text:
Ingatlan tulajdonosi jogvédelem biztosítás. Érvényes március 15-tôl - PDF
Ingatlan tulajdonosi jogvédelem biztosítás. Érvényes március 15-tôl
Download "Ingatlan tulajdonosi jogvédelem biztosítás. Érvényes 2014. március 15-tôl"
1 Ingatlan tulajdonosi jogvédelem biztosítás Érvényes március 15-tôl
2 Ügyféltájékoztató Tisztelt Partnerünk! Köszönjük, hogy biztosítási ajánlatával társaságunkat, az UNIQA Biztosító Zrt.-t tisztelte meg. Az alábbiakban rövid tájékoztatót nyújtunk társaságunk eredményeirôl, felügyeleti szervünk megnevezésérôl és szék - helyérôl, valamint az adatvédelem és adatkezelés az Ön szerzôdését is érintô legfontosabb szabályairól. 1. Az UNIQA Biztosító Zrt. a magyar biztosítási piac egyik leg na gyobb szereplője. Jogelődei révén több mint két évtizedes múlttal és évről évre növekvő díjbevétellel a biztosítótársaságok között a 7. helyet foglalja el. A társaság székhelye: 1134 Budapest, Róbert Károly krt Tel.: A tulajdonosi szerkezet: UNIQA International Beteiligungs-Verwaltungs GmbH (Bécs) 99,92% UNIQA International AG (Bécs) 0,08% Alaptőke: Ft 2. Az UNIQA Biztosító Zrt. felügyeleti szerve: a Magyar Nemzeti Bank Székhelye: 1054 Budapest, Szabadság tér 8-9.; telephelye: 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. (1535 Budapest, 114. Pf. 777). 3. A biztosítási szerzôdésével kapcsolatos kérdéseivel, problémájával forduljon bizalommal biztosításközvetítôjéhez, ügyfélszolgálati irodáink bármelyikéhez, illetve munkanapokon hétfô: 8 18 óráig, kedd csütörtök: 8 17 óráig, és pénteken 8 16 óráig az UNIQA Call Center munkatársaihoz, akik a telefonszámon készséggel állnak rendelkezésére. Információ található a címen is. Amennyiben munkatársaink segítô közremûködése ellenére sem sikerült problémáját megnyugtatóan rendezni, az UNIQA Biztosító Zrt. székhelyén mûködô Panaszirodánál személyesen vagy írásban élhet bejelentéssel. 4. A biztosítási szerzôdés jellemzôi A biztosítási események meghatározását és az általános kizárásokon túlmenôen más esetleges kizárásokat a szerzôdés különös feltételei részletesen tartalmazzák. A biztosítási események bejelentését, módját, határidejét az általános feltételek kárbejelentéssel, kárrendezéssel foglalkozó fejezete részletezi. Ugyanitt került meghatározásra a díjfizetésre, illetve a biztosítottnak, szerzôdô félnek a szer zôdésbôl eredô jogaira és kötelezettségeire, azok teljesítésének módjára, idejére, teljesítésük elmaradásának következményeire vonatkozó rendelkezések. Az általános feltétel ezenkívül tartalmazza az értékkövetés részletes szabályozását, az egyes igények elévülési idejét és a személyes adatok kezelésére vonatkozó elvi és gyakorlati tudnivalókat. A biztosítási ajánlat aláírása elôtt kérjük szíveskedjen figyelembe venni a következôket: A megkötendô biztosítási szerzôdésre, a szerzôdô felek jogaira és kötelezettségeire a biztosítási szerzôdés általános és különös feltétel, valamint záradékok és mellékletek elôírásai az irányadók! Kérjük szíveskedjék ezeket gondosan áttanulmányozni, és ajánlatát csak ezt követôen aláírni! A jognyilatkozatok csak írásban érvényesek, a szerzôdô (biztosított) nyilatkozata csak akkor hatályos, ha az a biztosító valamely szervezeti egységének a tudomására jut.
3 A Jogvédelmi biztosítás általános feltételei Az alábbi általános feltételek alapján az UNIQA Biztosító Zrt., 1134 Budapest, Róbert Károly krt (továbbiakban: Biztosító) az egyes biztosítások külön feltételei szerint jogvédelmi biztosítási fedezetet nyújt. I. Általános rendelkezések Jelen feltétel a jogvédelmi biztosítás általános szerződési feltételeit tartalmazza. 1. A Biztosító biztosítási díj fizetése ellenében viseli a biztosítási kockázatot és vállal kötelezettséget a biztosítási szerződésben rögzített szolgáltatások teljesítésére. 2. Amennyiben a Biztosított és a Szerződő személye eltér egymástól, úgy a Biztosított csak a Szerződő előzetes írásos hozzájárulásával veheti igénybe a Biztosító szolgáltatását. 3. Bűntető- és szabálysértési eljárásban, valamint abban az esetben, ha két vagy több ellenérdekű fél is a Biztosítónál rendel kezik érvényes jogvédelmi- vagy más biztosítási szerződéssel, és a biztosítási fedezet az adott esetben az igényérvényesítés és a jogi védekezés költségeire egyaránt kiterjed, a Biztosító az igényérvényesítés esélyeinek mérlegelése nélkül nyújt jog védelmi fedezetet. Biztosító: UNIQA Biztosító Zrt. A Biztosító a biztosítási díj fizetése ellenében viseli a biztosítási kockázatot és kötelezettséget vállal az általános és különös biztosítási feltételekben, valamint a kötvényben rögzített szolgáltatások teljesítéséért. Szerződő: a biztosítási díj megfizetésére kötelezett azon természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely a Biztosítóval a biztosítási szerződést megkötötte. Biztosított: a Szerződő és/vagy mindazon harmadik személyek, akikre az egyes különös biztosítási feltételekben foglaltak alapján a biztosítási fedezet kiterjed. Jogvédelmi biztosítás: A Biztosított peren kívüli és perbeli segítése és támogatása a biztosítási szerződés alapján. Jogi képviselő: a Biztosított által megbízott ügyvéd, vagy más, jogi képviselet ellátására jogosult személy. Biztosítási összeg: a Biztosító egy biztosítási eseménnyel összefüggő szolgáltatási kötelezettségének a biztosítási szer ződésben biztosítási évenként meghatározott felső határa, függetlenül attól, hogy a biztosítási eseménnyel összefüggő igényérvényesítés milyen hosszú időn keresztül folyik. Biztosítási időszak: a biztosítási díjszámítás alapjául szolgáló időszak. Amennyiben a biztosítási szerződés eltérően nem rendelkezik, a biztosítási időszak egy év (biztosítási év), függetlenül az éves biztosítási díj részletekben történő megfizetésének szerződés szerinti gyakoriságától. A biztosítási év kezdetének (biztosítási évforduló) napját a biztosítási ajánlat és a kötvény tartalmazza. Biztosítás tárgya: a biztosítási kockázat tárgya, amely az egyes különös biztosítási feltételekben részletesen megha tá rozásra kerül. Sikerkilátás: a Biztosító jogosult szolgáltatási igény bejelentésekor, valamint az eljárás folyamán bármikor vizsgálatot indítani a jogérvényesítés vagy a jogi védekezés feltehető sikerére. Érdekellentét: ha ugyanazon biztosítási esemény két vagy több ellenérdekű fele is a Biztosítónál rendelkezik érvényes jogvédelmi biztosítási szerződéssel vagy más érvényes biztosítási szerződéssel (pl.: felelősségbiztosítás), és az érintett felek biztosítási szerződése az adott kockázatra fedezetet nyújt. Egyeztető eljárás: olyan eljárás, amelyet a Biztosító és a Biztosított között a Biztosító szolgáltatásával kapcsolatban keletkezett véleményeltérés esetén a feleknek követniük kell. Várakozási idő: az egyes különös biztosítási feltételekben meghatározott, a biztosítási szerződés létrejöttétől a Biztosító kockázatviselésének kezdetéig terjedő időszak, amely alatt bekövetkezett biztosítási eseményekre a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége nem áll fenn. A biztosítási szerződés módosítása esetén az új biztosítási tárgy vonatkozásában a biztosítási szerződés módosításától kell számítani a várakozási időt. II. A biztosítási esemény 1. Jelen feltétel keretében biztosítási eseménynek minősül a Biztosított által, vagy ellene a biztosítási szerződés hatálya alatt elkövetett, vagy annak hatálya alatt bekövetkezett jogsértés, melynek folytán a Biztosított jogainak érvényesítése és/vagy védelme válik szükségessé. 2. A biztosítási védelem jelen általános feltételben, valamint a különös feltételekben meghatározott biztosítási eseményekre terjed ki. 3. Több azonos okból bekövetkezett, időben összefüggő esemény egy biztosítási eseménynek minősül, függetlenül attól, hogy egy vagy több Biztosított személyt érint. Több biztosítási eseménynél, melyek okozatilag összefüggő egységes folya ma tot alkotnak, a biztosítási összeg csak egyszer áll rendel ke zésre. Ezen esetben a biztosítási összeg az első biztosítási ese ménynek minősülő jogsértés, vagy érdeksérelem időpontja szerint kerül megállapításra. III. Területi hatály A biztosítás területi hatálya, amennyiben a Különös feltételek elté rően nem rendelkeznek, a Magyarország területén bekövetkezett, magyar bíróság és más magyar hatóság joghatósága alá tartozó biztosítási eseményekre terjed ki. Biztosítási védelem amennyiben a kötvényen feltüntetésre kerül azon biztosítási eseményekre terjed ki, amelyek Euró pában, a Földközi-tengerrel határos Európán kívüli államokban, Kanári-szigeteken, Madeirán és az Azori-szigeteken, Észtországban, Lettországban, Litvániában következnek be, feltéve, hogy a jogi érdekek képviseletére ezen területen kerül sor. A biztosítási védelem nem áll fenn a volt Szovjetunió meg nem jelölt európai utódállamaiban. IV. Időbeli hatály 1. A biztosítás azon biztosítási eseményekre terjed ki, amelyek a biztosítási szerződés hatálya alatt következnek be. Ezen biztosítási védelmet a különös feltételekben meghatározott várakozási határidők korlátozzák. 1
4 2. Ha a Különös feltételek valamely jogvédelmi kockázat esetében várakozási időt állapítanak meg, a Biztosító koc ká zatviselése csak az ott meghatározott idő elteltével veszi kezdetét. A várakozási idő alatt bekövetkezett eseményekre a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége nem terjed ki. 3. A Biztosító kockázatviselése az azt követő nap 0 órájától megkezdődik, amikor a biztosítás készpénzben fizetett első éves díjának vagy a felek megállapodása szerinti első díjrész - let nek az átvételét a Biztosító képviselője nyugtázta. A kocká zat viselés kezdetének időpontját a biztosítási ajánlat és a biztosítási kötvény tartalmazzák. 4. Ha a szerződő a biztosítás díját a Biztosító képviselőjének fi zet - te, a díjat legkésőbb a fizetés napjától számított negyedik na - pon a Biztosító számlájára beérkezettnek kell tekinteni. A Szer - ződő azonban bizonyíthatja, hogy a díj korábban érkezett be. 5. Ha az esedékes díjnak csak egy részét fizették meg a Biztosító kockázatviselése és ezzel együtt a szerződés változatlan biztosítási összeg mellett a kifizetett díjjal arányos időtartam elteltével megszűnik. Ha az esedékes díj kifizetett része rövidebb időszakot fedez, mint a respiro, a szerződés megszűnéséig a Biztosító kockázatviselése szünetel. A hiányzó díjrészlet res pi ron belüli befizetése a Biztosító kockázat viselését csak a díj beérkezését követő nap 0 órájától állítja vissza. V. A Biztosító szolgáltatásai 1. A Biztosító teljesítési kötelezettsége esetén vállalja a biztosítási esemény megtörténte időpontjától a Biztosított jogainak védelmével összefüggésben felmerülő indokolt költségeket az alábbiak szerint. 2. A biztosítási esemény bejelentése előtt keletkezett költségekre csak akkor vonatkozik a biztosítási védelem, ha azok a biztosítási esemény bejelentése előtt 30 napnál nem korábban a Biztosítottal jogvitában álló fél, a bíróság intézkedései vagy a Biztosított érdekében tett halaszthatatlan intézkedések által merültek fel. 3. A Biztosító az alábbiakat téríti: a) a jogi képviselő számlával igazolt munkadíját és költségeit, b) a peres és nem peres bírósági eljárással összefüggő, jog - sza bályon alapuló díjakat és illetékeket; valamennyi fokon, beleértve a tanúk és tolmácsok díját és költségeit, c) a bíróság által kirendelt szakértő előírt díját és költségeit; d) a Biztosító hozzájárulásával felkért független szakértő tevé keny ségéért járó díjakat; e) Biztosítottat megillető végrehajtási jogcím meglétét kö vetően (például ítélet) a jogi érvényesítés költségeit legfeljebb 2 végrehajtási kísérlet erejéig; f) jogerős bírósági határozat alapján a Biztosítottat terhelő, a Biztosítottal jogvitában álló fél vagy az állam oldalán fel me rült díjakat és költségeket; g) utazási költségeket az illetékes bíróság székhelyére, ha a személyes megjelenést a bíróság rendeli el. A Biztosító ezen utazási költséget másodosztályú vasúti, vagy ezzel egyenrangú más közlekedési eszköz menetjegyének vételáráig vállalja megtéríteni. h) jogi tanácsadás költségét. A jogi tanácsadás egy biztosítási esemény megoldási lehetőségeivel kapcsolatos egyszeri, szóban vagy írásban nyújtott alapvető állásfoglalás. i) Óvadék, biztosíték megelőlegezése: A Biztosító a kockázatviselése alatt bekövetkezett biztosítási eseménnyel összefüggésben arra vállal kötelezettséget, hogy a kötvényben az érintett biztosítási tárgyra meg határozott maximális biztosítási összeg erejéig megelő le gezi az óvadékot vagy biztosítékot, amely a Biztosítottat érintő vizsgálati fogság vagy előzetes letartóztatás ki vál tásának, illetve hatóságilag bevont útlevél kiadásának célját szolgálja. A Biztosított köteles az óvadék vagy biztosíték összegét 15 napon belül visszafizetni, ha azt részére a bíróság vagy más erre jogosult szerv visszaadja. Ha az ügyben más jogerős döntés születik, de legkésőbb az óvadék vagy biztosíték nyújtásától számított maximum 6 hónapon belül. 4. A Biztosító teljesítési kötelezettsége az alábbiak szerint áll fenn: a) A Biztosító által az egy biztosítási időszakban bekövetkezett károkra a teljesítések felső határát az ajánlaton jelzett a választott fedezettípusnak megfelelő biztosítási összeg ké pezi, függetlenül attól, hogy az egy biztosítási esemény miat ti igényérvényesítés milyen hosszú időn keresztül folyik. b) Több biztosítási eseménynél, melyek okozatilag összefüggő egységes folyamatot alkotnak, a biztosítási összeg csak egyszer áll rendelkezésre. Összege az első biztosítási eseménynek minősülő jogsértés vagy érdeksérelem időpontja szerint állapítandó meg. c) Perbeli egyezség esetén a Biztosító a bíróság által megállapított költségeket a pernyertességnek a pervesztességhez viszonyított, bíróság által megállapított arányában viseli. Peren kívüli egyezség esetén a költségeket a Biztosító viseli. d) A Biztosító fedezetet nyújt a folyamatban lévő bírósági, hatósági eljárásokban azok jogerős befejezéséig akkor is, ha a biztosítási szerződés időközben megszűnt, feltéve, hogy a biztosítási esemény a szerződés hatálya alatt következett be, és a biztosítási esemény a szerződés hatálya alatt a Biztosító részére bejelentésre került. VI. Általános kizárások 1. A biztosítási védelem nem tartalmazza a jogi érdekek védel mét: A megengedett sebesség túllépésével, a sebességkorlátozással kapcsolatos, valamint ezekkel okozati összefüggésben lévő ügyek, hatósági, bírósági eljárások mind az általános, mind a különös feltételek szempontjából egyaránt kizárásra kerülnek a biztosítási védelem alól. a) a Biztosított ellen indított csőd, felszámolási végelszámolási, valamint fizetésképtelenségi elszámolással öszszefüggő igényekre. b) bírósági úton nem érvényesíthető követelésekre, így külö nösen a játékból, fogadásból, illetve ezek céljára ígért vagy adott kölcsönből eredő igényekre. c) háborús eseményekkel, belső zavargásokkal, tüntetésekkel, sztrájkkal, nyilvános összejöveteleken és köztéri megmozdulások alkalmával előforduló erőszakos cselekményekkel közvetett és közvetlen kapcsolatban; d) adó, vám, jövedéki és egyéb illetékjogból adódóan; e) az UNIQA Biztosító Zrt.-vel szemben szerződéssel vagy szer ződésen kívüli jogviszonnyal kapcsolatos ügyben; f) közigazgatási szerv rendelkezéseivel közvetett vagy közvet len kapcsolatban; g) családjogi és öröklési jogvitákban; h) szabadalmi, szerzői, védjegy vagy szellemi tulajdonból eredő egyéb jogokkal, bíróság előtt nem érvényesíthető 2
5 követelésekkel, így, de nem kizárólag játék vagy fogadási szerződésekkel és spekulációs ügyletekkel okozati összefüggésben álló jogi érdekekre; i) földrengéssel, nukleáris vagy genetikai károkkal, bányászati károkkal kapcsolatban; j) nemzetközi és nemzetek feletti törvényszékek előtti eljárások esetén; k) a Biztosított által olyan személyek nevében érvényesített igényekre, akik nem minősülnek Biztosítottnak; l) a Biztosított által szándékosan elkövetett bűncselekménynyel, vagy szabálysértéssel okozati összefüggésben álló ese ményekre. Amennyiben az ilyen összefüggésre utólag de rül fény, köteles a Biztosított két hónapon belül visszafizetni mindazon szolgáltatásokat, amelyeket a Biztosító addig teljesített. m) szellemi tulajdonnal,valamint tisztességtelen piaci magatartással összefüggő igényekre. n) épület vagy épületrész tervezésével, felépítésével vagy átépítésével, valamint ingatlan kisajátítással, illetve köz érdekű szolgalmi vagy más használati jog alapításával öszszefüggésben keletkezett igényekre 2. A biztosítási védelemből kizártak továbbá a következők: a) az egyazon szerződésben Biztosított személyek érdekeinek védelme egymással szemben; b) közeli hozzátartozók (Ptk.8:1 ) egymással szembeni igényeinek képviselete; c) olyan követelések érvényesítése, melyeket a Biztosítottra engedményeztek, illetve olyan tartozások miatti jog ér vénye sítés, amit a Biztosított mástól átvállalt; d) a Biztosítottal vagy jogi képviselőjével szemben a biztosítási eseménnyel kapcsolatos eljárásban rosszhiszemű pervitel vagy mulasztás miatt kiszabott bírság, illetve a fenti magatartás miatti többletköltség. 3. Ezen általános kizárások mellett a különös feltételek eltérően is rendelkezhetnek. VII. A biztosítási esemény bekövetkezte Jogvédelemre a biztosítási esemény bekövetkezte után állhat fenn igény az alábbiak szerint: 1. kártérítési jogvédelem esetén az első olyan eseménytől fogva, amely a kárt a Biztosítottnak okozta vagy okozhatta; 2. bűntető és szabálysértési jogvédelem esetén a Biztosított jogi kötelezettséget vagy jogi előírást megszegett vagy feltehetően megszegett. A biztosítási esemény akkor minősül be kö vet ke zett nek, amikor a Biztosított megkezdte, vagy feltehetően megkezdte a jogi kötelezettség vagy jogi előírás megszegését. 3. minden más esetben azon időponttól kezdődően, amikor a Biztosított jogi kötelezettséget vagy jogi előírást megszegett, vagy feltehetően megszegett, illetve amikor az ellenérdekű fél vagy harmadik személy a Biztosított által kötött szerződéseket, továbbá jogi kötelezettségeket vagy jogi előírásokat meg sze gett, vagy feltehetően megszegett. 4. a biztosítási eseménynek a biztosítási szerződés hatálya alatt kell bekövetkeznie. Több illetve azonos okból származó biztosítási esemény esetében az első biztosítási esemény bekövetkezésének időpontja a meghatározó. VIII. A Biztosított kötelezettségei 1. A Biztosított kötelezett: a) a biztosítási esemény bekövetkezését, az arról való tudomásszerzéstől számított 7 munkanapon belül a Biztosítónak írásban bejelenteni; b) egészében és a valóságnak megfelelően felvilágosítani a Biztosítót a mindenkori tényállásról, és kívánságára valamennyi okmányt átadni, illetve a képviseletét ellátó ügy - védet a titoktartás alól felmenteni a Biztosító irányában; c) a képviseletét ellátó jogi képviselőnek teljes körű képviseleti jogot adni, őt teljes egészében a mindenkori tényállásról tájékoztatni és kívánságára minden okmányt, egyéb bizo nyítási eszközt és tárgyat rendelkezésére bocsátani; d) amennyiben a bírósági eljárásban a Biztosítottat vonatkozó jogszabályi rendelkezés szerint személyes költségmen tes ség vagy illeték-feljegyzési jog illeti meg, köteles a költségmentesség (vagy illeték-feljegyzési jog) engedélyezése iránt kérelmet előterjeszteni; e) a felmerülő költségeket a kiegyenlítési határidő előtt lega lább 3 munkanappal korábban a Biztosító ellenőrzésére átadni; f) az igények bírósági érvényesítése vagy elhárítása, illetve bírói döntés megtámadása előtt a Biztosító állásfoglalását különösen a sikerre való kilátással kapcsolatban bekérni, az egyezségkötéseket a Biztosítóval egyeztetni. A Bizto sí tóval nem egyeztetett egyezségkötés a Biztosító irányában a biztosítási szolgáltatás tekintetében nem hatályos. 2. Ha a Biztosító és a Biztosított harmadik személlyel szembeni igényeiket ugyanabban az eljárásban érvényesítik, úgy a Biztosított elsőbbséget élvez. 3. a biztosítási esemény Biztosítónak történő bejelentése nem mentesíti a Biztosítottat harmadik személyekkel szerződésen alapuló esetleges(kár)bejelentési kötelezettségei alól. 4. Ezen általános kötelezettségek mellett a Különös feltételek eltérően is rendelkezhetnek. IX. Az igényérvényesítés esélyeinek megítélése A Biztosító a biztosítási esemény bejelentését követően minden - kor jogosult megvizsgálni az igényérvényesítés, illetve a jogi véde kezés feltehető sikerének esélyeit. Ha a vizsgálat után a jogi és a bizonyítási helyzet alapulvételével arra a következtetésre jut, hogy megfelelő kilátás van az igény érvényesítés sikerére, írásban vállalja a Biztosított költségeket. A Biztosító jogosult a jogvédelmi fedezet nyújtását megtagadni, ha jogi álláspontja szerint kevés az esélye annak, hogy a Biztosított jogi érdekeinek védelme sikerre vezet. Ez a jogosultság abban az esetben is fennáll, ha a kedvezőtlen kilátásokra csak a biztosítási esemény bejelentését követően ismertté vált tényekből és körül ményekből lehet következtetni. Ilyen esetben az addig felmerült költségeket a Biztosító viseli, feltéve hogy a biztosítási védelem egyéb feltételei fennálltak. Ha a Biztosított nem ért egyet a Biztosítónak a költségviselés el - utasítását tartalmazó döntésével, a döntés kézhezvételétől számított 15 napon belül érdekegyeztető bizottság felállítását kérheti, az őt képviselő ügyvéd egyidejű megnevezésével. Az érdekegyeztető bizottság tagjai: a Biztosított által megnevezett ügyvéd, a Biztosító jogi képviselője, valamint az előző két tag által választott elnök. Az érdekegyeztető bizottság az érdekegyeztetés iránti kérelemnek a Biztosítóhoz érkezésétől számított 5 munkanapon belül 3
6 köteles írásbeli döntést hozni a sikerkilátás és a költségek vise lésének kérdésében. Az érdekegyeztető bizottság döntéseit szótöbb séggel hozza. Az érdekegyeztető bizottság döntése, mind a Biztosítóra, mind a Biztosítottra nézve kötelező, a döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye. Az érdekegyeztető bizottság működéséért legfeljebb a bíróság által megállapítható ügyvédi költség felét számíthatja fel. Az érdekegyeztető bizottság működésének költségeit a Biztosító viseli, ha az érdekegyeztető bizottság úgy dönt, hogy van megfelelő kilátás az igényérvényesítés sikerére, viszont mindkét fél viseli a saját költségeit abban az esetben, ha az érdekegyeztető bizottság döntése alapján sincs megfelelő kilátás az igény ér vényesítés sikerére. Amennyiben a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége beálltának alapjául szolgáló esemény során két vagy több ellenérdekű fél ugyanannál a Biztosítónál rendelkezik jogvédelmi, illetve felelős ség biztosítási szerződéssel, a Biztosító sikerkilátás vizsgálata nélkül ad fedezetet. Büntető és szabálysértési eljárásban ugyancsak si ker kilátás vizsgálata nélkül ad fedezetet a Biztosító. X. A biztosítási igény átruházása A Biztosítottnak azon összegek megfizetésére vonatkozó igényei, melyeket a Biztosító neki megfizetett, felmerülésükkor a Biztosítottat megillető jogokkal együtt átszállnak a Biztosítóra. A Biztosított köteles a Biztosítót igényei érvényesítésekor támogatni és a Biztosító javára szóló engedményező okiratot kiállítani. XI. A biztosítási szerződés létrejötte 1. A biztosítási szerződés a felek írásbeli megállapodásával jön létre. A Szerződő (Biztosított) a szerződés megkötését írásbeli ajánlattal kezdeményezi. 2. A Biztosító kockázatviselése az ajánlaton jelzett időponttal, de legkorábban az ajánlat aláírását követő napon 00 órakor kezdődik, feltéve, ha a Biztosító az elutasítás jogával nem él, és a Szerződő a biztosítás első díját maradéktalanul megfizette. 3. Az ajánlatot a beérkezéstől számított 15 napon belül a Biztosító elutasíthatja. Ha ezen határidőn belül elutasítási jogával nem él, akkor az ajánlat elfogadottnak minősül, a szerződés pedig az ajánlat tartalmának megfelelően jön létre, az ajánlat átadási időpontjára visszamenő hatállyal. Ha a szerződés nem jön létre, a díj visszajár. XII. A biztosítási szerződés tartama és megszűnése 1. A szerződés ha a felek írásban másként nem állapodnak meg határozatlan tartamú. 2. A biztosítási időszak egy év, a biztosítási évforduló pedig a szer ződés létrejöttének napja. A felek a szerződést a biztosítási időszak végére, azt legalább 30 nappal megelőzően írásban felmondhatják. 3. A határozott időtartamra kötött szerződés biztosítási időszaka a megállapodás szerinti időtartam, az ilyen szerződés a lejárat napján megszűnik. XIII. A díjfizetés rendje 1. Ha az esedékes biztosítási díjat nem fizetik meg, a biztosító a következményekre történő figyelmeztetés mellett a szerződő felet a felszólítás elküldésétől számított harminc napos póthatáridő tűzésével a teljesítésre írásban felhívja. A póthatáridő eredménytelen elteltével a szerződés az esedékesség napjára visszamenő hatállyal megszűnik, kivéve, ha a biztosító a díjkövetelést késedelem nélkül bírósági úton érvényesíti. 2. Amennyiben a Szerződő felek részletfizetésben állapodtak meg, a kint lévő részletekkel a Szerződő tartozik, de ezek megfizetése csak a megjelölt időpontban válik esedékessé. Ha a Szerződő hátralékba kerül, vagy a biztosítási esemény be kö vet kezése miatt a szerződés megszűnik, az adott biztosítási időszakra járó teljes díj kifizetése esedékessé válik. 3. Szerződő felek megállapodhatnak, hogy a szerződés fenn állása alatt Biztosító alapos okból a biztosítás díját a következő biztosítási időszak első napjától kezdődő hatállyal módo síthatja. A biztosítási díj akkor módosítható, ha az előző év során a kárráfordítások és a díjbevétel aránya kedvezőtlenül változik meg. 4. A Biztosító a biztosítás értékének fenntartása érdekében a biztosítási összeget és a díjat évente egy alkalommal az árszínvonal változásához hozzáigazíthatja (értékkövetés). A bizto sítási összeg módosításáról a Biztosító a biztosítási évfordulót megelőzően értesíti a Szerződőt. Ha a Szerződő a módo sí tás hoz nem járul hozzá, írásban kérheti biztosításának eredeti összegekre való visszaállítását. Ha a Szerződő az értékkövetést írásos formában nem ellenzi, vagy arra nem nyilatkozik, úgy azt elfogadottnak kell tekinteni. XIV. A Szerződő (Biztosított) közlési és változás-bejelentési kötelezettségei 1. A Szerződő (Biztosított) a szerződéskötéskor köteles a biztosítás elvállalása szempontjából minden olyan lényeges körülményt a Biztosítóval közölni, amelyeket ismert, vagy ismernie kellett. A Biztosító jogosult a közölt adatok elle nőr zésére. 2. A Szerződőnek (Biztosítottnak) bekövetkezésüktől számított 5 napon belül a Biztosítónak írásban be kell jelentenie a Szerződő és/vagy a Biztosított szerződésben rögzített adatának változását (különös tekintettel név, lakcím). 3. Ha a Szerződő (Biztosított) a szerződésben meghatározott lényeges körülmények változását 5 napon belül a Biztosítónak írásban nem jelenti be, a Biztosító kártérítési kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a be nem jelentett körülményt a Biztosító a szerződéskötéskor ismerte, vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövet kezésében. 4. A közlésre és változás bejelentésére irányuló kötelezettség egyaránt terheli a szerződő felet és a biztosítottat; egyikük sem hivatkozhat olyan körülményre, amelyet bármelyikük elmulasztott a biztosítóval közölni, noha arról tudnia kellett, és a közlésre vagy bejelentésre köteles lett volna. 5. Ha a Biztosító csak a szerződéskötés után szerez tudomást a szerződést érintő lényeges körülményekről, továbbá ha a Szer ződő (Biztosított) lényeges körülmények változását közli a Biztosítóval, a Biztosító 15 napon belül javaslatot tehet a szer ző dés módosítására, illetőleg ha a kockázatot a feltétel értel mében nem vállalja a szerződést 30 napra írásban felmond hatja. 6. Ha a Szerződő (Biztosított) a módosító javaslatot nem fogadja el, vagy arra 15 napon belül nem válaszol, a szerződés a módosító javaslat közlésétől számított 30. napon megszűnik. 4
7 7. Ha a Biztosító az 5. pontban meghatározott jogaival nem él, a szerződés az eredeti tartalommal hatályban marad. XV. Kárbejelentés, kárrendezés 1. A Szerződőnek (Biztosítottnak) a káreseményt annak bekövet kezte után haladéktalanul, de legkésőbb a tudomására jutá sától számított 7 munkanapon belül írásban be kell jelentenie a szerződést kezelő szervezeti egységnél, meg kell adnia a szük séges felvilágosításokat, valamint lehetővé kell tennie a be jelentés és a felvilágosítás tartalmának ellenőrzését. Ameny-nyiben a fentiek elmulasztása miatt lényeges körülmények (a kártérítés jogalapja, a káresemény bekövetkeztének ideje, a kár összege) kideríthetetlenné válnak, a Biztosító kötele zett sége nem áll be. 2. A Biztosított köteles a kárt tőle telhetően enyhíteni. 3. A Szerződőnek (Biztosítottnak) a biztosítási esemény jogalap ját, összeg szerűségét hitelt érdemlően bizonyító valamennyi bizonyítási eszközt a Biztosító kérésére bármikor ren del kezésre kell bocsátani. A biztosító a káresemény bekövetkezése esetén azon okiratok bemutatását kérheti, amelyek alkalmasak a káresemény bizonyítására. A biztosító a szolgáltatása teljesítésének esedékességét csak olyan okirat bemutatásától teheti függővé. amely a biztosítási esemény bekövetkezésének igazolásához, illetve a teljesítendő szolgáltatás mértékének meghatározásához szükséges. A biztosítási esemény bekövetkezését a biztosító részére a szerződőnek, biztosítottnak, károsultnak bizonyítania szükséges. A káresemény bekövetkezése esetén a károk, költségek bizonyítására alkalmasak okiratok, számlák, hatósági, bírósági határozatok, jegyzőkönyvek, tárgyi bizonyítékok, amelyek a biztosítási esemény jogalapját, valamint annak összegszerűségét bizonyítják. A felsoroltakon kívül a szerződőnek, biztosítottnak, illetve a károsultnak joga van a biztosítási esemény, a károk és költségek igazolására a bizonyítás általános szabályai szerint annak érdekében, hogy követelését a biztosítóval szemben érvényesíthesse. XVI. A Biztosított kármegelőzési kötelezettsége A Biztosított a káresemények megelőzése és elhárítása érdekében köteles mindent megtenni, illetve a kárt tőle telhetően enyhíteni. XVII. Mentesülés 1. A Biztosító mentesül fizetési kötelezettsége alól, amennyiben bizonyítja, hogy a kárt jogellenesen: a) a Biztosított, illetve a Szerződő fél; b) a velük közös háztartásban élő hozzátartozó (házastárs, egyeneságbeli rokon, örökbefogadott, mostoha- és nevelt gyermek, az örökbefogadó, mostoha és nevelőszülő, vala mint testvér, élettárs, jegyes) c) a tájékoztatás, illetve változás-bejelentési kötelezettség megsértésekor a Biztosító mentesül szolgáltatási kötelezett sége alól, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményről a Biztosítónak szer ző dés kötéskor tudomása volt, vagy az a biztosítási esemény bekövetkeztére nem volt hatással. A tájékoztatási, illetve változás-bejelentési kötelezettség egyaránt terheli a Szer ződőt és a kötvényben Biztosítottként megnevezett személyeket. A Szerződő, Biztosított köteles a szerződésben rögzített lénye ges körülmények változását a Biztosítónak haladéktalanul, de legkésőbb 5 napon belül írásban bejelenteni. 2. Amennyiben a kár a kármegelőzési vagy kárenyhítési köte le zett ségek elmulasztásával okozati összefüggésbe hoz ható, a Biztosító olyan mértékben mentesül fizetési köte le zettsége alól, amilyen mértékben a mulasztás a biztosítási esemény bekövetkezésében közrehatott. 3. A Biztosító akkor is mentesül fizetési kötelezettsége alól, ha a Biztosított megkísérli a Biztosítót csalárd módon azon tények tekintetében megtéveszteni, melyek a biztosítási szolgáltatás okát vagy mértékét illetően jelentőséggel bírnak. XVIII. A biztosítási titok, adatkezelési tájékoztató 1. A jelen szerződéssel kapcsolatos adatokat a Biztosító az ügyfél hozzájárulása és a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) a és a alapján kezeli. A biztosító jogosult a biztosítási szerződéssel, létrejöttével, nyilvántartásával és szolgáltatásával összefüggően tudomására jutott személyes, egészségi és üzleti adatok törvényi előírásoknak megfelelő teljes körű kezelésére. A biztosító köteles a tudomására jutott adatokat biztosítási titokként kezelni, és e titkot időbeli korlátozás nélkül megtartani. 2. A Biztosító részéről adatfeldolgozóként az UNIQA Software Service GmbH (A-1029 Wien, Untere Donau Strasse 21.), a DRESCHER Magyarországi Direct Mailing Kft., a DEKRA-EX- PERT Kft., továbbá a Biztosító által felkért szakértő és a biztosítási szerződéssel kapcsolatban mindenkor kiszervezett tevékenységet végző személyek, megbízottak járhatnak el. Az adatokat e személyek ismerhetik meg a vonatkozó jogszabályi feltételek szerint. Az ügyfél adatai kezeléséről az adatkezelőnél tájékoztatást kérhet, kérheti adatai helyesbítését, a kötelező adatkezelés kivételével adatai törlését, zárolását, törvényben meghatározott esetekben tiltakozhat adatai kezelése ellen, továbbá jogainak megsértése esetén az adatkezelő ellen bírósághoz fordulhat. 3. Biztosítási titok minden olyan minősítetett adatot nem tartalmazó, a biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a biztosítóval, illetve a viszontbiztosítóval kötött szerződéseire vonatkozik. 4. A Biztosító az általa kezelt adatokat jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a biztosítási jogviszony fennállásának idején, valamint azon időtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási jogviszonnyal kapcsolatban igény érvényesíthető. A Biz tosító köteles törölni minden olyan, ügyfeleivel, volt ügyfeleivel vagy létre nem jött szerződéssel kapcsolatos adatot, amelynek kezelése esetében az adatkezelési cél megszűnt, vagy amelynek kezeléséhez az érintett hozzájárulása nem áll rendelkezésre, illetve amelynek kezeléséhez nincs törvényi jogalap. 5. A biztosítási titok tekintetében a Biztosító a Bit. szerint jár el. Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a biztosító, biztosításközvetítő, illetve a biztosítási szaktanácsadó ügyfele vagy annak törvényes képviselője a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad, vagy a Bit. alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn. 5
8 6. Az ügyfelek adatait a Biztosító a biztosítási titok megsértése nélkül a törvényben meghatározott esetekben az alábbi szervekhez továbbíthatja: a feladatkörében eljáró Felügyelethez, nyomozóhatósághoz és ügyészséghez, bírósághoz, a nyomozóhatóság, az ügyészség és bíróság által kirendelt szakértőhöz, bírósági végrehajtóhoz, hagyatéki ügyben eljáró közjegyzőhöz, a hagyatéki ügyben eljáró közjegyző által kirendelt szakértőhöz, adóhatósághoz, nemzetbiztonsági szolgálathoz, Gazdasági Versenyhivatalhoz, gyámhatósághoz, egészségügyi hatósághoz, titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információ gyűjtésére felhatalmazott szervhez, viszontbiztosítóhoz, együttbiztosításban részt vállaló biztosítóhoz, állományátruházáskor az átvevő biztosítóhoz, fióktelep esetében a harmadik országbeli biztosítóhoz, biztosításközvetítőhöz, szaktanácsadóhoz, a biztosító által kiszervezett tevékenységet végző partnerhez, alapvető jogok biztosához, Nemzeti Adatvédelmi és Információ szabadság Hatósághoz, a pénzmosás megelőzéséről és meg akadályozásáról szóló törvényben meghatározott feladatkörével összefüggésben eljáró magyar bűnüldöző szervhez vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szervhez. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége alól kivételt képez az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettség is. Nem jelenti a biztosítási titok és az üzleti titok sérelmét a felügyeleti ellenőrzési eljárás során az összevont alapú felügyelet esetében a csoportvizsgálati jelentésnek a pénzügyi csoport irányító tagja részére történő átadása. 7. A Biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a személyes adatokat a biztosítási, illetve a megbízási jogvi - szony fennállásának idején, valamint azon időtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási, illetve a megbízási jogvi szonnyal kapcsolatban igény érvényesíthető. 8. A Biztosító a létre nem jött biztosítási szerződéssel kapcsolatos személyes adatokat kezelhet, ameddig a szerződés létrejöttének meghiúsulásával kapcsolatban igény érvényesíthető. 9. A Biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó köteles törölni minden olyan, ügyfeleivel, volt ügyfeleivel vagy létre nem jött szerződéssel kapcsolatos személyes adatot, amelynek kezelése esetében az adatkezelési cél megszűnt, vagy amelynek kezeléséhez az érintett hozzájárulása nem áll rendelkezésre, illetve amelynek kezeléséhez nincs törvényi jog - alap. 10. A szerződésre vonatkozó ajánlat aláírásával, illetve meg té te lével a Szerződő és a Biztosított hozzájárul, hogy adatait a Biztosító külföldi Biztosítóhoz, viszontbiztosítóhoz, vagy külföldi adatkezelő szervezethez továbbíthassa. XIX. Egyéb rendelkezések 1. Amennyiben a Biztosító részéről a biztosítási szolgáltatás megtörtént, őt illetik azok a jogok, amelyek korábban a Biztosítottat illették meg a kárért felelős személlyel szemben, kivéve, ha ez a Biztosítottal közös háztartásban élő hozzátartozó. 2. A biztosítási szerződésből eredő igények a biztosítási esemény bekövetkezésétől számított kettő év alatt évülnek el. 3. Az UNIQA Biztosító Zrt. tevékenységével összefüggő panasz szóban (személyesen, vagy telefonon) és írásban ( ben) terjeszthető elő az alábbiak szerint: A szóbeli panasz a biztosító székhelyén, valamint a cégnyilvántartásban szereplő fióktelepein működő ügyfélszolgálati irodákban ügyfélfogadási időben személyesen (vagy meghatalmazott útján); vagy telefonon, az alábbi telefonszámokon [+36 (1/20/30/70) ]. Írásbeli panasz eljuttatható: a biztosító központi ügyfélszolgálatára [1134 Budapest, Róbert Károly krt ], a cégnyilvántartásban szereplő fióktelepein működő ügy - félszolgálati irodákhoz; a fenti levelezési címünkre postai úton, vagy telefaxon a +36 (1) fax számra, valamint elektronikus levélben címre. A panaszbeadványokon kérjük címzettként feltüntetni a Panaszmenedzsment Osztály megnevezést is! A panaszkezelési eljárás részletes szabályai [Panaszkezelési Szabályzat] az honlapon, valamint a biztosító cégnyilvántartásban szereplő fióktelepein működő ügyfélszolgálati irodáiban ismerhető meg. Amennyiben a panaszban megfogalmazott igény a biztosítási szerződés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival (pl.: kártérítés összege, vagy annak elutasítása) és megszűnésével kapcsolatosan került elutasításra, úgy: a Pénzügyi Békéltető Testület (továbbiakban: PBT) [H-1525 Budapest BKKP Pf.: 172, telefon: +36 (1) , mailto: vagy az ügy eldöntésére hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság eljárása kezdeményezhető. Amennyiben az elutasított panaszban a Magyar Nemzeti Bankról (a továbbiakban: MNB) szóló évi CXXXIX. törvény fogyasztóvédelmi rendelkezéseinek megsértését sérelmezik, úgy az MNB [1534 Budapest BKKP Pf. 777, telefon: +36 (1) , cím: fogyasztóvédelmi eljárása kezdeményezhető. A PBT és az MNB eljárás megindításának egyaránt feltétele, hogy az ügyfél a évi CXXXIX. törvényben leírtak szerint biztosítónál közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését és az is, hogy a hatályos jogszabályok szerint fogyasztónak minősüljön. 4. A feltételben nem rögzített kérdésekben az ide vonatkozó mindenkor hatályos magyar jogszabályok rendelkezései az irányadók. A biztosításra jelen általános feltételeken kívül a vonatkozó Különös biztosítási feltételek rendelkezései az irányadók. 6
9 Különös biztosítási feltételek Ingatlan tulajdonosi jogvédelmi biztosításhoz I. Általános rendelkezések Jelen különös biztosítási feltételek a magánszemélyek UNIQA Biztosító Zrt.-vel kötött ingatlan tulajdonosi jogvédelmi biztosításaira irány adóak, a jogvédelmi biztosítás általános feltételeinek figyelembevételével, azok alkalmazásával. II. A biztosítás tárgya és a Biztosított személye 1. A biztosítási védelem a jelen különös biztosítási feltételek szerint azt a személyt illeti meg, akinek az UNIQA Biztosító Zrt.- vel kötött érvényes jogvédelmi biztosítása van és a biztosítási ajánlaton és a kötvényen a szolgáltatás megjelölésre került. 2. A biztosítási védelem kizárólag a jelen különös feltételekben meghatározott biztosítási eseményekre terjed ki. 3. Biztosítás alanyai: A biztosítási szerződés Szerződője: az a személy, aki a biztosítás megkötésére a Biztosítónak ajánlatot tesz és a biztosítási díj fizetésére kötelezettséget vállal. A szerződéssel összefüggésben a Szerződő fél jogosult a Biztosító irányában jognyilat kozatot tenni és a Biztosító hozzá köteles intézni a jognyi - latkozatait. A biztosítási szerződés Biztosítottja: a biztosítási ajánlaton név szerint megnevezett, közeli hozzá tartozói vagy élettársi kapcsolatban álló természetes személy (ek) a biztosítási ajánlaton név szerint megnevezett személlyel közös háztartásban élő, házastársi kapcsolatban nem álló, önálló keresettel nem rendelkező, 25. életévét még be nem töltött (vérszerinti, örökbefogadott vagy nevelt) gyer meke és unokája. Jelen feltétel alkalmazásában közeli hozzátartozó: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostohaés nevelt gyermek, az örökbefogadó, a mostoha- és a nevelő szülő, valamint a testvér. 4. Biztosított ingatlan: a Szerződő tulajdonában álló, vagy általa haszonélvezőként használt, vagy a Szerződő által bérelt és a biztosítási ajánlaton ilyenként megjelölt ingatlan. III. Biztosítás által fedezett jogvédelmi kockázatok A biztosítási szerződés a Biztosítottnak a Biztosított ingatlannal összegfüggő alábbi jogi érdekeinek a védelmére terjed ki, amennyi ben ezen érdekek nem a Biztosított által folytatott vállalkozási tevékenységgel állnak összefüggésben: Kártérítési jogvédelem A Biztosított jogszabályon alapuló kártérítési követeléseinek érvényesítése a Biztosított által elszenvedett vagyoni károk és sérelemdíj miatt, amennyiben a kár szerződésen kívüli károkozásból ered. Ingatlanra vonatkozó szerződéses jogvédelem A Biztosított polgári jogi szerződésekkel összefüggő jogi ér dekei nek a védelme, amennyiben a szerződéskötést megelőző tárgya lásokból, a szerződésből, illetve annak megszegéséből eredő kötelezettségek tárgya a Biztosított ingatlan, és a Biztosított szerző dést nem jövedelemszerzést célzó gazdasági vagy szakmai tevé kenységével összefüggésben, hanem a mindennapi élet szokásos szerződéseként kötötte. A Biztosított ingatlanra vonatkozó szerződéses jogvédelem esetén a várakozási idő három hónap. Tulajdonosi jogvédelem A Biztosítottnak a Biztosított ingatlanra vonatkozó tulajdonjogából, vagy más dologi hatályú jogból eredő jogi érdekeinek a védelme, ideértve a szomszédjogokkal kapcsolatos jogvédelmet is, így különösen a telekhatárokkal, valamit a szomszédos ingatlanokon emelt építmények zavaró behatásaival összefüggő jogi érdekeknek a védelmét. A tulajdonosi jogvédelem esetén a várakozási idő három hónap. Bérlői jogvédelem A Biztosítottnak, mint a Biztosított ingatlan bérlőjének a jogi érdekeivel összefüggő jogvédelem. A bérlői jogvédelem esetén a várakozási idő három hónap. IV. Kizárt jogi ügyek A Biztosító által nyújtott jogvédelmi fedezet nem terjed ki az általános feltételekben foglalt kizárásokon túlmenően az épület vagy épületrész tervezésével, felépítésével vagy átépítésével, valamint ingatlan kisajátításával, illetve közérdekű szolgalom vagy más használati jog alapításával összefüggésben keletkezett igényekre, gazdálkodó szervezetekben fennálló érdekeltségekkel, befektetési kockázattal járó (spekulációs) üzletekkel, pénz vagy egyéb vagyontárgy befektetésével, kezelésével, illetve elhelyezésével, így különösen tőzsdei ügyletekkel, értékpapír-letétkezeléssel, értékpapír-kölcsönzéssel, portfólió-keze léssel és befektetési tanácsadással összefüggő igényekre. V. Területi hatály A biztosítási fedezet azokra a jogvitákra terjed ki, amelyek a magyar bíróságok joghatósága alá tartoznak. Büntetőjogi jogvédelem A Biztosított védelme olyan szabálysértési és büntetőeljárásban, amelyet gondatlanságból elkövetett bűncselekmény vagy szabály sértés alapos gyanúja miatt a Biztosított ellen indítanak. 7
10 További információval biztosítási tanácsadója készséggel áll rendel ke zé sére. Bizalommal fordulhat ezen túl az ország számos pontján megtalálható kirendeltségeinkhez is. Regionális központjaink: H 5122/ /107 Dél-magyarországi Régióigazgatóság 6000 Kecskemét, Csányi J. u Tel.: Észak-magyarországi Régióigazgatóság 3525 Miskolc, Széchenyi u Tel.: Dél-dunántúli Régióigazgatóság 7621 Pécs, Citrom u. 2. Tel.: Nyugat-magyarországi Régióigazgatóság 9024 Gyôr, Baross Gábor út 43. Tel.: Vezérigazgatóság 1134 Budapest, Róbert K. krt Tel.: , , , Levelezési cím: 1390 Budapest, 62. Pf Internet:

matches:
Pf. 777
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 777


text:
Fellebbezés a megismételt és az új eljárásra utasító döntés ellen - Jogászvilág - Jogászvilág
Fellebbezés a megismételt és az új eljárásra utasító döntés ellen - Jogászvilág
Kezdőlap » Fellebbezés a megismételt és az új eljárásra utasító döntés ellen
Fellebbezés a megismételt és az új eljárásra utasító döntés ellen
Szerző: Kiss Anna
Dátum: 2018. október 11.
Címkék: fellebbezés, harmadfokú bírósági eljárás, hatályon kívül helyező végzés elleni fellebbezés, Kiss Anna, megismételt büntetőeljárás, új Be., új büntetőeljárás lefolytatása, új büntetőeljárási törvény
A harmadfokú bírósági eljárásban a bíróság háromféle döntést hozhat: helyben hagyhatja a másodfokú ítéletet, megváltoztathatja azt, vagy hatályon kívül is helyezheti, és a korábban eljárt bíróságot új eljárás lefolytatására utasíthatja.
A harmadfokú bíróság az eljárásában először azt vizsgálja, vajon a másodfokú ítéletet nem kell-e hatályon kívül helyeznie (kasszációs jogkör), mert akár az első-, akár a másodfokú eljárásban olyan jogszabálysértés történt, mely hatályon kívül helyezést von maga után.
A harmadfokú bíróság az alábbi esetekben helyezi hatályon kívül a másodfokú bíróság ítéletét, és új eljárásra utasítja, ha súlyos eljárási szabálysértés történt, mert
– a bíróság nem volt törvényesen megalakítva, vagy a tárgyaláson a tanács tagjai nem voltak mindvégig jelen;
– az ítélet meghozatalában a törvény szerint kizárt bíró vett részt;
– a bíróság a hatáskörét túllépte, katonai büntetőeljárásra vagy más bíróság kizárólagos illetékességébe tartozó ügyet bírált el;
– a tárgyalást olyan személy távollétében tartották meg, akinek a jelenléte a törvény értelmében kötelező;
– a bíróság törvénysértően szüntette meg az eljárást;
– az elsőfokú ítélet indokolása a rendelkező résszel teljes mértékben ellentétes.
Ha az ítéletet a másodfokú bíróság a súlyosítási tilalom megsértésével hozta meg, verdiktjét a harmadfokú bíróság ebben az esetben is hatályon kívül helyezi, és új eljárásra utasítja.
A harmadfokú bíróság a másodfokú ítéletének hatályon kívül helyezése mellett az elsőfokú bíróság ítéletét is hatályon kívül helyezi, és ez utóbbit utasítja új eljárásra, ha a súlyos eljárási szabálysértést az elsőfokú bíróság követte el.
Ellenben, ha a másodfokú bíróság ítélete a fellebbezéssel sérelmezett ellentétes döntés tekintetében bár megalapozatlan, de a helyes tényállás az elsőfokú, illetve a másodfokú bíróság által lefolytatott bizonyítást érintő ügyiratok alapján megállapítható, vagy a helytelen ténybeli következtetés az első-, illetve a másodfokú bíróság által lefolytatott bizonyítást érintő ügyiratok alapján kiküszöbölhető, akkor a harmadfokú bíróság a tényállást hivatalból kiegészíti, illetve helyesbíti. Ha ezt a harmadfokú bíróság nem tudja kiküszöbölni, akkor a másod-, illetve az elsőfokú bíróság verdiktjét hatályon kívül helyezi, és a másod-, illetve az elsőfokú bíróságot új eljárásra utasítja.
A végzés ellen fellebbezéssel lehet élni, mely új jogintézményt jelent a júliustól hatályos büntetőeljárási törvényben (Be.). Ez csak akkor jelenthető be, ha a hatályon kívül helyező végzés az első- vagy a másodfokú bíróságot új eljárásra utasítja. A fellebbezés alapfeltétele, hogy a hatályon kívül helyezésre abszolút hatályon kívül helyezési okra, lényeges eljárási szabálysértésre vagy teljes megalapozatlanságra hivatkozással kerüljön sor. A törvény a fellebbezésre jogosultak közül kizárja azt, aki hatályon kívül helyezés és új eljárásra utasítás érdekében jelentett be fellebbezést, ha a hatályon kívül helyezésre a fellebbezésben megjelölt okból kifolyólag került sor. Döntésre, ha a hatályon kívül helyező végzést a törvényszék hozta, az ítélőtábla, ha pedig az ítélőtábla hozta, akkor a Kúria jogosult. Az új Be. kizárja a fellebbezést, ha a hatályon kívül helyezésről a Kúria döntött.
A hatályon kívül helyező és új eljárásra utasító döntés elleni fellebbezés
Teljesen új jogintézményről van szó. Az új Be. megengedi, hogy a másod-, illetve a harmadfokú bíróság hatályon kívül helyező és új eljárásra utasító végzését fellebbezéssel támadhassák meg, melyet az alábbiak jelenthetnek be:
– a vádlott,
– a vádlott hozzájárulása nélkül is a védő és
– az ügyészség.
A fellebbezés korlátai
A fellebbezést csak az alábbi esetekben lehet bejelenteni:
Ha a hatályon kívül helyező és új eljárás lefolytatására utasító végzés az alábbi indokokra hivatkozik:
– súlyos, úgynevezett abszolút eljárási szabálysértésre;
– nem orvosolható relatív szabálysértésre, mely lényeges kihatással volt az eljárás lefolytatására, a bűnösség megállapítására, a bűncselekmény minősítésére, a büntetés kiszabására, illetve az intézkedés alkalmazására;
– teljes megalapozatlanságra.
Nincs helye fellebbezésnek akkor sem, ha a fellebbezésre jogosult korábbi fellebbezésében annak érdekében jelentett be jogorvoslatot, hogy a felettes bíróság a korábbi bíróság döntését helyezze hatályon kívül és utasítsa új eljárásra, feltéve, hogy minderre a fellebbezésben foglalt okból került sor. Ha nem erre az okra hivatkozik a döntés, akkor az egyébként jogosult vádlott, védő ügyészség, élhet a fellebbezési jogával.
Az új Be. kizárja a fellebbezést, ha a hatályon kívül helyezésről a Kúria döntött. Egyénként pedig azt, hogy ki bírálja el a fellebbezést, attól függ, melyik bíróság hozta az új eljárásra utasító végzést. Ha a törvényszék, akkor az ítélőtábla, ha ez utóbbi, akkor pedig a Kúria.
A fellebbezés elbírálásának eredménye
A fellebbezés elbírálása mindig tanácsülésen történik, nem ügydöntő végzés meghozatalával. A fellebbezés eredményességének megfelelően az alábbi döntések születhetnek:
– a megtámadott döntés helybenhagyása;
– a megtámadott döntés hatályon kívül helyezése és az eljáró bíróság új eljárásra utasítása.
A második helyen említett döntésre akkor kerülhet sor, ha a megtámadott hatályon kívül helyező végzés meghozatala abszolút eljárási szabálysértéssel történt. A döntés tartalmazza a hatályon kívül helyezés okát, valamint a megismételt eljárásra vonatkozó útmutatást is.
A megismételt eljárás
A megismételt eljárásra két esetben kerülhet sor:
A fenti eseten kívül, amikor a bíróság határozatát a másod-, illetve a harmadfokú bíróság hatályon kívül helyezi, és a korábban eljáró bíróságot új eljárásra utasítja, más esetben is sor kerülhet.
Abban az esetben, ha az Alkotmánybíróság megsemmisíti a bíróság döntését.
A megismételt eljárásban a bíróság az ügyet a hatályon kívül helyező határozat, illetve az Alkotmánybíróság megsemmisítő határozata okainak és indokainak figyelembevételével bírálja el, ugyanakkor a megismételt eljárásban hozott ítélet felülbírálata során a másod-, illetve a harmadfokú bíróságot változatlan tényállás mellett sem kötik a hatályon kívül helyező határozatban kifejtett okok és indokok.
Az új Be. indokolásának értelmében a kódex nem deklarálja a hatályon kívül helyező végzés iránymutatásának kötelező érvényét, az iránymutatás a gyakorlatban mégis valamelyest ezzel a jelleggel bír, hiszen a megismételt eljárásban előírás, hogy a bíróság az ügyet a hatályon kívül helyező határozat okainak és indokainak a figyelembevételével bírálja el.
(Cikksorozatunkat a rendkívüli jogorvoslatokkal folytatjuk.)
A harmadfokú eljárás szabályozása az új Be.-ben
Harmadfokú eljárásra kizárólag akkor kerülhet sor, ha azt megelőzően ellentétes döntések születtek.
Az új Be. előkészítő üléséhez kötődő terhelti együttműködés
A 2018-as cikkíró-pályázat alábbi dolgozatában a szerző az újrakodifikált előkészítő ülés helyét veszi górcső alá a terhelti együttműködés rendszerének elemzésével.
Az óvadék összege mindig egyénre szabott – interjú dr. Frech Ágnessel
Az új Be. teljesen megváltoztatta az óvadék funkcióját, mert a jelenlét biztosítása mellett alapvetően a távoltartás és a bűnügyi felügyelet, mint kényszerintézkedések magatartási szabályainak megtartását szolgálja – hívta fel rá a figyelmet dr. Frech Ágnes, a Be. hatályosulását támogató munkacsoport elnöke, a birosag.hu-nak adott interjújában.
A másodfokú bírósági eljárás az új Be.-ben – II. rész
Jelen cikkünkben a másodfokú büntetőeljárást illetően a megalapozatlanságról, ezen belül is a teljes és a részleges körűről írunk. Egyebek mellett arról, hogy szélesedett a másodfokú bíróság reformatórius jogköre.
A másodfokú bírósági eljárás az új Be.-ben I. rész
A fellebbezést követően sorra kerülő másodfokú eljárásnál továbbra is alapszabály, miszerint a fellebbezési eljárás nem ismételt elbírálást, hanem felülbírálatot jelent. Az új Be.-re is jellemző, hogy abban mind a reformatórius, mind a kasszatórius jogkör gyakorlása megtalálható. Így a másodfokú bíróság az első fokú ítéletet vagy helyben hagyja, vagy megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi. Utóbbi esetben az eljárást megszünteti, vagy az első fokú bíróságot új eljárás lefolytatására utasítja.
Fokozottan védi az áldozatokat az új Be.
A július 1-jén hatályba lépett új Büntetőeljárási törvényben (Be.) minden eddiginél nagyobb hangsúlyt kap az áldozatvédelem. A kódex bevezette többek között a különleges bánásmód fogalmát is. Erről, valamint az áldozatok védelméről és az eljáró bíró lehetőségeiről az OBH kérdezte dr. Porkoláb Erikát, a Tanúgondozás és áldozatvédelem országos program felelősét a Jogos a kérdésben.
Felfüggesztett börtön embercsempészésért és közokirathamisításértDátum: június 18
Magánügy-e a munkahelyi zaklatás?Dátum: június 18
Uniós jogot sért a német autópályadíjakra vonatkozó szabályozásDátum: június 18
A bíróság elrendelte a természetkárosítással gyanúsított nő bűnügyi felügyeletétDátum: június 17
2015. évi cikkíró-pályázat adatvédelem Alaptörvény alaptörvény-ellenesség alapvető jogok biztosa Alapvető Jogok Biztosának Hivatala Alkotmánybíróság alkotmánybírósági határozatok Ars Boni jogi folyóirat autóteszt Buday Dénes dr. Dénesné dr. Orcsik Judit dr. Ferge Zsigmond ECOVIS Ecovis Hungary Legal EJEB EJEE emberölés EUB Európai Bizottság Európai Parlament Európai Unió Európai Unió Bírósága Falus Tamás felülvizsgálat felülvizsgálati eljárás Fővárosi Főügyészség Fővárosi Törvényszék GDPR GVH Handó Tünde jogellenes felmondás jogeset kártérítés költségvetési csalás Kúria Munka Törvénykönyve NAIH OBH ombudsman rablás Schönherr Hetényi Ügyvédi Iroda Siegler Ügyvédi Iroda új Be. új Pp.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Kvk.IV.37.555/2019/2. számú határozat | Kúria
Kvk.IV.37.555/2019/2. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.IV.37.555/2019/2.
A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró,
Dr. Dobó Viola bíró
A kérelmező: Magyar Szocialista Párt
A kérelmező képviselője: Dr. Kuthán Viktória ügyvéd
Az ügy tárgya: választási ügyben hozott határozat felülvizsgálata
A felülvizsgálni kért jogerős határozat száma: a Nemzeti Választási Bizottság 59/2019. számú határozata
Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 59/2019. számú határozatát és a Fővárosi Választási Bizottság 10/2019. (IV. 18.) számú határozatát megváltoztatja, és megállapítja, hogy a B. B. D.- és K. Kft. 1152/2019. tájékoztató levelében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 12. § (3b) bekezdésére és a reklámtáblák, reklámhordozók és egyéb reklám célú berendezések közutak melletti elhelyezésének részletes szabályairól szóló 224/2011. (X. 21.) Korm. rendelet 1. §-ára utalás téves jogértelmezés eredménye.
A felülvizsgálati kérelmet egyebekben elutasítja.
A feljegyzett 10.000.- (tízezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
A végzés ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
[1] A kérelmező 2019. április 15. napján kifogást nyújtott be a Fővárosi Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: FVB) a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 144. § (3)-(4) és (6) bekezdéseinek, valamint a 2. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti alapelvek sérelme miatt.
[2] Kifogásában előadta, hogy a B. D.- és K. Kft. (a továbbiakban: BDK Kft.) 2019. április 12-én levélben arról tájékoztatta, hogy közvilágítási oszlopaira plakátkihelyezési hozzájárulást akkor ad, ha a kérelmező közterület-foglalási engedélyt szerez a Fővárosi Önkormányzattól. Erre, véleményük szerint, a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 12. § (3b) bekezdés alapján, a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában álló közterületek használatáról szóló 3/2013. (III. 8.) Főv. Kgy. rendeletben megadott díjszabás szerint kerül sor, amely alkalmazására a Ve. 144. § (6) bekezdése ad lehetőséget. Álláspontjuk szerint ugyanis minden olyan plakátelhelyezés, amely nem közvetlenül az oszlopra történik, nem közvetlenül arra van ragasztva, az csak olyan eszközön lehetséges, amely önálló hirdetőberendezésnek minősül. A közvetlen ragasztásra a tulajdonosi hozzájárulásukat nem adták meg.
[3] A kérelmező álláspontja szerint az önálló hirdetőberendezés fogalmának önkényes meghatározása, és a közterület-használati díj megfizetésével kapcsolatos kötelezettség alkalmazása sérti a Ve. alapelveit és a választási plakátokra vonatkozó rendelkezéseket. Indokolása szerint a Ve. kizárólag a 144. § (6) bekezdésében, az önálló hirdetőberendezések alkalmazásánál rendeli alkalmazni a közterület-használatról szóló jogszabályokat, amelyek a díjfizetési kötelezettséget keletkeztetik. Minden más esetben a plakát elhelyezéséhez nem kapcsolódik közterület-használati díj. Hivatkozik a Kúria gyakorlatára, amely szerint a Ve. 144. §-ának szabályozása zárt rendszert alkot.
[4] Megítélése szerint a Ve. 144. § (4) bekezdése alapján „a tulajdonosi, illetve vagyonkezelői hozzájárulás nem egy lehetőség arra, hogy a tulajdonos korlátokat állítson a plakátok kihelyezéséhez, hanem egy lehetőség arra vonatkozóan, hogy eldöntse, hogy kívánja-e, hogy az oszlopain plakátok legyenek, vagy sem. A beleegyezés korlátokhoz (jelen esetben önálló hirdetőberendezés fogalmának önkényes, törvényi felhatalmazás nélküli megalkotásához és így közterület-foglalási engedélyhez) kötése ugyanis ellentétes a Ve. 144. § (3) bekezdés "korlátozás nélkül" fordulatával, amely így szintén a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (továbbiakban: Ptk.) 1:5. § szerinti joggal való visszaélést valósítja meg. Megjegyzi, a közterület-használati engedély kifogásolható azért is, mert a „Fővárosi Önkormányzat tulajdonában álló közterületek használatáról szóló 3/2013. (III. 8.) Főv. Kgy. rendelet 24. (2) bekezdés d) pontja alapján különösen indokolt esetben, egyedi elbírálás alapján a közterület használati díj akár 90%-kal is csökkenthető”. Ez álláspontja szerint lehetőséget ad a jelölő szervezetek rejtett megkülönböztetésére, amennyiben eltérő mértékű, nem nyilvános engedményeket ad az önkormányzat.
[5] A leírt indokok alapján a kérelmező kérte a jogszabálysértés megállapítását és a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől. Az FVB 10/2019. (IV. 18.) határozatával a kifogást elutasította.
Indokolása szerint jogsértés nem történhetett, mert az FVB elé tárt adatok alapján a BDK Kft. a jelölő szervezet plakátjaival kapcsolatban konkrét kérelmet nem utasított el, és így tényleges jogsérelem hiányában álláspontja lehet ugyan helyes vagy téves, de semmiképpen nem jogsértő.
[6] A kérelmező az FVB határozata ellen 2019. április 21-én nyújtotta be fellebbezését, amelynek jogalapjaként az Alaptörvény XXIII. cikk (1) bekezdését, valamint a Ve. 2. §, 43. § és 144. §)-ait jelölte meg. Megítélése szerint a BDK Kft. a becsatolt bizonyítékok alapján egy létező és érvényes, de még nem hatályos hozzájárulást adott. Kifogása lényege az volt, hogy a BDK Kft. beleegyezését korlátokhoz kötötte, amely ellentétes a Ve. 144. § (3) bekezdésének „korlátozás nélkül” fordulatával, és a Ptk. 1:5. § szerinti joggal való visszaélést valósítja meg. Kérte a jogsértés megállapítását és a további jogsértéstől való eltiltást a kifogásnak megfelelően.
Az NVB határozata
[7] Az Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a 2019. április 23-án kelt 59/2019. számú határozatával az FVB határozatát helybenhagyta.
[8] Az NVB megállapította, hogy a korábbi szabályozáshoz képest az egyes választásokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2018. évi XXXVI. törvény 57. §-ával megállapított Ve. 144. § a választási plakátok elhelyezésének eljárásrendjét jelentősen módosította. A Ve. 144. § (4) bekezdése mind a magántulajdon, mind az állami vagy önkormányzati tulajdon esetében előzetes és írásbeli hozzájáruláshoz köti a plakát elhelyezhetőségét. Emellett a jogalkotó meghagyta a Ve. 144. § (6) bekezdésében foglalt, az önálló hirdetőberendezésekre alkalmazott szabályozást, amely alkalmazni rendeli a közterület-használatról szóló jogszabályokat.
[9] Az NVB szerint az FVB helyes döntést hozott, amikor a BDK Kft. válaszlevele alapján, amely általánosságban nyilatkozik a plakátok elhelyezhetőségéről, ellenkező bizonyíték hiányában nem találta megállapíthatónak, hogy lett volna a kérelmezőnek olyan konkrét kérelme, amelyre a hivatkozott válaszlevél döntésként lenne értelmezhető, és így a Ve. 144. §-a alapján minősíteni lehetne. A BDK Kft. álláspontját így elvi jellegűnek tekinti, amelynek tartalma a jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok alapján jogsértést nem eredményez.
[10] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében a Ve. 231. § (5) bekezdés b) pontja szerint kérte a határozat megváltoztatását és a Ve. 218. § (2) bekezdés a) pontja alapján a jogszabálysértés megállapítását és b) pontja alapján a BDK-nak a további jogszabálysértéstől való eltiltását.
[11] Érvelése szerint a Ve. 144. § (3) bekezdése alapján az előzetes, írásbeli hozzájárulás a tulajdonos, vagyonkezelő részéről egy jognyilatkozat, amely jognyilatkozat a plakátok kihelyezésének előfeltétele. A Ptk. 6:4. § (1) bekezdése adja meg a jognyilatkozat fogalmát akként, hogy a jognyilatkozat joghatás kiváltására irányuló akaratnyilatkozat. Jelen esetben ezen joghatás az oszlopok használhatóságában áll. A Ptk. 6:9. §-a utal arra, hogy a jognyilatkozat létezésére, érvényességére és hatálytalanságára a szerződés szabályait kell alkalmazni. A szerződéshez képest azonban a jognyilatkozat különbözik abban, hogy az, különösen ebben az esetben egyoldalú, így létezéséhez nincs szükség a másik fél elfogadó nyilatkozatához. A jognyilatkozat létező pusztán annak megtétele által. Maga a BDK Kft. is létező és érvényes hozzájárulásnak tekinti a saját jognyilatkozatát. Ez felismerhető azon körülményből, hogy a hozzájárulás „hatályba lépésének előfeltétele" fordulatot használja. Ennek értelmében az plakátok kihelyezéséhez további kérelem nem szükséges, a BDK Kft. által adott hozzájárulás megadott (létező, érvényes és hatályos) az általa megadott feltételek teljesítése esetén.
[12] A kérelmező ezen feltételek, pontosabban a közterület-használati díj megfizetésének kötelezettségét előíró feltételszabást találta jogszerűtlennek arra való tekintettel, hogy a beleegyezés korlátokhoz (jelen esetben önálló hirdetőberendezés fogalmának önkényes, törvényi felhatalmazás nélküli megalkotásához és így közterület-foglalási engedélyhez) kötése ellentétes a Ve. 144. § (3) bekezdés "korlátozás nélkül" fordulatával, amely így a Ptk. 1:5. § szerinti joggal való visszaélést valósítja meg, mivel a véleménynyilvánításhoz való jognak, mint kommunikációs alapjognak a korlátozását valósítja meg, amely alapjog, különösen a kampányidőszakban fokozott védelmet élvez és csak törvényben korlátozható, a szükségesség és arányosság követelményének megtartásával. [30/1992. (V. 26.) AB határozat; 4/2007. (II. 13.) AB határozat]
[13] A kérelmező szerint a Ve. 144. §-a, amely egy zárt rendszert alkot, nem tartalmaz a plakátok vonatkozásában díjfizetési kötelezettséget, az kifejezetten „korlátozás nélkül" való elhelyezésről ír, amely értelmezhetetlen volna, ha minden esetben alkalmazandó lenne a Ve. 144. § (7) bekezdése. A Ve. 144. §-ának zárt rendszer jellegére vonatkozó álláspontunkat a Kúria is osztja (ld. Kvk.I.37.476/2014/4.; Kvk.I.37.491/2014/3.;Kvk.V.37.369/2018/2.).
[14] Jelen esetben eszerint a Ve. 144. §-át kibővítő feltételrendszer sérti a Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét. Ezzel kapcsolatban a Kúria több határozatában [Kvk.IV.37.359/2014/2.; Kvk.I.37.394/2014/2.] is megjegyzi, hogy arra a Ptk. 1:5. § alapján kialakult gyakorlat is irányadó, hiszen a joggal való visszaélés tilalma egy, az egész jogrendszerre hatást gyakorló alapelv.
[15] A felülvizsgálati kérelem részben megalapozott.
[16] A Kúria elsőként azt állapította meg, hogy a kérelmező Ve. 222. § (1) bekezdése szerinti érintettsége fennáll, mert a kérelmező saját jogaira és kötelezettségeire az állított jogsérelem közvetlenül kihat. A kérelmezőnek, mint nyilvántartásba vett jelölő szervezetnek ugyanis érdeke fűződött ahhoz, hogy az EP-választás kapcsán a 2019. április 6. napjával kezdődő kampányidőszakban kampányeszköznek minősülő plakátot helyezzen el.
[17] A Kúria a továbbiakban vizsgálta, hogy helytálló-e a választási bizottság azon álláspontja, miszerint, mivel a hivatkozott válaszlevél nem értelmezhető döntésként, ezért nem felülvizsgálható. A Ve. 208. §-a szerint kifogást a választásra irányadó jogszabály, illetve a választás és a választási eljárás alapelveinek megsértésére hivatkozással lehet benyújtani. A Ve. 208. §-a nem korlátozza a kifogás benyújtását csak a döntésekre, kifogást a választással összefüggésben lehet benyújtani. Az ügy tárgyát képező tájékoztató levél a választással kapcsolatos, egy parlamenti párt vezetőjének kérésére a plakát-kihelyezés rendjéről tájékoztat választási kampány időszakában. Bár kétségtelen, hogy az ügy tárgyát képező levél általános megfogalmazásokat tartalmaz, azonban a Kúria megítélése szerint ez nem akadálya annak, hogy az ellen kifogást lehessen benyújtani, s nem akadálya a választási bizottságok eljárásának. Kifogást nem csak kérelemre hozott döntés ellen lehet benyújtani. Másrészt a BDK, mint magánfél amúgy nem hoz formális határozatot.
[18] Az ügy érdemében mindenekelőtt tehát megállapítható, hogy helytelenül jutottak a választási bizottságok arra a következtetésre, hogy a levél a Ve. 144. §-a alapján nem minősíthető.
[19] A jogvita tartalmát tekintve a Kúria a következőket állapította meg. A Ve. 140. § a) pontja alapján a plakát kampányeszköznek minősül. A Ve. 144. §-a szabályozza a plakátelhelyezés rendjét. E szerint három különböző szabály vonatkozik a plakátokra, a plakát jellege, illetve a plakáthordozó tárgy tulajdoni helyzete alapján. Az első körbe a Ve. 144. § (3) bekezdésében szabályozottak tartoznak, e szerint plakát a kampányidőszakban korlátozás nélkül elhelyezhető. A Ve. e szabálya alól a (4)-(7) bekezdésben foglaltak kivételt képeznek. E kivételek alapján a második körbe azok a plakátok tartoznak, amelynek elhelyezése – a Ve. 144. § (4) bekezdése alapján – a tulajdonos hozzájárulásához kötött. E szerint: magántulajdonban álló dolgon kizárólag a tulajdonos vagy a bérlő, állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő dolgon a vagyonkezelői jog gyakorlójának előzetes, írásbeli hozzájárulásával lehet. Végül a harmadik körbe azok a plakátok tartoznak, amelyek elhelyezéséhez közterület-használati engedély kell, ilyen a Ve. 144. §-ában szabályozott választási kampányt szolgáló önálló hirdető-berendezés és az óriásplakát.
[20] A Kkt. 12. § (3b) pontja szerint „[r]eklámtábla, reklámhordozó és egyéb reklámcélú berendezés közvilágítási-, villany-, és telefonoszlopon történő elhelyezése esetén az elhelyező köteles a közterület-használati díjak megfizetésére.” E rendelkezés választási kampányhoz való viszonyát több kúriai döntés is megfogalmazta. A Kvk.II.37.307/2014/3.számú határozat szerint: „A Ve. 144.§ helyes értelmezése szerint a választási plakát elhelyezésére kizárólag a Ve. 144.§-ának rendelkezései az irányadóak. A választási szervek az e rendelkezéseknek való megfelelést vizsgálhatják, míg a közúti közlekedési szabályok, továbbá a reklámtáblák elhelyezésére vonatkozó rendeleti szabályokat nem alkalmazhatják, tekintve, hogy a Ve. 144.§-a egy zárt szabályrendszert alkot (…) A választási szervek által alkalmazott Kkt. 12.§ (3b) bekezdése a reklám célú berendezések esetében tiltja a villanyoszlopon való elhelyezést, de a Kkt. a reklám célú berendezés fogalmát nem határozza meg, így nem vonja szabályozási körébe a Ve. 144.§-a szerinti választási plakátot.”
[21] Tehát az oszlopokon történő plakátelhelyezés választási kampány idején nem köthető közterület-használati engedélyhez és díjhoz, a közterület-használatról szóló szabályok – a 144. § (6) bekezdés – csak az önálló hirdető-berendezések és óriásplakátok esetén alkalmazhatók. Ezt a következtetést a Ve. 2018. évi XXXVI. törvénnyel való módosítása sem írta át. A jelen üggyel összefüggő tárgyat e módosítás annyiban érinti, hogy a korábbi szabály a 144. § (4) bekezdésben a vagyonkezelési jog gyakorlójának hozzájárulását, a jelenlegi szabály pedig előzetes, írásbeli hozzájárulását írja elő. Azonban a Ve. 144. §-a továbbra is zárt rendszer maradt, a közterület-használatról szóló jogszabályokat csak a Ve. 144. § (6) bekezdése esetén engedi alkalmazni.
[22] A reklámtáblák, reklámhordozók és egyéb reklám célú berendezések közutak melletti elhelyezésének részletes szabályairól szóló 224/2011. (X. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) – 2014. január 8-tól hatályos 1. §-a értelmében „[e] rendelet alkalmazásában reklámtábla, reklámhordozó és egyéb reklám célú berendezés (a továbbiakban: reklám célú berendezés): minden olyan jel, jelzés vagy bármely tárgy, amely a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 3. § d) pontjában meghatározott gazdasági reklámnak minősül, vagy célja, hogy a közúton és a közforgalom számára el nem zárt magánúton közlekedőket bizonyos ideológiák, elvek, értékek, elképzelések támogatásáról vagy elutasításáról meggyőzze, ideértve a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 144. §-a szerinti plakátot is.” A 2014. március 17-én hozott Kvk.II.37.307/2014/3. számú végzés ezzel kapcsolatban azt állapította meg, hogy „A Rendelet 1. §-a ugyan e fogalmi kört pontosan rögzíti, abba beleérti a választási plakátot is, azonban e rendelkezés alkalmazását a Ve. 144.§-a (4)-(7) bekezdései nem teszik lehetővé, így a korlátozás nélküli elhelyezés főszabályát e rendelkezés sem ronthatja le.” Ezt a jogértelmezést – azaz a Kkt. és a Rendelet szabályainak mellőzését választási kampány időszakában történő plakát kihelyezésekor – nem tartotta alkotmányellenesnek az Alkotmánybíróság: a 3065/2014. (III. 26.) AB határozatban a Kúria Kvk.II.37.307/2014/3. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt elutasította. A választási kampányban történő plakát-kihelyezés szabályai a hivatkozott döntések óta nem változtak olyan tartalommal, ami indokolná, hogy a Kúria korábbi álláspontjától eltérjen.
[23] A fentiek tükrében a BDK tájékoztató levelében a Kkt. és a Rendelet szabályaira való utalás téves jogértelmezésnek tekinthető.
[24] Mindezek alapján a Kúria a Ve. 208. §-ára figyelemmel a tájékoztató levél tartalmát a Ve. 144. § (3) bekezdésébe ütközően jogsértőnek minősítette. Nem tartotta szükségesnek azonban a jogsértéstől való eltiltást, tekintettel a levél általános voltára, ami nem valósít meg folyamatos jogsértést. A Kúria szerint az eljárásra kiható következményként a jogsértés megállapítása jelen esetben elégséges hatással bír.
[25] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 228. § (2) bekezdése és a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 157. § (7) bekezdése alapján alkalmazandó Kp. 124. § (5) bekezdésének megfelelően – figyelemmel a Ve. 229. § (2) bekezdéséből következően alkalmazandó a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokról szóló 2005. évi XVII. törvény 1. § (2) bekezdésére – tárgyaláson kívül bírálta el.
[26] A Kúria az eljárási illetékről való rendelkezés során a Ve. 228. § (2) bekezdésének megfelelően figyelemmel volt a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 630. § (5) bekezdése folytán alkalmazandó Kp. 35. § (1) bekezdésére. A Pp. 101. § (1) és 102. § (1) bekezdései alapján fizetendő eljárási illeték az NVB pervesztessége és az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 5. § (1) bekezdése a) pontja szerinti személyes illetékmentessége folytán az állam terhén marad.
[27] A végzés elleni felülvizsgálatot a Ve. 232. § (5) bekezdése zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Szerző: Ancsy itt: Belföldi hírek 2017.11.14 12:44
Törvénysértő volt, hogy a Szegedi Ítélőtábla hatályon kívül helyezte a röszkei közúti átkelőnél 2015 őszén történt tömegzavargás ügyében első fokon terrorcselekmény bűntette miatt elmarasztalt Ahmed H. ítéletét és új elsőfokú eljárást rendelt el - mondta ki a Kúria kedden. A döntés az ügy érdemét nem érinti, a már tartó megismételt elsőfokú eljárás folytatódik, a Kúria elsősorban elvi, eljárásjogi kérdésekben foglalt állást a jövőre nézve. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kihirdetése után, 2015. szeptember 16-án több száz ember gyülekezett a Röszke-Horgos közúti határátkelőhely szerb oldalán. A Magyarországra belépni akaró, kezdetben békés tömeg idővel agresszívvá vált, a kerítést ki akarta dönteni, majd néhányan kövekkel dobálták meg a magyar oldalon felsorakozó rendőröket. Az összecsapásokban több rendőr megsérült.
A Kúria az ügyészségi indítvánnyal egybehangzóan megállapította, hogy az ítélőtábla hatályon kívül helyező végzése törvénysértő volt, a táblabíróság a rendelkezésére álló eszközökkel a megjelölt hiányosságokat pótolhatta volna, azaz az ítéletet érdemben kellett volna felülbírálnia. A Kúria szerint a másodfokú bíróság többi között kifogásolta, hogy nem voltak felderítve a dobálás külső-belső körülményei, például az, hogy a terhelt indulatai, sértettsége hogyan függött össze cselekményével. A Kúria szerint a terrorcselekmény megállapítása - azaz az állami szerv kényszerítése - szempontjából nem releváns, hogy az elkövető milyen indulati állapotban van, vagyis a táblabíróság rendelkezésére álltak a szükséges adatok a terrorcselekmény elkövetésének megítéléséhez.
belföldi hírek Ahmed H. pere Kuria ítélőtábla hatályon kívül helyező végzése törvénysértés röszkei közúti átkelő tömegzavargás

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria