text:
Elfogadták a bírósági és az ügyészségi törvényt | hírek | Jogi Fórum
2011.11.29. Jogi Fórum/ Magyarorszag.hu
A 2012-es költségvetést megalapozó salátatörvény szerint plázastopot vezetnek be, állami feladat lesz a tankönyvellátás, változnak a nyugdíjemelés szabályai, a bírságok köztartozásnak minősülnek, csökken a közösségi közlekedés támogatása, a parlamenti frakciók pedig több pénzből gazdálkodhatnak jövőre.
Megtiltotta január 1-jétől a háromszáz négyzetméteresnél nagyobb üzletek és bevásárlóközpontok létesítését, valamint a már meglévő kereskedelmi egységek ezt meghaladó méretűre bővítését az Országgyűlés hétfőn. A jövő évi költségvetést megalapozó törvénymódosításokat a parlament 258 igen szavazattal, 108 nem ellenében fogadta el.
A plázastop alól a nemzetgazdasági miniszter adhat felmentést, figyelembe véve a vidékfejlesztési miniszter részvételével működő bizottság véleményét. A bizottságnak vizsgálnia kell a tervezett kereskedelmi építmény környezetre gyakorolt hatását, valamint az érintett település és környékének kereskedelmi ellátottságát. A részleteket a kormány rendeletben állapíthatja meg. A kormányszóvivő korábbi tájékoztatása szerint a plázastop 2014 végéig lesz érvényben.
A salátatörvény elfogadásával a Ház arról is rendelkezett, hogy a tankönyvellátás - azaz a tankönyvek országos megrendelése, beszerzése, az iskoláknak történő eljuttatásuk megszervezése, valamint a vételárak beszedése - állami közérdekű feladat, amelyet egy kiemelten közhasznú nonprofit kft., a Könyvtárellátó végez. Ez a rendelkezés 2012. október 1-jén lép hatályba.
Az új szabályozás szerint a tanulók egy évben egy tankönyvet legfeljebb kétszer vásárolhatnának meg listaáron, másodszor akkor, ha a könyv elveszett vagy használhatatlanná vált. Ha a diák szándékosan tett használhatatlanná egy tankönyvet, a pótlásáért magasabb árat kell fizetnie. A tankönyveket az iskola árusítja, amiért jutalékot kap. A jutalék nagyságát a Könyvtárellátó javaslatára az illetékes miniszter állapítja meg.
A felsőoktatási törvény kiegészül azzal a passzussal, hogy az illetékes tárca vezetője határozza meg az új hallgatók létszámkeretének intézmények közötti elosztását és az intézményi keretszámokat.
Változnak a nyugdíjemelés szabályai
A salátatörvény szerint az ellátást januárban ezentúl csak az inflációval kell növelni, ha pedig a pénzromlás legalább 1 százalékkal nagyobb a tervezetnél, úgy novemberben - januárra visszamenőleg - a különbséggel emelni kell a nyugdíjakat. Így megszűnik az a lehetőség, amely szerint 3 százalékot meghaladó gazdasági növekedés felett lehetőség van a nyugdíjak reálértékének emelésére.
A törvénycsomag átalakítja az elítéltek gyógyszerellátásának szabályait is. Ők jelenleg térítés nélkül kapják a gyógyszert, ám a jövőben ha jövedelemmel rendelkeznek, nekik is fizetniük kell az orvosságért, különös méltánylást érdemlő esetekben azonban a büntetés-végrehajtási intézet átvállalhatja az árát. A hozzátartozója által finanszírozott gyógyszert ugyanakkor használhat az elítélt, de csak külön engedéllyel.
Köztartozásnak minősülnek a bírságok
Központi számlára kerülnek a jövőben a bírságbevételek, és az államháztartási törvény kiegészül azzal a szabállyal, hogy a kiszabott bírság és a késedelmi pótlék köztartozásnak minősül, amit adók módjára kell behajtani. A közúti közlekedési törvényben úgy módosul a jogszerűtlenül elhelyezett reklámtáblákért kiszabható bírság, hogy a felső, 500 ezer forintos határ ugyan megmarad, de bekerült a jogszabályba egy 100 ezer forintos alsó limit is. A bírság összegének meghatározásakor a hatóságnak mérlegelnie kell egyebek mellett a balesetveszély lehetőségét és a tilalom megszegésének ismétlődését.
Tizenhat milliárddal csökken a közösségi közlekedés támogatása
A közösségi közlekedés támogatására az állam jövőre 16 milliárd forinttal kevesebbet fordít, mint idén, ezt a fogyasztói árkiegészítés csökkentésével érik el. A foglalkoztatást helyettesítő támogatás ezentúl nem az öregségi nyugdíj legkisebb összegével, hanem annak 80 százalékával egyezik majd meg.
Újdonság, hogy a következő évtől nemcsak az önkormányzati, hanem az állami bérlakások építésekor sem kell földvédelmi járulékot fizetni. A törvény azt kimondja, hogy az olyan védett természeti területeket, amelyek magántulajdonba kerültek, 2015. december 31-ig ki kell sajátítani az államnak.
Az úthasználatért fizetendő pótdíj az eddigi egy helyett két év alatt évül el, de a pótdíj után kamat nem követelhető. A pótdíjfizetési felszólítást továbbra is az út díjfizetés nélküli használatától számított 60 napon belül kell postára adni. Új szabály viszont, hogy ha az üzembentartó személye megváltozott, és azt nem jelentette a központi nyilvántartóba - ezért nem valós címre ment a felszólítás -, akkor a 60 napot onnantól kell számítani, hogy kiderült, ki a tényleges üzembentartó.
Több pénzt kapnak a parlamenti frakciók
Az ideinél több pénzből gazdálkodhatnak jövőre az országgyűlési képviselőcsoportok. A parlament erről a jövő évi költségvetést megalapozó törvények elfogadásával döntött. A frakciók a működésükkel járó kiadásokra továbbra is kapnak havonta 5,8 millió forintot, ez huszonöt képviselő alapdíjával egyenlő. A kormánypártok ezen felül eddig képviselőnként az alapdíj 55 százalékának megfelelő összeget vehettek igénybe, az ellenzéki pártok pedig 85 százaléknyit. Ez emelkedik most kis mértékben, 60, illetve 90 százalékra, míg a független képviselők munkájuk segítéséhez az alapdíj összege helyett annak 105 százalékát kapják ezután.
Átalakul a bíróságok igazgatása
Januártól elválik egymástól a Kúria - mai nevén Legfelsőbb Bíróság (LB) - és a bírói igazgatási szerv vezetőjének a személye, az Országgyűlés 260 igen szavazattal, 105 nem ellenében fogadta el a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló sarkalatos törvényt. Eszerint a tizennégy év után megszűnő Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) és az OIT-elnök igazgatási jogkörei az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnökéhez kerülnek, akit az államfő jelölésére a parlament választ meg kétharmados többséggel 9 évre a legalább ötéves szolgálati viszonnyal rendelkező bírók közül. Hatáskörébe tartozik a bírósági felsővezetők kinevezése és a bírák kinevezésére vonatkozó indítvány megtétele (a kinevezési jog a köztársasági elnököt illeti meg). Az OBH elnöke újraválasztható, ha lejár a megbízatása, ha pedig a parlament addig nem talál a helyére új elnököt, mandátuma az utódja megválasztásáig meghosszabbodik.
A bírósági hivatal elnökének feladata lesz a többi között, hogy - az ügyek ésszerű időn belüli elbírálása érdekében - másikat jelöljön ki a leterhelt bíróság helyett annak kérésére vagy a legfőbb ügyész indítványára. Az OBH elnökének tevékenységét az újonnan létrejövő Országos Bírói Tanács (OBT) felügyeli és véleményezi, igazgatási feladatot azonban nem végez majd. A testület a Kúria elnökéből és 14 bíróból - egy ítélőtáblaiból, öt törvényszékiből, hét helyi bíróságiból és egy munkaügyiből - fog állni. A bírói tanács elnöki tisztségét a tagok tölthetik be félévenkénti rotációval, a tagokat pedig az összbírói értekezletek által delegált küldöttek választják maguk közül. Az államfő vagy az OBT kétharmados többséggel hozott indítványára a parlament megfoszthatja tisztségétől a bírósági hivatal elnökét.
A Legfelsőbb Bíróság helyébe lépő Kúria elnöke igazgatási jogköröket nem gyakorol majd. A főbírót továbbra is az Országgyűlés választja - a minimum ötéves szolgálati viszonnyal rendelkező bírák közül - kétharmados többséggel 9 évre, a köztársasági elnök jelölésére. Ő nevezheti ki a Kúria kollégiumvezetőit, irányíthatja és ellenőrizheti a Kúria vezetőinek igazgatási tevékenységét.
A fideszes Papcsák Ferenc zárószavazás előtti módosító indítványának elfogadásával a Ház úgy határozott, hogy az államfő az OBH és a Kúria elnökének személyére december 15-ig tegyen javaslatot, és őket a parlament még ebben az évben válassza meg. A módosító indítvány alapján a Legfelsőbb Bíróságot vezető Baka Andrást pályázat kiírása nélkül a Kúria tanácselnökének kell kinevezni. A főbíró a parlamenti vitában november elején élesen bírálta az igazságszolgáltatási reform tervét, amiért az korlátlan, átláthatatlan és ellenőrizhetetlen hatalmat ad az OBH elnökének kezébe. A záróvitában elhangzottakra reagálva Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter azt hangsúlyozta: Baka András nem lehet a Kúria elnöke, mivel nem felel meg annak a kritériumnak, amely ehhez öt év magyarországi bírói gyakorlatot ír elő.
A bírósági rendszer az igazságszolgáltatási reform után is négyszintű marad: az LB helyébe a Kúria lép, az ítélőtáblák alatt pedig megyei és városi bíróságok helyett törvényszékek és - 2013. január 1-jétől - járásbíróságok helyezkednek el. Ezeken kívül - az ugyancsak 2013-tól a munkaügyi bíróságokat felváltó - közigazgatási és munkaügyi bíróságok működhetnek különbíróságként, amelyek csak első fokon járhatnak majd el, a határozataik elleni fellebbezést pedig a törvényszékek fogják elbírálni.
Három évre áthelyezhetők a bírók
A bírói pályázatokról az OBH-elnök dönthet, akár a bírói tanácsok által hozott rangsortól eltérve is, de az álláshely betöltésére csak a rangsor első, második vagy harmadik helyén álló pályázót javasolhatja. Megüresedő álláshely esetén arról is határozhat, hogy az újat a megüresedés helyén vagy más bíróságon kell kiírni, illetve joga van arra, hogy nem ír ki pályázatot. A bírók jogállását érintő újdonság, hogy háromévenként egy évre ki lehet rendelni őket másik bíróságra a hozzájárulásuk nélkül. Erről, ha törvényszék illetékességi területén belül történik a kirendelés, a törvényszék elnöke dönt, ha azon kívül, akkor az OBH elnöke. A hivatal elnöke egyébként úgy is kiírhat bírói pályázatot, hogy meghatározza azt az időtartamot, amely alatt a bíró más szolgálati helyre kirendelhető. Ez a külön pótlékkal honorált mozgó bírói státusz. Az új értékelési szabályok szerint először a hároméves kinevezés letelte előtt, majd a határozatlan idejű kinevezést követő 3 év elteltével, ezt követően pedig nyolcévenként kell értékelni a bírákat, de lehetőség lesz soron kívüli értékelésre is. Az értékelés következménye lehet az alkalmatlanság megállapítása, így a bíró felmentése.
A bírói alapilletményekről rendelkező jogszabály - amelyet a Ház külön, 259 képviselő támogatásával, 87 ellenében, 11 tartózkodás mellett fogadott el - 14 fizetési fokozatot állapít meg, a továbblépésre három év elteltével nyílik lehetőség. Az igazságszolgáltatási reform koncepcióját Áder János fideszes európai parlamenti képviselő dolgozta ki, a normaszöveget pedig a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium készítette el és nyújtotta be a parlamentnek. Az indoklás szerint az új igazgatási modell előnye, hogy a szakmai és az igazgatási hatáskörök nem keverednek: a Kúria elnöke a szakmai vezetésért lesz felelős, az OBH elnöke pedig igazgatási kérdésekben dönt.
A legfőbb ügyész részt vehet a Kúria ülésein és kiemelt ügyekben eldöntheti, az ügyészség mely bíróságon emel vádat - rögzíti az ügyészségről szóló sarkalatos törvény, amelyet hétfőn este fogadott el az Országgyűlés. Eszerint megszűnnek és január 1-jétől az egységes ügyészi szervezetbe integrálódnak a katonai ügyészségek. A jogszabályt 258 igen szavazattal, 99 nem ellenében hagyta jóvá a parlament, majd - ugyanennyi igennel, 82 nem szavazat és 12 tartózkodás mellett - fogadta el az ügyészek jogállásáról, illetve az ügyészi életpályáról szóló törvényjavaslatot is.
A változtatásokkal az ügyészi szervezetet irányító legfőbb ügyész - a közjogi méltóságokhoz hasonlóan - hivatalos és magánprogramjain is személyi védelemre lesz jogosult. További újdonság, hogy tanácskozási joggal részt vehet a Kúria - mai nevén Legfelsőbb Bíróság - ülésein. Emellett a büntetőeljárási törvény nyári módosításának megfelelően kiemelt ügyekben eldöntheti, hogy az ügyész mely bíróságon emel vádat. Ezt az eljárás ésszerű időn belüli lefolytatása, illetve soron kívüli elbírálása érdekében teheti meg. A legfőbb ügyészt egyébként kilenc évre kétharmados többséggel választja meg a parlament, s ha utódját nem sikerül időben megválasztani, mandátuma az eredményes választásig meghosszabbodik.
Átveheti a főügyész a nyomozásokat
A sarkalatos törvény alapján az ügyészek a legfőbb ügyésznek alárendelten dolgoznak, utasítást nekik csak a legfőbb ügyész és a felettes ügyész adhat. A legfőbb ügyész a nyomozást bármely nyomozó hatóságtól az ügyészség hatáskörébe vonhatja. A büntetőeljárási törvényben meghatározottak szerint a büntető ügyekben hozott jogerős határozatok ellen felülvizsgálati indítványt vagy jogorvoslatot nyújthat be a Kúriához, illetve jogegységi eljárást is kezdeményezhet. Emellett továbbra is indítványozza közvádas bűncselekmény vagy szabálysértés miatt a mentelmi jog felfüggesztését.
A katonai ügyészek - e jogállásukat megtartva - 2012. január 1-jével betagozódnak az ügyészi szervezetbe, és a katonai büntetőeljárásra tartozók mellett más ügyek felderítésében, nyomozásának felügyeletében és vádképviseletében is részt vesznek. A törvény felsorolja ugyan az ügyészi szervezet szintjeit - Legfőbb Ügyészség, fellebbviteli főügyészségek, főügyészségek, járási ügyészségek -, a teljes szervezetrendszer meghatározását azonban a legfőbb ügyészre bízza.
Változás, hogy a bírói engedélyhez nem kötött titkos információgyűjtést ezután néhány kivétellel az ügyészek nem maguk végzik majd, hanem az e tevékenységre feljogosított szervezetekkel végeztetik el, az indoklás szerint ez ugyanis speciális felkészültséget, állományt és eszközöket igényel.
A jogszabály szerint ha törvény az ügyészt perindításra jogosítja, az eljárás közérdekűségét vélelmezni kell. Erre a többi között a nemzeti vagyon feletti rendelkezéssel, a közpénzek jogszerűtlen felhasználásával, a közhiteles nyilvántartásba bejegyzett adatokkal, a természet és a termőföld védelmével, magánszemélyek fogyasztói szerződéseinek megtámadásával és családi jogállás megváltoztatásával összefüggésben nyílhat lehetőség.
A törvényjavaslat indoklásában Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter azt hangsúlyozta, hogy az ügyészség önálló alkotmányos szervezetként egyetlen más szervnek, így az Országgyűlésnek sincs alárendelve, s a legfőbb ügyész parlament felé fennálló felelőssége is csak a beszámolási és a válaszadási kötelezettségre terjed ki.
Az Országgyűlés megszabta a Nemzeti Kulturális Alap bevételeit, valamint az abból felhasználható miniszteri keretet. A képviselők 308 igen szavazattal, 11 nem ellenében és 40 tartózkodással fogadta el L. Simon László és Puskás Imre fideszes képviselők erről szóló előterjesztését. A kormánypárti képviselők mellett a Jobbik és az LMP frakció tagjai is támogatták a javaslatot, míg az MSZP politikusai tartózkodtak. Az ötöslottó szerencsejáték járadékadójának 90 százalékából, a kulturális adó teljes összegéből, költségvetési támogatásból valamint a központi költségvetési előirányzatokból átvett pénzeszközökből és egyéb befizetősekből származnak az Nemzeti Kulturális Alap bevételei az erről szóló törvény módosítása értelmében. A kulturális adó részleteit az adótörvény tartalmazza, amely a pornográf tartalmú termékek után 25 százalékos befizetési kötelezettséget rögzít.
Megszűnnek a korhatár előtti nyugdíjak, január 1-jétől nem állapítható meg ilyen ellátás, a jelenleg folyósítottakat pedig nem a társadalombiztosítási kasszából, hanem a költségvetésből fizeti tovább az állam. Ugyanakkor az 57 éven aluli szolgálati nyugdíjasok csak a nyugdíjemelés mértékével növelt, de a személyi jövedelemadóval (szja) csökkentett összegű ellátást kaphatnak a következő évtől, ha nem mennek vissza dolgozni a rendőrség szenior állományába. A korhatár előtti nyugdíjak megszűnéséről rendelkező kormányjavaslatot - amelyről az MSZP-frakció név szerinti voksolást kért - 257 kormánypárti igen szavazattal, 97 ellenzéki nem ellenében fogadta el az Országgyűlés hétfőn.
A megszüntetés alól kivételt jelent a negyven év szolgálati idővel rendelkező nők nyugdíjkedvezménye, őket továbbra is megilleti az öregségi nyugdíj. Az átalakítást egy júliusi alkotmánymódosítás tette lehetővé, kimondva, hogy a korhatár előtti nyugdíjak csökkenthetők, szociális ellátássá alakíthatók, illetve - a kedvezményezettek munkaképessége esetén - megszüntethetők. Így 2012. január 1-jétől megszűnik az előrehozott és a csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíj, a korkedvezményes nyugdíj, a bányásznyugdíj, a művésznyugdíj, a polgármesterek, országgyűlési- és európai parlamenti képviselők korhatár előtti öregségi nyugdíja, a korengedményes nyugdíj, továbbá megszűnik a fegyveres szervek és a Magyar Honvédség hivatásos állományú tagjainak szolgálati nyugdíja is.
A hétfőn elfogadott törvény alapján az 1955-ben vagy azután született, korábban a hivatásos állomány tagjaként dolgozók esetében a szolgálati nyugdíjat 2012 januárjától a nyugdíjemelés mértékével növelt, de az szja-val csökkentett összegben szolgálati járandóságként kell tovább folyósítani. Megkötést jelent, hogy a járandóság nem csökkenhet a decemberi minimálbér másfélszerese alá. Emellett nem csökkenthető a járandóság, ha a szolgálati viszonyt egészségi alkalmatlanság miatt szüntették meg, és az ezt megalapozó baleset vagy betegség összefügg a szolgálati kötelmekkel, illetve ha a jogosult önkéntes tartalékosi szerződést kötött. Fontos, hogy attól a szolgálati járandóságban részesülőtől, akit feketemunkán értek a munkaügyi ellenőrök, megvonják az ellátást, és büntetésként legfeljebb egy évi járandóságát kell megfizetnie.
A korhatár előtti nyugdíjak megszüntetéséről szóló előterjesztést Réthelyi Miklós nemzetierőforrás-miniszter azzal indokolta, hogy a korhatár előtti nyugellátások járulékfizetéssel csak részben megalapozottak, folyósításuk a hiánnyal küzdő nyugdíj-biztosítási alapot terheli, s azt a központi költségvetés csak az államadósság növelésével tud biztosítani. Mint írta, a Széll Kálmán-terv ezért tűzte célul, hogy nyugellátást csak a nyugdíjkorhatár betöltésével lehessen megállapítani. Az átalakítás célja, hogy a jövőben a nyugdíjkiadások ne haladják meg a nyugdíjjárulékból származó bevételeket, a nyugdíjat felváltó járandóságokat pedig nem a tb-kassza, hanem a központi költségvetés fizeti.
Az Országgyűlés hétfőn létrehozta a mezőgazdasági termelők kockázatközösségét, amely egységes kárfelelősségi rendszert határoz meg a gazdáknak. A képviselők 296 igen szavazattal, 37 nem ellenében fogadták el az ezt tartalmazó, Fazekas Sándor vidékfejlesztési miniszter által benyújtott törvényjavaslatot. Az előterjesztésre kizárólag a Jobbik frakciója, illetve a szocialista Puch László és Pál Tibor mondott nemet.
A új kockázatkezelési rendszer két pilléren nyugszik: a kibővített kárenyhítési rendszeren és egy díjtámogatással segített piaci biztosítási konstrukción. Utóbbi azon termelők számára áll rendelkezésre, akik a központi kárenyhítési alap nyújtotta védelemnél nagyobb mértékben kívánják kezelni az időjárási jelenségekből adódó termelési kockázataikat.
A törvényjavaslat indoklásában hangsúlyozzák, a Vidékfejlesztési Minisztérium és az agrárszférában működő üzleti biztosítók olyan speciális biztosítási termékeket dolgoztak ki, amelyek eddig nem léteztek Magyarországon. Ezek közé tartozok például az aszály, a tavaszi fagy, a felhőszakadás és az árvíz. A termelők az ily módon kialakított biztosításokat az üzleti biztosítókkal köthetik meg, annak díjaihoz pedig legfeljebb 65 százalékos, európai uniós és hazai költségvetési forrásokat is tartalmazó támogatást vehetnek igénybe.
Új polgárőrtörvényt alkotott a Ház
A jövőben csak akkor működhet egy polgárőr egyesület, ha az illetékes megyei vagy fővárosi rendőr-főkapitánysággal írásbeli együttműködési megállapodást kötöttek, továbbá ha tagjai az Országos Polgárőr Szövetségnek, valamint országosan egységes formaruhát viselnek. Az ezt szabályozó új polgárőrtörvényt hétfőn 286 igen szavazattal, 44 nem ellenében fogadta el az Országgyűlés. Az előterjesztést a kormánypártok mellett az MSZP és az LMP frakciója is támogatta.
A új jogszabály szerint 2012 januárjától a polgárőr szervezetek nem folytathatnak politikai tevékenységet, működésük politikai pártoktól független. A törvény meghatározza a polgárőr-egyesület által kizárólagosan végezhető alapfeladatokat is, így a közterületi járőrszolgálatot, a figyelőszolgálatot és a jelzőőri feladatokat. További változás, hogy a polgárőrségek csak akkor kezdhetik meg működésüket, ha kötöttek az illetékes megyei vagy fővárosi rendőr-főkapitánysággal írásbeli együttműködési megállapodást, továbbá ha tagjai az Országos Polgárőr Szövetségnek. A helyi rendőri szerv az együttműködési megállapodás megkötésére irányuló kérelmet - a kézhezvételt követő - 30 napon belül, javaslatával együtt köteles felterjeszteni a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságra. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság az együttműködési megállapodást a kérelem és a helyi rendőri szerv javaslatának kézhezvételét követő 30 napon belül köti meg. Az együttműködési megállapodásnak többek között tartalmaznia kell "a polgárőr egyesület elkötelezettségét tartalmazó nyilatkozatot a jogszabályok és az együttműködési megállapodásban foglaltak betartására vonatkozóan".
A jövőben csak 18 évnél idősebb, büntetlen előéletű emberek lehetnek polgárőrök és minden polgárőr egységes, kitűzhető, fényképes azonosító igazolványt kap az Országos Polgárőr Szövetségtől. Szintén újdonság, hogy országosan egységes formaruhát kapnak a polgárőrök, akik ezen kívül "hatósági jellegre utaló, megtévesztésre alkalmas egyéb jelzést vagy címet, rendfokozati jelzést nem használhatnak".
Kedd reggel még tart a munka törvénykönyvének vitája
A munka törvénykönyvéről szóló részéletes vitát keddre virradó éjszaka kezdték meg a képviselők, a vitán folyamatosan jelen levő ellenzéki többség azonban meggátolta, hogy le tudják zárni ezt a napirendi pontot. A szocialisták indoklása szerint erre azért került sor, mert méltánytalannak tartják, hogy a munka törvénykönyvéhez érkezett több száz módosító javaslatot a parlament hétfőről keddre virradó éjszaka akarja megtárgyalni. Lázár János, a Fidesz frakcióvezetője kedden reggel a házbizottság rendkívüli ülésén azt javasolta, hogy pénteken folytatódjona részletes vita. Ez a javaslat azonban nem kapott többséget, így a Ház kedd reggel összevontan tárgyalja tovább a mintegy 100 szakaszban megnyitott vitát. Az eredeti napirendhez képest csúszik a szavazás a jövő évi költségvetéshez benyújtott módosító javaslatokról.

matches: Kúria Bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság


text:
2006. évi XXXIX. törvény - 1.oldal - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
1 Unit: * [Albania] [Latvia]
[Andorra] Liechtenstein
[Azerbaijan] [Lithuania]
[Bosnia and [Malta]
Herzegovina]
Bulgaria [Moldova]
[Czech Republic] Romania
Estonia [San Marino]
[Former Yugoslav Slovak Republic
Republic of Macedonia]
Hungary [Ukraine]
(1) For the purposes of adjudicating upon any dispute referred to in Article 19 of this Convention, an Arbitral Tribunal shall be established in accordance with the following paragraphs.
(2) Any Party to this Convention may join either party to the dispute in the arbitration.
(5) The decision of the Tribunal shall be in accordance with international law and shall be based on this Convention and general principles of law.
Az Európai Rádiótávközlési Hivatal (ERO) (Hága, 1993) létrehozásáról szóló Egyezmény Szerződő Felei,
az Európai Rádiótávközlési Hivatal Tanácsa a 2002. április 8-án és 9-én, Koppenhágában megtartott 14. rendes ülésén az Európai Rádiótávközlési Hivatal (ERO) (Hága, 1993) létrehozásáról szóló Egyezmény módosításáról döntött, az említett Egyezmény 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően,
megállapodtak, hogy
Módosítják az Európai Rádiótávközlési Hivatal (ERO) (Hága, 1993) létrehozásáról szóló Egyezményt (a továbbiakban: „az Egyezmény”) és a módosított Egyezmény szövegének egységes szerkezetbe foglalt változatát a jelen Okirathoz csatolják.
Az Egyezmény 20. cikkében foglalt rendelkezések szerint a módosított Egyezmény minden Szerződő Fél vonatkozásában azon időpontot követő harmadik hónap első napján lép hatályba, amikor a Dán Kormány értesítette a Szerződő Feleket arról, hogy minden Szerződő Féltől megkapta a ratifikálásra, az elfogadásra vagy a jóváhagyásra vonatkozó értesítéseket.
Fentiek hiteléül a Szerződő Felek alulírott és szabályszerűen felhatalmazott képviselői aláírták a jelen Okiratot, amely módosítja az Európai Rádiótávközlési Hivatal (ERO) (Hága, 1993) létrehozásáról szóló Egyezményt.
Kelt Koppenhágában, 2002. december hónap 17. napján, egy-egy példányban, angol, francia és német nyelven; minden egyes szöveg egyformán hiteles.
A Német Szövetségi Köztársaság részéről
A Vatikáni Városállam részéről
Hága, 1993. június 23., módosítva Koppenhágában, 2002. április 9-én
azzal a határozott szándékkal, hogy egy olyan állandó jellegű, nem nyereségorientált intézmény jöjjön létre, amely segítséget nyújt a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: „CEPT”) a Tagok közötti kapcsolatok erősítése és együttműködésük elősegítése tekintetében, valamint hozzájárul ahhoz, hogy dinamikus piac jöjjön létre az európai postai és elektronikus hírközlés területén,
figyelembe véve, hogy jelen Egyezmény képezi az Európai Rádiótávközlési Hivatal létrehozásáról szóló Egyezmény módosított szövegét, és hogy a jelen Egyezmény által létrehozott Hivatalnak kell átvállalnia az Európai Rádiótávközlési Hivatal (ERO) és az Európai Távközlési Hivatal (ETO) korábbi kötelezettségeit és feladatait,
(1) Ezennel létrejön az Európai Hírközlési Hivatal (a továbbiakban: „ECO”).
(2) Az ECO székhelye: Koppenhága (Dánia).
Az ECO postai és elektronikus hírközlési szakértői központ, amely segítséget nyújt és tanácsokat ad a CEPT Elnöksége és a CEPT Bizottságai részére.
(1) Az ECO elsődleges feladatkörébe a következők tartoznak:
1. olyan szakértői központ létrehozása, amely gyújtópontként működve meghatározza a postai és elektronikus hírközlés problematikus területeit és új lehetőségeit, és ennek megfelelő tanácsokkal látja el a CEPT Elnökségét és a CEPT Bizottságait;
2. az elektronikus hírközlés által európai szinten hasznosított korlátos erőforrások jövőbeni felhasználásával kapcsolatos hosszú távú tervek kidolgozása;
3. kapcsolattartás a megfelelő nemzeti hatóságokkal;
4. szabályozási kérdések tanulmányozása a postai és elektronikus hírközlés területén;
5. konzultációk folytatása konkrét témakörökben;
6. nyilvántartás vezetése a CEPT Bizottság fontos intézkedéseiről és a vonatkozó CEPT Döntések és Ajánlások megvalósításáról;
7. helyzetjelentések készítése a CEPT Bizottságok részére rendszeres időközönként;
8. kapcsolattartás az Európai Unióval és az Európai Szabadkereskedelmi Társulással;
9. a CEPT Elnökségének támogatása - többek között - a Rolling Policy Agenda (Gördülő Politikai Napirend) fenntartásában;
10. támogatás és tanulmányok biztosítása a CEPT Bizottságok részére - többek között - a Rolling Policy Agenda alapján a CEPT munkaprogramjára vonatkozó javaslattétel céljából;
11. a CEPT Munkacsoportjainak és Projekt Csapatainak támogatása, különös tekintettel konkrét konzultációs találkozók megszervezésére;
12. a CEPT irattár letéteményesi feladatának ellátása és a CEPT információk megfelelő terjesztése.
(2) A konzultációs találkozókkal kapcsolatos fenti feladatkörök gyakorlása során az ECO olyan naprakész eljárásokat dolgoz ki és tart fenn, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék a postai és elektronikus hírközlés használatában megfelelően érdekelt európai szervezetek számára, ideértve az állami szerveket, a közszolgálati üzemeltetőket, a gyártókat, a felhasználókat, valamint a magánhálózat üzemeltetőket, szolgáltatókat, a kutató létesítményeket és szabványkészítő testületeket vagy ezen felek csoportjait képviselő szervezeteket, hogy előfizethessenek a számukra rendszeresen szükséges információkra, és konkrét érdeklődésüket figyelembe véve, a méltányosság elvei szerint részt vehessenek ezen konzultációs találkozókon.
(3) Az 1. bekezdésben említett feladatkörökön túlmenően, az ECO rendszeres találkozókat szervez, amelyek nyitottak a 2. bekezdésben említett szervezetek előtt, hogy lehetőséget biztosítson a CEPT Bizottságok és az ECO tevékenységeinek és jövőbeli munkaprogramjainak a megbeszéléséhez.
(1) Az ECO jogi személy. Az ECO teljes körű jogképességgel rendelkezik, amely feladatköre gyakorlásához és céljai eléréséhez szükséges, nevezetesen:
1. szerződéseket köthet;
2. ingó és ingatlan vagyont szerezhet, bérelhet, tulajdonban tarthat és rendelkezhet azzal;
3. jogi eljárásokban félként vehet részt; és
4. megállapodásokat köthet államokkal vagy nemzetközi szervezetekkel.
(2) Az ECO igazgatója és alkalmazotti állománya az ECO és a Dán Kormány között az ECO székhelyével kapcsolatban létrejött Megállapodásban meghatározott előjogokkal és mentességekkel rendelkezik Dániában.
(3) Más országok hasonló előjogokat és mentességeket biztosíthatnak az ECO adott országokban folytatott tevékenységeinek támogatásához, különös tekintettel a jogi eljárások alóli mentességre az ECO igazgatója és alkalmazotti állománya által hivatalos minőségükben kimondott és leírt szavak, valamint végrehajtott cselekmények tekintetében.
Az ECO a Tanácsból és az Igazgatóból áll, akiket Állomány segít.
(1) A Tanács a Szerződő Felek képviselőiből áll.
(2) A Tanács megválasztja Elnökét és Alelnökét, aki valamely Szerződő Fél képviselője. A hivatali idő három év, amely egy időszakra megújítható. Az elnök jogosult a Tanács nevében eljárni.
(3) A CEPT Elnökségének, a CEPT Bizottságoknak, az Európai Bizottságnak és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Titkárságának képviselői Megfigyelői státusszal vehetnek részt a Tanácsban.
(1) A Tanács az ECO legfelső döntéshozó testülete, amely különösen:
1. meghatározza az ECO politikáját a műszaki és igazgatási ügyekben;
2. jóváhagyja a munkaprogramot, a költségvetést és a kimutatásokat;
3. megállapítja az állomány létszámát és munkaviszonyuk feltételeit;
4. kinevezi az igazgatót és az alkalmazotti állományt;
5. az ECO nevében szerződéseket és megállapodásokat köt;
6. foganatosítja az Egyezmény módosításait a 15. és 20. cikk értelmében; és
7. megtesz minden olyan intézkedést, amely szükséges az ECO céljainak eléréséhez a jelen Egyezmény keretein belül.
(2) A Tanács kialakítja az ECO és szervei megfelelő működéséhez szükséges összes szabályt.
(1) A Tanács határozatait lehetőleg konszenzus útján kell meghozni. Ha nem érhető el konszenzus, a leadott súlyozott szavazatok kétharmados többségével hozható határozat.
(2) A Tanács egyes szavazatainak súlyozása az „A” Melléklet szerint történik.
(3) A jelen Egyezmény, beleértve a Mellékleteket is, módosítására vonatkozó javaslatokat csak akkor kell mérlegelni, ha azokat minden Szerződő Fél összes súlyozott szavazatának legalább 25%-a támogatja.
(4) A Tanács minden határozata vonatkozásában határozatképességre van szükség a határozat meghozatalakor, a következők szerint:
1. a jelen Egyezmény és Mellékletei módosításaira vonatkozó határozatokhoz szükség van minden Szerződő Fél összes súlyozott szavazatának legalább kétharmadára;
2. minden egyéb határozat esetében szükség van minden Szerződő Fél összes súlyozott szavazatának legalább a felére.
(5) A Tanácsban megfigyelőként résztvevők részt vehetnek a megbeszéléseken, de nem jogosultak szavazásra.
(1) Az Igazgató az ECO törvényes képviselője, aki a Tanács által megállapított kereteken belül jogosult az ECO nevében szerződéseket kötni. Az Igazgató fenti jogosultságát részben vagy egészben az Igazgatóhelyettesre ruházhatja át.
(2) Az Igazgató felel az ECO összes belső és külső tevékenységének megfelelő végrehajtásáért, a jelen Egyezménnyel, a Székhely Szerződéssel, a munkaprogrammal, a költségvetéssel, valamint a Tanács által adott irányelvekkel és iránymutatásokkal összhangban.
(3) Az Állományi Szabályzatot a Tanács határozza meg.
A Tanács a CEPT Közgyűlés és a CEPT Bizottságok javaslata alapján minden évben kialakítja az ECO hároméves időszakra vonatkozó munkaprogramját. A program első évének elegendő adatot kell tartalmaznia az ECO éves költségvetésének kialakításához.
(1) Az ECO pénzügyi éve január 1-jétől december 31-ig tart.
(2) Az Igazgató feladata az ECO éves költségvetésének és éves kimutatásainak elkészítése és azoknak a Tanács által történő megfelelő mérlegelés és jóváhagyás céljából történő benyújtása.
(3) A költségvetést a 10. cikk szerint kidolgozott munkaprogram követelményeinek figyelembevételével kell elkészíteni. A Tanács határozza meg a költségvetés benyújtására és jóváhagyására vonatkozó ütemtervet azt az évet megelőzően, amelyre vonatkozik.
(4) A Tanács részletes pénzügyi szabályzatokat határoz meg. Ezek - többek között - az ECO éves kimutatásainak benyújtására és jóváhagyására vonatkozó ütemtervről, valamint a kimutatások könyvvizsgálatáról tartalmaznak rendelkezéseket.
(1) Az ECO tőkeráfordítási és folyó üzemeltetési költségeit, kivéve a Tanács üléseivel kapcsolatos költségeket, a Szerződő Felek viselik, a jelen Egyezmény szerves részét képező „A” Mellékletben foglalt táblázat szerinti hozzájárulási egységek alapján megosztva.
(2) Ez nem zárja ki, hogy az ECO, a Tanács határozata után, költségtérítéses alapon harmadik felek részére, ideértve a CEPT Elnökségét is, munkát végezzen.
(3) A Tanács üléseivel kapcsolatos költségeket a meghívó Szerződő Fél, vagy ha nincs meghívó Szerződő Fél, az ECO viseli. Az utazási és tartózkodási költségeket a képviselt Szerződő Felek viselik.
(1) Valamely állam a 14. cikkben vagy a 15. cikkben foglalt eljárás szerint válhat a jelen Egyezmény Szerződő Felévé.
(2) Amikor valamely állam a jelen Egyezmény Szerződő Felévé válik, az „A” Mellékletben hivatkozott és a 15. cikk által módosított hozzájárulási egység alkalmazandó.
(1) Bármely állam, amelynek a Távközlési Igazgatása a CEPT tagja, Szerződő Féllé válhat a következők által:
1. aláírás ratifikálás, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélkül, vagy
2. a ratifikálástól, elfogadástól vagy jóváhagyástól függő aláírás, amelyet ratifikálás, jóváhagyás vagy elfogadás követ.
(2) Az Egyezmény 1993. június 23-tól hatálybalépéséig áll nyitva aláírásra, majd pedig bármikor lehet csatlakozni hozzá.
(1) A jelen Egyezményhez bármely Állam csatlakozhat, amelynek Távközlési Igazgatása a CEPT tagja.
(2) A csatlakozó Állammal történt konzultációt követően a Tanács elfogadja az „A” melléklet szükséges módosításait. A 20. cikk 2. bekezdése ellenére, a szóban forgó módosítás azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a dán kormány megkapta az adott Állam csatlakozási okiratát.
(3) A csatlakozó okiratnak ki kell fejeznie, hogy a csatlakozó állam egyetért az „A” Melléklet elfogadott módosításaival.
(1) A jelen Egyezmény azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a dán kormány a Szerződő Felektől elegendő aláírást, és - ha szükséges - ratifikálási, elfogadási vagy a jóváhagyási okiratot kapott ahhoz, hogy az „A” Mellékletben hivatkozott hozzájárulási egységek lehetséges maximális számának legalább 80%-a biztosítva legyen.
(2) A jelen Egyezmény hatálybalépését követően annak rendelkezései minden későbbi Szerződő Félre nézve kötelező érvényűek, beleértve azokat a módosításokat is, amelyek azon időpontot követő második hónap első napjától vannak érvényben, amikor a dán kormány megkapta az adott fél ratifikálási, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát.
(1) Miután a jelen Egyezmény két évig hatályban volt, bármely Szerződő Fél felmondhatja azt a dán kormány részére küldött írásbeli felmondással, amely a felmondásról értesíti a Tanácsot, a Szerződő Feleket, az Igazgatót és a CEPT Elnökét.
(2) A felmondás azon időpontot követő, a 11. cikk 1. bekezdésében meghatározottak szerinti teljes pénzügyi év lejártakor lép hatályba, amikor a dán kormány megkapja a felmondást.
(1) A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem akadályozza az egyes Szerződő Felek azon szuverén jogának érvényesítését, hogy saját postai és elektronikus hírközlésüket szabályozzák.
(2) Minden egyes Szerződő Fél, amely az Európai Unió Tagállama, a vonatkozó Szerződések szerinti kötelezettségeinek megfelelően alkalmazza a jelen Egyezményt.
(3) A jelen Egyezmény tekintetében fenntartásoknak nincs helye.
Az érintett felek a jelen Egyezmény szerves részét képező „B” Melléklet szerint kötelesek választottbírósághoz benyújtani a jelen Egyezmény és annak Mellékletei értelmezését vagy alkalmazását érintő bármely vitát, amelyet a Tanács közbenjárásával nem lehet rendezni.
(1) A Tanács minden Szerződő Fél írásbeli megerősítése alapján fogadhatja el a jelen Egyezmény módosításait.
(2) A módosítások minden Szerződő Fél vonatkozásában azon időpontot követő harmadik hónap első napján lépnek hatályba, amikor a dán kormány értesítette a Szerződő Feleket arról, hogy minden Szerződő Féltől megkapta a ratifikálásra, az elfogadásra vagy a jóváhagyásra vonatkozó értesítéseket.
(1) A jelen Egyezmény eredeti példányát a későbbi módosításokkal, valamint ratifikálási, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratokkal együtt a dán kormány irattárában kell letétbe helyezni.
(2) A dán kormány átadja a jelen Egyezmény hiteles példányát, valamint a Tanács által elfogadott bármely módosítás szövegét minden olyan Állam részére, amely aláírta vagy csatlakozott az Egyezményhez, valamint a CEPT elnökének. Ezen kívül további példányokat kell küldeni tájékoztatás céljából az Egyetemes Postaegyesület főtitkárának, a Nemzetközi Távközlési Egyesület főtitkárának, az Európai Bizottság elnökének, valamint az Európai Szabadkereskedelmi Társulás főtitkárának.
(3) A dán kormány értesíti mindazokat az Államokat, amelyek aláírták vagy csatlakoztak a jelen Egyezményhez, valamint a CEPT elnökét minden aláírásról, ratifikálásról, elfogadásról, jóváhagyásról és felmondásról, valamint a jelen Egyezmény hatálybalépéséről, és bármely módosításról. A dán kormány továbbá értesíti mindazokat az Államokat, amelyek aláírták vagy csatlakoztak az Egyezményhez, valamint a CEPT elnökét minden egyes csatlakozás hatálybalépéséről.
15 egység: Svájc Hollandia
10 egység: Ausztria Norvégia
[Belgium] Portugália
Dánia [Orosz Föderáció]
1 egység: [Albánia] [Lettország]
[Azerbajdzsán] [Litvánia]
[Bosznia és [Málta]
Hercegovina]
Bulgária [Moldova]
Horvátország Monaco
[Cseh Köztársaság] Románia
Észtország [San Marino]
[Macedónia Szlovák Köztársaság
korábbi jugoszláv köztársaság]
Magyarország [Ukrajna]
Izland Vatikán
Azon CEPT Tagok, melyek nem Szerződő Felei a jelen Egyezménynek, szögletes zárójelben szerepelnek. Azt a Hozzájárulási Egységet tüntettük fel nevük mellett, amelyet a CEPT Megállapodás alapján választottak.
(1) Választottbíróságot kell létrehozni az alábbi pontokban foglaltak szerint abból a célból, hogy ítélkezzen a jelen Egyezmény 19. cikkében foglalt bármely vitát illetően.
(2) A jelen Egyezmény bármely Szerződő Fele bármely vitában álló félhez csatlakozhat a választottbírósági eljárás során.
(3) A Választottbíróság három tagból áll. A vitában résztvevő mindegyik félnek egy választottbírát kell kijelölnie két hónapon belül azon időpontot követően, hogy megkapta az egyik fél arra vonatkozó kérését, hogy a vitát utalják választottbíróság elé. Az első két választottbíró a második választottbíró kijelölését követő hathónapos időszakon belül kijelöli a harmadik választottbírót, aki a Bíróság elnöke lesz. Amennyiben a két választottbíró közül az egyiket nem jelölik ki az előírt időn belül, akkor őt bármely fél kérésére az Állandó Választottbíróság főtitkára jelöli ki. Ugyanezt az eljárást kell alkalmazni akkor is, ha a Bíróság Elnökét nem jelölték ki az előírt időn belül.
(4) A Bíróság határozza meg székhelyét és a saját eljárási rendjét.
(5) A Bíróság döntésének összhangban kell lennie a nemzetközi joggal, és az Egyezményen, valamint az általános jogi elveken kell alapulnia.
(6) Mindegyik fél viseli annak a választottbírának a költségeit, akinek a kijelölése az ő feladata, valamint viseli a Bíróság előtti képviselet költségeit is. A Bíróság Elnökére vonatkozó kiadásokat a vitában részt vevő felek egyenlő arányban osztják meg.
(7) A Bíróság döntését tagjainak többsége hozza meg, akik nem tartózkodhatnak a szavazástól. A döntés végérvényes, a vitában résztvevő minden félre nézve kötelező érvényű és nem fellebbezhető. A felek haladéktalanul kötelesek teljesíteni a döntésben foglaltakat. Amennyiben vita merül fel a döntés értelmét vagy alkalmazási körét illetően, a Bíróság a vitában résztvevő bármely fél kérésére köteles értelmezni azt.”
(2) E törvény 4-5. §-ai a Módosító Okirat 2. cikkében meghatározott időpontban lépnek hatályba, * ezzel egyidejűleg a 2. § hatályát veszti.
(3) * A Módosító Okirat, valamint e törvény 4-5. §-ai hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg. *
(4) * E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az elektronikus hírközlésért felelős miniszter gondoskodik.
Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 6. § (2). Hatálytalan: a Módosító Okirat 2. cikkében meghatározott időponttól, 2009. VII. 1-től. Lásd: 21/2009. (V. 22.) KüM határozat.
Helyesbítette: Magyar Közlöny 2006/30.
Hatályba lép: 2009. VII. 1-jén a 21/2009. (V. 22.) KüM határozat alapján.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 171. § (6) q).
Lásd: 21/2009. (V. 22.) KüM határozat.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


26/2004. (II. 26.) Korm. rendelet
az egyes termékek kiegészítő oltalmára vonatkozó európai közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges szabályokról
az egyes termékek kiegészítő oltalmára
vonatkozó európai közösségi rendeletek végrehajtásához
szükséges szabályokról
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Szt.) 118. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
a)1 közösségi rendelet: a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról szóló, 2009. május 6-i 469/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
b) bejelentés: a közösségi rendelet alapján kiegészítő oltalmi tanúsítvány megadására irányuló bejelentés;
c) tanúsítvány: a bejelentés alapján szerzett kiegészítő oltalomról kiadott tanúsítvány;
d)2 időtartam meghosszabbítása iránti kérelem: a közösségi rendelet alapján a tanúsítvány időtartamának meghosszabbítására irányuló kérelem.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának hatásköre3
2. §4 A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának (a továbbiakban: Hivatal) hatáskörébe a tanúsítványokkal kapcsolatos következő ügyek tartoznak:
a) a tanúsítvány megadása;
b) a tanúsítvány megszűnésének megállapítása és újra érvénybe helyezése;
c) a tanúsítvány érvénytelenségének megállapítása;
d) a nemleges megállapítás;
e)5 a tanúsítvány időtartamának meghosszabbítása és a meghosszabbítás megvonása;
f)6 a tanúsítvány értelmezése;
g)7 a bejelentések és a tanúsítványok nyilvántartása, beleértve a fenntartásukkal kapcsolatos kérdéseket;
h)8 a bejelentésekkel és a tanúsítványokkal kapcsolatos hatósági tájékoztatás.
A tanúsítvány megadására irányuló eljárás
3. § (1)9 A közösségi rendelet 8. cikke szerinti bejelentést a Hivatalhoz kell benyújtani.
(2)10 A bejelentés napja az a nap, amelyen a Hivatalhoz beérkezett bejelentés legalább a következőket tartalmazza:
a)11 utalás a tanúsítvány iránti igényre a termék megnevezésével;
b) a bejelentő azonosítására alkalmas adatok;
c) az alapszabadalom lajstromszáma és a találmány címe;
d) a termék – a közösségi rendelet 3. cikkének b) pontjában említett – első forgalomba hozatali engedélyének száma, kelte, és ha az engedély nem a termék első forgalomba hozatali engedélye a Közösségben, a Közösségben kiadott első forgalomba hozatali engedély száma és kelte.
(3)12 A Hivatal a bejelentés benyújtását követően megvizsgálja, hogy a bejelentés megfelel-e a bejelentési nap elismeréséhez előírt feltételeknek. Ha a bejelentési nap nem ismerhető el, a bejelentőt fel kell hívni a hiányok harminc napon belül történő pótlására. A hiányok határidőben történő pótlása esetén a bejelentés napjának a hiánypótlás beérkezési napját kell elismerni. Ellenkező esetben a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
(4) A bejelentésért a bejelentés napját követő két hónapon belül külön jogszabályban meghatározott bejelentési díjat kell fizetni.
(5)13 Ha a bejelentési díjat nem fizették meg, a Hivatal figyelmezteti a bejelentőt az előírt határidőben történő hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
(6)14 Ha a bejelentés megfelel a (3) bekezdés alapján vizsgált követelményeknek, a Hivatal a bejelentésről – a közösségi rendelet 9. cikke szerint – hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást közöl és azt az alapszabadalomra vonatkozóan feltünteti a szabadalmi lajstromban.
(7)15 Ha a bejelentés megfelel a (3) bekezdés alapján vizsgált feltételeknek, a Hivatal megvizsgálja, hogy a bejelentés megfelel-e a közösségi rendeletben, az Szt.-ben és az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
(8)16 A Hivatal vizsgálata kiterjed arra is, hogy – a közösségi rendelet 3. cikke c) és d) pontjának értelmében – a bejelentő által megjelölt termékre adtak-e már tanúsítványt, illetve, hogy a tanúsítvány alapjául szolgáló forgalomba hozatali engedély az első forgalomba hozatali engedélynek minősül-e.
(9) A bejelentés nem változtatható meg úgy, hogy a tanúsítvány más termékre, más forgalomba hozatali engedélyre vagy más alapszabadalomra vonatkozzon, mint amelyet a bejelentés benyújtásakor megjelöltek.
(10)17 Ha a bejelentés nem felel meg a közösségi rendeletben, az Szt.-ben és az e rendeletben előírt követelményeknek, a bejelentőt fel kell hívni a hiányok pótlására, illetve nyilatkozattételre. A bejelentést el kell utasítani, ha az a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére sem elégíti ki a vizsgált követelményeket. Ha a bejelentő a hiánypótlási felhívásra a kitűzött határidőn belül nem válaszol, a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
4. § (1)18 Ha a bejelentés megfelel a közösségi rendeletben, az Szt.-ben és az e rendeletben előírt követelményeknek, a Hivatal a bejelentés tárgyára tanúsítványt ad.
(2)19 A Hivatal a tanúsítványról, illetve a bejelentés elutasításáról vagy visszavontnak tekintéséről a közösségi rendelet 11. cikke szerint hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást közöl.
(3) A tanúsítvány megadását az alapszabadalomra vonatkozóan fel kell tüntetni a szabadalmi lajstromban és be kell jegyezni a tanúsítványlajstromba (6. §).
A tanúsítvány időtartamának meghosszabbítása20
4/A. §21 (1)22 Az időtartam meghosszabbítása iránti kérelmet a Hivatalhoz kell benyújtani.
(2) Az időtartam meghosszabbítása iránti kérelemre külön jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül; a kérelem díjának megfizetésére a 3. § (5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(3)23 A Hivatal az időtartam meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásának tényéről hivatalos lapjában a közösségi rendelet 9. cikkében meghatározott módon közöl hatósági tájékoztatást.
(4)24 A Hivatal megvizsgálja, hogy az időtartam meghosszabbítása iránti kérelem megfelel-e a közösségi rendeletben, az Szt.-ben és az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
(5) Ha az időtartam meghosszabbítása iránti kérelem nem felel meg a (4) bekezdés alapján vizsgált feltételeknek, a kérelmezőt hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre kell felhívni. A kérelmet el kell utasítani, ha az a hiánypótlás, illetve nyilatkozat ellenére sem elégíti ki a vizsgált követelményeket. Ha a kérelmező a hiánypótlási felhívásra a kitűzött határidőn belül nem válaszol, a kérelmet visszavontnak kell tekinteni.
4/B. §25 (1)26 Ha az időtartam meghosszabbítása iránti kérelem megfelel a közösségi rendeletben, az Szt.-ben és az e rendeletben előírt követelményeknek, a Hivatal a tanúsítvány időtartamát a közösségi rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint meghosszabbítja.
(2)27 Ha az időtartam meghosszabbítása iránti kérelmet a bejelentéssel egyidejűleg, illetve a tanúsítvány megadása iránt folyamatban lévő eljárásban nyújtották be, a Hivatal a kérelemről a tanúsítvány megadása tárgyában hozott – eljárást befejező – döntésében dönt.
(3)28 A már megadott tanúsítvány időtartamának meghosszabbítására irányuló eljárást a tanúsítvány megszűnésének, illetve érvénytelenségének megállapítására irányuló eljárás jogerős befejezésig fel kell függeszteni. Ha a Hivatal megállapítja a tanúsítvány megszűnését, illetve érvénytelenségét, az időtartam meghosszabbítása iránti kérelmet visszavontnak kell tekinteni; ellenkező esetben a tanúsítvány időtartamának meghosszabbítására irányuló eljárást folytatni kell.
(4)29 A Hivatal az időtartam meghosszabbításáról, illetve a kérelem elutasításáról vagy visszavontnak tekintéséről a közösségi rendelet 11. cikke szerint hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást közöl.
(5) Az időtartam meghosszabbítását be kell jegyezni a tanúsítványlajstromba.
5. §30 (1)31 Az Szt. eltérő rendelkezése hiányában a Hivatal csak megváltoztatási kérelem alapján és csak annak a bírósághoz történő továbbításáig módosíthatja és vonhatja vissza a következő kérdésekben hozott – az eljárást befejező – döntését:
a) a tanúsítvány megadása és időtartamának meghosszabbítása;
e) a tanúsítvány időtartama meghosszabbításának megvonása.
(2)32 Az (1) bekezdés c) pontjában – feltéve, hogy az eljárás a 9. § (4) bekezdése alapján folyt –, valamint d) és e) pontjában említett kérdésekben hozott – az eljárást befejező – döntését – az Szt. eltérő rendelkezése hiányában – a Hivatal megváltoztatási kérelem alapján is csak akkor módosíthatja vagy vonhatja vissza, ha megállapítja, hogy döntése jogszabályt sért, vagy ha a felek a döntés módosítását vagy visszavonását egybehangzóan kérik.
(3)33 A tanúsítvány megadására, illetve időtartamának meghosszabbítására irányuló eljárásra egyebekben a Hivatalnak a szabadalmi ügyekben való eljárására vonatkozó általános szabályokat (Szt. VII. fejezet) kell megfelelően alkalmazni, a következő eltérésekkel:
a) a közösségi rendelet 7. cikkében megszabott határidők elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye;
b) az Szt.-nek a nyilvánosságra vonatkozó szabályait (53. §) a bejelentés benyújtásának napjától alkalmazni kell;
Tanúsítványlajstrom35
6. § (1)36 A Hivatal a bejelentésekről és a tanúsítványokról lajstromot vezet, amelybe be kell jegyezni a tanúsítványokra vonatkozó jogokkal kapcsolatos minden tényt és körülményt. A tanúsítványlajstromban fel kell tüntetni különösen
a) a tanúsítvány lajstromszámát;
b) a tanúsítvány ügyszámát;
c) a tanúsítvány címét;
d) a tanúsítvány jogosultjának nevét és címét;
e) a képviselő nevét és székhelyét;
f) az alapszabadalom lajstromszámát, címét és bejelentési napját;
g) a közösségi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett forgalomba hozatali engedélyek számát, keltét és az azokban szereplő terméket;
h)37 a tanúsítvány időtartamát, időtartamának meghosszabbítását, illetve a meghosszabbítás megvonását;
i) a tanúsítványt megadó határozat keltét;
j) a fizetett fenntartási díj összegét és a fizetés időpontját;
k) a tanúsítvány megszűnését, illetve érvénytelenségének megállapítását, annak jogcímét és időpontját;
l) a hasznosítási engedélyeket.
(2)38 A tanúsítványlajstromra egyebekben az Szt.-nek a szabadalmi lajstromra vonatkozó rendelkezéseit (54–55. §-ok) kell megfelelően alkalmazni.
A tanúsítványra vonatkozó szabályok
7. § (1) A (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a tanúsítványokból eredő jogokra és kötelezettségekre, a tanúsítványokkal kapcsolatos hasznosítási szerződésekre, kényszerengedélyekre, valamint a tanúsítvány bitorlására az Szt. II–V. fejezeteinek rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell.
(2)39 A tanúsítvány tartamára évenként, külön jogszabályban meghatározott fenntartási díjat kell fizetni, az Szt. 22/A. §-a (4) bekezdésének megfelelően. A tanúsítvány megadását megelőzően esedékessé vált fenntartási díjat a megadó határozat jogerőre emelkedésétől számított hat hónapon belül is meg lehet fizetni. Ha a tanúsítvány időtartamának utolsó éve tört évet alkot, az adott évi fenntartási díj arányos részét kell megfizetni, az utolsó teljes évre vonatkozó fenntartási díj megfizetésével egyidejűleg.
A tanúsítvány megszűnése és érvénytelensége
8. § (1) A tanúsítvány megszűnésére az Szt. 40. §-át, 41. §-ának (1), (2) és (4) bekezdését, valamint 43. §-át is alkalmazni kell. Az oltalom megszűnésének időpontjára az Szt. 39. §-ának a)–c) pontjai megfelelően irányadók.
(2) A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítása esetén a tanúsítvány a bejelentés napjára visszaható hatállyal szűnik meg. A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására irányuló kérelmet elutasító jogerős határozat kizárja, hogy azonos ténybeli alapon ugyanannak a tanúsítványnak az érvénytelensége iránt bárki újabb eljárást indítson.
Az időtartam meghosszabbításának megvonása40
8/A. §41 (1) Az időtartam meghosszabbításának megvonása esetén a tanúsítvány időtartama a közösségi rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott ideig tart.
(2) Az időtartam meghosszabbításának megvonására irányuló kérelmet elutasító jogerős határozat kizárja, hogy azonos ténybeli alapon, ugyanazon tanúsítványra vonatkozóan az időtartam meghosszabbításának megvonása iránt bárki újabb eljárást indítson.
(3)42 A Hivatal az időtartam meghosszabbításának megvonásáról – a közösségi rendelet 16. cikkének (2) bekezdése szerint – hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást közöl.
A tanúsítványokkal kapcsolatos egyéb eljárások
9. § (1)43 A Hivatal megállapítja a tanúsítványnak a közösségi rendelet 14. cikke b)–d) pontjai szerinti megszűnését, továbbá a tanúsítványt az Szt. 40. §-a alapján újra érvénybe helyezi. A megszűnés megállapítására és az újra érvénybe helyezésre az Szt. 79. §-ának (2) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(2)44 Ha a tanúsítványnak a közösségi rendelet 14. cikke d) pontja alapján történő megszűnését a Hivatal kérelemre állapítja meg, a kérelemmel kapcsolatban a tanúsítvány jogosultját nyilatkozattételre kell felhívni. Az így indult eljárásban a Hivatal írásbeli előkészítés után határoz a tanúsítvány megszűnésének a közösségi rendelet 14. cikke d) pontja alapján történő megállapításáról vagy a kérelem elutasításáról.
(3)45 A közösségi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének b) pontja és – ha az alapszabadalmat megsemmisítik – c) pontja alapján a tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására a Hivatal hivatalból is indíthat eljárást.
(4)46 A Hivatal háromtagú tanácsban jár el a tárgyaláson és hoz határozatot a tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására, illetve az időtartam meghosszabbításának megvonására irányuló eljárásban, kivéve, ha az eljárás a (3) bekezdésben megjelölt jogcímek valamelyike alapján indult.
(5)47 Ha a Hivatal a már megadott tanúsítvány időtartamát a közösségi rendelet és a 4/A–4/B. §-ok alapján meghosszabbította, a tanúsítvány érvénytelenségét, illetve megszűnését megállapító határozatban egyidejűleg rendelkezni kell a tanúsítvány időtartamának meghosszabbításáról rendelkező határozat hatályon kívül helyezéséről.
(6)48 A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására és a tanúsítvány időtartama meghosszabbításának megvonására irányuló eljárásra egyebekben az Szt. 80–81/A. §-ait kell megfelelően alkalmazni.
(7)49 A tanúsítvánnyal kapcsolatban indított nemleges megállapítási eljárásra az Szt. 82–83. §-át kell megfelelően alkalmazni.
(8)50 Ha a tanúsítvány értelmezése kérdésében vita támad, az eljáró bíróság vagy egyéb hatóság megkeresésére a Hivatal a tanúsítvány, az alapszabadalom leírása és a forgalomba hozatali engedély összevetése alapján szakvéleményt ad.
Bírósági eljárások a tanúsítványokkal kapcsolatos ügyekben
10. § A tanúsítványokkal kapcsolatos bírósági eljárásokra a szabadalmakkal kapcsolatos bírósági eljárásokra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
A növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványaira vonatkozó szabályok
11. § (1) Ezt a rendeletet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kiegészítő oltalmi tanúsítvány megadására irányuló bejelentésekre és az ilyen bejelentés alapján megszerzett kiegészítő oltalmi tanúsítványokra is alkalmazni kell.
(2)51 A Hivatalnak a 3. § (8) bekezdése alapján végzett vizsgálata arra terjed ki, hogy az (1) bekezdésben említett közösségi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontja értelmében a bejelentő által megjelölt termékre adtak-e már tanúsítványt, illetve, hogy a tanúsítvány alapjául szolgáló forgalomba hozatali engedély az első forgalomba hozatali engedélynek minősül-e.
12. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
Átmeneti rendelkezések52
13. §53 Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az elektronikus ügyintézést az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 108. § (2) bekezdése szerint 2018. január 1-jét megelőzően nem vállalta, 2017. december 31-ig az elektronikus kapcsolattartásra e rendelet 2016. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
1 Az 1. § a) pontja a 272/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 1. § d) pontját a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
3 A 2. §-t megelőző alcím a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
4 A 2. § nyitó szövegrésze a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
5 A 2. § új e) pontját a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti e)–g) pontok jelölését f)–h) pontra változtatva. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
6 A 2. § eredeti e) pontjának jelölését a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 2. §-a f) pontra változtatta.
7 A 2. § eredeti f) pontjának jelölését a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 2. §-a g) pontra változtatta.
8 A 2. § eredeti g) pontjának jelölését a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 2. §-a h) pontra változtatta.
9 A 3. § (1) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 A 3. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
11 A 3. § (2) bekezdés a) pontja a 138/2014. (IV. 30.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
12 A 3. § (3) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
13 A 3. § (5) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
14 A 3. § (6) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
15 A 3. § (7) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
16 A 3. § (8) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
17 A 3. § (10) bekezdésének harmadik mondatát a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
18 A 4. § (1) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
19 A 4. § (2) bekezdése a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
20 A 4/A. §-t megelőző alcímet a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
21 A 4/A. §-t a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
22 A 4/A. § (1) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
23 A 4/A. § (3) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 A 4/A. § (4) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
25 A 4/B. §-t a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
26 A 4/B. § (1) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
27 A 4/B. § (2) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
28 A 4/B. § (3) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
29 A 4/B. § (4) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
30 Az 5. § a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
31 Az 5. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
32 Az 5. § (2) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
33 Az 5. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
34 Az 5. § (3) bekezdés c) pontját a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
35 A 6. §-t megelőző alcím a 272/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 6. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 272/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 6. § (1) bekezdésének h) pontja a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
38 A 6. § (2) bekezdése a 272/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 7. § (2) bekezdése a 221/2005. (X. 13.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, a 272/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
40 A 8/A. §-t megelőző alcímet a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
41 A 8/A. §-t a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
42 A 8/A. § (3) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
43 A 9. § (1) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
44 A 9. § (2) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
45 A 9. § (3) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
46 A 9. § (4) bekezdése a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított, a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
47 A 9. § új (5) bekezdését a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5)–(7) bekezdés számozását (6)–(8) bekezdésre változtatva. A 9. § (5) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
48 A 9. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta és szövegét megállapította a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 9. § (2)–(3) bekezdése. E módosító rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2007. október 25. napját követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.
49 A 9. § eredeti (6) bekezdésének számozását a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése (7) bekezdésre változtatta.
50 A 9. § eredeti (7) bekezdésének számozását a 264/2007. (X. 10.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése (8) bekezdésre változtatta. A 9. § (8) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
51 A 11. § (2) bekezdése a 341/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
52 A 13. §-t megelőző alcímet a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 28. § (1) bekezdése iktatta be.
53 A 13. §-t a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 28. § (1) bekezdése iktatta be.


text:
A Bíróság végzése (kilencedik tanács), 2015. június 4.#Mirelta Ingatlanhasznosító kft kontra Európai Bizottság és európai ombudsman.#Fellebbezés – Megsemmisítés iránti kereset – Kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindításának a Bizottság általi megtagadása – Elfogadhatatlanság és a Törvényszék hatáskörének hiánya – Részben nyilvánvalóan megalapozatlan és részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan fellebbezés.#C-576/14. P. sz. ügy.#A Bíróság végzése (kilencedik tanács), 2015. június 4. - EU Law and Publications
Uniós jog A Bíróság végzése (kilencedik tanács), 2015. június 4.Mirelta Ingatlanhasznosító kft kontra Európai Bizottság és európai ombudsman.Fellebbezés – Megsemmisítés iránti kereset – Kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindításának a Bizottság általi megtagadása – Elfogadhatatlanság és a Törvényszék hatáskörének hiánya – Részben nyilvánvalóan megalapozatlan és részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan fellebbezés.C-576/14. P. sz. ügy.A Bíróság végzése (kilencedik tanács), 2015. június 4.
: ECLI:EU:C:2015:370
: 62014CO0576
A Bíróság végzése (kilencedik tanács), 2015. június 4.Mirelta Ingatlanhasznosító kft kontra Európai Bizottság és európai ombudsman.Fellebbezés – Megsemmisítés iránti kereset – Kötelezettségszegés ...
Az ombudsman vitatott határozatának megsemmisítése iránti kérelemmel kapcsolatban a Törvényszék...
Mirelta Ingatlanhasznosító kontra Bizottság és ombudsman
Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel megtámadható aktusok – A kötelezettség...
28.9.2015 HU
A Bíróság 2015. június ...
az uniós jog megsértése, egyének jogai, igazságszolgáltatáshoz való jog, jogértelmezés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság