text:
A Kúria vetett véget a szerencsi kiszorítósdinak - Szerencsi Válasz
2018.01.21., 07:20
Dátum: 2015.10.22., 15:43Megtekintve: 4275Értékelés: 5.00
A Kúria önkormányzati tanácsa megsemmisítette Szerencs városnak azt a rendeletét, amelynek az volt a célja, hogy nehogy hozzájuk költözzenek a Miskolcról kiszorított nyomorteleplakók. A döntést a szerdai Magyar Közlönyben tették közzé. Szerencs egyike volt azoknak a településeknek, amelyek beszálltak a borsodi kiszorítósdiba: segély és közmunka nélküli életet helyeztek kilátásba a jövevényeknek, ha netán náluk kötnének ki - írja az Index.
"A más önkormányzat által elköltözés céljából nyújtott pénzbeli térítés helyi intézkedéseiről" szóló helyi rendeletről most a Kúria is megállapította, hogy törvénysértő.
Korábban a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal is erre jutott, fel is hívta az önkormányzatot, hogy helyezze hatályon kívül a rendeletet, de a képviselő-testület (pont úgy, mint Sátoraljaújhelyen) januárban úgy döntött, hogy ennek ellenére ragaszkodik hozzá. A törvényességi aggályok egyébként már a kezdetekről megvoltak. Amikor tavaly szeptemberben a szerencsi testület elfogadta a rendeletet, az ülés jegyzőkönyvébe ez került: "Koncz Ferenc polgármesternek az a véleménye, hogy ha ez a rendelettervezet törvényellenes, akkor a miskolci is az. Ha pedig a miskolci rendelet is törvényellenes, akkor ők egy pillanatig se moralizáljanak ezen, hiszen nekik az a dolguk, hogy a szerencsi békét megőrizzék".
A Kúria most kimondta: a szociális juttatásokhoz való hozzáférést nem lehet nem szociális szempontokhoz kötni, a helyi önkormányzatoknak nincs felhatalmazásuk arra, hogy "meghatározott társadalmi csoportot vagy jól körülhatárolható személyi kört" valamely település elhagyására szorítsanak vagy megnehezítsék a letelepedésüket a rendeleteikkel.
A törvényességi problémák mellett a borsodi kiszorítós rendeletek sajátossága volt az is, hogy gyakorlatilag senkire nem vonatkoztak. A miskolci rendelkezés, amelyre reagálni próbáltak, arról szólt, hogy a nyomortelep-felszámolási akció részeként azoknak a bérlőknek fizetnek 1,5 és 2 millió forinti összeget fizetnek az önkormányzati bérlakások elhagyásáért, akik elköltöznek Miskolc városából, és legalább öt évig vissza sem mennek.
Csakhogy ez kizárólag a mindent rendesen fizető, érvényes szerződéssel bíró bérlőkre vonatkozott, a nyomortelepek többi lakóját a hivatalos út végigjárása után bármiféle pénz nélkül lehetősége volt utcára tennie a miskolci önkormányzatnak. Így nem túl meglepő, hogy amíg élt a tavasszal - szintén a Kúria által - megsemmisített miskolci rendelkezés, mindössze egyetlen olyan család volt, amely a bérlakása elhagyásáért kapott pénzzel a zsebében új otthont keresett Miskolcon kívül.
Mióta a Kúria elkaszálta a miskolci rendelkezést, a rá válaszoló többi borsodi rendelet végképp okafogyottá vált, nyáron még Sátoraljaújhely is megvált végül a sajátjától, de Szerencs mostanáig megtartotta az övét.
Forrás: Index, kép: Miskolci Napló
Ígazság (vendég) [2015.10.22., 20:01][válaszolok] #1
mindég oda át van .
http://egyenlito.blog.hu/2015/10/16/megvalosult_a_tokeletes_dzsentri-eleterzes_s ...
Egy kor (vendég) [2015.10.24., 12:00][válaszolok] #2
fejlődö város romokaban most meg a kúria is terv részét képezi .
Hádám [2015.10.26., 00:37][válaszolok] #3
Böngészgettem és ismét egy kis érdekességet találtam... nem is olyan rég furcsálltam, hogy a görög katolikus templom tetőhéjazat cseréje annyiba került, mint anno nekünk a református templom majdnem teljes külső, belső festési, kőműves munkálatai (ami nem volt épp kis munka....) a válasz talán így érthetőbb: (Könnyebb érthetőség kedvéért, mindössze EGYETLEN AJÁNLAT érkezett a kérdéses munkára)
A Szerződés száma: 002 Rész száma: 2 Elnevezés: 2. Rész Szerencs, Hegy u. 1705 hrsz. alatti ingatlanon álló műemlék görögkatolikus templom tetőszerkezetének felújítási- helyreállítási munkálatainak elvégzése a dokumentációban meghatározottak szerint.
Postai cím: Alsóvárosi krt. 56.
Érték: 11993226 Pénznem: HUF
a figyelembe vett legalacsonyabb ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat 11993226 /
és a legmagasabb ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat: 11993226 Pénznem: HUF
Valóban (vendég) [2015.10.26., 07:15][válaszolok] #4
nem volt olcsó, a református templom festése, ha annyiba került, mint egy másik templom teljes tetőfelujítása !
Hádám [2015.10.26., 10:19][válaszolok] #5
A teljes tetőfelújítás leginkább héjazatcsere volt, a szerkezet nem lett cserélve csak javítva és ennyi... kb 200 m2 úgy, hogy a torony nincs benne...
A református templom esetében több száz m2 falszárító vakolatrendszer került fel, ami önmagában több mint 5000 Ft/m2, erre több mint 1000 m2 festés került (külső-belső), Caparol Sylitol Bio-Finish anyaggal (szilikát bázisú, szellőző bevonat), amiből majd 25.000 Ft egyetlen kanna, ami 30 m2-re elég... Elkészült emellett 990 m2 kőfal felújítás, újrafugázás, 600 m2 állványszerkezet építés, 450 m2 zománfestés, 50 m2 lambéria burkolat, felület kezelve, a teljes padozatállomány takarítása, felületkezelése.
Ha egyéb kérdése van, állok elébe, részletes költségvetéssel, tételesen kigyűjtve! Szerintem van a városban pár olyan kivitelezés, aminél nem tenné meg ugyanezt a kivitelező.... A környező településeken is akad jópár, ha már elvileg a területfejlesztési bizottságban tevékenykedem, jó lenne tudni pl Legyesbényén miért került kétszer annyiba 3 szobor, mint egy komplett több száz m2 alapterületű borház, ugyanazon a településen... Anno mindenki szidta a 40 milliós kilátót, most mindenfele ilyenek épülnek (átvitt értelemben)
Bukovszky Róbert [2015.10.26., 11:14] válasza erre: #5[válaszolok] #6
Ádám! Akár igaz is lehet, de a példád kb annyira áll, mint egy futó eredményét összehasonlítani egy birkózóéval.
Épen olyan (vendég) [2015.10.26., 17:41][válaszolok] #7
mint a "kitakarás nélküli" ? Ivóvízhálózat csővezeték cseréje csak ahol nagyon szűkséges ott kell "kitakarni " ?
Vannak még települések, (vendég) [2015.10.26., 23:29][válaszolok] #8
nemcsak a cikkben említettek.Állítólag több településen is elfogadtak hasonló tartalmú rendeletet. Ott is várható a megsemmisítés? És milyen következmények lesznek? A jegyzők hol voltak, mint a törvényesség szigorú, iskola végzett őrei? Olvassák már el az esküjük szövegét az érintettek. Ha valaki a legegyszerűbb, legkisebb szabálysértést elköveti, akkor min. pénzbüntetést kap. Nem kellene azt a testületet feloszlatni, amelyik, lehet, hogy a törvények tudatában követ el törvénysértést? Legközelebb meggondolnák az urak!
Ezen (vendég) [2015.10.27., 14:09][válaszolok] #9
semmin nem változtat a jegyző dolga feljelenteni a renitenseket .
Bukovszky Róbert [2015.10.27., 15:46] válasza erre: #9[válaszolok] #10
Azért ugye Ön/Maga nem teljesen járatos a jogi dolgokban?!
Világosítson (vendég) [2015.10.27., 17:10][válaszolok] #11
meg miben miért ? Mert valaki nem fizeti a hulladékszállítást akkor nézzük a jogszabályt maga/ön http://www.fogyasztok.hu/cikk/20090604/hulladek_gazdalkodas_szallitas_jogok_es_k ...
Végű is senki nem kötelezhető arra hogy szelektíven gyűjtsön bár mit is .
Itt (vendég) [2015.10.27., 17:50][válaszolok] #12
szemezgethet ha van kedve ?
https://hu.wikipedia.org/wiki/Jegyz%C5%91
egy szerencsi (vendég) [2015.10.27., 17:57] válasza erre: #8[válaszolok] #13
Miről hadoválnak? Feljelenteni, feloszlatni??? A képviselők dolga a várost megvédeni, ezt meg is tették. Ha olyan érzékenyek a rossz törvények betartására, költöztessék haza magukhoz a számozott utcák cigányait, de a szerencsi lakosok 99%-a ebből nem kér! Erről szól a demokrácia, nem a jogi csűrés-csavarásról! Ha bajuk van a jegyzővel, akkor pont ne ebben az ügyben szálljanak rá!
13-nak (vendég) [2015.10.27., 22:54][válaszolok] #14
Tisztelt Egy Szerencsi! A törvények azért vannak, hogy betartsák őket. Ha rosszak meg lehet változtatni, ezért van a parlament, a törvényhozás. Mi lenne ebben az országban, ha senki sem tartana be semmilyen törvényt, elfogadott rendeletet? Mi lenne, ha minden önkormányzat, közösség, csoport felülírná a magasabb törvényeket a saját maga kénye kedvére hozott rendeleteivel, elképzeléseivel? És mindezt minden következmény nélkül. Káosz, nagy-nagy káosz. Igaz ebben az országban így is az van, talán ezért is ment el 500 - 600 ezer ember, pedig Ők talán jöhettek volna Szerencsre is! Vagy Ők sem?
Védelmező ? (vendég) [2015.10.28., 08:14] válasza erre: #13[válaszolok] #15
egy személyben nyilvánul meg mint " egy szerencsi" de közli hogy 99% ebből nem kér miből . Ki kit fogad be az magánügy,nem közügy .
egy szerencsi (vendég) [2015.10.28., 12:43] válasza erre: #15[válaszolok] #16
Ha "közügy" felkiáltással a maguk utcáját jelölnék ki, hogy oda települjenek a bűnözők, nem lennének ilyen kukacoskodók! Jogi szempontból nem is értem, mi a problémájuk, minden úgy ment, ahogy a törvényhozók kitalálták. Ez egy jogi kiskapu volt, miszerint ideig-óráig fennállhat olyan rendelet, ami szembemegy a vertikálisan fölötte álló törvényekkel. Nem hallottak még ilyenről? Mintha az Alkotmánybíróság először semmisítene meg valamit!
"500 - 600 ezer ember, pedig Ők talán jöhettek volna Szerencsre is! Vagy Ők sem?"
Jöhettek volna. Bárki jöhetett, a rendelet csak arról szólt, hogy nem kapnának segélyt. Ne keverje a kivándorlást ehhez, mert ez már tényleg merő rosszindulat!
egy szerencsi-nek (vendég) [2015.10.28., 13:04][válaszolok] #17
Csak nem gondolja komolyan, hogy a képviselők meg akarták védeni Szerencset a Miskolcról elköltözőktől????? Egy:nem is volt kitől! Kettő: Ez egy átlátszó és olcsó népszerűség hajhászás volt. Legalábbis nekem ez a véleményem .
17-nek (vendég) [2015.10.28., 14:59] válasza erre: #17[válaszolok] #18
Most "nagylegénykedik" itt, de ha a szomszédjába költözött volna egy "miskolci", akkor kíváncsi lennék hogy állna a szája?
nagy legény (vendég) [2015.10.28., 16:37][válaszolok] #19
De nem is akart költözni. Eszébe se jutott .És nem azért, mert a képviselők megvédtek bárkit is . De megsúgom azemberek nem hülyék átlátták ezt az átlátszó trükköt, ezt a szemfényvesztést. Ráadásul még a fideszes igazságszolgáltatás is" elmarasztalta " az ilyen döntéshozókat.
nagy legény (vendég) [2015.10.28., 17:50][válaszolok] #20
Kedves 18-as! Hiába várom a válaszát? Vagy letelt a munkaidő a hivatalban?
egy szerencsi (vendég) [2015.10.28., 19:05] válasza erre: #19[válaszolok] #21
Honnan tudja, hogy nem akart? Talán egyeztetett mindegyikkel, esetleg az Indexen olvasta? Abaújszántó is hozott ilyen rendeletet, a független polgármester is "fideszes szemfényvesztő" lenne?
nagy legénynek (vendég) [2015.10.28., 21:20] válasza erre: #20[válaszolok] #22
A hivatalban valóban letelt a munkaidő, dehát semmi közöm hozzájuk. De úgy látom, hogy Ön mindent jobban tud. Azt is tudja, hogy ki, mikor, hova költözne, azt is tudja, hogy én a hivatalból írok... Szóval Ön egy mindentudó! Gratulálok! De ha ennyire mindent tud, akkor Ön elboldogulna egy utcányi "beköltözővel" is!
Szerintem ide már (vendég) [2015.10.28., 21:59][válaszolok] #23
a miskolciak sem jönnek!
22-nek (vendég) [2015.10.29., 08:28][válaszolok] #24
Dehogy tudnék én bármit is jobban, mint Ön.Csak itt élek, és nem azt hiszem el amit leírnak, hanem amit én tapasztalok.Nem tapasztaltam, hogy ide bárki is jönne. Ugyan minek? Közmunkásnak? Kéregetőnek? Hiszen aki rászorulna azzal se nagyon törődnek.( Bocsi: kivéve krumpli meg hagymaosztás)A 2-as hozzászóló is leírja még a "miskolciak "se jönnek! Megnevettetett, hogy éppen Abaújszántót hozta fel példának!" Tudja ha valakit lopáson kapnak az nem hivatkozhat arra, hogy más is lop."
Jó hogy (vendég) [2015.10.29., 09:22][válaszolok] #25
nem jön senki mert majd hogy nem úgy van élj meg ahogy tudsz . A hulladékért kőtelező fizetni bár még mindég nem értem hogy lehet olyanért fizetni amit nem tudnak mérni ? Mert be megy valaki az ÉMÁSZ hoz na számoljunk el menyi áramot fogyasztottam már mondják X-Kw ennyibe kerül De mi a helyzet a hulladékkal év végén bemegy valaki menyi hulladékért fizettem ? Vagy nem a hulladékért fizet a polgár ha nem a szállításért ? Vagy tiszta környezet és meg lengetem a önkéntes világítós mellényt mert az eltakar,lefed mindent ?
A szemetet (vendég) [2015.10.30., 13:27][válaszolok] #26
már legalább válogatják ? Vagy a szemétnek valót ?
http://www.boon.hu/hogy-ne-legyen-hulladek-a-hulladek/2944569
Vadai (vendég) [2015.10.31., 14:59][válaszolok] #27
megköszönte 2006 ?
http://alfahir.hu/2006_rendoreinek_mondott_koszonetet_vadai_agnes
Még (vendég) [2015.11.03., 07:13][válaszolok] #28
a címerbe is beletették Bocskait .
https://magyarcimerek.hu/2649-szerencs
Gondolom (vendég) [2015.11.03., 12:58][válaszolok] #29
a "projekt " már megvalósult ?
http://www.szerencs.hu/onkormanyzat/onkormanyzati-hirek/2646
29nek (vendég) [2015.11.03., 18:04][válaszolok] #30
Hát persze! Mint a többi!!!Pld az ezer munkahely. De van akit ez zavar?Van helyette Erzsébet utalvány meg egy kis krumpli. Úgy látszik ennyi is elég.
Hádám [2015.11.04., 18:31][válaszolok] #31
"Nem tapasztaltam, hogy ide bárki is jönne. Ugyan minek? Közmunkásnak? Kéregetőnek? Hiszen aki rászorulna azzal se nagyon törődnek"
A szóban forgó személyek a jelenlegi helyükön se sokkal jobban preferálják a munkát, szóval maximum közmunkások, kéregetők, segélyen élők... ha böngészik az internetet, kb 10 perc alatt legalább 5-8 olyan esetet össze tudok szedni, ami ezt támasztja alá, csak a miskolci számozott utcákból... Minden fiatal, aki jár a városba szórakozni, tapasztalta már, milyen az amikor zombori, szadai, prügyi figurák bejönnek "mulatni", annak általában rendőri intézkedés a vége, de ugyan ez volt anno a Sörkertben (most R27), vagy a megboldogult Serlegben....
A törvénykezés a kormányzat részéről pedig egyszerű politikai húzás... fordítsuk le magyarra... Nem hoznak törvényt ez ellen a folyamat ellen, így ezek az emberek is megmaradnak szavazónak, mellette a helyi fideszes testület hoz egy rendeletet a beköltözők ellen olyan településen, ahol alapból igen csekély számban vannak (ergo nem befolyásoló tényezők a választáskor), így a helyi népesség körében is népszerűek lesznek, mert "megvédték" a várost, a választás után majd maximum a kúria visszavonatja a rendeletet, de 5 évig már megvan a városvezetés ismét Nem agysebészet ez!
Másik téma.... Kíváncsi leszek, mikor fognak szétfagyni a szabadban hagyott ideiglenes vízbekötések Mert mint minden jó munkát, ezt is októberben kell kezdeni
főutca (vendég) [2015.11.05., 08:19][válaszolok] #32
Csak csatlakozni akarok Hádámhoz. Jó, hogy nem a hóesésben cserélik a vízvezetéket? De ha már így van akkor a fővizes, aki reggel ott ugrál elmondaná, hogy hogy kéne a forgalmat irányítani, hogy ne menjenek egymásnak az autósok.
Hádám [2015.11.05., 09:01][válaszolok] #33
"III. 1.1.2.) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, valamint a gyorsított eljárás alkalmazásának indokolása: (adott esetben) :
A tárgyi beszerzés becsült értéke nem éri el a nettó 150 millió forintot (Kbt. 122. § (7) bekezdés a) pontja)"
A közbeszerzés eredménye 2015.október 7-én lett közzétéve. Tehát eleve későn kezdődött a dolog, viszont van itt még egy érdekesség, ami merőben fura szitu, bár nem meglepő:
A projekt becsült költsége: 111 000 000 HUF
A legalacsonyabb megajánlott ár: 110 838 267 HUF
A legdrágább ajánlat: 111 000 000 HUF
Ajánlattevők száma: 4
Mi derül ki ebből? Az, hogy a nyertes piszok mázlista, mert majdnem beletrafált a rendelkezésre álló összegbe, mindössze 161.733 Forint a különbözet, ami százalékban kifejezve 0,14%. Ekkora volumenű munkánál ennek az esélye elég kicsi.
A másik érdekesség, hogy a legmagasabb ajánlott ár pont a becsült összeg! Ezt a legdrágább kivitelező ajánlotta. Aminek viszont csillagászatian kicsi az esélye, hogy ekkora volumenű ajánlatnál a másik két pályázó pont e közé lőtte be az ajánlatát, azaz 4 vállalkozó is 0,14% -os szóráson belül tippelt.... Ennek az esélye majdhogy nem a lottó 5össel ér fel.
Vettünk már részt mi is közbeszerzésen, nem is egy alkalommal, ott eleve nem ismerhető a becsült (rendelkezésre álló) összeg, máskülönben nem beszélünk versenytárgyalásról. Tized ekkora összegeknél a legjobb esetben is +- 10%-os eltérések voltak a legdrágább és legolcsóbb ajánlattevők között, de előfordult 30% is!
Egy ilyen építésnél, mint a vízvezeték, olyan dolgon is csúszhat több százezer vagy millió forint, hogy ki milyen gépekkel számol, csak az üzemanyag vagy az üzemóra különbözet elviheti. Az anyagok beszerzéséről ne is beszéljünk, kötve hiszem, hogy minden ajánlattevő ugyan annyiért szerzi be.... Magyarra fordítva vadászkutya legyek, ha ez így reális!
A baj az, hogy az oldal tanúsága szerint 10-ből 8 szerencsi kivitelezés ilyen, [...]van ahol az ajánlattevő egy az egyben eltalálta a becsült összeget, pedig bőven nem kerek számról beszélünk! No komment....
Ez a 0,14%-os szórás amit írtam, ez még a jobbak közé tartozik, előfordul 0,05% is
Csak (vendég) [2015.11.05., 10:01][válaszolok] #34
a szemét ügyhöz .http://www.drhutkai.hu/?page_id=440
Ádám ez a "kitakarás" nélküli project ?http://www.szerencsihirek.hu/component/content/article/85-hirek/2850-ivovizvezet ...
ivóvíz (vendég) [2015.11.05., 16:02][válaszolok] #35
Úgy emlékszem az egész ivóvízes dolog még valamikor 2010 előtt indult. Akkor talán arra pályáztak, hogy legyen pénz a pályázat elkészítésére.Talán így korrektebb a hír.
Hádám [2015.11.05., 16:07][válaszolok] #36
Ne tőlem kérdezze, én csak szemlélődő vagyok, de amiről írtam az ez
Ádám (vendég) [2015.11.07., 15:11][válaszolok] #37
ez olyan fideszesre sikerült nem fizetnek ezért neked ?
Hogy ne legyen ellenzék a helyi "erőnek " ?
Hádám [2015.11.08., 18:46][válaszolok] #38
Mire gondol? Hogy nem tudom ezen projekt részleteit? Nos pont ezért tettem fel a kérdést.... Elég fura, hogy tereli a szót a témáról, más se nagyon firtatja, meg a lapítás... Nem baj, van még pár ilyen "véletlen" a listában, amit ki lehet elemezni, jó kis olvasmány elhiheti
Nem (vendég) [2015.11.09., 07:58][válaszolok] #39
kell erőltetni Ádám ezek most hallgatnak de a jó magyar ért belőle hallgatás beleegyezés .
Hádám [2015.11.09., 12:58][válaszolok] #40
Ez nem erőltetés, csak bemelegítés! A java még hátra van!
Állítólag (vendég) [2015.11.10., 17:55][válaszolok] #41
nem jön a pápa pedig keresztény iskola egymás hegyén hátán ?
Főnők lemarad ?
http://www.hidfo.ru/2015/11/nelkule-is-eleg-liberalis-politikus-van-magyarorszag ...
Sajnálatos. (vendég) [2015.11.14., 08:07][válaszolok] #42
Sajnos nagyon színvonaltalanná vált ,ez az oldal.
Harmadosztályú témák ,hasonló színvonalon.
Az igazi problémákról ,nem ir senki.
Minden rendben ?
Tessék (vendég) [2015.11.15., 08:16][válaszolok] #43
jöhetnek az elsőosztályú problémák ?!
Kezdje el .
Kvóta papírt aláírta ?
(42) Van véleménye az (vendég) [2015.11.15., 11:40][válaszolok] #44
embereknek csak nem mondják el. Sem ezen a fórumon, sem munkahelyeken, lassan már baráti (családi!!!) körben sem.Lassan nemhogy viták, hanem beszélgetések sem lesznek. A következményei rettenetesek lesznek. Hogy miért alakult ez így? NO, ezzel kellene foglalkozni, talán itt is! Bár szerintem erről sem lesz itt vita. Miért is lenne, hiszen ahogy írtam élőszóban sincs!!! Ez az igazi SZEGÉNYSÉG! Hol vagytok gondolkodó emberek? Hol van az értelmiség felelőssége és ennek vállalása??? Kíváncsi vagyok erre lesz-e reakció? Szeretnék kellemesen csalódni, legalább ezt adjuk meg egymásnak!
Például (vendég) [2015.11.15., 16:30][válaszolok] #45
szó eshetne a térségben, így Szerencsen is megkezdett ivóvízhálózat-fejlesztésről. Azt hallottam, hogy bár uniós forrást nyertek rá, a beruházást később a vízdíjban a lakossággal kell megfizettetniük az önkormányzatoknak. Várom az illetékesek és egyéb jól értesültek hozzászólását.
Talán (vendég) [2015.11.16., 10:30][válaszolok] #46
ezért nincsenek válaszok,talán ez a kulcs miért nincsenek viták csak csend,némaság ?
46-nak (vendég) [2015.11.16., 12:26][válaszolok] #47
Ez a hölgy beszél, mert szót kapott. Azt azonban már nem tudja, hogy hülyeségeket mond. Honnan veszi azt, hogy a családi vállalkozások függetlenek a mindenkori hatalomtól ? Hiszen a mindennapjainkból tudjuk, hogy ez nem így van .A vállalkozások ezer szállal kötődnek ill. függenek a hatalomtól ! Gondoljunk csak a Nav -től való függőségre ! Na ugye !
Előjötek (vendég) [2015.11.16., 14:16][válaszolok] #48
nem azokról beszél akik eus forrásokból nyerik pénzeiket a "vállakózásaikhoz "
ha nem akik úgy a maguk erejéből boldogulnának banki hitel,családi tőke bevonásával vagy megtakarítás alapon kockáztatják a családi kaszát .Róluk beszél mert hát az eus pénzt mindég vissza kell osztani az adóknak jut is marad alapon érthető ?
A hölgy róluk beszél,magyarán akik függetlenek az eus pénzekről. Régi világban ilyenek voltak a tanya világban élő parasztemberek nekik lehetett volt el magyarázni hogy a Holland kukoricát vessék a sárga lófogú helyet .De nem is szavazgattak arra aki nem kétkezi munkából élt.
:-) (vendég) [2015.11.16., 14:40] válasza erre: #47[válaszolok] #49
Aranyos, amikor központozási és helyesírási hibáktól hemzsegve hülyéznek le egy nemzetközileg elismert egyetemi tanárt A vállalkozások a NAV-tól függenek, hát hogyne. Ugyan miért függenének, amikor a NAV csak a törvények betartásának ellenőrzéséért felel. Ha valaki nem adócsaló, akkor nem kell félnie.
48-49 - nek (vendég) [2015.11.16., 16:09][válaszolok] #50
Kösz, hogy elmagyarázta a családi " kasza " kockáztatásának fogalmát . Ami pedig a Nav -től való függőséget illeti, az csak egy példa volt a függőség illusztrálására . Ugylátom viszont, hogy egyikőjük sem kóstolta a vállalkozók keserű vagy édes kenyerét, mert nem sok fogalmuk van annak működéséről Javaslom kóstolja nak bele aztán majd hátha másként látják a függőséget !
:-) (vendég) [2015.11.16., 17:53] válasza erre: #50[válaszolok] #51
Ezt benézte, ugyanis évek óta saját tulajdonú cégem van.
51-nek (vendég) [2015.11.16., 19:58][válaszolok] #52
És valóban úgy látja, hogy egy vállalkozás működése nem függ a hatalomtól ? Hogy sikerült ezt elhitetni saját magával ?
52-nek (vendég) [2015.11.17., 06:55] válasza erre: #52[válaszolok] #53
Ne haragudjon, de ennek a kérdésnek semmi értelme.
Videóban (vendég) [2015.11.17., 06:57][válaszolok] #54
csak arra akarta felhívni a néni a figyelmet hogy az önállóság,mint tényező befolyásolás mentességet ad tehát nincs függősség mert most erre szavazatok ad majd munkahelyeket.Biztonságot,egészségügyet,meg csillogást .
agyarán nincs pénzügyi függőssége a rendszertől .
53 - nak (vendég) [2015.11.17., 19:13][válaszolok] #55
Azért a hatalomtól való függőség nek van pozitív példája is. Legújabb értesülések szerint egy földműveléssel is foglalkozó egyszerű falusi vállalkozó / kishazánk 30. Leggazdagabbika / most nyert el egy 13 milliárdos állami megbízást, a híradások szerint. Igaz csak 3,5 milliárd Ft- al volt drág?bb az ajánlata, mint a többieké. Persze ez még mindíg nem jelent hatalomtól való függőséget . Ugye kedves 53-as ?
55, (vendég) [2015.11.18., 12:45][válaszolok] #56
Érdekes csaták várhatók a zempléni termőföldekért is. Hatalmas területek, magas aranykorona érték, sok egybefüggő, nagy tábla! Valamint HATALMAS CSEND !!!
Összes hozzászólás: 58 db (20 különböző címről), nem megjelent hozzászólás: 2 db (3%)
huszonnégy + hét =

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria kúria


az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló
2013. évi LXVII. törvény végrehajtásáról
A Kormány az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény 28. § (1) bekezdés a)–m) és o)–p) pontjaiban,
1. § (1)1 A Kormány az állam nevében az útdíjszedői, az egyetemes útdíjszolgáltatói, valamint az útdíjellenőrzés-támogatói feladatok ellátása érdekében szerződéskötésre a közlekedésért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter) jelöli ki.
4. A beszedett útdíj és bírság központi költségvetésbe történő befizetésének rendje,
valamint az útdíj elszámolásának számviteli szabályai
(2)2 Az útdíjszedő a hozzá a tárgyhónapban az útdíjszolgáltatóktól beérkező útdíjakról a tárgyhónap 25-éig, ha az munkaszüneti napra esik, akkor az azt követő első munkanapig, adatot szolgáltat a miniszternek az (1) bekezdés szerinti bontásban.
(3)3 A miniszter a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján számlát állít ki az útdíjszedő részére legkésőbb az adatszolgáltatás kézhezvételét követő 2. munkanapig, amely alapján az útdíjszedő köteles legkésőbb a számla kiállítás hónapjának utolsó munkanapjáig a befizetést teljesíteni a számlán feltüntetett, a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett kincstári számlák javára. Az általános forgalmi adó összegének átutalásakor az útdíjszedő feltünteti a miniszter által vezetett minisztérium adószámát.
(4)4 Az általános forgalmi adó tekintetében az állami adóhatóság felé a bevallást a miniszter teszi meg, a befizetést az útdíjszedő teljesíti a (3) bekezdésben foglaltak szerint.
(5)5 Az útdíjszedő a (3) bekezdés szerint kiállított számla végösszegének pénzügyi teljesítéséről az átutalást igazoló bizonylat általa ellenjegyzett másolatát megküldi a miniszter részére. A Kincstár a számlakivonat megküldésével tájékoztatást ad a miniszternek az útdíjbevétel beérkezéséről.
8. § (1) Az útdíjszedő köteles területi nyilatkozatot készíteni, amelyben rögzíti azokat a területeket, amelyekre a díjszedési jogosultsága kiterjed, valamint megnevezi az alkalmazható technológiákat és azokat a pénzügyi feltételeket, amelyek teljesítésével az általa üzemeltetett UD rendszerhez az útdíjszolgáltató – ide nem értve az egyetemes útdíjszolgáltatót – csatlakozhat.
g) kereskedelmi feltételek – ideértve a szolgáltatási szintre vonatkozó követelményeket is.
(1a)7 Az egyetemes útdíjszolgáltatónak nem minősülő útdíjszolgáltatót a felügyeleti szerv az útdíjszolgáltató hiánytalanul benyújtott kérelmét követő 180 napon belül veszi nyilvántartásba.
d)8 továbbá amelynek a Polgári Törvénykönyv szerinti vezető tisztségviselőjénél, egyéni cég ügyvezetését ellátó személynél, vagy az egyéni vállalkozónál (a továbbiakban: vezető) személyes megbízhatóságot kizáró ok nem áll fenn.
b)9 vezető volt olyan polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezetnél (a továbbiakban: gazdálkodó szervezet), amelyet a cégbíróság kényszertörlési eljárás során a cégjegyzékből törölt;
(3a)11 Az útdíjszolgáltató az útdíjszedő egyidejű tájékoztatása mellett felveszi a (2) bekezdés szerinti nyilvántartásba a fedélzeti eszközt, amennyiben az útdíj előre történő megfizetésére köteles szerződött díjfizetőnek nem áll rendelkezésére az úthasználattal érintett útdíjköteles elemi útszakasz vonatkozásában előre feltöltött egyenleg az útdíjszolgáltatónál.
(3b)12 Az útdíszolgáltató az útdíjszedő egyidejű tájékoztatása mellett törli a (2) bekezdés szerinti nyilvántartásból az oda a (3a) bekezdés alapján felvett fedélzeti eszközt, amennyiben a díjfizetésre kötelezett egyenlege feltöltésre kerül olyan módon, hogy az úthasználattal érintett útdíjköteles úthasználat vonatkozásában az útdíj megfizetése biztosított, és az útdíj megfizetésre is kerül.
(2)13 A Magyarországon – a 10. § (2) bekezdés szerint – nyilvántartásba vett EETS szolgáltató köteles biztosítani, hogy szolgáltatása a nyilvántartásba vétele után 24 hónapon belül lefedje a teljes EETS szolgáltatásba bevont valamennyi magyarországi és külföldi útszakaszt (EETS terület), továbbá az EETS területet érintő változás esetén, vagy ha a lefedettség valamilyen okból már nem teljes, azt hat hónapon belül helyreállítja.
14. § (1)14 Az útdíjszolgáltató az útdíjszedő által a tárgyhónapra vonatkozóan kivetett útdíjat a tárgyhónapot követő hónapban köteles megfizetni az útdíjszedő részére oly módon, hogy a megfizetett útdíj az útdíjszedő számláján legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 25. napjáig jóváírásra kerüljön.
15. §15 (1) Az útdíjszedő által az útdíjszolgáltatótól kért pénzügyi biztosíték összege nem haladhatja meg az útdíjszedő által az útdíjszolgáltató ügyfelei közé tartozó teljes úthasználói kör egy naptári hónap átlagos útdíjköteles elemi útszakaszok használata alapján megállapított összes útdíj összegét. Az útdíjszedő ezt az összeget az előző naptári év során az útdíjszolgáltató ügyfelei közé tartozó úthasználókra az előző naptári év során az útdíjköteles elemi útszakaszok használatáért az útdíjszedő által ténylegesen kivetett útdíjak alapján állapítja meg. Új útdíjszolgáltató esetén a pénzügyi biztosíték kezdeti összegének alapja az útdíjszolgáltató által az útdíjköteles elemi útszakaszok használatáért fizetendő várható egyhavi becsült átlagösszeg, amelyet az útdíjszolgáltató üzleti tervében szereplő szerződések számának és a szerződésenkénti becsült átlagos útdíjnak megfelelően kell kiszámítani.
(3) A bevallási közreműködő esetében a jó hírnév megállapítására vonatkozóan a 10. § (2)–(6) bekezdéseinek rendelkezései megfelelően alkalmazandók.
(1a)16 Amennyiben az (1) bekezdés szerinti szolgáltatást az útdíjszolgáltató nem utólagos fizetés keretében nyújtja, az (1b) bekezdésben foglalt kivétellel az úthasználati jogosultság az útdíjnak az úthasználat megkezdését megelőző megfizetésével állhat fenn.
(1b)17 Amennyiben az útdíjköteles gépjármű vonatkozásában az úthasználati jogosultság keletkezéséhez szükséges kötelezettséget a díjfizetésre kötelezett a vele szerződésben álló bevallási közreműködő útján teljesíti, az útdíj mértékének megállapításához szükséges adatokat a bevallási közreműködő az útdíjszolgáltatóval kötött szerződésben meghatározott határidőn belül nyújtja be. Úthasználati jogosultság ezen a módon akkor keletkezik, ha a bevallási közreműködő által benyújtott adatszolgáltatás útdíjszolgáltatóhoz történő teljesítése időpontjában az adatszolgáltatás felhasználásával megállapított bevallás alapján megállapított útdíj megfizetése a szerződés szerint biztosított.
(3) Az útdíjszolgáltató az általa nyújtott szolgáltatásokat utólagos fizetés mellett igénybevevő díjfizetésre kötelezettek részére kiállított számláin – továbbá az egyetemes útdíjszolgáltató a viszonylati jegy vásárlás során kiállított bizonylaton – egyértelműen köteles elkülöníteni az útdíjszolgáltató szolgáltatási díjait, a felmerülő útdíjakat (feltüntetve az infrastruktúra- és a külsőköltség díj összegét), az útdíjat útkategóriánként és díjelemenként elkülönítve, valamint az útdíjaknak a díjfizetésre kötelezett szempontjából lényeges összetevőit.
(4) Az úthasználó – e rendelet eltérő rendelkezése vagy az útdíjszolgáltató hozzájárulása hiányában – nem jogosult a fedélzeti eszközt a regisztrálttól eltérő gépjárművel használni, illetve ilyen használatot lehetővé tenni.
(3) Az egyetemes útdíjszolgáltató internetes ügyfélszolgálatán az (1) bekezdés a)–c) és e)–l) pontjaiban rögzített szolgáltatások elérhetőségét köteles biztosítani.
29–30. §19
32. § (1) Az egyeztető szerv elnökből, – szükség szerint – elnökhelyettesből és tagokból (a továbbiakban együtt: tagok) áll.
(2)20 A tagokat a miniszter jelöli ki. A tagok száma legalább tíz, legfeljebb harminc fő. A kijelölés során biztosítani kell, hogy a testületnek legyen olyan tagja, aki jogi végzettséggel rendelkezik.
a)21 aki a polgári jog szabályai szerint cselekvőképességet érintő gondnokság alatt áll,
(7) Az elnököt – a tagok közül – az egyeztető szerv választja meg. A választás eredményéről az egyeztető szerv értesíti a minisztert. Ha az elnök tagsági megbízatásának megszűnését követő hatvan napon belül az egyeztető szerv nem választ elnököt, az új elnököt a miniszter bízza meg a tagok közül. Az elnök teljes jogkörrel képviseli a testületet.
(8) Az egyeztető szerv elnöke – ha az egyeztető szerv munkaterhe azt indokolja – elnökhelyettest jelölhet ki a tagok közül. Az elnököt akadályoztatása esetén az elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti. Elnökhelyettes hiányában az elnököt szükség esetén az általa az adott alkalommal történő helyettesítésre kijelölt tag a kijelölésben meghatározott körben helyettesítheti.
(7) A kizárási kérelemről az egyeztető szerv elnöke dönt, az érintett tag meghallgatása után. E döntés meghozataláig az eljáró tanács – a kizárással érintett tagot is beleértve – folytathatja az eljárást, de határozatot, illetve véleményt nem fogalmazhat.
(6) Ha a kérelem nem felel meg a (3)–(5) bekezdésben foglaltaknak, az egyeztető szerv elnöke a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül a hiányok megjelölése mellett felszólítja a kérelmezőt azok pótlására.
(3) Az egyeztető szerv hatáskörének megállapítása esetén az elnök – a (4) és a (6) bekezdésben meghatározott kivételekkel – az eljárás megindulásától számított hatvan napon belüli meghallgatási időpontot tűz ki a felek számára.
(4) Az elnök a kérelmet – meghallgatás kitűzése nélkül – elutasítja, ha megállapítható, hogy a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt korábban az egyeztető szerv előtt már eljárást indítottak, közvetítői eljárást indítottak, per van folyamatban vagy annak tárgyában már jogerős ítéletet hoztak.
(2)22 A közlekedésért felelős miniszter minden év szeptember 30-ig felülvizsgálja az útdíjszolgáltatóknak és az egyetemes útdíjszolgáltató által a bevallási közreműködők és viszonteladók részére fizetendő átalány-költségtérítés számításáról és mértékéről szóló miniszteri rendeletben meghatározott költségtérítés mértékét.
46. § (1) A 2013. december 31-ig megkötött szerződések esetén a 18. § (2) bekezdés a) pontja szerinti követelményeket a bevallási közreműködő az útdíjszolgáltatóval kötött szerződés megkötésétől számított 3 hónapon belül, de legkésőbb 2013. december 31-éig köteles teljesíteni. A felkészülési időszak eredménytelen elteltét követően az útdíjszolgáltató jogosult a bevallási közreműködővel kötött szerződését – a díjfizetésre kötelezett egyidejű értesítése mellett – felmondás útján megszüntetni.
47. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésekben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 7. § (2) bekezdése, a 8. § (1)–(6) bekezdése, a 10. §, a 12. §, a 13. §, a 15. §, a 17–18. §, a 19. § (2) bekezdése, a 20–22. §, a 24. § és a 27–28. § 2013. június 24-én lép hatályba.
(3) A 4–6. §, a 7. § (1) bekezdése, a 8. § (7) bekezdése, a 9. §, a 11. §, a 19. § (1) bekezdése, a 26. § (1)–(3) bekezdése, a 44. §, a 48. §, az 50–51. §, valamint a 2. melléklet 2013. július 1-jén lép hatályba.
(4) A 31–42. § és a 45. § 2013. október 1-jén lép hatályba.
48. §23
50–51. §25
1. melléklet a 209/2013. (VI. 18.) Korm. rendelethez26
J2–J3 díjkategória
2. melléklet a 209/2013. (VI. 18.) Korm. rendelethez27
– ca) egyenletesen elosztható az amortizáció időtartamára vagy súlyozottan alkalmazható a kezdeti, közép- és utolsó időszakban, feltéve, hogy a súlyozást átlátható módszerrel végzik,
– cb) az útdíjak indexálását teheti lehetővé az amortizáció időtartamán belül.
ba) azon utak járművek általi igénybevétele, amelyeken a közlekedésért felelős miniszter külsőköltség-díjat vet ki, nagyobb mértékű környezetkárosítást eredményez, mint – átlagosan – ezen határozat hatálya alá tartozó közúthálózat azon részeinek igénybevétele, amelyeken nem kell külsőköltség-díjat fizetni, vagy
a) A közlekedésért felelős miniszter minden egyes járműosztályra, közúttípusra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg. A létrejövő díjstruktúrának – ideértve azon éjszakai időszakok kezdetét és végét, ha a külsőköltség-díj magában foglalja a zajártalom költségét – átláthatónak, nyilvánosnak és valamennyi úthasználó számára azonos feltételek mellett hozzáférhetőnek kell lennie. Gondoskodni kell arról, hogy a közzétételre a végrehajtás időpontja előtt kellő időben sor kerüljön. Minden olyan paramétert, adatot és egyéb információt, amely a különböző külső költségelemek kiszámításának megértéséhez szükséges, nyilvánosságra kell hozni.
a) Ha a közlekedéspolitika úgy dönt, hogy a külsőköltség-díjba teljes mértékben vagy részben beépíti a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költségét, akkor a közlekedésért felelős miniszter a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés kivethető költségét a következő képlet – vagy ha azok kisebbek, az alábbi 1. táblázatban meghatározott fajlagos értékek – szerint határozza meg:
PCVij = ?k EFik × PCjk
c) A közlekedésért felelős miniszter – a levegőszennyező anyagokra vonatkozó mérési adatok és a levegőszennyező anyagok pénzben kifejezett költségének helyileg érvényes értéke felhasználásával – tudományosan igazolt alternatív módszereket is alkalmazhat a levegőszennyezés költségének kiszámítása során, amennyiben az eredmények egyetlen járműosztály esetében sem haladják meg az alábbi 1. táblázatban szereplő fajlagos értékeket.
a) A külsőköltség-díjba beépített, a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költségét, a közlekedésért felelős miniszter a következő képletek – vagy meghatározott fajlagos értékek – szerint határozza meg:
NCVj (napi) = e × ?k NCjk × POPk / WADT
b) A közlekedésnek tulajdonítható zajártalom a zajnak kitett pont közelében és – ha vannak ilyenek – a zajvédő falak mögött mért zajszintre gyakorolt hatással áll összefüggésben.
A díj megállapítását megelőző év októberének első munkanapján az Európai Unió Hivatalos Lapja alapján irányadó átváltási értékének alapul vételével meghatározott
1 Az 1. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
2 A 4. § (2) bekezdése a 490/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
3 A 4. § (3) bekezdése a 490/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 4. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 4. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (2) bekezdés d) és e) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 4. § (6) bekezdését a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (3) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
7 A 10. § (1a) bekezdését a 361/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
8 A 10. § (3) bekezdés d) pontja az 53/2014. (III. 3.) Korm. rendelet 41. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 10. § (4) bekezdés b) pontja az 53/2014. (III. 3.) Korm. rendelet 41. § b) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 11. § (3) bekezdés b) pontját a 422/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-a hatályon kívül helyezte.
11 A 11. § (3a) bekezdését a 422/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
12 A 11. § (3b) bekezdését a 422/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
13 A 12. § (2) bekezdése a 386/2015. (XII. 8.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
14 A 14. § (1) bekezdése a 490/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
15 A 15. § a 386/2015. (XII. 8.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
16 A 23. § (1a) bekezdését a 422/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
17 A 23. § (1b) bekezdését a 422/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
18 A 16. alcímet a 467/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 33. §-a hatályon kívül helyezte.
19 A 29–30. §-t a 467/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 33. §-a hatályon kívül helyezte.
20 A 32. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 32. § (6) bekezdés a) pontja az 53/2014. (III. 3.) Korm. rendelet 41. § c) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 44. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 48. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
25 Az 50–51. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
26 Az 1. melléklet a 204/2018. (XI. 8.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
27 A 2. mellékletet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 232. § (3) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.


51/B. §196 (1) Az önkormányzatnak az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2016. évi LXVI. törvénnyel beiktatott 7. § g) pontot első alkalommal a 2017. január 1-jén hatályban lévő adórendeleti szabályokra kell alkalmaznia.
3.197 vagyoni értékű jog: vagyoni értékű jog: a kezelői jog, a vagyonkezelői jog, a tartós földhasználat, a haszonélvezet, a használat joga – ideértve a külföldiek ingatlanhasználati jogát is –, a földhasználat és a lakásbérlet,
5.198 épület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti olyan építmény vagy annak azon része, amely a környező külső tértől szerkezeti elemekkel részben vagy egészben mesterségesen kialakított, elválasztott teret alkot és ezzel az állandó vagy időszakos tartózkodás, illetve használat feltételeit biztosítja, ideértve az olyan önálló létesítményt is, amely részben vagy teljes belmagasságával a környező csatlakozó terepszint alatt van;
6.199 épületrész: az épület önálló rendeltetésű, a szabadból vagy az épület közös közlekedőjéből nyíló önálló bejárattal ellátott helyisége vagy helyiség-csoportja, amely a 8., a 20., a 45. és 47. pontokban foglaltak szerint azzal felel meg lakásnak, üdülőnek, kereskedelmi egységnek, egyéb nem lakás céljára szolgáló épületnek, hogy az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként nem szerepel;
7.200 tulajdonos: az ingatlan tulajdonosa az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel. Amennyiben az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződést az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, a szerző felet kell tulajdonosnak tekinteni. Újonnan létrehozott építmény tulajdonjogának – a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőző – átruházása esetén a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtását követően a szerző felet a használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének időpontjától kell tulajdonosnak tekinteni. Egyéb módon történő tulajdonszerzés esetére a Polgári Törvénykönyv vonatkozó szabályai az irányadók;
8.201 lakás: a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. §-a 1–6. pontjában foglaltak alapján ilyennek minősülő és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház, lakóépület, lakás, kastély, villa, udvarház megnevezéssel nyilvántartott, vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan;
9.202 hasznos alapterület: a teljes alapterületnek olyan része, ahol a belmagasság legalább 1,90 m. A teljes alapterületbe a lakáshoz, üdülőhöz tartozó kiegészítő helyiségek, melléképületek, melléképületrészek kivételével valamennyi helyiség összegzett alapterülete, valamint a többszintes lakrészek belső lépcsőjének egy szinten számított vízszintes vetülete is beletartozik. Az építményhez tartozó fedett és három oldalról zárt külső tartózkodók (lodzsa, fedett és oldalt zárt erkélyek), és a fedett terasz, tornác alapterületének 50%-a tartozik a teljes alapterületbe. A lakások esetében a pinceszinten (a csatlakozó terepszint alatt) kialakított helyiségek alapterületének 70%-át kell a teljes alapterületbe számítani.
10.203 kiegészítő helyiség: a lakáshoz, üdülőhöz tartozó, jellegénél és kialakításánál fogva csak tárolásra alkalmas padlás, pince, ide nem értve a gépjárműtárolót;
11.204 nem lakáscélú épület: az az épület, épületrész, amely nem minősül a 8. pont szerinti lakásnak;
12.205 építmény megszűnése: ha az építményt lebontják, vagy megsemmisül,
13. korrigált forgalmi érték: az illetékekről szóló törvény206 alkalmazásával megállapított forgalmi érték 50%-a,
14.207 erdő: az ingatlan-nyilvántartásban erdő művelési ágban nyilvántartott földterület, továbbá az a földterület, amelyet az Országos Erdőállomány Adattárban erdőként tartanak nyilván;
16.208 telek: az épülettel, épületrésszel be nem épített földterület, ide nem értve
g)209 a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvény szerinti víztározó területét,
17.210 termőföld: az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, fásított terület, halastó művelési ágban nyilvántartott földrészlet;
19.211 termék-előállító üzem: az az állandó jellegű üzleti létesítmény (épület, műtárgy), amelyet az elhelyezésére szolgáló telek utáni adó alanya saját termék előállítására vagy saját termék előállításával összefüggő célra (ideértve különösen a saját előállítású termék tárolását, szállítását, kiszolgálását, a termeléshez kapcsolódó irányító, kiszolgáló tevékenységeket) használ;
20.212 üdülő: az ingatlan-nyilvántartásban üdülőként (üdülőépület, hétvégi ház, apartman, nyaraló, csónakház) feltüntetett vagy ilyenként feltüntetésre váró építmény;
21. állandó lakos, aki a lakcímbejelentés szabályai szerint213 nyilvántartásba vett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkezik az önkormányzat illetékességi területén,
22.214 nettó árbevétel:
a)215 a számviteli törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele (egyszeres könyvvitelt vezető vállalkozó esetében: a pénzügyileg rendezett nettó árbevétel és a nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételének együttes összege), csökkentve a jogdíjból származó, árbevételként elszámolt ellenértékkel, a jövedéki adó fizetésére kötelezett vállalkozó esetében az adóhatósággal elszámolt – az egyéb szolgáltatások értékeként, illetve az egyéb ráfordítások között kimutatott – jövedéki adó összegével, továbbá az egyéb ráfordítások között kimutatott, az adóhatósággal elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadóról szóló törvény szerinti alkoholos ital utáni népegészségügyi termékadó összegével, feltéve, ha az így elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadó összege az értékesítés nettó árbevételét növelte, valamint a külön jogszabály szerinti felszolgálási díj árbevételként elszámolt összegével, a b)-h) alpontokban foglalt eltérésekkel,
b)216 a hitelintézeteknél és pénzügyi vállalkozásoknál: a kapott kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentve a fizetett kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal és a pénzügyi lízingbe adott eszköz beszerzési értékével, azzal, hogy e beszerzési értékre tekintettel az adóalap nem csökkenthető, növelve az egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeivel, a befektetési szolgáltatások bevételeivel és a nem pénzügyi és befektetési szolgáltatás bevételével. Fedezeti ügyletek esetén az alapügylet (fedezett tétel) nyereségének/veszteségének és az ahhoz tartozó fedezeti ügylet veszteségének/nyereségének nyereségjellegű különbözete tartozik a nettó árbevételbe. A számviteli törvény szerinti kereskedési célú származékos ügyletek esetében azok eredményének összevont különbözete tartozik a nettó árbevételbe, ha az nyereségjellegű,
h)217 a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás esetén, a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás bevétele;
23.218 háziorvos, védőnő vállalkozó: az a vállalkozó, aki/amely – gazdálkodó szervezetként vagy egyéni vállalkozóként – külön jogszabály alapján háziorvosi, házi gyermekorvosi, fogorvosi alapellátási vagy védőnői tevékenységet végez és nettó árbevételének legalább 80%-a e tevékenység (tevékenységek) végzésére vonatkozó, az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral kötött finanszírozási szerződés alapján az Egészségbiztosítási Alapból származik;
24.219 építőipari tevékenység: a Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere 2008. január 1-jétől hatályos (TEÁOR'08) besorolása szerint a 41–43. ágazatokba sorolt tevékenységek összessége;
25.220 alapkutatás, alkalmazott kutatás, kísérleti fejlesztés közvetlen költsége: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao tv.) 4. § 32. pontja szerinti saját tevékenységi körben megvalósított K+F tevékenység közvetlen költsége;
26.221 vállalkozó: a gazdasági tevékenységet saját nevében és kockázatára haszonszerzés céljából, üzletszerűen végző
a) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben222 meghatározott egyéni vállalkozó,
b)223 a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott mezőgazdasági őstermelő, feltéve, hogy őstermelői tevékenységéből származó bevétele az adóévben a 600 000 forintot meghaladja,
d)224 egyéni cég, egyéb szervezet, ideértve azt is, ha azok felszámolás vagy végelszámolás alatt állnak;
28.225 szálláshely: egész éven át vagy csak időszakosan, üzletszerűen működtetett olyan létesítmény, amely éjszakai elszállásolásra és tartózkodásra szolgál,
29.226 szállásdíj: a szálláshely általános forgalmi adóval csökkentett ára a kötelező reggeli és egyéb szolgáltatások nélkül,
30.227 vendégéjszaka: vendégként eltöltött — éjszakát is magában foglaló vagy így elszámolt — legfeljebb 24 óra,
31.228 telephely: a) az adóalany olyan állandó üzleti létesítménye – függetlenül a használat jogcímétől –, ahol részben vagy egészben iparűzési tevékenységet folytat, azzal, hogy a telephely kifejezés magában foglalja különösen a gyárat, az üzemet, a műhelyt, a raktárt, a bányát, a kőolaj- vagy földgázkutat, a vízkutat, a szélerőművet (szélkereket), az irodát, a fiókot, a képviseletet, a termőföldet, a hasznosított (bérbe vagy lízingbe adott) ingatlant, az ellenszolgáltatás fejében igénybe vehető közutat, vasúti pályát;
b)229 azon távközlési tevékenységet végző vállalkozó esetén, amelynek
ba)230 az adóévben a számviteli törvény szerinti nettó árbevétele legalább 75%-ban vezeték nélküli távközlési tevékenységből [TEÁOR'08 61.2] származik (vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó)
c)231 a villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyes, továbbá a földgázellátásról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes esetén azon önkormányzat illetékességi területe, ahol villamos energia vagy földgáz értékesítése, illetve a villamos energia vagy földgáz elosztása a végső fogyasztó, a végső felhasználó (a továbbiakban együttesen: a végső fogyasztó) részére történik, feltéve, hogy a villamosenergia-kereskedő, a földgázkereskedő, a villamos energia egyetemes szolgáltató, a földgáz egyetemes szolgáltató, illetve a villamosenergia elosztó hálózati engedélyes, a földgázelosztói engedélyes adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételének legalább 75%-a közvetlenül a végső fogyasztónak történő értékesítésből, illetve a végső fogyasztó számára történő elosztásból származik;
d)232 a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetén a kezelt vagyonba tartozó hasznosított ingatlan;
32.233 alvállalkozói teljesítések értéke: az adóalany által továbbadott (számlázott) olyan alvállalkozói teljesítés értéke, amelynek végzése során az adóalany mind megrendelőjével, mind alvállalkozójával a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) szerinti – írásban kötött – vállalkozási szerződéses kapcsolatban áll. Ide értendő annak a – közvetített szolgáltatásnak nem minősülő – szolgáltatásnak az ellenértéke is, amelyet az adóalany az általa értékesített új (a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőzően vagy azt követően első ízben értékesített) lakás előállításához a Ptk. szerinti, írásban megkötött vállalkozási szerződés alapján vesz igénybe. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
33.234 szociális intézmény: a szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott személyes szociális gondoskodást nyújtó szervezet, vállalkozás,
34.235 beszerző, értékesítő szövetkezet: az a szövetkezet, amelynek nettó árbevétele legalább 95%-ban tagjai részére történő értékesítésből vagy tagjai termékeinek értékesítéséből származik;
35.236 közszolgáltató szervezet: a Magyar Posta Zrt., a Magyar Rádió Zrt., a Magyar Televízió Zrt., a Duna Televízió Zrt., a Magyar Távirati Iroda Zrt., a Diákhitel Központ Zrt., a Tartalékgazdálkodási Kht., illetve annak tevékenységét folytató nonprofit gazdasági társaság. Közszolgáltató szervezet továbbá a vasúti pályahálózatot üzemeltető feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a vasúti pályahálózat működtetéséből származik, valamint a helyi- és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedési szolgáltatást nyújtó feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásából származik;
36.237 eladott áruk beszerzési értéke: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt és változatlan formában eladott anyagoknak, áruknak – a számvitelről szóló törvény szerint az eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt – bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi árubeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett árukészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett árukészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az eladott áruk beszerzési értékét az az érték, amellyel az adóalany a 37. pont szerint anyagköltségként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
37.238 anyagköltség: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt anyagoknak – a számvitelről szóló törvény szerint – anyagköltségként elszámolt bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi anyagbeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az anyagköltséget a saját vállalkozásában végzett beruházáshoz felhasznált anyagok bekerülési (beszerzési) értéke, továbbá az az érték, amellyel az adóalany a 36. pont szerint az eladott áruk beszerzési értékeként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
38.239 anyag, áru: a számvitelről szóló törvény240 szerinti vásárolt készletekből az anyagok, az áruk,
39.241 az egyszerűsített vállalkozói adónak a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó alanya esetében nettó árbevétel: a 22. pont i) alpontja szerinti nettó árbevétel, eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség: a 36. és a 37. pontokban foglalt, pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozókra meghatározott eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség,
40.242 közvetített szolgáltatások értéke: az adóalany által saját nevében vásárolt és a harmadik személlyel (a megrendelővel) írásban kötött szerződés alapján, a szerződésben rögzített módon részben vagy egészben, de változatlan formában továbbértékesített (továbbszámlázott) szolgáltatás értéke. Közvetített szolgáltatásnál az adóalany vevője és nyújtója is a szolgáltatásnak, az adóalany a vásárolt szolgáltatást részben vagy egészben közvetíti úgy, hogy a megrendelővel kötött szerződésből a közvetítés lehetősége, a számlából a közvetítés ténye, vagyis az, hogy az adóalany nemcsak a saját, hanem az általa vásárolt szolgáltatást is értékesíti változatlan formában, de nem feltétlenül változatlan áron, egyértelműen megállapítható. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítések értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
41.243 székhely: belföldi szervezet esetében az alapszabályában (alapító okiratában), a cégbejegyzésben (bírósági nyilvántartásban), az egyéni vállalkozó esetében az egyéni vállalkozók nyilvántartásában ekként feltüntetett hely, a magánszemélyek esetében az állandó lakóhely. A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe vonatkozásában a székhely alatt a cégbejegyzésben a fióktelep helyeként megjelölt helyet, a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetében a bizalmi vagyonkezelő székhelyét, lakóhelyét kell érteni;
42.244 saját vállalkozásban végzett beruházás: a számviteli törvény szerinti tárgyi eszköznek minősülő eszközök saját vállalkozásban végzett megvalósítása, létesítése, bővítése, rendeltetésének megváltoztatása, átalakítása, élettartamának növelése, eredeti állagának helyreállítását szolgáló felújítása – ide nem értve a tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási munkákat, továbbá az erdőnevelési, erdőfenntartási, erdőfelújítási munkákat – akkor is, ha az adóalany kizárólag a beruházás megvalósításához szükséges anyagot biztosítja,
43.245 építési tilalom: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény alapján elrendelt változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom,
44.246 helyi és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedés: a díjfizetés ellenében bárki által igénybe vehető menetrendszerinti személyszállító járatokkal lebonyolított közlekedés,.
45.247 kereskedelmi egység: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján kereskedelmi üzletnek, boltnak, abc-nek, üzletháznak, játékteremnek, csárdának, bisztrónak, borozónak, sörözőnek, büfének, cukrászdának, kávézónak, kávéháznak, teaháznak, fagylaltozónak, étteremnek, vendéglőnek, presszónak, irodának, műteremnek, szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak, rendelőnek, kórháznak, szanatóriumnak, gyógyszertárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
46.248 szállásépület: az a kereskedelmi egység, mely szálláshely-szolgáltatás nyújtására alkalmas, így különösen az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
47.249 egyéb nem lakás céljára szolgáló épület: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján garázsnak, gépjárműtárolónak, raktárnak, üvegháznak, műhelynek, szerviznek, üzemnek, üzemcsarnoknak, pincének, présháznak, hűtőháznak, gyárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész, továbbá a melléképület és a melléképületrész;
48.250 a lakáshoz, üdülőhöz tartozó gépjárműtároló: a lakóépületben lévő épületrész, vagy a lakóépület elhelyezésére szolgáló telken álló épület, amely kialakításánál fogva gépjármű tárolására alkalmas, függetlenül attól, hogy az épület vagy az épületrész az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként szerepel;
49.251 vagyoni értékű jog jogosítottja: az ingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban a vagyoni értékű jog jogosítottjaként feltüntetésre került. Amennyiben az ingatlant terhelő vagyoni értékű jog alapításáról szóló okiratot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, az okiratban megjelölt, jogszerzésre feljogosított személyt vagy szervezetet kell a vagyoni értékű jog jogosítottjának tekinteni;
50.252 melléképület, melléképületrész: a lakás, az üdülő elhelyezésére szolgáló telken lévő és a lakás, üdülő szokásos használatához szükséges, de huzamos emberi tartózkodásra részben és ideiglenesen sem szolgáló, tüzelő, lom, szerszám, kerékpár, babakocsi tárolására szolgáló épület vagy épületrész, ide nem értve a gépjárműtárolót. A többlakásos lakóépületben lévő lakás esetén a lakástulajdonhoz tartozó, 5 m2 hasznos alapterületet meg nem haladó, lomok, szerszámok, tüzelő tárolására szolgáló helyiség, feltéve, hogy az az épületen belül, de a lakástól elkülönítve helyezkedik el, valamint lakóépületben az osztatlan közös tulajdonban lévő közlekedő és tároló-helyiség, akkor, ha azt a tulajdonközösség közösen használja;
51.253 jogdíj:
55–59.257
60.258 lakóépület: olyan épület, amelynek hasznos alapterülete legalább 50 százalékát lakások hasznos alapterülete teszi ki.
61.259 külföldön létesített telephelyen végzett tevékenységből származó adóalaprész: az iparűzési adóalapnak az a része, amely a 3. számú melléklet – tevékenységre leginkább jellemző – 1.1 vagy 1.2 vagy 2.1 vagy 2.3 pontja alkalmazásával a külföldön létesített telephelyre, telephelyekre jut, azzal, hogy a 3. számú mellékletben említett település, települések kifejezések alatt a külföldön létesített telephelyet, telephelyeket is érteni kell. Ha a vállalkozó adóévet megelőző teljes adóévi adóalapja a 100 millió forintot meghaladta, csak a 3. számú melléklet 2.1 pontja vagy 2.3 pontja szerinti módszer alkalmazható,
62.260 építőipari tevékenységet folytató vállalkozó: az a vállalkozó, akinek (amelynek) az adóévben a számviteli törvény szerinti értékesítés nettó árbevétele és az adóév utolsó napján készletre vett befejezetlen termelés, félkésztermék, késztermék értékének együttes összege legalább 75%-ban építőipari tevékenységből [52. § 24. pont] származik,
63.261 távközlési tevékenységet végző vállalkozó: a TEÁOR'08 szerint a 61. ágazatba sorolt tevékenységet (távközlési tevékenység) végző azon vállalkozó, amelynek az adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételéből legalább 75% távközlési tevékenységből származik,
64.262 előfizető: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti előfizető.
65.263 nemzetközi számviteli standardok: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
66.264 IFRS-ek: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
67.265 anyag az IFRS-ek szerint beszámolót készítő vállalkozó esetén: IAS 2 Készletek című standard 6. bekezdés c) pontja szerinti készlet.
VIII. FEJEZET266
FÜGGELÉK267
Melléket az 1990. évi C. törvény 39. §-ához268
1.269 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az iparűzési adóalapja (a továbbiakban: adóalap) nem haladta meg a 100 millió forintot, a következő 1.1., 1.2. vagy 2.1. pont szerinti adóalap-megosztási módszer valamelyikét köteles alkalmazni.
1.1.270 Személyi jellegű ráfordítással arányos megosztás módszere
1.2.271 Eszközérték arányos megosztás módszere:
2.1.272 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az adóalapja meghaladta a 100 millió forintot, köteles a következő adóalap megosztási módszert alkalmazni.
2.2.273 A villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyese, továbbá a földgázellátásról szóló törvény274 szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes végső fogyasztó részére történő villamos energia, földgáz értékesítése, illetve villamos energia vagy földgáz elosztása esetén – a melléklet 1. és 2.1. pontjában foglaltaktól eltérően – a helyi iparűzési adó alapját [39. § (1) bek.]:
a)275 egyetemes szolgáltató, villamosenergia- vagy földgázkereskedő esetén az önkormányzat illetékességi területén végső fogyasztó részére eladott villamos energia vagy földgáz értékesítéséből származó számviteli törvény szerinti nettó árbevételnek a villamos energia vagy földgáz végső fogyasztók részére történő értékesítéséből származó összes számviteli törvény szerinti nettó árbevételben képviselt arányában,
2.3.276 Az építőipari tevékenységet folytató vállalkozó [52. § 62.] – döntésétől függően, az 1.1., 1.2., 2.1. pontokban foglaltaktól eltérően – adóalapját következők szerint is megoszthatja:
2.4.1.277 A vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a Melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között következők szerint köteles megosztani:
2.4.2.278 A vezetékes távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a 3. számú melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között a vezetékes távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője részére nyújtott szolgáltatás helyének címe, valamint – ha a vállalkozó vezeték nélküli távközlési szolgáltatást is nyújt – a vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője számlázási címe alapján a településen az adóév első napján, a vezetékes vagy vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetők számának az összes, vezetékes és vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője adóév első napja szerinti számában képviselt aránya szerint osztja meg.
5.279 Az adóalap-megosztásra vonatkozó számításokat – a kerekítés általános szabályai alapulvételével – hat tizedesjegy pontossággal kell elvégezni.
7.280 Az 1.1, 1.2, 2.1 pontok szerinti megosztási módszerek közül nem lehet azt alkalmazni, amelyik a székhely vagy valamelyik telephely szerinti település esetén nulla forint települési adóalapot eredményezne.
8.281 Amennyiben a vállalkozónak a székhely szerinti településen kívül legalább egy telephelye van és az adóalapot az 1.1. vagy 2.1. pont szerint kell megosztani, akkor a magánszemély vállalkozó, illetve nem magánszemély vállalkozó esetén az ügyvezető, ügyvezetők után figyelembe veendő személyi jellegű ráfordítás legalább 10%-át a székhely szerinti településhez kell kimutatni.
9.282 Az 1.2 pont szerinti megosztási módszer nem alkalmazható, ha a székhely szerinti településen eszközérték nem mutatható ki.
196 Az 51/B. §-t a 2016: LXVI. törvény 90. §-a iktatta be.
197 Az 52. § 3. pontja az 1999: XCIX. törvény 145. §-ával megállapított szöveg.
198 Az 52. § 5. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
199 Az 52. § 6. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
200 Az 52. § 7. pontja a 2008: LXXXI. törvény 64. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
201 Az 52. § 8. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
202 Az 52. § 9. pontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 7. pontja, a 2013: CC. törvény 117. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
203 Az 52. § 10. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
204 Az 52. § 11. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (1) bekezdése iktatta be.
205 Az 52. § 12. pontja az 1999: XCIX. törvény 210. §-a, a 2013: CC. törvény 117. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
206 Lásd az 1990: XCIII. törvényt.
207 Az 52. § 14. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (3) bekezdése iktatta be.
208 Az 52. § 16. pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 180. §-ával megállapított szöveg.
209 Az 52. § 16. pont g) alpontja a 2015: CLXXXVII. törvény 55. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
210 Az 52. § 17. pontját a 2002: XLII. törvény 309. (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLVI. törvény 179. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 116. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
211 Az 52. § 19. pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (5) bekezdése iktatta be.
212 Az 52. § 20. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
213 Lásd az 1992: LXVI. törvényt.
214 Az 52. § 22. pontja a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
215 Az 52. § 22. pont a) alpontja a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVI. törvény 93. § (2) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
216 Az 52. § 22. pont b) alpontja a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
217 Az 52. § 22. pont h) alpontját a 2012: CXLVII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
218 Az 52. § 23. pontját újonnan a 2012: CLXXVIII. törvény 165. § (2) bekezdése iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 2013: CXXXIII. törvény 30. §-a, újonnan a 2015: LXXXI. törvény 37. §-a iktatta be.
219 Az 52. § 24. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2003: XCI. törvény 126. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
220 Az 52. § 25. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LXXVII. törvény 67. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 167. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
221 Az 52. § 26. pontja a 2002: XLII. törvény 155. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
222 Lásd az 1995: CXVII. törvényt.
223 Az 52. § 26. pontjának b) alpontja a 2003: XCI. törvény 217. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
224 Az 52. § 26. pont d) pontja a 2009: CXVI. törvény 38. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
225 Az 52. § 28. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
226 Az 52. § 29. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
227 Az 52. § 30. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
228 Az 52. § 31. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
229 Az 52. § 31. pont b) alpontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
230 Az 52. § 31. pont b) pont ba) alpontja a 2013: CC. törvény 116. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
231 Az 52. § 31. pont c) alpontja a 2009: LXXVII. törvény 67. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
232 Az 52. § 31. pont d) alpontját a 2014: XV. törvény 52. § (2) bekezdése iktatta be.
233 Az 52. § 32. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
234 Az 52. § 33. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
235 Az 52. § 34. pontját újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (2) bekezdése iktatta be.
236 Az 52. § 35. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
237 Az 52. § 36. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
238 Az 52. § 37. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
239 Az 52. § 38. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg. A 38. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
240 Lásd a 2000: C. törvényt.
241 Az 52. § 39. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, a 2000: CXIII. törvény 280. §-a hatályon kívül helyezte; újonnan a 2003: XVIII. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe. Ez utóbbi módosító törvény 11. §-a alapján a rendelkezést 2003. január 1-jétől kell alkalmazni. A 39. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
242 Az 52. § 40. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
243 Az 52. § 41. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XV. törvény 52. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
244 Az 52. § 42. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be. A 42. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
245 Az 52. § 43. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg.
246 Az 52. § 44. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövege a 2001: L. törvény 79. § (4) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
247 Az 52. § 45. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
248 Az 52. § 46. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
249 Az 52. § 47. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
250 Az 52. § 48. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
251 Az 52. § 49. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
252 Az 52. § 50. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
253 Az 52. § 51. pontját a 2016: LXVI. törvény 91. § (3) bekezdése iktatta be.
254 Az 52. § 52. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
255 Az 52. § 53. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
256 Az 52. § 54. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
257 Az 52. § 55–59. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezések 2009. január 1. napján léptek volna hatályba. Az 52. § 55–59. pontját az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette.
258 Az 52. § 60. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
259 Az 52. § 61. pontját a 2009: CXVI. törvény 38. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
260 Az 52. § 62. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
261 Az 52. § 63. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
262 Az 52. § 64. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
263 Az 52. § 65. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
264 Az 52. § 66. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
265 Az 52. § 67. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
266 A VIII. Fejezetet (53. §) a 2014: LXXIV. törvény 147. §-a iktatta be.
267 A Függeléket a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja hatályon kívül helyezte.
268 A mellékletet az 1992: LXXVI. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 1999: XCIX. törvény 211. §-ával megállapított és a 2000: CXIII. törvény 280. §-a szerint módosított szöveg.
269 A melléklet 1. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
270 A melléklet 1.1. pontjának negyedik mondatát a 2002: XLII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
271 A melléklet 1.2. pontja a 2001: LXXIV. törvény 162. § (4) bekezdésével megállapított, a 2005: CXIX. törvény 191. §-a, a 2007: CXXVI. törvény 437. §-a szerint módosított szöveg.
272 A melléklet eredeti 2. pontjának számozását 2.1. pontra változtatta a 2004: CI. törvény 155. §-a.
273 A melléklet 2.2. pontját a 2004: CI. törvény 155. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdésével megállapított, bevezető szövegrésze a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
274 Lásd a 2008: XL. törvényt.
275 A melléklet 2.2. pontjának a) alpontja a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
276 A melléklet 2.3. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
277 A melléklet 2.4.1. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
278 A melléklet 2.4.2. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
279 A melléklet 5. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
280 A melléklet újabb 6. pontját a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdése iktatta be, számozását a 2008: LXXXI. törvény 222. §-a 7. pontra változtatta.
281 A melléklet 8. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.
282 A melléklet 9. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.