text:
CSŐDELJÁRÁS REORGANIZÁCIÓ ELMÉLETBEN ÉS GYAKORLATBAN * - PDF
CSŐDELJÁRÁS REORGANIZÁCIÓ ELMÉLETBEN ÉS GYAKORLATBAN *
Download "CSŐDELJÁRÁS REORGANIZÁCIÓ ELMÉLETBEN ÉS GYAKORLATBAN *"
1 Pro Publico Bono Online Támop Speciál 2011 Közigazgatástudományi Kar TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR HUTKAI ZSUZSANNA CSŐDELJÁRÁS REORGANIZÁCIÓ ELMÉLETBEN ÉS GYAKORLATBAN * A csődtörvény minden piacgazdaságban fontos gazdasági, jogi szabályozási eszköz. A fizetésképtelenséget szabályozó jog szorosan kötődik az egyes országok nemzetgazdasági kereteihez, a gazdaságpolitika prioritásaihoz. A piacgazdaságokban a csődtörvény főszabályként hármas funkciónak tesz eleget: feladata a működésképtelen cégek kivezetése a gazdaságból, a felhalmozott eszközök hatékonyabb felhasználása és a hitelezők védelme. 1 A Cstv. 1. (2) bekezdése szerint a csődeljárás olyan eljárás, amelynek során az adós a csődegyezség megkötése érdekében fizetési haladékot kap, és csődegyezség megkötésére tesz kísérletet. 2 A felszámolási és a végelszámolási eljárással szemben a csődeljárásnak nem célja az adós jogutód nélküli megszüntetése: lehetőséget ad arra, hogy a hitelezőkkel együttműködve a gazdálkodó szervezet továbbra is fennmaradjon. A csődeljárás megakadályozza a felszámolási eljárás megindítását, határidőt biztosít az adósnak a hitelezőivel való megegyezésre, arra, hogy az adós csődvédelmet kérjen a hitelezői ellen. Az január 1-jén hatályba lépett évi IL. tv. (Cstv.) kötelező csődbejelentést írt elő azoknak a gazdálkodó szervezeteknek, amelyek 90 napon belül nem tudták kiegyenlíteni a tartozásaikat. Amennyiben a csődeljárás nem járt eredménnyel, akkor a csődeljárás kötelezően átfordult felszámolási eljárássá; ennek következtében nagyon sok gazdálkodó szervezet szűnt meg. A csőd közgazdasági értékelése vonatkozásában egymásnak gyökeresen ellentmondó nézetek fogalmazódtak meg. Az egyik szerint a csőd sajátos gazdasági tisztítótűz és ellenzi az egyezségi eljárásokat. A csőd e felfogásban a gazdaság normális jelensége, a nem rentábilis vállalatok leválasztódnak a gazdaság testéről. A reorganizációs törekvéseket alapjaiban elhibázottnak tekintik, melyeket megítélésük szerint a következményektől való félelem motivál. A másik megközelítés szerint a csőd az * Ez a tanulmány a Budapesti Corvinus Egyetem 4.2.1/B-09/1/KMR számú TÁMOP program [Társadalmi Megújulás Operatív Program] Hatékony állam, szakértő közigazgatás, regionális fejlesztések a versenyképes társadalomért alprojektjében, a Közigazgatási szervezet és e-kormányzás műhelyben készült. A műhely (kutatócsoport) vezetője: Imre Miklós. A tanulmányt szakmai szempontból lektorálta: Dr. Török Gábor egyetemi tanár (BCE). A szerző egyetemi adjunktus (BCE Közigazgatás- tudományi Kar); elérhetősége: 1 FAZEKAS JUDIT-MÁTYÁS IMRE: A fizetésképtelenség szabályozása az Európai Unióban és Magyarországon. in: Bérgarancia és a csőd-, felszámolási eljárás reformja. Szerk.: MISKOLCZI BODNÁR PÉTER- PRUGBERGER TAMÁS. Novotni Alapítvány. Miskolc, o évi XLIX. tv. a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról2 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR értékmegsemmítés legrosszabb módja. A csőd veszteség oldalára irányul itt a figyelem, a hitelezőkre, a munkavállalókra, a szállítókra, és rajtuk keresztül az egész nemzetgazdaságra. Ugyanakkor a csődön belüli, de különösen a csődön kívüli egyezségi eljárások szerepe felértékelődik, és a csődelkerülési megoldások kerülnek középpontba. 3 A csődeljárás társadalmi és gazdasági előnyei a következők lehetnek: a cég továbbműködésével munkahelyek maradhatnak meg és ezzel párhuzamosan alacsonyabb lehet a vonatkozó segélyek, támogatások nagysága. Az államnak adóbevétele keletkezik, és stabilabb marad a gazdasági élet és fokozódhat annak átláthatósága. A tanulmány célja, hogy áttekintést adjon a csőd és csődeljárás fogalmáról és annak gyakorlati megvalósulásáról, természetesen a teljesség igénye nélkül. A témának továbbra is nagy aktualitása van: a 2008-ban kibontakozó gazdasági válság hatása még ma is érződik, illetve egyes álláspontok szerint egy következő válság előtt állunk. Ezen túlmenően, véleményem szerint a magánszemélyek csődjogi védelme is előtérbe került, bár nem egységes, átfogó szabályozással, hanem egy egy kiemelt terület, mint a kiköltöztetési moratórium vagy a devizahitelesek végtörlesztésére vonatkozó rendelkezésekkel. 1. A csőd és a csődeljárás alapfogalmai A csőd szó eredete az első magyar csődtörvény (1840. évi XXII. tc. a Csődületről) címéből származik, amely a hitelezők tömeges jelentkezését, összecsődülését jelenti. Az adós fizetésképtelensége esetében a hitelezőket összecsődítették ennek a kifejezésnek a rövidített változata a csőd szó. A csőd kifejezés hétköznapi és jogi szaknyelvben használt tartalma egybeesett. Az évi XVII. tc., amely 1948-ig volt hatályban, ugyanilyen tartalommal használta a csőd kifejezést. Dr. Apáthy István a csődről és csődeljárásról a következőképpen ír: Az adós abba a helyzetbe, a melyben minden kötelezettségének eleget nem tehet, vagy azért jut, mert tartozásai tényleges vagyonát meghaladják, vagy azért, mert bizonyos időben minden hitelezőjét kielégíteni nem képes. Az adós ez állapotát csődnek nevezzük, melyet az első esetben vagyonhiány, az utóbbiban, pedig fizetési tehetetlenség von maga után. Habár ez állapotnak kétségtelen jogi hatásai vannak, a szó tulajdonképpeni értelmében csődnek azt a jogi állapotot kell tekintenünk, amelyben a kétségen kívül helyezett vagyonhiány, vagy fizetési tehetetlenség alapján az adós vagyona bírói határozattal folyamatba tett eljárás mellett és bizonyos szabályok szerint készpénzzé téve, a hitelezők kielégítésére fordíttatik. A csőd ez értelemben csődeljárásnak vagy csődpernek szokott neveztetni. 4 Az Új Magyar Lexikonban megkülönböztetik a csőd jogi fogalmát a köznapi értelmétől: általában peren kívüli bírói eljárás, amelynek célja, hogy olyan esetekben, amikor valamely adós tartozásai túlhaladják vagyonát (fizetésképtelenné vált), a hitelezők számára arányos kielégítést biztosítson. A csőd bírói megnyitásával a fizetésképtelenné vált adós (vagyonbukott közadós) elveszíti azt a jogát, hogy vagyonát (a csődtömeget) kezel- 3 TÖRÖK GÁBOR: Csak semmi pánik. Mi jön a csőd után? Bethlen, 1989, 83.o. 4 Dr. APÁTHY ISTVÁN: A magyar csődjog rendszere Budapest, 1887.3 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR je, rendelkezzék vele; ezt a jogkört a törvény rendelkezéseinek értelmében a bíróság által kinevezett tömeggondnok gyakorolja, akinek feladata a vagyon felszámolásával a hitezőket meghatározott sorrendben és arányban kielégíteni A jóhiszeműnek tekintett vagyonbukott a csődeljárás során, a hitelezők többségének hozzájárulásával és bírósági jóváhagyással tartozásai %-szerűen meghatározott részének (legalább 40%) kiegyenlítésével mentesülhetett a további kötelezettségei és a csőd következményei alól (kényszeregyezség). A kapitalizmus ismétlődő válságaira tekintettel a csődeljárás során köthető kényszeregyezség mellett később bevezették a csődön kívüli egyezség intézményét is, amely módot nyújtott arra, hogy az adós a hitelezők többsége által elfogadott egyezséggel a hitelezők kisebbségének akarata ellenére is rendezhesse tartozásait. közkeletű értelemben csődnek nevezik, ha egy vállalat vagy vállalkozó tönkremegy. Átvitt értelemben (pl. csődöt mond) általában bukást, összeomlást, teljes sikertelenséget jelent. 5 A Magyar Larousse Enciklopédiában a csőd: gazdálkodó szervezet fizetésképtelensége, bukása; olyan adós helyzete, aki már nem tud a hitelezőinek fizetni. Csődbe jut: a) fizetésképtelenné válik; b) (vállalkozás) meghiúsul A csőd rendezésének módja a kényszeregyezség vagy a felszámolás. Az előbbi során az adós és a hitelezők megállapodnak a követelések kielégítésének sorrendjében vagy arányában, illetve a határidők módosításában, és a gazdálkodás folytatódik. 6 A Magyar Nyelv Értelmező Szótára az alábbi fogalom meghatározást adja: a) fizetésképtelenné válik, b) (átv.) a teljes tehetetlenség, képtelenség, eredménytelenség, kudarc állapotába jut. 7 A Magyar Nagylexikonban a következőket találjuk a csődről és a csődeljárásról: a csőd: fizetésképtelenség. A csődeljárás az adós gazdálkodó szervezet fizetési zavarának megoldására és a felszámolási eljárás megelőzésére irányuló bírósági eljárás. A hitelezők egyetértése esetén a bíróság korlátozott idejű fizetési haladékot (moratóriumot) hirdet az adós kötelezettségeinek döntő részére. Az adós köteles fizetőképességének helyreállítását vagy megőrzését célzó programot kidolgozni, és kísérletet tenni arra, hogy hitelezőivel csődegyezség keretében megállapodjon adósságai átütemezéséről vagy esetleges elengedéséről.ha a felek csődegyezséget kötöttek, és a bíróság az eljárást befejezettnek nyilvánította, a gazdálkodó szervezet tovább működhet. Ha nem jön létre az egyezség, a bíróság megszünteti az eljárást, feloldja a moratóriumot, és ezután általában megkezdődik a felszámolás. 8 Hazánkban a csődön kívüli kényszeregyezség az 4070/1915 M. E. rendelettel jelent meg, amelyet az 1410/1926. M. E. rendelet módosítottak: a csődön kívüli kényszeregyezségi eljárásnak célja a hitelezők érdekének a csődeljárásnál megfelelőbb biztosítása mellett az önhibáján kívül válságos anyagi helyzetbe jutott jóhiszemű adós javára a hitelezők egy részére gyakorolható kényszer útján is lehetővé tenni eddigi gazdasági tevékenységének a lehetőséghez képest zavartalan folytatását. 5 Új Magyar Lexikon, Akadémiai Kiadó, Budapest Magyar Larousse Enciklopédia 1., Akadémiai Kiadó, Budapest, A Magyar Nyelv Értelmező Szótára, Akadémiai Kiadó, Budapest Magyar Nagylexikon, Magyar Nagylexikon Kiadó, Budapest, 19984 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR A szocialista tervgazdálkodás időszakában a csőd szó használata kerülendő volt, s amikor a gazdasági viszonyok változása kikényszerítette az évi 11. tvr. a felszámolási eljárásról (Ftvr.) megalkotását, a csődeljárás helyett a felszámolási eljárás kifejezést használta. Az Ftvr. 5. -a a felszámolási eljárást megelőzően egyeztetés lefolytatását írta elő, amelynek célja a gazdálkodó szervezet fizetőképességének a helyreállítása volt. Amennyiben ez nem vezetett eredményre, értesíteni kellett az állami szanálási eljárás elrendelésére jogosult szervet, amely döntött arról, hogy elrendeli az állami szanálási eljárást vagy sem. Ha nem rendelték el a szanálás, a felszámolási eljárás megkezdődhetett. A szanálási eljárás célja a gazdálkodó szervezet reorganizációja volt, s ezek az elemek a csődeljárásba mozaikszerűen beépültek. Az évi XLIX. tv.-el egy reorganizációs típusú eljárást vezettek be, amelyet csődeljárásnak neveznek. 9 A folyamatok alapján a korábbi csődfogalomnak a mai felszámolási eljárás fogalma felel meg, a mai csődeljárás a korábbi csődön kívüli kényszeregyezséghez hasonlítható. Előfordul, hogy nem csődjogról, hanem a fizetésképtelenség jogáról beszélnek, amelynek egyik példája a német csődtörvény: 1999-ben a Konkursordnungot (csődtörvényt) az Insolvenzordnung (fizetésképtelenségi törvény) váltotta fel. 2. A csőd szabályozásának rövid történeti áttekintése A csődre vonatkozó klasszikus törvények általános és közös forrását a római jog adja, amely nem szabályozta külön a csődjogot. A csőddel kapcsolatos kérdések a végrehajtási eljárás keretében kerültek szabályozásra. A közhatóság hivatalból nem működött közre, sem a hitelezők követeléseinek megállapításánál, sem a vagyon kezelése, elárverezése, szétosztása során. 10 A XII. táblás törvény szerint az eljárás az adós személyére irányult, a vagyoni végrehajtás csak kivételként jelent meg. Ha az adós fizetésképtelenné vált, a hitelezők fogságba vethették, majd szabályszerű eljárás után megölhették vagy, hogy kielégítsék követelésüket, eladhatták rabszolgának idegen földre. Az adós azzal, hogy nem fizetett megsértette az erkölcsi rendet, s a civiljog megadta a hitelezőnek a büntetés lehetőségét. 11 A későbbiekben ezeknek a szabályoknak a szigora enyhült és a vagyoni végrehajtás szolgálta, mely az univerzális, egyetemes, majd az adós egyes vagyontárgyaira kiterjedő singularis, egyedi jellegű végrehajtás volt, de a személyi végrehajtás teljes kiszorításáról itt sem beszélhetünk. 12 A római csődjog szabályait alapul véve alakultak ki az európai államokban a csődjogi előírások. A gazdasági élet, a kereskedelem fejlődése változásokat igényelt. A modern csődjog hazája Itália, ahol a csődjog főbb elvei a kereskedőkre nézve a XIII. századtól szokásban 9 Dr. JUHÁSZ LÁSZLÓ: A csődbűntett magánjogi nézőpontbó,l Magyar Jog 2000/12. szám 10 MARTON GÉZA: A római magánjog elemeinek tankönyve. Tankönyvkiadó, Budapest, 1957 és BRÓSZ RÓ- BERT PÓLAY ELEMÉR: Római Jog Tankönyvkiadó, Budapest, TÖRÖK GÁBOR: Csak semmi pánik. Mi jön a csőd után? Bethlen, TÖRÖK GÁBOR: Csődjog, felszámolási eljárás, állami szanálás. ELTE JTI. Budapest, 1986.5 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR voltak; a szabályok hatálya tehát csak a kereskedőkre terjedt ki, céljuk a csődtömeg gyors felosztása és a hitelezők minél előbbi kielégítése volt. A közönséges német csődjog a XIII.-XV. század között a római jog alapján fejlődött ki. A német és a többi országok csődjoga között az alapvető különbség egyrészt abban mutatkozott meg, hogy a német csődjog hatálya kiterjedt a nem kereskedőkre is, valamint a római jogi rendszert felváltotta a hivatalos tevékenység rendszere. A középkori olasz csődjog alapján kifejlődött modern jogok közül kiemelendő a francia csődtörvény: az évi Code de commerce III. könyve szabályozta a csődeljárást, amely a hitelezőknek nagyobb tevékenységi kört biztosított, s nem várakoztatta őket az egész csődtömeg értékesítésének végéig. A csődtörvény hatálya csak a kereskedőkre terjedt ki, magánszemélyek ellen végrehajtási eljárás lefolytatásának volt helye. A mai értelemben vett első csődtörvényt 1542-ben Angliában fogadták el, mellyel az adós bebörtönzésén túlmenően jogvédelmet adtak a hitelezőknek, az adósokat bűnelkövetőnek tekintették. Amerikában 1806-ban fogadta el a Kongresszus az első csődtörvényt, az évi angol csődtörvény mintájára, de itt az adóst nem lehetett kivégezni. Az osztrák örökös tartományok csődjoga a német jog átvételén alapult, de tartományonként eltérő rendelkezések születtek. Az egységes csődjog kodifikálását Mária Terézia 1753-ban rendelte el, II. József uralkodása alatt az május 1-i pátenssel lépett hatályba. A XIX. századi klasszikus csődjogban a hitelezők vagyoni kielégítése került a fókuszba, általános követelménnyé vált az igények minél gyorsabb és teljesebb kiegyenlítése. Az eljárás során a hitelezők nagyobb védelmet kaptak, azonban az eljárás jogi rendjével párhuzamosan magántevékenységük köre szűkült Csődjogi szabályok Magyarországon 1840 előtt Magyarországnak külön csődtörvénye nem volt. Ezt többen azzal magyarázzák, hogy a magyarok harcias nemzet lévén méltóságuk alatti dolognak tartották kereskedéssel, s ennek jogával bajlódni. 14 A törvényi szabályozás hiányában a bíróságok elsősorban az osztrák törvények, illetve állásfoglalások alapján határoztak. 3.1 Az évi XX. tc. előírásai Az első csődtörvényünk az évi XXII. törvénycikk a Csődületről (De concursu). Ebből a szóból alakult ki a csőd szó, amely a hitelezők tömeges jelentkezését, összecsődülését jelenti. Az évi XX. tc. a csődeljárás lefolytatását az adós fizetési tehetetlensége esetén engedte lefolytatni. A fizetési tehetetlenség azt jelentette, hogy a közadós adósságai az ezek fedezésére szolgáló vagyontárgyak értékét felülmúlták. A törvénynek 13 MISKOLCZI BODNÁR PÉTER-TÖRÖK GÁBOR: A magyar csődjog alapjai. HVG-ORAC Lap-és Könyvkiadó Kft. Budapest, Dr. APÁTHY ISTVÁN: A magyar csődjog rendszere Budapest, 1887.6 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR az volt az alapkoncepciója, hogy a csőd bekövetkeztével az adós vagyona fölötti szabad rendelkezési jogát elveszti (32. ), és ezzel bár ezt kifejezetten nem mondta ki, a vagyon feletti rendelkezési jogot a hitelezők összességére ruházta át. Az egész eljárás erre az elvre épült fel. A törvény megkülönböztette a csődhitelezőket a tömeghitelezőktől. Tömeghitelezőnek azok minősültek, kiknek követelése csak a csőd kiütése után, nem a közadós, hanem egyenesen a tömeg, illetőleg azok ellen keletkezett, kikre a tömeg fölötti rendelkezési jog átszármazott, a tömegnek ezek megbízásából tett szolgálat, vagy a tömegnek nyújtott érték folytán Az évi XVII. tc. előírásai 1881-ben lépett hatályba az évi XVII. törvénycikk, melynek tervezetét Dr. Apáthy István készítette el. Az előző törvényhez hasonlóan a csődnyitás joghatálya az, hogy a közadós végrehajtás alá vonható összes vagyona tekintetében, melyet a csődnyitás idejekor bírt, és amelyhez a csőd tartama alatt jut, kezelési és rendelkezési jogát elveszti. Ezen jog közvetlen azokra a hitelezőkre száll, akiknek követelései a csődnyitás idején már megvoltak. A törvény megkülönböztette a közönséges és a kereskedelmi csődöt. A kereskedelmi csőd a kereskedőkre és a kereskedelmi társaságokra vonatkozó külön szabályokat tartalmazta. A közönséges csőd megnyitásának feltétele volt, hogy az adós tartozásai meghaladják vagyonát; a kereskedelmi csőd akkor is megállapításra került, ha az adós a fizetéseit megszüntette. Ha a hitelezők kérték a csődeljárás lefolytatását akkor még azt is igazolniuk kellett, hogy az adósnak egynél több személyes hitelezője van, a követelés fennálló követelés és hogy a költségbiztosítékot letétbe helyezték. Az adós vagyonát csődnyitás két alvagyonra bontotta: a csődtömegre és a csődön kívüli tömegre. A csődtömegbe tartozott az adós csődnyitáskor meglévő minden, végrehajtás alól nem mentes vagyontárgya, illetve amelyhez a csődnyitás után jutott. A közadós a csődtömeg felett a rendelkezési jogát a csődnyitással elvesztette, ezt a jogot a továbbiakban a tömeggondnok gyakorolta. A csődeljárás menete röviden a következő volt: - A csődnyitás után zár alá vették a közadós vagyonát és leltárt készítettek. - A hitelezői igények bejelentése után megállapították a passzívák körét. - A bíróság felszámolási tárgyalást tűzött ki, melynek keretében megvitatják a követeléseket. - A csődvagyont értékesítették és a hitelezők között felosztották s ezzel az eljárás befejeződött. Az eljárás befejeződhetett kényszeregyezséggel is, amit a hitelezők kötöttek a vagyonbukottal, elengedve a tartozások bizonyos hányadát azzal, ha a többit bizonyos határidő alatt megfizeti. A törvényben szabályozott eljárás lassúnak és drágának bizonyult, ezért a 4070/1915 M. E. számú rendelettel bevezették a csődön kívüli kényszeregyezségi eljárást. A két rendelet kizárta egymást: a két eljárás egymás mellett, párhuzamosan nem 15 ÓVÁRI KELEMEN: A magyar csődrendszer Pest, 1871 Eggenberger féle Akadémiai Könyvkereskedés7 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR folyhatott. A csődön kívüli kényszeregyezségi eljárást csak az adós kezdeményezhette, csődvédelmet kért a hitelezői ellen s ezzel elzárta a csődeljárás megindításának lehetőségét. A későbbiekben a csődön kívüli eljárás vált általánossá - Fehérvári Jenő megfogalmazása szerint ma már nem a csődeljárás, hanem a csődön kívüli kényszeregyezségi eljárás tekinthető a megszorult adós hitelezőinek biztosítására. A csődöt ma inkább mumusnak használják fel a hitelezők arra, hogy a megszorult adóst fizetésre, biztosítékadásra, vagy legalábbis csődön kívüli kényszeregyezségi ajánlat tételére szorítsák Csődjog a II. világháborút követően A II. világháborút követően a tervgazdálkodás elveivel a csőd nem volt összeegyeztethető, mivel gyakorlatilag a gazdálkodó szervezetek piaccal való kapcsolata megszűnt. A pénzügyi nehézségek rendezése 1968-ig pénzügyminiszteri utasítások útján történt tól, az új gazdasági mechanizmus bevezetésével az állami vállalatok veszteségrendezéséről, a szövetkezetekre és a mezőgazdasági szövetkezetekre vonatkozó rendeletek közös jellemzője volt, hogy a gazdálkodó szervezetek felszámolását megelőzi a szanálás, a pénzügyi-gazdasági talpra állítási kísérlet. Ezeket a jogszabályokat 1978-ban módosították, de a felszámolást az alapító szerv rendelte el a pénzügyminiszter egyetértésével, és ő jelölte ki a felszámolót. 17 Nem törvényben, hanem alacsonyabb szintű jogszabályban szabályozták a csődjogi kérdéseket. Ahogy azt jeleztem, a csőd szó használata nem volt kívánatos, ezért a csődeljárást felszámolási eljárásnak nevezték, ezeket többségében a Pénzintézeti Központ végezte vagy ellenőrizte. Jelentős változást hozott az évi 11. tvr. (Ftvr.), amely a felszámolási eljárásra a nem peres eljárás szabályai vonatkoznak és a Fővárosi Bíróság hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe utalta - ezzel a bíróságok hatáskörébe került a csőd-, új nevén a felszámolási eljárás lefolytatása. A gazdálkodó szervezet felszámolását akkor lehetett elrendelni, ha tartósan fizetésképtelennek minősült, tehát ha a gazdálkodó szervezetnél hosszabb időn át a tartozások meghaladták a vagyonát vagy a vele szemben támasztott követelések végrehajtása eredménytelen volt. A bíróság a tartós fizetésképtelenség megállapításánál vizsgálta az adós vagyoni helyzetét, hitelképességét, a vele szemben támasztott követeléseket és azok végrehajthatóságát májusától az a gazdálkodó szervezet minősült fizetésképtelennek, amelynek tartozásai meghaladták a vagyonát, vagy a vele szemben támasztott követelések végrehajtása eredménytelen volt, illetve a fizetéseit megszüntette. Ezzel a módosítással csökkent a bíróság vizsgálódási lehetősége, egyben bővült azon gazdálkodó szervezetek száma, akik ellen a felszámolási eljárást meg lehetett indítani. A fizetésképtelenség miatt indult eljárás esetén köteles volt a bíróság egyezségi tárgyalást kitűzni. Ennek során a bíróság figyelembe véve a kielégítési elsőbbséget élvező követeléseket, meghatározta az egyezség körébe vonható vagyon értékét. Egyezségkötésre akkor ke- 16 FEHÉRVÁRI JENŐ Magyar csődjog vázlata Budapest, KENGYEL MIKLÓS Magyar polgári eljárásjog Osiris Kiadó Budapest, 2005.8 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR rülhetett sor, ha ahhoz az egyezségi tárgyaláson részvételre jogosult hitelezők kétharmada hozzájárult, feltéve, hogy követelésük a jogosultak összes követelésének a felét kitette. Ez kényszeregyezség, mivel ekkor az egyezség hatálya a kielégítési elsőbbséget élvező követelések jogosultjainak kivételével valamennyi hitelezőre kiterjedt. Az tvr.-rel történt módosítás kimondta, hogy nem terjed ki az Ftvr. hatálya a gazdasági társaságokra, ha jogutód nélküli megszűnésük esetén, külön jogszabály alapján, az január 1-én hatályba lépett évi VI. törvény (Gt.) szerint végelszámolásnak van helye. Ezen időponttól gazdálkodó szervezetek esetén a Gt. szabályai alapján történt a végelszámolás, az egyéb szervezeteknél a végelszámolási eljárást az Ftvr. egyszerűsített felszámolási eljárásnak nevezte el. E szerint, ha a gazdasági társaság kivételével a gazdálkodó szervezet jogutód nélkül szűnik meg, a megszüntető határozat hozatalával egyidejűleg a bíróságtól köteles kérni az egyszerűsített felszámolási eljárás megindításának közzétételét. Az egyszerűsített felszámolási eljárásban eljáró felszámolót a gazdálkodó szervezet jelölte ki, az eljárás befejezése után a felszámoló a megszüntető határozatot hozó szerv jóváhagyását követően a zárómérleget és a vagyonfelosztási javaslatot megküldte a bíróságnak, amely döntött az egyszerűsített felszámolási eljárás befejezéséről. Az itt vázolt kettősségnek a megszűnésére csak a Cstv. hatályba lépése után került sor január 1-én lépett hatályba az évi XLIX. tv. (Cstv.), amely egy törvényben szabályozta az újonnan bevezetett csődeljárást, a felszámolási eljárást és a végelszámolást. Bevezették a kötelező csőd intézményét, ami azt jelentette, ha az adós nem tudta tartozásait 90 napon belül kiegyenlíteni, a vezető köteles volt a csődeljárást megindítani. Az eljárásban 90 nap + 30 nap moratóriumot kaphatott az adós a tartozásai kifizetésére, átütemezésére, a hitelezőkkel való egyezségkötés alapján. Ha a csődeljárás sikertelen volt, az eljárás automatikusan átfordult felszámolási eljárássá. A felszámolás feltételeit a bíróság csak formálisan vizsgálhatta. Akkor lehetett elrendelni a felszámolást, ha: elismert tartozását 60 napon belül nem fizette ki, a hitelező felszólítására 30 napon belül fizetett, anélkül, hogy vitatta volna a tartozást, az ellene folytatott végrehajtás eredménytelen volt, illetve a csődegyezségben foglaltakat nem tartotta be. A Cstv. szabályozta a végelszámolási eljárást, azaz a nem fizetésképtelen gazdálkodó szervezet megszűnésének módját, részben párhuzamosan a Gt. szabályaival. Az ezzel kapcsolatos eljárás a cégbíróságok hatáskörébe került, a csőd- és felszámolási ügyeket a megyei bíróság külön nem nevesített részlege intézte.9 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR A Cstv. módosításai 4.1 Az I. Cstv. Novella évi LXXXI. tv. Az évi LXXXI. tv. jelentősen módosította a Cstv-t. Megszűnt a kötelező csőd intézménye, az eredménytelen csődeljárás nem fordult át automatikusan felszámolási eljárássá. Módosították a felszámolásra vonatkozó szabályokat is. A hitelezőké lett a lehetőség, hogy az adósnak moratóriumot biztosítsanak. Ennek eredményeként csökkent a csődeljárások száma, a reorganizáció lehetősége szinte megszűnt. 4.2 A II. Cstv. novella évi XXVII. tv Az évi XXVII. tv. a felszámolásra vonatkozó szabályokat több ponton módosította, a csődeljárást kevésbé érintette. Növelték a hitelezői választmány hatáskörét, a tulajdonosi szervezeteknek jelentős hatáskört biztosítottak. Pontosították az egyezségkötés szabályait, továbbá részletesen szabályozták az értékesítés feltételeit. Ez a novella egyértelműen szabályozta a felszámolási eljárás és a végelszámolás viszonyát. 4.3 A zálogjogos hitelezők helyzeteinek változása A Cstv.-t módosító, nem novellisztikus módosítások közül ki kell emelni a évi CXXXVII. tv-t, amely a zálogjogra vonatkozó Ptk. rendelkezéseket szabályozta újra. A zálogjoggal rendelkező hitelezők besorolása, védelme lényeges a felszámolási eljárásban. A biztosított követeléssel rendelkező jogosultak kielégítésére a fizetésképtelenségi jogok két rendszert alakítottak ki. Az egyik módszer szerint a lekötött vagyontárgy nem kerül be a csődtömegbe, csak a jogosultak kielégítése után megmaradó hányad. A másik módszer szerint alapján a csődtömeg része lett a lekötött vagyontárgy, de a zálog- és egyéb jogosult bizonyos előnyökkel rendelkezett a vagyontárgy bevételének felosztásánál. Ennek kedvezőtlen kihatása volt a hitelezési hajlandóságra, s olyan új jogi technikák alakultak ki a hitelek biztosítására, amelyek ugyan jobban biztosítják a hitelezőt, de a gazdasági forgalomra gyakorolt hatása negatív. Ezért kívánta a törvény a zálogjoggal és óvadékkal biztosított hitelező pozícióját erősíteni. 18 Ezt a tendenciát tovább erősítette a és VI. tv. (IV. Cstv.Novella) sem vette ki a zálogjoggal terhelt vagyontárgyakat a csődtömegből, de a korábbinál kedvezőbb kielégítést biztosít a dologi biztosítékkal rendelkező hitelező javára január 1-től. 4.4 A III. Cstv. Novella évi XXVII. tv. Az Európai Unióhoz történő csatlakozásunk tette szükségessé a évi XXVII. tv. megalkotását, amely a Cstv-t módosításán túl egyes pénzügyi tárgyú jogszabályok mó- 18 DR. ZÁMBÓ TAMÁS: A biztosított hitelezők pozíciójának erősödése a Csődtörvény módosításában, Céghírnök: 2001/4. szám10 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR dosítását is tartalmazza, s melyek megalkotását az Unió irányelvei tették szükségessé. A június 6-án elfogadott 2002/47/EK irányelv polgári anyagi jogi, csődjogi és nemzetközi magánjogi szabályokat határoz meg a pénzen és pénzügyi eszközön létesített hitelbiztosítékokra nézve. Az irányelv célja a készpénzen, a tőkepiacokon forgalmazott értékpapírokon és egyéb pénzügyi eszközökön alapított biztosítéki jogok meghatározott kérdéseinek szabályozása, amely érinti az általános polgári jogi, és a csődjogi szabályokat is. Az EK Rendelet megalkotásának hátterében az állt, hogy az integrációnak (és globalizálódásnak) köszönhetően a vállalkozások tevékenységei egyre több államra kiterjednek - az ilyen vállalkozások fizetésképtelensége a belső piac megfelelő működésére is hatással van. A belső piac megfelelő működéséhez fontos, hogy elkerülhető legyen az, hogy a vállalatok a kedvezőbb jogi helyzet elérése érdekében a vagyonukat vagy a bírósági eljárást egyik tagállamból a másikba helyezzék át. Többek között ez is hozzájárult ahhoz, hogy felmerült az igény arra, hogy egy közösségi jogi aktus szabályozza a fizetésképtelen adósok vagyonával kapcsolatos intézkedések összehangolását. A fizetésképtelenségi jogot az 1346/2000/EK Rendelet érinti, ez tette szükségessé a Cstv. módosítását is. Az 1346/2000/EK rendelet közvetlenül alkalmazandó jogszabály, külön átültetést nem igényelt volna, azonban a magyar jogrendszerhez való illeszkedés érdekében szükségessé vált a csődtörvény módosítása is. Ez érintette a Cstv ban szabályozott megtámadási pereket, bevezette az ideiglenes vagyonfelügyelő intézményét, és ezen felül több, kisebb módosítást tartalmazott. 4.5 A IV. Cstv. Novella évi VI. tv A jogalkotás szándékai szerint új csődtörvénynek kellett volna születni, de ez nem jött létre- ezért volt szükség a évi VI. tv. megalkotására. Mivel tehát az új csődtörvény nem készült el, az új gazdasági társaságokról és a cégeljárásról szóló törvénnyel egyidejűleg, s az új törvényi szabályozás összhangja érdekében kellett a Cstv.-t is módosítani. Több pontosítás mellett a fizetésképtelenség feltételeinek megváltoztatása, a hitelező által benyújtható felszámolási kérelem feltételeinek pontosítása, a felszámolási költségeket érintő változtatások a legjelentősebbek. A végelszámolás a cégeljárási törvényben került. 4.6 Az V. Cstv. Novella évi LI. tv A következő módosításhoz a 2008 ban kibontakozó válság miatt megalkotott évi LI. tv. újraírta a csődeljárás szabályait, s ennek legfontosabb része a csődeljárásra vonatkozott. A reorganizáció lehetőségének biztosítását célozta meg a jogalkotó; a törvény bevezette az azonnali moratóriumot, kötelezővé tette a hitelező igények határidőben történő bejelentését, a hitelezői igények besorolását és az egyezségkötés feltételeit jelentősen megváltoztatta. A moratórium akár 365 napig is tarthat, ha a hitelezők így döntenek. A sikertelen csődeljárás következménye a felszámolás hivatalból történő elrendelése.11 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR A felszámolási eljárás szabályait kisebb mértékben módosította illetve pontosította: lerövidítette a hitelezői igénybejelentés határidejét egy évről 180 napra és szigorodott a vezetői felelősség. A módosítás hiányosságaként hozható fel, hogy sem Cstv. részeként, sem külön törvényben nem szabályozták az úgynevezett háztartási, azaz az egyéni csőd kérdését, s a szabályozásba nem sikerült bevonni az egyéni vállalkozókat, csak az egyéni cégeket. Elmaradt a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárást szabályozó törvény modernizálása is. 5. Csődeljárások a gyakorlatban, a reorganizáció folyamata 5.1 A csőd- és felszámolási eljárásokról számokban es évtől kezdődően a bíróságok felszámolási és csődeljárással kapcsolatos ügyforgalmának tekintetében jelentős változások figyelhetők meg. A bíróságokra beérkezett felszámolási eljárások száma 2009-ben 63%-al, 2010-ben pedig 73%-al volt magasabb, mint 2004-ben. A csődeljárások számában bekövetkezett változás, arányait tekintve sokkal drasztikusabb: a csődeljárások száma 2009-ben 2,5-szer, 2010-ben pedig 4,4-szer több volt, mint 2004-ben ben a befejezett 80 csődeljárásból 21 végződött megszüntetéssel, 16 egyezséggel és 43 egyéb módon; 2010-ben a 174 befejezett ügyből 33 végződött megszüntetéssel, 70 egyezséggel és 71 ügy egyéb módon. A számok arra mutatnak, hogy rövid távon, arányait tekintve jelentősen megnőtt az egyezségek száma a csődeljárásban. 19 Az adatok forrása:12 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR A reorganizáció folyamata A reorganizáció folyamatát a következőképpen foglalhatjuk össze: Elsőként kerül sor a reorganizációs terv vagy másként kibontakozási program 20, azaz az adósságrendezési és újjászervezési program elkészítésére, az átvilágításra, melynek során feltárják az üzleti folyamatok eredményes működtetését gátló tényezőket és csődelőrejelzést végeznek. Az átvilágítás alapján meghatározzák a különböző időtávú intézkedéseket, amelyeket a reorganizációs tervben és a végrehajtás szintű cselekvésprogramban foglalnak össze. A második fázisban történik a reorganizáció cselekvésprogramjának végrehajtása, amelyet a reorganizációs stratégia megalkotása és indítása követ. Ebben a harmadik fázisban kerül sor a várható környezeti változásokra és a vállalkozás versenypozíciójára alapozott 3-5 éves időtávú cégnövekedési stratégia kidolgozására is. Az egyezségi tárgyalásra az adós - a vagyonfelügyelő bevonásával - köteles a fizetőképesség helyreállítását vagy megőrzését célzó programot és egyezségi javaslatot készíteni. Az egyezségi javaslat megismerhetőségét a hitelezők számára a tárgyalás időpontját 5 munkanappal megelőzően biztosítani kell. Az adósnak meg kell győznie a hitelezőit arról, hogy képes a fizetőképessége helyreállítására ennek eszköze a reorganizációs terv. Ebben szükséges felvázolni a fizetésképtelenség okait, illetve az új gazdálkodási irányt. A hibákat kellő részletességgel kell számba venni. A gazdasági helyzetet alapul véve ismertetni kell a fizetésképtelenséget megelőző időszakot, a fizetésképtelenség első jeleit és okait, valamint a probléma elmélyülésének okait. Ezt követően az okok felszámolására és a gazdasági helyzet javítására vonatkozó elképzelések bemutatása következik. 21 A reorganizációs terv egyik központi eleme a csődnyitás időpontjára elkészített mérleg, valamint az egyes vagyonelemek realizálhatóságának, kötelezettség állományának és jövedelemtermelő képességének vizsgálata is. 22 A terv tartalmára vonatkozóan a törvény előírásokat nem ad. Egyezségi rész A Cstv. alapján Az egyezség keretében az adós megállapodik a hitelezőkkel az adósság rendezésének feltételeiről, így különösen megállapodhatnak az adósságra vonatkozó engedményekről és a fizetési könnyítésekről, egyes követelések elengedéséről vagy átvállalásáról, a követelések fejében az adós gazdálkodó szervezetben részesedés szerzéséről, a követelések megfizetéséért való kezességvállalásról és egyéb biztosítékokról, az adós reorganizációs és veszteségcsökkentő programjának elfogadásáról, továbbá mindarról, amit az az adós fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása érdekében szükségesnek tartanak, ideértve az egyezség végrehajtása ellenőrzésének 20 CSŐKE ANDREA, FODORNÉ LETTNER ERZSÉBET, HORVÁTH ANDREA, SERÉNYI GYÖRGY: Csőd, felszámolás, végelszámolás, KJK KERSZÖV Jogi és Üzleti Kiadó Kft, Budapest, CSŐKE ANDREA, FODORNÉ LETTNER ERZSÉBET, HORVÁTH ANDREA, SERÉNYI GYÖRGY: Csőd, felszámolás, végelszámolás, KJK KERSZÖV Jogi és Üzleti Kiadó Kft, Budapest, HUTKAI ZSUZSANNA, TÖRÖK GÁBOR: Csődtörvényünk a megújulás útján Egy reorganizációs terv elvi modellje, Jogtudományi Közlöny, sz.13 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR módját is. Az egyezségi rész tehát egy javaslat a hitelezői igények kielégítésére, a hitelezői követelések elengedésére, átütemezésére: meg kell határozni, hogy az egyes hitelezői igényeket, illetve hitelezői csoportokat mikor, milyen formában elégítenék ki és miként alakul a biztosítékkal rendelkező hitelezők pozíciója. Amennyiben a felek meg tudnak állapodni, akkor a hitelezők a követeléseik egy részéhez hozzájuthatnak, s helyreállhat a normális termelés, amennyiben nem lehet megállapodni, akkor a felszámolás következik. A reorganizációs terv A tervet az adós készíti és küldi meg a felek számára. Amennyiben megadott határidőig nincs a feleknek megküldve a reorganizációs terv, illetve nem hívták össze a tervelfogadó gyűlést, a vagyonfelügyelő kezdeményezi a bíróságon az eljárás átfordítását felszámolásba. Amennyiben megvalósul hitelezők határidőben történő összehívása, akkor a hitelezők határidő hosszabbításához az eljárások választásáról döntő szabályozásnak megfelelő arányban hozzájárulhatnak. A tervet az adós képviselője akkor küldheti ki a felek számára, ha azt annak vezető testületei elfogadták. Meg kell határozni a reorganizáció teljes időszakára tekintettel, hogy a társaság tulajdonosi jogait a reorganizációs eljárás alatt ki és hogyan gyakorolja, melyek a hitelezők jogai az eljárás során, milyen szabályai és következményei vannak a szerződés felmondásának, megszüntetésének és nem utolsósorban, hogy mi a szerződés időtartama. A reorganizációs terv elfogadása A tervelfogadó gyűlést az adós hívja össze meghatározott határidőben, a meghívóhoz csatolni kell a reorganizációs tervet. A tervről az elfogadásról szóló gyűlésen írásban vagy szóban véleményt nyilváníthatnak a munkavállalói érdekképviseletek, a hitelezői választmány és a vagyonfelügyelő. A véleményt nyilvánítók az adós képviselői mellett résztvevői a hitelezői gyűlésnek. A reorganizációs tervről történő szavazásban csak a csődeljárás előtti hitelezők vesznek részt. A tervelfogadó gyűlést az adós vezeti, a tervről történő szavazás szabályozása megegyezik az eljárások közötti választásról szóló döntés szabályaival. A terv elutasítása esetén a hitelezők adhatnak újabb határidőt a terv átdolgozására, és újbóli benyújtására. A terv megerősítése A tervelfogadó gyűlésen a vagyonfelügyelő megállapítja, hogy a terv elfogadásához szükséges arány megvan e; amennyiben igen, akkor tájékoztatja a bíróságot annak elfogadásáról. A Bíróság végzésben határoz a terv elfogadásának jóváhagyásáról vagy elutasításáról. A Bíróság megvizsgálja, hogy a terv előkészítése, elfogadása megfelel-e a jogszabályban előírtaknak, többek között azt, hogy megtárgyalták-e előzetesen az adós vezető testületei, megvan-e a szükséges hitelezői arány az elfogadáshoz, továbbá, hogy a terv megvalósításához szükséges-e más szervek engedélye, s amennyiben igen, akkor az meg van-e. Elfogadás esetén rögzítik annak jóváhagyását, a reorganizációs eljárás időtartamát és az eljáró vagyonfelügyelőt. Elutasítás esetén végzésben rögzítik a terv el-14 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR utasítását, döntenek a felszámolásról, megállapítják a vagyonfelügyelő díját és kijelölik a felszámolót, aki megegyezhet a vagyonfelügyelővel. A terv jóváhagyásának következményei, hatása A reorganizációs terv végrehajtása vagyonfelügyelői felügyelet mellett zajlik. Az elfogadott terv egyezségi részében foglaltak valamennyi, a tervet elfogadó felet kötik. A terv elfogadása nem érinti a hitelezőknek adóstársakkal, kezesekkel szembeni jogait, illetve az olyan hitelezői jogokat, amelyek a nem a csődvagyonba tartozó vagyontárgyakra vonatkoznak. A reorganizációs eljárás befejezése A reorganizációs eljárás kétféle módon fejeződhet be: felszámolás útján vagy normál módon. A normál befejezést az adós, a vagyonfelügyelő, valamint a hitelezői választmány kezdeményezheti, a zárás formáját pedig meg kell határozni. A reorganizáció normál befejezésének nincs törvény által előírt határideje. 6. Az egyéni csőd kérdése A 2008-as válság az üzleti szervezetek mellett jelentősen kihatott a magánszemélyek mindennapjaira is: a devizahitelekkel terhelt lakosság egy része gyorsan kilátástalan helyzetbe került. A helyzet 2011-re sem javult, sőt, a problémás esetek száma egyre bővült, melyek közül az egyik kiemelt csoport a lakástulajdonosok köre, melyek helyzetén a kilakoltatási moratóriummal, az árfolyamrögzítéssel kapcsolatos intézkedések és az otthonvédelemmel összefüggő törvény is hivatott a tervek szerint segíteni. A tanulmánynak nem célja a törvény gazdasági hatásainak, illetve uniós joggal való összhangjának vizsgálata, azonban úgy vélem, hogy ezen kérdéskör szorosan kapcsolódik a csődjog témaköréhez, azon belül is az egyéni csőd területéhez. Az évi CXXI. tv. az otthonvédelemmel összefüggő, egyes törvények módosításáról több törvényt is érintett: - Az illetékekről szóló évi XCIII. törvény módosítása - A személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény módosítása - Az illetékekről szóló évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló évi LXXXV. - A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény módosítása - A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló évi XXX. törvény módosítása - A devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló évi LXXV. törvény módosítása A végtörlesztéssel kapcsolatos törvénymódosítások lényege a következő pontokban foglalható össze:15 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR lakóingatlanon alapított zálogjoggal vagy állami készfizető kezességgel nyújtott devizahitelek végtörlesztése esetén a pénzügyi intézmények 180 CHF/HUF, 250 EUR/HUF illetve 2 JPY/HUF árfolyamot alkalmaznak, ha - a végtörlesztéssel érintett devizahitel folyósításánál alkalmazott árfolyam ezeknél nem volt magasabb - a végtörlesztésre vonatkozó írásbeli igénybejelentést december 30. napjáig kell benyújtani - a végtörlesztést az igénybejelentést követő 60 napon belül le kell bonyolítani - a végtörlesztéssel érintett devizahitelhez kapcsolódó áthidaló vagy gyűjtőszámlahitel-tartozás végtörlesztését a hitelfelvevő ezzel egyidejűleg vállalja - a pénzügyi intézmény nem utasíthatja el az igénybejelentést, köteles a végtörlesztésre irányuló lezárást 60 napon belül előkészíteni - költségtérítést és egyéb díjat vagy jutalékot a végtörlesztésért nem lehet felszámítani - a törvény a kihirdetést követő 3. napon lép hatályba, és április 1-jén hatályát veszti A törvénnyel kapcsolatban Harald Waiglein osztrák pénzügyminisztériumi szóvivő elmondta, hogy a tárca több lehetőséget vizsgál, "jogi természetű kapcsolódási pontokat" keres, hogy fellépjen a Magyarországon törvényben rögzített adósságtörlesztési megoldás ellen. Az egyik kérdés az, hogy a jogszabály ütközik-e a tőke szabad mozgásának uniós alapelvével. Ez "uniós jogi kapcsolódási pontot" jelenthet, az ügy pedig az Európai Unió Bírósága illetékességi körébe tartozhat, így az Európai Bizottság és a törvény által érintett pénzintézetek is léphetnek. Ezen felül a devizahitelezés problémáira kidolgozott magyar megoldás, amelyet hevesen bírált az Európai Központi Bank (EKB) is, a pénzügyi piacok stabilitásával összefüggésben is tematizálható, vagyis az uniós pénzügyi felügyelet elé is kerülhet. Az osztrák pénzügyminisztérium azt is vizsgálja, hogy miként viszonyul a törvény az Ausztria és Magyarország között meglévő beruházásvédelmi megállapodáshoz. Hozzátette: Ausztria abból indul ki, hogy az Unióban mások is fellépnek majd a magyar törvény ellen. Harald Waiglein hangsúlyozta: meg kell akadályozni az olyan intézkedéseket, amelyek "a rövid távú belpolitikai haszonszerzésért önkényesen sértenek vagy felfüggesztenek jogi alapelveket". 23 Összegzés A csőd jelentős szerepet tölt be a gazdasági életben: a nagyobb pénzügyi gazdasági válságok esetén újra és újra a középpontba kerül ez a témakör, azzal a meggondolással és céllal, hogy az arra érdemes adósoknak lehetősége nyíljon a fennmaradásra, talpraállásra és kibontakozásra ahelyett, hogy a felszámolási eljárásba sodródnának. Ennek nem csupán gazdasági, hanem meghatározó társadalmi vetülete is van, amely az 2316 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR állam szempontjából sem elhanyagolható: gondoljunk itt a már említett munkanélküliség és adóbevétel tételeire. A bírósági eljárások adataiból az látszik, hogy a csődeljárás iránti igény növekszik, különösen a 2008-ban kirobbanó válság utáni éveket tekintve, azonban a felszámolási eljárások számához képest jelentősen alul marad. Az előnyösebb csődeljárást az állam, a törvényhozó részéről is támogatni szükséges ahhoz, hogy az előbbiekben említett arány tovább javuljon, javulhasson. Egy eredményes reorganizációhoz szükséges jogi keretek biztosítása természetesen csak az érem egyik oldalát adják: szükség van arra is, hogy a piacon igény legyen az adós tevékenységére, azaz piacképes legyen. A reorganizációs terv akkor lehet sikeres, ha kemény gazdasági elemzéseken, felméréseken és jövőremutató közgazgasági számításokon alapul és ezen elvek mentén hajtják végre az átszervezést. Ennek egyik legfontosabb eleme az állam oldaláról közelítve az lehetne, hogy a reorganizációhoz kapcsolódó gazgasági elemzések és gazdasági szakértők szerepét és feladatkörét az állam meghatározná, növelné a reorganizációs terv készítésében, az egyezség megkötésénél és a terv megvalósítása alatt is. Meglátásom szerint a kilakoltatással, a lakástörlesztések kezelésével, a devizahitelesek érdekében hozott rendelkezések az egyéni csőd kérdésköréhez tartoznak. A legnagyobb hiányosságot abban látom, hogy korántsem jelent elégséges megoldást ennek a területnek a szabályozása, mivel a társadalom és a problémás területek nagyon szűk rétegének nyújtanak lehetőséget és még kevesebb embernek tényleges megoldást - a tanulmányban ismertetett intézkedések. A válságok okozta gazdasági társadalmi hatások erősítik az igényt az egyéni csőd kérdésének egységesebb szabályozásában is. Több megjelenítése
Juhász László A módosított csődtörvény tapasztalatai Milyen az ítélkezési gyakorlat? A csődtörvény módosításai Az 1991. évi XLIX. tv. (Cstv.) megalkotásának körülményei (három eljárás, kötelező csőd.) Részletesebben Ki kezdeményezhet felszámolási eljárást?
http://gyorugyved.hu FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS A Cstv. 1. (3) bekezdése alapján a felszámolási eljárás olyan eljárás, amelynek célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezők Részletesebben A gazdasági társaságok megszűnése, csődeljárás. Vállalkozási alapismeretek 1. 5. előadás Onyestyák Nikoletta
A gazdasági társaságok megszűnése, csődeljárás Vállalkozási alapismeretek 1. 5. előadás Onyestyák Nikoletta A VÁLLALATOK ÁTALAKULÁSA Jogi szabályozása: A gazdálkodó szervezetek és a gazdálkodó társaságok Részletesebben Ha az önkormányzat nem fizet
Ha az önkormányzat nem fizet igényérvényesítés, adósságrendezési eljárás helyi önkormányzatokkal szemben Kapa Mátyás főiskolai tanár TARTALOM I. Bevezetés II. A követelések érvényesítésének hagyományos Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Magáncsőd - Gyakran Ismétlődő Kérdések
Magáncsőd - Gyakran Ismétlődő Kérdések 1. Milyen feltételek esetén jogosult valaki az eljárásban történő részvételre? Több együttes feltételnek teljesülnie kell ahhoz, hogy adós az eljárást kezdeményezhesse, Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére
BELÜGYMINISZTER BM/8122/2012. A 2011. évi CXII. törvény 27. (5)-(7) bekezdéseinek rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2012. július 3-án ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a helyi önkormányzatok adósságrendezési Részletesebben CSŐDEGYEZSÉGI MEGÁLLAPODÁS
CSŐDEGYEZSÉGI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről a csődeljárás alatt álló adós gazdálkodó szervezet, aze-star ALTERNATÍV ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYRT. CSŐDELJÁRÁS ALATT (székhelye: 1122 Budapest, Székács Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város. Javaslat kamatmentes kölcsön nyújtására a Salgótarjáni Acélárugyár Zrt.,,cs.a. munkavállalói részére
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere Iktatószám: 9693/2014. Javaslat kamatmentes kölcsön nyújtására a Salgótarjáni Acélárugyár Zrt.,,cs.a. munkavállalói részére Tisztelt Közgyűlés! A Salgótarján Részletesebben A jog értünk van. Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény)
A jog értünk van Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény) Dr. Győri Enikő címzetes vezető tanácsos 2006. 05. 30. 2006. július 1-jétől - új társasági jogi törvény, cégeljárási Részletesebben E lőadó: dr. A dorján Csaba egyetem i adjunktus B CE Pénzügyi Szám vitel Tanszék
Jogutód nélküli megszűnések 2012. márc. 1-től E lőadó: dr. A dorján Csaba egyetem i adjunktus B CE Pénzügyi Szám vitel Tanszék A jogutód nélküli megszűnések a jogszabályokban Az 1991. évi IL. törvény a Részletesebben Tájékoztató a természetes személyek adósságrendezési eljárásáról szóló 2015. évi CV. törvény alapján
Tájékoztató a természetes személyek adósságrendezési eljárásáról szóló 2015. évi CV. törvény alapján Mi a magáncsőd? A magáncsőd vagy családi csődvédelem, illetve az adósságrendezési eljárás szinonim szavak, Részletesebben Az E-STAR Nyrt. cs.a. elvi egyezségi javaslat tervezete
Az E-STAR Nyrt. cs.a. elvi egyezségi javaslat tervezete Adós kéri, hogy a hitelezők járuljanak hozzá ahhoz, hogy az Adós a jelen fizetőképességének helyreállítását célzó átdolgozott reorganizációs program Részletesebben Szentirmai & Udvardy. Ügyvédi Társulás. Adósságrendezés az alábbi főbb együttes feltételek együttes fennállása esetén kezdeményezhető:
Magáncsőd A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény bevezette a magáncsőd jogintézményét, amelynek célja az, hogy a fizetési nehézségekkel küzdő belföldi természetes személyek Részletesebben A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok. jogalkalmazási problémái
A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok jogalkalmazási problémái Szerző: dr. Bori Beáta Pécs 2014. május I. Bevezetés A magyar fizetésképtelenségi és jogutód nélküli megszűnéssel Részletesebben Magyar Kémény Korlátolt Felelősségű Társaság "csődeljárás alatt" Reorganizációs terve, veszteségcsökkentési programja és csődegyezségi javaslata
A Magyar Kémény Korlátolt Felelősségű Társaság "csődeljárás alatt" Reorganizációs terve, veszteségcsökkentési programja és csődegyezségi javaslata 2015. május Budapest, 2015. 05. 12. Dr. Korom Norbert Részletesebben ~ m. számú előterjesztés
~ m. számú előterjesztés Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármcstere Előterjesztés a Képviselő-testület részére a Kőbányai Média és Kulturális Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Részletesebben A felszámolási eljárás kezdete:
BIHARI ÁGNES, 2010 A felszámolási eljárás célja a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése, valamint annak során a hitelezők törvényben meghatározott módon és sorrendben történő kielégítése. Részletesebben a közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállaló,
Tájékoztató a közszférában dolgozó ingatlanfedezetű devizahiteles ügyfeleink részére Hasznos kiegészítő információk közszférában dolgozó ügyfeleink számára a rögzített árfolyamon történő törlesztéshez Részletesebben 4.1. Válságmenedzsment fázisai, módszerei
4.1. Válságmenedzsment fázisai, módszerei 4.1.1. Vállalkozások válsága és annak leküzdése Az üzleti vállalkozás lényege, alapvető jellemzője az önálló tőke-és munkabefektetés, amellyel a vállalkozó kockázatot Részletesebben Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben)
Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben) Készítette Szeidel Julianna 1. Mely állításokkal ért egyet a vállalkozásokkal Részletesebben Természetes személyek fizetésképtelenségi eljárása
Természetes személyek fizetésképtelenségi eljárása A magáncsőd Dr. Bán Zsuzsa Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Mi az eljárás lényege? Természetes személy adósok fizetésképtelenségük esetén a gazdasági Részletesebben Két éves a csődtörvény módosítás
Két éves a csődtörvény módosítás A 2009. évi Cstv. módosítás tapasztalatai és a jelenlegi módosítás főbb irányai Somogyi Ferenc FOE Elnök TM-LINE Zrt. Vezérigazgató 2011.11.24. Néhány cím gazdasági újságok Részletesebben Rokkantsági kockázatot tartalmazó részlet-kifizetésű életbiztosítás különös feltételei
Rokkantsági kockázatot tartalmazó részlet-kifizetésű életbiztosítás különös feltételei 1. Általános rendelkezések A jelen alapbiztosítás feltételeiben nem rendezett kérdésekben az ÁB-AEGON Általános Biztosító Részletesebben Tájékoztató az árfolyamrögzítés és a gyűjtőszámlahitel szabályozás részleteiről
Tájékoztató az árfolyamrögzítés és a gyűjtőszámlahitel szabályozás részleteiről Az Országgyűlés 2013. november 9-ei hatállyal módosította a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok Részletesebben Összefoglaló az árfolyamrögzítés új lehetőségével. kapcsolatos fontosabb tudnivalókról
Összefoglaló az árfolyamrögzítés új lehetőségével kapcsolatos fontosabb tudnivalókról Egy 2012. április 1-től hatályba lépő törvénymódosítás alapján újra nyitva áll a lehetőség az ingatlancélú devizahitellel Részletesebben A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók
A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók A cégbíróság kényszertörlési eljárás megindítását rendeli el, ha törvényességi felügyeleti hatáskörében eljárva a céget megszűntnek nyilvánítja, ha a Részletesebben Nagyfüged Község Önkormányzatának 13/2007 (XII.17.) sz. Rendelete. A helyi iparűzési adóról
Nagyfüged Község Önkormányzatának 13/2007 (XII.17.) sz. Rendelete A helyi iparűzési adóról - a módosításokkal egységes szerkezetben - Nagyfüged Község Önkormányzata az önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben TAKARÉKSZÖVETKEZET. Ügyfél-tájékoztató a fizetési nehézségek körében alkalmazandó eljárásokról, áthidaló megoldásokról
1. sz. melléklet: Ügyfél-tájékoztató a fizetési nehézségek körében alkalmazandó eljárásokról, áthidaló megoldásokról A Nemesnádudvar és Vidéke Takarékszövetkezet számára kiemelten a fizetési nehézségekkel Részletesebben 15/2004. (IV. 30.) ÖK. számú rendelet. a helyi iparűzési adóról
1 Kőszárhegy Község Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2004. (IV. 30.) ÖK. számú rendelet a helyi iparűzési adóról (egységes szerkezetbe foglalva a módosítására kiadott 31/2004. (VIII. 23.) ÖK. számú Részletesebben Hogyan mentsük meg eladósodott cégünket! (4. rész)
eladó, cégek, vállalkozás, siker, cégeladás, ingyenes apróhirdetés, Hogyan mentsük meg eladósodott cégünket! (4. rész) Nem lát reményt? Egy kis statisztikával kezdem! Tisztelt Cégtulajdonos! Magyarországon Részletesebben Vállalkozás. Forrásbevonás. Vállalkozás szereplői. Vállalat
Nyugat-Pannon Régió Pályázati Tanácsadóinak és Projektmenedzsereinek Egyesülete Vállalkozás Forrásbevonás Az eredményszerzés érdekében végzett rendszeres gazdasági tevékenység, melynek célja a profitszerzés. Részletesebben T/8872. számú. törvényjavaslat. a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/8872. számú törvényjavaslat a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről Előadó: Dr. Veres János pénzügyminiszter Budapest, 2009. február 2009. évi törvény Részletesebben E g y e s ü l é s i S z e r z ő d é s tervezet
amely létrejött egyrészről a E g y e s ü l é s i S z e r z ő d é s tervezet KNYKK Középnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zártkörűen működő Részvénytársaság (székhelye: Tatabánya Csaba u. 19., statisztikai Részletesebben Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete
Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átadásáról és átvételéről Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testülete Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI GAZDÁLKODÁS SZAK DIPLOMÁS LEVELEZŐ TAGOZAT KÜLGAZDASÁGI VÁLLALKOZÁS SZAKIRÁNY
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI GAZDÁLKODÁS SZAK DIPLOMÁS LEVELEZŐ TAGOZAT KÜLGAZDASÁGI VÁLLALKOZÁS SZAKIRÁNY A FELSZÁMOLÁSRÓL Készítette: Sári Hanna Budapest, 2009. Részletesebben A rendelet hatálya. A rendelet hatálya kiterjed Gyömrő város közigazgatási területének egészére. Az adókötelezettség
Gyömrő Város Képviselő-testületének 25/2002. (XII.19.) sz. önk. rendelete a helyi iparűzési adóról a 33/2003. (XII.22.) az 5/2004. (III.11.) sz. a 8/2012.(III.09.) sz. és a 29/2012. (XI.29.) sz. rendeletekkel Részletesebben Panaszkezelési Szabályzat
Panaszkezelési Szabályzat 1. A szabályzat célja A panaszkezelés szabályozásának célja, az 1991. évi XLIX. Törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról hatálya alá tartozó felszámoló szervezetek Részletesebben Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben Miklósyné Ács Klára Siklósi Ágnes Dr. Sztanó Imre KÖNYVVEZETÉSI ISMERETEK
Miklósyné Ács Klára Siklósi Ágnes Dr. Sztanó Imre KÖNYVVEZETÉSI ISMERETEK Budapest, 2007 Szerzők: Miklósyné Ács Klára Siklósi Ágnes Dr. Sztanó Imre Lektorálta: Vladár Ferencné Dr. Simon Szilvia ISBN 978 Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Követelésmenedzsment. Torsten Braner, LL.M. 2010. június 7.
www.enwc.com Követelésmenedzsment és szerződésk skészítés 2010. június 7. Torsten Braner, LL.M. e n w c Natlacen Walderdorff Cancola Rechtsanwälte GmbH Wien Budapest Prag Brünn Warschau Kiew www.enwc.com Részletesebben Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E. A helyi iparűzési adóról
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben R é s z l e t e s p á l y á z a t i f e l t é t e l e k
R é s z l e t e s p á l y á z a t i f e l t é t e l e k.az A + P Módszer Kft (1111 Budapest, Budafoki út 16., cégszám: 01-09-461769) mint a SHS. UNION Szerviz Szolgáltató Kft. fa székhely: 3300 Eger, Vörösmarty Részletesebben SZABÁLYZAT. Kamatmentes, visszatérítendő lakáscélú kölcsön formájában kölcsönben részesíthetők:
SZABÁLYZAT a Paksi Polgármesteri Hivatal, Paks Város Önkormányzata és Paks Város Onkormányzata által fenntartott intézmények munkavállalóinak lakáscélú munkáltatói kölcsönéről * (Egységes szerkezetben) Részletesebben Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben)
Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben) Vaszar Község Önkormányzat képviselőtestülete (továbbiakban: Részletesebben Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 47/2012. (X.19.) önkormányzati rendelete a telekadóról
Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 47/2012. (X.19.) önkormányzati rendelete a telekadóról Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyűlése az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés h) pontjában Részletesebben ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. tv (továbbiakban Bszt. Részletesebben Csávoly Község Önkormányzata Képviselő-testületének többször módosított 5/1996. (XII. 26.) ÖKt. rendelete a magánszemélyek kommunális adójáról
Csávoly Község Önkormányzata Képviselő-testületének többször módosított 5/1996. (XII. 26.) ÖKt. rendelete a magánszemélyek kommunális adójáról (Egységes szerkezetben) Csávoly község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
III. évfolyam GM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jog ismeretek 2014/2015. I. félév 1 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák Részletesebben Juhász László: A szerződésen alapuló tartozás fogalma a felszámolási eljárásban
Juhász László: A szerződésen alapuló tartozás fogalma a felszámolási eljárásban A fizetésképtelenségi okok szabályozásának kérdései Amióta csőd- illetve felszámolási eljárásokat szabályoznak a törvények, Részletesebben LXIV. ÉVFOLYAM 3. SZÁM 2014. április 2. A VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA T A R T A L O M. 3. S z á m T á r g y O l d a l.
LXIV. ÉVFOLYAM 3. SZÁM 2014. április 2. A VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA T A R T A L O M 3. S z á m T á r g y O l d a l Közlemény Tájékoztató a mezőgazdasági- és az általános csekély összegű Részletesebben Nagykereki Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 6/2003. (VIII. 28.) rendelete. A helyi iparűzési adóról
Nagykereki Község Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2003. (VIII. 28.) rendelete A helyi iparűzési adóról A Képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16.. (1). bekezdésében Részletesebben JUHÁSZ LÁSZLÓ. A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai
JUHÁSZ LÁSZLÓ A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai Miért kell a témával foglalkozni Viszonylag új jogintézmény a magyar jogban, kb 10 éves múltra tekint vissza A gyakorló jogászok sem ismerik Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben A SREP útmutató 5. számú melléklete: Az önkéntes intézményvédelmi rendszerek minősítése a hitelintézeti szektorban
A SREP útmutató 5. számú melléklete: Az önkéntes intézményvédelmi rendszerek minősítése a hitelintézeti szektorban Az elmúlt időszak tapasztalatai felhívták a figyelmet a hitelintézeti szektorban az intézményvédelmi Részletesebben Hegyesd község Önkormányzata Képviselőtestületének 11/2003. /XII.31/ r e n d e l e t e. az iparűzési adóról
Hegyesd község Önkormányzata Képviselőtestületének 11/2003. /XII.31/ r e n d e l e t e az iparűzési adóról Hegyesd Önkormányzat a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban Ht.) 1. - ának Részletesebben b) bírósági adósságrendezés esetén az adósságrendezést elrendelő bírósági végzés jogerőre emelkedésének napja,
Az AXA Bank Europe SA Magyarországi Fióktelepe tájékoztatója a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény bankszámlavezetést érintő ügyféltájékoztatója 1. Bevezetés Az AXA Bank Részletesebben Tájékoztató az árfolyamrögzítés és a gyűjtőszámla-hitel szabályozás részleteiről
Tájékoztató az árfolyamrögzítés és a gyűjtőszámla-hitel szabályozás részleteiről Mit jelent és hogyan működik az árfolyamrögzítés? Azon lakóingatlan fedezete mellett nyújtott devizakölcsönnel rendelkező Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek II. Számvitel és pénzgazdálkodás. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek II. Számvitel és pénzgazdálkodás KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Hitelek csoportosítása 61. lecke 1. Pénztömeg nagyságára gyakorolt Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk. Rendelet tárgykódja:
Emőd Város**** Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1998. (III. 26.), 15/1998. (XII. 18.), 15/2000. (XII. 21.), 17/2002. (XII. 12.), 20/2004. (VIII. 13.), 15/2007. (XII. 14.) rendeletével módosított 12/1997. Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben 1./ Ügyféltájékoztató a fizetési nehézségek körében alkalmazandó eljárásokról, áthidaló megoldásokról
1./ Ügyféltájékoztató a fizetési nehézségek körében alkalmazandó eljárásokról, áthidaló megoldásokról A Hartai Takarékszövetkezet kiemelten a fizetési nehézségekkel küzdő, a takarékszövetkezettel együttműködő Részletesebben Tájékoztató a bérgarancia támogatásról
Tájékoztató a bérgarancia támogatásról A bérgarancia támogatás a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény alapján nyújtható visszatérítendő, kamatmentes támogatás. E támogatás: - a felszámolás, Részletesebben a helyi iparüzési adóról. I. fejezet Általános rendelkezések
SIROK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA 2004. évi 13., 2003. évi 16., 2002. évi 16. 2000.évi 18., 1999. évi 18. és 1998. évi 16. számu rendeletekkel módositott 1997. évi 18. /1997.december 23./ rendelete a helyi iparüzési Részletesebben A rendelet hatálya. (1) A rendelet hatálya kiterjed a Képviselő-testületre és szerveire, intézményeire.
Jánossomorja Város Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2014. (VIII. 28.) önkormányzati rendelete Jánossomorja Város Önkormányzatának vagyonáról és a vagyonnal történő gazdálkodás szabályairól Jánossomorja Részletesebben 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 1. Ügyvédi feladatok és okiratok a fizetésképtelenségi eljárásokban
2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 1 Ügyvédi feladatok és okiratok a fizetésképtelenségi eljárásokban 2013.April.28. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 2 Az előadás felépítése I. Rész Általános Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók
A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók A cégbíróság kényszertörlési eljárás megindítását rendeli el, ha törvényességi felügyeleti hatáskörében eljárva a céget megszűntnek nyilvánítja, ha a Részletesebben MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított
MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított 1/1999. (II. 01.) rendelete a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal Részletesebben 2007. évi XCIX. törvény. az európai területi együttműködési csoportosulásról
2007. évi XCIX. törvény az európai területi együttműködési csoportosulásról Az Országgyűlés a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése érdekében, és a határokon átnyúló, transznacionális, illetve régiók Részletesebben Telekgerendás Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012. (IV.26.) számú önkormányzati rendelete
Telekgerendás Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012. (IV.26.) számú önkormányzati rendelete az önkormányzat vagyonáról és a vagyonnal való gazdálkodás szabályairól Telekgerendás Község Önkormányzat Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2009. február 13-i ülése 15. számú napirendi pontja
Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2009. február 13-i ülése 15. számú napirendi pontja Felterjesztés a Pénzügyminiszterhez az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításából Részletesebben Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok
Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról (Civil tv.) Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI
A Kormány /2007. (...) Korm. r e n d e l e t e az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a Részletesebben Tájékoztató fizetési késedelemmel rendelkező adósok részére
Tájékoztató fizetési késedelemmel rendelkező adósok részére Alapvető fogalmak: Adós Az a természetes személy, természetes személy vállalkozó, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet, Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó szabályok az Mt. szerint
A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó szabályok az Mt. szerint Csoportos létszámcsökkentésnek minősül, ha a munkáltató a döntést megelőző féléves, átlagos statisztikai létszáma szerint - 20-nál több Részletesebben 1. A faktoring fogalma
1. A faktoring fogalma A faktoring ügylet keretében az áru eladója halasztott fizetéssel történt eladásainak ellenértékét meghatározott összeg ellenében egy harmadik személyre, a faktorra ruházza át, aki Részletesebben 1962. évi 25. törvényerejű rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény Részletesebben A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS
A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK Mi a felszámolási eljárás? Mely vagyon tartozik a felszámolás hatálya alá? Melyik bíróság jár el? II. A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS MENETE 1. A felszámolási eljárás Részletesebben TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 12/2004. (V.26.) számú. rendelete. az iparűzési adóról
TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 12/2004. (V.26.) számú rendelete az iparűzési adóról Tokaj Város Önkormányzat a helyi adókról szóló 1990.évi C. törvény (továbbiakban: Ht.) 1. (1) bekezdésében és 6. -ában Részletesebben Szállítási és forgalmazási szerződés
1/5 Szállítási és forgalmazási szerződés mely létrejött egyfelől a Zimmer Hungária Kft. ( adószám: 10832037 2 13; Cg: 13 09 069532, bankszámla szám: Sopron Bank Zrt. 17600011 00203863 00200004 2011 Budakalász, Részletesebben а devizában eladósodott személyek védelme érdekében szükséges egyes törvénye k módosításáró l
ЭNаg$Yíi1ё s Hivatal a 1'1.'6^^ : 2014. évi.... törvény Ёrkezca : 7014 MД. J 0 6., а devizában eladósodott személyek védelme érdekében szükséges egyes törvénye k módosításáró l 1. Az illetékekről szóló Részletesebben CSŐDEGYEZSÉGI MEGÁLLAPODÁS
CSŐDEGYEZSÉGI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről a csődeljárás alatt álló adós gazdálkodó szervezet, aze-star ALTERNATÍV ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYRT. CSŐDELJÁRÁS ALATT (székhelye: 1122 Budapest, Székács Részletesebben Tájékoztató a követeléskezelő által kezelt fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási tudnivalókról
Tájékoztató a követeléskezelő által kezelt fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási tudnivalókról A fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási szabályokat az alábbi két törvény Részletesebben ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT
ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT A BORSOD-ABAÚJ-ZEMPLÉN MEGYEI ÜGYVÉDI KAMARA FOLYÓIRATA 2010. XIII. évfolyam, 3 4. szám TARTALOM Dr. Csőke Andrea: A kezesség aktuális problémái... 1 Dr. Részletesebben 1. A rendelet célja, hatálya
Segesd Község Önkormányzata Képviselő-testületének 15/2013. (XI. 29.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átvételére és átadására vonatkozó szabályokról Segesd Község Önkormányzatának Részletesebben ECB-PUBLIC. AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE (2011. november 4.) a deviza-jelzáloghitelekről és a lakáshitel-megállapodásokról (CON/2011/87)
HU ECB-PUBLIC AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE (2011. november 4.) a deviza-jelzáloghitelekről és a lakáshitel-megállapodásokról (CON/2011/87) Bevezetés és jogalap 2011. szeptember 19-én az Európai Központi Részletesebben JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA Magyarország Alaptörvénye: A magyar jogi hierarchiában a legmagasabb rendű jogszabály, amely 2012. január 1. napján lépett hatályba. Az Országgyűlés az Alaptörvényben Részletesebben MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ
MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ Ikt.sz.: 1/942-1/2013/I. Üi.: Juhászné Kérdő E. Makó Város Önkormányzat Képviselő-testülete MAKÓ RENDELETTERVEZET Tárgy: Államháztartáson kívüli forrás Részletesebben A befektetési vállalkozásban történő minősített befolyásszerzés engedélyezése
A befektetési vállalkozásban történő minősített befolyásszerzés engedélyezése A minősített befolyás fogalma A Bszt. 4. (2) bekezdésének 11. pontja értelmében a minősített befolyás: egy vállalkozással létrejött Részletesebben Vezetői Részvényopciós Programja
Az RFV Regionális Fejlesztési, Beruházó, Termelő és Szolgáltató Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt) Vezetői Részvényopciós Programja RFV Regionális Fejlesztési, Részletesebben Az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány által nyújtott intézményi kezesség (Alapítványi Kezesség) igénybevétele
Az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány által nyújtott intézményi kezesség (Alapítványi Kezesség) igénybevétele Ha vállalkozása nem rendelkezik a BG Finance Zrt. (Táraság) által nyújtott támogatott Részletesebben AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet 3346 Bélapátfalva, Május 1. u. 2/a. 3/9. Lakossági Devizahitelezés Üzletszabályzata
AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet 3346 Bélapátfalva, Május 1. u. 2/a. 3/9. Lakossági Devizahitelezés Üzletszabályzata TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1. 1. Alkalmazási kör... 3 2. A Részletesebben Találgatások és tények az ingatlanok kényszerértékesítésével összefüggésben
Találgatások és tények az ingatlanok kényszerértékesítésével összefüggésben Találgatások a bírósági végrehajtással összefüggésben Több hír és állítás látott napvilágot arról, hogy családok tízezrei válhatnak Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
F‑47/07. sz. ügy
„Közszolgálat – Tisztviselők – Előléptetés – A 2005. évi előléptetési időszak – Az előléptetési eljárásra vonatkozó utasítások jogszerűsége – A személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultáció – Az érdemek összehasonlító vizsgálata – A személyzeti képviselőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés”
Tárgy: Az EK 236. cikk és EA 152. cikk alapján előterjesztett kereset, amelyben J. Behmer többek között azon parlamenti határozat megsemmisítését kéri, amely a 2005‑ös előléptetési időszak alapján mellőzte az A*13 besorolási fokozatba 2005. január 1‑jével történő előléptetését.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja. Valamennyi fél maga viseli a saját költségeit.
1. Tisztviselők – Személyzeti szabályzat – Általános végrehajtási rendelkezések – Fogalom
(Személyzeti szabályzat, 45. és 110. cikk)
2. Tisztviselők – Előléptetés – Az egyik rendszerből a másikba való átmenet
3. Tisztviselők – Elvek – Bizalomvédelem – Az előléptetésre vonatkozó szabályok módosítása
4. Tisztviselők – Előléptetés – Az előléptetett tisztviselők listáját megállapító határozat
5. Tisztviselők – Előléptetés – Szempontok – Érdemek – A besorolási fokozatban eltöltött szolgálati idő figyelembevétele
6. Tisztviselők – Előléptetés – Elő nem léptetett pályázó panasza – Elutasító határozat – Indokolási kötelezettség – Terjedelem
1. A személyzeti szabályzat 110. cikkében foglalt „általános végrehajtási rendelkezések” kifejezés elsősorban a személyzeti szabályzat egyes különös rendelkezéseiben kifejezetten meghatározott végrehajtási intézkedésekre vonatkozik, és kifejezett kikötés hiányában az említett cikk formális feltételeivel érintett végrehajtási intézkedések megtételére vonatkozó kötelezettség csak kivételesen, vagyis akkor ismerhető el, amikor a személyzeti szabályzat rendelkezései annyira nem egyértelműek és pontosak, hogy alkalmatlanok az önkényességet kizáró alkalmazásra.
A személyzeti szabályzat 45. cikke alapján a közösségi intézmény által elfogadott előléptetési eljárást szabályozó utasítások nem minősülnek a személyzeti szabályzat 110. cikke értelmében vett általános végrehajtási rendelkezéseknek. Egyrészt ugyanis a személyzeti szabályzat 45. cikke (1) bekezdésének rendelkezései kifejezetten nem teszik kötelezővé az említett 110. cikk értelmében vett általános végrehajtási rendelkezések elfogadását. Másrészt az említett rendelkezések kellően pontosak ahhoz, hogy akár formális végrehajtási rendelkezések hiányában is alkalmasak legyenek a nem önkényes alkalmazásra.
a Bíróság 16/64. sz., Rauch kontra Bizottság ügyben 1965. március 31‑én hozott ítélete (EBHT 1965., 179. o.); 19/63. és 65/63. sz., Prakash kontra Bizottság egyesített ügyekben 1965. július 8‑án hozott ítélete (EBHT 1965., 677. o.);
az Elsőfokú Bíróság T‑156/95. sz., Echauz Brigaldi és társai kontra Bizottság ügyben 1997. július 9‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1997., I‑A‑171. o. és II‑509. o.) 53. pontja.
2. A jogalkotó bármikor szabadon megalkothatja azon módosításokat, amelyeket a szolgálat érdekében állónak tart, akár abban az esetben is, ha a bevezetett rendelkezések a tisztviselők számára kedvezőtlenebbek, feltéve hogy a tisztviselők vagy alkalmazottak szabályszerűen szerzett jogai nem sérülnek, és az új szabályozás által kifejezetten érintett személyek azonos bánásmódban részesülnek.
Következésképpen az előléptetésre vonatkozó szabályok adminisztráció általi módosítása esetén a tisztviselő nem hivatkozhat a jogbiztonság elvének megsértésére, tudva először is, hogy az adminisztráció jogosan vélhette, hogy a szolgálat érdekében állt e szabályok módosítása, másodszor, hogy az említett szabályozás reformja nem módosítja többek között az érintett intézményben a tisztviselőkre vonatkozó előléptetési időszakra alkalmazandó szempontokra, eljárásra és átláthatóságra irányadó elveket, és így nem sérti az előléptetés során esetlegesen már megszerzett jogokat, harmadszor pedig, hogy valamennyi, ugyanazon besorolási fokozatba tartozó tisztviselő azonos bánásmódban részesült.
Egyébiránt, mivel az előléptetésre vonatkozó egyik szabályozásról a másikra való áttérés jogszerű, nem róható fel az adminisztrációnak, hogy megsértette az egyenlő bánásmód elvét, ha azzal az indokkal reformálta meg az előléptetésre vonatkozó szabályokat, hogy a bevezetett módosítások a besorolási fokozatban eltöltött hosszú szolgálati idővel rendelkező tisztviselőknek kedvezőtlen lett volna.
a Bíróság 28/74. sz., Gillet kontra Bizottság ügyben 1975. március 19‑én hozott ítéletének (EBHT 1975., 463. o.) 5. és 6. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑121/97. sz., Ryan kontra Számvevőszék ügyben 1998. szeptember 30‑án hozott ítéletének (EBHT 1998., II‑3885. o.) 98. és 104. pontja; T‑47/05. sz., Angé Serrano és társai kontra Parlament ügyben 2008. szeptember 18‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2008., I‑A‑1‑0000. o. és II‑A‑1‑0000. o.) 107. pontja, az ítélettel szemben a C‑496/08. P. ügyszám alatt fellebbezés van folyamatban a Bíróság előtt;
a Közszolgálati Törvényszék F‑59/05. sz., De Smedt kontra Bizottság ügyben 2006. október 19‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2006., I‑A‑1‑109. o. és II‑A‑1‑409. o.) 71. pontja; F‑61/05. sz., Dalmasso kontra Bizottság ügyben 2008. április 24‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2008., I‑A‑1‑119. o. és II‑A‑1‑625. o.) 78. pontja.
3. A bizalomvédelem elvére való hivatkozás joga kiterjed az olyan helyzetben lévő személyekre, amelyből kitűnik, hogy a közösségi adminisztráció bennük megalapozott várakozásokat ébresztett. Az adminisztráció részéről neki tett pontos ígéretek hiányában azonban egyetlen tisztviselő sem hivatkozhat a bizalomvédelem elvének megsértésére.
Következésképpen az adminisztrációnak a korábbi, előléptetésre vonatkozó szabályozás fenntartására vonatkozó kötelezettségvállalása hiányában a tisztviselő nem hivatkozhat a bizalomvédelem elvére az említett szabályozás reformjával szemben.
(lásd az 55. és 56. pontot)
a Bíróság 289/81. sz., Mavridis kontra Parlament ügyben 1983. május 19‑én hozott ítéletének (EBHT 1983., 1731. o.) 21. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑123/89. sz., Chomel kontra Bizottság ügyben 1990. március 27‑én hozott ítéletének (EBHT 1990., II‑131. o.) 25. pontja; T‑498/93. sz., Dornonville de la Cour kontra Bizottság ügyben 1994. november 30‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1994., I‑A‑257. o. és II‑813. o.) 46. pontja; a fent hivatkozott Angé Serrano és társai kontra Parlament ügyben hozott ítélet 121. pontja.
4. A kinevezésre jogosult hatóság nem köteles elhalasztani az előléptetett tisztviselők listájának közzétételét, ha valamelyik pályázó érdempontjait kiosztó határozat még nem végleges. Önmagában nem szabálytalan ugyanis az a körülmény, hogy a kinevezésre jogosult hatóság az előléptetésről szóló határozatokat úgy hozza meg, hogy nem rendelkezik valamennyi, érdempontot kiosztó határozattal. Csupán akkor állapítható meg szabálytalanság, ha a végleges határozat hiányát kizárólag az adminisztrációnak felróható alapvető késedelem okozza.
a Bíróság 263/81. sz., List kontra Bizottság ügyben 1983. január 27‑én hozott ítéletének (EBHT 1983., 103. o.) 27. pontja; C‑68/91. P. sz., Moritz kontra Bizottság ügyben 1992. december 17‑én hozott ítéletének (EBHT 1992., I‑6849. o.) 17. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑202/99. sz., Rappe kontra Bizottság ügyben 2000. október 5‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2000., I‑A‑201. o. és II‑911. o) 39. pontja; T‑194/99. sz., Sebastiani kontra Bizottság ügyben 2001. november 15‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2001., I‑A‑215. o. és II‑991. o.) 44. és azt követő pontok.
5. A besorolási fokozatban eltöltött szolgálati idő nem szerepel a személyzeti szabályzat 45. cikkében foglalt azon szempontok között, amelyek alapján meghatározzák, hogy mely tisztviselőket kell előléptetni, mivel az ilyen szempont csupán másodlagos. Következésképpen az a körülmény, amely alapján a tisztviselőt nem lehetett előléptetni – holott ugyanannyi érdempontot kapott, mint más, a besorolási fokozatban kevesebb szolgálati időt eltöltő és előléptetett tisztviselők –, nem alkalmas a nyilvánvaló mérlegelési hiba fennállásának bizonyítására, mivel az adminisztráció vélhette úgy, hogy más szempontok alkalmazása igazolta az előléptetésüket. Egyébiránt a besorolási fokozatban eltöltött szolgálati idő szempontjának figyelembevétele nem jelenti azt, hogy tekintettel kell lenni a tisztviselő teljes szakmai útjára.
az Elsőfokú Bíróság T‑134/02, Tejada Fernández kontra Bizottság ügyben 2003. április 9‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2003., I‑A‑125. o. és II‑609. o.) 42. pontja, és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat;
a Közszolgálati Törvényszék F‑124/07. sz., Behmer kontra Parlament ügyben 2009. szeptember 10‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2009., I‑A‑1‑0000. o. és II‑A‑1‑0000. o.) 106–110. pontja.
6. A kinevezésre jogosult hatóságnak nem kell megindokolnia az elő nem léptetett tisztviselők részére az előléptetésről szóló határozatokat, indokolnia kell viszont az elő nem léptetett pályázónak a személyzeti szabályzat 90. cikke (2) bekezdése alapján benyújtott panaszát elutasító határozatát, és a panaszt elutasító határozat indokolásának egybe kell esnie annak a határozatnak az indokolásával, amely ellen a panasz irányul. Az adminisztráció azonban nem köteles megjelölni, hogy hogyan értékelte a határozat meghozatalához vezető valamennyi szempontot.
Megfelel az indokolási kötelezettségnek a panaszt elutasító olyan határozat, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság megjelöli, hogy az érintett érdemei nem voltak elegendők az előléptetése igazolásához, mivel az előléptetett tisztviselők által gyakorolt felelősségek tagadhatatlanul magasabb szintűek voltak. A határozatban említett tényezők ugyanis lehetővé teszik az érintett számára, hogy az előléptetést mellőző határozat indokaira következtessen, és éljen a jogai és érdekei védelméhez szükséges jogorvoslattal. Ezen indokok ezenkívül lehetővé teszik e határozat jogszerűségének felülvizsgálatát.
(lásd a 94–97. pontot)
a Bíróság 188/73. sz., Grassi kontra Tanács ügyben 1974. október 30‑án hozott ítéletének (EBHT 1974., 1099. o.) 13. pontja; 121/76. sz., Moli kontra Bizottság ügyben 1977. október 27‑én hozott ítéletének (EBHT 1977., 1971. o.) 12. pontja; 195/80. sz., Michel kontra Parlament ügyben 1981. november 26‑án hozott ítéletének (EBHT 1981., 2861. o.) 22. pontja;
a Közszolgálati Törvényszék F‑44/07. sz., Barbin kontra Parlament ügyben 2008. október 8‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2008., I‑A‑1‑0000. o. és II‑A‑1‑0000. o.) 35. pontja; F‑81/07. sz., Barbin kontra Parlament ügyben 2008. október 8‑án hozott ítéletének 27. pontja (EBHT‑KSZ 2008., I‑A‑1‑0000. o. és II‑A‑1‑0000. o.).

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság