text:
Válás - Hollandia
A bontókeresetet benyújthatja az egyik házastárs (egyoldalú kereset) vagy a két házastárs együtt (közös kereset). Az eljárás ugyanaz (lásd a 11. kérdést).
A feleket mindkét esetben ügyvédnek kell képviselnie az eljárás során. A bontókeresetet a felperes vagy a kérelmezők egyikének lakóhelye szerint illetékes kerületi bíróság (rechtbank) tárgyalja. A bontókeresetet a házasságkötést követően bármikor be lehet nyújtani, nem előírás, hogy a felek egy bizonyos ideig házasok legyenek. A házasság felbontása akkor hatályosul, amikor a bíróság határozatát bejegyzik az anyakönyvbe (burgerlijke stand). A házasság felbontását akkor lehet bejegyezni, ha a határozatot nem lehet megfellebbezni (azaz jogerős). A házasság felbontását a határozat jogerőre emelkedésétől számított hat hónapon belül be kell jegyezni, máskülönben hatályát veszti, és a továbbiakban nem vehető nyilvántartásba. Ha a házasságkötésre külföldön került sor, és a külföldi házassági anyakönyvi kivonatot nem jegyezték be a holland anyakönyvbe, a holland bontóítéletet Hága város önkormányzatának külön anyakönyvében kell nyilvántartásba venni.
A holland jog szerint a házasság felbontásának egyetlen jogalapja a házasság helyrehozhatatlan megromlása. A házasság megromlása akkor tekinthető helyrehozhatatlannak, ha a házastársak fenntarthatatlannak tartják az együttélést, és nincs kilátás a megfelelő házastársi kapcsolat helyreállítására. Ha a keresetet csak az egyik házastárs nyújtja be, a felperesnek ki kell jelentenie, hogy a házasság helyrehozhatatlanul megromlott, és amennyiben ezt a másik házastárs tagadja, a felperesnek bizonyítékokat kell bemutatnia. A házasság megromlásának helyrehozhatatlanságát a bíróság állapítja meg. Közös kereset esetén a bontóítéletet azon az alapon hozzák meg, hogy mindkét házastárs úgy véli, házasságuk helyrehozhatatlanul megromlott.
A házasság felbontása hatással lehet a volt házastárs vezetéknevének használatára. A házasság felbontásának jogerősség válásával az elvált személy új házasságot köthet vagy bejegyzett élettársi kapcsolatra léphet.
Törvényi rendszer (a teljes vagyon közös tulajdona)
Hollandiában meglehetősen szokatlan rendszer vonatkozik a házasság során szerzett jövedelemre és vagyonra. Az általános jogszabályi rendelkezés szerint a teljes vagyon közös tulajdonban van (algehele gemeenschap van goederen). Főszabályként bármelyik házastárs által a házasság előtt vagy alatt szerzett vagyon a közös tulajdon része. A két házastárs vagyona egyesül. Főszabályként a házasság előtt vagy alatt keletkezett kötelezettségek ugyanígy együttes kötelezettségek, függetlenül attól, hogy melyik házastársnál álltak elő. A hitelezőnek lehetősége van az adósságot a felek közös vagyonából megtéríttetni. A vagyon a házasság felbontásával, azaz a bontóítélet anyakönyvbe történő bejegyzésével többé nem minősül közös vagyonnak. A házastársak vagyona a továbbiakban nem lesz közös, a közös vagyont pedig meg kell osztani. Meg kell állapítani, hogy melyik házastárs mire jogosult a közös vagyonból. Főszabály szerint mindkét házastárs a vagyon felére jogosult. A házastársak dönthetnek úgy, hogy eltérnek ettől a szabálytól, és egyezség (echtscheidingsconvenant) keretében vagy a vagyonmegosztáskor (verdeling) másként rendelkezhetnek.
Házasságkötés előtti és utáni megállapodások
A felek a jogszabályban meghatározott általános rendelkezésektől eltérő rendszert is választhatnak, ha a házasságkötés előtt (vagy ritkábban utána) megállapodást kötnek. Ezek a megállapodások meghatározzák a vagyonmegosztást is a házasság felbontása esetére.
A házasság felbontását követően mindkét szülő közös felügyeletet gyakorol a gyermekek felett, csakúgy, mint a házasság során. A bíróságot csak kivételes esetekben lehet kérni, hogy az egyik szülő javára ítélje meg a felügyeletet. Az önálló felügyeleti jog iránti keresetet bármelyik szülő, vagy akár mindkettő benyújthatja. A szülői felügyeleti joggal nem rendelkező szülőnek láthatási joga van. Bármelyik vagy mindkét szülő kérheti a bíróságot, hogy állapítsa meg a láthatási jog szabályait.
Amennyiben a szülők továbbra is közösen gyakorolják a felügyeleti jogot a házasság felbontását követően, meg kell állapodniuk a gyermeknevelés pénzügyi terheinek közös viseléséről. A bíróságtól kérhetik is a megállapodásuk rögzítését. Amennyiben nem jutnak megállapodásra, a bíróság határozza meg a tartásdíj összegét. Ha csak az egyik szülő rendelkezik felügyeleti joggal, a bírósághoz fordulhat annak megállapításáért, hogy a másik szülőnek mennyiben kell hozzájárulnia a gyermek mindennapi megélhetési költségeihez. Főszabály szerint a szülőknek maguknak kell megszervezniük a kifizetést. E tekintetben további információ a Tartásdíjbeszedési Nemzeti Hivatal (Landelijk Bureau Inning Onderhoudsbijdragen) honlapján található ( http://www.lbio.nl/).
A házastársak azon kötelezettsége, hogy egymást eltartsák, a házasság megszűnését követően is fennáll. Amennyiben a korábbi házastárs jövedelme nem elegendő megélhetési költségeinek fedezésére, és ésszerűen nem várható, hogy eléri a szükséges jövedelmi szintet, ez a fél a bírósághoz fordulhat, hogy az tartásdíjfizetésre kötelezze a másik házastársat a megélhetési költségekhez való hozzájárulás érdekében. A bíróság ezt a bontóhatározatban vagy későbbi végzésben is megállapíthatja. A tartásdíj kiszámításakor a bíróság figyelembe veszi a tartásra jogosult házastárs szükségleteit és a másik házastárs anyagi lehetőségeit. Nem pénzügyi tényezők is figyelembe vehetők, így például a házasság időtartama, vagy az, hogy a házastársak mennyi ideig éltek együtt. Amennyiben a bíróság nem állapítja meg, hogy a tartásdíjat mennyi ideig kell fizetni, a tartásdíj-fizetési kötelezettség 12 év után megszűnik. Ha a tartásra jogosult házastárs rendkívüli anyagi nehézségekkel szembesül, kérheti a bíróságtól ezen időtartam meghosszabbítását. Főszabályként ha a házasság rövid ideig (kevesebb mint öt évig) tartott, és abból nem született gyermek, a tartásdíj-fizetési időszak nem haladja meg magának a házasságnak az időtartamát. Ha a házastársak vagy korábbi házastársak megállapodtak a tartásdíjban, ezt a megállapodást belefoglalhatják a házasság felbontására vonatkozó egyezségükbe.
A különválás (scheiding van tafel en bed) olyan jogi eszköz, amelynek révén a házastársak anélkül vetnek véget az együttélésüknek, hogy a köztük lévő házasság ténylegesen megszűnne. A különválás olyan házastársaknak állhat érdekében, akik külön kívánnak élni, és vállalják ennek jogkövetkezményeit, de adott esetben vallási vagy pénzügyi okokból továbbra is házasok szeretnének maradni. A különválás esetében nyitva áll a lehetőség a békülésre, de a különválás akár a házasság megszűnéséhez vezető lépés is lehet. A különválás a bírósági végzés házassági vagyonjogi nyilvántartásba való bejegyzésével hatályosul. A házasság felbontásához hasonlóan ennek is hat hónapon belül kell megtörténnie.
A különválás egyetlen jogalapja a házasság helyrehozhatatlan megromlása.
A különválásnak a házassági vagyonra, a gyermekek felügyeletére (láthatási jogra) és a tartásdíjra gyakorolt hatása megegyezik a házasság felbontásának esetével. A házasság továbbra is fennmarad. A jogszabály kimondja, hogy a különválásban érintett házastársak halál esetén nem öröklik egymás vagyonát. Amennyiben a különválást követően a házastársak úgy határoznak, hogy teljes egészében külön kívánják folytatni életüket, kérhetik a házasság felbontását. A különválásban érintett felek élhetnek új partnerrel, és új életet kezdhetnek, de nem házasodhatnak újra, és nem léphetnek bejegyzett élettársi kapcsolatra.
Ha a különválást követően az egyik fél egyoldalúan kezdeményezi a házasság felbontását, bizonyos korlátokat kell alkalmazni. Az egyoldalú keresetekre hároméves várakozási idő vonatkozik. Ezt az időszakot a bíróság egyes esetekben egy évre csökkentheti. A hároméves időszak a különválás nyilvántartásba vételének napján kezdődik. Ha a különválást követően a bontókeresetet közösen nyújtják be, nincs hároméves várakozási idő. A házasság megszűnése akkor hatályosul, amikor a bíróság határozatát bejegyzik az anyakönyvbe.
Házasság csak bírósági határozattal érvényteleníthető. Az érvénytelenítési eljárás keresettel indul. A felek által kötött házasság tehát soha nem automatikusan érvénytelen: az érvénytelenítésig érvényesnek minősül. A jogszabály meghatározza, hogy melyek az érvénytelenítés jogalapjai, és hogy ki indíthat keresetet.
A jogszabály értelmében érvénytelenítés iránti kereset akkor nyújtható be, ha a felek a következő akadályok ellenére házasodtak össze:
házassági akadály (a házasságkötéshez szükséges minimális életkor, a kiskorú házasságába való beleegyezés hiánya, bigámia, tiltott rokonsági fok);
kényszer vagy tévedés;
színlelt házasság;
az egyik házastárs mentális betegsége;
az anyakönyvvezető hatáskörének hiánya; vagy
elegendő számú tanú hiánya.
Az érvénytelenítésnek visszaható hatálya van, azt a házasságkötés időpontjától kell alkalmazni. Ez azt jelenti, hogy a bírósági érvénytelenítést követően a házasságot úgy kell tekinteni, mintha soha nem állt volna fenn. Kivételesen, meghatározott körülmények között az érvénytelenítés a házasság felbontásához hasonló joghatással bír. Az érvénytelen házasságból származó gyermekek például továbbra is mindkét szülővel családi kapcsolatban maradnak. A másik kivétel a jóhiszemű, azaz a házasságkötés hibáját nem ismerő házastársra vonatkozik. A házasság érvénytelenítésének feltételeit lásd még a 8. kérdésnél. A jóhiszemű házastárs például követelhet tartásdíjat a másik házastárstól.
Hollandiában általánosan elfogadott a közvetítés a házasság felbontására irányuló ügyekben. A mediátor és adott esetben a házastársak ügyvédjeinek segítségével a házastársak megállapodhatnak a házasság felbontásáról és annak következményeiről. E megállapodást egyezség (echtscheidingsconvenant) tartalmazza, amelyet írásba kell foglalni. Az egyezségben ki lehet térni olyan kérdésekre, mint például a vagyonmegosztás, a házastársnak járó tartásdíj megfizetésének kötelezettsége és a nevelési terv. A bíróság a közvetítés során kidolgozott egyezséget belefoglalhatja határozatába.
A Családjogi Ügyvédek és Házasság Felbontásával Foglalkozó Mediátorok Egyesületének (Vereniging van Familierechtadvocaten en Scheidingsbemiddelaars) tagjai a házasság felbontására és a tartásdíjfizetésre szakosodtak. Szakértelemmel rendelkeznek a házasság felbontásával összefüggő közvetítés és az ezzel együtt járó kérdések terén is. További információk a következő oldalon találhatók: http://www.vas-scheidingsbemiddeling.nl/.
A házasság felbontására irányuló eljárás a bírósághoz benyújtott keresettel indul (verzoekschrift). E keresetben meg kell adni a házastársak családi és utónevét, valamint lakóhelyét vagy tartózkodási helyét. Amennyiben a házasság felbontása kiskorú gyermekeket érint, ugyanezeket az adatokat rájuk vonatkozóan is közölni kell. A felperes járulékos rendelkezések (nevenvoorzieningen) elfogadását is kérheti. Ez a kérelem a házasság felbontásával függ össze. A bíróság többek között a következők tekintetében hagyhat jóvá járulékos rendelkezéseket:
a kiskorú gyermekekkel kapcsolatos felügyeleti jog és láthatási jog;
a gyermektartás vagy a házastárs tartása;
a házassági vagyon megosztása, illetve a házasságkötés előtt vagy után kötött megállapodásban elfogadott rendszer végrehajtása;
a családi otthon használata; és
a nyugdíjak rendezése.
A felperes ügyvédjének (advocaat) a kerületi bírósághoz (rechtbank) kell benyújtania a keresetet. Ha a felperes Hollandiában él, a keresetet be lehet nyújtani a felperes lakóhelye szerinti kerület bíróságához. Amennyiben a felperes nem Hollandiában él, de a másik házastárs igen, a keresetet a másik házastárs lakóhelye szerinti kerületi bíróságnak kell megküldeni. Ha egyik házastárs sem él Hollandiában, a keresetet a Hágai Kerületi Bírósághoz kell benyújtani.
Milyen dokumentumokat kell csatolni?
mindkét házastárs esetében (három hónapnál nem régebbi) eredeti kivonatokat a népesség-nyilvántartóból, amelyeknek tartalmazniuk kell az állampolgárságot, a családi állapotot, és nem holland állampolgárok esetében a Hollandiába való beutazás időpontját; amennyiben a házastársak egyike holland állampolgár és a másik nem, a hollandiai letelepedés napját is meg kell adni;
a kiskorú gyermekek (három hónapnál nem régebbi) eredeti születési anyakönyvi kivonatát;
az eredeti házassági anyakönyvi kivonatot (amelyet a házasságkötés helye szerinti önkormányzati hivatalban lehet beszerezni, és az nem lehet három hónapnál régebbi); külföldön kötött házasság esetében elegendő az eredeti házassági anyakönyvi kivonat vagy egy régebbi kivonat is; és
ha kiskorú gyermekek is érintettek, nevelési tervet; a nevelési terv megállapítja a gyermekekre vonatkozó, a szülők által kölcsönösen elfogadott rendelkezéseket, és kitérhet a gyermekek mindennapi gondozására, az oktatásukra, a sportolásra, az egészségügyi ellátásukra, a különleges napokat, például a szüneteket, munkaszüneti napokat érintő rendelkezésekre, a pénzügyekre és a gyakorlati dolgokra (ki hozza-viszi a gyermekeket).
Ha a peres felek nem tudják a költségeket, illetve az ügyvéd vagy a mediátor teljes díját megfizetni, bizonyos feltételekkel jogosultak lehetnek költségmentességre. A Költségmentességi Tanács (Raad voor de rechtsbijstand) csak olyan mediátorokon keresztül ad költségmentességet, akik szerepelnek a tanács nyilvántartásában. A jogosultsági feltételekre vonatkozó további információk megtalálhatók a következő oldalon: http://www.rvr.org/.
A költségmentességre való jogosultság a határokon átnyúló jogvitákban is fennáll, ha a felperes Hollandián kívül, de az EU-ban él. Ezt a határokon átnyúló vonatkozású jogviták esetén a költségmentességre vonatkozó szabályokról szóló uniós irányelv szabályozza (HL L 26., 2003.1.31.). A költségmentesség iránti kérelmet a Hágai Költségmentességi Tanácshoz kell benyújtani az irányelvben megállapított formanyomtatványon, amely minden tagállamban azonos formátumú. Szükség esetén a Költségmentességi Tanács segít a kérelmezőknek az ügyvéd megválasztásában. További információk a következő oldalon találhatók: http://www.rvr.org/.
Olyan esetekben, amelyekre két- vagy többoldalú nemzetközi szerződés irányadó, az Unión kívül élő peres fél is kérhet költségmentességet Hollandiában. E tekintetben a következő nemzetközi szerződések relevánsak: a polgári eljárásról szóló hágai egyezmény (1954), a költségmentesség iránti kérelmek továbbításáról szóló európai megállapodás (1977) és az igazságszolgáltatáshoz való nemzetközi hozzáférésről szóló hágai egyezmény (1980). Ezek a szerződések olyan rendelkezést tartalmaznak, amely lényegében kimondja, hogy a szerződő államok állampolgárai valamennyi szerződő államban az ezen államok állampolgárait megillető feltételekkel jogosultak költségmentességre. Ha ilyen esetek Hollandiában állnak elő, anyagi nehézségekről szóló igazolást (verklaring van onvermogen) kell kérni a peres fél szokásos tartózkodási helye szerint illetékes hatóságnál. E hatóság továbbítja azon ország illetékes hatósága részére a költségmentesség iránti kérelmet és az anyagi nehézségekről szóló igazolást, amelyik országban a peres fél költségmentességet igényelt. Ez utóbbi hatóság vizsgálja meg, hogy a peres fél jogosult-e költségmentességre.
Igen, a bontóítélet keltét követő három hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani a fellebbviteli bíróság (gerechtshof) hivatalához. A fellebbviteli bíróság határozata általában jogkérdésben megtámadható a Legfelsőbb Bíróságon (Hoge Raad der Nederlanden). A peres feleknek ezekben az eljárásokban is jogi képviselővel kell rendelkezniük.
2005. március 1-jén az uniós tagállamokban hatályba lépett a Brüsszel IIa. rendelet, teljes címe szerint a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet. A Brüsszel IIa. rendeletet alkalmazni kell a házasság felbontására, a különválásra és a házasság érvénytelenítésére. A rendelet értelmében a (Dánia kivételével) valamely tagállamban a házasság felbontása tárgyában hozott határozatot Hollandiában külön eljárás nélkül elismerik (a 21. cikk (1) bekezdése). Hasonlóképpen nem szükséges külön eljárás a családi állapotra vonatkozó bejegyzések aktualizálásához, pl. ha a házassági anyakönyvi kivonatra rávezetik a házasság felbontására utaló megjegyzést.
Bármely érdekelt fél indíthat keresetet annak megállapítása iránt, hogy el kell-e ismerni egy másik országban hozott bontóítéletet. A Brüsszel IIa. rendelet meghatároz számos olyan okot, amelyek kizárják a házasság felbontásának elismerését. A házasság felbontásának elismerése nem lehet például ellentétes a közrenddel. Azt is mérlegelni kell, hogy az alperes (akivel szemben a bontókeresetet megindították) kellő tájékoztatást kapott-e az eljárásról. Az ítéletet ugyanakkor nem lehet felülvizsgáltatni. A Brüsszel IIa. rendelet értelmében a határozathozatal helye szerinti tagállam bírósága bármely érdekelt fél kérelmére igazolást bocsát ki az említett határozatról (formanyomtatvány alkalmazásával). Ez az igazolás tartalmazza a határozathozatal helye szerinti országra vonatkozó információkat; a felek adatait; azt, hogy a határozatot valamely fél távollétében hozták-e; a határozat típusát, azaz hogy bontóhatározatról vagy a különválást kimondó határozatról van-e szó; a határozathozatal napját és az eljáró bíróságot.
Ha valamely érdekelt fél kifogásolni kívánja a külföldi bontóhatározat hollandiai elismerését, keresetet nyújthat be az elismerés megtagadása iránt a szokásos tartózkodási helye szerinti kerületi bíróság ideiglenes intézkedéseket tárgyaló bírájához (voorzieningenrechter).
2012. január 1-jén hatályba lépett a holland polgári törvénykönyv (Burgerlijk Wetboek) 10. könyve. A polgári törvénykönyv 10. könyve megállapítja azokat a kollíziós szabályokat, amelyek meghatározzák az alkalmazandó jogot.
A bíróságok főszabály szerint mindig a házasság felbontására vonatkozó holland jogot alkalmazzák, függetlenül a házastársak állampolgárságától és szokásos tartózkodási helyétől. Ha például a bontókeresetet olyan házasfelek nyújtják be Hollandiában, akik mindketten Hollandiában élő belga állampolgárok, automatikusan a házasság felbontására vonatkozó holland jog lesz irányadó. Ez a szabály csak abban az esetben nem érvényesül, ha a házastársak megválasztják, hogy melyik jog legyen alkalmazandó a házasság felbontására. A házastársak kifejezetten kiköthetik, hogy a holland jog helyett a közös nemzeti jogukat alkalmazzák a házasság felbontására irányuló eljárásban. A belga házaspár ennélfogva dönthet a házasság felbontására vonatkozó belga jog alkalmazása mellett.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
AJÁNLÁS az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak, végrehajtási jegyzőkönyvének és a megállapodást kísérő levélváltásnak a megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról
Eljárás : 2018/0349(NLE)
Válasszon egy dokumentumot : A8-0027/2019
az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak, végrehajtási jegyzőkönyvének és a megállapodást kísérő levélváltásnak a megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról
az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás megkötéséről, végrehajtási jegyzőkönyvéről és a megállapodást kísérő levélváltásról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről
– tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14367/2018),
– tekintettel az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás, annak végrehajtási jegyzőkönyve és a megállapodást kísérő levélváltás tervezetére (12983/2018),
– tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) és v) pontjával és 218. cikkének (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0033/2019),
– tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0027/2019),
2. utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Marokkói Királyság kormányainak és parlamentjeinek.
Az Európai Unió és a Marokkói Királyság a kétoldalú kapcsolatok megerősítése és a halászati gazdálkodásról szóló párbeszéd kialakítása érdekében tárgyalásokat folytatott egy új fenntartható halászati partnerségi megállapodásról. Ez a megállapodás az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2000-ben hatályba lépett szélesebb körű euromediterrán megállapodás részét képezi. Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) a C-104/16. P. és C-266/16. sz. ügyekben úgy határozott, hogy a mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében Nyugat-Szahara területét nem vonja a kölcsönös liberalizációról szóló megállapodás, valamint a fenntartható halászati partnerségi megállapodás hatálya alá.
Az EU és Marokkó közötti első halászati megállapodás 1995-ből származik. A felek azonban 1999-ben nem tudtak megállapodni a jegyzőkönyv megújításában. Ezért a jelenlegi halászati partnerség 2007. februári hatályba lépéséig nem volt semmilyen megállapodás.
A halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt első jegyzőkönyv 2011. február 27-én lejárt, és 36,1 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulásról rendelkezett, amelyből 13,5 millió EUR-t a marokkói halászati politika támogatására különítettek el. A megállapodás és a jegyzőkönyv értelmében 11 uniós tagállam hajói kaptak marokkói halászati engedélyt.
A 2011. februárban megtárgyalt és 2011. decemberig ideiglenesen alkalmazott második jegyzőkönyvet az Európai Parlament nem hagyta jóvá. A harmadik jegyzőkönyvet 2014. júliusban kötötték meg, és 2018. július 14-én járt le. A Marokkóval kötött megállapodás vegyes megállapodás, amely különböző halfajokhoz biztosít hozzáférést. Ennek fejében az EU pénzügyi hozzájárulást nyújt, amely magában foglalja egyrészt az uniós hajóknak a partner felségvizeihez való hozzáférési jogait, valamint az ágazati támogatás finanszírozását.
A Bíróság 2018. február 27-i ítéletével jóváhagyja a halászati megállapodás és annak jegyzőkönyvének 2014. július 15. és 2018. július 14. közötti alkalmazását. A Bíróság ugyanakkor megjegyzi, hogy:
a partnerségi megállapodás 11. cikkében szereplő „Marokkó területe” fogalmat ugyanúgy kell értelmezni, mint a társulási megállapodás 94. cikkében szereplő „Marokkói Királyság területe” fogalmat. Márpedig a Bíróság korábban rámutatott arra, hogy ez utóbbi fogalom alatt azon földrajzi terület értendő, amelyen a Marokkói Királyság a nemzetközi jog által a szuverén jogalanyok számára elismert jogkörök teljességét gyakorolja, kizárva minden más területet, így Nyugat-Szaharát (2016. december 21-i Tanács kontra Front Polisario ítélet, C-104/16 P, EU:C:2016:973, 95. és 132. pont). E körülmények között Nyugat-Szahara területe nem tartozik a partnerségi megállapodás 11. cikke értelmében vett „Marokkó területe” fogalom alá.
A Bíróság ezt követően rámutatott arra, hogy a halászati megállapodás a Marokkói Királyság „felségterülete vagy joghatósága alá tartozó vizekre” is alkalmazandó. Az ENSZ tengerjogi egyezményének megfelelően azok a vizek, amelyeken a parti állam a tengerjogi egyezmény értelmében szuverenitást vagy joghatóságot gyakorolhat, kizárólag a területével szomszédos, a parti tengerének vagy a kizárólagos gazdasági övezetének részét alkotó vizekre korlátozódik. A Bíróság úgy ítéli meg tehát, hogy tekintettel arra, hogy Nyugat-Szahara területe nem képezi a Marokkói Királyság területének részét, ezért a Nyugat-Szaharával szomszédos vizek nem tartoznak a partnerségi megállapodásban szereplő marokkói halászati övezethez.
A Bíróság 104-16 P.sz. ítéletében kimondja, hogy két feltételt kell teljesíteni: kifejezetten meg kell említeni Nyugat-Szaharát és meg kell szerezni a lakosság hozzájárulását. Az Európai Unió Tanácsa ezt egy harmadik feltétellel egészítette ki, nevezetesen azzal, hogy a megállapodásnak a helyi lakosság javát kell szolgálnia.
A Marokkói Királysággal egy új megállapodásról és jegyzőkönyvről szóló tárgyalások folytatása
A Tanács felhatalmazást adott a Bizottságnak, hogy tárgyalásokat kezdjen Marokkóval a halászati partnerségi megállapodás módosítására. A tárgyalások célja az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti halászati partnerségi megállapodás módosítása és a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv elfogadása, a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló 2011. július 13-i bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban (2018. március 21., COM(2018)151).
A megállapodás célja, hogy elősegítse a fenntartható és felelősségteljes halászatot, valamint hozzájáruljon a nemzetközi jog szigorú betartásához és egyúttal kölcsönös előnyöket nyújtson az Unió és Marokkó számára. Az új jegyzőkönyv hozzáférést biztosít a megállapodás és a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó vizekhez, továbbá a nyugat-szaharai, önrendelkezéssel nem rendelkező területtel határos vizekhez, valamint biztosítja a szükséges engedélyeket az uniós flotta számára.
A Tanács felhatalmazásában foglalt utasításokat követve a Bizottság egy új halászati megállapodás elérése érdekében tárgyalásokat kezdett a marokkói hatóságokkal. Júliusban fenntartható halászati partnerségi megállapodást parafált az Európai Unió és a Marokkói Királyság.
Az új fenntartható halászati partnerségi megállapodás 1. cikke h) pontjában a Bizottság kifejezetten megemlíti, hogy a halászati övezetek „az Atlanti-óceán középső-keleti térségének az é. sz. 35° 47’ 18” és az é. sz. 20° 46’ 13” közötti szélességi körök között fekvő vizei, beleértve a Nyugat-Szaharával szomszédos vizeket is, amelyek az állománygazdálkodási területek teljes egészére kiterjednek.”
Az új megállapodásról folytatott tárgyalások során a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a földrajzi hatály – a Bíróság ítéletében szereplő következtetések sérelme nélkül – Nyugat-Szahara területére is kiterjeszthető, feltéve, hogy a következő három feltétel teljesül. Először is, a megállapodásnak kifejezetten rendelkeznie kell a Nyugat-Szahara területén való alkalmazásáról. Másodszor, meg kell szerezni az érintett lakosság hozzájárulását. Végül, a megállapodásnak a helyi lakosság javát kell szolgálnia. A halászati partnerségi megállapodás esetében ez utóbbi feltétel alapvető fontosságú, mivel az európai flotta fogásainak több mint 90%-át Nyugat-Szahara területével szomszédos vizeken ejtik(1).
Konzultáció az érintett lakossággal
Ennek érdekében az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az Európai Bizottság konzultációs folyamatot indított a nyugat-szaharai helyi lakossággal és az érdekelt felekkel. A tárgyalópartnerek többsége támogatta egy új halászati megállapodás létrejöttét és a jegyzőkönyv megújítását. Hangsúlyozták, hogy a partnerség a halászati ágazatban pozitív hatást fejt ki a helyi gazdasági tevékenységek fejlődésére.
Más partnerek – elsősorban az ENSZ által a nyugat-szaharai nép képviselőjének tekintett és a békefolyamatban részt vevő Front Polisario – nem kívántak részt venni a konzultációban. A Front Polisarióval folytatott technikai megbeszélések során kiderült, hogy a Front Polisario elvi okokból ellenzi a megállapodást.
A nyugat-szaharai halászati ágazat számára nyújtott előnyök
A halászati ágazat Laâyoune, Boujdour és Dakhla térségében összpontosul. Marokkói információk szerint az ágazat ezekben a városokban 141 halfeldolgozó üzemet foglal magában, amelyek közvetlenül vagy közvetve mintegy 90000 embert foglalkoztatnak. A halfeldolgozáshoz kapcsolódó tevékenységek becsült értéke mintegy 4,9 milliárd dirham (mintegy 450 millió EUR-t), amelyből az exporttevékenység 2,6 milliárd dirhamot (körülbelül 240 millió EUR-t) tesz ki (melynek 60%-a irányul az Unióba).
ületen a foglalkoztatás és az export szempontjából is a halászat és a halfeldolgozás a legfontosabb ágazat. A munkahelyek többségét azonban a halászati ágazat adja, mivel nincs a termékek értékének növelését lehetővé tévő elegendő feldolgozó létesítmény. Ezért a halászat Nyugat-Szaharában az egyik olyan ágazat, amelyben a növekedés és foglalkoztatás szempontjából nagy lehetőség rejlik.
Az Európai Unió Nyugat-Szaharában hozzájárult a halászati termékek feldolgozásának fejlesztéséhez. Az Unió és Marokkó közötti, az ágazati támogatással kapcsolatos halászati partnerségi megállapodás ágazati támogatáshoz csatolt jegyzőkönyvének rendelkezéseivel összhangban az Unió számos tevékenységet is finanszírozott, például a halfeldolgozó ágazat versenyképességének és foglalkoztatásának javítását szolgáló infrastruktúra és berendezések építését.
A megállapodás és a jegyzőkönyv főbb jellemzői
A Felek megállapodnak abban, hogy uniós hajók csak azt a többletmennyiséget foghatják ki, amelyet az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 62. cikkének (2) és (3) bekezdése meghatároz, és amely a rendelkezésre álló és releváns tudományos szakvélemények alapján egyértelmű és átlátható módon került megállapításra. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék a halászati övezet erőforrásainak állapotát. E célból egy közös tudományos ülést kell szervezni, amelyet évente egyszer, felváltva az Unióban és Marokkóban kell megtartani.
A Felek a tudományos ülés következtetései alapján és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre támaszkodva közös megállapodással intézkedéseket hoznak a halászati erőforrások fenntartható kezelésének biztosítására.
E megállapodás határozatlan időre jön létre, de a jegyzőkönyv a hatálybalépésétől vagy adott esetben az ideiglenes alkalmazásától számított négy évig alkalmazandó.
a) a „nyílt vizeken kerítőhálóval folytatott kisüzemi halászat északon” kategória esetében: 22 hajó, a továbbiakban: 1. kategória;
b) a „fenékhorogsoros kisüzemi halászat északon” kategória esetében: 35 hajó, a továbbiakban: 2. kategória;
c) a „horogsoros és horgászbotos kisüzemi halászat délen” kategória esetében: 10 hajó, a továbbiakban: 3. kategória;
d) a „fenékvonóhálós és fenékhorogsoros halászat délen” kategória esetében: 16 hajó, a továbbiakban: 4. kategória;
e) a „horgászbotos kisüzemi tonhalhalászat délen” kategória esetében: 27 hajó, a továbbiakban: 5. kategória;
f) a „nyílt vízi vagy félig nyílt vízi vonóhálóval és erszényes kerítőhálóval folytatott, ipari célú nyílt vízi halászat” kategória esetében: az alábbi mennyiségeket kitevő éves kvóta:
i. 85 000 tonna az alkalmazás első évében, 18 hajó;
ii. 90 000 tonna az alkalmazás második évében, 18 hajó;
iii. 100 000 tonna az alkalmazás harmadik és negyedik évében, 18 hajó; a továbbiakban:
1. A jegyzőkönyv szerinti becsült éves összérték:
1.1. 48 100 000 EUR az alkalmazás első évében. A teljes összegen belül
a) a halászati megállapodás 12. cikke szerinti pénzügyi hozzájárulás 37 000 000 EUR, amely a következőképp oszlik meg:
i. 19 100 000 EUR az uniós hajóknak a halászati övezethez való hozzáféréséért nyújtott, a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi ellentételezés címén;
ii. 17 900 000 EUR a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti ágazati támogatás címén;
b) 11 100 000 EUR, amely megfelel a hajótulajdonosok által fizetendő, a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett becsült díjaknak.
1.2. 50 400 000 EUR az alkalmazás második évében. A teljes összegen belül
a) a halászati megállapodás 12. cikke szerinti pénzügyi hozzájárulás 38 800 000 EUR, amely a következőképp oszlik meg:
i. 20 000 000 EUR az uniós hajóknak a halászati övezethez való hozzáféréséért nyújtott, a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi ellentételezés címén;
ii. 18 800 000 EUR a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti ágazati támogatás címén;
b) 11 600 000 EUR, amely megfelel a hajótulajdonosok által fizetendő, a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett becsült díjaknak.
1.3. 55 100 000 EUR az alkalmazás harmadik és negyedik évében. A teljes összegen belül
a) a halászati megállapodás 12. cikke szerinti pénzügyi hozzájárulás 42 400 000 EUR, amely a következőképp oszlik meg:
i. 21 900 000 EUR az uniós hajóknak a halászati övezethez való hozzáféréséért nyújtott, a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi ellentételezés címén;
ii. 20 500 000 EUR a halászati megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti ágazati támogatás címén;
b) 12 700 000 EUR, amely megfelel a hajótulajdonosok által fizetendő, a megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett becsült díjaknak.
Lásd az Andalúzia atlanti-óceáni partvidékén folytatott halászatról szóló, a PECH bizottság által megrendelt tanulmányt.
A Tanács 2018. április 16-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Marokkóval a (2018. július 14-én lejáró) partnerségi megállapodás módosítása és a megállapodás végrehajtását biztosító új jegyzőkönyv megkötése érdekében. Az új halászati megállapodás hatályon kívül helyezi az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött, 2007. február 28-án hatályba lépett halászati partnerségi megállapodást. A jelenlegi partnerségi megállapodás lényegében az Európai Unió és Marokkó közötti kapcsolatok részét képezi, amint azokat az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2000-ben hatályba lépett euromediterrán megállapodás meghatározza.
E tárgyalások és a megbeszélések eredményeként született szövegek maradéktalanul figyelembe veszik az Európai Unió Bírósága által a C-266/165. sz. ügyben 2018. február 27-én hozott ítéletet, amely szerint a halászati megállapodás és annak jegyzőkönyve nem alkalmazandó a Nyugat-Szahara területével szomszédos vizekre. Tekintettel a Bíróság ítéletében kifejtett megfontolásokra, valamint mindkét Fél kívánságának megfelelően a tárgyalások során mindazonáltal a szóban forgó területet és a vele szomszédos vizeket sikerült belefoglalni a halászati partnerségbe.
Gazdasági szempontból fontos, hogy halászati tevékenységét az uniós flotta – a szóban forgó vizeken is – biztos jogi keretben folytathassa. A halászati partnerség folytatása emellett létfontosságú ahhoz is, hogy e terület továbbra is részesüljön a megállapodás által a közösségi és a nemzetközi joggal összhangban és a helyi lakosság javára nyújtott ágazati támogatásból.
Ezenkívül a távolsági flottával foglalkozó tanácsadó testület, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Nyugat-Szahara érintett lakosságának véleményét is kikérte annak biztosítására, hogy e lakosság véleményt nyilváníthasson a partnerség Nyugat-Szahara szomszédos vizeire való kiterjesztéséről, valamint hogy a lakosság a halászati tevékenységek arányában részesüljön a halászati megállapodásból eredő társadalmi-gazdasági előnyökből.
Az Unió nem befolyásolja a Nyugat-Szahara végleges jogállásával kapcsolatos, az Egyesült Nemzetek égisze alatt zajló politikai folyamat kimenetelét, és következetesen megerősítette elkötelezettségét a Nyugat-Szaharát érintő vita rendezése iránt.
A jegyzőkönyv az alkalmazásának kezdő időpontjától számított négyéves időszakra szól. Az új megállapodás célja, hogy tükrözze a 2009. évi reform elveit: jó kormányzás a halászat terén és fenntarthatóság, az emberi jogok tiszteletben tartása, átláthatóság és megkülönböztetésmentesség. A megállapodás módosítására azért is szükség van, hogy az összhangba kerüljön a Bíróság 2018. február 27-i ítéletével, valamint hogy létrejöjjön a jogalap a megállapodásnak a Nyugat-Szahara területével szomszédos vizeken történő alkalmazásához.
Az éves pénzügyi hozzájárulás összege 37 000 000 EUR, amely évente növekszik, amíg az utolsó évben el nem éri a 42 400 000 EUR összeget az alábbiak szerint:
a) az uniós hajók halászati övezethez való hozzáférése címén 19 100 000 EUR összegű pénzügyi ellentételezés a jegyzőkönyv alkalmazásának első évében, amely összeg a második évben 20 000 000 EUR-ra, a harmadik és a negyedik évben pedig 21 900 000 EUR-ra emelkedik;
b) a Marokkói Királyság halászati politikájának fejlesztésére irányuló támogatás címén 17 900 000 EUR a jegyzőkönyv alkalmazásának első évében, amely összeg a második évben 18 800 000 EUR-ra, a harmadik és a negyedik évben pedig 20 500 000 EUR-ra emelkedik. Ez a támogatás megfelel a Marokkói Királyság által a belvízi és tengeri halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás területén kitűzött nemzeti politikai célkitűzéseknek.
A Költségvetési Bizottság felhívja a Halászati Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy javasolja, hogy a Parlament adja egyetértését az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás megkötéséről, az ahhoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv és az említett megállapodást kísérő levélváltás jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslathoz.
Az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás megkötése, annak végrehajtási jegyzőkönyve és a megállapodást kísérő levélváltás

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Tájékoztató a Kúria Büntető Kollégiuma Bfv.I.299/2018. számú ügyében hozott határozatáról
Címlap > Tájékoztató a Kúria Büntető Kollégiuma Bfv.I.299/2018. számú ügyében hozott határozatáról
A hatályos Be. már nem tartalmaz a Btk. 403. §-a szerinti számvitel rendje megsértésének bűncselekményét illetően a bíróság összetételére vonatkozó különleges – az Országos Bírósági Hivatal elnöke általi kijelölésen alapuló – követelményt, ahogy egyébként nincs ilyen rendelkezés a korábbi Be. 17. §-ában felsorolt egyéb bűncselekmények kapcsán sem. Így az adott ügyben a hatályos Be. 608. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, feltétlen hatályon kívül helyezést eredményező eljárási szabálysértés az ilyen kijelölés hiánya miatt nem állapítható meg.
A fellebbviteli főügyészség felülvizsgálati indítványában kifejtette, hogy az 1998. évi XIX. törvény 14. § (7) bekezdése szerint a 17. § (5) és (6) bekezdésében felsorolt bűncselekmények, ezen belül a gazdálkodás rendjét sértő bűncselekmények miatt indult ügyekben az első fokon eljáró tanács elnöke (vagy az egyesbíró), illetve a másodfokon és – a Kúria kivételével – harmadfokon eljáró tanács egyik tagja az Országos Bírósági Hivatal elnöke által kijelölt bíró. Miután a számvitel rendje megsértésének bűntette mind az elkövetéskor hatályos 1978. évi IV. törvény 289. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerint, mind az elbíráláskor hatályos Btk. 403. § (1) bekezdés b) pontja szerint a gazdálkodás rendjét sértő bűncselekmény, megítélése szerint az ügyben első fokon a tanács elnökeként kijelölt bírónak kellett volna eljárnia. Arra is hivatkozott, hogy a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 30. § (2) bekezdése is ekként rendelkezik, kimondva, hogy a Be. 17. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírákat – a bíróság elnökének javaslatára – az Országos Bírósági Hivatal elnöke jelöli ki.
Mivel a törvényszék elnökének tájékoztatása szerint az ügyben első fokon eljáró tanács elnöke nem rendelkezett az ügydöntő határozat meghozatalakor az Országos Bírósági Hivatal elnökének az 1998. évi XIX. törvény 17. § (5)-(6) bekezdés szerinti ügyek elbírálására szóló kijelölésével, arra csak ezt követően, 2017. október 1. napján került sor, álláspontja szerint az ügyben első fokon eljáró bíróság nem volt törvényesen megalakítva, így az elsőfokú ügydöntő határozat meghozatalára az 1998. évi XIX. törvény 373. § (1) bekezdés II/a. pontjában meghatározott eljárási szabálysértéssel került sor, ezért a jogerős ügydöntő határozat ellen az 1998. évi XIX. törvény 416. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott eljárási szabálysértés miatt felülvizsgálatnak van helye
A Kúria az új Be. hatálybalépését követően tartott tanácsülésen megállapította, hogy a hatályos Be. már nem tartalmaz a Btk. 403. §-a szerinti számvitel rendje megsértésének bűncselekményét illetően a bíróság összetételére vonatkozó különleges – az Országos Bírósági Hivatal elnöke általi kijelölésen alapuló – követelményt, ahogy egyébként nincs ilyen rendelkezés az 1998. évi XIX. törvény 17. §-ában felsorolt egyéb bűncselekmények kapcsán sem. Így az adott ügyben a hatályos Be. 608. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, feltétlen hatályon kívül helyezést eredményező eljárási szabálysértés az ilyen kijelölés hiánya miatt nem állapítható meg.
Miután a Be. 868. § (1) bekezdésére figyelemmel 2018. július 1. napját követően a felülvizsgálati eljárásokban is e törvényt kell alkalmazni, nincs helye a Be. 663. § (2) bekezdésén alapuló hatályon kívül helyezésnek.

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság


text:
Tömeges elbocsátások más színezezetben - Munkahelyi (T)error
Mit tegyek, hogy munkát kapjak?
A részeg vezetőség jól szórakozott
Tömeges elbocsátások más színezezetben
Ma Freya észrevételeit olvashatjátok a tömeges elbocsátásokról. Erynnis remélem hamarosan előkerül, addig is Dzsúsz.
Csatoltan megtaláljátok levelem. Kérlek publikáljátok a blogon, ha időtök teheti.
Köszönöm, jó pihenést.
Kedves üdvözlettel, Freya
Kezdettől fogva mint külső szemlélő figyelem a válsággal kapcsolatos történéseket a cégeknél. Sajnos ezekbe a dolgokba mint toborzási szakember eléggé bele is látok. Gondoltam megosztok veletek valamit, ami eddig a legjobban elkeserített.
- Több cégnél megfigyeltem az utóbbi időben, hogy tömegesen elbocsátották kollégáikat arra hivatkozva, hogy megszűnt a pozíciójuk.
- Ezek után pár hónap múlva ugyanolyan pozíciókba vettek fel embereket.
Az elbocsátottak karakterisztikái közé tartozott sok esetben több év hűséges munka a cégnél, lojalitás.
Először igencsak felbosszantottam magam.
A válság látszatába burkolózva saját belső takarításukat legalizálják a cégek, vagy mi a manó?
Megszüntetik a munkakörüket az embereknek, majd felvesznek olcsóbban ugyanabba a pozícióba embert? Kitakarítják a cégeket a nem kívánt munkatársaktól?
Ez most kevésbé tűnik fel, hisz sok helyen vannak elbocsátások.
Jogilag nehezen megtámadható, jelenleg könnyebben elfogadott a munkakör megszűnését megjelölni felmondási indokként.
Ergo elég nehéz mit kezdeni a dologgal.
Viszont szerintem ez nemhogy etikátlan, de az egyik utolsó mintapéldája az emberek teljes kihasználásának, nem értékelésének és egyszerűen nem találok rá jelzőket.
Címkék: munka, munkahelyi visszaélés, gazdasági válság, munkahelyi terror
https://munkahelyiterror.blog.hu/api/trackback/id/tr951335243
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 06:45:21
A felmondás indokának valósnak kell lennie. ha tehát a munkakör nem szűnt meg, hanem átnevezik és ugyanabba a munkakörbe mást vesznek föl, akkor nem a munkakör megszűnéséről, hanem "minőségi cseréről" beszélünk. Ebben az esetben a munkaügyi bíróság mérlegelheti, hogy jogellenes volt-e a felmondás, és attól függően, hogy mit kér a kirúgott harcos, kaphat kártérítést vagy kötelező őt visszahelyezni a munkakörébe vagy mindkettő.
A helyzet azonban nagyon elkeserítő.
1. A keresetet a kirúgást követő 30 napon belül meg kell indítani, különben lófasz. Mivel a remek országgyűlés csak nem egyhangúlag (!) elfogadta, hogy a perköltségeket a munkavállalónak is fizetnie kell bukta esetén, ez nagyon magas is lehet.
2. A per évekig elhúzódhat.
3. Az utóbbi két évben a munkaügyi bíróságok ritkán szoktak a munkavállalók mellett dönteni, legalábbis első fokon.
a_tom 2009.08.25. 06:49:46
Jogilag nehezen megtámadható? Elég ha marad a cégnél 1 régi ember aki jóban volt/van a kirúgottakkal, szól nekik hogy felvettek a helyükre újakat, ők feljelentik a céget és ennyi.
Amúgy baszódjon meg az ilyen cég, sok Dzsússzal!
psmith 2009.08.25. 07:07:28
Gondolom nem egy hónapon belül hirdetik meg az állást.
tucka 2009.08.25. 07:27:10
A poszt író mint toborzó, több konkrétummal is előjöhetett volna, ha már belelát a dolgokba.Kicsit nesze semmi fogd meg jól, de azért értem, és sajnálom, ha tényleg ez ennyire jellemző ez a "tisztogatásnak" is nevezhető "garnitúra csere".
(Ennyi mondatot én szoktam összevakarni, amiről nem tudok semmi közelebbit :)
psmith 2009.08.25. 07:27:17
Szóval ez a poszt vihar egy pohár vízben. "pár hónap múlva ugyanolyan pozíciókba vettek fel embereket" Pár hónap alatt változhat a helyzet annyit, hogy újra építheti magát egy cég. Gondolom annyira nem lehet tömeges a dolog, hiszin akkor a munkanélküliségi ráta nem változna. Sajnos nem így van... :(
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 07:28:24
@psmith: Nem is kell. A kereset tárgya ilyenkor nem az, hogy fölvettek a helyére mást, hanem az, hogy a munkakör nem szűnt meg, csak nem töltötték be.
1. A 29. napon a kereset beadása ügyvéd nélkül, egy-két szándékos hibával. (úgyis lesz benne.)
2. A bíróság egy-két hónap múlva válaszol, kioktatja (ezt úgy hívják), hogy mi volt a hiba, és felajánlja, hogy ha ismét beadják, de kijavítva, az olyan, mintha időben adták volna be - van rá asszem 30 nap.
3. A kijavított kereset beadása a beadás előtti utolsó napon.
4. Várakozás egy hónapig.
5. A kereset módosítása, hogy valószínűleg (ugyanis semmit nem a munkavállalónak kell bizonyítani) betöltötték a munkakört.
6. A bíróság kitűzi kb. 3 hónap múlva az első tárgyalást.
7. Most tartunk fél évnél. Ha még mindig nincs felvéve más, akkor a tárgyalás előtti napon távirat a bíróságnak, hogy a felperes (munkavállaló) beteg, ezért kéri a tárgyalás elnapolását.
8. Újabb időpont kitűzése három hónap múlva, ha közben nyár is van, négy hónap múlva.
9. Ha netán még az újabb tárgyalásig sem vettek volna föl mást, a kereset visszavonása.
De van ám még ekkor is trükk, csak ez már nem a bíróságra tartozik, tehát nem írom ide.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 07:29:27
@psmith: A bíróságot nem a helyzet változása érdekli, hanem, hogy vettek-e föl mást vagy nem.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 07:31:58
@psmith: A dolog egyébként tömeges. Az én munkaügyi perem fellebbezésében is szerepel, hogy
a) nem szűnt meg a munkaköröm,
b) vettek föl mást, csak másképp hívják a munkakört.
Egyébként az én esetemben négy hónap múlva vettek föl. Aztán kirúgták, mert alkalmatlan volt. Aztán vettek föl másikat.
igaziatommaki 2009.08.25. 07:48:32
Én olyat hallottam, h a cégnél volt 1 asszisztens és 1 hr-es (br 300-br.300), majd mindkettő repült, a munkakört 1 elegáns mozdulattal összevonták és vettek fel vkit br 250-ért, ezzel spórolt a cég, az új kolléga meg megszakad, mert a másik kettő is napi 9-10 órát dolgozott, ő már napi 14ben se tudja ellátni a feladatokat, de nem baj, mert ha fáradt és hibázik most még olcsóbban kapnak vkit helyette...
kairouan 2009.08.25. 08:42:40
@igaziatommaki: Mondjuk ezt a hozzáállást sose értettem, mert oké, hogy spórolt nem keveset, meg, ha hibázik az új kolléga, akkor kirúgjuk, de a hibák a céget is érinthetik anyagi, jóhírnév és egyéb tekintetben, ami viszont már nem biztos, hogy megér ennyit.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 09:06:17
@kairouan: Hidd el, megér. Ugyanis nem fontos a minőség.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 09:07:16
@igaziatommaki: Jut eszembe: mi van a légierővel?
igaziatommaki 2009.08.25. 09:18:09
@kairouan: Azt szarják le!
igaziatommaki 2009.08.25. 09:18:49
@Strici: összevesztünk, bunkó volt. :-)
Droli · https://soundcloud.com/drolimusic 2009.08.25. 09:22:17
@kairouan: "Mondjuk ezt a hozzáállást sose értettem, mert oké, hogy spórolt nem keveset, meg, ha hibázik az új kolléga, akkor kirúgjuk, de a hibák a céget is érinthetik anyagi, jóhírnév és egyéb tekintetben, ami viszont már nem biztos, hogy megér ennyit."
Hát igen, ez tragédia, de nekem is van egy hasonló, némileg személyes történetem.
Abban a nagy hipermarketben, ahol dolgoztam, az osztályvezetőket anno felvették X fizetésért, s az évek során ez az X csak nagyon lassan nőtt. Közben persze az osztályvezetők tapasztaltabbak lettek, egyre jobb eredményeket értek el (ez pluszpénz az áruháznak), de a fizetést ennek ellenére is csak nevetségesen kevéssel emelték. Mi lett a vége? Az osztályvezetők elmentek a konkurenciához, a beszállítókhoz, stb, s jöttek az újak. Mivel az újaknak fogalmuk sem volt az adott osztályról (ez teljesen természetes), ezért a forgalmi eredmények és a profit esni kezdett. Nekik is kellett egy év, mire kezdtek beletanulni, s újra jöttek az eredmények, de mivel ők sem kaptak ezért fizetésemelést, ezért ők is leléptek. Itt tulajdonképpen arról van szó, hogy nem fizetik meg a szakértelmet, miközben ez a cégnek hasznot termel.
S hogy miért nem? Mert ott van a "bérköltség", melyet alacsonyan akart a HR tartani. Az, hogy emiatt mennyi pénztől esett el az áruház (az újak sokat hibáztak, nem mindegy, hogy egy terméket hová teszel, mennyiért, mennyit, stb. ez mind-mind forgalomkiesés), az meg nem érdekelte őket. Nálam is volt olyan szezonom (három hónapos), ahol az előírt tervhez képest hoztam kb. + 140 millió Ft forgalmat, és úgy +15 millió Ft nyereséget (mondom, ez a plusz, az előírtan felüli). S következő évben kaptam kiemelt, 4%-os fizetésemelést (s tényleg kiemelt volt, mert a többség kettőt kapott). Ez + 5000 Ft-ot jelentett havonta... Nevetséges, aztán szép csendben én is otthagytam őket. És ma is ugyanez a helyzet a cégnél, tele "újoncokkal", mert a cég nem fizeti meg a tapasztalatot, az áruház forgalma meg esik már évek óta...
Hát igen, a HR-nek nemcsak az a feladata, hogy jól toborozzon, és jó embereket vegyen fel, hanem az is, hogy a régieket megtartsa. De hát nézzünk körül a HR piacon, a legtöbbnek fogalma sincs, mit takar ez a fogalom, hogy mit jelent a meglévő emberek "menedzselése", ami jóval olcsóbb, mint az új ember felvétele, s betanítása... Eleve, ahol nagy a fluktuáció, ott a HR vezetés abszolút alkalmatlan.
Érthetetlen dolgok ezek... tipikusan, mikor a rövid távú ideiglenes haszonért (bérköltség nem nő) feláldozzuk a közép. és hosszútávú jóval nagyobb hasznot (a tapasztaltabb szakember jobb döntéseket hoz, s ezt forintosítani lehet).
reader613 2009.08.25. 09:38:40
pedig roppant egyszerű. elküldik a régi embereket, akik nyeregben érzik magukat, és aztán felvesznek újakat. ennek az az előnye, hogy (1) kínálati piac van jelöltekből, tehát turkálhatnak olcsón (2) új kollegáknak nem lesz akkora a pofájuk és jobban ki lehet őket hajtani.
(hogy ezt jogszerűen intézik vagy sem, más tészta, de a logika ennyi)
Transylvanianmixedgrill 2009.08.25. 09:55:50
@reader613: Pontosan. Én is így jártam. Egy hét múlva felvettek egy embert a helyemre.
bezzegszilvia · http://allas-munka.blog.hu/ 2009.08.25. 09:58:01
Valóban. Átszervezésénél - régi munkakör megszűnik, és újabb pozíciók jönnek létre - meg kell(ene) azt is vizsgálni, hogy a két munkakör között mennyi az átfedés, azaz akitől megválnak, az be tudná-e tölteni az új munkakört.
Az emberek többsége nem fordul munkaügyi bírósághoz, ezt ki is használják a vállalatok. Sajnos....
newtehen (egyszerű mint a faék - de működik) · http://avie.freeblog.hu/Files/tehen.jpg 2009.08.25. 10:05:13
A titok, hogy miért csinálják: Egy rég ott dolgozó ember már elvárja a jutalmat, prémiumot, fizetésemelést, juttatásokat. Egyszerűbb kirúgni, és felvenni egy újat, kezdő fizetéssel.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:08:04
@bezzegszilvia: Az én felmondásomban az is szerepelt, hogy nincs munkakör, amelynek betöltésére alkalmas lenne. Tucatnyi munkakört felsoroltunk a bíróság előtt, azt mondta a bírónő, hogy ő ehhez nem ért, a munkáltató joga eldönteni, hogy ki mire alkalmas. Félreértés ne esssék, ilyenkor nem az a kérdés, hogy személyemben mire vagyok alkalmas, hanem hogy a képzettségem, gyakorlatom, stb. megfelel-e.
Most ezek után szorgalmazd, hogy menjenek az emberek bíróságra, és bírják ki azt a 3-5 évet, amíg jogerős ítélet születik. Én persze kivárom, tegnap találkoztam egy ismerősömmel, aki az EU strassburgi gyakorlatát jól ismeri (nyert a magyar állammal szemben), és ha kell, segít, ha odáig fajul az ügy.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:09:16
@newtehen: A régi átláthatja a céget, látja a csomó disznóságot, lopást, stb. Hát kell az ilyen? Még ha kussol is, hátha egyszer mexólal.
igaziatommaki 2009.08.25. 10:09:42
@Strici: Csak közben nyugdíjba mész :-))))
tárhejj · http://atarhely.hu 2009.08.25. 10:11:57
A válságra van fogva minden. Milyen jó, hogy van :)
boldii9 2009.08.25. 10:15:39
Én értem a felháborodást, de azért néha a másik oldalt is meg kellene nézni. Mit teszel, ha te vezeted a céget és van egy teljesen reménytelen hülye munkavállalód, aki többet árt mint használ a cégnek, ráadásul mivel 5 diplomája volt, jó magas fizetéssel vetted fel, amikor még nem tudtad, hogy pancser?
Hát persze! A bénázásai miatt rendkívüli felmondással kirúgod, amit jól megtámad a bíróságon, mert valójában az, hogy ő három napot késett a százmilliós tender elküldésével nem az ő sara, neki este 5-kor moziba kellett indulnia teszem azt, a másik nap meg fájt a lába és emiatt lassabban dolgozott, a bíróság pedig meghallgatja a dolgokat és jól megmondja, hogy ez nincs így rendben, és megítél egy halom pénzt az illetőnek végkielégítésként és elmaradt munkabérként.
A másik lehetőségként inkább egyszerűen megszűnik a munkakör amiben dolgozott, megkapja a végkielégítését és remélhetően elmarad egy évekig és tárgyalások tucatjaiig tartó pereskedés.
Szóval azért az is benne van a pakliban, hogy picit feje tetejére állt a világ, és a munkavállalóknak valahogy picit túl sok joguk lett a munkahelyükhöz, még ha alkalmatlanok, vagy nem dolgoznak is.
Droli · https://soundcloud.com/drolimusic 2009.08.25. 10:20:00
@newtehen: "A titok, hogy miért csinálják: Egy rég ott dolgozó ember már elvárja a jutalmat, prémiumot, fizetésemelést, juttatásokat. Egyszerűbb kirúgni, és felvenni egy újat, kezdő fizetéssel."
És a tapasztalata, meg hogy ezzel többet termel? Egyszerű példa, agyagköcsöggyártás: aki régebb óta ott van, az általában több és szebb köcsögöt termel, mint az új, akinél alighanem a selejt is több lesz. Megéri-e ezért többet fizetni a réginek? Szerintem igen. (És akkor most olyan dolgokról ne is beszéljünk, mint a hűség, mert a régebb óta dolgozó nem megy el olyan könnyen, míg egy új könnyebben dobbant - nincs annyi kötődése a helyhez, s akkor megint jön a munkaerőfelvétel költsége, betanítás, stb.)
Ha ezeket a költségeket pénzben kifejeznék a cégek, szerintem rájönnének, hogy jobb a régit megtartani, s az új munkaerő annyira nem is olcsó!
_Molly 2009.08.25. 10:23:12
@bezzegszilvia: "Átszervezésénél - régi munkakör megszűnik, és újabb pozíciók jönnek létre - meg kell(ene) azt is vizsgálni, hogy a két munkakör között mennyi az átfedés, azaz akitől megválnak, az be tudná-e tölteni az új munkakört."
"Meg kellene vizsgálni", írod. A bíróság meg is vizsgálja. És megállapítja, hogy a két munkakör nem TELJESEN azonos. Ennyi. És neked annyi. A pert elvesztetted.
bezzegszilvia · http://allas-munka.blog.hu/ 2009.08.25. 10:25:25
A bíró nem tudja eldönteni?! Nevetséges..... Bár inkább elszomorító.
Remélem, hogy sikerül a pert megnyerned!
bezzegszilvia · http://allas-munka.blog.hu/ 2009.08.25. 10:26:39
A munkaügyi bíróságot másképp képzeltem :(
Rousboy 2009.08.25. 10:27:54
Abszolut korrekt meglátás, ez megy mindenhol szinte, nálunk is.
Szerettem itt dolgozni, a múlt idő kiemelt hangsúlyt kap. Csökkentették a fizetéseket (elég rendesen) és elküldenek több embert is a cégtől, emellett a béren kívüli juttatások is megszüntek.
Kezd már nagyon-nagyon unalmas lenni ez a "válság van" duma, kedves munkaadók.
Réka  · http://blog.rekafoto.com/ 2009.08.25. 10:31:20
@Strici: annyira azért nem féltelek... nyilván nincs nagy szükséged sme a munkára, sem a kártérítésre, ha egész nap itt tudod b@szni a rezet :)
_Molly 2009.08.25. 10:34:14
@bezzegszilvia: Édes vagy. Én is ilyen naívul hittem a "függetlenségükben". Amíg meg nem tapasztaltam a bírónő és a céges ügyvéd bratyizását: "Sikerült jól parkolnia?" "Jaj, elnézést a csúszásért, oda fog érni a következő tárgyalására?" Hát basszus, mint a régi jó ismerősök... Közben még az is kiderült, hogy nemrég telefonon beszéltek az üggyel kapcsolatban... Én meg csak néztem ki a fejemből, hogy ez itt most mi??
Ja, igen, és hamis papírok, valótlan állítások tömkelege a munkáltató részéről minden tárgyalási napon. A cirkusz azért húzódott évekig, hogy minden egyes állításukat meg tudjuk cáfolni. Sikerült is, de azóta sem értem, hogy a "bíróság előtt az igazat kell vallani" kitételt miért nem kérték rajtuk számon?
Balance Of Power 2009.08.25. 10:37:31
@kairouan: Mivel kb. 3-5 evente van atlagosanvezetocsere, soha egyik igazgato sem fog hosszutavon gondolkodni. A "hosszu tav" eleve nem 5 evet jelent. Nem ismeros ugyanez a gyakorlat a politikabol?
@Droli: Ugyanez: hirtelen nagy koltsegcsokkentest felmutatni latvanyosabb, mint hosszu tavu, kisebb merteku, de allando es egyenletes novekedest.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:41:01
@boldii: Ez nem igaz. Mint említettem, a munkaügyi bíróság (első fokon) nem a nép pártján áll. Tőlem is megkérdezték egyébként, hogy mit pereskedek, ha megkaptam a végkielégítést. Mintha az megoldaná az aljasságokat.
Aki pedig rosszul dolgozik, azt INDOKOLT (valódi, jogszerű indokkal) el lehet küldeni. Bíróságon biztosan nem állja meg a helyét, hogy moziban volt, ne írj már ostobaságokat...
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:41:47
@Rékuc: Szerinted 57 évesen kit alkalmaznak?
_Molly 2009.08.25. 10:42:20
Apropó! Tudja-e esetleg valaki, hogy a mügyi bíróságon a bírónő mellett ülő 2 nőnek mi a dolga? Ők az "ülnökök", asszem, de mi a dolguk? (Az egyik szundikált, a másik olyan agresszív volt, mintha döntéshozó helyzetben lenne.)
Vanek főfoglár úr. 2009.08.25. 10:44:05
Hülye rinya!
Megy itt a szöveg, de csak oldalra kellene pslantani, és rájönni, hogy a vezető a bunkó.
Pl. Közlekedési ágazat. a Ford vagy a Boeing leépít( elbocsát x ezer dolgozót) mert csökken a rendelés állomány. Ésszerű.
A Ford, GM, Boeing visszavesz x ezer minusz 500 dolgozót, mert éppen roncsprémium van az autóiparban, illetve látszik a pislákolás az alagút végén a kifutópályán, növekszik a rendelés.
Csak a vízen túl már rájöttek, hogy olcsóbb a hozzáértő kirugottnak először felajánlani az állást ( igaz, kevsebb zséért, mint felvenni egy újat, és nyüglődni a betanítással.
Bár ez már nálunk is működik, igaz másképpen.
Kifizetünk az adófizetők pénzéből egy rakás végkielégítést, oszt pár hónap múlva visszavesszük jó pénzért, mert így olcsóbb, és nem hamar derül ki a HR-es impotenciája, személyzeti ügyekben.
Az én területemről hárman mentek bíróságra.
Az első totális buktában van, mert azt hitte, az érvei kökemények. Három kérdést kapott, és kiderült, hogy a saját munkaköri leírását sem ismeri.
A második rögtön kiszállt, a harmadik még most is küzd, hogy legalább null szaldóra kihozza az ügyet.
( valahol ott van az egyenleg, hogy lehet, hogy nyersz egy rakás pénzt, de ez összegszerűen az ügyvéd számláján jelenik meg a per végére.)
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:44:17
@_Molly: Én jegyzőkönyvbe akartam vetetni, hogy a cég HR-ese hamisan tanúzik. Azt mondta ui., hogy a kolléganőm helyettem dolgozott, ő csinált mindent. Miközben a csajszi veszélyeztetett terhesként volt otthon, aztán gyesen. Meg olyan jogszabályra hivatkozott, ami nem is létezik. Nem vették jegyzőkönyvbe.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:45:19
@_Molly: NÁLAD is aludt? Nálam az egyik aludt, a másik keresztrejtvényt fejtett.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:47:37
@_Molly: Ők egyébként az ellenőrzik, hogy az eljárás törvényes-e.
"A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény rendelkezik az ülnökjelölés és választás szabályairól. Ennek értelmében a megyei bíróság és a munkaügyi bíróság ülnökeit a megyei és a megyei jogú városi közgyûlés, valamint a területi kisebbségi önkormányzatok választják meg." Vagyis pátkatonák.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:48:55
@Hutchinson: Mondjuk, ha Strassburgban nyersz, az 30 ezer Euro....
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:50:55
@bezzegszilvia: Az elsőfokú ítélet indoklásában ilyen mondat szerepel: "Nem is értem, hogy a felperes miért gondolja..." - és ez egy bíró ám...
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 10:55:55
@Hutchinson: Namost az azért ciki, hogy valaki a saját munkaköri leírását ne ismerje...
Nálam azt vallotta a HR-es, hogy április 1-jén vettem át a munkaköri leírásomat.
Csatoltam azt az emilváltást, amely május 30-án történt, és amely tartalmazta a munkaköri leírásom tervezetét, továbbá azt, hogy beszéljük meg...
Meg az én válaszomat, hogy mi legyen a változtatás, és ez meg is történt.
Azért fontos ez, mert egy hét múlva rúgtak ki.
Tehát egy héttel korábban még új feladatköröm is lett, aztán kiderült, hogy hoppá.
A HR-es azt vallotta, hogy ja, rosszul emlékezett. Összesen négy beosztottja volt, az egyik én voltam.
bezzegszilvia · http://allas-munka.blog.hu/ 2009.08.25. 11:00:16
Nem is értem, hogy egy bíró miért.... mondja, illetve mondhatja ;)
_Molly 2009.08.25. 11:13:45
Ja, és a munkaügyi bíróságra a munkaügyi bírónő a tárgyalás kiírt kezdési időpontja után fél órával billegett be a kapun. És odaszólt, hogy előbb még fölmegy az irodájába, aztán jön...
Persze őt a főnöke nem rúghatja ki ezért, mert nincsen neki. Ezért harcolnak a bíróságok, hogy senki, de senki ne kérhesse rajtuk számon amit csinálnak, különben oda a "függetlenségük"...
El Argentino 2009.08.25. 11:24:47
Isten hozott a kapitalizmusban.
changebug (törölt) 2009.08.25. 11:29:26
Te ezt most komolyan kérdezed???
Úgyis mint toborzó?
"Megszüntetik a munkakörüket az embereknek, majd felvesznek olcsóbban ugyanabba a pozícióba embert?"
tucka 2009.08.25. 11:31:31
Ilyen "genyaláda" cégeknek egy szégyenfal kéne ide
Bélabácsi 2009.08.25. 11:40:39
...az eszébe sem jutott a HR-eseket fikázóknak, hogy a legtöbb hazai cégnél a HR-eseknek NINCSEN érdemi beleszólása a lényegi bizniszbe, szemben Nyugat-Európával ? Mindkét helyen dolgoztam HR-esként, én tudom miröl beszélek.
Ha a személyzetre fordított költség magas, azt rendszerint sosem a HR veszi észre elsöként, hanem a controlling. Onnan az infó az ügyvezetésnek megy, aki dönt (mert neki meg ez a dolga). A HR-es gyakran már csak visszakézböl kap infót, rossz esetben "végrehajtod és befogod" címmel. Innen meg szevasz, vitatkozzál a cégvezetövel, te vagy aki a konfiktust teremti, ettöl pedig sokan visszariadnak.
Az, hogy ezernyi más módja van a személyi költségek csökkentésének (a "naplopó" túlórázó dolgozók (ezek azok a túlórák amiket ezer módon el lehetne kerülni de mégis kifizetésre kerül) és az ezeket a felesleges túlórákat jóváhagyó vezetök seggberúgása stb.)), az csak olyan helyen merül fel érdemben, ahol a HR-esnek súlya van a szervezeten belül. Ilyen cég pedig kis Hazánkban nem sok van, mert az már azt is magában hordozza, hogy a cégvezetö már felfogta, mennyi üzleti hozzáadott értéket tud termelni egy rátermett HR-es.
A poszthoz pedig: Stricinél második posztjában az igazság.
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 11:47:29
@Bélabácsi: Ha a HR-es ember (ismerek ilyet) az harcba száll az emberekért. Ha nem ilyen, akkor csak hóhér.
bokacsizma 2009.08.25. 11:49:44
ezsoezso 2009.08.25. 11:54:55
Szerimtem ez is idevaló:
Bélabácsi 2009.08.25. 11:57:27
@Strici: igazad van, de ne felejtsd el, hogy a HR-esnek is meg kell élnie valamiböl, és ha ebben a kis országban valamelyik HR-esröl elterjed hogy túl "harcos", az sokáig munkanélküli segélyen fog élni, feltéve hogy pályát nem vált. Én meg ilyet ismerek néhányat. Jó HR-esek voltak, de mielött felemésztette öket a hivatástudatuk, inkább váltottak. A jó értelemben vett "harcos" HR-es csak normális cégvezetö mellett tud létezni.
strohmann 2009.08.25. 12:00:18
@bokacsizma: Pécs a helyszín, a mediterrán hangulatok városa?
A multi meg a finn elektronikai kismulti, az Elcoteq, ők raktak ki most 700 embert, közel fele -fele arányban saját és kölcsönzött munkaerőt. (N. b. amikor csúcsra jártak, _nagyon nehezen_ találtak épkézláb, munkára kész embereket, a megye legtávolabbi bugyraiból és más megyékből szállították a munkavállalókat.)
Droli · https://soundcloud.com/drolimusic 2009.08.25. 12:10:40
@Bélabácsi: szomorú, hogy vannak ilyen cégek, ahol a HR ennyire gyenge.
Az más kérdés, hogyha a HR is odarakná a megfelelő számításokat az igazgatóság asztalára, lehet, hogy meg tudná indokolni álláspontját, s ő győzne, nem a kontrolling.
Bélabácsi 2009.08.25. 12:26:12
@Droli: egy szép magyar mondás szerint "amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten". Mint írtam: vannak cégek ahol rátermett HR-esek vannak mert azok KELLENEK. Az ilyen helyeken a gyenge HR-es csak ideig-óráig él meg, de alöbb vagy utóbb óhatatlanul mennie kell, mert nem illik bele a struktúrába.
A rátermett HR-es pedig nem számít semmit, arra van ott a controlling, hanem eléri egyrészt azt, hogy a cégvezetés nélküle ne hozzon semmilyen érdemi döntést ami a személyzetet érinti, másrészt rövid úton agyoncsapja a controllingért felelös makit, ha az ö láttamozása vagy minimum tudta nélkül a személyzettel kapcsolatos adatokat ill infókat ad át a cégvezetésnek.
tucka 2009.08.25. 12:39:00
@Transylvanianmixedgrill: költség csökkentés miatt raktak ki, vagy az igaz de nagy szád miatt ? :) :(
psmith 2009.08.25. 12:57:33
"2009-07-29 10:23
A második negyedévben átlagosan 3,765 millióan voltak állásban a 15-64 évesek között, 72 ezerrel kevesebben, mint egy évvel korábban. Ezzel már 401 ezer munkanélküli van, 9,6 százalékra növekedett a munkanélküliségi ráta, ami egy évvel korábban még csupán 7,6 százalék volt – közölte a KSH.
A munkaképesek foglalkoztatási rátája igen alacsony, 55,6 százalék, csaknem egy százalékponttal kisebb, mint 2008 áprilisa és júniusa között."
Kedveseim, ha kirúgják az embereket, de aztán mást, olcsóbban vesznek fel a helyükre akkor vbmi a fenétől lett egy év alatt 25%-al több munkanélküli és 70-80 ezerrel kevesebb munkahely?
Nickon (törölt) 2009.08.25. 12:58:08
Ebben a levélben semmi újdonság nincs, melyik cég ne élne egy adódó lehetőséggel, hogy megszabaduljon mindenkitől, akit terhesnek érez? Én csak azt sajnálom, hogy kevés olyan hír van, hogy valaki visszamegy a volt munkahelyére puskával, és agyonlő mindenkit, aki ártott valaha neki. Mint külföldön.
bokacsizma 2009.08.25. 13:13:00
Strici · http://birkanep.blog.hu 2009.08.25. 13:28:51
@Droli: Annál is inkább, mert a humánkontrolling modult a hr-es szokta kezelni.
_Molly 2009.08.25. 13:53:52
@El Argentino: Azt írod: "Isten hozott a kapitalizmusban. "
Én meg ezt kérdezem: Ha a profit érdekében joga van a munkáltatónak minden trükkre, hogy csökkentse a kiadásait (ilyen-olyan mondvacsinált indokkal megszabaduljon a nem kívánatos munkaerőtől), akkor miért nem dobjuk a fenébe a Munka törvénykönyvét, és miért nem rúgjuk ki az összes munkajogi bírót? Az legalább tiszta helyzet lenne...
(Akkor legalább nem áltatná magát a dolgozó / álláskereső azzal, h. jogállamban élünk.)
bezzegszilvia · http://allas-munka.blog.hu/ 2009.08.25. 14:26:06
A jó HR-es egyben döntéshozó is.
Azt csak remélni lehet, hogy jó döntéshozó ;)
a_tom 2009.08.25. 15:33:03
Én nem is értem hogy lehetséges hogy nem a HR hozza a HR döntéseket? Mi a fenének van akkor ott? Egyrészt emberek vagyunk nem droidok, kell hogy érezzük van beleszólásunk, mi irányítjuk a munkát, nem pedig az irányít minket. Ellenkező esetben jön a stressz, elfásulunk, csökken a teljesítmény. Másrészt ha mindent a fővezér irányít akkor mi történik a vállalattal ha megbetegszik, elutazik, stb...
Ez valami sajátos magyar szokás hogy a legtöbb vezető annyi hatalmat ragad magához amennyit csak bír a lokális szemétdombján, vagy máshol is így van?
tucka 2009.08.25. 15:53:41
@a_tom: azt hiszik mindenhatók, hogy nélkülük nem menne a cég - persze, mert sógor, koma, jó barát on múlik a megrendelés - , nem nagyon csodálkoznék, ha sokkal élhetőbb és hatékonyabb lenne jó pár cég.
volt, hogy valamelyik eszement hozzá nem értő rávette a főnökömet, hogy pl az adatbázisban a lejárati dátumokat hagyjuk figyelmen kívül, és minden úgy nézzen ki a felhasználók számára, hogy még nem jártak le - persze becsapás.
Mondom én azt nem fogom megcsinálni, csináltam a eszement kóklerkámnak egy felületet, hogy majd ő azt a lejárati dátumot változtatja meg - ellenőrzött körülmények közt - amelyiket akarja, de ezek a változtatások nyomon is lesznek követve.
Az már nem volt jó neki, neki az kellett, hogy ne ő csinálja és egy pillanat alatt tegyek érvényessé érvénytelen dolgokat...
(Annyi "intézetis" van szabadlábon, hogy az esze megáll az embernek)
Mária 2009.08.25. 16:09:36
Bár már ott tartanánk, hogy ez az egyik UTOLSÓ mintapéldája az emberek kihasználásának...
Egyébként az nem lehet, hogy csak a bejelentett alkalmazottakat ritkítják és azok, akik számlázni tudnak, azok visszamehetnek?
Visszamennek szerencsétlenek egy, a korábbi bruttójuktól KICSIT jobban hangzó díjazásért és jól pofára esnek, amikor megtudják, mi mindent kell befizetni maguk után és fizetett szabadság sincsen.
nyíregyházi betti 2009.08.26. 07:01:18
@Droli: Nálunk az osztályvezetőket másként hívják és lényegében azt kell csinálniuk, amit az áruházvezető mond nekik. Még árfelülírási joguk sincs. Hiába kapnak jóval magasabb bért mint mi, még azt sem kérik számon tőlük, hogy van- e megfelelő létszám az osztályon. Viszont joguk van minket "minősíteni". Az én főnököm pl. teljesen egyedül hagyott napokra és egyszerűen fel sem fogta, mit művelt. A realitásérzék nem követelmény vele szemben. :-(( Amikor pedig visszajött jól megérdemelt pihenéséből még le is tolt, mert álláspontja szerint túl sok ideig végeztem a munkát. Ahelyett, hogy megköszönte volna, hogy még a szabadnapomon is bementem mert nem szeretném, hogy az én túlterhelésem miatt bünti érje a céget. Ez esetben ugyanis, engem (az eladót) tennének felelőssé. :-(((
A sok éves dolgozók megbecsülése nálunk úgy működik, hogy a kollektív szerződésben előírt javadalmazást mindenki megkapja. Ilyenkor illik annak is jó pofit vágni, akit a mindennapokban lealáznak, igazságtalanul büntetnek, megbélyegeznek, és időnként a képébe vágják, hogy már tíz éve itt van.
miriamele · http://epreskert.blog.hu 2009.08.26. 07:35:41
@nyíregyházi betti: Nem tudom, mikor veszett el a munka becsülete, de elveszett.
igaziatommaki 2009.08.26. 14:40:18
@miriamele: Tedd hozzá, h elveszett a munka is, a becsület is...
miriamele · http://epreskert.blog.hu 2009.08.26. 16:58:08
Én 2003-ban éreztem először, hogy eldobható alkatrész vagyok. Azt hiszem, mások már jóval előttem, a rendszerváltás körül szembesülhettek ezzel a felemelő érzéssel.
Persze, engem is kihajintottak, igaz, csak 2007-ben. Ez nem vigasz annak, akit már 1990-ben leépítettek, de nekem sem olyan nagy öröm.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság