text:
⭐A kórkép mint történeti forrás Bayor Ferenc nyugalmazott tábornok, újvidéki városparancsnok as pere és elítélése
A kórkép mint történeti forrás Bayor Ferenc nyugalmazott tábornok, újvidéki városparancsnok as pere és elítélése
Download "A kórkép mint történeti forrás Bayor Ferenc nyugalmazott tábornok, újvidéki városparancsnok 1942 43-as pere és elítélése"
1 Pihurik Judit Betekintő 2011/4. A kórkép mint történeti forrás Bayor Ferenc nyugalmazott tábornok, újvidéki városparancsnok as pere és elítélése Esettanulmányom forrása Bayor Ferenc nyugállományú tábornok as perének iratanyaga. Újvidék 1941-es katonai városparancsnokát gazdasági és egyéb bűncselekményekért mivel tiszti rangjáról lemondott 1942-ben polgári bíróság elé állították, és 1943-ban két év börtönbüntetésre ítélték ben másokkal együtt kiadták Jugoszláviának, ahol halálra ítélték, és 1946 novemberében a péterváradi erődben kivégezték. Magyarország Horvátországnak a délszláv államból történt kiválása után április 11-én csatlakozott a Jugoszlávia elleni német támadáshoz. A 3. magyar hadsereg alakulatai a korábbi történelmi határokig foglalták el a Délvidék nagy részét,2 a megszállt területen augusztus 15-éig katonai közigazgatás működött.3 A revízióban részt vevő magyar katonákat, a katonai és polgári közigazgatás tisztviselőit nem készítették föl a visszacsatolt területen élő lakossággal való kapcsolatteremtésre, politizálásra, és ez a későbbiekben súlyos következményekkel járt. Stomm Marcel,4 a Szabadkára bevonuló 14. gyalogdandár parancsnoka így emlékezett vissza erre: De nem kaptunk irányelveket arra vonatkozólag sem, hogy Bácska megszállásánál, ahol egy városban vagy községben négyféle nemzetiség lehet, mi legyen a magatartás a lakosság érdekében [ ] Hiányzott az olyan tájékoztatás is, hogy mi legyen a magatartásunk a különböző nemzetiségekkel szemben, és milyen magatartás várható el az egyes nemzetek részéről irányunkban. 5 Ebben a kiélezett helyzetben lett Újvidék városparancsnoka 1941 áprilisától augusztus 15-éig az 1940-ben reaktivált tábornok. Bayor Ferenc az első világháború idején ötvenhárom hónapig teljesített frontszolgálatot, katonai előmenetele átlagosnak mondható: 1934-ben kapta meg az ezredesi előléptetést, 1935-től főtanácsnok lett. Utolsó szolgálati helye Kaposvár volt, ahol katonai szempontból nem jelentős posztot töltött be: Somogy megyei testnevelési felügyelőjeként működött november 1-jétől július 30-áig as nyugdíjazásáig ezredes volt, ekkor kapta meg a címzetes tábornoki rangot. Betegségei súlyosabb fokú ideggyengeség, véredény-elmeszesedés következtében gyakori fejfájás, testi, szellemi kifáradás, fokozott reflexek, álmatlanság, nyomott hangulat, lábikragörcs miatt mindennemű katonai szolgálatra alkalmatlannak nyilvánították, megjegyezve, hogy kora miatt állapotának javulása nem várható.6 Katonai értékelése szerint kiváló törzstiszt volt, de csapatszolgálatra nem tartották alkalmasnak. Csak a terület-visszacsatolások következtében beálló káderhiány lehetett az oka, hogy a fentiek ellenére 1940-ben Bayor Ferencet is visszahelyezték aktív szolgálatba: fél évig Szatmárnémeti városparancsnoka volt, majd betegsége miatt Pesten kezelték áprilisában kapta új megbízatását, s érkezett Újvidékre. Első elsietett lépéseként a városban már április 25-én megjelent a falragasz, amely szerint az október 31. után betelepült szerb, montenegrói, zsidó, cigány lakosoknak el kell hagyniuk a területet. A bácskai és baranyai területekről is folyó kitelepítéseket végül a németek fékezték le, mert nem volt érdekük, hogy az általuk pacifikált Szerbiába, ahová Horvátországból is folyamatosan érkeztek a szerbek, még több menekült érkezzen.7 A kísérlet, amelynek következtében 1941 májusáig körülbelül 7500 embert telepítettek át Szerbiába, és 3500 főt internáltak,8 tovább rontotta a bevonuló magyarok és a szerb kisebbség viszonyát. Kádár Gyula ezredes9 memoárjában rendkívül kritikusan emlékezik vissza Újvidék városparancsnokára: Bácska megszállása után itt is életbe lépett a katonai közigazgatás, ez a suta intézmény. Értesülésem szerint vezetője egy Novákovics nevű 12 altábornagy10 volt, maga is délvidéki szerb származású; az ügyeket megértéssel és nagy jóindulattal kezelte. Csak dicsérni hallottam. Ezzel szemben az újvidéki katonai parancsnok, Bajor (Bayer) nyugdíjas tábornok aki Erdélyben is a katonai közigazgatásnál volt vezető beosztásban a visszaélések és törvénytelenségek sorozatát követte el. Az újvidéki szerb és zsidó lakosságra önhatalmúlag»hadisarcot«vetett ki, összegszerűleg kb. ötmillió pengőt. Amikor erről a honvéd vezérkar főnöke értesült jellemző, hogy csak 1942-ben11, Bajor ellen haditörvényszéki eljárás indult, annál is inkább, mert a pénzekkel elszámolni nem tudott. 12 Kádár további vádakat is megfogalmazott, mert állítása szerint a katonai ügyész megmutatta neki Bayor fotóalbumát, mely kb a városparancsnokról készült fényképet tartalmazott: az elképzelhető legocsmányabb pornografikus ábrázolásban maga Bajor szerepelt, a legbetegebb fantáziát is meghazudtoló, perverz helyzetekben. Erre a hazafias célra nyilván jókora összeg szükséges. 13 Hasonlókat tartalmaz egy egészen más jellegű forrás is Bayorról: Ujszászy István vezérőrnagy14 a Belügyminisztérium Államvédelmi Hatósága fogságában 1948-ban tett vallomásában utal arra, hogy a korábbi városparancsnok Újvidéken számtalan visszaélést követett el, megsarcolta a szerb és a zsidó lakosságot, nőket becstelenített meg, és részben kirabolta a báni palotát.15 A fenti vádaknak van igazságtartalma, de vannak köztük tévedések és ellenőrizhetetlen állítások is: Bayor a per előtt lemondott rangjáról, ezért polgári és nem katonai bíróság elé állították; a beszedett pénzt nem sikkasztotta el, a nagy részével el tudott számolni. A pornográf albumról más forrás nem szól de az orvosi véleményben említést tesznek a tábornok felfokozott szexuális érdeklődéséről. A tények rekonstruálása azért nehéz, mert hiányosak a források: az 1943 októberétől kétéves büntetését a váci börtönben töltő, majd a nyilasok által 1944-ben szabadlábra helyezett tábornokot a rá vonatkozó összes dokumentummal együtt ben kiadták a jugoszláv hatóságoknak de a polgári eljárás anyagának másolata a Csongrád Megyei Levéltárban megtalálható.16 A terjedelmes iratcsomó az ügy jelentőségéhez mérten imponáló mennyiségű dokumentumot tartalmaz: többek között az első és másodfokú ítéletet; a védőbeszédet; a védelem indoklását, a semmisségi kérelmet; az orvos szakértői véleményt és az elmeorvosi megfigyelést, ezeken kívül leveleket, jegyzőkönyvmásolatokat is. Bayor városparancsnoki működésének felvázolása a fentiek miatt szintén nehézségekbe ütközik, mert az újvidéki levéltár anyagában összesen ötdoboznyi irat17 maradt fenn erről az időszakról, és ezek a visszacsatolás után szokásos tematikájú dokumentumokat tartalmazzák,18 kevés közöttük a Bayor által szignált, tevékenységének hátterét illusztráló forrás. A Hadtörténelmi Levéltárban személyi kartonja és bizonyos, a katonai közigazgatás működésére vonatkozó iratok találhatók, a Politikatörténeti és Szakszervezeti Levéltárban pedig a jugoszláviai perrel kapcsolatos néhány dokumentum.19 Az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárában a Bayor Ferenc és társai feliratú dosszié főként a magyarországi orosz emigrációra vonatkozó iratokat tartalmaz.20 A tábornok valószínűleg szívügyének tekintette támogatásukat, mert Újvidéken, ahol 1254 fős volt az orosz kolónia,21 vöröskeresztes bizottságot hoztak létre, és a jövedelem nélküli családok számára népkonyhát nyitottak szeptemberében Budapestre való visszatérése után az ottani orosz emigráns csoporttal is kapcsolatba került, egyik értekezletük résztvevőjeként említi egy 1952-es jelentés, amely szerint üdvözölték a bolsevizmus elleni harc megindulását. Bayort viszont ez az irat mint ismeretlen személyi adatokkal rendelkező, 1942-ben Budapesten tartózkodó orosz emigráns tábornokot említi.22 Az újvidéki Honvéd Állomás Parancsnokság október 21-i feljelentése23 szerint Bayor Ferenc hivatali sikkasztás miatt március 31-től június 28-ig volt előzetes letartóztatásban, utána vizsgálati fogságban. A tábornok végül lopásért, sikkasztásért, közokirat-hamisításért, hűtlen kezelésért és hivatali visszaélésért állt bíróság elé. E vádak alól első alkalommal felmentették, a másodfokú tárgyaláson azonban lopásért és közokirat-hamisításért elítélték.24 A kortársak fentebb idézett vádjai sokkal jelentősebb tetteket sorolnak: nagy összegű sikkasztás és pornográfia is szerepel bennük. A periratok alapján azonban egyértelműen kiderült, hogy Bayor az újvidéki 23 zsidóság által összegyűjtött pénzt és értékeket bár elkövetett kisebb szabálytalanságokat, és a korrupció gyanúja is felmerült nem saját céljaira fordította. Az érintett pénz története egyértelműnek tűnik, mert megvan az újvidéki zsidóság levele Bayorhoz, amelyben felajánlották: Újvidék város izraelita vallású lakossága a felett érzett örömében, hogy a dicső magyar honvédség a Délvidéket felszabadította és az anyaországhoz visszacsatolta, hazafias kötelességének tartja, hogy újvidék katonai parancsnoksága által megjelölendő célra méltó összeget felajánljon. Ezennel bátorkodunk átnyújtani az ezen célból megindult akció eddigi eredményét. 25 Valószínű azonban, hogy a hadisarc fizetésének Újvidék zsidó lakossága elébe ment, feltehetően azért, mert a terület visszacsatolása idején Magyarországon már évek óta érvényben voltak a zsidótörvények. Bayor április 30-án fogadta a dr. Lusztig Nándor hitközségi elnök vezette izraelita küldöttséget, amelynek tagjai az 5 milliós felajánlási okiratot és egy táskában pengőt átadtak neki. Mikor kiderült, hogy rel nagyobb az összeg, a tábornok kijavíttatta az okiratot, és a pénzt a Postatakarékpénztárban helyeztette el. Tárgyi felajánlások is voltak: áru, ingatlan, jelzálogi bekebelezés, csekk, betétkönyv, értékpapírok, részvények. A teljes összeg nem folyt be, és Werth Henrik, a magyar Honvéd Vezérkar főnöke le is állítatta a további pénzbeszedést. A Bayor által a honvédség fejlesztésére szánt összeget sem fogadta el, az elsőfokú ítélet26 szerint az alábbi indoklással: könnyen olyan látszata lenne, mintha a zsidók szerelnék fel a hadsereget, ellenben [Werth Henrik] utasította a vádlottat, hogy a pénzt tartsa magánál s használja azt fel a magyarság kulturális és szociális céljaira. Ennek folytán a zsidó hitközség tagjai által felajánlott és befizetett értékek különböző építkezésekre, így a magyar kisemberek által lakott és a jugoszláv impérium alatt igen mostohán kezelt újvidéki Darányi-telep épületeinek, útjainak, dunai védőtöltésének a rendbehozatalára, különböző intézmények támogatására, általában a magyarság megerősítésére fordíttatott Bayor tábornok Nagy Miklós újvidéki polgármesternek is megpróbálta átadni a pénzt, de ő szintén megtagadta az átvételt. A belügyminiszter rendeletére hivatkozott, amely arra intette, hogy bizonytalan, nem egészen tiszta dolgot ne vegyen át a katonai közigazgatásból. Bayor vallomása szerint a fentiek miatt ismételten és kétségbeesetten fordult a hadsereg szállásmesteri osztályához a pénz elhelyezése ügyében. Végül Bárdossy László miniszterelnök elé terjesztették a problémát, de mivel a tábornok továbbra sem kapott választ, nem tudta, kivel számoljon el. Ezért úgy döntött, hogy a Délvidéki Magyar Közművelődési Szövetségnek (DMKSZ) adja át, és intézkedett arról, hogy az esetleg még befolyó pénzek is odakerüljenek. Az utóbbi összeg kamatát, közel tízezer pengőt viszont neki utalták át Pestre, ahol a katonai közigazgatás felszámolása után, 1941 szeptemberétől tartózkodott. A bonyodalmak és a vádak főként Bayor tábornok további cselekedeteiből származtak. Amikor szeptember 15-én átvette a 9517 pengő 83 fillér kamatot, az elismervényt a katonai közigazgatás pecsétjével pecsételte le, és visszadatálta szeptember elsejére, az átvétel helyeként Újvidéket tüntetve fel. Az eljáró póttisztviselő azonban korrigálta ezt, Budapestre és szeptember 15-ére javítva az adatokat. Bayor az összegből 861 pengőt tőke megjelöléssel Darányi-alap, 8656 pengő 83 fillért kamat megjelöléssel Darányi-járulék címen a Pesti Magyar Kereskedelmi Bankban helyezett el. Arra is fény derült, hogy korábban, a katonai közigazgatás időszakában a zsidók pénzéből pengőt a leventeotthonnak utalt ki, ebből 1000 pengőt adott át egy leventeoktatónak, utóbbiról azonban csak később állította ki a nyugtát. A fennmaradó összeget az újvidéki Városi Takarékpénztárnál helyezte el. Egy másik vádpont az összegyűjtött zsidó javak értékesítésével kapcsolatos. Ezt nehéz volt felbecsülni, ráadásul mivel azt állították, hogy az áru gyenge minőségű áron alul adták el. A vevő ellen is eljárást indítottak, mert nem tudta igazolni a beszerzést: Bayornak még a vétel idején pecsétes papírt kellett volna adnia a tranzakcióról. Ezt a volt városparancsnok szintén utólag, augusztus végén tette meg, amikor már nem lett volna joga hozzá. A tábornokot lopással is megvádolták, mert állítólag a báni lakásból ahol lakott és a Szokol-házból27 április 13. és augusztus 30. között elvitetett különböző tárgyakat: 34 két ezüsttálcát, egy perzsa- és egy szmirnaszőnyeget, két serleget, egy ólomkristály üveget és valószínűleg egy aranyozott keretes olajfestményt is. A tárgyaláson a védőbeszéd28 kiindulópontja az volt, hogy Bayort a zsidók eleve le akarták fizetni, de ő ezt nem fogadta el, a pénzt pedig csak a jobb kamat kedvéért tette be személyesen a takarékpénztárba. Az ügyvéd részletesen ismertette az elszámolásokat, majd arra hivatkozott, hogy a tábornokot mindössze három félnapos katonai parancsnoki tanfolyam után nevezték ki először Szatmárnémeti, majd Újvidék katonai közigazgatási parancsnokává. Ismertette katonai pályafutását és kitüntetéseit is. Mentőkörülményként említette, hogy Bayor a saját neve alatt, a katonai parancsnokság körpecsétjével adta be a bankba a teljes összeget. Újvidéket szeptember elején hagyta el, előtte a báni lakást ahol korábban lakott saját kérésére leltárilag átadta. A két tálcát és a két kis szőnyeget, amit magával vitt Budapestre, a saját pénzén vásárolta, azok nem szerepeltek a báni leltárban. A többi említett ingóság Bayor vallomása szerint véletlenül került hozzá, azokat vissza akarta adni. A hűtlen kezelés vádját a védelem azzal szándékozott cáfolni, hogy a feljelentés nincs az iratok között, mert azt a Belügyminisztériumhoz adták be, de a nyomozást Meggyesi Lajos29 folytatta le, aki közvetlenül az igazságügy-miniszter irányítása alá tartozott. Az ügyvéd ez utóbbi tényt tekintette a legfőbb sérelemnek, mert Meggyesit január 1-jén nevezték ki, korábban Jugoszláviában volt ügyész,30 ezért szerinte a magyar büntetőjogi eljárást, a kereskedelmi és a magánjogot nem is ismerte: Csak így volt lehetséges az, hogy a feljelentés és a saját nyomozása alapján Magyarország egyik kiváló tábornokát letartóztatta [ ] Mindez magában Újvidéken is súlyos lelki rombolást eredményezett. A nyomozó hatóság által emelt vádakat felnagyították, százezrek, milliók elsikkasztásáról, egy nagy bűnszövetkezet garázdálkodásáról közöltek valótlan híreket. Azt is sérelmezte, hogy bűnügyi útra terelték az ügyet, holott Újvidék polgármestere már az ügy elején beismerte, hogy nem volt hajlandó a pénzt átvenni Bayortól. Az ügyvéd zárszava ez volt: Vajúdnak a hegyek és megszületik a nevetséges egér. Maga a tábornok arra hivatkozva, hogy a zsidóktól beszedett pénzzel el akart számolni, csak nem volt kinek nem ismerte el a bűnösségét. Védekezését elfogadták, mert a pénzre vonatkozó összes pénztári naplót és iratokat megtalálták nála. Bayor Ferencet ezért első fokon azzal az indokkal, hogy hiányos volt az előkészítő eljárás felmentették. A felmentő ítélettel szemben a vád és a védelem is semmisségi kérelmet31 adott be. Az ügyvéd azt állította, Bayort politikai nézetkülönbség miatt perelték be. Indoklása: Vádlott személyében nemcsak egy fizikai személy, hanem egy magas állású köztisztviselő, a háború során bizalmi állást betöltő magas rangú [sic!] katona, a magyar királyi honvédség tábornoki karának érdemekben kimagasló egyik tagja került politikai nézetkülönbségek eredményeként a vádlottak padjára. Ezért vádlottnak nemcsak jogos magánérdeke, hanem a közérdek is megköveteli annak tisztázását, vajon a szolgáltatott bizonyítékok meggyőzik-e a bíróságot arról, hogy a vádlott a terhére rótt lopási cselekményt el nem követte. A védő emiatt keveselli a felmentést, mert az nem zárja ki a tett elkövetését, márpedig Bayor tiszti rangjának visszaadásához meg kellene állapítani, hogy nem követte el a bűncselekményt. A védelem semmisségi kérelméhez csatolták Bayor említett, április 25-i rendeletét is. Ezzel akarták bizonyítani, hogy a dobrovoljácok32 kiutasítása után mivel értéktárgyaikat nem vihették magukkal tömegével fordultak elő ilyen eladások, így a tábornok is hozzájuthatott vásárlás útján a nála talált ingóságokhoz. Hogy a helyzet nem volt ennyire egyszerű, azt a peranyagban található egyéb forrásokkal lehet bizonyítani. Az újvidéki törvényszék vádtanácsa már július 28-án kérte Bayor tábornok elmeállapotának felülvizsgálatát.33 Az orvos szakértői vélemény34 részletesen ismerteti a vádlott családi körülményeit, egészségi és elmeállapotát, valamint pályafutását. Kiemeli, hogy apja alkoholista volt, egyik öccse bénultan született és korán meghalt, egyetlen gyermeke pedig súlyos gyengeelméjűséggel született. Ő maga gyermekkorában sokat betegeskedett, emiatt később kezdte az iskolát. Nem volt jó tanuló, két osztályt megismételt: az elméleti tárgyakhoz nem volt érzéke, matematikából és földrajzból gyönge volt, csak a gyakorlati tantárgyak érdekelték ban szifiliszfertőzésen esett át, volt egy balesete is: lórúgás miatt agyrázkódást szenvedett, 45 hosszabb ideig eszméletlen volt, hónapokig erős fejfájás kínozta. A Ludovika Akadémián öt évig század-, majd zászlóaljparancsnok volt. Ezután minisztériumi beosztást kapott, állítása szerint ezt tiszttársai intrikája folytán veszítette el. Nyugdíjazása előtt Somogy megye testnevelési tanfelügyelője volt és innen rendelték be tábornoki vizsgára. Önéletírása szerint ezen megfelelt, de az orvosnak nem tudta megmondani, milyen minősítést kapott, és azt sem, miért nyugdíjazták. Idegösszeroppanását említette, de a tüneteket nem volt képes felidézni. Mint elmondta, 1940-es reaktiválása után jól akart teljesíteni, mert az altábornagyi rendfokozat elnyerését remélte új beosztásától. Állítása szerint városparancsnokként munkával rendkívül túl volt terhelve, a sok bonyolult kérdés elintézéséhez nem volt meg a szaktudása, így teljesen szakreferenseinek volt kiszolgáltatva. A személyiségével kapcsolatos orvos szakértői megjegyzésekben ez áll: Nem dohányzik, alkoholt csak igen kis mértékben fogyaszt, nemileg erősen ingerült és perversitásokra hajló de egyik irat sem részletezi, mit takar e megjegyzés. Az elmeorvosi megfigyelés szerint Bayor folyékonyan, szabatosan beszél, bár néha elveszíti a fonalat. Nevekre, időre nem tud pontosan visszaemlékezni. Hangsúlyozzák: Az általános ismeretekre vonatkozó kérdéseknél feltűnő tájékozatlanságot árult el. Főként a fogalmak meghatározása okoz gondot neki. A vádakkal kapcsolatban a volt tábornok az ártatlanságát hangsúlyozza, és nem tud különbséget tenni lopás és sikkasztás, valamint hivatali és közönséges sikkasztás között. Az orvos szakértői véleményben a vádakat elmeorvosi szempontból is osztályozták. Két fontos motívumot emeltek ki: azt, hogy Bayor szeptember 15-én felvette az újvidéki katonai parancsnokság számára érkezett pénzt, és mint városparancsnok nyugtázta, aláírta és lepecsételte; valamint azt, hogy mint katonai parancsnok a Szerb Nővérek Köre, a Közművelődési Egyesületek Szövetsége, az Adriai Őrség és a Jugoszláv Egyetemisták Egyesületének vagyonát képező betétkönyvet, értékpapírt, készpénzt a lakásán tartotta, és a készpénzt magáncélra fordította. A pénz átvételét és a szabálytalan pecséthasználatot Bayor az orvos előtt azzal magyarázta, hogy ez bizonyítja: nem a saját céljaira kívánta azt felhasználni. A városparancsnoki pecsétre vonatkozóan azt válaszolta: senki nem kérte, hogy adja le, azért tartotta magánál. Az orvos előtt is azzal érvelt, mint a bíróságon: az értékekkel később el akart számolni de nem volt kivel. Nem érezte bűnösnek magát, mert állítása szerint a pénzt csak a kamatok kedvéért helyezte el a bankban, azt bármikor vissza tudja fizetni. A lopás vádját is visszautasította: mint mondta, a serlegeket azért tartotta magánál, mert a feliratukat el akarta tüntettetni, a kristályüvegről meg azt hitte, annyira értéktelen, hogy nem kell vele törődni. A festményeket, ezüsttálcákat, szőnyegeket, fegyvereket menekülő szerbektől vásárolta, nem a báni lakásból származnak. Mikor az orvos szembesítette a kihallgatásakor mondottakkal, zavarodottságára hivatkozott. Azzal védekezett, hogy a fegyvereket emlékül vitte magával úgy vélte, egy katonától ez nem bűncselekmény. Véleménye szerint legfeljebb könnyelműséggel és meggondolatlansággal lehetne vádolni, mert mint katona, nem ért a dolgokhoz. Fentieket összegezve az orvos szakértő megállapította, hogy öröklődő ideg- vagy elmebetegségre utaló terheltséget nem tudtak Bayor tábornoknál megállapítani, szellemi fejlődését azonban apja alkoholizmusa megzavarta, és azt is megsínylette, hogy jómódú családja tönkrement. Katonai pályafutása zavartalan volt, bár csapattest-parancsnoki posztra nem tartották alkalmasnak. Valószínű, hogy első világháborús frontszolgálata könnyítette meg előmenetelét, és fegyelmi ügyei sem voltak. Nyugdíjazásának körülményeit nem tudták feltárni, mert az idegösszeroppanást nem tudta leírni. Életvonalában tehát az orvosok nem találtak olyan törést, ami megmagyarázná a történteket: A változás csak akkor kezdődik, amikor teljesen önálló hatáskörrel városparancsnokká lett kinevezve, eddig még soha nem érzett hatalommal a kezében. Ennek a körülménynek rendkívül nagy jelentőségével még később fogunk találkozni. Felvetődik a kérdés, hogyan volt lehetséges egy ennyire csekély intelligenciával rendelkező személynek főtiszti rangot elérnie. Ennek magyarázatát a terhelt érzelmi világában vélték megtalálni: Mert az, hogy egy ember mennyire tud az életben érvényesülni, nemcsak tudásától és intelligenciájától függ, hanem sokkal nagyobb mértékben attól a képességétől, hogy hogyan tudja»szellemi tőkéjét«értékesíteni, ez 56 pedig szellemi mozgékonyságától, alkalmazkodóképességétől, szellemi reakcióképességétől [ ] függ. Az orvos szakértői vélemény legfontosabb megállapításainak a következőket tartom: Ha a világháború nem jött volna közbe, melyben az előbb vázolt tulajdonságai révén jól bevált, és törzstiszti vizsgát kellett volna tennie, talán sohase vitte volna századosnál magasabbra, de így minden további rostálás nélkül haladhatott előre, nem lévén soha önálló csapattestparancsnok, a szigorúan előírt keretek között a reábízott feladatokat valószínűleg jól is tudta végezni. Szellemi elégtelensége akkor nyilvánult meg, mikor önálló hatáskörrel és kivételes hatalommal felruházva, de még ebben a szerepében rutinierozott képességeivel a katonai feladatokat úgy látszik jól oldotta meg, hisz állítása szerint a szatmárnémeti működésért vezérkari főnöki okirati elismerést kapott, de a polgári ügyek vezetésében és hatalmának önálló alkalmazásánál szűk körű [sic!] intelligenciája fel kellett, hogy mondja a szolgálatot. [ ] A terheltnek, saját bevallása szerint állandóan voltak nem egészen»fair«nőügyei,35 fiatal hadnagy korában egy mohamedán nővel volt viszonya, később el akarták választani feleségétől ilyen ügyek miatt. [ ] Városparancsnoksága alatt a representálás, ünnepeltetés, pohárköszöntők stb. volt a kedvenc foglalkozása, mindenkit személyesen akart fogadni, kicsinyes, apró ügyekkel fecsérelte el idejét, a»zsidópénz«behajtásával lefelé hatalmát, felfelé a gyűjtött összegek szétosztásával nagylelkűségét akarta fitogtatni. Mindenféle közbenjárásokkal hozzá lehetett férni, ha az kellő»formában«történt: szép nő, befolyásos személyiség, stb. [ ] A gazdátlanul itt maradt báni lakás, különböző jugoszláv egyesületek vagyona, a felettes hatóságoktól nem helyeselt»zsidópénz«stb. szabad prédaként rendelkezésére állott, belátása szerint rendelkezhetett vele. Ezekben a dolgokban nem volt pontosan meghatározva, hogy»mit szabad, mit nem«, itt a sokkal tágulékonyabb»mit lehet, mit nem lehet«kérdést kell eldönteni. Ezekben a kérdésekben önzésével és kevéssé kifejlődött erkölcsi érzéseivel megbotlott. Figyelemre méltó, hogy 1942-ben, a háborús körülmények között olyan szakértői vélemény születhetett, amelynek középpontjában a lehet és a szabad problematikája áll, és amely az egyén szerepét, felelősségét hangsúlyozza. Az orvos pontról pontra vizsgálta meg Bayor állításait, bizonyítva, hogy erkölcsileg volt alkalmatlan a kiszabott feladat ellátására, mert tisztában volt azzal, hogy szabálytalanul jár el de azt hitte, büntetlenül megteheti: jól tudja, hogy valamely parancsnokság átadásával ebben a minőségben tovább intézkedni nem szabad, de a parancsnokságot nem adta át, az»megszűnt«, tehát erre nem áll a jól ismert tilalom, a pecsétet is át kellett volna adnia, de»senki sem kérte«, tehát megtartotta és használta, hiszen»csak«a városparancsnokság idejéből megmaradt ügyeket liquidálta annak megszűnte után. Jól tudja, hogy ezt nem lett volna szabad megtennie, de azt hitte, hogy»lehet«. A vádbeli cselekményeknél ugyanez volt a helyzet: tudatában volt annak, hogy nem»egészen«helyesen cselekszik, védekezésében, illetőleg annak változtatásával ezt világosan mutatja. Példának hozzák a tárgyak esetét: először azzal védekezett, hogy tisztiszolgája a tudta nélkül csomagolta be őket, így kerülhettek azok a lakására, majd azt állította, hogy azokat magánszemélyektől vásárolta, tehát jogos tulajdonát képezik. Ezzel árulta el, hogy tudta: nem lett volna szabad elvinnie őket. Ugyanilyen könnyen fogta fel a pénzek kezelését is: tudta, hogy nem jár el törvényesen, de megtartotta a betétkönyveket. Az orvos szakértő szerint Bayor Ferenc a fentiek miatt tisztában volt azzal, hogy bűncselekményt követ el, de nem számolt a következményekkel: gondolva, hogy háborús és katonai érdemei,»izzó hazaszeretete«, magas rangja mentesíti majd a következményektől. [ ] Lehetséges, sőt valószínűnek tartjuk, ha nem került volna ilyen tág hatáskörű, önálló positioba és nem lett volna annyi hatalommal felruházva, nem került volna soha a bűnözés útjára. A nagy hatalom, a nagy pénzek (milliók) megrészegítették, valahogy talán törvényen kívül állónak érezhette magát, ez a»mindent lehet«érzés tolta félre erkölcsi gátlásait s így követhette el a vádbeli cselekményeket. Tehát tudva azt, hogy tiltott dolgot követ el, tudta, hogy nem szabad, de úgy érezte, hogy neki»lehet«. [ ] Ítélőképessége, különösen a vádbeli cselekményeket illetőleg teljes mértékben megtartatott, esetleg csak azok következményeinek mérlegelésében volt felületes. Orvosi értelemben tehát a szakértők 67 nem találtak korlátozó körülményt, úgy vélték, Bayor nem szenvedett sem elmezavarban, sem öntudatlanságban. Hasonló megállapításokat tartalmaz az elmeorvosi megfigyelés36 is, de nagyobb hangsúlyt helyez a vádlott műveltségének, ismereteinek hiányos voltára és betegségének idegrendszeri hatására. Bayor Ferencet végül a másodfokú tárgyaláson Budapesten augusztus 28- án hatrendbeli sikkasztás és egyrendbeli közokirat-hamisítás miatt két év börtönre és 5000 pengő pénzbüntetésre, valamint öt év hivatalvesztésre ítélték.37 A bíróság azt hangsúlyozta, hogy a tábornok cselekedetei azok is, amelyeknek elkövetését nem bizonyították rá mindenképpen súlyos erkölcsi megítélés alá esnek, mert nem férnek össze sem a közhivatalnoki tekintéllyel, sem a magyar királyi honvéd tisztikar erkölcsi felfogásával ban Bayor Ferencet Jugoszláviában az említett kitelepítési kísérlet és a katonai parancsnokságának négy hónapja idején történt atrocitások miatt ítélték halálra.39 Az as magyarországi eljárás során ezeket a tényeket nem vizsgálták, csak gazdasági visszaéléseit, ám ha személyisége a kisebb horderejű ügyekben akadályozta tisztánlátását, a helyes cselekvés felismerését, akkor feltételezhetjük, hogy fontosabb ügyekben is ez történt. Az utókor számára ezért az az igazi kérdés, amit az orvos szakértő is megfogalmazott: hogyan juthatott Bayor a maga egészségügyi problémáival és csekély tehetségével ilyen fontos szerephez? Csak az 1938 őszétől kialakult helyzettel magyarázható: a Magyarországhoz visszacsatolt területeken a korábbi csehszlovák, román, jugoszláv közigazgatás után először a katonai, majd a polgári közigazgatás kiépítéséhez nagy létszámú katonai-hivatalnoki rétegre lett volna szükség, ehhez azonban nem volt elegendő képzett, tapasztalt szakember. A belső szolidaritás, a mundér becsületének a védelme és az általános káderhiány egyaránt közrejátszhatott abban, hogy a hivatalosan eminens, de parkolópályára állított főtisztet reaktiválták, és jelentős, kvalitásait messze meghaladó posztot foglalhatott el. Bayor esete jól illusztrálja, milyen következményekkel járhat, ha valaki nem tehetsége révén, csak történelmi véletlen folytán kerül pozícióba, és nem tud annak megfelelni. A XX. század nagy változásai tömegeket mozdítottak ki megszokott, mindennapi életükből, s juttattak egyeseket kiemelt helyzetbe, stallumokhoz. Az már az egyén kvalitásaitól és jellemétől függ, hogyan él vagy él vissza a hatalom kínálta lehetőségekkel. A vizsgálódás fontos szempontja az is, hogy amikor bebizonyosodik a felelős beosztásba került személy alkalmatlansága, akkor mi történik: hogyan reagál a hatalom mi az, amit legalizál, és mi az, amit számon kér? A magas rangú katona, volt városparancsnok felelősségre vonása példázza, hogy háborús körülmények között is volt törekvés a bűnösök felelősségre vonására.40 1 Vitéz Bayor Ferenc ( ) nyugalmazott, címzetes gyalogsági tábornok, főtanácsnok, személyi anyaga a Hadtörténelmi Levéltárban (HL) található. Az iratokban többféleképpen írt vezetéknév Bayer, Bayor, Bajor leggyakrabban előforduló változatát használtam, adatlapján is a Bayor írásmód szerepel. Az idézett forrásokban meghagytam az eredeti változatot. 2 Bácska, a Baranya-háromszög, a Muraköz és a Muravidék visszacsatolásával km 2 került vissza Magyarországhoz, a terület 1 millió 30 ezer lakosának magyar adatok szerint 39, jugoszláv adatok szerint 30%-a volt magyar. Sajti, 2004: A kiépülő katonai közigazgatásról lásd Sajti, 2004: Stomm Marcel tábornok ( ), az V. hadtest 14. gyalogdandárának volt a parancsnoka a délvidéki bevonulás idején. 5 Stomm, 1990: HL Bayor Ferenc személyi anyaga. Parancsnoki vélemény, augusztus 1. 7 Ungváry, 2002: VKF I. o. 5349/eln. HL Veress Lajos altábornagy, a 2. lovasdandár parancsnoka: Összefoglaló helyzetkép felterjesztése. Milenko Palić feltételezése szerint Újvidékről ezer embert érintett az erőszakos kitelepítési kísérlet. Palić, 2003: Kádár Gyula vezérkari ezredes ( ), 1942 májusától a hadsereg hírszerző és kémelhárító osztályánál teljesített szolgálatot, augusztus 1-jétől a vezetője. 7 Több megjelenítése
Az alábbi információ zömét Soltész Imre fivérének dédunokája, a mai Trvanában (Nagyszombaton) élő Boris Majerov szolgáltatta, amiért köszönetünket fejezzük ki. Soltész Imre csendőr ezredes 1877. február Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
Elrendelte a 16/2007. (ÜK. 12.) LÜ utasítás (OSAP 1523 nytsz.) VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től JOGERŐS! MEGJEGYZÉS: RENDŰ VÁDLOTT 1. ALAPADATOK 1. Az első fokon eljáró (fő)ügyészség:. iktatószám: Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben A Délvidéki Visszatérés Tábori Posta levelezőlapjai
Kedves szakosztályi tagok! Ez a példány a számítógépen való olvasásra szolgál! Ha ki akarja nyomtatni, használja a Helyi201101nyomtatható. pdf fájlt! X. évfolyam 1. szám 2011. március Készítette: FILEP Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben Budapest ostromkalauz
Mihályi Balázs Budapest ostromkalauz 1944-1945 Budapest, 2014 Tartalom Előszó... 7 Budapest ostroma (1944 45)... 9 Védelmi és támadási eljárások Budapest ostrománál... 20 Buda Észak... 29 Buda Dél... 62 Részletesebben BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben A dél-erdélyi vasutasok helyzete 1940 októberében
Visszatérésünk a román állam szolgálatába lehetetlenné vált A dél-erdélyi vasutasok helyzete 1940 októberében A dél-erdélyi magyarok helyzetének összefoglalója L. Balogh Béni publikációiban: Az 1940. augusztus Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S Komló Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. május 30-án tartandó ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S Komló Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. május 30-án tartandó ülésére Az előterjesztés tárgya: Pannon Volán Zrt. 2012. évi beszámolója Iktatószám: 5202/2013. Melléklet: Részletesebben Költségvetési szerveknél foglalkoztatottak kulcsszámrendszere. I. Választott tisztségviselők
6. számú melléklet Költségvetési szerveknél foglalkoztatottak kulcsszámrendszere I. Választott tisztségviselők A kulcsszám 1-4. pozícióján 0 szerepel. Az 5. pozíció a választási szinteket jelzi. A 6. pozíció Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben 2800 Tatabánya, Komáromi u. 2. Tel.:34/517-787; BM: 21/20-04; Fax: 21/20-07 E-mail: csizmadg@komarom.police.hu BESZÁMOLÓ
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG 2800 Tatabánya, Komáromi u. 2. Tel.:34/517-787; BM: 21/20-04; Fax: 21/20-07 E-mail: csizmadg@komarom.police.hu Szám: 3028/2012.ált. BESZÁMOLÓ A közrend és Részletesebben Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ
Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ MÉDIANÉZŐ KFT. -NEMZETI EMLÉKEZET BIZOTTSÁGA 1 A tartalom Felfüggesztett büntetést kapott Biszku Béla Felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték nem jogerősen Részletesebben 1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) rendelkezéseinek alkalmazása a
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) rendelkezéseinek alkalmazása a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) felhatalmazása alapján A bírósági végrehajtás igen Részletesebben Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának Jelentése az OBH 2542/2009. számú ügyben
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának Jelentése az OBH 2542/2009. számú ügyben Előadó: dr. Juhász Zoltán Az eljárás megindulása A panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben H A T Á R O Z A T. e l u t a s í t o m, m e g s z ü n t e t e m.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Telefon: (06-1) 443-5573, Telefax: (06-1) 443-5733 BM telefon: 33-104, 33-140, BM telefax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Részletesebben Észak-Erdély kérdése Románia külpolitikájában 1940 1944 között
Észak-Erdély kérdése Románia külpolitikájában 1940 1944 között Előadásom elsősorban román szemszögből, továbbá a politika- és az eszmetörténet oldaláról közelíti meg az 1940 1944 közötti észak-erdélyi Részletesebben KORRUPCIÓ ÉS TI AKADÉMIA IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS. Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék
KORRUPCIÓ ÉS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS TI AKADÉMIA Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék corruption is the prize" A KORRUPCIÓ TAPASZTALÁSA VARGA GERGELY ÜGYÉSZ ESETE 2011. nov. Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN
PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN Btk. 305. (NIRIIVIANK) Védelem MÓDOSÍTOTT BEADVÁNY 2009.12.13 Készítette : Sebestyén Adalbert - THL5CK... BMF-NIK Mérnök Informatikus Részletesebben Méltányossági kérelem
Mutató: Méltányossági kérelem Név: Szül::. Adóazonosító jele:..adószáma: Anyja neve:. Leánykori neve::.. Város: Utca alatti lakos az alábbi kérelemmel fordulok Szentes Város önkormányzati adóhatóságához: Részletesebben H A T Á R O Z A T. elutasítom, az emberi méltósághoz való jog megsértése vonatkozásában pedig a panasznak. helyt adok.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573 Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140 IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 17614/2008. Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS a korrupciós bűncselekményekkel érintett büntetőügyek vizsgálatáról
BF. 652/2015/1. ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS a korrupciós bűncselekményekkel érintett büntetőügyek vizsgálatáról Legfőbb Ügyész Úr rendelkezése alapján vált szükségessé azoknak a büntetőügyeknek a vizsgálatát Részletesebben Családfa. Anyai nagyapa. Kohn Manó 1857 1944. Interjúalany. Nyitrai Lászlóné (szül.sövény /Spitzer/ Judit) 1924. Gyermekek. Nyitrai István 1947
Családfa Anyai nagyanya Apai nagyapa Spitzer Jakab? 1922 Apai nagyanya Spitzer Jakabné (szül. Rózsay Gizella)?? Anyai nagyapa Kohn Manó 1857 1944 Kohn Manóné (szül. Hirsch Flóra)?? Kohn Manóné (szül. Wurn Részletesebben A MAGYAR HELSINKI BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÓJA A BÜNTETJOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROGRAMRÓL. Budapest, 2004.
A MAGYAR HELSINKI BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÓJA A BÜNTETJOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROGRAMRÓL Budapest, 2004. Mirl szól a Büntetjogi Segítségnyújtási Program? A Büntetjogi Segítségnyújtási Program keretében a Magyar Részletesebben H A T Á R O Z A T. A Képzőszerv fenti tárgyban előterjesztett kérelmének, annak érdemi vizsgálatát követően, h e l y t a d.
Ügyirat száma: Ügyintéző neve: Elérhetősége: HF/NS/A/1878/3/2011. Hajnal Krisztián +36 1 474 17 29 Tárgy: Hajózási szabályzat; Hajóvezetéstan; Hajózási földrajz, vízrajz, meteorológia; Vonalismeret; Hajóelmélet, Részletesebben A nemzetközi kapcsolatok története (1914 1946)
A nemzetközi kapcsolatok története (1914 1946) 2012. szeptember Valki László www.nemzetkozi jog.hu 15 m halott I. világháború Összehasonlítás: áldozatok száma millióban 62 II. világháború 40 Mongol hódítások Részletesebben A 2014. januári és a 2011. januári lezárású Büntetőeljás kiadványok közötti eltérés.
1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNY A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL ELSŐ RÉSZ I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG 3.M.719/2001/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Budapest, Pf.: 52.) által képviselt Z. Gy. felperesnek Részletesebben A POLGÁRMESTER ELŐTERJESZTÉSE
napirendi pont A POLGÁRMESTER ELŐTERJESZTÉSE TÁJÉKOZTATÓ A VEKTOR RT-VEL 1995-ÓTA HÚZÓDÓ ÉS 1997. ÓTA BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS ALATT LÉVŐ PER ÖSSZEGZÉSÉRŐL ÉS LEGÚJABB FEJLEMÉNYÉRŐL Tisztelt Közgyűlés! A Vektor Részletesebben A legfőbb ügyész 103/1968. száma. a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után.
LEGFŐBB ÜGYÉSZ 10-1720/68 Ig. 2527/1968. szám A legfőbb ügyész 103/1968. száma k ö r l e v e l e a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után. I. A szabálysértésekről Részletesebben RENDŐRKAPITÁNYSÁG NAGYATÁD KÖZRENDVÉDELMI OSZTÁLY T Á J É K O Z T A T Ó. Tisztelt Képviselőtestület!
Ügyszám: 14050/1058/2013. ált. RENDŐRKAPITÁNYSÁG NAGYATÁD KÖZRENDVÉDELMI OSZTÁLY Cím: 7500 Nagyatád Zrínyi u.7. / Pf.:14. Tel :82/553-210 / BM: 03-23/55-11 E-mail: nagyatadrk@somogy.police.hu T Á J É K Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben Szám: 105/1321- /2011. RP. Tárgy: alapvető jogot sértő rendőri intézkedés elleni panasz elbírálása H A T Á R O Z A T
1 Szám: 105/1321- /2011. RP. Tárgy: alapvető jogot sértő rendőri intézkedés elleni panasz elbírálása H A T Á R O Z A T A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 92. (1) bekezdésében Részletesebben I. AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL
I. AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK ÍTÉLETEIBÔL 1. Jog az élethez (az egyezmény 2. cikke); L.B.C vs. Egyesült Királyság (1998. június 9-i ítélet) A tények. 1957 58-ban az Egyesült Királyság a Karácsony-szigetek Részletesebben A SZABADKAI KÖZSÉGI FŐGYMNASIUM RÖVID TÖRTÉNETE (1860 1918)
A SZABADKAI KÖZSÉGI FŐGYMNASIUM RÖVID TÖRTÉNETE (1860 1918) Az egykori szabadkai gimnázium épülete 8 A Szabadkai Községi Főgymnasium története 1861-ben kezdődött, amikor az 1747-ben alapított iskola megnyitotta Részletesebben ÁLLAMILAG ENGEDÉLYEZETT BANKRABLÁS
ADÓSKONSZOLIDÁCIÓNAK HAZUDOTT ÁLLAMILAG ENGEDÉLYEZETT BANKRABLÁS Adóhivatal által felcsalt értékkel igazolt ingatlanok segítségével sikkaszthattak el 63-ból 58 milliárd forint állami hitelt BŰNÜGYI DOKUMENTUM Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. a szolgálati nyugdíj megszűnéséről és a szolgálati járandóságról
TÁJÉKOZTATÓ a szolgálati nyugdíj megszűnéséről és a szolgálati járandóságról A 2011. évi CLXVII. törvény értelmében korhatár előtti öregségi nyugdíj 2011. december 31-ét követő kezdő naptól nem állapítható Részletesebben ÁBTL - 4.2. - 50-10/23/1968 /1
BELÜGYMINISZTÉRIUM II. Főcsoportfőnökség Szám: 50-10/23/1968. SZOLGÁLATI HASZNÁLATRA! Sorsz.: 1 3 0 K s z : 1 4 7-1 0 5 / 6 8 BM. I I / I. CSOPORTFŐNÖK U T A S Í T Á S A Budapest, 1968. november hó 1-én. Részletesebben Rács Balázs főtörzsőrmester
Rács Balázs főtörzsőrmester 1908-ban született a Csanád vármegyei Magyarbánhegyesen, egy kisbirtokos család nyolc gyermeke közül negyedikként. Az elemi iskolát kitűnő eredménnyel végezte el, amely után Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben Török Katalin. Roma fiatalok esélyeinek növelése a felsőoktatásban
Török Katalin Roma fiatalok esélyeinek növelése a felsőoktatásban 1. Bevezetés A Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet (NCsSzI) Szociálpolitikai Főosztálya az Oktatási Minisztérium Hátrányos Helyzetű Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben Balajt Község Önkormányzata Képviselő-testületének. /2013.(XI..) önkormányzati rendelete
Balajt Község Önkormányzata Képviselő-testületének /2013.(XI..) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatás felhasználásának helyi szabályairól TERVEZET Balajt Részletesebben MIT KELL KUTATNUNK 1944-45 KAPCSÁN?
Matuska Márton, újvidéki újságíró a Délvidéki Mártírium 1944-45. Alapítvány kuratóriumi tagja MIT KELL KUTATNUNK 1944-45 KAPCSÁN? (A Délvidéki Mártírium 1944-45 Alapítvány megalakításának közvetlen előzménye) Részletesebben VII-B-004/761-4 /2013
VII-B-004/761-4 /2013 Beszámoló A Fejér Megyei Kormányhivatal 2012. évi tevékenységéről FEJÉR MEGYEI KORMÁNYHIVATAL Tartalomjegyzék 1. Vezetői összefoglaló... - 3-2. A kormányhivatalt érintő feladat- és Részletesebben 1919. június 25. szerda
1919. június 25. szerda 1919. június 25. szerda Reggelre az alábbi plakáttal találta magát szembe az ébredõ Budapest: PARANCS! Budapestre és környékére a LEGSZIGORÚBB KIVÉTELES ÁLLAPOTOT rendeljük el. Részletesebben Z G I A T K Ö E R É E T T N
Z G I A K Ö E R É E N B. D. Dezső (szül. 1930-) (B.D.-el nem sikerült kapcsolatba lépnünk, ezért az ő történetét, amelyet a Holokauszt Dokumentációs Központ irattárában őriznek, álnéven tudjuk csak közzétenni.) Részletesebben Hegyvidéki Óvodai Jelentkezési lap 2015/2016
Hegyvidéki Óvodai Jelentkezési lap 2015/2016 Alulírott... (név), kérem, hogy gyermekem óvodai elhelyezését a.......óvodában szíveskedjék biztosítani. Körzeti óvoda:... Kérem Nem kérem Gyermek neve:... Részletesebben Vám- és Pénzügyőrség Sajtótájékoztató - Háttéranyag
17 milliárdot mostak tisztára az adócsalók Vám- és Pénzügyőrség Sajtótájékoztató - Háttéranyag 2007. 06-40-FINANC november http://vam.gov.hu 26. 17 milliárdot mostak tisztára az adócsalók 17 milliárdot Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL 1. Név Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) másik Részletesebben Tárgy: Bp. XVI. kerület sashalmi öreg temető (HRSZ:103739/2) ügyében kiegészítő adatok
Címzett: dr. Pál Szilvia Ügyiratszám: BPB/004/00570-3/2013 Tárgy: Bp. XVI. kerület sashalmi öreg temető (HRSZ:103739/2) ügyében kiegészítő adatok Tisztelt dr. Pál Szilvia! Köszönettel vettem a beadványom Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2009. április 24-i nyilvános ülésére. Gyermekjóléti és gyermekvédelmi tevékenység átfogó értékelése.
9. NAPIREND Ügyiratszám: 4/ 1637/2009. E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2009. április 24-i nyilvános ülésére. Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Gyermekjóléti és gyermekvédelmi tevékenység Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. Dr. Csiszár Miklós
Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlésének Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottsága JEGYZŐKÖNYV Készült Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése Jogi, Ügyrendi és Közbiztonsági Bizottságának 2011. november Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben A virilizmus érvényesülése a debreceni törvényhatósági bizottság szervezetében /1872-1929/
A virilizmus érvényesülése a debreceni törvényhatósági bizottság szervezetében /1872-1929/ Ölveti Gábor Magyarországon a dualista államberendezkedés a polgári társadalom kialakulásának és fejlődésének Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Kaposvári Munkaügyi Bíróság 2.M.733/2000/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőr Szakszervezet dr. Topánka Erika képviselő által képviselt K. Z. felperesnek a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben A D A T L A P. 1. Adózó azonosító adatai: a) neve:... b) adóazonosító jele:..., adószáma: ... ... ...
GYOMAENDRŐDI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATAL JEGYZŐJE Adó Osztály 5500 Gyomaendrőd, Selyem út 124. Tel: (66) 386-122, Fax.: (66) 283-288 www.gyomaendrod.hu ado@gyomaendrod.hu A D A T L A P Egyéni vállalkozó Részletesebben TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám:
Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium 1 TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám: 50p Név: Iskola neve, címe:.. I. Az alábbi feladat az 1848-49-es magyar forradalomra Részletesebben H A T Á R O Z A T. elutasítom.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573, Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140, IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: Részletesebben ELŐTERJESZTÉS Dunavarsány Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 14-ei rendes, nyílt ülésére
Dunavarsány Város Önkormányzatának Polgármestere 2336 Dunavarsány, Kossuth Lajos utca 18., titkarsag@dunavarsany.hu 24/521-040, 24/521-041, Fax: 24/521-056 www.dunavarsany.hu ELŐTERJESZTÉS Dunavarsány Részletesebben Bírói számadás, emlékirat, egyházlátogatási jegyzőkönyv a Tolna Megyei Levéltár legújabb kiadványa
Bírói számadás, emlékirat, egyházlátogatási jegyzőkönyv a Tolna Megyei Levéltár legújabb kiadványa 2014-ben a Tolna Megyei Levéltári Füzetek 14. kötete látott napvilágot Tanulmányok Bírói számadás, emlékirat, Részletesebben H A T Á R O Z A T. h e l y t a d o k, e l u t a s í t o m.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573 Fax: (06-1) 443-5733 BM: 33-104, 33-140 BM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 29000 Részletesebben H A T Á R O Z A T. e l u t a s í t o m.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Telefon: (06-1) 443-5573, Telefax: (06-1) 443-5733 BM telefon: 33-104, 33-140, BM telefax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Részletesebben H A T Á R O Z A T. h e l y t a d o k, e l u t a s í t o m.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573 Fax: (06-1) 443-5733 BM: 33-104, 33-140 BM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 29000 Részletesebben 1. Általános rendelkezések
Kápolnásnyék Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10 /2014. (XI. 11.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás igénylésének helyi szabályairól Kápolnásnyék Község Önkormányzatának Részletesebben ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. fejezet Bevezető rendelkezések 1. A törvény célja 1. E törvény a tisztességes foglalkoztatás alapvető szabályait állapítja Részletesebben ADATLAP Magánszemély (egyéni vállalkozó) fizetési könnyítésre (fizetési halasztás, részletfizetés) irányuló kérelmének elbírálásához
II. számú melléklet a 7004/2006. (AEÉ4.) APEH irányelvhez ADATLAP Magánszemély (egyéni vállalkozó) fizetési könnyítésre (fizetési halasztás, részletfizetés) irányuló kérelmének elbírálásához 1. Adózó azonosító Részletesebben ADATLAP Magánszemély fizetési könnyítésre és mérséklésre irányuló kérelmének elbírálásához
ADATLAP Magánszemély fizetési könnyítésre és mérséklésre irányuló kérelmének elbírálásához 1. Adózó azonosító adatai: Neve:... Adóazonosító szám:... Lakcíme:... Munkahely megnevezése és címe:... 2. A kérelemmel Részletesebben F E L H Í V Á S. minden hazáját szerető külföldön élő magyar honfitársamhoz!
DR. LÉHMANN GYÖRGY (8600 Siófok Szűcs u. l. - tel. 84/313-176 és 06-20/49-39-85l) irata ========================================================================= F E L H Í V Á S minden hazáját szerető Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles Részletesebben 8 Étkezési térítési díjak felülvizsgálata. A Képviselő-testület 2015. szeptember 8-i ülésének határozatai
A Képviselő-testület 2015. szeptember 8-i ülésének határozatai 230/2015.(IX.08.) határozat Kiskunlacháza Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete a nyílt ülés jegyzőkönyv hitelesítőjének elfogadja Részletesebben ADATLAP. Egyéni vállalkozó fizetési könnyítésre (fizetési halasztás, részletfizetés) és mérséklésre irányuló kérelmének elbírálásához
Ügyiratszám: /20. Érkezett: Ügyintéző: ADATLAP Egyéni vállalkozó fizetési könnyítésre (fizetési halasztás, részletfizetés) és mérséklésre irányuló kérelmének elbírálásához 1. Adózó azonosító adatai: a) Részletesebben A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében
J / 11282 A KÚRIA ELNÖKE 2013. El. II. A. 4/1. szám A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében 2 TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE
A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE Kapronczay Károly Az újkori európai államok közigazgatása a 18. században formálódott ki. Mintául az erõsen központosított porosz hivatali rendszer szolgált, amely Részletesebben TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 3. forduló
TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 3. forduló 2013. január 30. Össz.pontszám: 30p Versenyző neve: Osztály:. Iskola neve:. Az utolsó fordulónak egyetlen témája van: a trianoni békediktátum (békeszerződés). Részletesebben Tömör István Balatonkenese Város polgármestere
POLGÁRŐR EGYESÜLET BALATONKENESE-BALATONAKARATTYA 8174. Balatonkenese, Vörösmarty tér 8. e-mail: balatonkenese.polgarorseg@gmail.com Tel.: 06-30-621-58-71 Iktsz: 36/2013/05 Tömör István Balatonkenese Város Részletesebben I. Összegző megállapítások, következtetések és javaslatok II. Részletes megállapítások
365 Jelentés az önkormányzatoknak az ÁPV Rt-től járó - a belterületi föld értékének megfelelő - vagyonrészesedések átadási körülményeinek vizsgálatáról TARTALOMJEGYZÉK I. Összegző megállapítások, következtetések Részletesebben HB EURO kár- és jogvédelem biztosítás. Terméktájékoztató és biztosítási feltételek
HB EURO kár- és jogvédelem biztosítás Terméktájékoztató és biztosítási feltételek Terméktájékoztató a HB EURO kár- és jogvédelem-biztosításról Tisztelt Ügyfelünk! Az Allianz Hungária Biztosító Zrt. széles Részletesebben Költségvetési szerveknél foglalkoztatottak kulcsszámrendszere. 2010. július 6-ától. I. Választott tisztségviselők
3. számú melléklet Költségvetési szerveknél foglalkoztatottak kulcsszámrendszere 2010. július 6-ától I. Választott tisztségviselők A kulcsszám 1-4. pozícióján 0 szerepel. Az 5. pozíció a választási szinteket Részletesebben életutat bejárt, nagy tudású és széles körben elismert kollegánk egész életútját, engedjék meg,
Dr. Kardos János ügyvéd emléktáblájának avató beszéde a Budapesti Ügyvédi Kamarában 2006. november 10-én Tisztelt Püspök és Elnök Urak, kedves Családtagok és Meghívottak, Kollegák! I. Nemrég az október Részletesebben V É G Z É S. megszüntetem
Ügyszám: NAIH-607-4/2013/H. Tárgy: eljárás megszüntetése V É G Z É S... (..., a továbbiakban: Panaszos) bejelentése alapján a...kft. (..., a továbbiakban: Munkáltató) adatkezelése vizsgálatának tárgyában Részletesebben Prügy Községi Önkormányzata Képviselő-testületének 24/2013. (XII.17.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól
Prügy Községi Önkormányzata Képviselő-testületének 24/2013. (XII.17.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Prügy Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi Részletesebben A KÉRELEM mellékletét képezi az ADATLAP
A KÉRELEM mellékletét képezi az ADATLAP Cím: DEBRECEN MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZŐJE ADÓÜGYI OSZTÁLY 4001 Debrecen, Pf. 110. Kálvin tér 11. www.debrecen.hu Tel. : 52/517-700 Fax : 52/517-712 Ügyiratszám: Részletesebben Batthyány István kormánybiztossága
Batthyány István kormánybiztossága 1849. április 25-ei keltezéssel az alábbi bejegyzés olvasható Székesfehérvár tanácsának jegyzőkönyvében: Minden itt volt császári katonaság és katonai hatóság ma reggel Részletesebben ADATLAP. Gazdasági társaság (egyéb gazdálkodó szervezet) mérséklésre irányuló kérelmének elbírálásához
ADATLAP Gazdasági társaság (egyéb gazdálkodó szervezet) mérséklésre irányuló kérelmének elbírálásához Azonosító adatok: A gazdálkodó szervezet teljes (és rövidített) elnevezése: Adószáma:... ; Tevékenység Részletesebben Kábítószeres bűnözés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Kábítószeres bűnözés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A kábítószerek kapcsolata a bűnözéssel Visszaélés kábítószerrel (BTK 282-282/C) - fogyasztói magatartás - terjesztői magatartás Kábítószer megszerzése érdekében Részletesebben Pesti krimi a védői oldalról
Fazekas Tamás Pesti krimi a védői oldalról 1999. nyarán egy fiatalember érkezett a Társaság a Szabadságjogokért drogjogsegélyszolgálatára. Akkoriban szigorítottak a büntető törvénykönyv kábítószerrel való Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
KÚRIA
Kúria
Kúria
Pf. 110


a szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről1
A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 30. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
(3)2 Nem terheli az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség
b) az adózót, ha a Tao. 18. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelő kis- és középvállalkozás,
c) az adózót azon ellenőrzött ügylettel kapcsolatban, amelynek vonatkozásában az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 132/B. §-a szerint a szokásos piaci árat az állami adóhatóság határozatban megállapította, a kérelem benyújtásának adóévétől annak az adóévnek az utolsó napjáig, amelyben a határozat érvényessége megszűnik, feltéve, hogy a határozatban rögzített tényállás ezen időszakban változatlanul fennáll,
(5) Az adózó – a (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően – nem mentesül az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség alól bennfentes kereskedelem és tisztességtelen árfolyam-befolyásolás, illetve jogszabály megsértésével alkalmazott ár esetében.
(6)3 A (3) bekezdés d) pontja alkalmazásában, ha az adózó, külföldi személy a szolgáltatás, termékértékesítés ellenértékét több kapcsolt vállalkozása részére terheli át, akkor az adózó köteles alátámasztani azt, hogy az alkalmazott megosztási módszer – az adott ügyletre jellemző tények és körülmények figyelembevételével – a szokásos piaci ár elvének megfelel.
(7)4 A (3) bekezdés f) pontja, valamint a 6. § (1) bekezdése szerinti értékhatár megállapításánál, ha a teljesítés értéke a szerződésben külföldi pénznemben kifejezett, akkor azt a könyvviteli elszámolások során alkalmazott árfolyam alapulvételével kell forintra átszámítani.
(8)5 A (3) bekezdés f) pontja, valamint a 6. § (1) bekezdése szerinti értékhatár megállapításánál, ha a teljesítés értéke a szerződésben külföldi pénznemben kifejezett, akkor azt a beszámolót, könyvvezetést konvertibilis devizában készítő adózó a Magyar Nemzeti Bank hivatalos, az adóév utolsó napján érvényes devizaárfolyamának alapulvételével számítja át forintra.
2. § (1) Az adózó a nyilvántartás elkészítése, módosítása során köteles figyelembe venni minden, az ellenőrzött ügylet megkötése, a szerződés módosítása, illetve legkésőbb a teljesítés időpontjában rendelkezésre álló és a tőle elvárható gondosság mellett megismerhető, a szokásos piaci ár meghatározása szempontjából jelentős tényt és körülményt.
(2) Az adózótól nem várható el, hogy aránytalanul nagy költséget fordítson a nyilvántartás elkészítésére; e rendelkezés azonban az adózót nem mentesíti az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség teljesítése alól.
3. § (1)6 Az adózó a nyilvántartást – választása szerint a 4–7/B. §-ban foglaltak alapján – ellenőrzött ügyletenként készíti el.
(4) Az adózó a nyilvántartást a szerződés hatálya alatt akkor köteles módosítani, ha olyan változás következik be, amelyet független felek az ár meghatározásánál érvényesítenek vagy érvényesítenének.
(5) Az adózó az (1) bekezdés szerinti választásáról a társasági adóbevallásában nyilatkozik, azzal, hogy ez nem érinti a 6. §-ban foglaltak alkalmazását.
(6)7 A nyilvántartás, illetve az azt alátámasztó dokumentációk nem magyar nyelven is elkészíthetőek. Az Art. 95. § (2) bekezdésének megfelelő alkalmazásával az adózó köteles azokat vagy azok egy részét az adóhatóság felhívására – a megjelölt határidőn belül – magyar nyelven is rendelkezésre bocsátani.
5. § (1) A közös nyilvántartás két fő részből áll: a fődokumentumból, amely a vállalatcsoport valamennyi, az Európai Unió valamely tagállamában illetőséggel rendelkező (a továbbiakban: EU-n belüli) tagjára vonatkozó közös, szabványosított információkat tartalmazza, valamint a specifikus nyilvántartás(ok)ból, amely(ek) az adózó és kapcsolt vállalkozása(i) szerződésé(ei)t mutatja be.
(2) A fődokumentumot az Európai Unió érintett tagállamaira vonatkozóan kell elkészíteni, beleértve a harmadik országban illetőséggel rendelkező vállalkozások és az EU-n belüli csoporttagok közötti ellenőrzött ügyleteket is. A fődokumentum legalább a következő elemeket tartalmazza:
a) az üzleti vállalkozás és az üzleti stratégia általános leírását, beleértve az üzleti stratégiában az előző adóévhez képest bekövetkező változásokat;
b) a vállalatcsoport szervezeti, jogi és működési szerkezetének általános leírását (ideértve a szervezeti ábrát, a csoporttagok felsorolását és az anyavállalat leányvállalatok működésében való részvételének leírását);
c) az EU-n belüli csoporttagokkal ellenőrzött ügyleteket folytató kapcsolt vállalkozások általános megnevezését;
d) az ellenőrzött ügyletek általános bemutatását (a jelentősebb ellenőrzött ügyletek felsorolását, például tárgyi eszköz értékesítése, szolgáltatás nyújtása, immateriális javak kifejlesztése, pénzügyi szolgáltatás nyújtása, valamint azok értékének megjelölését);
e) az elvégzett feladatok és a vállalt kockázatok általános leírását, valamint a feladatokban és a kockázatokban az előző adóévhez képest bekövetkezett változásokat;
f) immateriális javak tulajdonlására vonatkozó információt, valamint a fizetett és kapott jogdíjak ismertetését;
g) a vállalatcsoporton belüli transzferár-képzési politikát vagy a transzferár-képzési rendszer leírását;
h) a költség-hozzájárulási megállapodásokat, a szokásos piaci árat megállapító határozatokat és a szokásos piaci árra vonatkozó bírósági döntéseket a 4. § (5) bekezdésében felsoroltak szerint; valamint
i) az elkészítés és a módosítás időpontját.
(3) A specifikus nyilvántartás legalább a következő elemeket tartalmazza:
a) az ellenőrzött ügyletben részt vevő kapcsolt vállalkozás nevét (elnevezését) és székhelyét, valamint adószámát vagy annak megfelelő azonosítót, ezek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és a cégjegyzékét (nyilvántartását) vezető bíróság (hatóság) megnevezését és székhelyét;
b) az adózó üzleti vállalkozásának és üzleti stratégiájának általános leírását, beleértve az üzleti stratégiában az előző adóévhez képest bekövetkező változásokat;
c) a szerződés tárgyát (tárgyait), ideértve az ügyletek bemutatását, az ügyletek értékének feltüntetését, megkötésének és módosításának időpontját és időbeli hatályát;
d) az összehasonlító elemzést (termék és szolgáltatás jellemzői, funkcionális elemzés, szerződéses feltételek, gazdasági körülmények, egyedi üzleti stratégiák);
e) az összehasonlítható adatok bemutatását;
f) a vállalatcsoport transzferár-képzési politikája (rendszere) átvételének és alkalmazásának – különösen a szokásos piaci ár meghatározásához alkalmazott módszernek – a bemutatását; valamint
g) az elkészítés és a módosítás időpontját.
(4) A vállalatcsoport – választása szerint – a (3) bekezdésben felsoroltak bármely elemét a fődokumentumban is szerepeltetheti, feltéve, hogy ezt ugyanolyan részletességgel teszi, mint a specifikus nyilvántartás esetében.
Alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatások nyilvántartása8
6. §9 (1)10 Az adózó e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettségét az alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatások tekintetében – a (6) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – a (2) bekezdésben meghatározott tartalmú nyilvántartás elkészítésével teljesítheti, ha a szerződés alapján történő teljesítések – általános forgalmi adó nélkül számított – értéke szokásos piaci áron a 150 millió forintot nem haladja meg a vizsgálat tárgyát képező adóévben, és nem haladja meg a szolgáltatást nyújtó fél adóévi nettó árbevételének 5%-át, vagy a szolgáltatást igénybe vevő fél adóévi üzemi költségeinek és ráfordításainak 10%-át, azzal, hogy ezen feltételeket a nyilvántartást készítő adózó vonatkozásában kell vizsgálni. Az értékhatár megállapításánál – az összevonás tényétől függetlenül – az azonos jellegű szolgáltatásokat adóévenként együttesen kell figyelembe venni.
b) a szerződés tárgyát (tárgyait), megkötésének és módosításának időpontját és a szerződés időbeli hatályát;
c) a (4)–(6) bekezdésekben foglaltakra is figyelemmel a szokásos piaci árat (összehasonlító elemzés nélkül rendelkezésre álló információk alapján);
(3) Az adózó az (1) bekezdés alkalmazása esetén vállalja, hogy a (2) bekezdés c) pontja szerinti szokásos piaci árat a költség és jövedelem módszert alkalmazva határozza meg. Amennyiben a költség és jövedelem módszer alkalmazása a szokásos piaci ártól eltérő ár megállapítására vezetne, a 6. § rendelkezései nem alkalmazhatóak.
(4)11 E rendelkezés alkalmazásában szokásos piaci haszonkulcsnak az ellenőrzött ügylettel érintett kapcsolt fél által alkalmazott – 3% és 10% közötti tartományba eső – haszonkulcs minősül.
(6) Az adózó nyilvántartási kötelezettségét a 4–5. § szerint köteles teljesíteni, ha az adóévben, vagy a megelőző két adóévben összehasonlítható körülmények között alacsony hozzáadott értékű szolgáltatást nem kapcsolt vállalkozása részére nyújtott vagy nem kapcsolt vállalkozásától vett igénybe, és a szolgáltatás ellenértéke alapján megállapítható, hogy a (4) bekezdése szerint meghatározott haszonkulcs alkalmazása a szokásos piaci ártól eltérő ár megállapítására vezetne.
(7)13 E § alkalmazásában azonos jellegű alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatásnak kell tekinteni az 1. mellékletben ugyanazon római szám alatt felsorolt szolgáltatások körét.
Források, kiigazítások, szűkítés
7. §14 Az adózó a szokásos piaci ár meghatározása során a következő forrásokat veheti figyelembe:
d) az összehasonlítható termékre, szolgáltatásra vonatkozó nyilvános, vagy az adóhatóság által ellenőrizhető adatbázisban tárolt, vagy egyéb forrásból elérhető, nyilvánosan hozzáférhető, vagy az adóhatóság által ellenőrizhető adatokat;
7/A. §15 Az e rendelet szerinti kötelezettségének teljesítése során a 7. § d)–e) pontja alkalmazása esetében az adózó – választása szerint – az összehasonlíthatóság fokozása érdekében a Tao. 31. § (2) bekezdés b) pontja szerinti iránymutatásban nevesített, illetve abban nem nevesített további kiigazításokat alkalmazhat, azzal, hogy az adózó az elvégzett kiigazításokat köteles megfelelő módon dokumentálni, ideérve annak indokolását is, hogy az alkalmazott kiigazítás milyen módon szolgálja az összehasonlíthatóság fokozását.
7/B. §16 (1) Az e rendelet szerinti kötelezettségének teljesítése során az adózó a szokásos piaci ártartományt a Tao. 18. § (9) bekezdésében foglaltakkal összhangban állapítja meg a következő körülmények együttes fennállása esetén:
a) az adózó a szokásos piaci árat a Tao. 18. § (2) bekezdés b)–f) pontja szerinti módszerek valamelyikével határozza meg,
b) az adózó a szokásos piaci ár meghatározása során e rendelet 7. § d)–e) pontja szerinti forrást veszi figyelembe,
(2) Amennyiben az (1) bekezdés a)–b) pontja szerint eljáró adózó az összehasonlító elemzés eredményeként adódó minta minden egyes eleme vonatkozásában funkcionális elemzést végzett, és ennek, valamint az összehasonlíthatóságot meghatározó további tényezők vizsgálata eredményének e rendelet szerinti nyilvántartásban megfelelő módon történő dokumentálásával kétséget kizáró módon igazolta, hogy az ellenőrzött ügylet és az összehasonlított ügylet összehasonlítható, továbbá az összehasonlíthatóság megállapítását kizáró hiányosság nem áll fenn, akkor az (1) bekezdés szerinti rendelkezéseket nem kell alkalmaznia.
a) ellenőrzött ügylet: a Tao. szerinti kapcsolt vállalkozások egymással kötött szerződése, megállapodása alapján megvalósuló ügylet, beleértve a Tao. 18. § (6) bekezdésében felsorolt ügyleteket is;
b) funkcionális elemzés: a kapcsolt vállalkozások által az ellenőrzött ügyletek során, valamint a független vállalkozások által az összehasonlítható független ügyletek során végzett
tevékenységek (például kutatás és fejlesztés, tervezés, gyártás, reklám és marketing, fuvarozás), a felhasznált erőforrások (például költségek, ráfordítások, beruházások) és a vállalt üzleti kockázatok (például árfolyamkockázat, garancia, pénzügyi kockázat) elemzése;
c) vállalatcsoport: kapcsolt vállalkozások és/vagy telephelyek csoportja.
d)17 alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatás: a Tao. szerinti kapcsolt vállalkozások közötti, 1. mellékletben felsorolt, TESZOR kód szerint meghatározott szolgáltatás, amelyre teljesül, hogy azt a csoport egyik tagja a csoport másik, vagy több tagjának, vagy a vállalatcsoport valamennyi tagjának nem főtevékenysége keretében nyújtja.
9. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, azzal, hogy előírásait – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a 2010. adóévi adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartásokra kell először alkalmazni.
(3)18 E rendeletnek az egyes adózási tárgyú PM rendeletek módosításáról szóló 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelettel megállapított 1. § (3) bekezdés c)–g) pontjait, 3. § (1) bekezdését, 6. §-át és 8. § d) pontját a 2011. adóévi adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartási kötelezettség teljesítésére is alkalmazni lehet, feltéve, hogy a nyilvántartás elkészítésének határideje nem korábbi, mint 2012. január 1-je.
(4)19 A szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről szóló 22/2009. (X. 16.) PM rendelet módosításáról szóló 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelettel módosított 1. § (3) bekezdésének, 1. § (6)–(8) bekezdésének, 6. § (1), (4), (7) bekezdésének, 7. § (1) bekezdésének és 8. § d) pontjának rendelkezéseit a 2012. adóévi adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartás elkészítése során az adózó választása szerint alkalmazza, feltéve, hogy a nyilvántartás elkészítésének határideje nem korábbi, mint 2013. január 1-je.
(5)20 Az egyes közvetlen adózási tárgyú PM rendeletek, továbbá az illetékbélyegek előállításáról, forgalomba hozataláról és forgalmazásáról szóló 32/2014. (X. 21.) NGM rendelet módosításáról szóló 54/2014. (XII. 31.) NGM rendelettel megállapított 7/A. §-t és 7/B. §-t első alkalommal a 2015. évben kezdődő adóévi adókötelezettség megállapítása és az ezen adóévi adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartási kötelezettség teljesítése során kell alkalmazni.
1. melléklet a 22/2009. PM rendelethez21
I. Információs-technológiai szolgáltatások:
1. Számítógépes programozás (TESZOR 62.01)
2. Információtechnológiai szaktanácsadás (TESZOR 62.02)
3. Számítógépes üzemeltetés (TESZOR 62.03)
4. Egyéb információ-technológiai szolgáltatás (TESZOR 62.09)
5. Adatfeldolgozás, webhoszting-szolgáltatás (TESZOR 63.11)
II. Ingatlanügyletek
1. Ingatlankezelés (TESZOR 68.32)
III. Szakmai, tudományos, kutatási, műszaki tevékenység
1. Jogi tevékenység (TESZOR 69.10)
2. Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység (TESZOR 69.20)
3. Fordítás, tolmácsolás (TESZOR 74.30)
4. Piac-, közvélemény-kutatás (TESZOR 73.20)
IV. Oktatási tevékenység
1. Egyéb m.n.s. oktatás (TESZOR 85.59)
2. Oktatást kiegészítő tevékenység (TESZOR 85.60)
V. Adminisztratív szolgáltatások
1. Adminisztratív, kiegészítő szolgáltatás (TESZOR 82.1)
2. Egyéb postai, futárpostai tevékenység (TESZOR 53.20)
VI. Szállítás, szállítmányozás, rakományozás, raktározás, tárolás
1. Raktározás, tárolás (TESZOR 52.10)
2. Közúti áruszállítás (TESZOR 49.41)
3. Szállítást kiegészítő tevékenység (TESZOR 52.2)
1. Egyéb szálláshelyszolgáltatás (TESZOR 55.9)
2. Üzemi étkeztetés (TESZOR 56.29.2)
3. Őrző-védő szolgáltatás (TESZOR 80.10.12)
1 A rendeletet a 32/2017. (X. 18.) NGM rendelet 12. §-a hatályon kívül helyezte 2017. november 17. napjával. Alkalmazására lásd e hatályon kívül helyező rendelet 10. §-át.
2 Az 1. § (3) bekezdése a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 Az 1. § (6) bekezdését a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
4 Az 1. § (7) bekezdését a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
5 Az 1. § (8) bekezdését a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
6 A 3. § (1) bekezdése az 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított, az 54/2014. (XII. 31.) NGM rendelet 20. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
7 A 3. § (6) bekezdése az 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelet 1. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
8 A 6. §-t megelőző alcím az 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelet 1. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 6. § az 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelet 1. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 6. § (1) bekezdése a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 4. § (4) bekezdése a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 6. § (5) bekezdését a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 8. §-a hatályon kívül helyezte.
13 A 4. § (7) bekezdése a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 7. § a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg. A 7. §-t megelőző alcím az 54/2014. (XII. 31.) NGM rendelet 20. § 2. pontjával megállapított szöveg.
15 A 7/A. §-t az 54/2014. (XII. 31.) NGM rendelet 18. §-a iktatta be.
16 A 7/B. §-t az 54/2014. (XII. 31.) NGM rendelet 18. §-a iktatta be.
17 A 8. § d) pontját az 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelet 1. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
18 A 9. § (3) bekezdését az 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelet 1. § (6) bekezdése iktatta be.
19 A 9. § (4) bekezdését a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 6. §-a iktatta be.
20 A 9. § (5) bekezdését az 54/2014. (XII. 31.) NGM rendelet 19. §-a iktatta be.
21 Az 1. számú mellékletet az 54/2011. (XII. 29.) NGM rendelet 2. §-a iktatta be, megjelölését 1. mellékletre változtatta és szövegét megállapította a 20/2013. (VI. 18.) NGM rendelet 7. §-a.


text:
Földesi Tibor, a Pesten kivégzett szegedi forradalmár
Embert nem ölt, senkit nem bántott, kémkedésre lehetősége sem volt, mégis akasztófára juttatta a megtorló hatalom Földesi Tibor szegedi villanyszerelőt, akit napra pontosan 61 évvel ezelőtt vezettek a bitó alá.
1. levél: Magyar Népköztársaság Legfelsőbb Bírósága/ Titkos!/ Készült 2 példányban
Katonai Bíróság Vezetőjének!/ Tárgy: Földesi Tibor p. e. bűnügye
Értesítem, hogy a Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiumának különtanácsa a mai napon megtartott zárt fellebbviteli tárgyaláson Földesi Tibor polgári egyént a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló mozgalom vezetésének bűntette, valamint más bűncselekmények miatt összbüntetésül halálra, valamint teljes vagyonelkobzásra ítélte. Elítéltet a bíróság kegyelemre méltónak nem találta, ezért az előterjesztett kegyelmi kérelmeket a Népköztársaság Elnöki Tanácsához nem terjesztette fel. Fentiekre figyelemmel az 1957/34. sz. tvr. 21.§/3/ bekezdése alapján az ítéletet haladéktalanul végre kell hajtani. /Budapest, 1958. január 30./ dr. Szimler János hadbíró alezredes, a különtanács elnöke.
2. levél: Budapesti Katonai Bíróság/ Titkos!/ Készült 2 példányban
Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégium /tárgy: ítélet végrehajtást jelent./ Budapest
Jelentem, hogy Földesi Tibor polgári egyénen a kötél általi halálbüntetést 1958. január 31-én 6 óra 58 perckor végrehajtattam. /Jáger László hadbíró alezredes, kat. bíróság elnöke/ Kapják: 1. sz. példány: Legf. Bír. Kat. Koll. – 2. sz. példány: Irattár
Ennyi, és nem több, ahogy egy szikáran, tényszerűen fogalmazott jogi irattól el is várható. Semmi érzelem, de még egy hosszabb mondat sem került arra a két papírra, amely halálba küldte Földesi Tibor szegedi villanyszerelőt. Kérdésnek pedig végképp nem volt helye, még széljegyzet formájában sem. Kérdésnek: no de elvtársak, egy halálraítélt kegyelmi kérvényét minden bíróságnak kötelessége eljuttatni az Elnöki Tanácshoz. Vagy akkor nem volt ilyen előírás? Egyáltalán: beszélhetünk-e előírásokról, jogról, eljárási szabályokról az az 1956-os forradalmat követő megtorlások idején – forgatom kezemben a két levél fénymásolatát, amiket Földesi Tibor lánya, Katalin asszony juttatott el hozzám.
De mit is követett el Földesi Tibor,
amiért hóhér kezére adták?
Ami tény: az 1923-ban Szeged mellett, Szőregen született, elektrotechnikusnak tanult Földesi az esztergomi Repülő- és Szerszámgépgyárban dolgozott 1954-ig. Iparengedélyt szerzett, visszaköltözött a Tiszához, és a Szegedi Vegyes Kisipari Szövetkezet villanyszerelő részlegének vezetője lett.
A tüntetésekkel induló 1956-os megmozdulások már a kezdetektől magával ragadták a Rákosi diktatúra idején a kommunista eszméből kiábrándult munkásfiút, ezért azonnal a forradalom mellé állt. Tagja lett az október 27-én megalakult városi forradalmi bizottságnak, két nappal később pedig a Perbíró József jogászprofesszor vezette forradalmi nemzeti bizottságnak.
A szegedi forradalmárok jó hasznát vették a lelkes és tehetséges elektrotechnikusnak, aki a kommunikációs berendezések átszállítását intézte a kiskundorozsmai zavaróállomásról és az öthalmi laktanyából. Ezek segítségével november 2-ától a Szegedi Forradalmi Nemzeti Bizottság saját rádióállomást működtetett Széchenyi rádió néven. Földesire bízta Perbíró József az ÁVH felszámolásának irányítását, aki átnézte az államvédelem vonatkozó iratait és számláit.
Szegeden megoszlottak a nézetek a forradalmárok között is arról, hogy, a város ellenálljon a szovjet támadásnak, vagy a harc eleve kilátástalan, ezért át kell engedni a várost. Földesi
a harcot támogatók mellé állt,
ezért a november 4-i szovjet támadás hírére a jugoszláv határra küldték tárgyalni páncéltörő fegyverek beszerzéséről.
Ezek bevetésére soha nem került sor. Már csak azért sem, mert Szeged vezetése – látva a Románia felől rázúduló hatalmas szovjet támadó erőt – átadta a várost a megszállóknak. Ennek ellenére Földesi a szabadságharc alatt is igyekezett ellenálló csoportokat szervezni Szegeden, de november közepén, kilátástalannak ítélve a helyzetet, úgy döntött, hogy elhagyja az országot. A Német Szövetségi Köztársaságba emigrált, ahol – a későbbi vád szerint – az amerikaiak beszervezték. Először december 13-án tért vissza az országba, de mivel keresték a hatóságok, újra visszatért Németországba. 1957. március 24-én tartóztatták le. Aznap, amikor – bízva a Kádár-kormány amnesztiájában – másodszor is hazatért az NSZK-ból.
Földesi senkit nem bántott.
Vér nem tapadt a kezéhez. A szovjet csapatokról használható információval nem tudott szolgálni Nyugaton, mégis szuperkémet gyártott belőle a megtorló gépezet. Első fokon a Szegedi Katonai Bíróság tizenöt év börtönre ítélte a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló mozgalom vezetése, kémkedés és több rendbeli tiltott határátlépés miatt. Földesi a kémkedés vádját az eljárás során végig tagadta, vallomása szerint a megbízást csak a hazajutása érdekében vállalta el, de semmilyen adatot nem gyűjtött. Az elsőfokú ítélet után az ügyész súlyosításért, védője pedig enyhítésért fellebbezett. A másodfokon eljáró Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiumának Szimler János vezette különtanácsa halálbüntetésre súlyosbította Földesi ítéletét, és az akkor 35 éves férfit 1958. január 31-én felakasztották.
Ötéves kislány voltam, amikor édesapámat kivégezték, de erről sem én, sem az akkor 8 éves bátyám, Tibor nem tudott. Nekünk azt mondta édesanyánk és a család többi tagja is, hogy apukánk külföldön él. Elővigyázatosság miatt történt ez, nem akarták, hogy véletlenül bármi rosszat is mondjunk az iskolában. Netán olyan dolgokat, ami miatt még jobban meghurcolhatják a családot
– mondta el Földesi Tibor lánya, Katalin asszony, amikor átadta nekem a kivégzést elrendelő és a kivégzés végrehajtását tanúsító okiratok másolatát.
Persze a sors így is nagyon keményen bánt velünk. Ha asztalos nagyapám nem hív minket magához Kübekházára, nem is tudom, miből etetett volna anyánk, aki csak később, nagy nehezen tudott elhelyezkedni. Egyébként őt annyira megviselte apám kivégzése, a tudat, hogy milyen bestiális módon bántak el a férjével, hogy akkor sem tudtuk kivinni a sírjához, amikor már lehetett emlékezni nyíltan is, a 301-es parcellát rendbe hozták
– mondta el Földesi Katalin.
Címkék: 1956, Földesi Tibor, forradalom, kivégzés, szabadságharc, Szeged

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Az Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsának 2014. május 27-i tanácsülése
– az 5/2013. Polgári jogegységi határozat 3. pontjában és a 6/2013. Polgári Jogegységi határozat 4. pontjában foglaltak alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/528/2014)
– a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.27.217/2013/9. számú ítélete ellen benyújtott alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/97/2014)
– a Kúria Kfv.III.37.242/2013/3. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/1617/2013)
– a fajtatiszta ebek tenyésztési szabályairól szóló 98/2013. (X. 24.) VM rendelet alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1676/2013)
– a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 3. § (1) bekezdés a) pontjának „az ügyvédi iroda” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/1494/2014)
– az Alkotmánybíróság a Kúria Kfv.V.35.562/2012/7. számú ítélete és a Fővárosi Törvényszék 28.K.32.556/2010/16. számú ítélete, valamint a Kúria Kfv.V.35.558/2012/7. számú ítélete és a Fővárosi Törvényszék 28.K.33.497/2009/22. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszok befogadhatóságának vizsgálata (IV/138/2014)
– a Kúria Kfv.V.35.588/2012/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/245/2014)
– a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 37. § (1) bekezdésének „ha erre az időszakra az előírt nyugdíjjárulékot a biztosítottól levonták” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítására és a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 11.M.909/2013/7. számú ügyben való alkalmazásának a kizárására irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/111/2014)

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság


text:
Szerző: dr. Illés Ádám | Már 11, 2020 | Követeléskezelés, Peres eljárások
Egy 2019. októberében született bírósági döntés alapján, jóerkölcsbe ütközik az olyan szerződéses kikötés, amelyben a megrendelő az alvállalkozója díjának kifizetését az ő saját megrendelőjének teljesítésétől teszi függővé.
A szóban forgó ügyben a fővállalkozó és a beruházó között fővállalkozói szerződés jött létre építési munkák tárgyában. A fővállalkozói szerződés részbeni kivitelezésére alvállalkozói szerződés jött létre, amelyben többek között kikötötték, hogy a fővállalkozó a pótmunkákat kizárólag abban az esetben és olyan mértékben fogadja el, amennyiben azokat a beruházó is elfogadta.
A szerződésben rögzítésre került, hogy az elrendelt pótmunkák értékéből a vállalkozót a beruházó felé számlába állított pótmunka ellenértékének 75 %-a illeti meg. A peres felek között az alvállalkozó által elvégzett munkák pótmunka jellege, és azok elszámolhatósága tárgyában jogvita alakult ki.
Az alvállalkozó keresetében 175.389.949 forint vállalkozói díj megfizetésére kérte kötelezni a megrendelőt pótmunka jogcímen. A megrendelő a kereset elutasítását kérte arra tekintettel, hogy az alvállalkozói szerződés adott pontja értelmében csak a beruházó által elfogadott pótmunkák számolhatók el, ennek megtörténtét az alvállalkozó nem igazolta. Arra is hivatkozott, hogy a felperes a pótmunka ellenértékéből csak 75 %-ra jogosult.
Az elsőfokú bíróság ítéletében 160.529.975 forint megfizetésére kötelezte az alperest. Határozata indokolása szerint a felek szigorú eljárási rendet határoztak meg a pótmunka bejelentését illetően. Nem értett egyet az alperes védekezésével a tekintetben, hogy a beruházó nem fogadta el a pótmunka iránti igényeket. Kiemelte: a beruházó minél kevesebb pótmunka elismerésében érdekelt, miután az többletköltséget okoz neki, ezért figyelmen kívül hagyta az ügy megítélése során a szerződő felek többletmunka elfogadására vonatkozó feltételét. Hasonlóképpen figyelmen kívül hagyta a pótmunkák 75 %-os értékével kapcsolatos szerződési feltételt is.
A másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet részben megváltoztatta, és a marasztalási összeget 12.339.040 forintra leszállította. Határozatának lényege szerint a felek szerződésük tartalmáról a polgári jog diszpozitív szabályaira tekintettel szabadon dönthetnek, szabadságuk korlátja kizárólag az olyan szerződési tartalom, amely a Ptk. szabályai szerint semmis. A másodfokú bíróság tehát a szerződésben rögzített eljárási rend betartását tekintette ügydöntő jelentőségűnek.
A Kúria azonban a másodfokú ítéletet hatályon kívül helyezte és az érintett keretben a másodfokú bíróságot új eljárásra és új határozat meghozatalára utasította.
A Kúria indokolásában rámutatott: a másodfokú bíróság nem helytállóan értékelte az elsőfokú bíróság ítélete indokolását és kiemelte: az elsőfokú bíróság indokolásában foglaltak helyett a két szerződési feltétel valójában nyilvánvaló jóerkölcsbe ütközés miatt semmis. Nyilvánvalóan a jóerkölcsbe ütközik ugyanis az a szerződéses kikötés, amelyben az alvállalkozó díjának megfizetését a szerződéses partnere saját megrendelőjének teljesítésétől teszi függővé. Minderre tekintettel a megismétlendő másodfokú eljárásban a két semmis szerződési feltétel figyelmen kívül hagyásával kell a másodfokú bíróságnak az alperes fellebbezését elbírálnia.

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
Pfv.V.21.434/2016. számú ügy | Kúria
Pfv.V.21.434/2016. számú ügy
Tájékoztató a Kúria döntéséről a Pfv.V.21.434/2016. számú ügyben, előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezése tárgyában*
A felperes által vezetett konzorcium az alperes mint ajánlattevő által kiírt közösségi értékhatárt meghaladó építési beruházás tárgyú tárgyalásos közbeszerzési eljárásban összeférhetetlenség miatt kizárásra került. A konzorcium az ajánlatkérő döntését a Közbeszerzési Döntőbizottság, majd bíróság előtt jogorvoslattal támadta meg. A felperesi kereset, majd perújítási kérelem elutasítását követően – az Európai Bizottság többek között e projekttel kapcsolatos vizsgálata eredményeként tett megállapításaira és az Európai Unió Bírósága időközben született értelmező gyakorlatára hivatkozással – a felperes kártérítési keresetet terjesztett elő, amelyben az ajánlatkéréssel és a közbeszerzési eljárásban való részvétellel összefüggésben felmerült költsége megtérítését kérte az alperestől amiatt, mert álláspontja szerint a közbeszerzési eljárásból való kizárására jogellenesen került sor.
A bíróság jogerős ítéletével a keresetet elutasította.
A felülvizsgálati kérelem folytán eljáró Kúria az Európai Unió Bírósága előtt előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezett a közbeszerzési kártérítési jogvitában a közbeszerzési kártérítési igények előfeltételeként meghatározott törvényi követelményeknek az uniós joggal való összhangja, a hatékony jogvédelemhez való jog, valamint az uniós jog által megkövetelt egyenértékűség és tényleges érvényesülés elve értelmezésére.
* Az előzetes döntéshozatali eljárás dokumentumai a C-300/17. ügyszámon érhetőek el az Európai Unió Bírósága honlapján.
Az előzetes döntéshozatali eljárás alapját képező felülvizsgálati ügy az Európai Unió Bírósága döntését követően a Pfv.V.21.421/2018. számon folytatódik tovább.
Az Európai Unió Bíróságának az ügyben meghozott C-300/17. sz. ítélete és az Európai Unió Bíróságának adott ügyhöz tartozó dokumentumokat tartalmazó internetes oldala az alábbi hivatkozásokon olvasható:
- http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=204751&pageIndex=0&doclang=HU&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=8720552
- http://curia.europa.eu/juris/liste.jsf?oqp=&for=&mat=or&jge=&td=%3BALL&jur=C%2CT%2CF&num=C-300%252F17&page=1&dates=&pcs=Oor&lg=&pro=&nat=or&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&language=hu&avg=&cid=8720552
A Kúria a C-300/17. sz. határozat meghozatalát követően a Pfv.V.21.421/2018. sz. alatt folytatódó alapeljárásban hozott 9. sz. ítéletével fejezte be az eljárást.
Kísérőlap a Kúria által kezdeményezett előzetes döntéshozatali eljárásban hozott határozat közzétételéhez

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria