text:
A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele március 31. VII. évfolyam 3. szám - PDF
A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele március 31. VII. évfolyam 3. szám
Download "A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele 2016. március 31. VII. évfolyam 3. szám"
1 A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele március 31. VII. évfolyam 3. szám EURÓPAI UNIÓS JOGI KÖZLEMÉNYEK... 3 KÖZZÉTETT ELŐZETES DÖNTÉSHOZATAL IRÁNTI KÉRELMEK... 3 BÜNTETŐ ÜGYSZAK... 3 GAZDASÁGI ÜGYSZAK... 7 MUNKAÜGYI ÜGYSZAK... 8 POLGÁRI ÜGYSZAK KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK ELŐZETES DÖNTÉSHOZATAL TÁRGYÁBAN KÖZZÉTETT HATÁROZATOK BÜNTETŐ ÜGYSZAK GAZDASÁGI ÜGYSZAK MUNKAÜGYI ÜGYSZAK POLGÁRI ÜGYSZAK KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK EGYÉB, MAGYAR VONATKOZÁSÚ ÜGYEK AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT A KÚRIA UNIÓS JOGI TÁRGYÚ HATÁROZATAI BÜNTETŐ ÜGYSZAK GAZDASÁGI ÜGYSZAK MUNKAÜGYI ÜGYSZAK POLGÁRI ÜGYSZAK KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK EMBERI JOGI KÖZLEMÉNYEK AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK MAGYAR VONATKOZÁSÚ ÍTÉLETEI AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁNAK KIEMELTEN FONTOS ÍTÉLETEI A KÚRIA EMBERI JOGI VONATKOZÁSÚ HATÁROZATAI BÜNTETŐ ÜGYSZAK GAZDASÁGI ÜGYSZAK MUNKAÜGYI ÜGYSZAK POLGÁRI ÜGYSZAK KÖZIGAZGATÁSI ÜGYSZAK... 68
3 Európai uniós jogi közlemények Közzétett előzetes döntéshozatal iránti kérelmek Büntető ügyszak 5. A Tribunale di Varese (Olaszország) által november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-574/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: olasz Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Értelmezhetők-e úgy az uniós jog és különösen az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésének, az EUMSZ 325. cikknek, valamint a 2006/112/EK irányelvnek a tagállamokat a szankciókra vonatkozó politikáik közelítésére kötelező, egymással összefüggésben értelmezett rendelkezései, hogy azokkal ellentétes az azt előíró nemzeti jogszabály, hogy a héa megfizetésének elmulasztása a közvetlen jövedelemadó megfizetése elmulasztásának esetében előírtnál nagyobb összegű, pénzben kifejezett küszöbérték meghaladása esetén minősül bűncselekménynek? 2) Értelmezhetők-e úgy az uniós jog és különösen az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésének, az EUMSZ 325. cikknek, valamint a 2006/112/EK irányelvnek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a tagállamokat hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók előírására kötelező, egymással összefüggésben értelmezett rendelkezései, hogy azokkal ellentétes azon nemzeti jogszabály elfogadása, amely kizárja a vádlott büntethetőségét (legyen akár ügyvezető, jogi képviselő, adóval összefüggő feladatot ellátó személy vagy a jogsértésben részt vevő személy) abban az esetben, ha a jogi személyiséggel rendelkező szervezet késedelmesen fizeti meg a héa jogcímén fizetendő adót és közigazgatási szankciókat, annak ellenére, hogy már sor került az adó megállapítására és a büntetőeljárás már megindult, szabályosan kezdetét vette a kontradiktórius peres eljárás, addig, amíg az eljáró bíróság nem kezdi meg a tárgyalást egy olyan rendszer keretében, amely még közigazgatási jogi úton sem sújtja bármely más szankcióval a korábban említett ügyvezetőt, jogi képviselőt, vagy megbízottjukat és a jogsértésben részt vevő személyt? 3) Úgy kell-e értelmezni a PIF egyezmény 1. cikkében foglalt csalás fogalmát, hogy abba beleértendő a hozzáadottérték-adó akár részleges meg nem fizetésének vagy késedelmes megfizetésének tényállása, és ebből eredően a fent említett egyezmény 2. cikke arra kötelezi-e a tagállamokat, hogy szabadságvesztéssel járó büntetéssel szankcionálják az eurót meghaladó összegű héa akár részleges meg nem fizetését vagy késedelmes megfizetését? Nemleges válasz esetén azt a kérdést kell feltenni, hogy úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 235. cikkben foglalt, a tagállamokat hatékony, arányos és visszatartó erejű, akár büntetőjogi szankciók előírására kötelező rendelkezést, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely a jogi személy ügyvezetőjét és jogi képviselőjét, vagy az e feladattal megbízott személyt, illetve a jogsértésben részt vevő személyt mentesíti a csalás esetén előírt küszöbérték, azaz euró háromszorosát vagy ötszörösét elérő összeget kitevő héa akár részleges meg nem fizetése vagy késedelmes megfizetése miatti büntetőjogi és közigazgatási jogi felelősség alól. 6. A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-612/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: bolgár Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1.Összeegyeztethető-e valamely nemzeti törvény a vámtisztviselők által elkövetett bűncselekmények 3
4 hatékony üldözése biztosításának tagállami kötelezettségével, ha a vámtisztviselők ellen korrupciós bűncselekmények feladatellátásuk során történő elkövetésére (kenőpénzek elfogadása a vámellenőrzés mellőzéséért) létrejött bűnszervezetben való részvétel, valamint konkrét vesztegetések és az elfogadott kenőpénzek elrejtés[ében megnyilvánuló orgazdaság] miatt folytatott büntetőeljárást az adott törvény alapján anélkül szüntetik meg az alábbi feltételek fennállása esetén, hogy a bíróság érdemben vizsgálta volna a felhozott vádakat: a) két év eltelt a vádemelést követően; b) a vádlott a bűnügyi nyomozás lezárása iránti kérelmet terjesztett elő; c) a bíróság három hónapos határidőt szabott az ügyésznek a bűnügyi nyomozás lezárására; d) az ügyész e határidőn belül lényeges eljárási követelmények megsértését követte el (mégpedig nem közölte megfelelően a kiegészített vádat, nem biztosított betekintést a nyomozás irataiba, és ellentmondásos a vádirat); e) a bíróság újabb egy hónapos határidőt szabott az ügyésznek az említett lényeges eljárási követelmények megsértésének orvoslására; [f)] az ügyész nem orvosolta e határidőn belül az említett lényeges eljárási követelmények megsértését, holott az említett jogsértések első három hónapos határidőn belüli elkövetése és orvoslásuk utolsó egy hónapos határidőn belüli elmaradása az ügyésznek (elmulasztotta megszüntetni a vádirat ellentmondásait; a határidők időtartamának túlnyomó részében nem végzett tényleges cselekményeket) és a védelemnek (a vádlottak kórházi tartózkodása és az ügyvédek egyéb hivatkozott szakmai elfoglaltságai miatt megsértette a vád közlése és a nyomozás irataiba való betekintés körében tanúsítandó együttműködés kötelezettségét) egyaránt felróható; [g)] a lényeges eljárási követelmények megsértése erre szabott határidőn belüli orvoslásának elmaradása miatt a vádlottnak alanyi joga keletkezett a büntetőeljárás megszüntetésére? 2. E kérdésre adandó nemleges válasz esetén a fent említett jogi szabályozás mely részének alkalmazását kell mellőznie a nemzeti bíróságnak az uniós jog tényleges alkalmazásának biztosításához: 2.1. a büntetőeljárás megszüntetését az egy hónapos határidő lejárta esetén, vagy 2.2. a fent említett hibák lényeges eljárási követelmények megsértésének való minősítését, vagy 2.3. a [g)] pont szerint keletkezett alanyi jog védelmét, amennyiben lehetőség van az említett jogsértés bírósági eljárás keretében történő hatékony orvoslására? 2.1. Ahhoz kell-e kötni a büntetőeljárás megszüntetését előíró nemzeti jogszabály alkalmazásának mellőzésére vonatkozó döntést, hogy A) az ügyésznek további határidőt biztosítanak a lényeges eljárási követelmények megsértésének orvoslására, amely pontosan olyan hosszú, mint az a határidő, amely alatt az ügyész a védelemnek betudható akadályok miatt objektíve nem volt a jogsértés orvoslására alkalmas helyzetben? B) a bíróság az A) kérdés szerinti esetben megállapítja, hogy az említett akadályok joggal való visszaélés miatt merültek fel? C) az A) kérdésre adandó nemleges válasz esetén a bíróság megállapítja, hogy a nemzeti jog megfelelő garanciákat nyújt a bűnügyi nyomozás ésszerű időn belüli lezárásához? 2.2. Amennyiben összeegyeztethető az uniós joggal az annak figyelmen kívül hagyására vonatkozó döntés, hogy a fent említett hibákat a nemzeti jog által előírtaknak megfelelően lényeges eljárási követelmények megsértésének kell minősíteni, akkor: A) Megfelelően biztosított lenne-e a 2012/13/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti azon jog, hogy a vádra vonatkozóan részletes tájékoztatást kell nyújtani a védelemnek, 1) ha e tájékoztatás nyújtására a vádirat bírósághoz való tényleges benyújtása után, de annak bírósági vizsgálata előtt kerül sor, valamint ha korábban, amikor a vádiratot még nem nyújtották be a bírósághoz, teljes tájékoztatást nyújtottak a védelemnek a vád lényeges elemeiről (M. Hristov vádlott esetében)? 4
5 2) a 2.2. A) 1) kérdésre adandó igenlő válasz esetén, ha az említett tájékoztatás nyújtására a vádirat bírósághoz való tényleges benyújtása után, de annak bírósági vizsgálata előtt kerül sor, és korábban, amikor a vádiratot még nem nyújtották be a bírósághoz, részleges tájékoztatást nyújtottak a védelemnek a vád lényeges elemeiről, jóllehet a csak részleges tájékoztatás nyújtásának oka a védelem oldalán felmerült akadályokban gyökerezik (N. Kolev és S. Kostadinov vádlottak esetében)? 3) ha az említett tájékoztatás ellentmondásokat tartalmaz a kenőpénz-kérés konkrét kinyilvánítását illetően (a tájékoztatás egyszer azt állítja, hogy egy másik vádlott kifejezetten kenőpénzt kért, miközben M. Hristov vádlott elégedetlenségét fejezte ki grimaszával, amikor a vámellenőrzés alá vont személy túl kevés pénzt kínált, másszor pedig azt, hogy M. Hristov vádlott szó szerint és konkrétan kenőpénzt kért)? B) Megfelelően biztosított lenne-e az alapeljárásban a 2012/13 irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerinti azon jog, hogy legkésőbb a vád tartalmának [helyesen: vádirat] bírósághoz való, elbírálás céljából történő benyújtásakor biztosítani kell a védelemnek az iratokba való betekintést, ha a védelem korábban hozzáférhetett az iratok jelentős részéhez, és lehetőséget biztosítottak számára az iratbetekintésre, azonban különböző akadályok (megbetegedés, szakmai elfoglaltságok) miatt és a nemzeti jogra hivatkozva, amely megköveteli, hogy az iratokba való betekintésre való idézésre legalább három nappal előbb kerüljön sor, nem élt e lehetőséggel? Kell-e biztosítani második lehetőséget az akadályok megszűnése után és legalább háromnapos idézési határidővel? Meg kell-e vizsgálni, hogy az említett akadályok objektíve fennálltak-e, vagy joggal való visszaélést képeznek? C) Mindkét rendelkezésben azonos jelentéssel bírnak-e a 2012/13 irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében és 7. cikkének (3) bekezdésében szereplő alábbi jogszabályi követelmények: [ legkésőbb a vád tartalmának [helyesen: vádirat] bírósághoz való benyújtásakor, illetve] legkésőbb a vádirat bírósághoz való, elbírálás céljából történő benyújtásakor? Milyen jelentéssel bírnak e követelmények: a vádirat bírósághoz való tényleges benyújtása előtt vagy legkésőbb annak bírósághoz való benyújtásakor vagy pedig annak bírósághoz való benyújtása után, de azelőtt, hogy a bíróság a vádirat vizsgálatára irányuló intézkedéseket tenne? D) Mindkét rendelkezésben azonos jelentéssel bír-e a vádra vonatkozóan a védelem részére történő tájékoztatásnyújtás és az ügyiratokba való betekintés oly módon történő biztosításának jogszabályi követelménye, hogy a 2012/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével, valamint 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban biztosított legyen a védelemhez való jog eredményes gyakorlása és megóvható legyen az eljárás tisztességessége? Eleget tenne-e e követelménynek, 1) ha ugyan a vádirat bírósághoz való benyújtása után, de még az annak érdemi vizsgálatára irányuló intézkedések megtétele előtt nyújtanak részletes tájékoztatást a védelemnek a vádra vonatkozóan, és megfelelő határidőt biztosítanak a védelemnek a felkészülésre? Egy korábbi időpontban hiányos és részleges tájékoztatást nyújtottak a vádra vonatkozóan. 2) ha a védelem ugyan a vádirat bírósághoz való benyújtása után, de még az annak érdemi vizsgálatára irányuló intézkedések megtétele előtt tekinthet be minden iratba, és megfelelő határidőt biztosítanak számára a felkészülésre? A védelem korábban betekinthetett az ügyiratok nagy részébe. 3) ha a bíróság intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a védelem számára biztosítsa, hogy minden nyilatkozat, amelyet a védelem a részletes vádirat és az ügy valamennyi iratának megismerését követően tesz, ugyanolyan hatással bírjon, mint amilyen hatással a nyilatkozatok akkor bírtak volna, ha a vádirat bírósághoz való benyújtása előtt tették volna meg azokat az ügyésszel szemben? E) Biztosított lenne-e az eljárás tisztességessége a 2012/13 irányelv 6. cikkének (1) és (4) bekezdésével összhangban, valamint a védelemhez való jog eredményes gyakorlása az említett irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban, ha a bíróság úgy határozna, hogy olyan végleges vád tárgyában indítja meg a bírósági eljárást, amely ellentmondásokat tartalmaz a kenőpénz követelését illetően, erre tekintettel azonban lehetőséget biztosítana az ügyész számára 5
6 ezen ellentmondások megszüntetésére, valamint lehetővé tenné a felek számára, hogy teljes mértékben érvényesíthessék azokat a jogokat, amelyek az ilyen ellentmondásoktól mentes vádirat benyújtása esetén illeték volna meg őket? F) Megfelelően biztosított lenne-e a 2013/48/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében rögzített, ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog, ha a bűnügyi nyomozás ideje alatt lehetőséget biztosítanának az ügyvédnek arra, hogy az ideiglenes vádról való tájékoztatása és az ügy valamennyi iratába való teljes betekintés érdekében megjelenjen, szakmai elfoglaltságok miatt és a legalább háromnapos idézési határidőt előíró nemzeti jogra hivatkozva azonban nem jelenik meg? Biztosítani kell-e egy új, legalább háromnapos határidőt azt követően, hogy az említett elfoglaltságok már nem állnak fenn? Meg kell-e vizsgálni, hogy jogszerű-e a megjelenés [elmaradásának] indoka, vagy joggal való visszaélés történt? G) Hatással lenne-e a 2013/48 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében rögzített, ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog bűnügyi nyomozás során történő megsértése a védelemhez való jog gyakorlatban történő hatékonyan érvényesítésére, ha a bíróság a vádirat bírósághoz való benyújtása után teljes hozzáférést biztosítana az ügyvéd számára a végleges és részletes vádirathoz, valamint az ügy valamennyi iratához, majd intézkedéseket tenne annak érdekében, hogy az ügyvéd számára biztosítsa, hogy az általa a részletes vádirat és az ügy valamennyi iratának megismerését követően tett valamennyi nyilatkozat ugyanolyan hatással bírjon, mint amilyen hatással a nyilatkozatok akkor bírtak volna, ha a vádirat bírósághoz való benyújtása előtt tették volna meg azokat az ügyésszel szemben? 2.3. Összeegyeztethető-e az uniós joggal a vádlottnak a büntetőeljárás (fent ismertetett feltételek mellett történő) megszüntetésére vonatkozóan keletkezett alanyi joga annak ellenére, hogy lehetőség van a lényeges eljárási követelmények [ügyész által nem orvosolt] megsértésének a bírósági eljárásban, a bíróság által tett intézkedések útján történő teljes mértékű orvoslására, minek folytán a vádlott jogi helyzete végső soron azonos lenne azzal a helyzettel, amelyben az említett jogsértés kellő időben történő orvoslása esetén lenne? 3. Alkalmazhatók-e az ügy ésszerű időn belüli tárgyalásához való jogra, a tájékoztatáshoz való jogra, valamint az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogra vonatkozó kedvezőbb nemzeti szabályok, ha azok további körülményekkel (az 1. kérdésben ismertetett eljárással) összefüggésben a büntetőeljárás megszüntetéséhez vezetnek? 4. Úgy kell-e értelmezni a 2013/48 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, hogy az lehetővé teszi a nemzeti bíróság számára, hogy a bírósági eljárásból kizárja azt az ügyvédet, aki két vádlottat képviselt, akik közül az egyik személy olyan tényekről tett vallomást, amelyek sértik a másik, vallomást nem tevő vádlott érdekeit? E kérdésre adandó igenlő válasz esetén biztosítaná-e a bíróság az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogot az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban, ha miután engedélyezte a bírósági eljárásban való részvételt egy olyan ügyvéd számára, aki egyszerre két, ellentétes érdekű vádlottat képvisel a vádlottak mindegyikének új kirendelt védőket rendelne ki? 7. A Court of Appeal (Írország) által december 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-640/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: angol Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) A [2002/584/IB] kerethatározat 23. cikke biztosítja-e és/vagy lehetővé teszi-e, hogy új átadási időpontban több alkalommal is megegyezzenek? 2) Amennyiben igen, biztosítja e azt az alábbi esetek közül bármely esetben vagy valamennyi esetben: ha a keresett személy (2) bekezdés szerinti átadása a tagállamok bármelyikének hatókörén kívül eső elháríthatatlan akadály miatt egyszer már meghiúsult, amelynek következtében új átadási időpontban egyeztek meg, és nyilvánvaló, hogy ezek az akadályok 6
7 i. továbbra is fennállnak; vagy ii. megszűntek, de ismételten felmerültek, vagy iii. megszűntek, de más akadályok merültek fel, amelyek miatt nem lehetséges vagy előreláthatóan nem lehetséges a keresett személy átadása a fent említett új átadási időpont alapján meghatározott határidőben? 8. A Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Németország) által december 9- én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-659/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Úgy kell-e értelmezni az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat 1. cikkének (3) bekezdését, hogy nem teljesíthető a büntetés-végrehajtás céljából történő kiadatás, ha nyomós támpontok támasztják alá, hogy a fogvatartási körülmények a kibocsátó tagállamban sértik az érintett személynek az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében biztosított alapvető jogait és az e cikkben előírt alapvető jogelveket, vagy úgy kell-e értelmezni az említett rendelkezést, hogy a végrehajtó tagállam ilyen esetekben a fogvatartási körülmények biztosítása tekintetében nyújtott garanciától teheti függővé vagy köteles függővé tenni a kiadatás teljesíthetőségéről hozandó döntést? A végrehajtó tagállam meghatározathat-e vagy köteles-e meghatározni ezzel kapcsolatban konkrét minimumkövetelményeket a garantálandó fogvatartási körülmények tekintetében? 2) Úgy kell-e értelmezni az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat 5. cikkét és 6. cikkének (1) bekezdését, hogy arra is lehetősége van a kibocsátó igazságügyi hatóságnak, hogy garanciákat nyújtson a fogvatartási körülmények biztosítása tekintetében, vagy e tekintetben a kibocsátó tagállam nemzeti hatásköri rendjét kell követni? Gazdasági ügyszak 6. A Bundesgerichtshof (Németország) által október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-533/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 5. cikke 1. pontjának a) alpontját, hogy a szerződéses igény kifejezés magában foglalja a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jogot is, amelyet azon üzemeltető légifuvarozóval szemben érvényesítenek, amely nem az érintett utas szerződéses partnere? 2) Amennyiben alkalmazni kell a 44/2001/EK rendelet 5. cikkének 1. pontját: Akkor is az utazás első szakaszának indulási pontja tekintendő-e a 44/2001/EK rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése szerinti teljesítési helynek olyan személyszállítás esetén, amelynél a több légi járat csatlakozását magában foglaló repülés során nem töltenek jelentős időt az átszállási repülőtereken, ha különböző légifuvarozók üzemeltetik a csatlakozó légi járatokat, és a kereset az utazásnak a hosszú késéssel érintett valamely másik szakaszát üzemeltető légifuvarozó ellen irányul? 7. A Primera Instancia no 5 de Alcobendas (Spanyolország) által november 20-án 7
8 benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-613/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: spanyol Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Ellentétes-e az április 5-ei 93/13/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésével, 4. cikkének (1) bekezdésével, 6. cikkének (1) bekezdésével és 7. cikkének (1) bekezdésével egy olyan nemzeti rendelkezés, mint a Ley Hipotecaria 114. cikke, amely a késedelmi kamatokat rögzítő záradék tisztességtelen jellegének értékelése tekintetében kizárólag annak vizsgálatát teszi lehetővé a bíróság számára, hogy a szerződésben szereplő kamatláb meghaladja a törvényes kamatláb háromszorosát, és nem teszi lehetővé más körülmények figyelembevételét? 2) Ellentétes-e az április 5-ei 93/13/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésével, 4. cikkének (1) bekezdésével, 6. cikkének (1) bekezdésével és 7. cikkének (1) bekezdésével egy olyan nemzeti rendelkezés, mint a LEC 693. cikke, amely lehetővé teszi a kölcsön teljes összegének lejárat előtti követelését háromhavi törlesztőrészlet teljesítésének elmulasztása esetén, figyelmen kívül hagyva olyan egyéb tényezőket, mint a kölcsön futamideje vagy összege, vagy bármely egyéb fennálló releváns körülményt, és amely ráadásul a szóban forgó lejárat előtti felmondás joghatásai elkerülésének lehetőségét a hitelező akaratától teszi függővé, a jelzálogjoggal biztosított kölcsön adósának lakhatás céljára szolgáló ingatlanát terhelő jelzálog esetét kivéve? 3) Az 1/2013 törvény negyedik átmeneti rendelkezése sérti-e a Cofidis-ítélkezési gyakorlatot? Munkaügyi ügyszak 4. A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-548/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: holland Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Úgy kell-e értelmezni a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 3. cikkét, hogy az alkalmazandó az adójogi rendelkezések között szereplő azon adókedvezményre, amely alapján a tanulmányi költségek bizonyos feltételek mellett levonhatók az adóköteles jövedelemből? Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: 2) Akkor is alkalmazni kell-e az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmát mint az uniós jog általános elvét arra az adókedvezményre, amely alapján a képzési költségek az adólevonás szempontjából csak bizonyos feltételek mellett vehetők figyelembe, ha ez a kedvezmény nem tartozik a 2000/78/EK irányelv tárgyi hatálya alá, és a hivatkozott szabályozás nem az uniós jog végrehajtására szolgál? Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első vagy második kérdésre adandó igenlő válasz esetén: 3) a) Igazolhatók-e a 2000/78/EK irányelv 6. cikkében meghatározott feltételek alapján az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmával mint az uniós jog általános elvével össze nem egyeztethető eltérő bánásmódok? b) Amennyiben nem, milyen kritériumok vonatkoznak e tilalom alkalmazására vagy az életkoron alapuló megkülönböztetés igazolására? 4) a) Úgy kell-e értelmezni a 2000/78/EK irányelv 6. cikkét és/vagy az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmát, hogy az életkoron alapuló eltérő bánásmód igazolható akkor is, ha ezen eltérő bánásmód oka a hivatkozott megkülönböztetés által érintett eseteknek csak egy részét érinti? b) Igazolja-e az életkoron alapuló megkülönböztetést a jogalkotó azon álláspontja, hogy bizonyos életkortól nem kell rendelkezésre állnia az adókedvezménynek, mert az igénylő személy saját maga felelős e kedvezmény céljának eléréséért? 8
9 5. A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-569/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: holland Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Úgy kell-e értelmezni az 1408/71/EGK rendelet II. címét, hogy azt a Hollandiában lakóhellyel rendelkező munkavállalót, aki rendszerint Hollandiában végzi tevékenységét és három hónapra fizetés nélküli szabadságot vesz igénybe, olyannak kell tekinteni, mint akit ezen időszakban továbbra is (szintén) Hollandiában foglalkoztatnak, ha i) a munkaviszony az említett időszakban továbbra is fennáll, és ii) az említett időszak a munkanélküliségről szóló holland törvény alkalmazásában foglalkoztatási időszaknak minősül? 2) a) Mely jogszabályokat határoz meg alkalmazandóként az 1408/71/EGK rendelet, ha az említett munkavállalót a fizetés nélküli szabadság ideje alatt másik tagállamban foglalkoztatják? 2) b) Jelentőséggel bír-e ezzel összefüggésben az is, hogy az érintett személyt a következő évben kétszer, majd az azt követő három évben évente egyszer körülbelül egy-két hetes időszak során az említett másik tagállamban foglalkoztatták anélkül, hogy Hollandiában fizetés nélküli szabadságot vett volna igénybe? 6. A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-570/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: holland Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: Milyen szempont alapján kell megvizsgálni, hogy az 1408/71/EGK rendelet mely jogszabályokat határoz meg alkalmazandóként a Belgiumban lakóhellyel rendelkező azon munkavállaló esetében, aki Hollandiában folytatja a holland munkáltatója javára végzett tevékenységeinek túlnyomó részét, és emellett e tevékenységek 6,5 %-át az adott évben Belgiumban otthon és ügyfeleknél végzi, anélkül hogy e tekintetben rögzített munkarendről lenne szó, valamint hogy munkáltatójával a belgiumi munkavégzést illetően megállapodást kötött volna? 7. A Curtea de Apel Craiova (Románia) által november 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-614/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: román Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) A 70/1999 irányelv átültetése céljából elfogadott általános jellegű szabályoktól eltérve a határozott idejű szerződések ismételt megkötéséhez elegendő érv-e az, hogy az állat-egészségügyi ágazat alkalmazottjai által végzett, az ellenőrzés különös feladatait magában foglaló tevékenységek szorosan kapcsolódnak az 5. pontban említettekhez hasonló típusú létesítmények folyamatos működéséhez? 2) A 70/1999 irányelv átültetéséből eredő tagállami kötelezettség megsértését képezi-e azon különleges rendelkezéseknek a jogszabályban való fenntartása, amelyek a fent meghatározott időtartamra lehetővé teszik az állat-egészségügyi ágazatban kötött határozott idejű munkaszerződések ismételt megkötését? 9
10 8. A Cour de cassation (Franciaország) által november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-620/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, március 21-i 574/72/EGK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének, valamint 12a. cikke (1a) bekezdésének megfelelően azon tagállamnak, amelynek társadalombiztosítási jogszabályai a munkavállaló helyzetére továbbra is alkalmazandóak, az illetékes hatósága által kijelölt intézmény által kiállított E 101-es igazoláshoz fűződő joghatás köti-e egyrészt a fogadó állam intézményeit és hatóságait, másrészt ugyanezen tagállam bíróságait abban az esetben, ha megállapításra került, hogy a munkavállaló tevékenysége végzésének feltételei nyilvánvalóan nem tartoznak az 1408/71 rendelet 14. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott, kivételt megállapító szabályok tárgyi hatálya alá? 9. A Juzgado Contencioso-Administrativo de Oviedo (Spanyolország) által november 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-631/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: spanyol Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés: Úgy kell-e értelmezni a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv által hivatkozott keretmegállapodás 4. szakaszát, hogy azzal ellentétes az olyan regionális nemzeti szabályozás, mint a Ley del Principado de Asturias 6/2009 de 29 de diciembre de evaluación de la función pública docente y sus incentivos (a köztisztviselő oktatók értékeléséről és anyagi ösztönzéséről szóló, az asztúriai hercegség által december 29-én elfogadott 6/2009. sz. törvény), amelynek 2. cikke az értékelési tervben való részvétel (és következésképpen, az ehhez kötődő anyagi ösztönzők megszerzésének) feltételeként megállapítja a határozatlan időre kinevezett köztisztviselői jogállással való rendelkezést, és ennélfogva kizárja a határozott időre kinevezett köztisztviselőket? Polgári ügyszak 13. Az Općinski sud u Puli-Pola (Horvátország) által október 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-551/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: horvát Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) A jogvita felei között fennálló jogviszony jogi jellegére tekintettel alkalmazható-e az 1215/2012/EU rendelet a jelen ügyre? 2) Az 1215/2012/EU rendelet vonatkozik-e a közjegyzők joghatóságára a Horvát Köztársaságban? 14. A Landgericht Stuttgart (Németország) által november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-568/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Úgy kell-e értelmezni a fogyasztók jogairól szóló, október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 21. cikkének első bekezdését, hogy ha a kereskedő telefonvonalat használ a megkötött szerződés céljaira a fogyasztóval történő kapcsolattartásra, akkor a fogyasztót amennyiben ő lép kapcsolatba a kereskedővel nem terhelheti magasabb költség annál, mint amely szabvány (földrajzi) helyhez kötött vagy mobil hívószám felhívása esetén terhelné? 10
11 2) Ellentétes-e a 2011/83/EU irányelv 21. cikkének első bekezdésével az olyan nemzeti rendelkezés, amelynek értelmében olyan esetekben, amelyekben a kereskedő 0180-as szolgáltatáskijelölő számot használ a megkötött szerződés céljaira történő telefonos kapcsolattartásra, a fogyasztónak akkor is viselnie kell azt a költséget, amelyet vele szemben a távközlési szolgáltató e távközlési szolgáltatás igénybevételéért felszámít, ha az meghaladja azt a költséget, amely a fogyasztót szabvány (földrajzi) helyhez kötött vagy mobil hívószám felhívása esetén terhelné? Legalább akkor nem ellentétes-e az irányelv 21. cikkének első bekezdésével az ilyen nemzeti rendelkezés, ha a távközlési szolgáltató a fogyasztóval szemben a 0180-as szolgáltatáskijelölő szám felhívásakor felszámított díjból egy részt sem juttat a kereskedőnek? 15. A Juzgado de Primera Instancia no 1 de Jerez del la Frontera (Spanyolország) által november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-598/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: spanyol Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Ellentétes-e az irányelv hivatkozott rendelkezéseivel [a 93/13/EGK irányelv 3. cikkének (1) és (2) bekezdése, 6. cikkének (1) bekezdése és 7. cikkének (1) bekezdése] és céljaival a Ley de Enjuiciamiento Civil (polgári perrendtartás) 250. cikke (1) bekezdésének 7. pontja szerinti eljárást előíró olyan nemzeti szabályozás, amely arra kötelezi a nemzeti bíróságot, hogy a végrehajtás alá vont és bírósági úton kívüli végrehajtási eljárásban történő odaítéléssel megszerzett lakás átadásáról rendelkező ítéletet hozzon, amely eljárás során a Ley 1/2000 de 8 de enero (2000. január 8-i 1/2000 sz. törvény) és a Reglamento Hipotecario (jelzálogjogról szóló rendelet) o. cikkével módosított Ley Hipotecariának (jelzálogjogról szóló törvény) a Real Decreto 290/1992 (290/1992 sz. királyi rendelet) által módosított 129. cikkében foglalt hatályos eljárási rend értelmében nincs lehetőség arra, hogy a bíróság hivatalból vizsgálhassa a tisztességtelen feltételeket, és az adós ezen indok alapján hatékonyan léphessen fel akár bírósági úton kívüli végrehajtás keretében, akár önálló bírósági eljárásban? 2) Ellentétes-e az irányelv hivatkozott rendelkezéseivel és céljaival az olyan nemzeti szabályozás, mint a Disposición Transitoria Quinta de la Ley 1/2013 (az 1/2013. sz. törvény ötödik átmeneti rendelkezése), amely szerint a közjegyző az 1/2013. sz. törvény hatályba lépésekor indított, jelzálogtárgyra vezetett, bírósági úton kívüli végrehajtási eljárást csak akkor függesztheti fel, ha a fogyasztó igazolja, hogy a jelzálogkölcsön-szerződés valamely, a bírósági úton kívüli értékesítés alapját képező, illetve a végrehajtásban követelhető összeget meghatározó feltételének tisztességtelen jellegére vonatkozó keresetet nyújtott be, feltéve, hogy a fogyasztó az 1/2013. sz. törvény közzétételétől számított egyhónapos határidőn belül nyújtotta be az önálló keresetet, anélkül, hogy a fogyasztót személy szerint értesítették volna e határidőről, és mindenképpen azelőtt, hogy a közjegyző az odaítélésről határozott volna? 3) Az irányelv hivatkozott rendelkezéseit, az általa elérni kívánt célt, és azon kötelezettséget, amely előírja, hogy a nemzeti bíróságoknak a fogyasztó kérelme nélkül hivatalból kell vizsgálniuk a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek tisztességtelen jellegét, úgy kell-e értelmezni, hogy azok lehetővé teszik a nemzeti bíróság számára, hogy az olyan eljárásokban, mint a polgári perrendtartás 250. cikke (1) bekezdésének 7. pontjában megállapított eljárás és a jelzálogjogról szóló törvény 129. cikkében szabályozott bírósági úton kívüli értékesítési eljárás, mellőzzék a nemzeti jog alkalmazását, ha ez alapján nincs helye a hivatalból történő bírósági vizsgálatnak, tekintettel az irányelv rendelkezéseinek egyértelműségére és az Európai Unió Bíróságának arra vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlatára, miszerint a nemzeti bíróságoknak a fogyasztókkal kötött szerződésekről szóló jogvitákban hivatalból kell vizsgálniuk a tisztességtelen feltételek fennállását? 4) Ellentétes-e az irányelv hivatkozott rendelkezéseivel és céljaival az olyan nemzeti szabályozás, mint a 1/2013. sz. törvénnyel módosított jelzálogjogról szóló törvény 129. cikke, amely az irányelvben foglalt fogyasztói jogok védelmének egyetlen hatékony eszközeként, és a bírósági úton kívüli, 11
12 jelzálogtárgyra vezetett, a fogyasztókkal szemben folytatott végrehajtási eljárások tekintetében a tisztességtelen feltételeket illetően egy egyszerű tájékoztatási jogosultságot biztosít a közjegyzők számára; illetve azt teszi lehetővé, hogy a bírósági úton kívüli végrehajtás alá vont adós fogyasztó keresetet nyújthasson be önálló bírósági eljárásban a végrehajtás alá vont ingatlan közjegyző általi odaítélését megelőzően? 5) Ellentétes-e az irányelv hivatkozott rendelkezéseivel és céljaival az olyan nemzeti szabályozás, mint az 1/2013. sz. törvénnyel módosított, a jelzálogjogról szóló törvény 129. cikke és a 290/1992 sz. királyi rendelettel módosított, a jelzálogjogról szóló rendelet cikke, amelyek az eladók vagy szolgáltatók fogyasztókkal kötött jelzálogkölcsön-szerződések bírósági úton kívüli végrehajtására vonatkozó olyan eljárást írnak elő, amely nem teszi lehetővé a tisztességtelen feltételek hivatalból történő bírósági vizsgálatát? 16. A Letrado de la Administración de Justicia del Juzgado de Violencia sobre la mujer único de Terrassa (Spanyolország) által november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-609/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: spanyol Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Ellentétes-e a 93/13/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével, 7. cikkének (2) bekezdésével és a 2005/29/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének d) pontjával, illetve 11. és 12. cikkével az 1/2000. sz. törvény 34. és 35. cikke azon okból, hogy nem teszi lehetővé annak hivatalból történő vizsgálatát, hogy tartalmaznak-e esetlegesen tisztességtelen feltételeket vagy kereskedelmi gyakorlatot az ügyvédek és a szakmai tevékenységükön kívül eső célok érdekében eljáró természetes személyek között létrejött szerződések? 2) Ellentétes-e a 93/13/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével, 7. cikkének (2) bekezdésével, illetve melléklete 1. pontjának q) alpontjával az 1/2000. sz. törvény 34. és 35. cikke azon okból, hogy azok a jura de cuentas igazgatási eljárásban nem teszik lehetővé a kérdés megoldásához szükséges bizonyítási eljárás lefolytatását? 17. A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-610/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: holland Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) A weboldal-üzemeltető általi, a 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett nyilvánossághoz közvetítésnek minősül-e az, ha a weboldal nem tartalmaz védett műveket, de olyan [ ] rendszer működik, amely a felhasználók számítógépein található védett művekre vonatkozó metainformációkat indexál és kategorizál a felhasználók számára, hogy a felhasználók ily módon megtalálhassák, valamint fel- és letölthessék a védett műveket? 2) Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Jogalapot kínál-e a 2001/29 irányelv 8. cikkének (3) bekezdése és a 2004/48 irányelv (2) 11. cikke az előbbi rendelkezés értelmében vett olyan közvetítő szolgáltatóval szembeni ideiglenes intézkedéshez, illetve az utóbbi rendelkezés értelmében vett olyan közvetítő jogsértő magatartástól való eltiltásához, aki az első kérdésben ismertetett módon könnyíti meg harmadik személyek számára jogsértés megvalósítását? 12
13 18. Az Oberlandesgerichts Düsseldorf (Németország) által november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-617/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: Milyen körülmények között kell az Unióban székhellyel nem rendelkező vállalkozás jogilag önálló, az Unió valamelyik tagállamában letelepedett, a vállalati láncban két szinttel lejjebb elhelyezkedő leányvállalatát úgy tekinteni, hogy az a vállalkozásnak a közösségi védjegyről szóló, február 26- ai 207/2009/EK tanácsi rendelet 97. cikkének (1) bekezdése értelmében vett telephelye? 19. A Cour de cassation (Franciaország) által november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-618/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés: Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, december 22 i 44/2001/EK tanácsi rendelet 5. cikkének 3. pontját, hogy a szelektív forgalmazási hálózaton kívüli és különböző tagállamokban üzemeltetett internetes oldalakon elérhető online piacon történő értékesítési ajánlatok útján való viszonteladás tilalmának állítólagos megsértése esetén a magát jogaiban megsértettnek vélő szerződéses forgalmazónak lehetősége van arra, hogy az ebből eredő jogellenes akadályozás abbahagyására kötelezés iránti keresetet terjesszen elő azon bíróság előtt, amelynek illetékességi területén az interneten közzétett tartalmak hozzáférhetőek vagy hozzáférhetőek voltak, vagy az szükséges, hogy más kapcsolóelv is fennálljon? 20. A Cour de cassation (Franciaország) által november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-621/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) A hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelv 4. cikkével ellentétes-e a gyógyszerészeti laboratóriumok általuk gyártott oltásokért fennálló felelőssége területén az a bizonyítási mód, amely szerint az érdemben eljáró bíróság önálló mérlegelési jogkörében tekintheti úgy, hogy a felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél által hivatkozott ténybeli körülmények olyan súlyos, pontos és ellentmondásmentes vélelmeket alkotnak, amelyek alkalmasak az oltás hibájának, illetve a hiba és a betegség közötti okozati összefüggés fennállásának bizonyítására, azon megállapításra tekintet nélkül, amely szerint az orvosi kutatás nem állapít meg összefüggést az oltás és a betegség jelentkezése között? 2) Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén a fent hivatkozott 85/374 irányelv 4. cikkével ellentétes-e a vélelmek olyan rendszere, amely szerint az oltásnak tulajdonított hiba és a károsult által elszenvedett kár közötti okozati összefüggés fennállását mindig bizonyítottnak kell tekinteni, ha bizonyos, okozati jelek fennállnak? 3) Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén a fent hivatkozott 85/374 irányelv 4. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy az oltásnak tulajdonított hiba és az elszenvedett kár közötti okozati összefüggés fennállásának a károsultat terhelő bizonyítása csak akkor tekinthető teljesítettnek, ha ezt az összefüggést tudományosan alátámasztják? 13
14 21. A Högsta domstolen (Svédország) által december 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-654/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: svéd Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: A kérdések a közösségi védjegyről szóló február 26-ai 2007/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdése b) pontjának értelmezésére és alkalmazására vonatkoznak, olyan esetben, amikor harmadik felek engedély nélkül gazdasági tevékenység körében használnak a közösségi védjegyhez hasonló megjelölést. A kérdések a következők: 1. Érinti-e a jogosult kizárólagos jogát az a körülmény, hogy a bejegyzést követő öt éven belül nem kezdte meg a közösségi védjegy tényleges használatát az Európai Unióban az árujegyzékben szereplő árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban? 2. Amennyiben az 1. kérdésre igenlő válasz adandó, milyen körülmények esetén és milyen módon érinti e helyzet a kizárólagos jogot? Közigazgatási ügyszak 28. Az Amtsgericht Wuppertal (Németország) által október 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-541/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 18. és 21. cikket, hogy valamely tagállam hatóságai kötelesek elismerni ezen állam valamely állampolgárának névváltoztatását, ha ezen állampolgár egyidejűleg valamely másik tagállam állampolgára is, és az utóbbi tagállamban családjogi jogállásváltozással össze nem függő névváltoztatás miatt (vissza)szerezte eredeti, születésekor kapott családi nevét, jóllehet a névszerzésre az állampolgár nem a másik tagállamban való szokásos tartózkodása alatt és saját kérelmére került sor? 29. A Curtea de Apel Craiova (Románia) által október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-556/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: román Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikket, hogy a Complexului Energetic Oltenia SA társaságnak a HIDRO TARNIȚA SA projekttársaságban való tőkerészesedése, amelynek tárgya a tarnița-lăpuștești vízerőmű megvalósítása és üzemeltetése, a szél- és napenergia termelők részére nyújtott állami támogatásnak minősül, tekintettel arra, hogy a projekt kinyilvánított célja az ahhoz szükséges optimális feltételek biztosítása, hogy az ilyen típusú energiát termelő erőművek nagyobb teljesítménnyel működjenek, nevezetesen: i. az intézkedést az állam finanszírozza-e, vagy azt állami forrásból finanszírozzák-e, ii. az szelektív jelleggel bír-e, valamint iii. érinti-e a tagállamok közötti kereskedelmet?? 2) Igenlő válasz esetén: ez a támogatás az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésében előírt bejelentés[i kötelezettség] hatálya alá tartozik-e? 14
15 30. A Consiglio di Stato (Olaszország) által október 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-560/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: olasz Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) A megtámadott jogalkotási aktus, valamint az ebből eredő végrehajtási aktusok megsértették-e azon rendelkezéseket, amelyek értelmében a televíziós műsorszolgáltatás piacának szabályozása független közigazgatási hatóság feladata (a 2009/140/EK irányelvvel módosított 2002/21/EK irányelv, az úgynevezett keretirányelv 3. és 8. cikke)? 2) A vitatott jogalkotási aktus, valamint az ebből eredő végrehajtási aktusok megsértették-e azon rendelkezéseket (a 2002/20/EK irányelv, az úgynevezett engedélyezési irányelv 7. cikke, valamint a 2002/21/EK irányelv, az úgynevezett keretirányelv 6. cikke), amelyek előírják, hogy a független nemzeti ágazati szabályozó hatóság előzetes konzultációs eljárást folytasson le? 3) Ellentétes-e az uniós joggal, különösen az EUMSZ 56. cikkel, a 2002/21/EK irányelv, az úgynevezett keretirányelv 9. cikkével, a 2002/20/EK irányelv, az úgynevezett engedélyezési irányelv 3., 5. és 7. cikkével, valamint a 2002/77/EK irányelv, az úgynevezett versenyirányelv 2. és 4. cikkével, továbbá a hátrányos megkülönböztetés tilalmával, az arányosság, a hatékonyság és az információs pluralizmus elvével a beauty contest eljárás megsemmisítése amelyet a piaci szereplők jogellenes kizárásának a digitális műsorfrekvenciák kiosztása keretében történő orvoslása, valamint a kisebb piaci szereplők hozzáférésének biztosítása érdekében indítottak, valamint annak egy másik, visszterhes odaítélésre irányuló közbeszerzési eljárással való helyettesítése, amennyiben az olyan követelményeket és kötelezettségeket írt elő az ajánlattevők részére, amelyeket korábban nem írtak elő a piacon már jelen lévő gazdasági szereplők számára, és így az ajánlati felhívást visszterhessé és gazdaságilag hátrányossá tette? 4) Ellentétes-e az uniós joggal, különösen az EUMSZ 56. cikkel, a 2002/21/EK irányelv, az úgynevezett keretirányelv 9. cikkével, a 2002/20/EK irányelv, az úgynevezett engedélyezési irányelv 3., 5. és 7. cikkével, valamint a 2002/77/EK irányelv, az úgynevezett versenyirányelv 2. és 4. cikkével, továbbá a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, az átláthatóság, a szabad verseny, az arányosság, a hatékonyság és az információs pluralizmus elvével a nemzeti frekvencia-felosztási tervnek a 25 nemzeti hálózat 22 nemzeti hálózatra csökkentése révén történő módosítása (és a meglévő multiplexeknek a piacon már jelen lévő gazdasági szereplők számára történő megőrzése), a pályázatban foglalt tételek 3 multiplexre csökkentése, a VHF-III sávban lévő frekvenciák erős interferenciák veszélyével történő kiosztása? 5) Összeegyeztethető-e a Bíróság által kidolgozott jogos bizalom elvének védelmével a beauty contest eljárás megsemmisítése, amely nem tette lehetővé az ingyenes odaítélésre irányuló eljárásban már részt vevő fellebbező felek számára, hogy az eljárás tárgyát képező egyes tételeket elnyerjék? 6) Összeegyeztethető-e a frekvenciahasználati jogok kiosztására vonatkozó uniós szabályozással (a 2002/21/EK irányelv, az úgynevezett keretirányelv 8. és 9. cikke, a 2002/20/EK irányelv, az úgynevezett engedélyezési irányelv 5. és 7. cikke, valamint a 2002/77/EK irányelv, az úgynevezett versenyirányelv 2. és 4. cikke) a évi 16. sz. d.l. 3d. cikkében foglalthoz hasonló, a műsorszolgáltatási piac jellemzőivel összhangban nem álló rendelkezés elfogadása? 31. A Consiglio di Stato (Olaszország) által november 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-559/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: olasz Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés: Ellentétes-e a közösségi joggal, különösen a 92/49/EGK irányelv 40. cikkének (6) bekezdésével, a 2000/C/43/03. sz. bizottsági értelmező közlemény 5. pontjával, valamint a home country control [a székhely szerinti állam általi felügyelet] közösségi elvével azon (a magánbiztosítókról szóló, a szeptember 7-i 209. sz. decreto legislativóval [törvényerejű rendelet] elfogadott törvénykönyv
16 cikkének (4) bekezdésére vonatkozó, a jelen bíróság által elfogadott) értelmezés, amely szerint a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján biztosítási tevékenységet folytató gazdasági szereplő tevékenységének helye szerinti állam felügyeleti hatósága szükséghelyzetben, valamint a biztosítottak és a biztosítási szolgáltatásra jogosultak érdekeinek védelme érdekében egy, a biztosítási tevékenység folytatására vonatkozó engedély kiadásához szükséges alanyi feltétel, közelebbről a jó hírnév teljesülésének, eredendő vagy időközben bekövetkezett, mérlegelés útján megállapított állítólagos hiányán alapuló tiltó határozatot hozhat, különös tekintettel azon tilalomra, amely szerint nem köthető új szerződés a fogadó állam területén? 32. A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-565/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: német Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: 1) Ellentétes-e a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel ( Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról, a továbbiakban: 2005/29 irányelv) az olyan nemzeti jogszabály alkalmazása, amely időbeli szempontból úgy korlátozza a töltőállomások üzemeltetőinek üzemanyagár-változtatási lehetőségét, hogy egy napon belül csak egyszer állapíthatnak meg magasabb eladási árat? 2) Amennyiben az első kérdésre nem adható egyértelmű igenlő válasz, hanem a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében az ilyen korlátozás megengedhetőségének a 2005/29 irányelv 5 9. cikkének rendelkezései szerint történő vizsgálata során figyelembe kell venni az egyedi eset körülményeit: Milyen szempontokat kell figyelembe venni az ilyen korlátozás megengedhetőségének a Bíróság C- 540/08. sz. ügyben hozott ítélete értelmében szükséges, a 2005/29 irányelv 5 9. cikkének rendelkezései szerint történő eseti vizsgálata során a fogyasztóiár-emelés lehetőségét korlátozó szabályozás esetében? 33. A Cour d appel de Liège (Belgium) által november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-573/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: francia Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés: A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv III. mellékletének 3. és 4. pontjával összefüggésben értelmezett 98. cikkének (1) és (2) bekezdésével, különös tekintettel a semlegesség elvére, ellentétes-e az olyan nemzeti rendelkezés, amely az oxigénpalackok felhasználásával végzett oxigénterápiás kezelésre kedvezményes héa-mérték alkalmazását írja elő, míg az oxigénkoncentrátorok felhasználásával végzett oxigénterápiás kezelésre az általános héa-mérték alkalmazandó? 34. A Rechtbank van eerste aanleg West-Vlaanderen, afdeling Brugge (Belgium) által november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-580/15. sz. ügy) Az eljárás nyelve: holland Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések: Sérti-e az EUMSZ 56. és EUMSZ 63. cikket, valamint az EGT-Megállapodás 36. és 40. cikkét az évi [jövedelemadóról szóló törvénynek (Wetboek van de inkomstenbelastingen; a továbbiakban: WIB)] az egyes rendelkezések megállapításáról szóló, április 25-i törvény 170. cikkével módosított 21. cikkének 5. pontja azért, mert a kérdéses rendelkezés annak ellenére, hogy 16

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria BÍRÓSÁG KÚRIA KÚRIA bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Kúria ítélkezése
A Kúria elé kerülő ügyek általában egy éven belül befejeződnek, a büntető szakágban pedig átlagosan hat hónapon belül döntést hoznak - mondta a legfőbb bírói fórum elnöke a Kúria elmúlt fél évét értékelve sajtótájékoztatóján.
A legtöbb ügy, 1786 a polgári kollégiumhoz érkezett, a második helyen a büntetőkollégium áll 927 új üggyel, de jelentős a közigazgatási és munkaügyi szakághoz érkező ügyek száma is, 927 ilyen érkezett januártól június közepéig a Kúriához.
Darák Péter beszámolt arról is, hogy befejeződött a Kúriának a lett, a litván és a spanyol legfőbb bírói fórummal közös projektje, amelyben arra keresték a választ, hogyan járulhatnak hozzá a legfelsőbb bíróságok a jogbiztonsághoz, a jog következetes alkalmazásához. Azt állapították meg, hogy a legfontosabb a minőség, a függetlenség és a hatékonyság.
Arról is szólt az elnök, hogy a Kúria első félévében konkrét esetek váltották ki a legnagyobb érdeklődést: például a harsányi késelés ügyében hozott felmentő ítélet, amelynek meghozatala során a Kúria a jogos védelemre vonatkozó szabályokat értelmezte.
Kónya István, a Kúria elnökhelyettese a többi között az új büntetőeljárási törvényről beszélt. Az új törvénytől azt várják, hogy hatékonyabb, gyorsabb ítélkezést tegyen lehetővé. Felidézte: a kodifikációban a Kúria is részt vett.
Kalas Tibor, a Kúria közigazgatási és munkaügyi kollégiumának vezetője az elmúlt időszak néhány fontosabb döntésének ismertetése és a joggyakorlat-elemző csoportok munkájának eredményei mellett a közigazgatási perrendtartás jövő évi hatálybalépésére hívta fel a figyelmet. Az új szabályozás ugyanis új típusú jogviták megjelenését is lehetővé teszi a közigazgatási bírák előtt. Eddig csak meghatározott típusú döntéssel szemben lehetett a bírósághoz fordulni, olyan esetekben, amikor hatósági határozat született. A jövőben azonban - néhány kivétellel - valamennyi közigazgatási döntéssel szemben meg lehet ezt tenni. Így például városüzemeltetési határozatokról is dönthetnek vagy épp rendezvények miatti jelentősebb forgalmi korlátozásokkal, közszolgáltatási üzletszabályzatokkal kapcsolatos ügyek is kerülhetnek a közigazgatási bírák elé.
Wellmann György, a Kúria polgári kollégiumának vezetője jelezte: elsősorban a devizahiteles ügyek számának emelkedése eredményezte azt, hogy hozzájuk érkezett a legtöbb ügy. Változatlanul sok olyan ügye érkezik, amelyben a kereset az egyoldalú kamat-, költség-, díjemelésre vonatkozó szerződéses rendelkezések tisztességtelenségének megállapítására irányul - ismertette.
Kiemelte a társasházi jogvitákkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatot vizsgáló csoport munkáját. A testület egy ilyen vizsgálat nyomán azt kérte a Földművelésügyi Minisztériumtól, módosítsa rendeletét úgy, hogy a társasházi különtulajdonra vonatkozó adásvétel beleegyezéséhez írjon elő olyan, a közös képviselőtől kapott igazolást, hogy az eladót nem tartozik közös költséggel. Hozzátette: ha a kérésük nem vezetne eredményre, akkor ezt jogegységi határozattal kell rendezni.
Székely Ákos, a Kúria büntetőkollégiumának vezetője a többi között a kollégium joggyakorlat-elemző munkájáról beszélt. Példaként említette, hogy idén a büntetés-végrehajtási bírói gyakorlattal is foglalkoznak. Vizsgálták a büntetéskiszabás esetleges területi egyenlőtlenségeit, és nem találtak nagy különbségeket, de mivel ez csekély mintán alapult, az év második felében szélesebb körben vizsgálódnak majd.
Megjegyezte: az év második felében az is feladatot ad majd nekik, hogy az elektronikus kapcsolattartás intézménye jövő januártól a büntetőügyekben is megjelenik.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria