text:
OPTEN Kft. » 3/1986. (II. 21.) IM rendelet
3/1986. (II. 21.) IM rendelet az igazságügyi szakértők díjazásáról A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. törvény 404. §-a (1) bekezdésének c) pontjában, valamint a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 187. §-ában foglalt felhatalmazás alapján - az érdekelt miniszterekkel és országos hatáskörű szervek vezetőivel, valamint a legfőbb ügyésszel egyetértésben - a következőket rendelem: I. Általános szabályok A szakértői díj 1. § (1) Az igazságügyi szakértőnek, az igazságügyi szakértői intézménynek, az orvostudományi képzést folytató egyetem igazságügyi orvostani intézetének (a továbbiakban: egyetemi intézet), a szakértői vélemény végett megkeresett egyéb szervnek, továbbá a szakértőként alkalmazott más személynek, valamint a büntetőeljárásról szóló törvény szerinti szaktanácsadónak (a továbbiakban együtt: szakértő) szakértői tevékenységéért munkadíj és költségtérítés (a továbbiakban együtt: szakértői díj) jár. (2) A szakértői díj e rendeletben meghatározott összege az igazságügyi szakértői tevékenység ellenértékét terhelő általános forgalmi adó összegét nem tartalmazza, azt az e rendeletben meghatározott szakértői díj összegén, mint adóalapon felül kell felszámítani, ha a szakértő az általános forgalmi adóról szóló törvény (Áfa tv.) rendelkezései alapján általános forgalmi adó-felszámításra kötelezett. Ha a szakértő az Áfa tv. szerint levonási joggal rendelkezik, a számlával igazolt költségnek csak a nettó összege növeli az adóalapot. (3) A szakértő a szakértői díjra, a szakkonzultáns és a segédszemélyzet (7. §) pedig a munkadíjra vonatkozó igényét - külön-külön díjjegyzékkel - a szakvélemény beterjesztésekor, legkésőbb azonban a szakértő működésének befejezésétől számított tizenöt napon belül köteles a kirendelő szervnél érvényesíteni. A szakértői díjjegyzékben a munkadíjat, költségtérítést és az ezeket terhelő általános forgalmi adó összegét külön kell részletezni. (4) A (3) bekezdéstől eltérően az egyetemi intézetek, az igazságügyi szakértői intézmények, valamint a szakértői vélemény végett megkeresett egyéb szervek a szakértői díjra vonatkozó igényüket egy díjjegyzékkel érvényesítik, amely tartalmazza a szakvélemény elkészítésében részt vevő és közreműködő személyek tevékenységének díját. (5) Ha a szakértő a díjjegyzékével érvényesíteni kívánt díjat maga állapíthatja meg, e rendeletnek a díj megállapítására és kifizetésére vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell. A munkadíjra, a jelenléti díjra és a szakértő költségeire vonatkozó rendelkezéseket akkor kell alkalmazni, ha ezt a szakértő kérte. (6) Ha a munkadíjat a vélemény elkészítésére fordított idő alapján kell megállapítani, és a szakértő a vizsgálatot nem a kirendelő szerv előtt végzi, írásbeli véleményéhez jegyzéket kell csatolnia, amelyben részleteznie kell a szakértői tevékenységet és a ráfordított időt. (7) Ha a szakértő tevékenysége az Áfa tv. szerinti gazdasági tevékenységnek minősül, a szakértőnek a díjjegyzéken kívül külön jogszabály rendelkezései szerint számlát is ki kell állítania, illetve a kirendelő hatóságnak a számla ellenében a díjat ki kell fizetnie. (8) Több szakértő együttes eljárása esetén mindegyik szakértő külön-külön díjjegyzéket köteles benyújtani. Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra az esetre, amikor az állandó igazságügyi szakértőt alkalmazó szerv több szakértője ad együttes véleményt. (9) A kirendelő szerv a szakértői díj megállapítása előtt a szakértő által felszámított díj összegét, valamint indokoltságát, így különösen a szakértői vizsgálatra és a vélemény elkészítésére feltüntetett óraszámok, valamint a letétbe vagy bizalmi őrzésbe helyezett szakértői díj összegén felüli díjigény megalapozottságát ellenőrzi. (10) A szakkonzultáns díjazására a (6) és (9) bekezdésben foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell. (11) Ha a fél kéri és annak költségeit megelőlegezi, előzetes bizonyítás és igazságügyi szakértő nemperes eljárásban történő kirendelése során a kirendelő-az ügy bonyolultságától és a szakértői munka előrelátható terjedelmétől vagy költségétől függetlenül - felhívja a szakértőt az előzetes munkaterv elkészítésére. A munkadíj 2. § (1) A szakértő részére az I. mellékletben meghatározott munkadíjat kell megállapítani. (2) Kivételes esetben az I. számú mellékletben meghatározottnál magasabb összegű munkadíj is megállapítható, ha a szakértő tevékenysége hosszabb tudományos vizsgálódást igényel, a szakértő egyesített szakvéleményt ad, a szakvélemény elkészítéséhez szükséges vizsgálatot a kirendelés szerint hétvégén, ünnepnapon vagy 18-06 óra között kell elvégezni, vagy ha a munkadíj felemelése egyéb fontos okból indokolt. A kivételes munkadíj felső határa az alapdíj két és félszerese lehet. (3) A szakvélemény elkészítése érdekében történt utazással eltöltött megkezdett órára az I. számú melléklet 91. pontjában meghatározott óradíj 50%-a számolható el. Az utazással töltött időt a szakértő a díjjegyzékben feltünteti. Amennyiben szükséges, a kerekítést fél óráig lefelé, fél órától felfelé kell végezni. (4) (5) Az orvosszakértőt minden külön laboratóriumi vizsgálatért (I. melléklet 7. pont) külön munkadíj illeti meg. Nem jár külön munkadíj ugyanannak a vizsgálatnak különböző módszerekkel, illetőleg különböző anyagokon történő elvégzéséért. (6) Az orvos és pszichológus szakértőt az I. számú melléklet 1-3., 5-8. és 21-22. pontjában meghatározott szakértői tevékenységért az ott megjelölt díjon felül az irattanulmányozással eltöltött időre a bírósági tárgyaláson kívüli szakértői tevékenységre megállapított óradíj illeti meg. (7) Az élő személy helyszíni vizsgálatát végző szakértőket, valamint a helyszíni vizsgálatnál közreműködő jegyzőkönyvvezetőt - a pszichiátriai betegek intézeti gyógykezelésével kapcsolatos nemperes eljárásban végzett helyszíni vizsgálat kivételével - személyenként az R. I. mellékletében meghatározott alapdíjak két és félszeresének megfelelő összegű díjazás illeti meg. (8) Helyszíni vizsgálatnak minősül különösen a lakóhelyen, tartózkodási helyen, a fekvőbeteg-gyógyintézetben, büntetés-végrehajtási intézményben és intézetben, valamint a rendőrségi vagy katonai fogdában végzett vizsgálat. A jelenléti díj számítása 3. § (1) A szakértőt a tárgyaláson történő megjelenésért jelenléti díj, az utazással eltöltött időre a 2. § (3) bekezdése alapján felszámított óradíj és utazási költségtérítés illeti meg. (2) Ha a szakértő a tárgyalás megkezdésére kitűzött időpontban megjelent, a tárgyalás megkezdéséig, illetőleg a tárgyalás elmaradásának közléséig eltelt időt a jelenléti díj megállapításánál figyelembe kell venni. (3) Ha a megjelent szakértő a tárgyalás megkezdésére kitűzött időponttól számított fél órán belül értesül a tárgyalás elmaradásáról, időmulasztás címén a jelenléti díj felét kell a részére megállapítani. (4) Ha a bíróság a tárgyalást két órát meg nem haladó időre félbeszakítja, ezt az időtartamot - óradíjas szakértő alkalmazása esetén - a jelenléti időbe be kell számítani. (5) Ha a szakértő csupán a megbízás átvétele vagy a vélemény benyújtása végett jelenik meg, utazási költséget csak akkor számíthat fel, ha a bíróság felhívására jelent meg személyesen. 4. § (1) (2) Ha a szakértő ugyanazon a napon több ügyben működik közre, a jelenléti díjat mindegyik ügyben külön-külön kell megállapítani. (3) A tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell a szemlére és más olyan eljárási cselekményre is, ahol a szakértő jelenléte szükséges. A szaktanácsadó munkadíja 5. § A szaktanácsadó tevékenységéért a szakértői munkadíj alapulvételével a szaktanácsadó munkájával és a ráfordított idővel arányos munkadíjat kell megállapítani. A szakértő költségei 6. § (1) A szakértő költségként számíthatja fel a szakvélemény elkészítésével kapcsolatban felmerült, szükséges és igazolt kiadásait. (2) Hatósági eljárásban (ide nem értve a hatósági ügy bírósági felülvizsgálatát) történő komplex minősítéshez kapcsolódó rehabilitációs orvosszakértői tevékenység ellátása során költség (ideértve a költségátalányt is) felszámításának nincs helye. (3) (4) A szakértő a saját személygépkocsi használatáért költséget (ideértve a parkolási díjat is) akkor számíthat fel, ha a kirendelő szerv ahhoz előzetesen hozzájárult. Az utazási költségtérítést a gépjárműre vonatkozóan meghatározott üzemanyagnorma figyelembevételével a ténylegesen megtett oda–vissza útra a távolság kilométerben kifejezett mennyisége és az állami adóhatóság által közzétett hivatalos üzemanyagár szorzata szerint kell megállapítani. (5) Nem illeti meg a szakértőt külön költség a saját műszereinek vagy a térítés nélkül igénybe vett műszerek használatáért vagy műszerek beszerzéséért. A szakkonzultáns és a segédszemélyzet díja 7. § (1) A szakértői vizsgálatban kirendelés nélkül, a szakértő felkérésére részt vevő szakkonzultáns, valamint a segédszemélyzet (jegyzőkönyvvezető, boncmester, boncsegéd, szakasszisztens, technikus) részére a II. mellékletben meghatározott munkadíjat kell megállapítani. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott munkadíjat a szakkonzultáns és a segédszemélyzet részére külön-külön kell megállapítani és utalványozni. (3) Ha a szakértő a szakvélemény előkészítéséhez szakértőjelölt közreműködését veszi igénybe, ezért külön díjat nem számíthat fel. A szakértői díj megállapítására vonatkozó egyéb szabályok 8. § (1) Ha a kirendelő szerv több szakértőt alkalmaz, a szakértői díj mindegyik szakértőt az általa végzett tevékenységéért külön-külön megilleti. (2) A szakértőt díj illeti meg abban az esetben is, ha újabb adatok alapján kiegészítő szakvéleményt ad. (3) Ha a szakértő a más szakértő által adott szakvélemény értékelését is magában foglaló szakértői véleményt ad, a 2. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezést lehet alkalmazni. (4) A sürgetésre adott válaszért, valamint az elkészített lelet vagy szakvélemény hiányainak pótlásáért, vagy hibáinak kijavításáért a szakértő külön díjat nem számíthat fel, illetőleg az nem állapítható meg. (5) Három napot meghaladó helyszíni szakértői tevékenység vagy előreláthatólag jelentősebb összegű készkiadás felmerülése esetén a kirendelő szerv előzetes engedélyét kell kérni. A szakértői díj kifizetése 9. § (1) A szakértői díjat megállapító határozatban a munkadíjakat, a költségeket, valamint a szakkonzultáns és a segédszemélyzet munkadíját - továbbá a jelenléti díjat az eltöltött idő megjelölésével - külön-külön részletezve kell feltüntetni. Fel kell tüntetni azt is, ha az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló törvényben (a továbbiakban: Szaktv.) meghatározott költségelőleg (a továbbiakban: költségelőleg) megfizetésére is sor került. (2) A szakértői díjat (költségelőleg fizetése esetén a szakértői díj kifizetett költségelőleggel csökkentett összegét) a kirendelő szerv jogerős határozata vagy utalványa alapján lehet a szakértőnek kifizetni. A határozat jogerőre emelkedését a szakértői díj utalványozásánál tanúsítani kell. (3) Ha a bíróság a szakértői díj egészben vagy részben való előlegezésére a felet kötelezte és annak összegét előzetesen elnöki letétbe helyeztette, a szakértői díjat és költségelőleget az eljáró bíróság székhelye szerint illetékes bírósági gazdasági hivatal (a továbbiakban: BGH) fizeti ki a szakértőnek. (4) Ha a szakértői díj fedezésére elnöki letét nem volt, vagy a letétbe helyezett összeg kevésnek bizonyult, a szakértői díj megállapítására vonatkozó határozatban a felet fel kell hívni, hogy a szakértői díjat, illetőleg az elnöki letétből nem fedezett különbözetet 15 napon belül helyezze elnöki letétbe. A letétbe helyezett összeg kifizetésére a (2)-(3) és (9)-(9a) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha a fél a letétbe helyezést elmulasztja, a bíróság végzésben kötelezi a felet a szakértői díj letéttel nem fedezett részének a szakértő részére történő megfizetésére. (5) Ha a szakértői díjra előzetesen letétbe helyezett vagy bizalmi őrzésbe vett összeg a szakértői díjat előreláthatóan nem fedezi, a szakértő köteles a kirendelésről való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül ezt - a rendelkezésére álló adatok alapján megítélése szerint hiányzó összeg és az annak megalapozottságát alátámasztó számítások megjelölésével együtt - a kirendelő szerv felé haladéktalanul jelezni. Több szakértő egyidejű kirendelése esetén e jelzést a szakértőknek együttesen kell megtenniük. (6) Ha a szakértő az (5) bekezdésben írt jelzést elmulasztja, a letétbe vagy bizalmi őrzésbe helyezett összegen felül szakértői díjra vonatkozó igényéhez - a díjjegyzék előterjesztésével egyidejűleg - az elvégzett vizsgálatok bemutatásával, részletes számításokkal igazolnia kell, hogy a díjtöbblet felszámítását a ki rendelést követően felmerült, rajta kívül álló ok indokolja. (7) Ha az ügyben a kezelőiroda költségjegyzéket vezet, a megállapított szakértői díjat be kell vezetni a költségjegyzékbe. A költségjegyzék tételszámát fel kell tüntetni a szakértői díjat megállapító határozatban és az utalványon. Ebben az esetben, valamint ha a költségjegyzéket nem kell vezetni, de a fél a szakértői díj előlegezésére nem kötelezhető, a szakértői díjat az eljáró bíróság székhelye szerint illetékes BGH fizeti ki. (8) Költségelőleg esetén a bíróság - ha a szakértő számla kiállítására köteles, az előleg számlájával együtt - a BGH-nak a kérelemben foglaltaknak megfelelő összegre vonatkozó kifizetésre történő felhívást küld, amely intézkedik a kifizetés iránt. (9) A bíróság a szakértői díjról szóló jogerős határozatot vagy utalványt - kifizetés céljából - a díjjegyzék egy példányával együtt 8 napon belül megküldi az illetékes BGH-nak, amely 3 munkanapon belül felhívja a szakértőt a számla benyújtására. A BGH a megállapított szakértői díjat (költségelőleg fizetése esetén a szakértői díj kifizetett költségelőleggel csökkentett összegét) a számla benyújtásától számított 8 munkanapon belül kiutalja. Ha a szakértő a díjat 30 napon belül nem veszi át, részére azt postán kell megküldeni a postaköltségek levonásával. (9a) Ha a szakértőt bíróság rendeli ki, számla kibocsátására köteles szakértő a számlát a kirendelő bíróság székhelye szerinti törvényszék nevére és címére állítja ki, függetlenül attól, hogy a szakértői költséget az állam vagy a fél előlegezte. (10) Más kirendelő hatóság - a saját szervezetére és működésére vonatkozó szabályok figyelembe vételével - a költségelőleg megállapításáról és kiutalásáról a Szaktv. és a (8) bekezdés rendelkezéseinek megfelelő módon és határidőben, a szakvélemény díjának megállapításáról és kiutalásáról pedig a (9) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően 30 napon belül rendelkezik. 9/A. § (1) Ha a szakértő kirendelésére a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény alapján nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásnak minősülő beruházással (a továbbiakban: kiemelt jelentőségű beruházás) összefüggésben kerül sor, és a szakértő a 9. § (5) bekezdésben írt jelzést elmulasztja, a letétbe vagy bizalmi őrzésbe helyezett összegen felül szakértői díjra nem tarthat igényt. (2) A kiemelt jelentőségű beruházással összefüggésben történt kirendelés esetén, ha a kirendelést kérő fél a 9. § (5) bekezdésben írt jelzésre tekintettel a letétbe vagy bizalmi őrzésbe helyezett összeget a kirendelő felhívására nem egészíti ki, a szakértő - az erről való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül - díj- és költségigény nélkül kérheti a kirendelés alóli felmentését. (3) Ha a szakértő a (2) bekezdésben foglaltak szerint nem kéri a kirendelés alóli felmentését, a letétbe vagy bizalmi őrzésbe helyezett összegen felül szakértői díjra nem tarthat igényt. 9/B. § (1) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra beruházással összefüggő kisajátítás esetén a szakértő előzetes kirendelése során a kisajátítást kérő által a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Kstv.) 37/D. §-a alapján előzetesen letétbe helyezendő szakértői költség összege ingatlanonként az I. számú melléklet 91. pontja szerinti díj 12,5-szeresének megfelelő összeg. (2) Az (1) bekezdés szerinti szakértői költségre a szakértői díjra vonatkozó szabályokat - a Kstv. szerinti előzetes kirendelésre vonatkozó szabályok figyelembevételével - kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a 9. § (5) bekezdés nem alkalmazható. A költségátalány 10. § (1) Az igazságügyi szakértő, az igazságügyi szakértői intézmény és a szaktanácsadó részére a számlával nem igazolható, de szükségszerűen felmerülő költségeinek (posta, telefon, irodaszer stb.) fedezésére költségátalányt kell megállapítani. A költségátalány a szakértő munkadíjának 35%-a, de legfeljebb százezer forint. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak mellett a tételes költségátalány a) igazságügyi és hatósági boncolás vagy csontvázlelet orvos szakértői vizsgálata esetén hatvanezer forint; b) DNS tulajdonság meghatározása vérből vagy biológiai anyagmaradványból - személyenként (bűnjeltárgyanként) és tulajdonságonként - hatezer forint; c) szövettani vizsgálat esetén öt mintáig rutin festések alkalmazása alapján ötezer forint; d) vegyészeti, illetve toxikológiai szakvélemény tájékozódó jellegű gyors toxikológiai vizsgálat alapján - vizsgálati mintánként - háromezer-ötszáz forint; e) véralkohol-meghatározás esetén háromezer forint; f) biológiai minták toxikológiai vizsgálata esetén ügyenként tízezer forint; g) immunhisztokémiai vizsgálatok esetén mintánként (blokkonként) és vizsgálati típusonként kettőezer forint; h) kábítószer-vizsgálat biológiai anyagból, illetve szubsztanciából vegyülettípusonként és mintánként háromezer forint. (3) Szerostatisztikai számítás esetén - ha a (2) bekezdésben foglalt vizsgálatokkal együttesen végzik el - sem költségátalányt, sem külön költséget nem lehet felszámítani. (4) (5) A jelenléti díj után költségátalány nem számítható fel. II. Az igazságügyi szakértői intézmény és az egyetemi intézet alkalmazásában álló szakértő díjának megállapítása és kifizetése 11. § (1) Az igazságügyi szakértői intézmény alkalmazásában álló szakértő - a (4) bekezdést kivéve - külön díjazásra nem jogosult. (2) (3) (4) Ha az igazságügyi szakértői intézményben alkalmazott szakértő a szakértői feladatot saját nevében, munkaidőn kívül, külön megbízás alapján látja el, ezért a tevékenységéért a díj közvetlenül őt illeti meg. A költségek megosztásáról a szakértő és az igazságügyi szakértői intézmény külön megállapodik. 12. § (1) Ha az egyetemi intézet a szakterületek ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a meghatározott szakkérdésekben kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.) Korm. rendelet 2. számú melléklete szerinti kijelölés alapján jár el, az alkalmazásában álló szakértő - a (2) bekezdést kivéve - külön díjazásra nem jogosult. (2) Ha az egyetemi intézet alkalmazásában álló szakértő az I. számú melléklet 4. és 4/A. pontjában meghatározott szakértői tevékenységet munkaidőn kívül látja el, az egyetemi intézet a szakértői tevékenységért járó szakértői díjból a munkadíjat részére - az egyetemi intézet és a szakértő megállapodása szerint - kifizeti. 13. § 14. § III. Záró rendelkezések A jogszabály hatálya és hatályba lépése 15. § (1) E rendelet rendelkezéseit a bíróság, közjegyző, a nyomozó hatóság, közigazgatási hatóság eljárása, valamint az ügyész eljárása során közreműködő szakértőkre is alkalmazni kell. (2) Az igazságügyi szakértői testületek által adott szakvélemény díjazására külön jogszabály az irányadó. (3) (4) 16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell. (2) E rendeletnek az igazságügyi szakértők díjazásáról szóló 3/1986. (II. 21.) IM rendelet módosításáról szóló 13/2015. (VII. 27.) IM rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított 9. § (4) és (9a) bekezdéseit a Módr. hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. A hatálybalépést megelőzően kiállított számla ellenértékét a törvényszék a számlában szereplő gazdasági esemény teljesítési időpontjában hatályos általános forgalmi adó tartalommal köteles kifizetni. 17. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja. I. melléklet a 3/1986. (II. 21.) IM rendelethez Szakértői munkadíjak ORVOS SZAKÉRTŐ
1. Élő személy megvizsgálása (a 10. pontban megjelölt eset kivételével) és szakvélemény előterjesztése5000 Ft
2. Elmeállapot megvizsgálása és szakvélemény előterjesztése5000 Ft
3. Halottszemle (kivéve, ha a halottszemlét nyomban boncolás követi) és szakvélemény előterjesztése2400 Ft
4. Igazságügyi boncolás és szakvélemény előterjesztése vagy csontvázlelet orvos szakértői vizsgálata 12 500 Ft
4/A. Hatósági boncolás 5600 Ft
5. Orvos szakértői vélemények iratok alapján a) testi sértéssel okozott sérülés, illetve betegség gyógytartamának véleményezése esetén2400 Ft
b) alkoholos befolyásoltság mértékének véleményezése esetén1800 Ft
c) minden más esetben2800 Ft
6. Orvos szakértői tevékenység helyszíni szemlén és bizonyítási kísérletnél, megkezdett óránként1600 Ft
7. Laboratóriumi vizsgálat és szakvélemény2000 Ft
8. Bűnjel vagy egyéb tárgy megvizsgálása, ha a vizsgálatot nem lehet az 1-5. pont alatt részletezettek valamelyikével elvégezni2000 Ft
9. DNS tulajdonság vizsgálata személyenként 3000 Ft
10.Hatósági eljárásban (ide nem értve a hatósági ügy bírósági felülvizsgálatát) komplex minősítéshez kapcsolódó rehabilitációs orvosszakértői tevékenység megkezdett óránként
21. Pszichológus szakértői vélemény személyenként az esetleges tesztvizsgálatokkal együtt5000 Ft
22. Pszichológus szakértői vélemény csak tesztvizsgálatok alapján3800 Ft
Tűzvédelmi szakvélemény műszaki dokumentáció és egyéb irat vizsgálata alapján4000 Ft
Tűzvédelmi szakértői tevékenység helyszíni szemlén, bizonyítási kísérletnél, helyszíni vizsgálatnál és szakvélemény előterjesztése, megkezdett óránként 4500 Ft
Tűzvédelmi szakvélemény műszeres laboratóriumi vizsgálattal
34. 35. KRIMINALISZTIKAI ÉS EGYÉB TERMÉSZETTUDOMÁNYOS MÓDSZEREKKEL MEGVALÓSÍTOTT VIZSGÁLATOK
41. Metallográfiái vizsgálat (kireszelt gyári számok helyreállítása)4000 Ft
42. Nyomszakértői vizsgálat4000 Ft
43. Személynek fénykép alapján való azonosítása4800 Ft
44. Tárgynak fénykép alapján való azonosítása3200 Ft
45. Fizikai és vegyészeti szakértői vizsgálat mintánként és vizsgálatonként4000 Ft
46. 46/A. Polimorf DNS-tulajdonságok meghatározása biológiai anyagmaradványokból (foltokból), és szakvélemény előterjesztése bűnjeltárgyanként4000 Ft
47. Kriminalisztikai textilszakértői vizsgálat4800 Ft
48. Személyazonosítás csontvázlelet alapján4800 Ft
49. Hajból végzett morfológiai vizsgálat2800 Ft
50. Szövettani vizsgálat2800 Ft
Vegyészeti szakvélemény tájékozódó jellegű gyors toxikológiai vizsgálat alapján3000 Ft
52. Véralkohol-meghatározás1600 Ft
Biológiai minták toxikológiai vizsgálata és szakvélemény előterjesztése mintánként és alkalmazott módszerenként8000 Ft
61. Okirat vagy más írás egyszerű vizsgálata1600 Ft
62. Okirat vagy más írás grafikai műszeres laboratóriumi vizsgálata2000 Ft
63. Okirat vagy más írás technikai laboratóriumi vizsgálata3200 Ft
64. Úti és személyi okmányok komplex vizsgálata8000 Ft
FEGYVERSZAKÉRTŐ 71. Lőfegyver vizsgálata lőpróbával1600 Ft
72. Fegyverszakértői vizsgálat ballisztikai számításokkal, vegyészeti úton vagy műszerekkel5000 Ft
73. Fegyverazonosítás laboratóriumi vizsgálattal8000 Ft
81. Ujjlenyomat vizsgálata3000 Ft
82. Minden további ujjnyomat vizsgálata1600 Ft
Szakértő tevékenysége bírósági tárgyaláson kívül, megkezdett óránként 4000 Ft
Jelenlét, a szakértő tevékenysége a bírósági tárgyaláson, megkezdett félóránként 2000 Ft II. melléklet a 3/1986. (II. 21.) IM rendelethez A szakkonzultáns és a segédszemélyzet munkadíjai 1.Szakkonzultáns óradíja, megkezdett
óránként4000 Ft
2.Technikus díja tárgyaláson kívül, órán-
ként2000 Ft
3.Jegyzőkönyvvezető díja2000 Ft
4.Szakvélemény leírási díja - a 3. pont-
ban foglaltakon túl, oldalanként300 Ft
5.Boncmester díja boncolásnál; személy-
azonosításhoz közreműködésnél4000 Ft
6.Boncolósegéd - legfeljebb két fő - díja boncolásnál; személyazonosításhoz
közreműködésnél boncolósegédként3000 Ft
7.Váladék vagy hullarészek vegyvizsgá-
lat céljára történő csomagolása2000 Ft
8.Holttest ruházata laboratóriumi vizsgá-
latának előkészítése1000 Ft
9.Szakasszisztensi díj ügyenként, a vizs-
gálatok számától függetlenül3000 Ft
10. Fotótechnikus díja ügyenként, a felvé-
telek számától függetlenül3000 Ft
III-IV. melléklet a 3/1986. (II. 21.) IM rendelethez < Vissza a keresőhözNyomtat

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 14


text:
Ez az ország átmeneti helyzetben van: hamarosan ki fog lépni az Európai Unióból.
A bírósághoz fordulás helyett miért ne próbálná meg jogvitáját közvetítés útján rendezni? Ez egy alternatív vitarendezési (AVR) mechanizmus, melynek során egy semleges közvetítő segíti a jogvita feleit a megegyezés elérésében. Angliában és Walesben a kormányzat és a gyakorló jogászok is jól ismerik a közvetítés előnyeit, és elkötelezettek a közvetítés népszerűsítése mellett annak érdekében, hogy a felek a megfelelő ügyekben bírósághoz fordulás helyett közvetítés útján rendezzék jogvitájukat. Az egyes ügyekben (a szokásos feltételek teljesülése esetén) költségmentesség biztosítható.
Mely területen lehetséges és/vagy leggyakoribb a közvetítés igénybevétele?
Vannak-e speciális szabályok e téren?
A szakmai előírásoknak való megfelelés
Az Igazságügyi Minisztérium (Ministry of Justice) felelős a – csak Angliára és Walesre vonatkozó – polgári és családjogi közvetítési szakpolitikáért és a közvetítés népszerűsítéséért.
Polgári jogi közvetítés
Azért, hogy a közvetítés megfelelő minősége biztosítható legyen a bíróság által közvetítő elé utalt polgári jogvitákban (az Anglia és Wales joghatósága alá tartozó családjogi viták kivételével), az Igazságügyi Minisztérium, valamint a Her Majesty’s Courts and Tribunals Service (HMCTS – Őfelsége Bírósági és Közigazgatási Döntőbírósági Szolgálata) két olyan polgári jogi közvetítői eljárást alakított ki, amellyel a felek – a követelés értékétől függően – rendezhetik jogvitáikat. A Small Claims Mediation Service (kis értékű követelések közvetítői szolgálata) a kis értékű – általában 10 000 GBP alatti – követelések ügyeivel kapcsolatban a HMCTS által működtetett belső szolgálat. A magasabb (10 000 GBP feletti) értékű ügyekre vonatkozóan az Igazságügyi Minisztérium a Polgári Jogi Közvetítői Tanáccsal (Civil Mediation Council, CMC) együttműködve akkreditációs rendszert vezetett be, amelyen keresztül a közvetítői szolgáltatást nyújtó szervezetek kérelmezhetik, hogy bekerüljenek a polgári jogi közvetítői névjegyzékbe, a bíróságok pedig a megfelelő ügyekben eléjük utalják a feleket. A CMC a polgári és kereskedelmi jogi közvetítőket képviselő szervezet.
Családjogi közvetítés
A családjogi közvetítés esetében önszabályozás érvényesül, a közvetítők számos tagságon alapuló szervezethez vagy akkreditáló testülethez csatlakozhatnak. Ezek a szervek a családjogi közvetítés normáinak összehangolása érdekében, egymással együttműködve létrehozták a Családjogi Közvetítői Tanácsot (Family Mediation Council, FMC). Az FMC további feladata, hogy alapító tagszervezeteit, illetve általában a családjogi közvetítőket szakmai kérdésekben a kormánnyal szemben képviselje.
Az FMC nem kormányzati szerv, mely központi jelentőséggel bír tagszervezetei számára. Utóbbiak valamennyien nem kormányzati szervezetek/egyesületek, illetve az FMC alapító tagjai. Ezek közül a legfontosabbak a következők:
ADR Group (Alternatív Vitarendezési Csoport)
Family Mediation Association (Családjogi Közvetítői Egyesület)
National Family Mediation (Nemzeti Családjogi Közvetítés)
College of Family Mediators (Családjogi Közvetítők Testülete)
Resolution (Vitarendezés)
The Law Society (Jogászegylet)
A kormány jelenleg nem tervezi szabályozó szerv létrehozását a polgári vagy családjogi közvetítéssel kapcsolatban.
Akkreditált polgári jogi közvetítőt az igazságügyi weboldalon elérhető polgári jogi közvetítői névjegyzékben találhat. A névjegyzékben megkeresheti a lakóhelyéhez közel működő közvetítőket. A közvetítés költsége a jogvita értékétől függő, rögzített összegű díjon alapul. A közvetítés költségeit fedezni nem tudó és a vonatkozó feltételeknek megfelelő felek részére ingyenes közvetítői szolgáltatást nyújt a LawWorks. A LawWorks elérhető a 01483 216 815 telefonszámon, vagy a LawWorks weboldalán.
A GovUK (korábbi nevén DirectGov) weboldalon elérhető a családjogi közvetítői szolgáltatások keresője: Családjogi közvetítői szolgáltatások keresője. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a családjogi közvetítői segélyvonal már nem működik.
A költségmentességről – egyebek mellett arról, hogy Ön jogosult lehet-e költségmentességre – többet megtudhat az új Költségmentességi Információs Szolgálattól, amely a Gov.UK weboldal vonatkozó check-legal-aid rovatából érhető el.https://www.gov.uk/check-legal-aid
A közvetítéssel számos mindennapi polgári és kereskedelmi jogvita rendezhető, ideértve a lakhatási kérdéseket, az üzleti és a munkahelyi jogvitákat, a kis értékű és egyéb követeléseket, a telekhatárokkal kapcsolatos vitákat, a munkaügyi és szerződéses jogvitákat, a személyi sérülésekkel és a gondatlansággal kapcsolatos követeléseket, valamint az olyan, közösségen belüli jogvitákat, mint a zavarással vagy zaklatással kapcsolatos problémák.
A közvetítés a családjogi vitákkal kapcsolatban is alkalmazható, ideértve a házasság felbontását és megszűnését, az élettársi kapcsolat megszűnését, valamint a gyermekekre vonatkozó törvényi előírások alkalmazását, ideértve a láthatást és az elhelyezést. A közvetítés nem korlátozódik a korábbi élettársakra vagy házastársakra. Családjogi közvetítés segítségével például olyan megállapodás is elérhető, melynek értelmében a nagyszülők továbbra is kapcsolatot tarthatnak unokáikkal.
Polgári jogi közvetítői eljárás
A polgári jogi közvetítést a törvény nem szabályozza, és az a bírósági eljárásnak sem előfeltétele. A polgári perek felei azonban kötelesek komolyan megfontolni a közvetítés lehetőségét, mielőtt bírósághoz fordulnának.
A Fellebbviteli Bíróság (Court of Appeal), a Felsőbíróság (High Court) és a megyei bíróságok (County Courts) polgári kollégiumainak gyakorlatát és eljárásait a polgári perrendtartás (civil procedure rules, CPR) szabályozza. A CPR eljárási kódexének elsődleges célkitűzése az, hogy segítséget nyújtson a bíróságoknak az ügyek méltányos elbírálásában. Ezen elsődleges célkitűzésnek az is része, hogy a bíróságnak aktívan kell foglalkoznia az ügyekkel. Ennek keretében az érintett feleket alternatív vitarendezési eljárás igénybevételére kell ösztönözni, ha a bíróság szerint az adott esetben ez a megfelelő eljárás.
Bár a közvetítés igénybevétele teljesen önkéntes, a polgári perrendtartás rendelkezik a megítélendő költségekkel kapcsolatos döntéshozatal során irányadó szempontokról. A bíróságnak figyelembe kell vennie a vita rendezése érdekében az eljárás előtt és közben tett esetleges erőfeszítéseket. Ha tehát a pernyertes fél korábban nem volt hajlandó elfogadni a közvetítés igénybevételére vonatkozó ésszerű javaslatot, a bíró dönthet úgy, hogy a pervesztes fél nem köteles megtéríteni a pernyertes fél költségeit.
A családjogi közvetítés jelenleg teljesen önkéntes eljárás. 2011 áprilisa óta a felpereseknek (nemcsak az állami finanszírozásban részesülőknek) minden esetben meg kell fontolniuk a közvetítés igénybevételét, és e célból közvetítői tájékoztató és értékelő találkozón (Mediation Information and Assessment Meeting – MIAM) kell részt venniük. Csak ezt követően nyújthatnak be keresetet a vonatkozó elnöki jegyzőkönyv alapján. Ha a leendő alperest erre felkérik, neki is részt kell vennie a találkozón. Ha a felperes bíróság elé viszi az ügyet, ki kell töltenie az FM1 formanyomtatványt és csatolnia kell a keresethez. Ezzel igazolja, hogy mentesült a találkozón való részvétel kötelezettsége alól, vagy részt vett a találkozón és a közvetítést nem ítélték megfelelőnek, illetve részt vett a találkozón, de az nem járt sikerrel vagy nem tudtak valamennyi kérdést rendezni.
A Family Justice Review ajánlásaira reagálva a kormány 2013 februárjában beépített egy rendelkezést a gyermekekről és a családokról szóló törvényjavaslatba, amellyel a közvetítői tájékoztató és értékelő találkozón való részvételre vonatkozó jelenlegi elvárást a jogszabályi kötelezettség szintjére emelte (korlátozott kivételekkel, például a családon belüli erőszak bizonyítottsága esetén).
Az FM1 formanyomtatvány kitöltése és keresethez csatolása – mint azt fentebb említettük – szintén jogszabályi követelmény lesz. A törvényjavaslat elfogadása és rendelkezéseinek végrehajtása 2014 tavaszára várható.
Az alternatív vitarendezési (AVR) módszerek alkalmazását a polgári perrendtartáshoz hasonlóan a családjogi perrendtartás (Family Procedure Rules; a bírósági eljárással kapcsolatos átfogó szabályrendszer) is ösztönzi.
Az angliai és walesi közvetítőket nem köti külön nemzeti szintű magatartási kódex. A CMC-akkreditációnak azonban feltétele, hogy a polgári jogi közvetítő megfeleljen egy magatartási kódexnek, amelynek mintájául az európai uniós magatartási kódex szolgál. A szakma önszabályozó, a kormánynak pedig nem feladata bármiféle önkéntes kódexnek való megfelelés ösztönzése.
Az FMC minden alapító tagja köteles gondoskodni arról, hogy tagjai (a családjogi közvetítők) megfeleljenek az FMC magatartási kódexének.
A polgári jogi közvetítésre, a szolgáltatásokra és a díjakra vonatkozó információk elérhetők a kormány weboldaláról az Igazságügyi Minisztérium weboldalán, a polgári jogi közvetítésről szóló részben.http://civilmediation.justice.gov.uk/
A polgári jogi közvetítői névjegyzék keresője segít megtalálni azokat a közvetítőket, akik a felek számára megfelelő helyen tudnak közvetítési szolgáltatásokat nyújtani. A CMC weboldala, valamint a CMC tagszervezeteinek weboldalai további tájékoztatást nyújtanak a közvetítésről és a közvetítői szolgáltatásokról.
A családjogi közvetítői szolgáltatások keresője segítségével megtalálhatók a felhasználó lakóhelyének közelében működő közvetítők. Az FMC tagszervezeteinek weboldalai további tájékoztatást nyújtanak a közvetítői szolgáltatásokról.
Az angliai és walesi polgári jogi közvetítőknek nincs nemzeti szintű képzési szerve. A polgári jogi közvetítők képzésére a magánszférában kerül sor, önszabályozó módon. A szakma magát szabályozza, és tagjait is maga képzi.
A családjogi közvetítők szakmai háttere igen sokféle (jogi, terapeuta és szociális munkás végzettséggel egyaránt rendelkezhetnek), a törvény pedig nem írja elő, hogy külön szakképzésben részesüljenek. Az egyes tagságon alapuló / akkreditációs szervezetek azonban saját képzési és szakmai normákat állapítanak meg, és ezek tartalmazzák a képzési követelményeket. Azon közvetítőknek, akik szerződés alapján nyújtanak államilag finanszírozott közvetítést, különösen magas akkreditációs és képzési szintet kell elérniük az első közvetítői tájékoztató és értékelő találkozó lebonyolításához és a közvetítői szolgáltatások nyújtásához.
A költségek közvetítőnként változnak, az állam ezt a kérdést általános jelleggel nem szabályozza. Polgári ügyekben a közvetítés költsége a vitatott értékhez és a közvetítői eljárás várható időtartamához igazodik. Az online polgári jogi közvetítői névjegyzék segítségével nyújtott közvetítés díjai megtalálhatók az igazságügyi weboldalon. A LawWorks jótékonysági szervezet ingyenes közvetítést nyújt azoknak, akik nem tudják megfizetni a díjat. A LawWorks elérhető a 01483216815 telefonszámon, vagy a LawWorks Mediation weboldalán.
Végrehajtható-e a közvetítés eredményeként létrejött megállapodás?
Az Egyesült Királyságban a The Cross-Border Mediation (EU Directive) Regulations 2011 (a határokon átnyúló közvetítésről szóló uniós irányelv alapján elfogadott 2011. évi rendeletek; SI 2011/1133. sz.) útján végrehajtott 2008/52/EK irányelv értelmében a határokon átnyúló jogvita felei kérhetik a közvetítés eredményeként létrejött írásbeli megállapodás végrehajthatóvá nyilvánítását, amennyiben az egyik fél a jogvita időpontjában valamely tagállamban rendelkezik lakóhellyel. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, hogy az ilyen kérelmekkel mely bíróságokhoz vagy egyéb hatóságokhoz lehet fordulni.
Az illetékes angliai és walesi bíróságok adatai Őfelsége Bírósági és Közigazgatási Döntőbírósági Szolgálatának honlapján érhetők el.
Ha a bíróság előtt indított polgári jogvita felei a közvetítés eredményeképpen megállapodásra jutottak, a bíróságtól kérhetik megállapodásuk bírói jóváhagyását. Ha a bíróság méltányosnak ítéli az elért megállapodást, azt jóváhagyja. Ezzel a megállapodás jogilag kötelező erejű és végrehajtható „egyezséggé” válik.
Ha a családjogi vita felei egymás között, jogtanácsosaik vagy közvetítés útján megállapodásra jutottak, kérhetik a bíróságtól megállapodásuk jogilag kötelező erejű bírósági „egyezséggé” minősítését, feltéve, hogy a bíróság méltányosnak ítéli a szóban forgó megállapodást. Ennek valószínűsége nagyobb a pénzügyi tárgyú, mint a gyermekekkel kapcsolatos megállapodások esetében.
Polgári Jogi Közvetítői Tanács, Családjogi Közvetítői Tanács, Online polgári jogi közvetítői névjegyzék, Családjogi közvetítői szolgáltatások keresője, Közvetítők európai uniós magatartási kódexe Az FMC magatartási kódexe, LawWorks Mediation
Utolsó frissítés: 13/06/2017

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kvk.II.37.395/2014/2. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.II.37.395/2014/2. számú határozat
Kvk.II.37.395/2014/2.szám
A Kúria a Dr. B.P. és Társa Ügyvédi Iroda által képviselt Magyarországi Szocialista Párt I.r., Együtt – a Korszakváltók Pártja II.r., Demokratikus Koalíció III.r., Párbeszéd Magyarországért Párt IV.r., a Magyar Liberális Párt V.r. kérelmezőknek a Nemzeti Választási Bizottság 2014. március 27. napján meghozott 883/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelem folytán megindult nemperes eljárásban meghozta az alábbi
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 883/2014. számú határozatát és a Bács-Kiskun Megye 01. számú Országos Egyéni Választókerületi Választási Bizottság 35/2014.(III.25.) számú határozatát megváltoztatja, megállapítja, hogy dr. S.L. képviselőjelölt megsértette a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 141.§-át, 2.§ (1) bekezdés c) és e) pontjában foglalt alapelveket.
A jogsértőt a további jogsértéstől eltiltja, és a választási kampány szabályainak megsértése miatt 50.000 (ötvenezer) forint bírsággal sújtja.
Egy magánszemély kifogást nyújtott be a 2014. március 20-án a Bács-Kiskun Megyei választókerület fideszes országgyűlési képviselőjelöltje, dr. S.L. (a továbbiakban: képviselőjelölt) által elkövetett jogsértő kampánytevékenység miatt, melynek során egy l-i óvodában a képviselőjelölt az általa adományozott alma szétosztásában vett részt. Erről a KEOL Kecskemét Online és a Kecskeméti Online Hírhatár tudósított.
A kifogást a Bács-Kiskun Megye 01. számú Országos Egyéni Választókerületi Választási Bizottság a 2014. március 25-én kelt 35/2014.(III.25.) számú határozatával elutasította. Megállapította, hogy a képviselőjelölt által adott „almaadomány” a Városi Szociális Közalapítványnak került felajánlásra, majd a későbbiekben az óvodában a képviselőjelölt jelenlétében kiosztásra. A határozat szerint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (továbbiakban: Ve.) 2.§ (1) bekezdés c) pontjában foglalt alapelv nem sérült, mert nem nyert bizonyítást, hogy más jelölt vagy jelölőszervezet is szeretett volna hasonló tevékenységet folytatni, de visszautasításban volt része. A képviselőjelölt tevékenységét vizsgálva megállapította továbbá, hogy a Ve. 2.§ (1) bekezdés e) pontjában foglalt alapelv megsértése sem volt bizonyított, mert – álláspontja szerint – a Ve. 208.§ alapján a választásra irányadó jogszabályként csak a választás intézményére, a választási eljárásra vagy a választási szervekre vonatkozó jogszabályokat lehet értékelni. Utalva a Kúria Kvk.II.37.307/2014/3. számú végzésére, kifejtette, hogy a választási szervek csak a Ve. rendelkezéseinek való megfelelést vizsgálhatják, az egyéb jogszabályokat nem alkalmazhatják.
A kifogást tevő személy fellebbezése folytán eljárt Nemzeti Választási Bizottság a 883/2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot – osztva annak indokait - helybenhaqyta.
A kérelmezők a határozat ellen bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújtottak be, amelyben annak megváltoztatását és a kifogásnak való helyt adással a jogsértés megállapítását, a képviselőjelölt további jogsértéstől való eltiltását és a jogsértővel szemben bírság kiszabását kérték.
Álláspontjuk szerint a Nemzeti Választási Bizottság téves jogértelmezéssel jutott arra a következtetésre, hogy a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) és e) pontjában foglalt alapelvek nem sérültek. A Ve. 208.§-a folytán a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 24.§ (3) bekezdésében megfogalmazott, a nevelési-oktatási intézmény helyiségében kampánytevékenységet, párt vagy párthoz kötődő szervezettel kapcsolatba hozható politikai célú tevékenység folytatását tiltó rendelkezés a választási eljárás során benyújtott kifogás elbírálása során nem hagyható figyelmen kívül. A határozatban hivatkozott kúriai döntés csak a választási plakátok kihelyezésének szabályaival összefüggésben foglalt állást az egyéb jogszabályok alkalmazhatóságáról, így az általánosságban, de a jelen ügyben sem lehet irányadó. A Ve. 2.§ (1) bekezdés a) pontjában foglalt, a választási bizottságokra előírt kötelezettségre tekintettel a választási eljárás alapelvének megsértése a választási eljárás formai szabályait kielégítő, de a választások tisztaságát nyilvánvalóan sértő, visszaélésszerű joggyakorlás esetében is megállapítható. Az ágazati, tiltó szabályba ütköző cselekmény esetén az alapelv sérelme fennáll. A Ve. 145.§ (2) bekezdésének rendelkezése az Nkt. 24.§ (3) bekezdésére tekintettel nem hagyható figyelmen kívül az esélyegyenlőség sérelménél.
A kérelmezők bírósági felülvizsgálati kérelme alapos.
A Kúria a kifogáshoz csatolt újsághírek alapján megállapította, hogy a képviselőjelölt azáltal, hogy a Városi Szociális Közalapítványnak adományozott alma kiosztásában a lajosmizsei óvodában személyesen részt vett, - a Ve. 139.§-ára és 141.§-ára figyelemmel -, politikai céllal, képviselőjelölti minőségében eljárva kampánytevékenységet valósított meg, mert a tevékenysége a választói akarat befolyásolására, illetve annak megkísérlésére alkalmas volt.
A kampánytevékenység folytatásának megítélése tekintetében a választási eljárási törvényen kívül, az ágazati szabályban foglalt, kifejezett törvényi tilalmat nem lehet figyelmen kívül hagyni. Az Nkt. 24.§ (3) bekezdése szerint a nevelési-oktatási intézmény – azaz a 7.§ (1) bekezdés a) pontja értelmében az óvoda - helyiségeiben, területén párt, politikai célú mozgalom vagy párthoz kötődő szervezet nem működhet, továbbá az alatt az idő alatt, amíg az óvoda, iskola, kollégium ellátja a gyermekek, tanulók felügyeletét, párt vagy párthoz kötődő szervezettel kapcsolatba hozható politikai célú tevékenység nem folytatható.
A képviselőjelölt ezt a tilalmat megszegve járt el, amikor politikai céljai elősegítése érdekében személyesen közreműködött az óvodában az általa adományozott alma szétosztásában és nem elégedett meg csupán az adományozás tényével. Az adomány személyes szétosztása az arról beszámoló médiahírek folytán széles nyilvánossághoz eljutva a választói akarat befolyásolására alkalmas kampánytevékenységet valósít meg.
Ez a kampánytevékenység a Ve. 2.§ (1) bekezdés e) pontjába foglalt alapelv megsértésére alkalmas, és sérti a c) pont szerinti esélyegyenlőség alapelvét is. Tévedett a választási bizottság, amikor úgy ítélte meg, hogy az esélyegyenlőség sérelme csak akkor valósul meg, ha más jelölő szervezetnek vagy más jelöltnek nem teszik lehetővé az óvodában ugyanezen tevékenység folytatását. Az esélyegyenlőség azáltal is sérülhet, ha egy képviselőjelölt előnyhöz jut törvénysértő eszközök alkalmazásával. A Kúria a kérelmezők érvelését osztja abban a tekintetben is, hogy a Ve. 2.§ (1) bekezdés a) pontjában foglalt alapelv érvényre juttatása a választási bizottságok feladata, ezért különös gonddal kell eljárniuk a választási kampány szabályait sértő cselekmények megítélésekor.
A kérelmezők alapos bírósági felülvizsgálati kérelme folytán a Kúria a Ve. 231.§ (5) bekezdés b) pontja alapján a Nemzeti Választási Bizottság 883/2014. számú határozatát és a Bács-Kiskun Megye 01. számú Országos Egyéni Választókerületi Választási Bizottság 35/2014.(III.25.) számú határozatát megváltoztatta, a Ve. 218.§ (2) bekezdés a) pontja alapján megállapította a jogsértés tényét, a b) pont alkalmazásával eltiltotta a képviselőjelöltet a további jogsértéstől, a d) pont szerint eljárva a jogsértővel szemben bírságot szabott ki.
A Kúria a bírság kiszabását indokoltnak tartotta, mert a képviselőjelöltnek megfelelő körültekintéssel, a rá vonatkozó szabályok ismeretében, tisztességesen és jóhiszeműen kell eljárnia. Nyilvánvalóan nem tekinthető jóhiszeműnek az, aki a jogsértést saját céljai elérésére, előnyök szerzésére használja fel, és aki ezen tevékenységét - a hírekben közzétett nyilatkozat szerint - folytatni kívánja. A bírság összegét a Kúria mindezekre figyelemmel, az eset összes körülményét mérlegelve határozta meg.
A Kúria a közigazgatási nemperes eljárási illeték viseléséről a 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 14.§-a alapján rendelkezett.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria