text:
III/01499/2013
. III/01499/2013
Jelen ügyhöz egyesítve lett(ek) a következő ügy(ek): III/01542/2013,
Első irat érkezett: 10/15/2013
Az ügy tárgya: az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény módosításáról szóló 2011. évi XLVI. törvény tárgyában benyújtott egyedi normakontroll
Az indítványozó bíró - az Abtv. 25. §-a és a 32. § (2) bekezdése alapján - az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény módosításáról szóló 2011. évi XLVI. törvény Alaptörvénnyel való felülvizsgálatát kérte.
Az indítványozó álláspontja szerint a Munka Törvénykönyve által meghatározott juttatások után fizetendő 98%-os különadó eltúlzott mértékű, amely sérti az emberi méltósághoz való jogot, valamint a tulajdonhoz való jogot. Mindezen túlmenően az indítványozó véleménye szerint a támadott jogszabály nemzetközi szerződésbe is ütközik, mégpedig az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 6. cikk 1. pontjába, illetve ugyanezen egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikkébe..
az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról
illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény módosításáról szóló 2011. évi XLVI. törvény
Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.049/2013.
III_1499_2013_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 6/2014. (II. 26.) AB határozat
ABH oldalszáma: 2014/124
Az ABH 2014 tárgymutatója: alkalmazási tilalom bírói kezdeményezés esetén; alkotmánybírósági hatáskör-korlátozás; analógia; hatáskör-korlátozás; jogállamiság; nemzetközi jog és a belső jog összhangja; nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálata; szoros tartalmi összefüggés
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének, valamint jogszabály alaptörvény-ellenességének vizsgálatára irányuló bírói kezdeményezések alapján – dr. Salamon László alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvénynek a 2010. évi CXXIV. törvény 1. §-ával kiegészített, 2013. december 30-ig hatályban volt 10. §-a nemzetközi szerződésbe ütközik, ezért az a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt a 8.K.27147/2013. szám alatt folyamatban lévő eljárásban, továbbá valamennyi, bármely bíróság előtt folyamatban lévő ugyanilyen ügyben nem alkalmazható.
2. Az Alkotmánybíróság az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény törvénynek a 2010. évi CXXIV. törvény 1. §-ával kiegészített, 2013. december 30-ig hatályban volt 10. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezést visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak a 4.K.27.049/2013/6. számú végzésében előterjesztett indítványát visszautasítja.
[1]	1. A Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt a 4.K.27.049/2013. és a 8.K.27147/2013. szám alatt folyamatban lévő ügyekben az eljáró bírók a bírósági eljárások felfüggesztése mellett az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezték.
[2]	1.1. Az egyik bíró közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt 8.K.27147/2013. szám alatt indított perben a 2013. október 24-én érkezett beadvány tartalma szerint észlelte, hogy az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény 10. §-a (a továbbiakban: Törvény) az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv l. kiegészítő jegyzőkönyvének l. Cikkébe ütközik.
[3]	A bíróság észlelése az indítványból megállapíthatóan az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: Bíróság) a 41838/11. (R. Sz. kontra Magyarország), a 66529/11. (N. K. M. kontra Magyarország), és a 49570/11. (Gáll kontra Magyarország) számú határozatain alapul. Kérte annak kimondását, hogy a Törvény 10. §-a a konkrét ügyben nem alkalmazható.
[4]	1.2. A másik bíró a 4.K.27.049/2013/6. számú, 2013. október 15-én érkezett végzésében előterjesztett indítványában „a 2011. évi XLVI. törvény Alaptörvénnyel való összhangjának felülvizsgálatát” kezdeményezte.
[5]	1.3. A bírók az indítványok tartalma szerint kezdeményezték annak megállapítását is, hogy a Törvénynek a 2010. évi CXXIV. törvény 1. §-ával kiegészített, 2013. december 30-ig hatályban volt 10. §-a az Alaptörvény XIII. cikkébe (tulajdonhoz való jog) ütközik.
[6]	2. A nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálata az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés f) pontja szerinti hatásköre. Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 32. § (1) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés f) pontjában foglalt hatáskörében a jogszabályok nemzetközi szerződésbe ütközése vizsgálatát az indítványozók kezdeményezésére, illetve bármely eljárása során hivatalból végzi. Az Abtv. 32. § (2) bekezdése értelmében a bíró – a bírósági eljárás felfüggesztése mellett – az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezi, ha az előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmazni, amelynek nemzetközi szerződésbe ütközését észleli.
[7]	A jelen esetben az eljárása során, amely bírói kezdeményezésre indult, az Alkotmánybíróság a jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát hivatalból is végezheti. Ez azt jelenti, hogy az Alkotmánybíróság az indítványban kifejezetten nem megjelölt szabályt is meghatározott esetben (az indítvánnyal való szoros tartalmi összefüggésnél) vizsgálhat és megsemmisíthet. Ez nincs ellentétben az Alaptörvénynek az Alaptörvény negyedik módosításával megállapított 24. cikk (4) bekezdésével. Az Alaptörvény e rendelkezése szerint az Alkotmánybíróság a jogszabály felülvizsgálni nem kért rendelkezését csak abban az esetben vizsgálhatja, illetve semmisítheti meg, ha az a felülvizsgálni kért jogszabályi rendelkezéssel szoros tartalmi összefüggésben áll. Az Abtv. 52. § (2) bekezdése – amelyet egyes törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXI. törvény állapított meg – kifejezetten kimondja: az Alkotmánybíróság által lefolytatott vizsgálat a megjelölt alkotmányossági kérelemre korlátozódik, de ez a rendelkezés nem érinti az Alkotmánybíróságnak a 28. § (1) bekezdésben, a 32. § (1) bekezdésben, a 38. § (1) bekezdésben és a 46. § (1) és (3) bekezdésben meghatározott, hivatalból megtehető megállapításokra vonatkozó hatáskörét, valamint az Alaptörvény 24. cikk (4) bekezdésében foglaltakat.
[8]	3. Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja szerint az Alkotmánybíróság „bírói kezdeményezésre soron kívül, de legkésőbb kilencven napon belül felülvizsgálja az egyedi ügyben alkalmazandó jogszabálynak az Alaptörvénnyel való összhangját”.
[9]	A jelen esetben az egyik bírói kezdeményezés az egyedi ügyben alkalmazandó jogszabálynak az Alaptörvénynyel való összhangja felülvizsgálására is irányul. Ezért az Alkotmánybíróságnak soron kívül kellett eljárnia.
[10]	1. Az Alaptörvény Q) cikkének (2) bekezdése szerint Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját.
[11]	2. Az Egyezmény l. kiegészítő jegyzőkönyvének l. Cikke szerint:
[12]	3. A Törvény támadott, az indítványra okot adó ügyekben a bírói kezdeményezés szerint alkalmazandó szabálya:
„10. § A különadó mértéke a 9. § (2) bekezdése szerinti adóalapnak a 98 százaléka.”
[13]	Az egyik indítvány megalapozott.
[14]	1. Bírói kezdeményezésnél az Alkotmánybíróság nem foglal állást arról, hogy az indítványra okot adó ügyben az addig feltárt történeti tényállás megvalósíthatja-e azt a törvényi tényállást, amelynek alkalmazását a bíró lehetségesnek, és alaptörvény-ellenesnek vagy nemzetközi szerződésbe ütközőnek lát. Az alkalmazandó jogot a bíróságnak kell megjelölnie, ezt az Alkotmánybíróság nem vizsgálhatja felül, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy a megjelölt jogszabályt az indítványra okot adó esetben biztosan nem kell alkalmazni.
[15]	A jelen esetben a bíróság az általa alkalmazandónak tartott jogot – a Törvény 10. §-át, a különadó eltúlzott, 98%-os mértékét – megjelölte. Nem merült fel olyan adat, amely ezt megalapozottan kizárhatná.
[16]	2. A Törvény 10. §-a a végkielégítési különadó mértékét határozza meg, amely az adóalapnak a 98 százaléka. A Törvény eszerint különadóról, vagyis központi adónemről szól.
[17]	Ilyenkor vizsgálni kell, hogy az Alkotmánybíróság a hatásköreit egyes esetekben hogyan gyakorolhatja.
[18]	Az Alaptörvény 37. cikk (4) bekezdése szerint mindaddig, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, az Alkotmánybíróság a 24. cikk (2) bekezdés b)–e) pontjában foglalt hatáskörében a központi költségvetésről, a központi költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről, az illetékekről és járulékokról, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények Alaptörvénnyel való összhangját kizárólag az élethez és az emberi méltósághoz való joggal, a személyes adatok védelméhez való joggal, a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való joggal vagy a magyar állampolgársághoz kapcsolódó jogokkal összefüggésben vizsgálhatja felül, és ezek sérelme miatt semmisítheti meg. Az Alkotmánybíróság az e tárgykörbe tartozó törvényeket is korlátozás nélkül jogosult megsemmisíteni, ha a törvény megalkotására és kihirdetésére vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények nem teljesültek.
[19]	Nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálata nem az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b)–e) pontjában foglalt hatásköre az Alkotmánybíróságnak.
[20]	Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdése f) pontja szól erről a hatáskörről. Eszerint az Alkotmánybíróság „vizsgálja a jogszabályok nemzetközi szerződésbe ütközését”. A 24. cikk (3) bekezdés c) pontja kimondja, hogy az Alkotmánybíróság „a (2) bekezdés f) pontjában foglalt hatáskörében megsemmisítheti a nemzetközi szerződésbe ütköző jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést; illetve sarkalatos törvényben meghatározott jogkövetkezményt állapít meg.”
[21]	Az Alaptörvény 37. cikk (4) bekezdése szerinti hatáskört korlátozó szabály – sem a vizsgálódás szempontjait, sem a jogkövetkezmény meghatározását illetően – nem vonatkozik a jogszabályok nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatára.
[22]	3. A strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságának a Kamarája a 41838/11. (R. Sz. kontra Magyarország) számú határozatban 2013. július 2-án (62. bekezdés), a 66529/11. (N. K. M. kontra Magyarország) számú határozatban 2013. május 14-én (76. bekezdés) és 49570/11. (Gáll kontra Magyarország) számú határozatban 2013. június 25-én (75. bekezdés) megállapította, hogy a törvényes végkielégítéseknél a Törvény szerinti 98%-os adómérték az l. kiegészítő jegyzőkönyv l. Cikkével (tulajdon védelme) ellentétes.
[23]	A magyar állam a Kamara 41838/11. és 49570/11. számú ítéletének a meghozatalát követően az Egyezmény 43. Cikke alapján kérte az ügyeknek a Nagykamara elé terjesztését. A Nagykamara 2013. november 4-i ülésén ezt a kérelmet nem fogadta el. A határozatok véglegessé váltak. Az Egyezmény 46. Cikk 1. pontja szerint „a Magas Szerződő Felek vállalják, hogy magukra nézve kötelezőnek tekintik a Bíróság végleges ítéletét minden ügyben, amelyben félként szerepelnek”. Ezért a Bíróság ama döntései, amelyek értelmében a 98%-os adómérték az l. kiegészítő jegyzőkönyv l. Cikkével (tulajdon védelme) ellentétes, a magyar államra kötelező.
[24]	Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben nem látott okot arra, hogy eltérjen attól a tartalomtól, amelyet a Bíróság döntései értelmezés útján az l. kiegészítő jegyzőkönyv l. Cikkének tulajdonítottak a különadó mértékével összefüggésben. Ezért az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Törvény 10. §-a az l. kiegészítő jegyzőkönyv l. Cikkébe (tulajdon védelme) ütközik.
[25]	3.1. Az Abtv. 42. § (1) bekezdése szerint, ha az Alkotmánybíróság olyan jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközését állapítja meg, amely a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabállyal az Alaptörvény alapján nem lehet ellentétes, a nemzetközi szerződéssel ellentétes jogszabályt teljesen vagy részben megsemmisíti. A (2) bekezdés szerint, ha az Alkotmánybíróság olyan jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközését állapítja meg, amellyel a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály az Alaptörvény alapján nem lehet ellentétes, az ellentét feloldása érdekében – a körülmények mérlegelése alapján, határidő megjelölésével – felhívja a Kormányt, illetve a jogalkotót, hogy a megjelölt határidőben tegye meg az ellentét feloldása érdekében szükséges intézkedéseket.
[26]	A jelen esetben a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály és a vizsgált jogszabály egyaránt törvény, erre az esetre pedig az Abtv. kifejezett módon nem fogalmazza meg, hogy az Alkotmánybíróságnak milyen jogkövetkezményt kell alkalmaznia.
[27]	3.1.1. Az Alkotmánybíróság – az Alaptörvény 24. cikk a (2) bekezdés f) pontjában foglalt hatáskörében – megsemmisítheti a nemzetközi szerződésbe ütköző jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést, illetve sarkalatos törvényben meghatározott jogkövetkezményt állapít meg.
[28]	Az Alaptörvénynek sem ez a szabálya, sem az Abtv. 32. § (2) bekezdése nem tesz különbséget a jogszabályok között abból a szempontból, hogy hatályban vannak-e az indítvány elbírálásakor, vagy csak alkalmazandók az állam szervei által. Bírói eljárásban egyébként is gyakran előfordulhat, hogy időközben hatályát vesztett jogszabályt kell alkalmazni, amint az a jelen esetben is fennáll.
[29]	Az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdése azt a kötelezettséget rója az államra, hogy nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítsa a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját.
[30]	E rendelkezés megfelel az előző Alkotmány 7. § (1) bekezdésében foglalt szabálynak, ezért az Alkotmánybíróság a 13/2013. (VI. 17.) AB határozat Indokolásának [33] bekezdésében foglaltak szerint figyelembe vette az erre vonatkozó korábbi gyakorlatát. Az 7/2005. (III. 31.) AB határozatban a testület rámutatott arra, hogy a jogállamiság alkotmányos elve [Alkotmány 2. § (1) bekezdés, jelenleg: Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] jelenti egyrészt a jogalanyok belső jognak (az Alkotmánynak és az alkotmányos jogszabályoknak) való alávetettségét, másrészt a magyar állam által vállalt nemzetközi jogi kötelezettségeknek való megfelelést. A jogállamiság tételéhez képest az Alkotmány 7. § (1) bekezdése speciális alkotmányos rendelkezés, amely a belső jogi rendelkezések és a vállalt nemzetközi kötelezettségek egymáshoz való viszonyát rendezi. A nemzetközi kötelezettségvállalás végrehajtása (adott esetben a szükséges jogalkotási feladat teljesítése) a jogállamiságot, ezen belül a nemzetközi jogi kötelezettségek jóhiszemű teljesítését magába foglaló Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből, valamint a nemzetközi jog és belső jog összhangját megkövetelő 7. § (1) bekezdésből fakadó kötelesség, amely attól a pillanattól fennáll, amikortól a nemzetközi szerződés (nemzetközi jogi értelemben) kötelezi Magyarországot [ABH 2005, 83, 85–87.].
[31]	A nemzetközi szerződésben vállalt kötelezettség megszegése tehát nem csupán az Alaptörvény Q) cikkének (2) bekezdésével, de a jogállamiságot biztosító B) cikk (1) bekezdésével is ellentétes. Figyelemmel arra, hogy jogszabály az Alaptörvénnyel nem lehet ellentétes [Alaptörvény T) cikk (3) bekezdés], a Q) cikk (2) bekezdésének, illetve a B) cikk (1) bekezdésének sérelme miatt a nemzetközi jogba ütköző belső jogszabályt főszabály szerint az Alkotmánybíróságnak meg kellene semmisítenie.
[32]	3.1.2. E főszabály alól teremt kivételt – az Alaptörvény 24. cikk (3) bekezdés c) pontjában foglalt rendelkezéssel összhangban – az Abtv. 42. § (2) bekezdése arra az esetre, ha az Alkotmánybíróság olyan jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközését állapítja meg, amellyel a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály az Alaptörvény alapján nem lehet ellentétes. A jelen ügyben nem ilyen esetről van szó. A jelen esetben a belső jog és a nemzetközi jog összhangja a támadott rendelkezések megsemmisítésével lenne megteremthető.
[33]	A jogszabály alaptörvény-ellenességének és jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének a megsemmisítés az egyik következménye.
[34]	Az Abtv. a megsemmisítés jogkövetkezményeit illetően egységesen úgy rendelkezik, hogy a megsemmisített jogszabály hatályát veszti és a hatályvesztés napjától nem alkalmazható [Abtv. 45. § (1) bekezdés]. Az Abtv. 45. § (1) bekezdésétől azonban az Alkotmánybíróság eltérhet: meghatározott esetben kötelező a visszamenőleges hatállyal való megsemmisítés [Abtv. 45. § (1a) bekezdés], és lehetőség van arra is, hogy az Alkotmánybíróság egyedi ügyben mondjon ki alkalmazási tilalmat [Abtv. 45. § (2) bekezdés], vagy e szabályoktól eltérően határozza meg a hatályon kívül helyezést, vagy általános alkalmazási tilalmat mondjon ki [45. § (4) bekezdés].
[35]	3.1.3. A bírói kezdeményezések benyújtását követően módosult a Törvény 10. §-a.
[36]	Az egyes törvényeknek agrár- és környezetügyi tárgyban történő módosításáról szóló 2013. évi CCL. törvény 22. pontja módosította a Törvényt. A 2013. évi CCL. törvény 137. §-a a Törvényt 12/C. §-sal egészítette ki. Eszerint „az egyes törvényeknek agrár- és környezetügyi tárgyban történő módosításáról szóló 2013. évi CCL. törvénnyel megállapított 10. §-t a 2014. január 1-jén vagy azt követően megszerzett bevételekre kell alkalmazni.”
[37]	A 2013. évi CCL. törvény 138. § (2) bekezdése kimondta, hogy a Törvény 10. §-ában a „98” szövegrész helyébe a „75” szöveg lép.
[38]	Ez a módosítás egyrészt megváltoztatta a Törvény 10. §-át, ezzel annak megsemmisítése és ezáltal hatályvesztése már meghaladottá vált, másrészt alkalmazási kényszert írt elő a bírói kezdeményezés szerinti esetekben.
[39]	3.1.4. Az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdéséből egyebek között az következik, hogy a nemzetközi jog és magyar jog összhangjának biztosítása nemcsak jogalkotói feladat, hanem valamennyi állami szervnek kötelezettsége, amikor a jogszabályokat értelmezni kell. Ez azt jelenti, hogy az alkalmazandó jogszabályt a nemzetközi jogra is figyelemmel, azzal összhangban kell értelmezni. A jelen esetben nemzetközi bíróság által nemzetközi szerződésbe ütközővé nyilvánított szabályról van szó, amelyet a Törvény módosítása ellenére a folyamatban lévő bírósági ügyben alkalmazni kell.
[40]	Az Abtv. 42. § (1) bekezdésének a kötelező megsemmisítést előíró és az Abtv. 45. § (4) bekezdésének az alkalmazási tilalomra vonatkozó szabályai együttes értelmezése akkor nincs ellentétben a nemzetközi jog és a magyar jog összhangjának biztosítására vonatkozó kötelezettséggel, ha az Alkotmánybíróság a nemzetközi egyezménybe ütköző jogszabály alkalmazási tilalmát rendeli el a folyamatban lévő bírósági eljárásokban. Ennek hiányában Magyarország bíróságai arra kényszerülnének, hogy nemzetközi egyezménybe ütköző jogszabályt alkalmazzanak. A Törvény 2013. december 30-ig hatályban volt 10. §-a kötelező bírósági alkalmazása nem állna összhangban az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdésével.
[41]	4. Az általános alkalmazási tilalmat indokolja az Alaptörvény védelme, a jogbiztonság és az eljárásban érintett személy különösen fontos érdeke [45. § (4) bekezdése].
[42]	Ezért az Alkotmánybíróság a hatályon kívül helyezett, de alkalmazandó jogszabályt illetően az Abtv. 45. § (2) bekezdése alapján az eljárásra okot adó ügyben, míg az Abtv. 45. § (4) bekezdése alapján a bíróságok előtt folyamatban lévő egyedi ügyekben írt elő alkalmazási tilalmat.
[43]	5. Az Alaptörvény 37. § (4) bekezdése értelmében az Alkotmánybíróság központi adónemről szóló törvény Alaptörvénnyel való összhangját kizárólag az élethez és az emberi méltósághoz való joggal, a személyes adatok védelméhez való joggal, a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való joggal vagy a magyar állampolgársághoz kapcsolódó jogokkal összefüggésben vizsgálhatja felül.
[44]	Az Alaptörvény XIII. cikke a tulajdonhoz való jogról szól. Ez a jog nem szerepel a 37. § (4) bekezdése szerinti felsorolásban. Ezért az Alkotmánybíróság a Törvény 10. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezést – az Abtv. 64. § a) pontja alapján – visszautasította.
[45]	6. A Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.049/2013/6. számú indítványa nem felel meg az Abtv. 51. § (1b) bekezdése c) és f) pontjának, mert abban nem szerepel a vizsgálandó jogszabályi rendelkezés megjelölése, és kifejezett kérelem az Alkotmánybíróság döntésének tartalmára. Ezért az Alkotmánybíróság ezt az indítványt visszautasította.
[46]	A határozat rendelkező részének 1. pontjával nem értek egyet. Álláspontom szerint az indítványt hatáskör hiányára tekintettel az Abtv. 64. §-a alapján vissza kellett volna utasítani.
[47]	Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés f) pontja rendelkezik arról, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja a jogszabályok nemzetközi szerződésbe ütközését. Ugyanezen szakasz (3) bekezdés c) alpontja írja elő, hogy ebben az esetben az Alkotmánybíróság megsemmisítheti a nemzetközi szerződésbe ütköző jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést, illetve sarkalatos törvényben meghatározott jogkövetkezményt állapít meg.
[48]	Az Abtv. 32. § (2) bekezdése jogosítja fel a bírót, hogy az Alkotmánybíróság előtt eljárást kezdeményezzen, ha az ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmaznia, amelynek nemzetközi szerződésbe ütközését észleli.
[49]	Az Abtv. 42. § (1) bekezdése értelmében, ha az Alkotmánybíróság olyan jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközését állapítja meg, amely a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabállyal az Alaptörvény alapján nem lehet ellentétes, a nemzetközi szerződéssel ellentétes jogszabályt teljesen vagy részben megsemmisíti.
[50]	A (2) bekezdés szerint, ha az Alkotmánybíróság olyan jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközését állapítja meg, amellyel a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály az Alaptörvény alapján nem lehet ellentétes, az ellentét feloldása érdekében – a körülmények mérlegelése alapján, határidő megjelölésével – felhívja a Kormányt, illetve a jogalkotót, hogy a megjelölt határidőben tegye meg az ellentét feloldása érdekében szükséges intézkedéseket.
[51]	Fenti jogszabályhelyek értelmezése kapcsán egyértelműen megállapítható, hogy az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés f) alpontja alapján folytatott alkotmánybírósági eljárás során az Alkotmányíróság kétféle döntést hozhat: vagy megsemmisíti a jogszabályt, vagy intézkedésre hívja fel a Kormányt, illetve a jogalkotót. Hatályon kívül helyezett jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítását és emiatt általános alkalmazási tilalmának kimondását az Abtv. nem teszi lehetővé. Olyan lehetőség tehát, mely a hatályon kívül helyezett jogszabály alaptörvény-ellenessége esetén az Alkotmánybíróság számára az Abtv. 41. § (3) bekezdése, illetve a 45. § (4) bekezdése alapján nyitva áll, a jogszabályok nemzetközi szerződésbe ütközése esetén erre irányuló törvényi rendelkezés hiányában nem vehető igénybe. Véleményem szerint értelmezéssel sem juthat az Alkotmánybíróság a határozatban foglalt következtetésre.
[52]	Kétségtelen, hogy az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját, ami az államra nézve egyértelmű kötelezettséget jelent. Ez a rendelkezés sem szolgálhat azonban igazolásul a hatáskör hiánya figyelmen kívül hagyásának. A hatályon kívüli jogszabály alaptörvény-ellenessé nyilvánításának és alkalmazása tilalmának a jelen esetre történő lehetővé tétele jogalkotási kérdés, mely az Országgyűlés hatáskörébe tartozik.
[53]	Az Alkotmánybíróság e jogi lehetőség hiányát nem pótolhatja contra legem jogértelmezéssel. A kifejtettek okán a konkrét ügyben az analógia alkalmazására nem volt lehetőség, ez túlzott aktivizmus, valójában burkolt jogalkotás. Megjegyzem: eljárási kérdésekben egyébként sem lehet analógiát alkalmazni.
[54]	A fentiekre tekintettel véleményem szerint az Alkotmánybíróságnak hatásköre hiányát kellett volna megállapítania, és erre tekintettel a bírói kezdeményezést vissza kellett volna utasítania.
. 6/2014. (II. 26.)

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Aegon Útlemondás utasbiztosítás Szerződési feltételek - PDF
Aegon Útlemondás utasbiztosítás Szerződési feltételek
Download "Aegon Útlemondás utasbiztosítás Szerződési feltételek"
Hanna Soósné
1 Aegon Útlemondás utasbiztosítás Szerződési feltételek Érvényes: február 1-jei és az azt követő technikai kezdetű szerződésekre 1. A SZERZŐDÉS SZEMÉLYEI 1.1. Biztosító: Aegon Magyarország Általános Biztosító Zrt. (1091 Budapest, Üllôi út 1., Cg.: ) 1.2. Szerzôdô: az a természetes személy, vagy gazdálkodó szervezet, aki a biztosítás megkötésére ajánlatot tett, és fizeti a biztosítás díját Biztosított: az(ok) a szerzôdésben megnevezett természetes személy(ek), aki(k)nek a javára a biztosítási tartamon belül a Szerzôdô a biztosítást megkötötte, és akit a biztosító biztosítottként elfogad. Nem lehet biztosított az a személy, aki az utazás megkezdésének napját megelôzôen már betöltötte a 90. életévét. 2. A SZERZŐDÉSBEN HASZNÁLT FOGALMAK ÉRTELMEZÉSE 2.1. Lemondási díj (bánatpénz): az az összeg, amely az utazási szerzôdés szerzôdôjét terheli az utazási szerzôdés alapján, ha a Biztosított a saját érdekkörében felmerült okból nem képes, vagy nem kívánja igénybe venni az eredetileg meghatározott idôpontban az utazási szerzôdésben meghatározott szolgáltatást Lemondási díjjal terhelt idôszak: az utazási szerzôdésben megállapított, az utazás tervezett megkezdésének idôpontját megelôzô idôszak, amelynek tartama alatt az utazási szerzôdés szerzôdôjét útlemondás esetén az utazási szerzôdésben foglaltak szerinti bánatpénzfizetési (lemondási díj fizetési) kötelezettség terheli Biztosított utazási díj: az utazási szerzôdésben meghatározott utasok utazási díjának része, vagy egésze, amelyre vonatkozóan a Biztosító kockázatot vállal. A Biztosított utazási díj alapján meghatározott biztosítási összeg a kötvényben rögzítésre kerül Utazási szerzôdés: az utazási szolgáltatásra vonatkozóan a szolgáltató és a szolgáltatást igénybe vevô fél jogait és kötelezettségeit szabályozó a hatályos jogszabályoknak megfelelô írott szerzôdés, amely tartalmazza különösen a szolgáltatás kezdetének idôpontját, idôtartamát, fôbb jellemzôit és az utasok felsorolását, valamint a szerzôdô feleket szerzôdés-módosítás, illetve útlemondás esetén terhelô kötelezettségeket Utazásszervezô: az utazási szolgáltatás teljesítését az utazási szerzôdés alapján vállaló gazdálkodó szervezet, amely a hatályos jogszabályok alapján utazásszervezésre jogosult vagy a hatályos jogszabályok alapján menetrendszerû légi-, vízi-, vagy szárazföldi közlekedési szolgáltatás nyújtására jogosult (pl. légitársaság) Utazásközvetítô: az utazási szolgáltatást az utazásszervezôvel kötött írásos megállapodás alapján értékesítô gazdálkodó szervezet, amely a hatályos jogszabályok szerint ilyen tevékenység folytatására jogosult. 3. A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS LÉTREJÖTTE, MEGSZŰNÉSE, FELMONDÁSA 3.1. A szerzôdés létrejötte: a biztosítási szerzôdés a biztosítási ajánlat biztosítóhoz vagy annak képviselôjéhez való beérkezésének napján jön létre a kockázatelbírálási határidôt követô napon visszamenôleges hatállyal, feltéve, hogy az ajánlat határidôn belül nem kerül elutasításra. A szerzôdés létrejöttének feltétele, hogy a szerzôdéskötés az utazás foglalásának napjáig megtörténjen, illetve legkésôbb külön is megköthetô a foglalást követô 5. napig, amennyiben az utazás kezdônapjáig hátralévô idô eléri a 14 napot A szerzôdés megszûnése: a szerzôdés legkésôbb a szerzôdésben megjelölt kockázatviselés utolsó napjának órájának elteltével szûnik meg. 4. A KOCKÁZATVISELÉSI IDŐSZAK A Biztosító kockázatviselése a Lemondási díjjal terhelt idôszak elsô napján kezdôdik meg. Ha a Biztosító kockázatviselése már a biztosítás megkötésének napján megkezdôdik, a kockázatviselés a megkötés napján kizárólag baleseti eseményekre terjed ki. Az erre hatáskörrel rendelkezô közvetítô megjelölheti a kockázatviselés kezdetének pontos idejét (óra-perc). Ha a biztosítási szerzôdés az utazás foglalásának napját követôen jött létre, és ezzel egyidejûleg a kockázatviselés megkezdôdik, a Biztosító kockázatviselése az elsô 5 napban kizárólag baleseti eseményekre terjed ki. A biztosító kockázatviselése a szerzôdésben megjelölt lejárati idôpontig, de legfeljebb 365 napig tart. ULB SZ
2 5. A BIZTOSÍTÁS DÍJA A szerzôdés díját elôre, egy összegben, a szerzôdés létrejöttekor, a Biztosítóval egyeztetett módon kell megfizetni, megegyezés hiányában banki átutalással. A biztosítás díját vissza kell fizetni, ha a biztosítást olyan személy részére kötik meg, aki a biztosítás feltételei szerint nem biztosítható, és a Biztosító ezen okra hivatkozva a bejelentett kárigényt elutasítja. 6. A BIZTOSÍTÁS TERÜLETI HATÁLYA Jelen biztosítás a Föld összes országában bekövetkezett káreseményre kiterjed. 7. BIZTOSÍTÁSI ESEMÉNY Biztosítási eseménynek minôsül a Biztosított 7. pontban felsorolt esetekbôl eredô utazásképtelensége, amennyiben ez az állapot az utazási szerzôdésben megjelölt utazás megkezdéséig fennáll. Utazásképtelenségnek minôsülnek: 7.1. azok, a biztosított tartam alatt hirtelen fellépô betegségek, balesetek amelyek sürgôs kórházi felvételt, kórházi fekvôbeteg ellátást igényelnek, és/vagy a jelenleg érvényes orvosszakmai szabályok alapján megállapított gyógytartam a tervezett utazás megkezdéséig nem telik le utazási szolgáltatás lemondását megelôzôen; 7.2. a Biztosított halála; 7.3. a Biztosított közeli hozzátartozóját ért, a 7.1 pontban megfogalmazott események; 7.4. a Biztosítottal közös lakcímen bejelentett élettársa közeli hozzátartozójának halála; 7.5. a Biztosított Ptk. szerinti közeli hozzátartozójának, vagy házastársa, illetve élettársa közeli hozzátartozójának biztosítási tartam alatti halála az utazási szolgáltatás kezdetét megelôzô 30 napon belül; 7.6. a Biztosított vagyontárgyában tûz, elemi kár, vagy harmadik személy bûncselekménye által okozott, az utazási szolgáltatás igénybevételét érintô jelenetôs értékû káresemény miatt a Biztosított magyarországi jelenléte az utazás idôtartama alatt mindenképpen szükséges; 7.7. a Biztosított utazási és/vagy személyi okmányának amennyiben annak megléte az utazási szolgáltatás igénybevételének feltétele az utazást megelôzôen jogellenesen eltulajdonítják, és annak pótlása az utazás kezdetéig gyorsított eljárás keretében sem lehetséges; 7.8. a Biztosított munkaviszonya a Munkáltatója részérôl a biztosítás tartama alatti felmondás következtében megszûnik; 7.9. a Biztosított terhessége, ha a fogantatás a kockázatviselés kezdetét követôen történt, amennyiben szakorvos írásos véleménye alapján az adott utazás orvosilag ellenjavallt az egy adott utazás keretében együtt utazó Biztosítottnak minôsülô házastársak illetve szintén Biztosítottnak minôsülô kiskorú gyermekeik esetében az egyik házastárs által a másik házastárs ellen a kockázatviselés tartama alatt indított házassági per, kivéve, ha a kockázatviselés tartama alatt a felperes házastárs a keresetétôl eláll, vagy a felek az eljárás során kibékülnek és a bíróság a fentiek miatt a pert megszünteti. Jelen pont szempontjából házassági peren a házasság érvényességének, illetôleg létezésének megállapítása iránti perek kivételével a házasság érvénytelenítése, nemlétezésének megállapítása iránt indított pereket, továbbá a házassági bontópereket kell érteni. A biztosítási esemény idôpontja a házassági perrel kapcsolatos keresetnek a bíróság által a biztosított alperessel történô közlésének az idôpontja; ha a Biztosított a kockázatviselés idôtartama alatt alap- vagy középfokú tanulmányai során a tanév végén megbukik, és a pótvizsga az utazás tervezett kezdetéig vagy az azt követô egy hónapon belül lenne esedékes; ha bármely hatóság vagy bíróság a Biztosítottat a kockázatviselés idôtartama alatt váratlanul, személyes megjelenésre írásban idézi, mely alapján személyes megjelenése az illetékes hatóság, vagy bíróság elôtt az utazás idôtartama alatt lenne esedékes, és a hatóság, vagy bíróság az utazást mulasztási okként nem fogadja el. 8. A BIZTOSÍTÓ SZOLGÁLTATÁSA 8.1. A biztosító szolgáltatását kárbiztosítási szolgáltatásként, a biztosított kárának a szerzôdésben meghatározott módon és mértékben történô megtérítésével legfeljebb a biztosítási összeg erejéig nyújtja. Szolgáltatási táblázat Utazásképtelenségre vonatkozó biztosítás Aegon Útlemondás biztosítás, egy időben kötött Aegon utasbiztosítással Önállóan kötött Aegon Útlemondás biztosítás A biztosító szolgáltatásának maximuma, utazásonként Ft Ft A biztosító egy biztosítottra jutó szolgáltatásának maximuma Ft Ft A biztosítottat terhelő önrész mértéke, minimális összege, baleset esetén 0% / 0 Ft 0% / 0 Ft A biztosítottat terhelő önrész mértéke és minimális összege, egyéb esetekben 20% / Ft Díjszámítás alapja A kötvényben szereplő: biztosított utazás bruttó díja, vagy a reptéri illetéket is tartalmazó repülőjegy ára Biztosítás díja, utazási szerződéssel történő egyidejű szerződéskötés esetén Az utazási szerződésben megjelölt %-os díjtétel Biztosítás díja, utazási szerződés idejétől eltérő idejű szerződéskötés esetén A díjszámítási alap 3%-a A díjszámítási alap 5%-a 2
3 8.2. A Biztosító a biztosítási szerzôdés alapján a biztosítási esemény bekövetkezését és bejelentését követôen, a jogalap fennállása esetén teljesíti a Szolgáltatás-táblázatban és a különös feltételekben meghatározott szolgáltatásokat Utazásképtelenség esetén a Biztosító az utazásszervezô által az utazási szerzôdés szerzôdôje részére az utazási szerzôdés feltételeinek megfelelôen bánatpénzként leszámlázott, és az utazásszervezô vagy közvetítô felé legkésôbb és legfeljebb az utazás lemondását megelôzôen igazoltan megfizetett összeg erejéig térít az önrészesedés levonásával, figyelemmel az alábbiakra: Repülôjegyre vonatkozó lemondás esetén a Biztosító szolgáltatása az igazoltan igénybe nem vett utazási szolgáltatás (repülôjegy) díjára, valamint a repülôjegykiállítás szolgáltatási díjára (Ticket Service Fee) vonatkozik feltéve, hogy ezek a biztosított utazási díj részét képezik, és a biztosítási díj a teljes összegre vonatkozóan megfizetésre került. Repülôjegy-kiállítás szolgáltatási díjára (Ticket Service Fee) vonatkozóan a Biztosító legfeljebb Ft/jegy összegû szolgáltatást vállal. A repülôtéri illeték ( tax ) összegét a Biztosító abban az esetben téríti meg, ha a repülôtársaság feltételei alapján az illeték egésze vagy egy része nem visszatéríthetô, és a biztosított utazási díj illetve a biztosítási díj megállapítása a nem visszatéríthetô rész figyelembe vételével történt. Amennyiben a biztosítási kötvényen meghatározott biztosított utazási díj alacsonyabb, mint az utazási szolgáltatás teljes ára (amelyre vonatkozóan a bánatpénz megállapításra került), akkor a Biztosító szolgáltatása a kötvényen meghatározott biztosított utazási díjhoz viszonyítva ugyanolyan százalékos arányban kerül meghatározásra, mint ahogy a bánatpénzként leszámlázott összeg aránylik a teljes utazási szolgáltatási díj összegéhez. Az így meghatározott szolgáltatási összegbôl kerül levonásra a mindenkori önrészesedés összege A Biztosító az utazásképtelenség kezdetének az útlemondás napját, de legkésôbb az utazásképtelenség okának ismertté válását követô elsô munkanapot tekinti, és legfeljebb az utazási szerzôdés szerzôdôjét ezen idôpontban terhelô bánatpénz-fizetési kötelezettségének megfelelôen szolgáltatat, függetlenül az esetleges többletbefizetéstôl A szerzôdôt önrészesedés nem terheli abban az esetben, ha az utazásképtelenség oka a Biztosított vagy Ptk. szerinti közeli hozzátartozójának halála, vagy az, hogy a Biztosított az utazás indulási idôpontjában akut állapot miatt kórházi fekvôbeteg-ellátásban részesül Biztosító a szolgáltatást legfeljebb a biztosítási szerzôdésben meghatározott biztosított utazási díj összegének erejéig nyújtja a Szolgáltatási táblázatban megadott maximális biztosítási összeghatár keretein belül. Egy biztosítási eseménnyel összefüggésben a Biztosító bármilyen jogcímen fennálló szerzôdéses kötelezettségének felsô határa összesen legfeljebb 150 millió forint, függetlenül az adott esemény által érintett szerzôdések és személyek számától, és az egyes szerzôdésekben Biztosítottanként, illetve eseményenként meghatározott szolgáltatási összegektôl. Nem kerül beszámításra az utazásszervezô és -közvetítô tevékenységrôl szóló, a 213/1996. (XII. 23.) Kormányrendelet alapján kifizetett térítés, a kifizetések a bejelentések sorrendjében történnek. 9. BIZTOSÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSOK Biztosítási esemény bejelentése, szolgáltatási igény benyújtása, együttmûködési és tájékoztatási kötelezettség 9.1. A Biztosító csak abban az esetben vállalja a szolgáltatások teljesítését, amennyiben az utazási szolgáltatás lemondása az utazásszervezô felé a biztosítási esemény bekövetkezését követôen haladéktalanul, de legkésôbb a bekövetkezés napját követô elsô munkanapon megtörténik, valamint a lemondás okaként megjelölt esemény a bekövetkezést követôen haladéktalanul de legkésôbb 12 órán belül bejelentésre kerül az Országos Kárrendezési Központ felé az alábbi adatok megadásával. a lemondott utazási szolgáltatás idôpontja, az utazási szolgáltató neve, és címe; az utazási szerzôdés szerzôdôjének, neve és címe; a lemondott utas(ok) neve; az utazásképtelenség oka, pontosan meghatározva; ha az utazásképtelenség oka valamely személy betegsége vagy balesete, akkor a beteg vagy balesetet szenvedett személy neve, címe, telefonszáma ahol a bejelentést követô 5 napon belül bármikor elérhetô, valamint az egészségügyi ellátást végzô szolgáltató (pl. orvos, kórház) neve és elérhetôsége; utazásképtelenségre vonatkozó biztosítási kötvény száma; bejelentô neve a szerzôdésbeli szerepe (hozzátartozói vagy képviselôi minôsége), címe és telefonszáma. Szolgáltatási igény benyújtása Telefon: +36-1/ ; Levelezési cím: Aegon Magyarország Biztosító Zrt., Országos Kárrendezési Központ, 9701 Szombathely Pf. 63.; Fax: +36-1/
4 Szolgáltatási igény benyújtása során a Biztosítottnak a 10. pontban meghatározott dokumentumokat kell eljuttatnia a Biztosítóhoz a biztosítási esemény bejelentését követôen, amint azok rendelkezésre állnak. A Biztosító a szolgáltatási igény teljesítését kizárólag az összes szükséges dokumentum beérkezését követôen vállalja A Biztosító nem köteles szolgáltatást nyújtani, amennyiben a Szerzôdô, vagy a Biztosított magatartása miatt a Biztosító kötelezettsége szempontjából lényeges körülmények kideríthetetlenné válnak alábbiak szerint: a) a biztosítási esemény bekövetkezését a fentiek szerint nem jelenti be; b) a szolgáltatási igény elbírálásához és a szolgáltatás teljesítéséhez szükséges felvilágosítást nem adja meg, a szükséges információk beszerzésében nem mûködik közre, illetve a felvilágosítások tartalmának ellenôrzését nem teszi lehetôvé; c) bejelentése során az általuk tett nyilatkozatok és a hivatalos dokumentumok, illetve a Biztosító rendelkezésére álló egyéb információk tartalma az eljárás során nem tisztázhatóan eltér egymástól; d) a Biztosító felé valótlan adatokat közöl, e) az esemény bekövetkezése után az eseményre, vagy utazási szerzôdésre vonatkozóan jelentôs módosítás történik, ami miatt a biztosító számára lényeges körülmények kideríthetetlenné válnak. 9.3 Ha a Szerzôdô, vagy a Biztosított által a Biztosító felé tett nyilatkozatok indokolatlanul eltérnek egymástól, vagy az eltérés ésszerû illetve tényszerû indoka nem igazolt, úgy a Biztosító a korábban tett nyilatkozatot fogadja el valósnak. 10. A TELJESÍTÉSHEZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK Az iratok Biztosító részére való eljuttatásának kötelezettsége a Szerzôdôt vagy a Biztostottat terheli A szolgáltatási igény elôterjesztésekor az alábbiakban felsorolt iratokat kell benyújtani: az esemény idôpontjában érvényes biztosítási kötvényt, továbbá tájékoztatást a más biztosítónál azonos biztosítási érdekre megkötött és a biztosítási esemény napján is hatályos biztosítási szerzôdésre vonatkozó kötvényrôl, vagy más a kár megtérülésére vonatkozó dokumentumról, a Biztosító által rendelkezésre bocsátott, hiánytalanul, és a valóságnak megfelelôen kitöltött szolgáltatási igénybejelentôt (kárbejelentési nyomtatvány), az utazási szerzôdést, az utazás ellenértékérôl kiállított számlá(ka)t, a kifizetését igazoló bizonylato(ka)t, az utazásszervezô által az utazási szolgáltatás lefoglalását visszaigazoló dokumentumot, amely tartalmazza az utazási szolgáltatás jellegét és idôpontját, a résztvevô utasok nevét, az utazásszerzvezô részére befizetett összegeket, az utazásszervezô által az utazási szolgáltatás lemondásáról kiállított lemondási költségekrôl (bánatpénz) szóló számlát, amely tartalmazza az igénybe nem vett szolgáltatás idôpontját, a lemondott utasok és a szolgáltatás azonosítására szolgáló adatokat, a bánatpénz összegét, és a lemondás idôpontját, az utazásszervezô vagy légitársaság igazolását arra vonatkozóan, hogy mely igénybe nem vett szolgáltatások árát nem téríti vissza, az ügyfél által az utazásszervezô iroda felé írásban benyújtott lemondást az utazási szolgáltatásról, az igénybe nem vett szolgáltatásra vonatkozóan az utazásszervezô által kiállított sértetlen és hiánytalan utalványt (voucher) és/vagy repülôjegyet, amennyiben a biztosítási esemény betegség vagy baleset miatt következett be, a betegséggel, balesettel kapcsolatos orvosi dokumentumokat (zárójelentés, ambuláns lap), képalkotó vizsgálatok leleteit, a betegség kezdetét igazoló szakorvosi leleteket, krónikus betegség esetén a biztosítási esemény bekövetkeztét okozó állapotrosszabbodást igazoló orvosi leleteket, vizsgálati eredményeket, a korábban alkalmazott és a jelen kezelést (gyógyszer, egyéb therápiás beavatkozás) tartalmazó szakorvosi leleteket, a kezelés, gyógyulás várható befejezésének idôpontját (az orvos szakmailag elfogadott átlagos gyógytartamot figyelembe véve) tartalmazó szakorvosi leleteket, a kezelés folyamán keletkezett, a gyógyulási folyamat követésére alkalmas kontroll leleteket, az utazás ellenjavallatait tartalmazó szakorvosi leletet, vizsgálati eredményekkel alátámasztva, a benyújtott dokumentumoknak tartalmaznia kell az ellátóhely kódját, naplószámot, a beteg személyes adatait, meg kell felelni az orvosi dokumentumok tartalmi követelményeinek (elôzmény, jelen állapot, vizsgálati eredmények, kezelés, további kezelési terv, diagnózis), szerepelnie kell rajta az ellátóhely és az ellátó orvos pecsétjének és aláírásának, a biztosító az orvosi dokumentáció eredeti példányát is kérheti, amelyet az elbírálás után visszajuttat a biztosított részére, amennyiben az utazás lemondását baleset okozta, a baleset pontos idôpontját és körülményeit tartalmazó dokumentumokat, a baleset utáni elsô ellátás leletét, a képalkotó vizsgálatok leleteit, és a kezelés során keletkezett összes orvosi dokumentumot, a kezelés várható idôtartamát meghatározó szakorvosi leletet, halotti anyakönyvi kivonatot, halottvizsgálati bizonyítványt, boncolási jegyzôkönyvet, hagyatékátadó végzést, Biztosított vagyontárgyát érintô kár esetén a kár bekövetkezését, mértékét és a káresemény körülményeit dokumentáló rendôrségi, tûzoltósági, és/vagy biztosítói igazolást, 4
5 közlekedési baleset esetén, a balesetrôl felvett rendôrségi jegyzôkönyvet, illetve, amennyiben rendôrségi jegyzôkönyv nem készült, akkor az ügyben eljáró biztosító igazolását, dokumentumok eltulajdonítása esetén a rendôrségen tett bejelentés jegyzôkönyvét, munkaviszony megszûnése esetén: a Biztosított személyi igazolványának fénymásolatát (az arcképfelvétel nélkül), a munkaviszonyra vonatkozó munkaszerzôdés másolatát, a munkáltató által az utolsó munkában töltött napon kiállított hivatalos munkaviszony-igazolás másolatát, a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó dokumentumot (a munkáltató indoklással ellátott felmondását. amennyiben a Biztosított a kockázatviselés idôtartama alatt alap- vagy középfokú tanulmányai során a tanév végén megbukik, abban az esetben az illetékes oktatási intézmény hivatalos igazolását a sikertelen vizsga idôpontjáról, és a lehetséges pótvizsga idôpontokról, tanúként történô bírósági vagy hatósági idézés esetén az errôl szóló végzés másolatát, valamint annak igazolását, hogy a bíróság vagy hatóság az Biztosított kérelme alapján az utazásra való tekintettel mulasztást nem engedélyezett, házassági perrel kapcsolatos igény esetén az ennek tényét és idôpontját egyértelmûen alátámasztó hivatalos dokumentumokat. 11. A SZOLGÁLTATÁS ESEDÉKESSÉGE A kárrendezési feladatokat a Biztosító, a bejelentést követôen haladéktalanul megkezdi. A kár kifizetéseket a Biztosító az összes szükséges irat beérkezését követôen, 30 napon belül teljesíti. A szolgáltatási összeget a szerzôdônek, annak örökösének, illetve az utazási szerzôdés szerint bánatpénz-fizetési kötelezettségre szorítható személynek fizeti ki. A biztosítási szerzôdéssel kapcsolatos igények, a káresemény napjától számított 2 év elteltével elévülnek. 12. VISSZAKÖVETELÉS, MEGTÉRÍTÉSI IGÉNY Amennyiben a Biztosító szolgáltatása után derül ki, hogy jelen szabályzat alapján a Biztosító nem lett volna köteles szolgáltatást nyújtani, vagy a kár máshonnan megtérült, a Biztosító a kifizetett térítést, illetve szolgáltatási költséget visszakövetelheti. Ha ugyanazt az érdeket több Biztosító egymástól függetlenül biztosítja, a biztosított jogosult igényét ezek közül egyhez vagy többhöz benyújtani, de a kár csak egyszeresen kerülhet kifizetésre A Biztosító, amelyhez a kárigényt benyújtották, az általa kiállított fedezetet igazoló dokumentumban és szabályzatban írt feltételek szerint és az abban megállapított biztosítási összeg erejéig köteles fizetést teljesíteni, fenntartva azt a jogát, hogy a többi Biztosítóval szemben arányos megtérítési igényt érvényesíthet. 13. KIZÁRÁSOK Nem tekinthetôk biztosítási eseménynek, és a Biztosító nem nyújt szolgáltatásokat, az alábbiakkal összefüggésben keletkezett károkra: háború, invázió, külföldi ellenségek cselekményei, ellenségeskedések vagy háborúhoz hasonló hadmûveletek (hadüzenettel vagy anélkül), polgárháború, lázadás, zendülés, belsô zavargások, katonai felkelés, katonai erôszak, forradalom, gépi erôvel hajtott szárazföldi, légi vagy vízi jármûvek használatával kapcsolatos sportok, légi sportok, hegyisportok, extrém sportok, küzdôsportok, síugrás, akrobatikus síelés, illetve extrém körülmények közötti snowbordozás. Nem tekinthetôk biztosítási eseménynek: bármely kormány, vagy hatóság által, valamint ezek megbízásából történt elkobzás, lefoglalás, államosítás, pusztítás. Nem jelent utazásképtelenséget, így nem biztosítási esemény, ha a Biztosított bánatpénz-fizetési kötelezettsége amiatt keletkezik, hogy idôjárási körülmények, természeti csapások, vagy egyéb biztonsági kockázatot jelentô események miatt lemondja az utazást, vagy ugyanezen okok miatt, lemondás nélkül nem jelenik meg az utazáson A Biztosító nem téríti meg a személyiségi jog megsértésébôl eredô igényeket, a sérelemdíjakat A Biztosító kockázatviselése nem terjed ki továbbá: repülôtéri illeték ( tax ) összegére, kivéve, ha az utazási szerzôdés szerint ez az összeg lemondás esetén nem visszatéríthetô és a biztosítási díj megállapításakor ezt figyelembe vették, fakultatív programok, szolgáltatások költségeire. 5
6 13.4. Ha a szerzôdés egészségi kockázat elbírálás (egészségi nyilatkozat vagy orvosi vizsgálat) nélkül jött létre, a Biztosító kockázatviselése nem terjed ki azokra a megbetegedésekre vagy balesetekre: amelyek oka egészben vagy részben utazásképtelenség esetén a biztosítás kezdete, illetve az utazási szolgáltatás foglalása elôtt fennálló egészségi állapot (pl. betegség, panasz, tünet) melyekkel az a személy, aki miatt az utazást lemondták, a kockázatviselés kezdetét vagy az utazási szerzôdés megkötését megelôzô egy éven belül a bejelentett igénnyel összefüggésben orvosi kezelés alatt állt, vagy ez orvosi szempontból szükséges lett volna, függetlenül a betegség diagnosztizálásának idôpontjától, amelyek összefüggésben állnak az Biztosítottak a Biztosító kockázatviselését megelôzôen megállapított maradandó egészségkárosodásával A kockázatviselés nem terjed ki továbbá olyan utazásképtelenségre, melynek oka: pszichiátriai és pszichés megbetegedések, kontrollvizsgálat, utókezelés, olyan betegség vagy baleset, amely miatt kizárólag fizioterápiás kezelést, akupunktúrát, gyógytornász vagy természetgyógyász által nyújtott kezelést alkalmaztak. Ez alól kivételek azok az esetek, amikor a fenti kezelések valamelyikét elôzetes orvosi vizsgálat alapján, az orvos javaslatára alkalmazták. szexuális úton terjedô betegségek, szerzett immunhiányos betegségek (pl. AIDS), illetve ezzel összefüggô betegségek, terhesség vagy annak szokásos terhességi tünetei, szülés, kivéve a 7.8 pontban meghatározott esetben. A biztosító kockázatviselése terhességi komplikációk esetében sem terjed ki a terhességgel vagy szüléssel kapcsolatos útlemondásra, ha az utazás kezdô idôpontja a terhesség 27. hetét követô idôpontra esik. A biztosító kockázatviselése nem terjed ki továbbá arra az esetre sem, ha az adott utazás zavartalan terhesség mellett is orvosilag ellenjavallt lett volna, és az utazást a terhesség tényének ismeretében foglalták, munkaviszony megszûnése, ha: arra olyan munkáltatónál kerül sor, amelynél a kockázatviselés kezdetének idôpontjában csôd, vagy végelszámolási eljárás volt folyamatban, illetôleg a munkáltatóval szemben felszámolási eljárást kezdeményeztek, melynek alapján a felszámolás elrendelésre is került, ha a munkáltatói jogok gyakorlója a Szerzôdô, vagy a Biztosított közeli hozzátartozója vagy adott munkáltatónál többségi befolyással rendelkezik, a munkaviszony próbaidô alatt bekövetkezô megszûnésére, arra munkáltató általi rendes felmondással kerül sor öregségi-, illetve rokkantság miatti nyugdíjazással összefüggésben, arról a Biztosítottnak a kockázatviselés kezdetét megelôzôen már tudomása volt A Biztosító kockázatviselése nem terjed ki arra az esetre sem, ha az illetékes hatóság az utazás során érintett valamely országba történô beutazáshoz szükséges engedély kiadását megtagadja, vagy az utazási szolgáltatás tervezett kezdetéig nem teljesíti, illetve a Biztosított az utazáshoz szükséges személyi iratokkal az utazás tervezett kezdetekor nem rendelkezik, vagy ezek érvénytelenek (kivéve a 7.6 pontban leírt esetben). 14. MENTESÜLÉSI OKOK Mentesül a Biztosító a térítési kötelezettsége alól, amennyiben bizonyítja, hogy a biztosítási eseményt a Biztosított viselkedésének olyan megváltozása okozta, amely alkoholfogyasztás, kábítószer fogyasztás, gyógyszer túladagolás, vagy nem orvos által elôírt gyógyszer fogyasztásának hatására történt, a biztosítási eseményt a Biztosított, jogellenes, szándékos, vagy súlyosan gondatlan magatartása idézte elô. a biztosítási esemény a Biztosított öngyilkosságával, öngyilkossági kísérletével, szándékos önkárosításával összefüggésben történt, a Szerzôdô, vagy a Biztosított nem tett eleget kármegelôzési és/vagy kárenyhítési kötelezettségének, az esemény a biztosított vagy a szerzôdô közlési vagy bejelentési kötelezettség szegésével összefügg, a biztosítási esemény késedelmes bejelentése miatt, a biztosítási eseménnyel összefüggô lényeges körülmények kideríthetetlenné váltak. 15. TITOKTARTÁSI KÖTELEZETTSÉG ÉS A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ TUDNIVALÓK a) Biztosítási titok minden olyan államtitoknak nem minôsülô, a Biztosító, a biztosításközvetítô, a biztosítási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a Biztosító, a biztosításközvetítô, a biztosítási szaktanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a Biztosítóval kötött szerzôdéseire vonatkozik. 6
7 b) Az ügyfél egészségi állapotával összefüggô adatokat a Biztosító a Bit (1) bekezdésében meghatározott célokból, az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezelésérôl szóló évi XLVII. törvény rendelkezései szerint, kizárólag az érintett írásbeli hozzájárulásával kezelheti. c) A Biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó ügyfeleinek azon üzleti titkait jogosult kezelni, amelyek a biztosítási szerzôdéssel, létrejöttével, nyilvántartásával, a szolgáltatással összefüggnek. Az adatkezelés célja csak a biztosítási szerzôdés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerzôdésbôl származó követelések megítéléséhez szükséges, vagy az e törvény által meghatározott egyéb cél lehet. d) A fenti bekezdésben meghatározott céltól eltérô célból végzett adatkezelést a Biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó csak az ügyfél elôzetes hozzájárulásával végezhet. A hozzájárulás megtagadása miatt az ügyfelet nem érheti hátrány és annak megadása esetén részére nem nyújtható elôny. e) A biztosítási titok tekintetében, idôbeli korlátozás nélkül ha törvény másként nem rendelkezik titoktartási kötelezettség terheli a Biztosító, a független biztosításközvetítô, a biztosítási szaktanácsadó tulajdonosait, vezetôit, alkalmazottait és mindazokat, akik ahhoz a Biztosítóval kapcsolatos tevékenységük során bármilyen módon hozzájutottak. f) Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a Biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó ügyfele vagy annak törvényes képviselôje a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad, e törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn. g) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn: a feladatkörében eljáró Felügyelettel, a folyamatban lévô büntetôeljárás keretében eljáró nyomozó hatósággal és ügyészséggel, büntetôügyben, polgári ügyben, valamint csôdeljárás, illetve a felszámolási eljárás ügyében eljáró bírósággal, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzôvel, a Bit 157. (2) bekezdésben foglalt esetekben az adóhatósággal, a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, a Biztosítóval, a biztosításközvetítôvel, a szaktanácsadóval, a harmadik országbeli Biztosító, független biztosításközvetítô vagy szaktanácsadó magyarországi képviseletével, ezek érdekképviseleti szervezeteivel, illetve a biztosítási, biztosításközvetítôi, szaktanácsadói tevékenységgel kapcsolatos verseny felügyeleti feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal, a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, az egészségügyrôl szóló évi CLIV. törvény 108. (2) bekezdésében foglalt egészségügyi hatósággal, a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információ gyûjtésére felhatalmazott szervvel, a viszontbiztosítóval, valamint közös kockázatvállalás (együttbiztosítás) esetén a kockázatvállaló biztosítókkal, az e törvényben szabályozott adattovábbítások során átadott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezetô Hivatallal, az állomány átruházás keretében átadásra kerülô biztosítási szerzôdési állomány tekintetében az átvevô biztosítóval, a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatok tekintetében, továbbá ezek egymásközi átadásával kapcsolatban a Kártalanítási Számlát, illetve a Kártalanítási Alapot kezelô szervezettel, a Nemzeti Irodával, a levelezôvel, az Információs Központtal, a Kártalanítási szervezettel, kárrendezési megbízottal és a kárképviselôvel, illetve a károkozóval, amennyiben az önrendelkezési jogával élve a közúti közlekedési balesetével kapcsolatos kárrendezés kárfelvételi jegyzôkönyvébôl a balesetben érintett másik jármû javítási adataihoz kíván hozzáférni, a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzôvel, fióktelep esetében ha a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli biztosító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatvédelmi jogszabállyal a harmadik országbeli biztosítóval, biztosításközvetítôvel, szaktanácsadóval, a feladatkörében eljáró alapvetô jogok biztosával, valamint pénzügyi jogok biztosával a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információsszabadság Hatósággal, A Bit 161/A 161/C. -ainak hatálybalépését követôen a Biztosító által szervezett veszélyközösség érdekeinek megóvása érdekében történô megkeresés keretén belül a jogosultsággal rendelkezô Biztosítóval szemben h) A Biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó a nyomozó hatóság, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálat részére akkor is köteles haladéktalanul tájékoztatást adni, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet kábítószer-kereskedelemmel 7
8 terrorizmussal illegális fegyverkereskedelemmel, vagy a pénzmosás bûncselekményével van összefüggésben. i) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a magyar bûnüldözô szerv, illetôleg az Országos Rendôr-fôkapitányság a pénzmosás megelôzésérôl és megakadályozásáról szóló évi XV. törvényben meghatározott feladatkörében eljárva, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bûnüldözô szerv, illetôleg külföldi Pénzügyi Információs Egység írásbeli megkeresése teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minôsülô adatot a Biztosítótól, amennyiben a megkeresés tartalmazza a külföldi adatkérô által aláírt titoktartási záradékot. A Biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó a nyomozó hatóság a halaszthatatlan intézkedés jelzéssel ellátott, külön jogszabályban elôírt ügyészi jóváhagyást nélkülözô megkeresésére is köteles tájékoztatni az általa kezelt, az adott üggyel összefüggô, biztosítási titoknak minôsülô adatokról. j) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a Biztosító által a harmadik országbeli Biztosítóhoz vagy harmadik országbeli adatfeldolgozó szervezethez (harmadik országbeli adatkezelô) történô adattovábbítás. Abban az esetben, ha a Biztosító ügyfele (adatalany) ahhoz írásban hozzájárult, és a harmadik országbeli adatkezelônél a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli adatkezelô székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatvédelmi jogszabállyal. k) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét: az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelybôl az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, fióktelep esetében a külföldi székhelyû vállalkozás székhelye (fôirodája) szerinti felügyeleti hatóság számára a felügyeleti tevékenységhez szükséges adattovábbítás, ha az megfelel a külföldi és a magyar felügyeleti hatóság közötti megállapodásban foglaltaknak, jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a Pénzügyminisztérium részére személyes adatnak nem minôsülô adatok átadása. l) Az adattovábbítási nyilvántartásban szereplô személyes adatokat az adattovábbítástól számított 5 év elteltével, a Bit alá esô adatok vagy az adatvédelmi törvény szerint különleges adatnak minôsülô adatok továbbítása esetén 20 év elteltével törölni kell m) A Biztosító az érintett személyt nem tájékoztatja a Bit (1) bekezdés b), f) és j) pontjai, illetve a Bit (5) bekezdése alapján végzett adattovábbításokról. n) A Biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó a személyes adatokat a biztosítási, illetve a megbízási jogviszony fennállásának idején, valamint azon idôtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási, illetve a megbízási jogviszonnyal kapcsolatban igény érvényesíthetô. o) A Biztosító a létre nem jött biztosítási szerzôdéssel kapcsolatos személyes adatokat kezelhet, ameddig a szerzôdés létrejöttének meghiúsulásával kapcsolatban igény érvényesíthetô. p) Az elhunyt személlyel kapcsolatban hozható adatok tekintetében az érintett jogait az elhunyt örököse, illetve a biztosítási szerzôdésben nevesített jogosult is gyakorolhatja. 16. A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ TUDNIVALÓK A Szerzôdô, a Biztosított, a Kedvezményezett és bárki, aki a Biztosító szolgáltatására jogosan igényt tarthat, a jelen fejezet alkalmazásában és az adatvédelmi rendelkezések szempontjából, a Biztosító ügyfelének tekintendô (a továbbiakban: Ügyfél). A Biztosító neve: Aegon Magyarország Általános Biztosító Zrt. Társasági formája: zártkörûen mûködô részvénytársaság Székhelye és címe: 1091 Budapest Üllôi út 1. Székhelyének állama: Magyarország Felügyeleti szerve: A évi CXXXIX. törvény (MNB tv.) rendelkezései alapján a Magyar Nemzeti Bank (1054 Budapest, Szabadság tér 8 9.). Panaszkezelési eljárás: A Biztosító magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát a jogosult szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban közölheti. Írásos bejelentését átadhatja személyesen vagy más által, megküldheti postai úton, telefaxon, illetve elektronikus levélben. A Biztosító Panaszkezelési szabályzata elérhetô és megtekinthetô ügyfélszolgálati irodáiban és a Biztosító honlapján: hu/elerhetosegek/panaszkezelesi-szabalyzat.html Központi Panasziroda személyesen: 1023 Budapest, Bécsi út
9 Panasziroda postacíme: 1813 Budapest, Pf Telefon: Online panaszbejelentés: Jogorvoslati lehetôségek: 1. Pénzügyi Békéltetô Testület : A szerzôdés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszûnésével, továbbá szerzôdésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén, békéltetô testületi eljárást kezdeményezhet. Levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank 1525 Budapest, Pf 172. Telefon: cím: Bôvebben a honlapon kaphat tájékoztatást. 2. Fogyasztóvédelmi eljárás: A szolgáltató magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó, évi CXXXIX. MNB tv. fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén, fogyasztóvédelmi eljárást kezdeményezhet. Levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank 1534 Budapest BKKP Pf Telefon: cím: Bôvebben a honlapon kaphat tájékoztatást. A kérelem benyújtásához formanyomtatvány költségmentes megküldését kérheti az alábbi elérhetôségeken: telefonon: ; postai úton: 9401 Sopron, Pf. 22.; és en: 3. Bíróság: az ügyre hatáskörrel és illetékességgel rendelkezô bíróság ( 9
10 Az Aegon Útlemondás-biztosítás Szerződési feltételeit érintő módosítások Az Aegon Útlemondás- biztosítás Szerzôdési feltételei, a biztosítási tevékenységrôl szóló évi LXXXVIII. törvényben (Bit.) foglaltaknak megfelelôen az alábbiakkal módosul, január 1-tôl: Az ügyfelek tájékoztatásának kiegészítése a 152. (1) a) és e) pontja alapján: 1. Biztosító Az Aegon Magyarország Általános Biztosító Zártkörûen mûködô Részvénytársaság (rövidített neve: Aegon Magyarország Zrt.). A Társaság az 1016/1986. (IV.17.) MT számú határozatával megalapított Állami Biztosító általános jogutódja, s az évi XIII. tv. alapján alakult át gazdasági társasággá július 1. napján. A társaságot a Fôvárosi Cégbíróság a szám alatt tartja nyilván. Adószám: A társaság székhelye: 1091 Budapest, Üllôi út Ügyfélszolgálat: Telefonszám: cím: Ügyfélszolgálati irodák listája megtekinthetô: 3. Éves jelentés A Biztosító köteles évente jelentést közzétenni fizetôképességérôl és pénzügyi helyzetérôl. A jelentés kötelezô tartalma a Biztosító honlapján ( elôször 2017-ben tekinthetô meg a 2016-os évre vonatkozóan. A biztosítási szerzôdési feltételek kiegészítése a 121. (1) d) pontja alapján: A Biztosító a kifizetést Forintban, illetve assistance szolgáltatás esetében természetben teljesíti (1) ) pontja alapján: A szerzôdés megszûnésével sem a Szerzôdô, sem a Biztosított további jogosultságokkal nem rendelkezik. Összeg és egészségbiztosítások esetén maradékjog nélkül a Kedvezményezettnek járó kiegészítôk szerinti szolgáltatással szûnik meg a szerzôdés. A feltételek módosulnak a 122/A. alapján: Ha a szerzôdéskötést követôen a biztosítási szerzôdésre tekintettel igénybe vehetô adókedvezményre vagy adójóváírásra jogosító jogszabályi feltételek megváltoznak, a Biztosító a jogszabályváltozás hatálybalépését követô hatvan napon belül javaslatot tehet a biztosítási szerzôdés vagy az ahhoz kapcsolódó általános szerzôdési feltételek megváltozott szabályozásra tekintettel történô módosítására annak érdekében, hogy a szerzôdés tartalma az adókedvezmény vagy adójóváírás igénybevételére jogosító feltételeknek megfeleljen. Ha a Szerzôdô fél a módosító javaslatot az arról szóló tájékoztatás kézhezvételétôl számított harminc napon belül nem utasítja el, a szerzôdés a módosító javaslatban meghatározott feltételekkel a jogszabályváltozás hatálybalépésének idôpontjával módosul. A módosító javaslat Szerzôdô általi elutasítása nem adhat alapot a szerzôdés Biztosító általi felmondására. A biztosítási és üzleti titokra vonatkozó szabályok módosulnak az alábbiak szerint: 135. (1) A biztosító vagy a viszontbiztosító jogosult kezelni ügyfeleinek azon biztosítási titoknak minôsülô adatait, amelyek a biztosítási szerzôdéssel, annak létrejöttével, nyilvántartásával, a szolgáltatással összefüggnek. Az adatkezelés célja csak a biztosítási szerzôdés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerzôdésbôl származó követelések megítéléséhez szükséges, ULB SZ PL
11 vagy az e törvény által meghatározott egyéb cél lehet. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott céltól eltérô célból végzett adatkezelést biztosító vagy viszontbiztosító csak az ügyfél elôzetes hozzájárulásával végezhet. A hozzájárulás megtagadása miatt az ügyfelet nem érheti hátrány, és annak megadása esetén részére nem nyújtható elôny. (3) A biztosítási titok tekintetében, idôbeli korlátozás nélkül ha törvény másként nem rendelkezik titoktartási kötelezettség terheli a biztosító vagy viszontbiztosító tulajdonosait, vezetôit, alkalmazottait és mindazokat, akik ahhoz a biztosítóval kapcsolatos tevékenységük során bármilyen módon hozzájutottak Az ügyfél egészségi állapotával összefüggô az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezelésérôl és védelmérôl szóló törvényben (a továbbiakban: Eüak.) meghatározott egészségügyi adatokat a biztosító a 135. (1) bekezdésében meghatározott célokból, az Eüak. rendelkezései szerint, kizárólag az érintett írásbeli hozzájárulásával kezelheti Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a biztosító vagy a viszontbiztosító ügyfele vagy annak képviselôje a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad, b) e törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn (1) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a) a feladatkörében eljáró Felügyelettel, b) a nyomozás elrendelését követôen a nyomozó hatósággal és az ügyészséggel, c) büntetôügyben, polgári peres vagy nemperes eljárásban, közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata során eljáró bírósággal, a bíróság által kirendelt szakértôvel, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, a természetes személyek adósságrendezési eljárásában eljáró fôhitelezôvel, Családi Csôdvédelmi Szolgálattal, családi vagyonfelügyelôvel, bírósággal d) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzôvel, továbbá az általa kirendelt szakértôvel, e) a (2) bekezdésben foglalt esetekben az adóhatósággal, f) a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, g) a feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal, h) a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, i) az egészségügyrôl szóló évi CLIV. törvény 108. (2) bekezdésében foglalt esetben az egészségügyi államigazgatási szervvel, j) törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyûjtésre felhatalmazott szervvel, k) a viszontbiztosítóval, valamint együttbiztosítás esetén a kockázatvállaló biztosítókkal, l) az e törvényben szabályozott adattovábbítások során átadott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezetô kötvénynyilvántartó szervvel, m) az állományátruházás keretében átadásra kerülô biztosítási szerzôdési állomány tekintetében az erre irányuló megállapodás rendelkezései szerint az átvevô biztosítóval, n) a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatok tekintetében és az ezen adatok egymás közti átadásával kapcsolatban a Kártalanítási Számlát és a Kártalanítási Alapot kezelô szervezettel, a Nemzeti Irodával, a levelezôvel, az Információs Központtal, a Kártalanítási Szervezettel, a kárrendezési megbízottal és a kárképviselôvel, továbbá a közúti közlekedési balesetével kapcsolatos kárrendezés kárfelvételi jegyzôkönyvébôl a balesetben érintett másik jármû javítási adatai tekintetében az önrendelkezési joga alapján a károkozóval, o) a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzôvel, továbbá a könyvvizsgálói feladatok ellátásához szükséges adatok tekintetében a könyvvizsgálóval, p) fióktelep esetében ha a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli biztosító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatvédelmi jogszabállyal a harmadik országbeli biztosítóval, biztosításközvetítôvel, q) a feladatkörében eljáró alapvetô jogok biztosával, r) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal, s) a bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a káresetek igazolásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott kártörténeti adatra és bonus-malus besorolásra nézve a rendeletben szabályozott esetekben a biztosítóval szemben, ha az a) j), n) és s) pontban megjelölt szerv vagy személy írásbeli megkereséssel fordul hozzá, amely tartalmazza az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerzôdés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját, azzal, hogy a p) s) pontban megjelölt szerv vagy személy kizárólag a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját köteles megjelölni. A cél és a jogalap igazolásának minôsül az adat megismerésére jogosító jogszabályi rendelkezés megjelölése is. 11
12 (2) Az (1) bekezdés e) pontja alapján a biztosítási titok megtartásának kötelezettsége abban az esetben nem áll fenn, ha adóügyben, az adóhatóság felhívására a biztosítót törvényben meghatározott körben nyilatkozattételi kötelezettség, vagy ha biztosítási szerzôdésbôl eredô adókötelezettség alá esô kifizetésrôl törvényben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség terheli. (2a) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a Hpt.-ben meghatározott pénzügyi intézménnyel szemben a pénzügyi szolgáltatásból eredô követeléshez kapcsolódó biztosítási szerzôdés vonatkozásában, ha a pénzügyi intézmény írásbeli megkereséssel fordul a biztosítóhoz, amely tartalmazza az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerzôdés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját. (3) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét, ha a biztosító által az adóhatóság felé történô adatszolgáltatás a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a nemzetközi adóügyi megfelelés elômozdításáról és a FATCA szabályozás végrehajtásáról szóló Megállapodás kihirdetésérôl, valamint az ezzel összefüggô egyes törvények módosításáról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: FATCA-törvény) alapján az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttmûködés egyes szabályairól szóló évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Aktv.) 43/B-43/C. -ában foglalt kötelezettség teljesítésében merül ki. (4) A biztosító vagy a viszontbiztosító az (1) és (6) bekezdésekben, a ban, a ban és a ban meghatározott esetekben és szervezetek felé az ügyfelek személyes adatait továbbíthatja. (5) A biztosítási titoktartási kötelezettség az eljárás keretén kívül az (1) bekezdésben meghatározott szervek alkalmazottaira is kiterjed. (6) A biztosító vagy a viszontbiztosító a nemzetbiztonsági szolgálat, az ügyészség, továbbá az ügyész jóváhagyásával a nyomozó hatóság írásbeli megkeresésére akkor is köteles haladéktalanul, írásban tájékoztatást adni, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet a) a június 30-ig hatályban volt évi IV. törvényben foglaltak szerinti kábítószerrel visszaéléssel, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lôfegyverrel vagy lôszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bûnszövetségben vagy bûnszervezetben elkövetett bûncselekménnyel, b) a Btk. szerinti kábítószer-kereskedelemmel, kábítószer birtoklásával, kóros szenvedélykeltéssel vagy kábítószer készítésének elôsegítésével, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, terrorcselekmény feljelentésének elmulasztásával, terrorizmus finanszírozásával, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lôfegyverrel vagy lôszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bûnszövetségben vagy bûnszervezetben elkövetett bûncselekménnyel van összefüggésben. (7) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a biztosító vagy a viszontbiztosító az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. (8) Nem jelenti a biztosítási titok és az üzleti titok sérelmét a felügyeleti ellenôrzési eljárás során a csoportfelügyelet esetében a csoportvizsgálati jelentésnek a pénzügyi csoport irányító tagja részére történô átadása A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a) a magyar bûnüldözô szerv nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bûnüldözô szerv írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minôsülô adatot, b) a pénzügyi információs egységként mûködô hatóság a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelôzésérôl és megakadályozásáról szóló törvényben meghatározott feladatkörében eljárva vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minôsülô adatot (1) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a biztosító és a viszontbiztosító által a harmadik országbeli biztosítóhoz, viszontbiztosítóhoz vagy harmadik országbeli adatfeldolgozó szervezethez történô adattovábbítás abban az esetben: a) ha a biztosító ügyfele (a továbbiakban: adatalany) ahhoz írásban hozzájárult, vagy b) ha az adatalany hozzájárulásának hiányában az adattovábbításnak törvényben meghatározott adatköre, célja és jogalapja van, és a harmadik országban a személyes adatok védelmének megfelelô szintje az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 8. (2) bekezdésében meghatározott bármely módon biztosított. (2) A biztosítási titoknak minôsülô adatoknak másik tagállamba történô továbbítása esetén a belföldre történô adattovábbításra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni (1) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a) az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelybôl az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, b) fióktelep esetében a külföldi székhelyû vállalkozás székhelye (fôirodája) szerinti felügyeleti hatóság számára a felügyeleti tevékenységhez szükséges adattovábbítás, ha az megfelel a külföldi és a magyar felügyeleti hatóság közötti megállapodásban foglaltaknak, 12
Útlemondási kárbejelentő
Betegség- és balesetbiztosítási kárbejelentő nyomtatvány Az AEGON Biztosító kárrendezési egysége: Europ Assistance Kft. Budapest 1399, Pf. 694/324 Tel.: +36 1 465 37 06 Fax:+36 1 458 4445 BIZTOSÍTOTT ADATAI
Aegon Magyarország Általános Biztosító Zrt. 1091 Budapest, Üllői út 1. Telefonos Ügyfélszolgálat: 06-1-477-4800 Online Ügyfélszolgálat: www.ugyfelszolgalat.aegon.hu Honlap: www.aegon.hu Aegon Útlemondás-biztosítás
Az ügyfelek tájékoztatásának kiegészítése a Bit 152. (1) a) és e) pontjai, valamint a 152. (2) d) pontja alapján:
Az Aegon Csoportos Biztosítások Általános feltételei a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvényben (Bit.) foglaltaknak megfelelően az alábbiakkal módosul 2016. január 1-től: Az ügyfelek
Az OTP Csoport partnere. 1. Értelmező rendelkezések. 2. Az adatkezelés célja, jogalapja
Az OTP Csoport partnere A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE, VALAMINT A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉSSEL KAPCSOLATOS PANASZOK ÜGYINTÉZÉSÉRE VONATKOZÓ ELVI ÉS GYAKORLATI TUDNIVALÓK (TUDNIVALÓK) Groupama Biztosító Zrt.
Útitárs. Extra. amikor nem minden a terv szerint alakul sztornó utasbiztosítás. biztosítás. Útitárs. sztornóbiztosítás.
biztosítás Útitárs Extra 0% önrésszel amikor nem minden a terv szerint alakul sztornó utasbiztosítás Útitárs sztornóbiztosítás ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A biztosítási időszak A biztosítás az utazási szerződés
TÁJÉKOZTATÓ. SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL és BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL
biztosítás 2013 júniusától, akár 0% önrésszel amikor nem minden a terv szerint alakul sztornó utasbiztosítás Útitárs sztornóbiztosítás ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A biztosítási időszak A biztosítás az utazásra való
AutoSOS Asszisztencia Ügyfél Tájékoztató, ÁSZF és Kiegészítő Utasbiztosítás 5.5 Érvényes: 2016. március 1.
1. AutoSOS Assistance kártya Tisztelt Ügyfelünk! A fenti assistance kártya tartalmaz minden olyan információt, amire szüksége lehet segítségkérés alkalmával. Ezért kérjük, vágja ki a jelzett vonal mentén,
Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaAutóŐr kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás (termékkód: 13021) I. A legfontosabb tudnivalók összefoglalása PostaAutóŐr kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás
útitárs extra Amikor nem minden a terveim szerint alakul. útitárs 0% önrésszel sztornóbiztosítás
útitárs extra 0% önrésszel Amikor nem minden a terveim szerint alakul. útitárs sztornóbiztosítás Ügyféltájékoztató A biztosítási időszak A biztosítás az utazási szerződés megkötését, illetve a repülőjegy
Kalkulált útlemondási biztosítási szabályzat érvényes : 2009. 01.01.-től
Kalkulált útlemondási biztosítási szabályzat érvényes : 2009. 01.01.-től 1. Biztosított Biztosított az a természetes személy, aki az utazási iroda által szervezett utazásra (min. 15 fős csoport esetén)
Mapfre Asistencia S.A. Magyarországi Fióktelepe 1146 Budapest, Hermina út 17. Telefon: (06 40) 200 521, fax: (06 1) 461 0624 Adószám: 22157629-1-42 TÉLI SPOTOK IDŐJÁRÁSA BIZTOSÍTÁS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK
MKB Általános Biztosító Zrt. Általános Biztosítási Feltételek
BIZTOSÍTÓ MKB Általános Biztosító Zrt. Általános Biztosítási Feltételek MKB CSALÁDI OTTHONBIZTOSÍTÁS NL 10001/5 Hatályos: 2016.01.01-tôl VL 10070 Hatályos: 2016.01.01-tôl Hatályos: 2015.07.04-tôl ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ
Világjáró Üzleti utasbiztosítás Szolgáltatási táblázat, Ügyféltájékoztató és Utasbiztosítási feltételek a DIDb-kártyával rendelkező ügyfelek részére
Világjáró Üzleti utasbiztosítás Szolgáltatási táblázat, Ügyféltájékoztató és Utasbiztosítási feltételek a DIDb-kártyával rendelkező ügyfelek részére 2014 szeptember 1-től Copyright 2014 AXA Biztosító Zrt.
Kalkulált útlemondási biztosítási szabályzat érvényes : 2011. 01. 01.-tõl
Kalkulált útlemondási biztosítási szabályzat érvényes : 2011. 01. 01.-tõl Biztosító adatai: A QBE Insurance (Europe) Limited (székhelye: Fenchurch Street 30, London EC3M3 BD Egyesült Királyság, nyilvántartó
BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK a Provident Pénzügyi Zrt. által nyújtott kölcsön mellé igénybe vett otthoni szolgáltatás keretében nyújtott Csoportos balesetbiztosításról 1. A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS ALANYAI 1.1.
UTAZÁSKÉPTELENSÉGRE ÉS ÚTMEGSZAKÍTÁSRA VONATKOZÓ BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK (EUB2014-05BST)
UTAZÁSKÉPTELENSÉGRE ÉS ÚTMEGSZAKÍTÁSRA VONATKOZÓ BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK (EUB2014-05BST) Jelen általános biztosítási feltételek (a továbbiakban: általános feltételek) és különös biztosítási feltételek (a
ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A PANNÓNIA ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÓ ZRT. VAGYON- ÉS FELELÔSSÉGBIZTOSÍTÁSI TERMÉKEIHEZ
ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A PANNÓNIA ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÓ ZRT. VAGYON- ÉS FELELÔSSÉGBIZTOSÍTÁSI TERMÉKEIHEZ () Tisztelt Partnerünk! Köszönjük bizalmát, hogy ajánlatával Társaságunkat, a Pannónia Általános Biztosító
PÓTLAP A JANUÁR 1-JÉVEL HATÁLYOS JOGSZABÁLY MÓDOSÍTÁSOKRÓL ÉS A BIZTOSÍTÓ NÉVVÁLTÁSÁRÓL
PÓTLAP A 2016. JANUÁR 1-JÉVEL HATÁLYOS JOGSZABÁLY MÓDOSÍTÁSOKRÓL ÉS A BIZTOSÍTÓ NÉVVÁLTÁSÁRÓL A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) 2016. január 1. napján
PostaPrémium Csoportos Egészségbiztosítás (termékkód: 15041)
PostaPrémium Csoportos Egészségbiztosítás (termékkód: 15041) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek 06 40 200 480 www.postabiztosito.hu 1 PostaPrémium Csoportos Egészségbiztosítás Tartalom PostaPrémium
KIEGÉSZÍTÔ ÜGYFÉL-TÁJÉKOZTATÓ
ING BIZTOSÍTÓ ZRT. KIEGÉSZÍTÔ ÜGYFÉL-TÁJÉKOZTATÓ A társaság neve: ING Biztosító Zártkörûen Mûködô Részvénytársaság székhelye (címe): 1068 Budapest, Dózsa György út 84/B levelezési címe: 1364 Budapest,
Takarékszövetkezeti számlacsomaghoz élet- és balesetbiztosítás (TÉB) Szerződési Feltételei
Takarékszövetkezeti számlacsomaghoz élet- és balesetbiztosítás (TÉB) Szerződési Feltételei I. Ügyfél-tájékoztató Nyomtatványszám: F 225501 22 1605 Tisztelt Ügyfelünk! Köszönjük a Magyar Posta Életbiztosító
Mapfre Asistencia S.A. Magyarországi Fióktelepe 1146 Budapest, Hermina út 17. Telefon: (06 40) 200 521, fax: (06 1) 461 0624 Adószám: 22157629-1-42 KISÁLLAT UTASBIZTOSÍTÁS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Jelen kiegészítő
A K&H VISA ARANY ÉS K&H VISA ÜZLETI ARANY BANKKÁRTYÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ BIZTOSÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSOK TÁBLÁZATA
K&H Bank Zrt. 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 9. telefon: (06 1) 328 9000 fax: (06 1) 328 9696 Budapest 1851 www.kh.hu bank@kh.hu szolgáltatás sürgősségi egészségügyi költségek: A K&H VISA ARANY ÉS K&H
K&H VÁLASZTHATÓ UTASBIZTOSÍTÁS BANKKÁRTYÁHOZ SZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZAT
K&H Bank Zrt. 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 9. telefon: (06 1) 328 9000 fax: (06 1) 328 9696 Budapest 1851 www.kh.hu bank@kh.hu szolgáltatás sürgősségi egészségügyi költségek: K&H VÁLASZTHATÓ UTASBIZTOSÍTÁS
Mapfre Asistencia S.A. Magyarországi Fióktelepe 1146 Budapest, Hermina út 17. Telefon: (06 40) 200 521, fax: (06 1) 461 0624 Adószám: 22157629-1-42 CSOPORTOS BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI
Az OTP Csoport partnere A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE, VALAMINT A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉSSEL KAPCSOLATOS PANASZOK ÜGYINTÉZÉSÉRE VONATKOZÓ ELVI ÉS GYAKORLATI TUDNIVALÓK (TUDNIVALÓK) 1. Értelmező rendelkezések
ATLASZ Assistance Hungary és ATLASZ Assistance EU módozatok. érvényes : 2010. május 01.-től I. ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK
KÜLFÖLDIEK SZEMÉLYI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSA ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZTOSÍTÁSA ATLASZ Assistance Hungary és ATLASZ Assistance EU módozatok érvényes : 2010. május 01.-től I. ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK 1. A QBE Insurance (Europe)

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 63
bíróság
Pf. 22
bíróság
bíróság
Pf. 694