törvényben rögzített feltételek szerint (LB Mfv.I.10.028/2006/2.).
A szerző a továbbiakban részletesen kitér arraa is, hogy miként lehet bizonyítani a rendeltetésellenes joggyakorlást, ha nem is kell indokolni a munkaviszony megszüntetést. A teljes cikket a HR&Munkajog októberi számában olvashatják. Megrendelhető papíralapon és online verzióban is, valamint csomagban más online termékekkel együtt.

matches: bíróság bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Pert vesztettünk az OTP ellen – Dr. Lazányi Erika bíró | PITEE
Az előzményekről itt tájékozódhat.
(Fleck Zoltán jogszociológus, 2016.11.28. 444.hu)
A részvényesek jogait az Európai Unió különböző irányelvei garantálják. A keresetünk elutasítása azt is megmutatja, hogy Dr Lazányi Erika nem tiszteli az Európai Unió alapértékeit sem.
Magyarország mindaddig nem lesz egy erős és sikeres ország, amíg a bíróságok nem tartják be a demokratikus játékszabályokat.
1027 Budapest, Varsányi Irén utca 40-44.
Ítélet PITEE ./. OTP Bank elsőfok 2016. november 21.
(Dr. Lazányi Erika)
A Fővárosi Törvényszék a XXX XXXXX XXXXXX által képviselt Pénzügyi Ismeretterjesztő és Érdek-Képviseleti Egyesület (1084 Budapest, Mátyás tér 17. III/9.)felperesnek a Nagy és Trócsányi Ügyvédi Iroda (1126 Budapest, Ugocsa u. 4/B.) által képviselt OTP Bank Nyilvános Rt. (1051 Budapest, Nádor u. 16.) alperes ellen közgyűlési határozathatályon kívül helyezése iránt indított perében a bíróság meghozta az alábbi
í t é l e t e t.
A bíróság a felperes keresetét elutasítja és kötelezi, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek30.000.- (harmincezer) Ft + ÁFA perköltséget.
A felperes keresete alaptalan.
A Ptk. 3:35. §-a szerint a jogi személy tagja, tagság nélküli jogi személy esetén az alapítói jogokgyakorlója, a jogi személy vezető tisztségviselője és felügyelő bizottsági tagja kérheti a bíróságtól atagok vagy az alapítók és a jogi személy szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, haa határozat jogszabálysértő, vagy a létesítő okiratba ütközik.
A peres felek között nem volt vitatott, hogy a felperes az alperes részvényese, így a közgyűlésihatározat megtámadása iránti per megindítására jogosult volt.
A Ptk. 3:257. §-a alapján a részvényes jogosult a közgyűlésen részt venni, felvilágosítást kérni, valamint észrevételt és indítványt tenni, szavazati joggal rendelkező részvény birtokában szavazni.
A Ptk. 3:258. § (1) bekezdése alapján a közgyűlés napirendjére tűzött ügyre vonatkozóan azigazgatóság köteles minden részvényesnek a napirendi pont tárgyalásához a szükséges tájékoztatástmegadni, úgy, hogy a részvényes – a közgyűlés napja előtt legalább 8 nappal benyújtott írásbelikérelmére – a szükséges felvilágosítás legkésőbb a közgyűlés napja előtt 3 nappal megkapja.
A bíróság rendelkezésére álló adatokból megállapítható, hogy a felperes által a közgyűlésösszehívása okán a napirendi pontokra vonatkozóan feltett kérdéseire, az alperes a közgyűléstmegelőzően, illetve a közgyűlésen választ adott. A közgyűlési határozatok felülvizsgálata irántiperben a bíróság nem vizsgálja, hogy a felperes által feltett kérdésre milyen, tartalmában a felperesszámára kimerítő, kielégítő válasz érkezett-e. Nem vitásan, a felperesnek, mint részvényesnek(tulajdonosnak) érdekében áll, hogy az alperes sikeresen és törvényesen működjön, illetve gondosszándék vezérli az alperes gazdálkodásáért. Ennek gyakorlására biztosítja a jogot a Ptk. is, a márfelhívott rendelkezéseiben.
A felperes élt a tájékoztatáshoz való joggal, melyben az alperes nem korlátozta. E tekintetben, különös figyelemmel a felperes által feltett kérdésekre, a bíróság külön hangsúlyozza, hogy a jelenpertípusban, a társaság működésének gazdasági, illetve gazdaságossági szempontjait nemvizsgálhatja felül, így azt sem, -kiragadva-, hogy az alperes milyen összegű céltartalékot képzett, illetve, hogy ezen céltartalék összege megfelelő mértékű-e az alperes működéséhez, illetve agazdasági környezet kockázataihoz képest.
Az alperes gazdálkodásáért annak vezetősége, felügyelő bizottsága, könyvvizsgálója, a Ptk.vonatkozó szabályai szerint, felelősséggel tartozik és a számviteli rend szerinti működést az errefeljogosított szervek (NAV, MNB) szintén vizsgálják.
Ezért és mert a mérlegadatokat a bíróság nem vizsgálja és nem is vizsgálhatja, döntésében kizárólagarra szorítkozott, hogy a társaságokra vonatkozó szabályok értelmében, a fent hivatkozottak szerinta felperes tájékoztatáshoz való jogosultsága, joga sérült-e. Az alperes közzétette a beszámolótervezetét, illetve a mérlegadatokat a kiegészítő jelentésekkel, a felperes ezzel kapcsolatos kérdéseitmegválaszolta, így a határozat, a felperes által megjelölt jogszabályba nem ütközik.
A Ptk. 3:223. § (1) bekezdése szerint a saját részvény megszerzésének feltétele, hogy a közgyűlés –a megszerezhető részvények fajtájának, osztályának, számának, névértékének, visszterhesmegszerzés esetén az ellenérték legalacsonyabb és legmagasabb összegének meghatározása mellett– előzetesen felhatalmazza az igazgatóságot a saját részvény megszerzésére. A felhatalmazás 18hónapos időtartamra szól.
A legmagasabb összeg meghatározása körében a bíróság álláspontja az, hogy nem lehet kizárólagoskövetelmény a számszerű, konkrét összegben meghatározott érték. Az alperes részvényei a tőzsdérebevezetettek. A részvény kereskedelem gyorsan változó, dinamikus jellemzőkkel bír, ezért éppen ahatározatban, arányszámmal megjelölt legmagasabb ár az, mely garanciális lehetőséget ad sajátrészvény megvásárlására, hiszen kiszámítható arányszámban határozza meg a legmagasabb árat.Mindezért, a bíróság a 10. számú határozat vizsgálata körében sem állapított meg jogszabálysértést.
A felperes, a perben tartott tárgyaláson a Pp. 114. §-ra hivatkozva kifogást terjesztett elő, figyelemmel arra, hogy a bíróság nem tájékoztatta megfelelően arról, hogy a tárgyaláson elhangzottérvek közül melyeket fogad meggyőzőnek az érdemi döntéshez, ezáltal a bíróság döntésekiszámíthatatlanná válhat.
A bíróság a kifogást nem tartotta alaposnak.
A Pp. 133. §-a szerint a tárgyalást az elnök vezeti, melynek keretében meghatározza azonjogosítványokat, melyek az elnököt (bírót) ennek körében megilletik. A meghatározás nem taxatív, abba bele tartozik a „kitanítás” is.A bíróság a tárgyaláson a feleket meghallgatta, az általa fontosnak tartott, az ügy érdemét érintő, tájékoztatást megadta, arra is figyelemmel, hogy a jelen pertípus elsődlegesen jogkérdés. A felekjogi képviselővel jártak el, így a jogszabályokkal, a bírósági gyakorlattal tisztában kell, hogylegyenek. A bíróság tájékoztatást nyújtott arra vonatkozóan is, hogy ezen pertípusban meddigterjedhet a bíróság vizsgálódási köre.
A fentiek miatt a bíróság a felperesnek, az eljárás szabálytalansága miatti kifogását figyelmen kívülhagyta.
Dr. Lazányi Erika s.k.
This entry was posted on 2016. december 12. hétfő at 6:12 de. and is filed under Bank.	You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Responses are currently closed, but you can trackback from your own site.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Elkésett büntetések - Gröning és Hanning pere is éles vitákat váltott ki Németországban és világszerte - Vasárnapi hírek
Elkésett büntetések - Gröning és Hanning pere is éles vitákat váltott ki Németországban és világszerte
Szerzők: Krausz Viktória, Szűcs Ágnes | Megjelent a 2016. május 14.-i lapszámban
Lehet, hogy a most zajló per az utolsó a náci bűnösök elítélésében?
- Gyilkosok ezrei soha nem kerültek bíróság elé.
- Már csak nagyon kevesen élhetnek az egykori háborús bűnösök közül.
Várhatóan májusban hozhat ítéletet egy német bíróság Reinhold Hanning egykori SS-katona ügyében, aki 1942 és 1944 között szolgált az auschwitzi tábor őreként. A 94 éves férfi hónapokon át nem volt hajlandó megszólalni, majd nemrég megtört, és nyíltan beszélt a 170 ezer ember megöléséről. A vád szerint Hanning a foglyok válogatását felügyelte, vagyis azt, hogy a gázkamrába vagy dolgozni küldjék-e őket. „Szégyellem, hogy tudtam, milyen igazságtalanságok történnek, és semmit nem tettem ellene” – vallotta két héttel ezelőtt.
Tanúk híján
A még életben lévő főbűnösök pere 1945–49 között zajlott egy nemzetközi bíróság előtt Nürnbergben. Az Auschwitzban szolgált 7200 SS kilencven százaléka túlélte a háborút. Mégis, a következő évtizedekben kevesebb mint nyolcszázan kerültek bíróság elé. Nagy részük Lengyelországban, míg a német hatóságok csupán 50 embert fogtak perbe. Ennek főként jogi akadálya volt: a nyugatnémet büntetőjogi törvény értelmében nem lehetett különbséget tenni a holokauszt alatt elkövetett gyilkosságok és a „mindennapi” emberölések között. Így az ügyészeknek azt kellett bizonyítania, hogy a vádlottak személyesen voltak felelősek a kivégzésekért – ami a bonyolult náci bürokratikus gépezet ismeretében szinte lehetetlen feladat volt.
„A német perek jogi zsákutcában vergődtek. Hiszen ki volt a felelős, amikor kétezer embert elgázosítottak? Berlin, ahonnan a parancs jött? Vagy az akciót irányító táborparancsnok? Az orvos, aki munkaképtelenként a gázba küldte őket? Esetleg az őr, aki bekergette az áldozatokat a gázkamrába, vagy az, aki bezárta mögöttük az ajtót? Végül legtöbbször csak azt ítélték el, akit több tanú ölni látott. Gyakran viszont hiányoztak a tanúk. A belzeci megsemmisítő táborban 434 ezer zsidót öltek meg. De csak két fogoly maradt életben, így a nyolc, bíróság elé állított SS-gyilkos közül csak egyet ítéltek el. Őt is csak négy és fél évre. A többi hetet tanúk hiányában felmentették. Sobiborban 170 ezer embert öltek meg, de a tizenkét őrből hatot felmentettek, mert konkrét gyilkosságot nem tudtak rájuk bizonyítani” – nyilatkozta Vági Zoltán, az ELTE történésze a Vasárnapi Híreknek.
Igazi áttörés 2011-ben következett be, amikor Ivan (John) Gyemjanyukot, a sobibori tábor ukrán származású őrét végre azzal az indoklással ítélték el, hogy a náci halálgépezet tagjaként bűnsegéd volt. Azóta még két hasonló pert indították, az egyik vádlott még az ítélethozatal előtt meghalt, de tavaly a 94 éves Oskar Gröning 300 ezer magyar zsidó megöléséhez nyújtott segítség miatt – korára való tekintettel – négy év börtönbüntetést kapott.
Ami nem évül el
Gröning és Hanning pere is éles vitákat váltott ki Németországban és világszerte. Sokan megkérdőjelezik, szükség van-e arra, hogy a halál küszöbén álló embereket meghurcoljanak 70 éve elkövetett bűntettekért.
„A háborús és emberiesség ellenes bűncselekmények nem évülnek el, így jogi szempontból lényegtelen a bíróság elé kerülők életkora” – szögezte le Vági Zoltán. A korszak neves szakértője érthetőnek tartja, hogy néhányan szánalmat éreznek látva, hogy aggastyánokat küldenek börtönbe. „Nem szabad elfelejteni, hogy amikor a bűncselekményeket elkövették, életerős fiatalemberek voltak. Nagyobb baj, hogy gyilkosok ezrei sosem kerültek bíróság elé” – tette hozzá.
Guy Walters brit történész is egyetért azzal, hogy életkorra való tekintet nélkül igazságot kell szolgáltatni azoknak, akik embereket öltek, vagy segédkezett benne. Ugyanakkor az igazságszolgáltatás elől menekülő nácikról több könyvet is publikáló szerző aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a Gyemjanyuk-precedens nyomán el lehet ítélni olyan embereket, akik a táborban dolgoztak, de nem volt közük a gyilkosságokhoz. „Kellemetlenül érint, hogy Auschwitz összes, még életben lévő dolgozója ellen eljárást indítanak. Nem lehet rögtön ördögöt kiáltani. Auschwitz nem teljesen olyan, mint Treblinka. Utóbbiban kizárólag a kivégzések zajlottak, míg Auschwitzban dolgoztatták is az embereket. Így ha valaki a tábor alkalmazottja volt, még nem kellett feltétlenül bűnrészesnek lennie gyilkosságokban” – mondta lapunknak. Walters szerint azokat a körülményeket is meg kell vizsgálni, amiért valaki Auschwitzban vállalt munkát, hiszen az nem jelentett feltétlenül egyet azzal, hogy zsidókat akart ölni. „Az élethelyzetet is figyelembe kell venni” – így a brit történész.
Az is kérdéseket vet fel, hogy miért annyira fontos a 21. században is folytatni a nácivadászatot. Vági Zoltán szerint az ítéleteknek szimbolikus jelentősége van, és „az áldozat szemszögéből egy évtizedekkel később hozott elmarasztaló ítélet is megnyugvást hozhat”.
Guy Walters ezt egy sajátos szemponttal egészíti ki. „Az eljárások csak részben szólnak az igazságszolgáltatásról. De a lelkiismeret-furdalás is szerepet játszik, amit mi, európaiak érzünk azért, mert nem tettük meg ötven éve, amit kellett volna, és ezért most akarjuk jobb fényben feltüntetni magunkat.”
A Simon Wiesenthal Központ munkatársainak erőfeszítései segítségével az elmúlt 15 évben 3600 ügyben kezdtek nyomozást világszerte. 103 perben ítélet született, és további 102 eljárás van jelenleg folyamatban. Ezek közül tíz esetben várnak idén ítéletet. Hanningé mellett még négy ügyet tárgyalnak Németországban. Két vádlott szolgált Auschwitzban, a másik kettő pedig Olaszországban és Görögországban végeztetett ki több száz katonát, illetve civilt.
A vádlottak azonban mind 90 év felett vannak. Így hiába bizonygatják az elszánt nácivadászok, hogy a politikai akarat hiánya jelenti az igazságszolgáltatás fő akadályát, a valóságban sokkal inkább azért lehetetlenül el a folyamat, mert a bűnösök hamarosan meghalnak.
A holokausztban részt vevő egykori nácik között magyar „nagy hal” valószínűleg már nincs, de mivel magyar csendőrök ezrei vettek részt a zsidók deportálásában, kínzásában, még biztosan élnek néhányan az egykori „együttműködők” közül.
Címkék: Holokauszt, háborús bűn, nácivadász, bíróság - per, történész-történettudomány, haláltáborok-Auschwitz-Birkenau-Auschwitz-jegyzőkönyvek, második világháború-történelem
Következő: Bocs - 'Ne…
Következő: Bocs - 'Ne menjünk bele a részletekbe' - Kiss László bocsánatot…
Előző: Belehalunk a…
Előző: Belehalunk a levegővételbe – Kína után nálunk betegednek meg a…

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Közös tulajdonú ingatlan. Sakk - matt?
Gyakori eset, hogy egy ingatlan több személy tulajdonában áll, például öröklés, vagy közös vásárlás miatt. Mit lehet tenni, ha valaki ezt a helyzetet már nem kívánja fenntartani és a közös tulajdont meg akarja szüntetni?
Ha a tulajdonostársunkkal nem tudunk megállapodni az ingatlan közös értékesítéséről, akkor lehetőség van arra, hogy polgári perben a bíróság rendelkezzék erről. A közös tulajdon megszüntetésének többféle módja is van, melyek között sorrendet is felállít a bíróság. Első helyen az ún. természetbeni megosztást kell vizsgálni. Ez egyfajta műszaki megosztást jelent, melyre nagyon ritkán van lehetőség. Leggyakrabban valamelyik tulajdonostárs magához váltja a másik tulajdoni illetőségét a bíróság által meghatározott megváltási áron. Amennyiben nincs szándék a magához váltásra, avagy a teljesítőképesség hiánya miatt az lehetetlen, úgy a bíróság árverési értékesítést rendel el. Ez egy gyakran alkalmazott módja a közös tulajdon megszüntetésének. A bíróság ilyenkor meghatározza a minimum árverési vételárat, melytől eltérni később nem lehet. A befolyt összeg felosztásának módját is meg kell határozni, terhek kiegyenlítése, esetleg a felek közti egyéb tartozások rendezése is megtörténhet. Gyakori tapasztalat, hogy amikor már látja a beperelt tulajdonostárs, hogy az árverési értékesítés el lesz rendelve, vagy akár az ítélet már meg is született, akkor végül önkéntes teljesítés, értékesítés történik árverés helyett. Ennek oka, hogy az árverés végrehajtói költségei igen jelentősek, gyakran több millió forintra rúgnak, így a felek jól látható érdeke, hogy inkább maguk értékesítsék az ingatlant. Manapság ennek további előnye, hogy a jelentősen növekvő ingatlanárak mellett nem a per kezdetén a felperes által meghatározott minimál ár lesz irányadó. A nagyobb vételár mindenkinek több pénzt jelent, pláne, ha végrehajtói díjak nem csökkentik azt.
Szót kell ejteni a közös tulajdon társasházzá alakításának lehetőségéről is, mint a közös tulajdon megszüntetésének egyik módjáról. Ez a jogszabály szerint kiemelt mód, olyannyira, hogy lehetőségét még akkor is vizsgálja a bíróság, ha azt kifejezetten senki sem kérte. Feltételei azonban ritkán állnak fenn, leggyakrabban műszaki és egyéb jogi akadályai vannak a társasházzá alakításnak. Így bár a társasházzá alakítás a jogszabály által kiemelten kezelt, elvileg hivatalból is vizsgálandó megszüntetés mód, mégis ritkán alkalmazzák. Őszintén szólva amennyiben a felek nem csatolnak megfelelő dokumentumokat, pl. alapító okirat, változási vázrajz, a bíróság nem is tudja érdemben vizsgálni a társasházzá alakítás lehetőségét.
Természetesen a bíróság olyan módon nem rendelkezhet, ami ellen minden fél tiltakozik. Összességében elmondható, hogy a közös tulajdon megszüntetésének csak végső módja lehet a polgári per, hiszen az egyezséghez, közös értékesítéshez képest jelentősen kedvezőtlenebb eredménnyel járhat magas költségszint mellett. Sajnos, ha a tulajdonostárs mindentől elzárkózik, akkor bele kell bocsátkozni a költséges perbe. Pernyerés után azonban még ilyen esetekben is gyakori az együttműködés a végrehajtási eljárás elkerülésére.
Jelen írásban foglaltak nem tekinthetők ügyvédi tanácsadásnak. Konkrét ügyével kapcsolatban mindenképpen konzultáció keretében tájékozódjon!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Klímapolitika és gazdasági érdek – Az Európai Bíróság Borealis-ügyben hozott döntése | MTA TK Jogtudományi Intézet
Az Európai Bíróság a C-191/14, C-192/14, C-295/14, C-389/14 és C-391/14–C-393/14. sz. egyesített ügyekben (továbbiakban: Borealis-ügy) kihirdetett ítéletében az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek (kibocsátási jogok) kiosztási mechanizmusát vizsgálta.
A jogvita hátterében elsősorban az uniós klíma- és energiapolitikai szabályozásban fellelhető érdekkonfliktus áll.
A Bíróság kimondta, nem kifogásolható önmagában, hogy az éves kibocsátási összmennyiségek meghatározása során a villamosenergia-termelői ágazat kibocsátásait az uniós szabályozás nem veszi figyelembe, ugyanis ez összhangban áll az EU klímapolitikai céljaival.
Az ún. ágazati korrekciós tényezőket meghatározó bizottsági 2013/448/EU határozatot azonban a Bíróság részben érvénytelennek találta, azonban az ítélet hatálybalépését tíz hónapos időszakra elhalasztotta.
Az Európai Bizottság az ítéletben megadott szempontoknak megfelelő, új szabályozás bevezetésével megnyugtathatja a kvótakereskedelmi piacot, másrészt helyreállíthatja az uniós klímapolitika célkitűzéseit és az érintett ágazatok gazdasági érdekei közötti kényes egyensúlyt.
Itthon kevesebb figyelmet kapott az Európai Bíróság C-191/14, C-192/14, C-295/14, C-389/14 és C-391/14–C-393/14. sz. egyesített ügyekben (továbbiakban: Borealis-ügy) hozott ítélete, amely formailag ugyan a Kiotói Jegyzőkönyv alapján az Unióban létrehozott kvótakereskedelmi rendszer egyes technikai részleteit érintette, azonban a jogvita hátterében ennél lényegesebb kérdések is meghúzódtak. A Bíróság döntésében az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek (kibocsátási jogok) kiosztási mechanizmusát vizsgálta és részben érvénytelennek találta az Európai Bizottság azon szabályozását, amelyben az egyes ágazatokban működő vállalatoknak ingyenesen juttatható egységek éves maximális mennyiségét határozta meg.
A jogvita hátterében elsősorban az uniós klíma- és energiapolitikai szabályozásban fellelhető érdekkonfliktus áll. A tavaly elfogadott Párizsi Megállapodás céljait is magában foglaló uniós klímavédelmi politika a hangsúlyt az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére helyezi, amelynek megvalósítása az energiatermelő és az energiaintenzív ipari ágazatok szerepvállalása nélkül nem képzelhető el. Gazdasági érdekeik azonban a klímapolitikai célokkal nehezen egyeztethetők össze, így ezek megvalósítása csak ösztönző eszközök alkalmazásával együtt valósítható meg. A rendelkezésre álló ösztönzők köre széles (pl. szubvenciók, fiskális eszközök stb.), ezen belül a kvótakereskedelmi rendszer kialakítása során az uniós jogalkotó kedvezmények alkalmazását tette lehetővé. A 2005 óta működő uniós kvótakereskedelmi mechanizmus – amelyben jelenleg mintegy 12 ezer létesítmény vesz részt – lehetővé teszi, hogy a tagállamokban a kibocsátási egységek bizonyos mennyiségét ingyenesen osszák ki az érintett ágazatokban. E kedvezmény alkalmazása tehát szembemegy a klímapolitikai célkitűzésekkel, hiszen ezáltal az érintett vállalatokon némileg kisebb a nyomás, hogy kibocsátás-csökkentést szolgáló beruházásokat eszközöljenek, ellentétben azzal a helyzettel, ha az összes egységet a piacon kellene beszerezniük. A kedvezmény alkalmazása egyébiránt érthető, ugyanis e nélkül olyan kedvezőtlen gazdasági hatásokkal kellene számolni (pl. emelkedő energiaárak begyűrűzése stb.), amelyek már jóval túlmennek az érintett vállalatok saját gazdasági érdekein. Mindemellett a kedvezmény alkalmazása megakadályozhatja az ún. „carbon leakage” nemkívánatos hatását is, azaz elejét veszi, hogy a vállalat a kibocsátás-csökkentési kötelezettségekből kifolyólag előálló költségnövekedés, illetve az ezzel összefüggő versenyképesség-csökkenés megelőzése érdekében a termelését áthelyezze olyan földrajzi régiókba, ahol kevésbé szigorúak a klímapolitikai követelmények. Ezáltal a kibocsátás csak „elszivárogna”, de nem szűnne meg, vagyis globális szinten semmilyen előrelépést nem jelentene a klímapolitikai célkitűzések megvalósítása terén.
E kedvezményt, vagyis az ingyenes kibocsátási egységek nyújtásának kereteit, beleértve a kiosztható maximális mennyiséget, az Európai Bizottság az uniós kvótakereskedelmi szabályozás keretei között állapítja meg és a tagállamok hajtják végre a nemzeti implementáció során. Annak érdekében, hogy a tagállami szinten igényelt ingyenes kibocsátási egységek ne lépjenek túl a meghatározott maximális mennyiségen, az Európai Bizottság ágazatoktól függő korrekciós tényezőket alkalmaz, amelynek számítási metódusát az alapul szolgáló irányelv határozza meg.
Az ingyenes kibocsátási egységek kiosztási módszereit számos nagy olajipari és vegyipari vállalat kifogásolta azzal érvelve, hogy a Bizottság túl alacsonyan határozta meg a kiosztható egységek mennyiségét, illetve nem megfelelően alkalmazta az említett korrekciós tényezőket. A vállalatok, amelyek között olyan globális szereplők érdekeltségébe tartozó cégek is érintettek voltak, mint az Exxon Mobile, OMV, vagy a Dow Chemical, a tagállami hatóságok végrehajtási döntéseivel szemben helyi szinten indítottak bírósági eljárásokat. Az Ausztriában, Hollandiában és Olaszországban megindult perekben 2014-ben a tagállami bírák előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményeztek az Európai Bíróságnál. Az ügyek azonos tárgyára való tekintettel a Bíróság az eljárásokat egyesítette. Az eljáró főtanácsnok 2015 novemberében tette közzé indítványát, melyben javasolta a korrekciós tényező meghatározására vonatkozó szabályok semmisségének a megállapítását. Lényeges továbbá, hogy habár az ingyenesen kiosztható maximális mennyiséget szabályozó bizottsági határozat tekintetében kizárta annak lehetőségét, hogy az eljárásban érdekelt felek e szabályok érvénytelenségére hivatkozzanak, hangsúlyozta viszont, hogy az alapügyekben képviselt állásponttal szemben az ingyenesen rendelkezésre álló egységek mennyisége éppen hogy nem túl alacsony, hanem túl magas volt (ld. az indítvány 209. pontját).
Az Európai Bíróság 2016 áprilisában közzétett ítéletében a főtanácsnok érvelésétől részben eltért, de hasonló végkövetkeztetésre jutott. A Bíróság vizsgálta, hogy mennyiben felelnek meg az Európai Bizottság kiosztható mennyiségek plafonját és az ágazati korrekciós tényezők 2013–2020 közötti alkalmazását előíró határozatai (Bizottság 2011/278/EU határozat; Bizottság 2013/448/EU határozat) az alapul szolgáló uniós irányelvnek (Európai Parlament és Tanács 2003/87/EK irányelv). Az egységek ingyenesen kiosztható éves maximális mennyiségét előíró 2011-es bizottsági határozattal kapcsolatban az alapvető kifogás az volt, hogy a Bizottság ennek számítása során – amit az előző évek kibocsátásai alapján kellett meghatároznia – nem vette figyelembe a villamosenergia-termelők kibocsátásait. A Bíróság megállapította, hogy az Európai Bizottság nem rendelkezett mérlegelési jogkörrel ebben a tekintetben, ugyanis a villamosenergia-termelőket maga az uniós irányelv zárta ki a kiosztható összmennyiségek meghatározásából, így a Bizottság ennek megfelelően járt el (ld. ítélet 68. pontja). Következésképpen a Bíróság a vonatkozó bizottsági határozatot nem találta érvénytelennek. Kimondta továbbá, hogy nem kifogásolható önmagában az sem, hogy a villamosenergia-termelői ágazat kibocsátásait az uniós szabályozás nem veszi figyelembe, ugyanis ez összhangban áll az uniós irányelv (klímapolitikai) céljaival (ítélet 69. pontja). Az ágazati korrekciós tényezőket meghatározó 2013-as bizottsági határozatot azonban a Bíróság részben érvénytelennek találta, ugyanis a Bizottság a kiosztható összmennyiségek megállapítása során csak a kvótakereskedelmi rendszerhez 2013-ban csatlakozó új ipari létesítmények kibocsátást vehette volna figyelembe. Ehhez képest a kalkuláció során a Bizottság – a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok alapján – részben olyan kibocsátásokat is számításba vett, amelyek a már 2013 előtt működő létesítmények új tevékenységeiből adódtak. Az érvénytelenségből fakadó esetleges joghézag elkerülése érdekében az ítélet időbeli hatályát a Bíróság korlátozta, így a döntés csak a kihirdetést követő tíz hónapot követően fog hatályba lépni.
Az ítélettel összefüggésben – érdekességként – egy uniós közjogi kérdés megítélése is kiemelhető. A Bíróság – szemben a főtanácsnok álláspontjával – elfogadhatónak találta, hogy a felek az eljárásban a 2011-es bizottsági határozat érvénytelenségére hivatkozzanak. A Bíróság a korábbi a gyakorlattal összhangban utalt arra, hogy tagállami bíróság előtt uniós jogi aktus érvénytelenségére felek akkor hivatkozhatnak, ha nem voltak jogosultak a kérdéses aktust közvetlenül semmisségi eljárásban (EUMSz 263. cikk) megtámadni. A felek ugyanakkor csak abban az esetben indíthattak volna semmiségi keresetet, ha a kérdéses bizottsági határozatok közvetlenül és személyükben érintették volna őket. A Bíróság a Plaumann-tesztre épülő későbbi gyakorlatot is mérlegelve arra a következtetésre jutott, hogy a bizottsági határozatok a feleket objektív minőségükben érintik, így nem volt minden kétséget kizáróan igazolható, hogy esetlegesen egy EUMSz 263. cikk szerinti keresetük elfogadható lett volna (ítélet 57. pontja).
A Bíróság döntése alapján látható, hogy az Európai Bizottság az uniós irányelvi szabályozás által biztosított keretektől eltért és ennek eredményeképpen magasabb szinten határozta meg az ingyenesen kiosztható kibocsátási egységek mennyiségét, amely így a klímapolitikai célkitűzések megvalósulását is kedvezőtlenül érintheti. Emögött azonban nem érdemes kifejezett motivációt sejtetni – már csak azért sem, mert a felperes vállalatok számára ezen keretek is szűknek bizonyultak, éppen ezért indították a tagállami eljárásokat. A tényállási háttér alapján úgy tűnik, hogy az érvénytelen bizottsági szabályozás mögött pusztán téves jogértelmezés állt, amelynek eredményeképpen adódott az eltérés a tagállamok által a Bizottságnak szolgáltatott adatokban is. Az ítélet hatályba lépéséig még hátralévő időszak vélhetően elegendő lesz ahhoz, hogy az Európai Bizottság új szabályozást vezessen be, amely egyrészt megnyugtatólag hathat az ítélet nyomán visszaeső kvótakereskedelmi piacra, másrészt helyreállíthatja az uniós klímapolitika célkitűzései és az érintett ágazatok gazdasági érdekei közötti kényes egyensúlyt.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Ptk. Legfontosabb változásai. Egyesületek, alapítványok - PDF
Ptk. Legfontosabb változásai. Egyesületek, alapítványok
Download "Ptk. Legfontosabb változásai. Egyesületek, alapítványok"
1 Ptk. Legfontosabb változásai Egyesületek, alapítványok2 2014. március 15. napján hatályba lép az új Ptk., ezzel együtt módosul a civil szervezeteket érintő joganyag Merőben új jogi szemlélet rendszertanilag (közelítés a más gazdálkodó szervezetekhez)3 Az új Kódex III. könyve rendelkezik a jogi személyekről - új rendszerben (általános, minden szervezet típusra vonatkozó szabályok (megalakulásra, működésre, képviseletre, felelősségre...stb -részletszabályok szervezet típusonként) - merőben új megközelítésben (főszabály: diszpozitivitás) - a létesítő okiratban a jogi személy szervezetét és működési szabályait a tagok/alapítók maguk állapíthatják meg - eltérhetnek a Ptk. a jogi személyekre vonatkozó szabályaitól, kivéve, ha az eltérést a Ptk. maga tiltja, vagy a jogi személy hitelezőinek, munkavállalóinak vagy a tagok kisebbségének jogait nyilvánvalóan sérti, vagy a jogi személyek törvényes működése feletti felügyelet érvényesülését akadályozza a bírósági jogalkalmazás fogja tartalommal kitölteni4 Újdonságok az általános szabályok szintjén Az új Ptk. a jogi személyek körében típuskényszert vezet be. A jogi személyek alaptípusai: a négy jogi személy gazdasági társaság, a szövetkezet, az egyesülés, az egyesület és az alapítvány 3:2. [Helytállás a jogi személy tartozásaiért] (1) A jogi személy kötelezettségeiért saját vagyonával köteles helytállni; a jogi személy tagjai és alapítója a jogi személy tartozásaiért nem felelnek. (saját vagyonukkal) (2) Ha a jogi személy tagja vagy alapítója korlátolt felelősségével visszaélt, és emiatt a jogi személy jogutód nélküli megszűnésekor kielégítetlen hitelezői követelések maradtak fenn, e tartozásokért a tag vagy az alapító korlátlanul köteles helytállni. Általános jelleggel kimondja a jogi személy helytállási kötelezettségét. Nem részletei a korlátolt felelősség milyen magatartásokkal valósulhat meg.5 Újdonságok az általános szabályok szintjén 3: 29. a jogi személy képviselete (1) A jogi személy törvényes képviseletét a vezető tisztségviselő látja el. (2) a vezető tisztségviselő képviseleti jogát önállóan gyakorolja. A jogi személy törvényes és szervezeti képviseletét határozza meg átfogóan, míg a régi Ptk. cégjegyzésről, írásbeli nyilatkozatok megtételének érvényességéről rendelkezett. Valamennyi jogi személyre általános szabályként előírja, hogy a törvényes képviseletét a vezető tisztségviselő látja el és képviseleti jogát önállóan látja el. Egyesület, Alapítvány:: elnökség elnök, kuratórium kuratórium elnöke Alapszabályban, alapító okiratban6 Újdonságok az általános szabályok szintjén Határozatok felülvizsgálatának kezdeményezése 3:35. [A felülvizsgálat oka és a kezdeményezésre jogosultak] A jogi személy tagja, tagság nélküli jogi személy esetén az alapítói jogok gyakorlója, a jogi személy vezető tisztségviselője és felügyelőbizottsági tagja kérheti a bíróságtól a tagok vagy az alapítók és a jogi személy szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértő vagy a létesítő okiratba ütközik. (30 napos keresetindítási határidő, 1 éves elévülés, aki maga is részt vett a meghozatalban nem támadhatja)7 Egyesületek a) az egyesület változatlanul a tagok közös, tartós és alapszabályban meghatározott nem gazdasági célkitűzés folyamatos megvalósítására hivatott, legalább tíz tagnyilvántartásban nyilvántartott taggal rendelkező jogi személy. Az egyesület definíciójából azonban a 3:63. az önkéntességet és az önkormányzást mint a polgári jogban magától értetődőt kihagyja. b) Az egyesületnek a tagoktól elkülönült önálló vagyonnal kell rendelkeznie c) Az egyesület létrehozásához ezentúl nem szükséges alakuló közgyűlést tartani, elégséges ehhez tíz személy egybehangzó akaratnyilatkozata. A tíz személy megkövetelését kógens szabályként kell felfogni, ettől eltérni nem lehet. A tagnyilvántartásban az egyesület működése során is legalább tíz tagnak szerepelnie kell8 Egyesület vagyona, helytállás d) Az egyesületnek vagyonnal kell rendelkeznie, e vagyon minimális mértékéről a törvény nem rendelkezik. Az egyesületi vagyon az eddigi szabályoknak megfelelően nem osztható fel a tagok között és az egyesület a tagoknak nyereséget sem juttathat. E szabályok is az egyesület lényegéhez tartoznak, ezért szerintem kógenss szabályoknak kell ezeket tekinteni. Lényeges új szabály van azonban az általános rész 3:9. (2) bekezdésében: ha az alapítók, illetve a tagok nem kötelesek az egyesületnek vagyoni szolgáltatást teljesíteni, úgy az egyesület jogutód nélküli megszűnésekor (felszámolás) a kielégítetlenül maradt tartozásokért az egyesület tagjainak egyetemlegesen kell helytállniuk. e) A tagi jogállást, mint a jogok és kötelezettségek egységét az új Ptk. jóval jobban kibontja mint a jelenlegi. Az egyesületi jog hagyományos elve az egy tag egy szavazat, de a bírói gyakorlatban egyre több kivétel jelent meg e főszabály alól. Az új Ptk. ennek megfelelően lehetővé teszi az alapszabály számára, hogy különleges jogállású tagságot határozzon meg. E körbe sorolható szerintem a pártoló, illetve a tiszteletbeli tagi jogállás, amely nem jár szavazati joggal, de az alapszabály akár többletszavazati jogot is megállapíthat. A bírói gyakorlat fogja eldönteni, hogy a Ptk. 3:4. figyelembevételével van-e mód az egyesület rendes tagjától a szavazati jogot teljesen elvonni a létesítő okiratban.9 Egyesület, alapszabálya, szervei g) Az egyesület alapszabálya kötelező tartalmi elemeit az általános rész 3:5. -ból, illetve az egyesületre nézve speciális többletelememet tartalmazó 3:71. -ból lehet megállapítani. h) Az eddiginél jóval részletesebben szabályozza az új Ptk. az egyesület szerveit. Nevezetesen: az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés (küldöttgyűlés), amelynek évente legalább egy ülést tartania kell (az évi II. törvény négyévenként tette kötelezővé a közgyűlést). A közgyűlés kizárólagos hatáskörét határozza meg és szabályozza a rendkívüli közgyűlés összehívásának eseteit is az egyesület ügyvezetését vagy legalább három tagból álló elnökség vagy egyszemélyes ügyvezető látja el, akiket az új Ptk. a társasági jogból vett kategóriával vezető tisztségviselőknek nevez. A vezető tisztségviselők jogállását a Ptk. a jogi személyek közös szabályai között az egyesületekre nézve is kiterjedően általános jelleggel szabályozza (3:21 3:25. ).10 Egyesület, felügyelő bizottság Az egyesület ügyvezetői polgári jogi megbízási jogviszony, illetve munkaszerződés alapján egyaránt elláthatják tisztségüket, megbízási jogviszony esetében díjazás fejében, illetve ingyenesen is eljárhatnak. A megbízási jogviszony a közgyűlés általi megválasztás elfogadásával szerződés nélkül is létrejön, munkavégzésnél a választás alapján munkaszerződést is kötni kell. A vezető tisztségviselői jogviszony az alapszabály alapján legfeljebb öt évig tarthat, az ennél hosszabb megbízás az öt év feletti részében semmis. a felügyelőbizottság az egyesületnél általában fakultatív szerv, de új szabályként a Ptk. 3:81. kimondja, hogy kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok száma a száz főt meghaladja, illetve ha a tagok több mint fele jogi személy (jogalanyisággal rendelkező szervezet). az egyesületi szabályozás ugyan nem tartalmazza, de az általános szabályok szerint (3:35. ) egyesületnek is szerve lehet az állandó könyvvizsgáló ;11 Egyesület, vezető kártérítési felőssége i) Szokatlanul kemény hasonlóan a tagokra vonatkozó, már ismertetett mögöttes felelősségről szóló szabályokhoz az egyesület vezető tisztségviselői kártérítési felelősségének szabályozása. Ha az egyesület vezető tisztségviselője az egyesületnek okoz kárt, a 3:24. szerint ezekért a károkért a szerződésszegésért való felelősség szabályai szerint felel. Ha a vezető tisztségviselő harmadik személynek okoz kárt, a kárért főszabályként az egyesület felel. Új szigorúbb szabályozás! 3:86 (1) Az egyesület jogutód nélküli megszûnése után a vezetõ tisztségviselõkkel szemben e minõségükben az egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt a jogerõs bírósági törléstõl számított egy éven belül az egyesület törlésének idõpontjában tagsági jogviszonyban álló tag vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszûnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy ha lett volna vagyon, át kellett volna adni. (2) Az egyesület megszûnését megelõzõ két évben a vezetõ tisztségviselõk az egyesület megszûnésétõl számított két évig egyetemlegesen kötelesek helytállni az egyesület hitelezõivel szemben mindazon tartozásokért, amelyeket az egyesület vagyona vagy a vagyoni hozzájárulást nem szolgáltató egyesületi tagoknak a jogi személy általános szabályai szerinti helytállási kötelezettsége nem fedezett. j) Egyesület más típusú jogi személlyé nem alakulhat át, csak egyesülettel egyesülhet (összeolvadás, beolvadás), illetve csak egyesületekké válhatnak szét (különválás, kiválás).12 Egyesület megszűnése k) Ha egyesület jogutód nélkül megszűnik a fizetésképtelenség esetét kivéve éppúgy végelszámolási eljárást kell lefolytatni, mint a gazdasági társaságoknál. A végelszámolás szabályait a Ctv.-ben erre tekintettel nyilván módosítani kell a civiltörvényben foglalt 2011-es változások aligha elégségesek. Az egyesület jogutód nélküli megszűnésekor a fennmaradt vagyont a nyilvántartást vezető bíróságnak kell közérdekű célra fordítania l) Ha az egyesület fizetésképtelenné válik, irányadóak rá az 1991-es csődtörvény civiltörvénnyel módosított szabályai. Ilyen esetben tehát az egyesülettel szemben is le lehet (kell) folytatni a csőd-, illetve felszámolási eljárást. m) Az új Ptk. az egyesület, illetve a tag, illetve a tagok egymásközti vitáiban is lehetővé tette a választottbírósági eljárást (3:71. ). A válsztottbíráskodásról szóló évi LXXI. törvény viszont a kereskedelmi jogvitákra modellezett, ezért a Ptk. új szabályának alkalmazásához a választottbírósági törvény módosítása szükséges.13 Alapítvány, magánalapítvány a) Az alapítvány szabályozásban alapvető változás, hogy az új Ptk. helyreállította a magánalapítvány intézményét, nem követeli ugyanis meg az alapítványrendelésnél a közérdekű célkitűzést, mint az eddigi Ptk. Természetesen a jövőben is létrejöhetnek alapítványok közhasznú, közérdekű (pl. szociálpolitikai) célokra, de tág tér nyílik a különböző családi, vagy más magáncélú alapítványok számára is. A törvény csak annyit mond ki, hogy az alapítvány az alapító okiratban meghatározott törvényes és erkölcsös tartós cél folyamatos megvalósítására, meghatározott célvagyonnal és szervezettel létrehozott jogi személy. b) Az új szabályozás az alapítvány által csak kiegészítő jelleggel folytatható gazdasági tevékenységet szorosabban húzza meg, mint az eddigi szabályozás. Így csak az alapítványi céllal közvetlenül (a közvetlenség új elem) összefüggő gazdasági tevékenység folytatható és alapítvány nem lehet korlátlan felelősségű tagja más jogalanynak. Az alapítvány újabb alapítványt nem létesíthet, alapítványhoz nem csatlakozhat, vagyont sem nyújthat más alapítványnak14 Alapítvány, zárt, nyílt c) Az új szabályozás megszünteti az eddigi különbségtételt, amely az alapítványi vagyon juttatása szempontjából az eddigi szabályozásban a nyílt és a zárt alapítvány között fennállt. A törvényben foglalt egységes szabályozás szerint az alapítónak legalább az alapítvány működésének megkezdéséhez szükséges vagyont az alapítvány nyilvántartásba vételére irányuló kérelem benyújtásáig át kell ruháznia a (leendő) alapítványra, a teljes juttatott vagyont pedig az alapítvány nyilvántartásba vételétől számított egy éven belül az alapítvány rendelkezésére kell bocsátania. d) Az új szabályozás részletesen szabályozza a többes alapítást, illetve az alapítói jogok gyakorlását többes alapítás esetén. Ez esetben a főszabály az, hogy a több alapító az alapítói jogokat testületben gyakorolja, amelyet a 3:392. az alapítók gyűlésének nevez, és meglehetősen vitatható módon erre a gyűlésre az eddigi gyakorlattól gyökeresen eltérő módon az egyesület közgyűlésére vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazását mondja ki. Ugyancsak az eddigi gyakorlattól eltérően a csatlakozói jogállást az új Ptk. erősen közelíti az alapítói jogálláshoz.15 Alapítvány e) Az új Ptk. változatlanul fenntartja az alapító és az alapítvány elvi elkülönülését, ugyanakkor egyértelműen növeli az alapítói jogokat. A főbb idevágó rendelkezések a következők: az alapító az alapításra irányuló jognyilatkozatát az alapítvány nyilvántartásba való jogerős bejegyzéséig vonhatja vissza. Ezt követően az alapító az alapítványnak juttatott vagyont nem követelheti vissza az ilyen visszavonó nyilatkozat a 3:381. (2) bekezdése szerint semmis; a főszabály az, hogy alapítvány nem hozható létre az alapító, a csatlakozó, az alapítványi tisztségviselő, az alapítványi szervek tagjai és ezek hozzátartozói érdekében [3:386. (4) bekezdés]. E szabály alól azonban a 3:383. nem jelentéktelen kivételeket tesz. Pl. az alapító az alapítvány kedvezményezettje lehet, ha az alapítvány célja az alapító tudományos, irodalmi vagy művészeti alkotásának gondozása; semmis az alapító okirat olyan módosítása, amely az alapítvány vagyonának csökkentésére irányul; az alapítónak a jogutód nélkül megszűnő alapítvány vagyonáról való rendelkezési jogát a 3:404. sokban korlátozza.16 Alapítvány jogutódlás f) Az alapítvány főszabályként a bírósági nyilvántartásba való felvételével a jövőre nézve jön létre. Ez alól kivétel a végrendelettel, illetve öröklési szerződéssel rendelt alapítvány (ahol az alapítvány alapító okiratát a végintézkedés tartalmazza), mert ez esetben a nyilvántartásba vétellel az alapítvány az alapító halálára visszamenő hatállyal jön létre. Alapítvány létesítését a jövőben az örökhagyó meghagyásban is elrendelheti (3: tól) g) Az eddigi bírói gyakorlattal szemben a 3:394. kifejezetten lehetővé teszi az alapítói jogok átruházását, illetve az alapítói jogokban való egyéb okból történő jogutódlást. Az alapítói jogokat a kuratóriumra is át lehet ruházni, ez esetben az alapítói és az ügyvezetési jogok egymással egyesülnek. Bővült az új Ptk.-ban azon esetek száma is, amelyekben az alapítói jogokat az alapítványt nyilvántartó bíróság gyakorolja. h) Az eddigi szabályok enyhítésével a 3:394. (3) (4) bekezdése csak annyit mond ki, hogy az alapítvány kedvezményezettje és közeli hozzátartozója nem lehet a kuratórium tagja, illetve, hogy az alapító és közeli hozzátartozói nem lehetnek többségben a kuratóriumban. Az alapítói jogok erősödését jelzi a 3:395. (2) bekezdése is, amely lehetővé teszi, hogy az alapítói jogok gyakorlója a kurátort az alapítványi cél megvalósításának közvetlen veszélyeztetése esetén visszahívhassa.17 Alapítvány megszűnése k) Alapítvány más típusú jogi személlyé nem alakulhat át és csak alapítványokkal egyesülhet, illetve alapítványokká válhat szét ezek a szervezeti mozgások azonban nem veszélyeztethetik az alapítványi célt, illetve nem járhatnak az alapítványi vagyon csorbításával (3:399. ). l) A 3:403. az alapítvány megszűnésének okait sorolja fel, melyek közül figyelemre méltó az az új szabály, amely szerint megszűnik az az alapítvány, amely három éven át nem folytat érdemleges tevékenységet. Az alapító azonban változatlanul nem jogosult az alapítvány megszüntetésére. Az alapítványt a felette törvényességi felügyeletet gyakorló nyilvántartó bíróság is megszüntetheti erről a Ptk. nem rendelkezik (közjog!) jelenleg a civiltörvény szabályozza. m) Az alapítvány megszűnése esetén is le kell folytatni a Ctv. szerinti végelszámolási eljárást, illetve fizetésképtelenség esetén mivel a civiltörvénnyel az alapítvány is a csődtörvény hatálya alá került a felszámolási eljárást. Az alapítvány a nyilvántartásból való jogerős törléssel szűnik meg.18 Alapítvány felelősségi szabályok felügyelő bizottság i) Az alapítvány kurátoraira is vonatkoznak az egyesületnél már ismertetett felelősségi szabályok, így a 3:21. az alapítvánnyal szembeni, a 6:536. pedig a harmadik személyekkel szembeni kártérítés vonatkozásában. j) A 3:400. tisztán fakultatív szervként említi meg az alapítvány szerveként a felügyelőbizottságot, és a jogi személyek általános szabályainál fogva az alapítványnál állandó könyvvizsgáló (3:35. ) is intézményesíthető. k) Éppúgy, mint az egyesületnél, az alapítványnál is kimaradt az eddigi Ptk.-ban szereplő kifejezett felhatalmazás arra nézve, hogy az alapítvány alapító okirata az alapítvány egyes szervezeti egységeit (pl. alapítványi iskola, kórház, szociális intézmény) származtatott jogi személlyé nyilváníthatja.19 Átmeneti rendelkezések Az egyesületek és alapítványok az új Ptk. hatálybalépése utáni első létesítő okirat módosításukkal egyidejűleg kötelesek módosítani az új kódexnek nem megfelelő létesítő okirati szabályaikat március 15. után az alapítványok, egyesületek már csak az új Ptk. szabályainak megfelelően működhetnek. Nem szükséges módosítani az egyesület alapszabályát amiatt, hogy nem tartalmazza az egyesület alapító tagjainak nevét, lakóhelyét, székhelyét, valamint az alapítvány és egyesület létesítő okiratát amiatt, mert abban a korábbi hivatkozások, utalások, elnevezések szerepelnek. (Az elnevezéseket a létesítő okirat egyéb ok miatti első módosításakor kell kijavítani.)20 Általános Elektronikus eljárás bevezetése: (2014. VII. 01) Kötelező esetek: - Cnytv. 8. (1) bekezdésében meghatározott szervezettípusok esetén - Közhasznú szervezetek esetén - Jogi képviselővel eljáró szervezet - Választása alapján bármely szervezet is élhet az elektronikus eljárás lehetőségével Újdonság: egyszerűsített nyilvántartásba vételi/változásbejegyzési eljárás (mintaokirat, 15 napos határidő)21 Közhasznúság feltételei, szabályai22 Közhasznúság Már működő, bejegyzett szervezet esetében: a közhasznúsági nyilvántartásba vétel kérelmezhető, ha a szervezet megfelel a feltételeknek. Az első és legfontosabb formai feltétel az, hogy már legalább két naptári éve működnie kell a szervezetnek, hiszen a közhasznúság tartalmi feltételeit az előző két év beszámolóinak (és más adatoknak) a vizsgálatával állapítja meg a bíróság.23 Közhasznúság Közhasznú szervezetté minősíthető - a Magyarországon nyilvántartásba vett közhasznú tevékenységet végző szervezet - amely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható. Megfelelő erőforrás feltételei Megfelelő erőforrás áll a szervezet rendelkezésére, ha az előző két lezárt üzleti év vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: a) az átlagos éves bevétele meghaladja az egymillió forintot, vagy b) a két év egybeszámított adózott eredménye (tárgyévi eredménye) nem negatív, vagy c) a személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül eléri az összes ráfordítás (kiadás) egynegyedét (25 %-át).24 Közhasznúság Megfelelő társadalmi támogatottság feltételei Megfelelő társadalmi támogatottság mutatható ki a szervezetnél, ha az előző két lezárt üzleti éve vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: a) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri az 54. szerinti bevétel nélkül számított összes bevétel kettő százalékát, vagy b) a közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások elérik az összes ráfordítás felét a két év átlagában, vagy c) közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (két év átlagában) legalább tíz közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló évi LXXXVIII. törvénynek megfelelően.25 Közhasznúság Az Ectv. (Civil törvény) hatályba lépését megelőzően közhasznú, kiemelkedően közhasznú szervezetek, amelyek beszámolóikat a jogszabálynak megfelelően letétbe helyezik, május 31-ig továbbra is megőrzik közhasznú státusukat, és az ezekhez kötődő kedvezményeket. Ezen szervezetek május 31-ig kezdeményezhetik közhasznú jogállásuk megőrzését, amennyiben ezt elmulasztják a bíróság június 1-től törli közhasznú jogállásukat. Közhasznú minősítés feltételeinek vizsgálata A beszámoló adatai alapján minden letétbe helyezés alkalmával azaz minden üzleti évet követő évben - a közhasznú jogállás nyilvántartásba vételére illetékes szerv megvizsgálja a fenti feltételek teljesülését. Ha a feltételek nem teljesülnek, a szervezet közhasznú jogállását a bíróság megszünteti és az erre vonatkozó adatot a nyilvántartásból törli.26 Közhasznúság Tennivalók 1. Legkésőbb május 31-ig az illetékes eljáró törvényszéknél kezdeményezni szükséges a közhasznúsági nyilvántartásba vételt, egy módosított létesítő okirat benyújtásával. A létesítő okiratot módosítani szükséges az Ectv. törvény rendelkezései alapján, többek között meg kell jelölni, hogy a közhasznú tevékenység milyen közfeladat teljesítéséhez kapcsolódik, továbbá azt is, hogy e közfeladatok teljesítését milyen jogszabályok írják elő (jogszabályi hivatkozást is szükséges feltüntetni, nem elegendő az általános megfogalmazás). 2. A és évre vonatkozó számviteli beszámolót és közhasznúsági mellékletet el kell készíteni az új mintának megfelelően, melyből igazolható a fenti kritériumoknak való megfelelés (megfelelő erőforrás, megfelelő támogatottság). A beszámolók letétbe helyezési határideje tárgyévet követő év május 31. napja június 30. és május 30. között lehetőség lesz a korábbi két év beszámolóját is közzétenni az OBH részére történő megküldéssel.( Ectv. 75. (4).27 Közhasznúság Mi a helyzet az újonnan alakuló civil szervezetekkel? A most alakuló civil szervezetre az vonatkozik, hogy közhasznú minősítést csak abban az esetben kaphatnak, amennyiben két lezárt üzleti év vonatkozásában a törvény által előírt feltételeknek (megfelelő erőforrás, megfelelő támogatottság) megfelelnek. Ez azt jelenti, hogy két üzleti évet zárniuk szükséges ahhoz, hogy kérelmezhessék a közhasznú minősítést!28 Az adózók 1%-os felajánlásainak feltételei29 Útmutató az 1%-os jogosultságról 1. Milyen feltételeknek kell megfelelnie annak a civil szervezetnek, amely részesülni akar az 1 %-ból? A következő civil szervezetek részesülhetnek az adózók 1%-os felajánlásaiból: Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Civil. Tv.) szerinti egyesület (kivéve a pártot, biztosító egyesületet, munkaadói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet), amelyet a bíróság a magánszemély rendelkező nyilatkozata évének első napja előtt legalább két évvel, és alapítvány, közalapítvány, amelyet a bíróság a magánszemély rendelkező nyilatkozata évének első napja előtt legalább két évvel vett nyilvántartásba a bíróság, ha belföldi székhelyű és nyilatkozata szerint közhasznú tevékenységet végez, továbbá alapszabálya, alapító okirata szerint megfelel a Civil tv. 34. (1) bekezdés d) pontja szerinti feltételnek: ( közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt.)30 1% jogosultság valamint: b) a Magyar Tudományos Akadémia; c) az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok (OTKA); d) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló évi CXL. Törvény 3. számú mellékletében szereplő országos közgyűjtemény és a következőkben felsorolt egyéb kulturális intézmény: 1. Magyar Állami Operaház, 2. Magyar Országos Levéltár, 3. Országos Széchényi Könyvtár, 4. Magyar Nemzeti Filmarchívum, 5. Neumann János Multimédia Központ és Digitális Könyvtár; e) az országos szakmúzeumok; f) az a könyvtári, levéltári, múzeumi, egyéb kulturális, illetve alkotó- vagy előadó-művészeti tevékenységet folytató szervezet, amely a rendelkező nyilatkozat évének első napja előtti három év valamelyikében a helyi önkormányzattól, az országos, illetve a helyi kisebbségi önkormányzattól vagy a központi költségvetésből egyedi támogatásban részesült és nem tartozik az előző kategóriákba; g) a nemzeti felsőoktatásról szóló évi CCIV. törvény 1. mellékletében meghatározott felsőoktatási intézmény; h) a Nemzeti Együttműködési Alap. i) a Magyar Művészeti Akadémia.31 1% jogosultság A NAV a magánszemélyek rendelkező nyilatkozata alapján legkésőbb az adott év szeptember 1. napjáig felhívja a kedvezményezett szervezeteket a fentiekben felsorolt feltételek és nyilatkozatok teljesítésére. A felhívásnak 30 napon belül kell eleget tenni. A határidő elmulasztása esetén a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. Törvény ának előírásai irányadóak, azaz a határidő elmulasztása automatikusan nem eredményez jogvesztést.32 1% jogosultság Ha a kedvezményezett a megjelölt határidőig nem igazolja a kedvezményezetti feltételek fennállását, nem jogosult a felajánlott összegre. Az utalás akkor teljesíthető, ha a kedvezményezett késedelmét igazolási kérelemmel kimenti, vagy kivételes méltányosságot érdemlő körülmények fennállása esetén. Kivételes méltányosságot érdemel különösen, ha a rendelkezett összeg átutalásának meghiúsulása a kedvezményezett alapvető céljának elérését súlyosan veszélyezteti. A kivételes méltányosság gyakorlása esetén a 6. (1) bekezdése szerinti átutalást - legkésőbb a rendelkező nyilatkozat éve utolsó napját követő egy éven belül - az adóhatóság akkor teljesítheti, ha ezt megelőzően a kedvezményezett az igazolási kötelezettségének eleget tett.33 1. Az adományok típusai A társasági adó törvény szerint adománynak minősül: a közhasznú szervezet részére a Civil Tv. szerinti közhasznú tevékenységtámogatására, valamint a külön törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő egyház részére az ott meghatározott tevékenysége támogatására, továbbá a közérdekű kötelezettségvállalás (magánszemély, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság írásban kötelezettséget vállalhat arra, hogy általa meghatározott közérdekű célra ingyenesen vagyoni szolgáltatást teljesít) céljára az adóévben visszafizetési kötelezettség nélkül adott támogatás, juttatás, térítés nélkül átadott eszköz könyv szerinti értéke, térítés nélkül nyújtott szolgáltatás bekerülési értéke, feltéve, hogy az nem jelent az e törvényben és a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározottakon túl vagyoni előnyt az adományozónak, az adományozó tagjának (részvényesének), vezető tisztségviselőjének, felügyelő bizottsága vagy igazgatósága tagjának, könyvvizsgálójának, illetve ezen személyek vagy a magánszemély tag (részvényes) közeli hozzátartozójának azzal, hogy nem minősül vagyoni előnynek az adományozó nevére, tevékenységére történő utalás.34 2011. évi CLXXV. Tv. értelmében adomány: a civil szervezetnek létesítő okiratban rögzített céljaira ellenszolgáltatás nélkül juttatott vagyon, áru, illetve nyújtott szolgáltatás. Az adományozó lehet magánszemély vagy valamely gazdasági társaság. A Társasági adó törvény 4. 1/a pontja értelmében január 1- tőlcsak a közhasznú tevékenység támogatására, valamint külön törvényben meghatározott egyháznak adott támogatást, közérdekű kötelezettségvállalás céljára adott támogatást tekinti adománynak. Adományozni bármely szervezetnek lehet, viszont adókedvezmény igénybevételére csak a közhasznú szervezeteket támogató társas vállalkozások jogosultak.35 A szervezetet megillető kedvezmény A közhasznú szervezetnek nem kell a vállalkozási tevékenysége után az adót megfizetnie, ha a vállalkozási tevékenység bevétele nem haladja meg az összes bevételének a 15%-át.36 Az adományozó kedvezménye Nem kell megnövelni az adományozó adózás előtti eredményét az adomány címen nyújtott támogatás (pénz, eszköz, szolgáltatás) adóévi ráfordításként elszámolt összegével, ha az adózó rendelkezik a közhasznú szervezet, az egyház, a közérdekű kötelezettségvállalás szervezője által az adóalap megállapítása céljából kiállított igazolással, amely tartalmazza a kiállító és az adózó megnevezését, székhelyét, adószámát, az adomány összegét és a támogatott célt. Csökkenti az adományozó adózás előtti eredményét az civil törvény szerinti közhasznú tevékenység támogatásaként nyújtott adomány értékének 20 százaléka közhasznú szervezet támogatása esetén, további 20 százaléka tartós adományozási szerződés esetén, de együttesen legfeljebb az adózás előtti eredmény összeg37 Adomány-igazolás A kapott adományokról a közhasznú szervezet, az egyház, a közérdekű kötelezettségvállalás szervezője által a támogató részére kiállítandó igazolás kötelező tartalmi kellékeit a Tao. törvény rögzíti. E szerint az igazolásnak tartalmaznia kell: mindkét fél (a kiállító és a támogató) azonosító adatait, így a nevét, a székhelyét, az adószámát, az adomány összegét, a támogatott célt. Az igazolást a támogatás-nyújtás időpontjában, de legkésőbb az adóév végéig kell a támogató rendelkezésére bocsátani.38 A CivilTv. ismeri a tartós adományozás fogalmát is. Ez azt jelenti, hogy a közhasznú szervezet és támogatója között írásbeli szerződés jön létre. Ebben a szerződésben a támogató vállalja, hogy a szerződéskötés évében és az azt követő három évben évente azonos vagy növekvő mértékben támogatja a szervezetet. Az adományozó az adományt ellenszolgáltatás nélkül adja. Nem számít ellenszolgáltatásnak, ha a szervezet a közhasznú tevékenysége során utal az adományozó nevére, tevékenységére.39 Minta irat Adományozási / Támogatási szerződés április 26.A sárga dőlt rész nem kötelező, csak opcióamely létrejött egyrészről Adományozó / Támogató Neve, címe, név ügyvezető, Adószáma: Cégjegyzékszám: Számlavezető bank neve: Számlaszám: továbbiakban mint Adományozó / Támogatómásrészről Civilszervezet Neve, címe, név ügyvezető, Adószáma: Cégjegyzékszám: Számlavezető bank neve: Számlaszám: Kapcsolattartó: továbbiakban mint Támogatott között, az alábbi feltételek mellett: Adomány leírása: Adományozó / Támogató által biztosított támogatás (tárgyadomány, szolgáltatás, pénzadomány, egyéb) leírása. Adomány értéke: összeg. Az adományozás / támogatás feltétele: a. a támogatott projekt/program/rendezvény/egyéb cél bemutatása b. az adomány / támogatás felhasználásának módja c. az adomány / támogatás felhasználásáról szóló beszámolás módja d. az Adományozó / Támogató egyéb, az adomány felhasználását célzó feltétele, elvárása a Támogatottal szemben. Az adományozás / támogatás időtartama: A szerződő felek jelen szerződést határozatlan / év. hó. nap. napjáig terjedő határozott időtartamra kötik. A szerződő felek megállapodása szerint jelen szerződésben nem szabályozott kérdésekben a Ptk. arra vonatkozó rendelkezéseit tekintik irányadónak. A szerződő felek jelen szerződést - felhatalmazott képviselőik által - mint ügyleti akaratukkal mindenben egyezőt, helybenhagyólag írták alá. Hely, dátum. Adományozó / Támogató Támogatott *tartós adományozás: a civil szervezet és az adományozó által írásban kötött szerződés alapján nyújtott pénzbeli támogatás, ha a szerződésben az adományozó arra vállal kötelezettséget, hogy az adományt a szerződéskötés (szerződésmódosítás) évében és az azt követő legalább három évben, évente legalább egy alkalommal - azonos vagy növekvő összegben - ellenszolgáltatás nélkül adja, azzal, hogy nem számít ellenszolgáltatásnak, ha a közhasznú szervezet a közhasznú szolgáltatás nyújtása keretében utal az adományozó nevére, tevékenységére; Hasonló dokumentumok
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben 2014. május 29-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Civil törvény változásai Péteri Község Önkormányzata Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény A civil szervezetek Részletesebben A MÚLT JOGI STÁTUSZA SZABÁLYOZÁSA MIRE NEM HOZHATÓ LÉTRE MIRE JÖN LÉTRE? 2015.02.25. ALAPÍTVÁNY. Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál
A MÚLT ALAPÍTVÁNY Jogi személyiséggel felruházott célvagyon Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál Ie.387 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 2 SZABÁLYOZÁSA JOGI STÁTUSZA 2011. évi CLXXV. Részletesebben CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN. Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető
CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK
CIVIL FÓRUM Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3. 2015.február 9. Pakod Mit jelent a közhasznúság a törvény szerint? Érdemese-e Részletesebben Civil szervezetek gazdálkodása. ÁROP-1.1.18-2012-2012-0002 Civil szervezetek működési környezetének javítása kiemelt projekt
EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA 3:63. [Az egyesület fogalma] (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, Részletesebben Civil változások 2012. Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26.
Civil változások 2012 Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26. 2011. évi CLXXV. Tv. fogalmak Közhasznúság fogalma: minden olyan tevékenység, amely közfeladat teljesítését Részletesebben Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz
Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz 2014. március 15-én életbe lép az új Polgári Törvénykönyv. Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok
Új szabályok a civil szférában Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Új jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Az adományozás és az SZJA 1% jogszabályi környezete Magyarországon
Az adományozás és az SZJA 1% jogszabályi környezete Magyarországon Hartay Eszter Európai Nonprofit Jogi Központ Fundraising konferencia 2014. március 20. 1 Témák Irányadó jogszabályok Definíciók Alapelvek Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P
GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P NYUGDÍJAS SZERVEZETEK TÁMOGATÁSÁRA KIÍRT PÁLYÁZATHOZ I. PÁLYÁZÓ SZERVEZET ADATAI A pályázó neve:.. A pályázó székhelye:. A pályázó címe, Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ. a 14MKOZ közleményhez
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ a 14MKOZ közleményhez A 14MKOZ elnevezésű nyomtatványt (továbbiakban: közlemény), amely a személyi jövedelemadó meghatározott részében az adózó rendelkezése szerint részesített, jogutód Részletesebben A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben Átalakuló civil világ. A 2012. évre vonatkozó, az új szabályok szerinti. beszámolót és közhasznúsági. mellékletet az elektronikus. bíróságnak.
Országos Bírósági Hivatal Közhasznúsági melléklet Közhasznúsági melléklet kitöltési útmutató Tartalomjegyzék Általános tudnivalók... 2 Letöltés és telepítés... 3 Közhasznúsági melléklet... 4 Források, Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben A civil szervezetek és jogi környezetük. Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya
A civil szervezetek és jogi környezetük Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (Ectv.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény ( új Ptk.) Az új Ptk. civil szervezetekre alkalmazandó jogszabályhelyei: jogi személyekre vonatkozó általános szabályok 3:1. - 3:38. egyesületekre vonatkozó Részletesebben Joggal a civil szervezetekért! Miskolc, 2015. június 29.
Joggal a civil szervezetekért! Miskolc, 2015. június 29. 1 Jogszabályok Polgári Törvénykönyv 2013. évi V. törvény; jogi személy: 3:1-3:48 ; Egyesület: 3:63-3:87 -ig; Alapítvány 3:378-3:404. (Ptk) 2011.évi Részletesebben Közhasznú jogállású szervezet könyvvezetése
Közhasznú jogállású szervezet könyvvezetése Alkalmazott jogszabályok A számvitelről szóló 2000. évi C törvény (Sztv) 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben Dr.Hosszú Károly ügyvéd. Összefoglaló az Új Civil Törvényről
Összefoglaló az Új Civil Törvényről -Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Vonatkozó jogszabályok - Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben CIVIL SZERVEZETEK JOGSZABÁLYI KÖVETÉSE
CIVIL SZERVEZETEK JOGSZABÁLYI KÖVETÉSE 2014.02.14. 1 2011. évi december hó 16. napján került kihirdetésre és 2011. évi december hó 22. napján illetve nagyobb részben 2012. évi január hó 1. napján lépett Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
A L A P Í T Ó O K I R A T Alapító által alapított, a 2013. évi V. tv. (Ptk.), valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. Részletesebben A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok
A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok Civil nap 2014. május 3. Schütt Margit Tartalom 1. Bevezető gondolatok 1.1. Civilség fogalma 1.2. Civil szféra helye, céljai (szabályozási és irányítási Részletesebben A civil szervezetek módosult státusz szabályai és az új Ptk. szerinti változások
A civil szervezetek módosult státusz szabályai és az új Ptk. szerinti változások Dr. Nagy Krisztina Budapest, 2014. május 27. Irányadó jogszabályok köre 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről Részletesebben - megfelelő. erőforrás
Civil szervezetekre vonatkozó adózási szabályok Készítette: Czapkó Tiborné Tájékoztatási Osztály Fogalmak Civil szervezet a civil társaság (Ptk. 578/J. ), A Magyarországon nyilvántartásba vett egyesület Részletesebben Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről
Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről A Madách Színház Budapest egyik legnépszerűbb és legsikeresebb színháza. A kiegyensúlyozott működéséhez, a produkciók igényes Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben az új Ptk. rendszerének tükrében
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta alkalmazásával Részletesebben Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról
1 Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestülete a helyi adókról szóló többször módosított Részletesebben ÚTMUTATÓ. a társasági adókedvezménnyel igénybe vehető támogatásról. és a támogatási igazolásról
ÚTMUTATÓ a társasági adókedvezménnyel igénybe vehető támogatásról és a támogatási igazolásról 2010 Az Útmutató az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló Részletesebben 2013. évi Közhasznúsági jelentése
1181 Budapest, Szélmalom u. 33. Adószám: 19011637-2-43 Bírósági bejegyzési szám: 596/1989. 2013. évi Közhasznúsági jelentése 2014. május 8. Dalotti Tibor elnök 1. Számviteli beszámoló: A 2013. évi gazdálkodásáról Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben Hegykő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2013. (IV. 6.) önkormányzati rendelete. a civil szervezetek támogatásának rendjéről
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc A vállalkozás jellege és üzemelési formái III. 38. lecke Előadás vázlat 1. Közös Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 14/2015.(V.27.) Rendelet típusa: Alap Rendelet címe: államháztartáson kívüli forrás átvételéről és átadásáról Módosított Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
A szociális szövetkezeteket érintő pénzügyi-számviteli szabályok és azokat érintőmódosulások Szombathely, 2013. május 6. Készítette: Berényiné Bosch Cecília 1 Alapítási, bejegyzési eljárás jogi szabályai Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben Hogyan részesülhetnek a kedvezményezettek a személyi jövedelemadó 1 százalékából?
Hogyan részesülhetnek a kedvezményezettek a személyi jövedelemadó 1 százalékából? A személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint 1, külön törvényben 2 meghatározott módon és feltételekkel minden adófizetőnek Részletesebben ADATLAP A MINISZTERI KERETBŐ L TÁMOGATOTTAK RÉSZÉRE
2015. február 12-étől érvényes adatlap (V1) Azonosító: AN NEMZETI KULTURÁLIS ALAP IGAZGATÓSÁGA 1388 Budapest, Pf.: 82. Telefon: 327-4300 e-mail: info@nka.hu, honlap: www.nka.hu ADATLAP A MINISZTERI KERETBŐ Részletesebben ügyvezetésnek minősül vezető tisztségviselői Vezető tisztségviselő csak természetes személy lehet a társasággal, testületeivel,
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Bevezető rendelkezés
Fülöpszállás Község Képviselő-testületének 21/2004. (X.28. )számú önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Bevezető rendelkezés A helyi adóról szóló 1990. évi C. törvény (továbbiakban: Htv.) l.. Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben 1.1. Megnevezése (neve): 1.2.2. Pályázó szervezeti-működési formája: 1.2.2.1. Szervezeti formán belüli bontás:
2015. február 12-étől érvényes adatlap (V1) Azonosító: A NEMZETI KULTURÁLIS ALAP IGAZGATÓSÁGA 1388 Budapest, Pf.: 82. Telefon: 327-4300 e-mail: info@nka.hu, honlap: www.nka.hu P Á L Y Á Z A T I A D A T Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben VÁROSI KÖNYVTÁR és JÓZSEF ATTILA MŰVELŐDÉSI HÁZ
Dunaharaszti Város Önkormányzata VÁROSI KÖNYVTÁR és JÓZSEF ATTILA MŰVELŐDÉSI HÁZ ALAPÍTÓ OKIRATA 1 Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 8. (4) és (5) bekezdésében nyert Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben 9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA.
9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben Tájékoztató a kiegészítő sportfejlesztési támogatás felhasználásáról
Tájékoztató a kiegészítő sportfejlesztési támogatás felhasználásáról A 2013. április 18-án kihirdetett, az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól Részletesebben TAGSÁGI FORMÁK ÉVES TAGSÁGI DÍJAK
TAGSÁGI FORMÁK ÉVES TAGSÁGI DÍJAK Adományozás, tartós adományozási megállapodások esetén a tagdíjak korlátlanul csökkenthetőek az adományozás mértékével, tekintettel arra, hogy a jelenleg hatályos adózási Részletesebben A látvány-csapatsportok támogatási rendszerének megváltozott szabályai a gyakorlatban. (dr. Németh Nóra NAV Központi Hivatala)
A látvány-csapatsportok támogatási rendszerének megváltozott szabályai a gyakorlatban (dr. Németh Nóra NAV Központi Hivatala) A módosított jogszabályi háttér és a hatálybalépés időpontja A társasági adóról Részletesebben Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013.
Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013. Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, egyházak a Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/12/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 1-jei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Alapítvány Részletesebben MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított
MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított 1/1999. (II. 01.) rendelete a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) bekezdés 1. pontjának való megfelelésről szóló átláthatósági Részletesebben A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés
A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény Részletesebben Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv.
Tisztelt Hölgyem/Uram! Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv. Az új Polgári Törvénykönyv HARMADIK KÖNYVE szabályozza meglehetős részletességgel a jogi személyekre Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E. A helyi iparűzési adóról
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben Egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója
1 9 6 6 7 6 3 9 4 9 9 5 6 9 1 Nyilvántartási szám: 1686 Bejegyző határozat száma: Pk.66184/1991/1 Közhasznú szervezet az egyéb szervezet megnevezése 195 Budapest, Tinódi u. 2. az egyéb szervezet címe, Részletesebben Akasztó Község Képviselőtestületének 9/2007. (XI.27.) rendelete a helyi iparűzési adóról. (egységes szerkezetben)
Akasztó Község Képviselőtestületének 9/2007. (XI.27.) rendelete a helyi iparűzési adóról (egységes szerkezetben) Akasztó Község Képviselőtestülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE ADOMÁNYGYŰJTÉSI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. szeptember 1. Készítette: Újhelyiné Bukta Mónika Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 A szabályzat részei: I. A szabályozás Részletesebben 8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA. Alapszabály
ÜGYREND Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12. Tartalomjegyzék 1. A Felügyelő Bizottság működése...3 1.1. Részletesebben Tájékoztató a társasági adókedvezmény sporttámogatási rendszerében 2015. január 1-től bekövetkezett változásokról
Tájékoztató a társasági adókedvezmény sporttámogatási rendszerében 2015. január 1-től bekövetkezett változásokról I. Jogszabályi háttér A társasági adó kedvezményezett célokra történő felajánlásának szabályai Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben SEGÉDLET a civil szervezetekre vonatkozó szabályok áttekintéséhez zárás: 2014. árpilis 08. napján
SEGÉDLET a civil szervezetekre vonatkozó szabályok áttekintéséhez zárás: 2014. árpilis 08. napján Ptk. általános Ptk. speciális Civil tv. 3:1. [A jogi személy jogképessége] (1) A jogi személy jogképes: Részletesebben Hogyan részesülhetnek a kedvezményezettek a személyi jövedelemadó 1 százalékából?
Hogyan részesülhetnek a kedvezményezettek a személyi jövedelemadó 1 százalékából? A személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint 1, külön törvényben 2 meghatározott módon és feltételekkel minden adófizetőnek Részletesebben Álmosd Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 15/2007. (XI. 30.) számú rendelete. az iparűzési adóról
Álmosd Község Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2007. (XI. 30.) számú rendelete az iparűzési adóról A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. (1) bekezdésében Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben A közhasznú jogállás nyilvántartásba vétele
A közhasznú jogállás nyilvántartásba vétele - a közhasznú jogállás megszerzése, megtartása, törlése - Szerző: Csedrekiné dr. Tóth Boglárka Vecsés, 2014. szeptember 24. 2012. január hó 1. napján hatályba Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ a 14EGYREG számú adatlaphoz
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ a 14EGYREG számú adatlaphoz E nyomtatványt a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény (továbbiakban: Részletesebben Jegyzőkönyvi kivonat. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Kommunikációs Központ Kft. létrehozásáról
Jegyzőkönyvi kivonat Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 2015. július 9-ei I. rendkívüli közgyűlésének nyilvános üléséről készült jegyzőkönyvéből. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság