text:
3/2018. számú BJE határozat | Kúria
3/2018. számú BJE határozat
3/2018. BJE
A Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa a Kúria B.I. tanácselnöke által indítványozott jogegységi eljárásban Budapesten, a 2018. március 12. napján megtartott ülésen meghozta a következő
A Kúriai Döntések 2015. évi 4. számában EBD 2015.B.15. számon közzétett határozat elvi bírósági döntésként való fenntartását megszünteti.
A Kúria B.I. Tanácsának tanácselnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 32. § (1) bekezdés b) pontja és a 33. § (1) bekezdés b) pontja alapján jogegységi eljárás lefolytatását és jogegységi határozat meghozatalát indítványozta.
A jogegységi indítvány szerint abban a kérdésben, hogy a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználhatóságának lehetőségéről döntő végzés ellen fellebbezésnek van-e helye, olyan törvényszéki határozat meghozatalára került sor, amely ellen – annak törvénysértő volta okán – a legfőbb ügyész a törvényesség érdekében jogorvoslati indítvánnyal élt; ez a törvényesség érdekében jogorvoslati indítvánnyal megtámadott határozat elvi bírósági döntésként is megjelent, ma is hatályban van, és amely közzétett, jelen jogegységi indítvánnyal támadott határozatban képviselt döntéstől a Kúria ítélkező tanácsa el kíván térni.
Az indítványozó indítványában a következő bírósági határozatra, az ítélkezésben kötelező érvénnyel bíró elvi bírósági döntésre, és a legfőbb ügyész által a törvényesség érdekében benyújtott jogorvoslati indítványra hivatkozott:
A különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, bűnszervezetben elkövetett költségvetési csalás bűntette és más bűncselekmények miatt a NAV Észak-alföldi Regionális Bűnügyi Igazgatóságán 16767/2013. bü. szám alatt folyamatban lévő büntetőügyben a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Főügyészség B.13/2014/16. számon, 2014. október 8. napján indítványozta, hogy a járásbíróság nyomozási bírája engedélyezze a titkos információgyűjtés keretében beszerzett bizonyítékok büntetőeljárásban bizonyítási eszközként történő felhasználását.
A Nyíregyházi Járásbíróság a 2014. október 13. napján meghozott 36.Bny.566/2014/2. számú végzésében a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Főügyészség B.13/2014/16. számú indítványát elutasította. A jogorvoslati nyilatkozat tekintetében pedig úgy rendelkezett, hogy a végzés ellen a kézbesítéstől számított három napon belül fellebbezésnek van helye.
A Nyíregyházi Járásbíróság az ugyanaznap meghozott 36.Bny.566/2014/3. számú végzésével a /2. sorszámú végzését azzal javította ki, hogy a korábbi határozatával elutasított ügyészségi indítvány pontosan mire irányult. Eszerint a kijavított szöveg a következő: „az ügyészség indítványozta, hogy a nyomozási bíró engedélyezze a titkos információgyűjtés eredményének büntetőeljárásban történő felhasználását”.
A határozat ellen a Főügyészség B.13/2014/16. számon, 2014. október 16. napján fellebbezést jelentett be.
A másodfokon eljáró Nyíregyházi Törvényszék a 2014. október 30. napján meghozott 3.Bnyf.425/2014/3. számú végzésével a Nyíregyházi Járásbíróság nyomozási bírójának a 2014. október 13. napján meghozott 36.Bny.566/2014/2. számú végzése ellen bejelentett ügyészi fellebbezést elutasította; az azonos napon meghozott 36.Bny.566/2014/3. számú – kijavító – végzését pedig helybenhagyta.
A Nyíregyházi Törvényszék az ügyészi fellebbezés elutasítását azzal indokolta, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 215. § (4) bekezdése szerint nincs helye fellebbezésnek a nyomozási bíró által a Be. 207. § (2) bekezdés b) és e) pontjára, valamint a (3)-(4) bekezdésére vonatkozóan hozott határozat ellen.
A Be. 207. § (2) bekezdésének b) pontja a nyomozási bíró jogkörébe utalja többek között a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználásának lehetőségéről [Be. 206/A. § (4) bekezdés] való döntést.
Ezért a törvényszék – a nyomozási bíró saját téves rendelkezésén alapuló mulasztását pótolva – a Be. 359. § (1) bekezdése alapján az ügyésznek a /2. sorszámú végzés ellen bejelentett törvényben kizárt fellebbezését elutasította.
A Nyíregyházi Törvényszék 2014. október 30. napján meghozott 3.Bnyf.425/2014/3. számú végzése a Kúriai Döntések 2015/4. számában B.15. szám alatt elvi döntésként közzétételre került azt kiemelve, hogy a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználhatósága tárgyában hozott nyomozási bírói határozat ellen nincs helye fellebbezésnek.
A legfőbb ügyész BF.1516/2015. számú, 2016. január 5. napján kelt – a Kúrián 2016. január 6. napján érkeztetett – átiratában a törvényesség érdekében jogorvoslati indítványt jelentett be a Nyíregyházi Törvényszék mint másodfokú bíróság 6.Bnyf.425/2014/3. számú végzésével szemben, mert az ügyészi fellebbezést elutasító határozatát törvénysértőnek tartja.
Indítványát azzal indokolta, hogy a Be. 215. § (4) bekezdés b) pontjának 2013. december 31. napjáig hatályos szövege szerint valóban nem volt helye fellebbezésnek a Be. 207. § (2) bekezdés b) és e) pontjára, valamint a (3) és (4) bekezdésére vonatkozó – így a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználásának lehetőségéről döntő – határozatok ellen.
E rendelkezést azonban az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó más törvények módosításáról szóló 2013. évi CLXXXVI. törvény 46. § (2) bekezdése módosította, így a Be. 215. § 2014. január 1. napjától hatályos szövege már nem zárja ki a 207. § (2) bekezdés b) pontjában felsorolt döntések – köztük a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználásának lehetőségéről döntő végzések – elleni fellebbezést.
Erre figyelemmel a Nyíregyházi Törvényszék törvényt sértett, amikor 2014. október 30. napján kelt határozatával az ügyészi fellebbezést – mint törvényben kizártat – elutasította. Ezért – a kizárólag a legfőbb ügyészt megillető rendkívüli jogorvoslati lehetőség keretében – indítványozta annak megállapítását, hogy a Nyíregyházi Törvényszék mint másodfokú bíróság 6.Bnyf.425/2014/3. számú végzésének az ügyészi fellebbezést elutasító rendelkezése törvénysértő.
A Kúria a Legfőbb Ügyész BF.1516/2015. szám alatt törvényesség érdekében benyújtott jogorvoslati indítványát Bt.I.25/2016. szám alatt lajstromozta.
Ezt követően a Kúria B.I. Tanácsának tanácselnöke 2016. január 13. napján a Bszi. 32. § (1) bekezdés b) pontja és a 33.§ (1) bekezdés b) pontja alapján jogegységi eljárás lefolytatását indítványozta arra figyelemmel, hogy álláspontja szerint a legfőbb ügyész álláspontja helytálló, s a Kúria ítélkező tanácsa jogkérdésben el kíván térni a közzétett elvi bírósági döntéstől.
Ezért a Kúria a 2016. január 13. napján tartott tanácsülésen meghozott Bt.I.25/2016/2. számú végzésével a legfőbb ügyész által a Nyíregyházi Törvényszéknek a költségvetési csalás bűntette miatt a NAV Észak-Alföldi Regionális Bűnügyi Igazgatóságán indult büntetőügyben 3.Bnyf.425/2014/3. szám alatt hozott végzése ellen a törvényesség érdekében benyújtott jogorvoslati indítványa alapján indult eljárást – a jogegységi határozat meghozataláig – felfüggesztette.
A legfőbb ügyész 2018. február 14. napján kelt, a Kúrián 2018. február 15. napján érkeztetett BF.223/2018. számú átiratában a BF.1516/2015. számú, 2016. január. 5. napján kelt, a törvényesség érdekében bejelentett jogorvoslati indítványában foglaltakat megismételve, az abban foglaltakat fenntartva indítványozta, hogy a Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa akként határozzon, hogy a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban a bizonyítékként történő felhasználásának lehetőségéről döntő végzés ellen fellebbezésnek van helye, és a Bszi. 42. § (4) bekezdésében írtakra figyelemmel a Kúriai Döntések 2015/4. számában B.15. szám alatt megjelent határozat elvi bírósági döntésként való fenntartását szüntesse meg.
Miután a jogegységi indítványban megjelölt jogkérdés kapcsán a Nyíregyházi Törvényszék téves jogalkalmazás alapján hozta meg döntését, amely elvi bírósági döntésként is megjelent, a Bszi. 32. § (1) bekezdés b) pontja szerinti okból a jogegységi határozat meghozatala indokolt.
A Kúria ezért a jogegységi indítvány érdemi elbírálása végett a Bszi. 38. §-a szerint ülést tartott, amelyen a legfőbb ügyész képviselője az írásbeli indítványukban foglaltakat fenntartotta, és azzal egyezően szólalt fel.
A kezdeményezett jogegységi eljárásban a Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa a következő álláspontra helyezkedett.
A Kúriai Döntések 2015/4. számában B.15. szám alatt elvi döntésként közzétett Nyíregyházi Törvényszék 2014. október 30. napján meghozott 3.Bnyf.425/2014/3. számú végzése nem a meghozatalakor hatályos jogszabályon alapul.
A Be. – jelenleg hatályos – 215. § (4) bekezdése a), b), c) és d) pont alatt – szűkítő rendelkezés keretében – nevesíti a nyomozási bírói határozatok azon zárt körét, amelyek ellen nincs fellebbezésnek helye.
Így kizárt a jogorvoslat
a) a Be. 207. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti, a vádirat benyújtása előtt a bírósághatáskörébe tartozó kényszerintézkedések közül a 149. § (6) és (8) bekezdésével, a 151. § (3) és (6) bekezdésével és a 153. § (2) bekezdésével kapcsolatos indítványokról hozott határozat,
b) a Be. 207. § (2) bekezdés e) pontjára és (3)-(4) bekezdésére vonatkozó határozat,
c) a Be. 212. § (2) bekezdése szerinti határozat,
d) a Be. 214. § (1a) bekezdés szerinti határozat
A Kúria jogegységi tanácsa megállapítja, hogy a hivatkozott Be. 215. § (4) bekezdés b) pontja szerinti törvényi rendelkezés 2014. január 1-jével módosult a jelenleg hatályos törvényi rendelkezéssé. A Be. 215. § (4) bekezdés b) pontja alatti törvényhely korábbi, 2013. december 31. napjáig hatályos szövege nem csak a Be. 207. § (2) bekezdésének e) pontjára és (3)-(4) bekezdésére vonatkozó határozatra vonatkozóan mondta ki a fellebbezés kizártságát, hanem a Be. 207. § (2) bekezdésének b) pontja alá tartozó határozatokra, így a titkos adatszerzés engedélyezéséről [Be. 203. § (4) és (6) bekezdés], megszüntetéséről [Be. 205. § (3) bekezdés], a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználásra való alkalmasságának megállapításáról [Be. 206/A. § (3) bekezdés], valamint a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználásának lehetőségéről [Be. 206/A. § (4) bekezdés] szóló határozatokra is.
E rendelkezést azonban az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó más törvények módosításáról szóló 2013. évi CLXXXVI. törvény 46. § (2) bekezdése módosította.
A jogorvoslatot kizáró rendelkezések közül kivette a Be. 207.§ (2) bekezdés b) pontját, így a Be. 215. § 2014. január 1. napjától hatályos szövege már nem zárja ki a 207. § (2) bekezdés b) pontjában felsorolt döntések – köztük a titkos információgyűjtés eredményének a büntetőeljárásban bizonyítékként történő felhasználásának lehetőségéről döntő végzések – elleni fellebbezést.
A Kúria Jogegységi Tanácsa ezért rögzíti, hogy az elvi bírósági döntésként megjelent Nyíregyházi Törvényszék 3.Bnyf.425/2014/3. számú végzése a jogorvoslat tárgyában már hatályban nem lévő Be. rendelkezésre hivatkozott.
Másrészt a Kúria jogegységi tanácsa leszögezi, hogy a jogegységi eljárás célja és lényege a bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása.
Jelen jogegységi eljárás tárgya olyan elvi bírósági döntésként megjelent határozat, amely – a fellebbezési jogosultság tárgyában – nem a meghozatalakor hatályos Be. szerint rendelkezett.
Az elvi bírósági döntés kötőerejét szabályozza ugyanakkor a Bszi. 32. § (1) bekezdés b) pontja, amely kimondja, hogy jogegységi eljárásnak van helye, ha a Kúria valamely ítélkező tanácsban jogkérdésben el kíván térni a Kúria másik ítélkező tanácsának elvi bírósági határozatként közzétett határozatától vagy közzétett elvi bírósági döntéstől.
Ezért a Kúria jogegységi tanácsa a jogegységi indítvány alapján eljárva a Bszi. 32. § (1) bekezdés b) pont második fordulata szerinti okból a rendelkező rész szerint határozott. Miután a jogegységi eljárást generáló jogkérdést a Be. egyértelműen szabályozza, annak kimondása szükségtelen volt. Az EBD 2015.B.15. számon közzétett határozat elvi bírósági döntésként való fenntartása megszüntetésével ugyanakkor biztosította azt, hogy megfelelő legyen a törvényalkalmazás.
A jogegységi tanács a határozatát a Bszi. 42. § (1) bekezdésére figyelemmel a Magyar Közlönyben, a központi honlapon és a Kúria honlapján közzéteszi.
Dr. Székely Ákos s.k.
Dr. Krecsik Eldoróda s.k.
Dr. Márki Zoltán s.k.
Dr. Molnár Gábor Miklós s.k.
Dr. Csák Zsolt s.k.

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
§ 2014
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
§ 2014
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


 Módosították az új építési törvényt | Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete
Kezdőlap » Néhány fontos jogszabály » Módosították az új építési törvényt
109/2013. (IV. 9.) Korm. rendelet
az 1. alcím tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2. és a 6. alcím tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 13-15., és 21. pontjában,
a 3. alcím tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 10. pontjában,
a 4. alcím tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 3., 12.3., 12.4., 17. és 25. pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
az 5. alcím tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 8-9., és 28. pontjában
1. Az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőség igazolásának, valamint forgalomba hozatalának és felhasználásának részletes szabályairól szóló 3/2003. (I. 25.) BM-GKM-KvVM együttes rendelet hatályon kívül helyezése
1. § Hatályát veszti az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőség igazolásának, valamint forgalomba hozatalának és felhasználásának részletes szabályairól szóló 3/2003. (I. 25.) BM-GKM-KvVM együttes rendelet.
2. Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet módosítása
2. § (1) Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épkiv.) 3. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Aránytalanul alacsony árajánlatnak minősül, ha a vállalkozó kivitelező által alkalmazott rezsióradíj alacsonyabb az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az építésügyért felelős miniszter rendeletében megállapított minimális építőipari rezsióradíj mértékénél. Az építési szerződés megkötésekor az aránytalanul alacsony ár vizsgálata során az építésügyért felelős miniszter által működtetett honlapon található elektronikus költségvetési kiírási programban meghatározott élőmunka szükségleti normatívákat irányadónak lehet tekinteni.”
(2) Az Épkiv. 5. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) Ha az építtető nem az építési tevékenységgel érintett telek, építmény vagy építményrész tulajdonosa, az építési munkaterület fővállalkozó kivitelező részére történő, (4) bekezdés szerinti átadását a telek, építmény, építményrész tulajdonosának
a) az építési naplóban ellen kell jegyeznie,
b) annak tudomásulvételéről az építési naplóban nyilatkoznia kell, vagy
c) külön nyilatkozatban kell tudomásul vennie és azt elektronikus formában az építési naplóhoz csatolnia.”
(3) Az Épkiv. 12. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1) Építőipari kivitelezési tevékenységet - az Étv. 39/A. § (5) bekezdésében foglaltakon túlmenően - a vállalkozó kivitelező akkor vállalhat, ha
a) a vállalkozó kivitelezői tevékenységre jogosultak névjegyzéke a vállalkozó kivitelezőre vonatkozóan tartalmazza a vállalt tevékenységet, és
aa) - a 13. § (8) bekezdésében meghatározottak kivételével - rendelkezik az építőipari kivitelezési tevékenység jellegének megfelelő jogosultsággal rendelkező - vele tagsági, munkavállalói vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló - felelős műszaki vezetővel,
ab) rendelkezik a kivitelezési tevékenységnek megfelelő szakképesítéssel, vagy elegendő számú és tevékenység jellegének megfelelő szakképesítésű - vele tagsági, munkavállalói vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló - szakmunkással,
c) amelynek végzésére vonatkozóan az építtetővel vagy - alvállalkozói építési szerződés esetén - a megrendelő vállalkozó kivitelezővel a 3. § (1)-(3) bekezdése szerint írásban szerződést kötöttek, és
d) amelynek végzését az építésügyi vagy építésfelügyeleti hatóság nem tiltotta meg.”
(4) Az Épkiv. 12. § (2) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A vállalkozó kivitelező feladata az Étv. 40. § (1) bekezdésében és 43. § (2) bekezdésében foglaltakon túlmenően:]
„i) az építési szerződés szerint az építési munkaterület visszaadása az építtetőnek, alvállalkozói szerződés esetén a megrendelő vállalkozó kivitelezőnek,”
(5) Az Épkiv. 14. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az építésügyi hatósági engedélyhez kötött építőipari kivitelezési tevékenységek befejezését követően a fővállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetője az építési naplóban arról nyilatkozik, hogy)
„e) a jogerős építési engedélytől és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációtól, valamint az 1. melléklet szerinti kivitelezési dokumentációtól való eltérés esetén az eltérés felsorolásával és szükségességének ismertetésével,”
(6) Az Épkiv. 24. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az építőipari kivitelezési folyamat résztvevői az előírt építésinapló-vezetési, -ellenőrzési és -bejegyzési kötelezettségüket az építési beruházáshoz rendelt, - a (4) bekezdés kivételével - az építésügyért felelős miniszter által működtetett internetes alapú elektronikus építési napló (a továbbiakban: e-napló) alkalmazás segítségével kötelesek teljesíteni.”
(7) Az Épkiv. 24. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A sajátos építményfajták vonatkozásában az építőipari kivitelezési folyamat résztvevői az előírt építési naplóvezetési, ellenőrzési és bejegyzési kötelezettségüket - az építési napló vezetési kötelezettség teljesítésének formájára vagy kezdő időpontjára vonatkozó eltérő rendelkezés hiányában - a miniszter által rendelkezésre bocsátott és a sajátos építményfajtáért felelős miniszter által fenntartott, működtetett és szükség szerint továbbfejlesztett elektronikus építési napló alkalmazással kötelesek teljesíteni.”
(8) Az Épkiv. a 24. §-t követően a következő 24/A. §-sal egészül ki:
„24/A. § (1) Az elektronikus építési naplót magyar nyelven kell vezetni. Az építőipari kivitelezési tevékenység résztvevői egymást az elektronikus építési naplóba történő bejegyzéssel értesítik azokról a tudomásukra jutott, az építési tevékenységet érintő veszélyhelyzetekről, tényekről és körülményekről, amelyek az építési szerződésen alapuló kötelezettségeik szerződésszerű teljesítését befolyásolják vagy veszélyeztetik.
(2) Az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének ideje alatt az elektronikus építési naplót
a) az építtető megbízása alapján
aa) az építési műszaki ellenőr vagy a beruházási tanácsadó a 16. §-ban meghatározott feladatok ellátása érdekében, vagy
ab) a beruházáslebonyolító a 8. §-ban meghatározott feladatai ellátása érdekében, valamint
b) alvállalkozói elektronikus építési napló esetén a megrendelő vállalkozó kivitelező vagy felelős műszaki vezetője folyamatosan ellenőrzi, és abban észrevételeit, megállapításait rögzíti.
(3) A naplórészt naponta kell vezetni, azt naprakész állapotban kell tartani. A naplórész „napi jelentés” rovatának adatait akkor is minden nap ki kell tölteni, ha az építési munkahelyen bejegyzést igénylő esemény nem történt. Az egyéb bejegyzéseket az esemény bekövetkezése napján kell megtenni.
(4) Építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén az elektronikus építési napló melléklete a fedezetkezelő által kezelt elektronikus alvállalkozói nyilvántartás.
(5) Az elektronikus építési naplóban köteles haladéktalanul közölni
a) a fővállalkozó kivitelező az építtetővel a pótmunka műszaki szükségességét,
b) az építtető a fővállalkozó kivitelezővel a pótmunka igényét.
(6) Az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdése az elektronikus építési főnapló megnyitásával és az előírt adatok felvitelével teljesül.”
(9) Az Épkiv. 25-27. §-a és az azt megelőző alcím helyébe a következő rendelkezések lépnek és a következő 27/A. §-sal egészül ki:
„Az elektronikus építési napló
25. § (1) Az építésügyi hatóság az építési vagy bontási engedély kiadásával, továbbá az építésfelügyeleti hatóság tudomásulvételi eljárása esetén a tudomásulvétellel egyidejűleg készenlétbe helyezi az elektronikus építési naplót, és ahhoz az építtető számára egyszer használatos belépési jelszó megadásával biztosít hozzáférést.
(2) Az építésfelügyeleti hatóság az építtető e-napló alkalmazás használatára irányuló kérelmére készenlétbe helyezi a kérelemben megjelölt építési vagy bontási tevékenységhez tartozó e-naplót és egyszer használatos belépési jelszót biztosít az építtető számára
a) a 2013. október 1-je előtt engedélyezett vagy tudomásul vett építési vagy bontási tevékenység esetén - az (1) bekezdés szerinti készenlétbe helyezés és egyszer használatos belépési jelszó hiányában -, vagy
b) a Kbt. hatálya alá tartozó, de építési, bontási engedélyhez vagy bontás tudomásulvételi eljáráshoz nem kötött építőipari kivitelezési tevékenység esetén.
(3) Az e-napló része az elektronikus építési főnapló (a továbbiakban: e-főnapló) és az elektronikus építési alnapló (a továbbiakban: e-alnapló).
(4) Az építésügyi vagy építésfelügyeleti hatóság megszünteti az e-napló készenlétét, ha
a) e-főnaplót nem nyitották meg és az építési vagy bontási engedély hatálya lejárt,
b) bontás tudomásulvétele esetén egy év eltelt,
c) közbeszerzés hatálya alá tartozó, de építési, bontási engedélyhez vagy bontás tudomásulvételi eljáráshoz nem kötött építőipari kivitelezési tevékenység esetén a kérelemben megadott építési szerződésben szereplő határidő lejárt,
d) az e-főnapló megnyitására sor került, és
da) - az (5) bekezdésben foglalt kivétellel - az építtető az elkészült építményre jogerős és végrehajtható használatbavételi engedéllyel rendelkezik, vagy a használatára tudomásulvétellel jogosulttá vált, vagy
db) közbeszerzés hatálya alá tartozó, de építési, bontási engedélyhez vagy bontás tudomásulvételi eljáráshoz nem kötött építőipari kivitelezési tevékenység esetén az e-naplóban megadott építési szerződéses határidő lejárt, és annak meghosszabbítására nem került sor.
(5) Ha a használatbavételi engedély rendelkezik hiányzó építési tevékenységek elvégzésének kötelezettségéről, akkor az építésügyi hatóság e tevékenységek befejezését követően szünteti meg az e-napló készenlétét.
(6) Az építtető a fővállalkozó kivitelező e-főnaplóját a fővállalkozói szerződés adatainak rögzítésével és a fővállalkozó számára hozzáférést biztosító, egyszer használatos belépési jelszó generálásával párhuzamosan állítja készenlétbe.
(7) A fővállalkozó vagy megrendelő vállalkozó kivitelező, a vele szerződésben álló alvállalkozó kivitelező e-alnaplóját az alvállalkozói szerződés adatainak rögzítésével és az alvállalkozó számára hozzáférést biztosító, egyszer használatos belépési jelszó generálásával párhuzamosan állítja készenlétbe.
(8) A fő- és alvállalkozó kivitelező a (6)-(7) bekezdés szerint kapott, egyszer használatos belépési jelszó segítségével képezhet egyedi végleges jelszót, melynek felhasználásával teljesítheti az e-napló alkalmazásban az előírt naplóvezetési kötelezettségét. Ha a fő- vagy alvállalkozó kivitelező a felelős műszaki vezetőt bízta meg a napló vezetésével, a hozzáférést egyszer használatos belépési jelszó átadásával biztosítja.
(9) A fővállalkozó kivitelező az e-főnaplót, az alvállalkozó kivitelező az e-alnaplót az építési munkaterület átvételekor az átvétel időpontjának rögzítésével nyitja meg, és az építőipari kivitelezési tevékenység befejezését követően az építési munkaterületről levonulás időpontjának rögzítésével zárja le.
26. § (1) Az e-főnaplót és az e-alnaplót a 2. melléklet szerinti tartalommal és formában kell vezetni.
(2) Az e-főnapló vezetése a fővállalkozó kivitelezőnek vagy megbízása esetén a fővállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetőjének, az e-alnapló vezetése az alvállalkozó kivitelezőnek vagy megbízása esetén az alvállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetőjének a feladata.
(3) A fő- vagy megrendelő vállalkozó kivitelező a vele szerződéses viszonyban álló alvállalkozó e-alnaplójának vezetését átvállalhatja. A fő- vagy megrendelő vállalkozó kivitelező, az alvállalkozó e-alnapló vezetésének átvállalása esetén ezen alvállalkozóval szerződéses viszonyban álló további alvállalkozó e-alnaplójának a vezetését is átvállalhatja. Az e-főnapló vagy az e-alnapló vezetésének átvállalását, átadását mindkét fél jóváhagyásával kell rögzíteni az e-főnaplóban vagy e-alnaplóban. A naplóvezetés átvállalása nem vonatkozhat azokra a naplórészekre és mellékletekre, amelyet kizárólag a naplóvezetésre kötelezett tölthet ki, így a teljesítésigazolási naplóra, az elektronikus alvállalkozói nyilvántartásra és a gyűjtőnaplóra.
(4) A napló vezetésének átvállalása esetén a naplóvezetést átadó az e-alnaplója vezetését lehetővé tevő, egyszer használatos belépési jelszót generál és ad át a napló vezetését átvállaló számára.
(5) Az a vállalkozó kivitelező, amely vagy aki a saját építési naplójának vezetését átadta, az átadás időtartama alatt nem vállalhatja át az alvállalkozója építési naplójának vezetését.
(6) Minden átvállalt e-alnapló vezetését a saját napló vezetésétől elkülönülten, külön-külön kell végeznie az átvállaló vállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetőjének.
(7) Az átvállalt e-alnaplóba történt, átvállaló általi bejegyzésekkel kapcsolatosan az e-alnapló vezetésére eredetileg kötelezett alvállalkozó az e-alnaplóban észrevételt tehet vagy az e-naplóban rögzített nyilatkozatával bármikor visszaveheti az e-napló vezetését. Ebben az esetben az alvállalkozó további alvállalkozójának az e-alnapló vezetésének átadására vonatkozó megállapodása is megszűnik.
(8) Az e-főnaplóba és e-alnaplóba az építési napló vezetésére kötelezett a napi bejegyzést, valamint a kivitelezés egyéb dokumentumait közvetlenül az e-napló internetes alkalmazásba vagy az e-napló alkalmazás helyi futtatására alkalmas számítástechnikai eszköz igénybevételével köteles rögzíteni. A naplóvezetésre kötelezettnek gondoskodnia kell arról, hogy a helyi számítástechnikai eszközzel rögzített napi bejegyzés és egyéb dokumentumok legfeljebb a bejegyzési vagy dokumentálási kötelezettség napjától számított három napon belül az internetes alkalmazásban is rögzítésre kerüljenek.
(9) Az e-főnaplónak és az e-alnaplónak azokat a munkarészeit, amelyek nem kerültek még az e-napló internetes alkalmazásban rögzítésre, a helyszínen elérhetővé kell tenni azok számára, akik abba bejegyezhetnek, vagy akik abba betekinthetnek.
(10) Az építési napló vezetésére kötelezett - az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének ideje alatt, az építési munkaterületen - kérésre hozzáférést biztosít az e-főnaplóhoz, az e-alnaplóhoz és ezek mellékleteihez a bejegyzésre vagy betekintésre jogosultak részére.
27. § (1) Az e-napló készenlétének lezárásáig - a naplóvezetésre kötelezetten túl - bejegyzést tehet
a) az e-főnaplóba és mellékleteibe az építtető, az építési műszaki ellenőr vagy a beruházási tanácsadó, továbbá - ha az erre irányuló feladat meghatározást az írásbeli szerződésük tartalmazza - a beruházáslebonyolító vagy a tervezői művezető,
b) az e-alnaplóba és mellékleteibe a napló vezetésére kötelezett alvállalkozó kivitelezővel szerződéses viszonyban álló fő- vagy megrendelő vállalkozó kivitelező, továbbá a fő- vagy megrendelő vállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetője,
c) valamennyi e-főnaplóba, e-alnaplóba és mellékleteibe az építésfelügyeleti hatóság,
d) az e-főnaplóba és mellékleteibe a biztonsági és egészségvédelmi koordinátor,
e) az e-főnapló és az e-alnapló alvállalkozói nyilvántartás mellékletébe az építtetői fedezetkezelő,
f) az e-főnapló és e-alnapló hatósági napló-mellékletébe az ellenőrzésre és bejegyzésre külön jogszabállyal feljogosított más hatóságok.
(2) Az e-főnaplóba és e-alnaplóba a bejegyzésre jogosult a más jogosult bejegyzésére ellenészrevételt tehet vagy a bejegyzéseket tudomásul veheti.
(3) Az e-főnaplóba vagy e-alnaplóba és mellékleteibe betekinthet
a) időbeli korlátozás nélkül
aa) az építtető és helyszíni képviselője az építési műszaki ellenőr vagy beruházási tanácsadó
ab) az (1) bekezdés c) pontja szerinti hatóság,
ac) az építésügyi hatóság,
ad) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal építés helye szerint illetékes szerve,
ae) külön jogszabályban az ellenőrzésre időkorlátozás nélkül feljogosított más hatóság,
b) az e-napló készenlétének lezárásáig
ba) az ellenőrzésre jogszabályban feljogosított egyéb hatóság,
bb) a helyszíni ellenőrzést folytató munkavédelmi és munkaügyi hatóság,
bc) az építtetői fedezetkezelő,
bd) az építtető által - egyszer használatos belépési jelszó átadásával - betekintésre felhatalmazott, az építési beruházás megvalósításához támogatást nyújtó szervezet,
be) az építtető megbízása alapján a tervezői művezető.
(4) Az érdekelt szerződéses feleken, az építtetői fedezetkezelői eljárásban feljogosítottak és a (3) bekezdés a) pont ad) alpontja szerinti hatóságon kívül a bejegyzésre vagy betekintésre felhatalmazottak nem jogosultak megtekinteni az e-főnaplóban, az e-alnaplóban és mellékleteikben feltüntetett fő- vagy alvállalkozói teljesítés, részteljesítés ellenértékét.
(5) Az e-főnapló és e-alnapló mellékletei:
a) a jogerős építésügyi hatósági engedélyt és a hozzá tartozó, engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációt, a kivitelezési és - amennyiben készül - megvalósulási dokumentációt, a tervezői művezető által átadott tervrajzokat, valamint egyéb tervrajzokat, számításokat tartalmazó tervnapló,
b) az ellenőrző hatóságok és szakhatóságok által készített okiratokat, jegyzőkönyveket tartalmazó hatósági napló,
c) a felmérési naplót, a teljesítésösszesítőt, a teljesítésigazolást és a teljesítésről felvett jegyzőkönyveket tartalmazó teljesítésigazolási napló,
d) építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén az elektronikus alvállalkozói nyilvántartás,
e) a hulladék-nyilvántartást, az építési termékekre vonatkozó teljesítménynyilatkozatokat, mérési jegyzőkönyveket, felülvizsgálati jegyzőkönyveket, elvégzett üzempróbák jegyzőkönyveit, üzembe helyezési vizsgálati tanúsítványokat, továbbá az a)-d) pont szerinti mellékletek tartalmaként fel nem sorolt minden további dokumentumot tartalmazó gyűjtőnapló.
(6) Az e-napló elektronikus alvállalkozói nyilvántartás mellékletét az építtetői fedezetkezelő nyitja meg.
27/A. § (1) Az e-főnapló és az e-alnapló címoldalból, nyilvántartásirész-oldalakból, naplórészből és összesítő lapból áll.
(2) Az e-főnaplóban és az e-alnaplóban rögzített napi bejegyzéseket és csatolt egyéb dokumentumokat a naplóvezetést végző vagy ennek hiányában az e-napló alkalmazás a bejegyzés napját követő napon automatikusan lezárja. A lezárt naplóbejegyzések és rögzített dokumentumok utólagos módosítását vagy törlését az e-napló alkalmazás követhetővé teszi.
(3) Az e-főnapló és e-alnapló nyilvántartási oldalait a napló megnyitásakor kell kitölteni. A még nem ismert adatokat azok tudomásra jutásakor kell rögzíteni.
(4) A naplórész a 2. melléklet szerinti napi jelentésből és eseti bejegyzésekből áll.
(5) Az e-főnapló és e-alnapló alvállalkozói nyilvántartási része tartalmazza a teljesítésben részt vevő összes fő- és alvállalkozó kivitelező megnevezését, székhelyét, adószámát, vállalkozói engedélyének vagy cégbírósági bejegyzésének számát, nyilvántartási számát, az általuk vállalt kivitelezési tevékenység meghatározását, a kivitelezési tevékenység megkezdésének, szakaszolásának és befejezésének időpontjait, a fizetési határidőt.”
(10) Az Épkiv. 31-32. §-a és az azt megelőző alcím helyébe a következő alcím és rendelkezések lépnek:
„Elektronikus teljesítésigazolás és műszaki átadás-átvétel
31. § (1) Az elektronikus teljesítésigazolási naplóban elektronikus teljesítésigazolás (a továbbiakban: e-teljesítésigazolás) kitöltésére kerül sor az építtető és a fővállalkozó kivitelező vagy a megrendelő vállalkozó kivitelező és az alvállalkozó kivitelező között létrejött szerződés alapján, ha a fő- vagy alvállalkozó kivitelező az általa vállalt szerződés tárgya szerinti építési tevékenységet a szerződésben foglaltak, a jogszabályban előírtak és a kivitelezési dokumentációban meghatározottak szerint elvégezte és ezt az építtetőnek vagy - alvállalkozói szerződés esetén - a megrendelő vállalkozó kivitelezőnek az elektronikus teljesítésigazolási naplóba rögzítve jelenti.
(2) A fő-, illetve alvállalkozói szerződés esetén az alvállalkozó kivitelező vagy erre irányuló felhatalmazás esetén a felelős műszaki vezetőjük a közös helyszíni bejárás során az e-főnaplóban, illetve az e-alnaplóban, jegyzőkönyvben rögzített mennyiségi és minőségi hibák, hiányosságok kijavítását követően az e-teljesítésigazolási naplóban rögzíti a szerződésben vállalt és elvégzett tevékenységet tartalmazó teljesítési összesítőt.
(3) Az építési műszaki ellenőr vagy a beruházási tanácsadó, vagy a 7. § (2) bekezdés i) pontja szerinti esetben az építtető vagy a megrendelő vállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetője az ellenőrzést követően e-teljesítésigazolást állít ki az elvégzett építési tevékenységről, annak mértékéről, mennyiségéről és minőségéről, és ez alapján javaslatot tesz a számlázható összeg mértékére.
(4) Az építtető vagy a megrendelő vállalkozó kivitelező a teljesítésigazolás alapján kiállított számla ellenértékét fizeti ki a fő- vagy alvállalkozó kivitelezőnek. Az alvállalkozó kivitelező a megrendelő vállalkozó kivitelezőnek átad minden olyan dokumentumot, ami számára a teljesítésigazolás kiállításához és elszámoláshoz, valamint az építőipari kivitelezési tevékenység dokumentálásához szükséges.
(5) A 17. § (2) bekezdése szerinti építtetői fedezetkezelői közreműködés esetén a teljesítésigazolást nulla ellenértékkel kiadottnak kell tekinteni, ha a teljesítésigazolást
a) az építési műszaki ellenőr, vagy a beruházási tanácsadó a 16. § (3) bekezdés o) pontja szerint meghatározott határidőben nem küldi meg a fővállalkozó kivitelező,
b) az építtető a 7. § (2) bekezdés i) pontja szerint meghatározott határidőben nem küldi meg a fővállalkozó kivitelező vagy
c) a felelős műszaki vezető a 13. § (3) bekezdés m) pontja szerint meghatározott határidőben nem küldi meg az alvállalkozó kivitelező
32. § (1) Az építési beruházás építési tevékenységének befejezésekor műszaki átadás-átvételi eljárást kell lefolytatni. A műszaki átadási-átvételi eljárás résztvevőit a fővállalkozó kivitelező e-főnaplóban jelzett kezdeményezésére az építtető hívja össze. Az építtető az eljárás meghatározott időpontjának, az építési engedély számának és az építés helyszínének az e-főnaplóba történő bejegyzésével értesíti az illetékes építésfelügyeleti hatóságot, a fővállalkozó kivitelezőt és egyéb érdekelteket.
(2) A műszaki átadás-átvételi eljárás célja annak ellenőrzése, hogy az építtető és a fővállalkozó kivitelező közötti építési szerződés tárgya szerinti építési tevékenység vagy a technológiai szerelés a szerződésben és jogszabályban előírtak alapján, a kivitelezési dokumentációban meghatározottak szerint maradéktalanul megvalósult-e, és a teljesítés megfelel-e az előírt műszaki és a szerződésben vállalt egyéb követelményeknek és jellemzőknek.
(3) Az építtető vagy az általa megbízott építési műszaki ellenőr vagy beruházási tanácsadó köteles a fővállalkozó kivitelező által megjelölt időpontra kitűzött műszaki átadás-átvételi eljárás során megvizsgálni az elvégzett építési tevékenységgel az építési szerződésben foglaltak teljesülését.
(4) A műszaki átadás-átvételi eljárásról elektronikus jegyzőkönyvet (a továbbiakban: e-jegyzőkönyvet) kell készíteni és azt az e-főnaplóhoz mellékletként csatolni.
(5) Az e-jegyzőkönyv tartalmazza mindazokat a tényeket, amelyek jogvita esetén jelentősek lehetnek, így különösen
a) az eljárás kezdetének és befejezésének időpontját,
b) a műszaki átadás-átvételi eljárásban résztvevők nevét, megnevezését, részvételi minőségét,
c) az építtető által érvényesíteni kívánt szavatossági igényeket,
d) az építtető észrevételeit a szerződésben foglaltak teljesítéséről,
e) a műszaki átadás-átvételi eljárás során felfedezett mennyiségi és minőségi hibák, hiányok, hiányosságok megnevezését (jelentősebb tételszám esetén az átadás-átvételi jegyzőkönyv mellékletét képező külön hiánypótlási jegyzőkönyv vagy hibajegyzék, hiányjegyzék is készíthető),
f) a hibás munkarészekre eső költségvetési összegeket,
g) a jogszabályban előírt nyilatkozatokat,
h) az építtető döntését arról, hogy átveszi-e az építményt,
i) az építtető döntését arról, hogy igényt tart-e a hibák kijavítására vagy árengedményt kér, valamint
j) a résztvevők részéről a jegyzőkönyv jóváhagyását.
(6) Ha az építtető a hibák, hiányok, hiányosságok kijavítását kéri, az e-jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a kijavítás határidejét, valamint a kijavításért és az átvételért felelős személy megnevezését. Ha hiánypótlási elektronikus jegyzőkönyv vagy elektronikus hibajegyzék, elektronikus hiányjegyzék is készült, akkor azt is az e-főnaplóhoz mellékletként kell csatolni.
(7) A fővállalkozó kivitelező vagy annak felelős műszaki vezetője a mennyiségi és minőségi hibák, hiányosságok kijavítását követően az e-teljesítésigazolási naplórészben rögzíti a szerződésben vállalt és elvégzett tevékenységet tartalmazó e-teljesítési összesítőt.
(8) A műszaki átadás-átvételi eljáráson felmerült és az e-jegyzőkönyvbe vett hibák, hiányosságok kijavítását követően kiállított - a fővállalkozó kivitelezői teljesítéshez kapcsolódó - e-teljesítésigazolás alapját az elektronikus műszaki igazolás (a továbbiakban: e-műszaki igazolás) képezi. Az építtető vagy az általa megbízott építési műszaki ellenőr, beruházási tanácsadó a fővállalkozó kivitelező teljesítésének ellenőrzését követően
b) a 16. § (3) bekezdés p) pontja szerinti esetben e-műszaki igazolást állít ki a teljesített kivitelezési munkák meghatározásáról, az elvégzett építőipari kivitelezési tevékenység mértékéről, mennyiségéről és minőségéről, a teljesítés időpontjáról és a feladat ellátására vonatkozó szerződésében meghatározottak szerint javaslatot tesz a fővállalkozó kivitelező által számlázható összeg meghatározására.
(9) Az építtető az e-teljesítésigazolás alapján kiállított számla ellenértékét - eltérő törvényi rendelkezés hiányában - a számla kézhezvételének napját követő 30 napon belül fizeti ki a fővállalkozó kivitelezőnek.
(10) Építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén a fő- vagy megrendelő vállalkozó kivitelező köteles a teljesítéséről, részteljesítéséről kiállított számlája benyújtásának időpontjáig a teljesítésben, részteljesítésben megjelenő, vele szerződéses viszonyban álló alvállalkozó kivitelező teljesítésének, részteljesítésnek pénzügyi elszámolását elvégezni, amely magába foglalja az e-teljesítésigazolás kiállítását és az alvállalkozó részéről a számla benyújtását. A vállalkozó kivitelező a benyújtott számlája teljes körű kiegyenlítésére - a 21/A. §-ban foglalt kivétellel - csak akkor jogosult, ha a kötelezettsége teljesítésében részt vevő alvállalkozó kivitelezők követelését kiegyenlítette, függetlenül azok fizetési határidejétől.”
(11) Az Épkiv. 33. §-át megelőző alcím helyébe a következő alcím lép:
„Építési munkaterület átadása, használatbavételi engedély vagy tudomásulvétel megkérése”
(12) Az Épkiv. 33. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A műszaki átadás-átvételi eljáráson felmerült és jegyzőkönyvbe vett hibák, hiányosságok kijavítását, a teljesítésigazolás kiadását, továbbá a teljesítésigazolás alapján kiállított számla ellenértékének kézhezvételét követően a fővállalkozó kivitelező átadja az építtetőnek az építési munkaterületet, továbbá átadja
a) az építési-bontási hulladék tárolására, elszállítására vonatkozó, 5. mellékletnek megfelelő tartalmú hulladék-nyilvántartó lapot,
b) a kivitelezési dokumentációt vagy az épület tényleges megvalósulásának megfelelő módosítást is tartalmazó megvalósulási dokumentációt,
c) az építmény, építményrész kezelési és karbantartási útmutatóját, valamint
d) minden olyan egyéb hatósági engedélyt, dokumentumot, nyilatkozatot, amely az építtető számára a rendeltetésszerű és biztonságos használatot igazolja és a használatbavételi engedély vagy tudomásul vétel megkéréséhez szükséges.”
(13) Az Épkiv. 33. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (5)-(7) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A fővállalkozó kivitelező a fővállalkozói építési szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben az építési naplóban, az építési szerződésben meghatározott mértékben és módon az építési munkaterületre vonatkozóan a birtokláshoz való jogára - a munkaterület 5. § (4) bekezdése szerinti átvételétől az (1) bekezdés szerinti átadásáig, ennek hiányában a használatbavételi engedély kiadásáig vagy a használatbavétel építésügyi hatóság általi tudomásul vételéig - kellő alappal hivatkozhat az építtetővel, illetve az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával szemben is.
(5) Az alvállalkozói építési szerződés esetén a műszaki átadás-átvételi eljáráson felmerült és jegyzőkönyvbe vett hibák, hiányosságok kijavítását, a teljesítésigazolás kiadását, továbbá a teljesítésigazolás alapján kiállított számla ellenértékének kézhezvételét követően az alvállalkozó kivitelező átadja a megrendelő vállalkozó kivitelezőnek az építési munkaterületet.
(6) A fővállalkozó kivitelezőt az építtetővel, illetve az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával szemben megillető, (4) bekezdés szerinti birtoklás jogára az alvállalkozó kivitelező is hivatkozhat a munkaterület 5. § (4) bekezdése szerinti átvételétől az e § (5) bekezdése szerinti átadásig vagy ennek hiányában a fővállalkozó kivitelező birtoklási jogának (4) bekezdés szerinti fennállásáig.
(7) Ha az építtető és a fővállalkozó kivitelező közötti vita miatt nem történik meg az építési munkaterület (1) bekezdés szerinti átadás-átvétele, a vitarendezés érdekében a fővállalkozó kivitelező vitarendezési eljárást vagy szakértői szervezet szakvéleményének kiadását kezdeményezheti.”
(14) Az Épkiv. 35. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A vállalkozó kivitelezőre vonatkozó, az Étv. 39. § (3) bekezdése szerinti bejelentésnek - a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) 22. § (1) bekezdésében meghatározott adatokon kívül - tartalmaznia kell]
„a) a vállalkozó kivitelező
aa) cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetében egyéni vállalkozói nyilvántartási számát, adószámát,
ab) az építőipari kivitelezési tevékenység (tevékenységi kör) megnevezését,
ac) telephelye (telephelyei) címét,
ad) által megjelölt ab) alpont szerinti tevékenységek legalább egyikének megfelelő szakképesítéssel rendelkező - vele tagsági, munkavállalói vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló - szakmunkásainak számát, az építési szakmunkához szükséges szakképesítéssel rendelkező egyéni vállalkozó kivételével,
ae) nyilatkozatát arról, hogy az általa megjelölt, az ab) alpont szerinti tevékenységek legalább egyikének megfelelő jogosultsággal rendelkező felelős műszaki vezetői feladatok ellátására jogosult, vele tagsági, munkavállalói vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személlyel rendelkezik vagy az Étv. 39/A. § (2) bekezdésére hivatkozást, és
af) nyilatkozatát arról, hogy nincs olyan korlátlan felelősséggel, vagy többségi befolyással rendelkező tagja vagy vezető tisztségviselője, aki korlátlan felelősséggel, vagy többségi befolyással rendelkező tagja vagy vezető tisztségviselője volt olyan más vállalkozó kivitelezőnek, amelyet a bejelentéstől számított öt éven belül a 37. § (1a) bekezdése alapján, vagy két éven belül a 37. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja alapján a nyilvántartásból töröltek,”
(15) Az Épkiv. 37. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az MKIK)
„a) megtiltja a vállalkozó kivitelezőnek a kivitelezői tevékenység folytatását és ezzel egyidejűleg - a nyilvántartási szám hatálytalanítása mellett - törli a vállalkozó kivitelezőt a nyilvántartásból, ha
aa) a vállalkozó kivitelezői tevékenység bejelentésére előírt feltételeket nem teljesíti, vagy
ab) a vállalkozó kivitelezői tevékenység folytatására előírt szabályok megsértése miatt az építésfelügyeleti hatóság az építésfelügyeleti bírságról szóló 238/2005. (X. 25.) Korm. rendelet 1. melléklet I. táblázat 16. pontjában vagy 1. melléklet II. táblázat 10. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény miatt három éven belül két alkalommal jogerősen építésfelügyeleti bírsággal sújtotta,”
(16) Az Épkiv. 37. §-a a következő (1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az MKIK a nyilvántartási szám hatálytalanítása mellett törli a vállalkozó kivitelezőt a nyilvántartásból, ha
a) az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítés, vagy
b) nemfizetési jelzés
alapján megállapított fizetési kötelezettségének teljesítését a 40/B. § (3) vagy (5) bekezdése szerint nem igazolta.
(1b) Az (1) bekezdés a) pont ab) alpontja és az (1a) bekezdés szerinti törlés jogkövetkezményei nem érintik a törlési határozat jogerőssé válása előtt megkötött szerződésekből eredő jogokat és kötelezettségeket.”
(17) Az Épkiv. VII. fejezete a következő alcímmel és az azt követő 40/B. §-sal és 40/C. §-sal egészül ki:
„A bírósági értesítéssel és a nemfizetési jelzéssel kapcsolatos eljárás
40/B. § (1) Az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítéseknek az e-szankció elektronikus alkalmazásban történő rögzítését az Országos Építésügyi Nyilvántartás üzemeltetője köteles a beérkezést követően haladéktalanul, de legkésőbb a beérkezést követő munkanapon elvégezni. Az üzemeltető a rögzítéssel egyidejűleg az MKIK-t elektronikus úton értesíti. Az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítéssel egyenértékűnek tekintendő, ha az MKIK tudomására jut olyan egyéb jogerős érdemi bírósági határozat, vagy jogerős fizetési meghagyás, amely ugyanazon adatokat tartalmazza.
(2) A vállalkozó kivitelező
a) teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, vagy közvetítői eljárás eredményeként létrejött egyezséggel,
d) a Teljesítésigazolási Szakértői Szerv szakvéleményével
igazolva írásban bejelentheti az MKIK-nak, hogy másik vállalkozó kivitelezővel (fizetésre kötelezett) megkötött építési szerződésből eredően díjazásra jogosult, de a fizetés sem a vállalt határidőben, sem a bejelentés megtételéig nem történt meg (nemfizetési jelzés).
(3) Az MKIK az (1) bekezdés szerinti értesítés érkezését követő 8 napon belül
b) felhívja a fizetésre kötelezettet arra, hogy 60 napon belül igazolja, hogy
ba) fizetési kötelezettségét teljesítette, vagy
c) tájékoztatja a feleket arról, hogy a határidő eredménytelen lejártát követően a fizetésre kötelezettet törli a nyilvántartásból.
(4) Ha az MKIK hiányos nemfizetési jelzést kap, a beérkezést követő 8 napon belül tájékoztatja a bejelentőt a hiányokról és arról, hogy azokat 30 napon belül pótolhatja. A pótlás határidőben történő elmaradása esetén az MKIK 8 napon belül értesíti a bejelentőt, hogy eljárást nem indít.
(5) Az MKIK a nemfizetési jelzés érkezését - hiánypótlás esetén azok pótlását - követő 8 napon belül
b) felhívja a fizetésre kötelezettet arra, hogy igazolja 60 napon belül, hogy
ba) a fizetés megtörtént, vagy
bb) a díjfizetés tárgyában indított bírósági eljárás van folyamatban, vagy ilyen tárgyú bírósági eljárásban a díjfizetési kötelezettség fenn nem állását megállapító jogerős bírósági határozatot hoztak, valamint
(6) A (3) és az (5) bekezdésben meghatározott igazolás határidőben történő megérkezése esetén az MKIK az eljárást 8 napon belül megszünteti és a bejelentőt erről, valamint arról értesíti, hogy az eljárás megszüntetése a díjigény egyéb úton történő érvényesítését nem érinti.
40/C. § (1) Az MKIK értesítéseit és határozatait tértivevényes levélként adja postára.
(2) Az MKIK a bírósági értesítéssel, vagy a nemfizetési jelzéssel kapcsolatos eljárásban a felfüggesztésről vagy a törlésről az igazolásra adott határidő eredménytelen lejártát követő 8 napon belül a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szerinti határozatot hoz. A határozat ellen bírósági felülvizsgálatnak van helye. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelemnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van. A határozat végrehajtásáról az MKIK a közlését követő 45. napot követően haladéktalanul intézkedik, egyidejűleg döntését a kivitelezői nyilvántartásban rögzíti.
(3) Ha a 40/B. § (3) és (5) bekezdésében meghatározott igazolási felhívásnak a fizetésre kötelezett azért nem tud eleget tenni, mert a díjazásra jogosult jogutód nélkül megszűnt, akkor a bírósági értesítés miatt indult eljárásban a fizetést a Magyar Állam javára kell teljesíteni és e fizetés megtörténtét kell igazolni.”
(18) Az Épkiv. 42. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az e rendeletben előírt elektronikus építésinapló-vezetési kötelezettséget azon építési beruházásokra kell alkalmazni, amelyek induló építőipari kivitelezési tevékenységét 2013. október 1-jét követően kezdték meg.”
(19) Az Épkiv. 2. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
(20) Az Épkiv.
1. 2. §
1.1. a) pontjában a „végzésének helye” szövegrész helyébe a „végzésének az építtető által a fővállalkozó kivitelezőnek, alvállalkozói szerződés esetén a megrendelő vállalkozó kivitelező által az alvállalkozónak átadott helye” szöveg,
1.2. k) pontjában a „tevékenységként folytató” szövegrész helyébe a „tevékenységként végző” szöveg,
1.3. l) pontjában a „szerződést kötő” szövegrész helyébe a „szerződést kötő, építőipari kivitelezési tevékenységet végző” szöveg,
2. 3. § (2) bekezdés b) pontjában az „adószámát, pénzforgalmi” szövegrész helyébe az „adószámát, vállalkozó kivitelezők nyilvántartása szerinti nyilvántartási számát, pénzforgalmi” szöveg,
3. 5. § (6) bekezdésében az „A 29. § szerint előzetes bejelentéshez kötött építőipari” szövegrész helyébe az „Az építésügyi hatósági engedélyhez kötött és az építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló jogszabály szerint számított, 50 millió forint számított építmény-értéket meghaladó vagy integrált építési engedély alapján végzendő építőipari” szöveg,
4. 7. § (2) bekezdés
4.1. f) pontjában az „és a birtokbaadási eljárásban való” szöveg helyébe az „és az építési munkaterület átadás-átvételi eljárásában való” szöveg,
4.2. i) pontjában a „kézhezvételétől, vagy a birtokbaadási eljárás lezárásától számított” szövegrész helyébe a „kézhezvételétől számított” szöveg,
5. 9. §
5.1. (1) bekezdésében a „vagy megbízása alapján a fővállalkozó kivitelező vagy a beruházáslebonyolító a jogosultsággal” szövegrész helyébe a „vagy nevében a beruházáslebonyolító, illetve erre irányuló megállapodás esetén a fővállalkozó kivitelező a jogosultsággal” szöveg,
5.2. (5) bekezdés e) pontjában a „termékek megfelelőség igazolására” szövegrész helyébe a „termékek műszaki teljesítményére” szöveg,
5.3. (9) bekezdésében a „tanácsadó mérnök” szövegrész helyébe a „beruházási tanácsadó” szöveg,
6. 11. § (2) bekezdésében a „beruházásnál, illetve ha korábban a tervező társtervezője vagy ágazati tervezője volt, akkor nem lehet tervellenőr.” szövegrész helyébe a „beruházásnál.” szöveg,
7. 13. §
7.1. (3) bekezdés j) pontjában az „engedélyezéséhez (bejelentéséhez)” szövegrész helyébe az „engedélyezéséhez, tudomásulvételéhez” szöveg,
7.2. (4) bekezdésében a „vezető - a külön jogszabályban meghatározottak szerint - az építési munkaterületről származó természetes” szövegrész helyébe a „vezető természetes” szöveg,
7.3. (5) bekezdésében a „vállalkozó” szövegrész helyébe a „fővállalkozó” szöveg,
7.4. (8) bekezdésében az „is végezhet olyan” szövegrész helyébe az „is végezhet olyan - építési engedélyhez nem kötött építményt, építményrészt érintő -” szöveg,
8. 14. §
8.1. nyitó szövegrészében a „kivitelező” szövegrész helyébe a „kivitelező vagy annak” szöveg, az „építési naplóban” szövegrész helyébe az „építési napló összesítő lapján” szöveg,
8.2. a) pontjában a „jóváhagyott” szövegrész helyébe a „hozzátartozó engedélyezési záradékkal ellátott” szöveg,
8.3. b) pontjában a „(megvalósítási)” szövegrész helyébe a „(megvalósulási)” szöveg,
9. 16. § (3) bekezdés h) pontjában az „átadás-átvételi és a birtokbaadási eljárásban” szövegrész helyébe a „átadás-átvételi eljárásban” szöveg,
10. 17/B. §-ában az „A 17. § (5) bekezdése szerinti szervezet az általa nyújtott támogatás vagy biztosított költségvetési forrás” szövegrész helyébe az „Az államháztartás központi alrendszereiből a forrást biztosító” szöveg,
11. 22. §
11.1. (4) bekezdés a) pont aa) alpontjában a „monolit vasbeton” szövegrész helyébe a „monolit vasbeton, kivéve a 6,6 m-es fal- vagy oszlopköznél kisebb előregyártott födémszerkezethez csatlakozó vasbeton koszorút” szöveg,
11.2. (5) bekezdés d) pontjában a „10. § (1) bekezdésben meghatározott építményt” szövegrész helyébe a „tömegtartózkodásra szolgáló építményre, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény hatálya alá tartozó építményre, valamint a honvédelmi és katonai célú építményre” szöveg,
11.3. (6) bekezdésében az „az eltérés nem engedélyhez vagy tudomásul vételhez kötött tevékenység.” szövegrész helyébe „az eltérés megfelel az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésében foglaltaknak.” szöveg,
12. 24. § (6) bekezdésében az „engedélyét (bejelentését)” szövegrész helyébe az „engedélyét, tudomásulvételét” szöveg,
13. 27. § (1) bekezdésében a „lapokból, és folyamatosan számozott naplórészből áll” szövegrész helyébe a „lapokból, folyamatosan számozott naplórészből és összesítő lapból áll” szöveg,
14. VI. Fejezetének címében a „MEGKEZDÉSÉNEK” szövegrész helyébe a „MEGKEZDÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELEM” szöveg,
15. 29. §
15.1. (1) bekezdésében a „tervezett megkezdésére irányuló bejelentését” szövegrész helyébe a „megkezdésének tudomásulvételére irányuló kérelmét” szöveg, az „Országos Építésügyi Nyilvántartásban biztosított feltöltő felületen” szövegrész helyébe az „ÉTDR rendszeren” szöveg,
15.2. (2) bekezdésében a „bejelentése” szövegrész helyébe a „tudomásulvételére irányuló kérelem” szöveg,
16. 33. § (3) bekezdésében az „A birtokbaadás során” szövegrész helyébe az „Az építési munkaterület átadás-átvétele során” szöveg,
17. 34. §
17.1. (2) bekezdésében a „10. § (1) bekezdésében meghatározott építményekre” szövegrész helyébe a „tömegtartózkodásra szolgáló építményre, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény hatálya alá tartozó építményre, valamint a honvédelmi és katonai célú építményre” szöveg,
17.2. (3) bekezdésében a „használatbavételi bejelentés megtételének” szövegrész helyébe a „használatbavétel tudomásulvételének” szöveg,
17.3. (7) bekezdésében a „10. § (1) bekezdés szerinti építmények” szövegrész helyébe a „tömegtartózkodásra szolgáló építmény, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény hatálya alá tartozó építmény, valamint a honvédelmi és katonai célú építmény” szöveg,
18. 42. § (5) bekezdésében az „olyan felelős” szövegrész helyébe az „olyan szakmunkás megjelölésével, illetve felelős” szöveg, a „bekezdés c) pontja” szövegrész helyébe a „bekezdés b), illetve c) pontja” szöveg,
19. 2. melléklet II. Naplórész 2. pont b) pontjában a „tevékenység megkezdésének” szövegrész helyébe a „tevékenység megkezdésének tudomásulvételére irányuló kérelem” szöveg, a „bejelentéséről” szövegrész helyébe a „benyújtásáról” szöveg,
20. 4. melléklet címében az „előzetes bejelentése” szövegrész helyébe a „tudomásulvételére irányuló kérelem” szöveg
(21) Hatályát veszti az Épkiv.
a) 5. § (8) bekezdése,
b) 9. § (8) bekezdésében az „A tervező biztosítja a tervellenőr számára a tervek szakaszos rendelkezésre bocsátását.” szövegrész,
c) 24. § (5)-(7) bekezdése,
d) 29. §-át megelőző alcím,
e) 29. § (2) bekezdés b) pontja,
f) VI. fejezete,
g) 32. § (8) bekezdése,
h) 35. § (2) bekezdésében az „az Étv. 39. § (2) bekezdés a) pontja szerint” szövegrész,
i) 2. melléklet II. Naplórész 2. pont b) alpontja,
j) 4. melléklet 9. pontja,
k) 4. melléklete.
3. Az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
3. § (1) Az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épközbesz.) a következő 5/A. alcímmel egészül ki:
„5/A. Az ajánlatban alkalmazott minimális rezsióradíj vizsgálata
8/A. § (1) Aránytalanul alacsony árajánlatnak minősül, ha az ajánlattevő által alkalmazott rezsióradíj alacsonyabb az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az építésügyért felelős miniszter rendeletében megállapított minimális építőipari rezsióradíj mértékénél.
(2) Az ajánlatkérő a Kbt. 69. § (1) bekezdése szerinti indokolás kérése keretében köteles arra vonatkozóan is tájékoztatást kérni, hogy az aránytalanul alacsony árat benyújtó ajánlattevő ajánlatában milyen összegű rezsióradíjjal számolt, és a rezsióradíj kiszámításakor egyes - az Épkiv.-ben meghatározottak szerint az építőipari minimális rezsióradíj elemeit képező - költségeket milyen összeggel és módon vett figyelembe. Az ajánlatkérő az ajánlattevő által nyújtott indokolás gazdasági ésszerűséggel való összeegyeztethetőségének vizsgálata során figyelembe veszi az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az építésügyért felelős miniszter rendeletében megállapított minimális építőipari rezsióradíj mértékét, és amennyiben az ajánlatban alkalmazott rezsióradíj annál alacsonyabb, különös figyelemmel vizsgálja a Kbt. 69. § (6) bekezdése szerinti körülmény fennállását.”
(2) Az Épközbesz. 18. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E rendeletnek az építőipari lánctartozás megakadályozását segítő intézkedésekről szóló 109/2013. (IV. 9.) Korm. rendelettel megállapított 8/A. §-ában foglalt szabályait a 2013. július 1-jét követően megkezdett közbeszerzési eljárásokban kell alkalmazni.”
4. Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet módosítása
4. § (1) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 40. § (2) bekezdése a következő f)-g) ponttal egészül ki:
(A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során, helyszíni szemle megtartása mellett az építésügyi hatóság meggyőződik arról, hogy)
„f) a felelős műszaki vezetőnek az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épkiv.) 14. §-a szerinti nyilatkozata az építési naplóban rendelkezésre áll,
g) a fővállalkozó kivitelező az építési munkaterületet az építési naplóban felvett jegyzőkönyv szerint átadta az építtetőnek.”
(2) Az R. 40. § (3) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(A használatbavételi engedély akkor adható meg, ha az építmény az OTÉK-ban meghatározott rendeltetésszerű és biztonságos használat követelményeinek, az építési engedélynek és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációnak megfelel és)
„c) a (2) bekezdés f) és g) pontja szerinti dokumentumok az építési naplóban rendelkezésre állnak, vagy a (4b) és (4c) bekezdésben foglalt feltételek fennállnak.”
(3) Az R. 40. §-a a következő (4a)-(4c) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Ha a használatbavételi engedély megkéréséhez az építési munkaterület átvételéről szóló jegyzőkönyv az építési naplóban nem áll rendelkezésre, az építésügyi hatóság hatvan napos határidő megjelölésével ennek pótlására hívja fel az építtetőt.
(4b) Az építésügyi hatóság - ha az építtető a (4a) bekezdés szerint a hiányt nem pótolja - a használatbavételt a hatvanadik nap leteltét követő öt napon belül engedélyezi.
(4c) Ha az építtető a (4a) bekezdés szerinti felhívásra a (2) bekezdés g) pontja szerinti jegyzőkönyvet az építési naplóban határidőn belül pótolja, az építésügyi hatóság a használatbavételt a pótlást követő öt napon belül engedélyezi.”
(4) Az R. 54. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A használatbavétel tudomásulvételére irányuló kérelmet az építtető
nyújtja be az építésügyi hatósághoz.”
(5) Az R. 54. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Az (1) bekezdés szerinti eljárásban az építésügyi hatóság vizsgálja, hogy az (1a) bekezdés b) pontja szerinti jegyzőkönyv az építési naplóban rendelkezésre áll-e.”
(6) Az R. 54. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az építésügyi hatóság az eljárás megindulásától számított tíz napon belül a használatbavétel tudomásulvételét megtagadja és az építmény, építményrész használatát megtiltja, ha
a) a használatbavétel tudomásulvételére irányuló kérelemhez a (9) bekezdésben meghatározott mellékleteket nem csatolták,
c) megállapítja, hogy az építési engedélytől és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációtól eltértek és az eltérés építésügyi hatósági engedélyhez kötött.”
(7) Az R. 54. §-a az alábbi (7a)-(7d) bekezdéssel egészül ki:
„(7a) Az építésügyi hatóság az eljárás ügyintézési határidejét hatvan nappal meghosszabbítja, ha az eljárásban megállapítja, hogy az (1a) bekezdés b) pontja szerinti jegyzőkönyv az építési naplóban nem áll rendelkezésre és erről az építtetőt az ÉTDR-en keresztül értesíti.
(7d) Az építésügyi hatóság a tudomásulvételi eljárás ügyintézési határidejének (7a) bekezdés szerinti meghosszabbításáról a használatbavétel tudomásulvételi eljárás megindulásától számított tíz napon belül az elektronikus építési naplóban történő bejegyzéssel is tájékoztatást ad.”
(8) Az R. 54. §-a a következő (9)-(11) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A használatbavétel tudomásulvételére irányuló kérelemhez a 39. § (8) bekezdés a) és c) pontjában meghatározottakat kell mellékelni.
(10) A használatbavétel megtiltásáról szóló határozat rendelkező része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül tartalmazza
a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót,
c) - az eljárási bírság kiszabásának kilátásba helyezése mellett - a használat megtiltására vonatkozó kötelezést.
(11) A (10) bekezdés szerinti határozat szóban nem közölhető. Az iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell
b) azzal a hatósággal, amely az építési engedélyezési eljárásban részt vett.”
(9) Az R. 59. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„59. § A 60. § (1) bekezdésében meghatározott bontási tevékenység csak akkor kezdhető meg, ha a kérelmező a tevékenység megkezdése előtt legalább tizenöt nappal a bontási szándékára irányuló kérelmét az építésfelügyeleti hatósághoz benyújtotta, és a bontási tevékenység megkezdését az építésfelügyeleti hatóság jogszerű hallgatással tudomásul véve az eljárás megindulásától számított tíz napon belül nem tiltotta meg.”
(10) Az R. 64. § (1) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az építésfelügyeleti hatóság az 58. § (2) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzésen a jegyzőkönyvében rögzíti:]
„i) az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésére irányuló kérelem benyújtásának teljesítését.”
(11) Az R.
a) 10. § (5) bekezdésében a „hatóság az értesítendők adatait - ha azok a kérelem benyújtásakor nem állnak rendelkezésre -” szövegrész helyébe a „hatóság az eljárásában az ügyfelek és az értesítendők adatait” szöveg,
b) 11. § (1) bekezdésében a „hatóság” szövegrész helyébe a „hatóság - a 40. § (4a) bekezdése kivételével -” szöveg,
c) 22. § (1) bekezdés b) pontjában a „megfelel és az építmény” szöveg helyébe a „megfelel és nem változtatja meg az építmény a) pontban foglalt jellemzőit, elemeit, de az építmény” szöveg,
d) 39. § (4) bekezdésében az „alkalmassá válásakor” szövegrész helyébe az „alkalmassá válásakor, az építési munkaterület építtető részére történő, építési naplóban igazolt átadását követően” szöveg,
e) 39. § (5) bekezdésében az „Új épület” szövegrész helyébe az „Új épület építése” szöveg,
f) 50. § (2) bekezdésében a „megkérte” szövegrész helyébe a „nem kérte meg” szöveg,
g) 54. § (2) bekezdésében a „bővítése” szövegrész helyébe az „építése, bővítése” szöveg,
h) 54. § (7) bekezdésében a „(3) bekezdésben” szövegrész helyébe a „(6) és (7a) bekezdésben” szöveg,
i) 46. alcím címében az „Az építőipari kivitelezési tevékenység, valamint a bontási” szövegrész helyébe az „A bontási” szöveg,
j) 59. §
ja) (2) bekezdésében a „bejelenteni” szövegrész helyébe a „benyújtani” szöveg,
jb) (3) bekezdésében a „bejelentéséhez” szövegrész helyébe a „kérelméhez” szöveg,
jc) (5) bekezdésben a „bejelentés” szövegrész helyébe a „kérelem” szöveg,
jd) (6) bekezdés a) pontjában a „bejelentés” szövegrész helyébe a „kérelem” szöveg,
k) 60. §
ka) (5) bekezdés a) pontjában a „székhelyét,” szövegrész helyébe a „székhelyét, az Épkiv. 29. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat,” szöveg,
kb) (14) bekezdésében a „bontás” szövegrész helyébe a „bontás, vagy az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésének” szöveg,
kc) (15) bekezdésében a „bejelentésnek” szövegrész helyébe a „közlésnek” szöveg,
l) 61. § (1) bekezdésében az „az Épkiv. szerint előzetes bejelentéshez kötött, és a bejelentés alapján megkezdett, valamint tudomásulvételi eljárás alapján” szövegrész helyébe „a tudomásulvételi eljárás alapján” szöveg,
m) 62. § (2) bekezdés b) pontjában a „bejelentette-e” szövegrész helyébe a „kérelmezte-e” szöveg,
n) 64. § (1) bekezdés h) pontjában a „számát, és” szövegrész helyébe a „számát.” szöveg,
o) 72. § (6) bekezdésében az „aláíró-címlappal” szövegrész helyébe, az „aláírólappal” szöveg, az „Az aláíró címlapot” szövegrész helyébe az „Az aláírólapot” szöveg,
p) 8. melléklet
pa) I. fejezet 5. pont 5.1. alpontjában az „Aláíró-címlap” szövegrész helyébe az „Aláírólap” szöveg,
pb) II. fejezet 7. pont 7.1.1. alpontjában az „aláíró lap” szövegrész helyébe az „aláírólap” szöveg
(12) Hatályát veszti az R.
a) 19. § (6) bekezdés e) pontjában a „hogy a tervezett építési tevékenység megkezdését az építésfelügyeleti hatósághoz előzetesen be kell-e jelenteni és” szövegrész,
b) 47. § (3) bekezdés e) pontjában a „hogy a tervezett bontási tevékenység megkezdését az építésfelügyeleti hatósághoz előzetesen be kell-e jelenteni és” szövegrész,
c) 58. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja,
d) 59. §
da) (4) bekezdése,
db) (6) bekezdés d) pontja,
e) 62. § (2) bekezdés b) pontjában az „az építtető a jogszabályban meghatározott esetekben és módon kérelmezte-e az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdését, vagy” szövegrész és az „az építésfelügyeleti hatóság” szövegrész,
f) 64. § (1) bekezdés i) pontja.
5. Az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központról, valamint az Országos Építésügyi Nyilvántartásról szóló 313/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet módosítása
5. § (1) Az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központról, valamint az Országos Építésügyi Nyilvántartásról szóló 313/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Dok.R.) 1. § (1) bekezdése a következő q) ponttal egészül ki:
[E rendelet hatálya - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - az építésügy, a településfejlesztés- és rendezés körébe tartozóan kiterjed]
„q) az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti értesítés”
([a továbbiakban az a)-o) pont együtt: dokumentációk] kezelésére, az építésügy körébe tartozó tevékenységekkel összefüggő adatokra, azok átadására, kezelésére, továbbá az építésügy körébe tartozó hatósági és szakmai tevékenységeket kiszolgáló központi elektronikus alkalmazások és adatállományok működésére és működtetésére.)
(2) A Dok.R. 1. § (1) bekezdésében az „az a)-o) pont együtt” szövegrész helyébe az „az a)-q) pont együtt” szöveg lép.
6. Az építésüggyel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 322/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet módosítása
6. § (1) Az építésüggyel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 322/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épmód.) 110. § (3) bekezdésében a „2013. július 1-jén” szövegrész helyébe a „2013. október 1-jén” szöveg lép.
(2) Nem lép hatályba az Épmód. 79. §-a, 80. §-a, 81. §-a, 83. §-a és 93. § n) pontja.
7. § (1) Ez a rendelet - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a kihirdetését követő 10. napon lép hatályba.
(2) Az 1. §, a 2. § (1)-(4), (7), (14)-(18) bekezdése, a 2. § (20) bekezdés 5.2 pontja, a 3. § és az 5. § 2013. július 1-jén lép hatályba.
(3) A 2. § (6) és (8)-(13) bekezdése, a 2. § (20) bekezdés 3. pontja, a 2. § (21) bekezdés a), c), f), i) és k) pontja, a 4. § (1)-(9) bekezdése, a 4. § (11) bekezdés a), b) és f) pontja, a 4. § (12) bekezdés a), b), c), e) és f) pontja 2013. október 1-jén lép hatályba.
1. melléklet a 109/2013. (IV. 9.) Korm. rendelethez
Az Épkiv. 2. melléklete a II. Naplórész 2. pont o) alpontját követően a következő rendelkezéssel egészül ki.
„3. Összesítő lap
1. Építtető adatai
a) neve (elnevezése): ........................................................................................................................
b) címe (település, utca, házszám, emelet, ajtó vagy Pf.): .................................................................
2. Építési helyszín adatai
a) címe (település, utca, házszám): ....................................................................................................
b) helyrajzi száma: .............................................................................................................................
c) építési vagy bontási engedély ügy- és iratazonosítója: ..................................................................
3. Fővállalkozó kivitelező(k) adatai: tevékenysége kezdete (dátum) □ vége (dátum) □
a) neve (elnevezése): .........................................................................................................................
b) nyilvántartási száma: ....................................................................................................................
4. Felelős műszaki vezető(k) adatai: tevékenysége kezdete (dátum) □ vége (dátum) □
b) névjegyzéki száma: ......................................................................................................................
5. Építési műszaki ellenőr, vagy beruházási tanácsadó adatai (ha tevékenységét jogszabály kötelezően előírja, vagy az építtető önként megbízza): tevékenysége kezdete (dátum) □ vége (dátum) □
6. Építési munkaterület átadás-átvételének dátuma (ai): ...................................................................
A fővállalkozó kivitelező(k) vagy annak felelős műszaki vezetője(ik) nyilatkozata az építési naplóban tett alábbi bejegyzésekről:
a) az építőipari kivitelezési tevékenységet a jogerős építési engedélynek és a hozzátartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációnak, valamint az 1. melléklet szerinti kivitelezési dokumentációnak megfelelően,
b) az építőipari kivitelezési tevékenységre vonatkozó jogszabályok, általános érvényű és eseti előírások, így különösen a statikai és az épületenergetikai követelmények, szakmai, minőségi, környezetvédelmi és biztonsági előírások megtartásával szakszerűen végezték-e,
c) az építmény kivitelezése során alkalmazott műszaki megoldás az Étv. 31. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelel,
d) a jogerős építési engedélytől és a hozzátartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációtól, valamint az 1. melléklet szerinti kivitelezési dokumentációtól eltértek-e, az eltérés felsorolásával és szükségességének ismertetésével,
e) a külön jogszabályban előírt egyeztetés eredményeképpen a közműellátás szakszerűen biztosított-e,
f) az építési munkaterületen keletkezett építési-bontási hulladék mennyisége elérte-e a külön jogszabályban előírt mértéket, az előírások szerint kezelték és az építőipari kivitelezési tevékenység befejezésekor a munkaterületről a külön jogszabályban foglaltak szerint elszállították-e,
g) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e.