text:
Shadow Owners Club Magyarország Alapítvány. alapító okirata - PDF
Shadow Owners Club Magyarország Alapítvány. alapító okirata
Download "Shadow Owners Club Magyarország Alapítvány. alapító okirata"
1 Shadow Owners Club Magyarország Alapítvány alapító okirata AZ Alapító Okirat 1. pontjában meghatározott magánszemély, mint Alapító (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 74/A-74/F -ai alapján, valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény alapján elhatározta, hogy Alapítványt hoz létre az alábbiak szerint: 1. Az alapító okirat kötelező rendelkezései az alapító tekintetében: 1.1. Név: Farkas Tamás 1.2. Lakóhely: Az alapítvány céljára rendelt vagyon: Az Alapítvány induló vagyona (tőkéje) ,- Ft, azaz Egyszáz-ötvenezer Forint, amely teljes egészében készpénzből áll. Az alapító az alapítvány induló vagyonát, azaz ,- Ft, azaz Egyszáz-ötvenezer Forintot az alapítvány céljainak elérése érdekében jelen alapító okirat aláírásával egyidejűleg dr. dobi Ildikó ügyvéd (dr. Dobi Ildikó Ügyvédi Iroda székhely Budapest, hollán Ernő utca 31.1/1.) ügyvédi letétjébe helyezi, mely összegnek a letéteményes ügyvéd által kiadott hiteles igazolása az Alapító Okirat mellékletét képezi. Az Alapítvány vagyonának teljes összege felhasználható az alapítvány céljaira kérelem, pályázat, vagy kuratóriumi kezdeményezés útján, mint az alapítvány vagyonának felhasználási módjaiként. Az alapító törzsvagyont nem különít el, az alapítvány teljes vagyona, valamint ezen vagyon hozadékai az alapítványi célok megvalósulását szolgálják. Az alapítvány vagyonának felhasználásáról az alapító okirat rendelkezései, továbbá az alapítványhoz csatlakozó adományozók által meghatározott és a Kuratórium által elfogadott feltételek keretei között a Kuratórium szabadon dönt szótöbbségi döntéssel. Az alapítvány 12 csak oly módon vehet fel hitelt és vállalhat kötelezettséget, amely nem veszélyezteti az alapcél szerinti tevékenységének ellátását és működésének fenntartását. 2. Az alapító okirat kötelező rendelkezései az általános rendelkezések körében: 2.1. Az alapítvány neve: Shadow Owners Club Magyarország Alapítvány 2.2. Az alapítvány székhelye: 2112 Veresegyház, Mosonyi Mihály utca Az Alapítvány jogalanyisága, jogi helyzete: Az alapító a Ptk.74/C (7) bekezdése alapján alapítói jogainak gyakorlására halála esetére Farkas Juditot jelöli ki. Az alapító önálló jogi személy, amely saját nevében szerezhet jogokat és vállalhat kötelezettségeket. Az alapítvány politikamentes társadalmi-közösségi kezdeményezés, célja és feladatai teljesítése érdekében kész együttműködni minden szervezettel, közösséggel és személlyel, amely illetőleg aki a közös célok elérésén munkálkodik. Az Alapítvány működése nyilvános, a munkája és tevékenységének megítélése során épít a nyilvánosság lehetőségeire és társadalmi támogatók kezdeményezéseire, javaslataira Az alapítvány célja: A Honda Shadow VT, VTX és egyéb Honda cruiser kategóriájú motorkerékpárok tulajdonosai és rajongói számára aktív társadalmi közösség biztosítása Ismeretterjesztő előadások szervezése és tartása Műszaki és közlekedési ismeretek oktatása, technikai segítség nyújtása A fent említett motorkerékpár tulajdonosainak és rajongóinak motoros közösségi életét támogató műszaki információs portál működtetése A fent említett márkájú és típusú motorkerékpárokkal kapcsolatos hagyományok ápolása Veterán járművek gondozása Járművek átépítése A tagok gépjárműtechnikai és motorkerékpár vezetéstechnikai továbbképzéseken való részvételének támogatása Biztonságos motorozás elősegítése, arra való nevelés Jótékonysági célú programok szervezése, a rászorulók megsegítésére A motorosok társadalmi megítélésének javítása 23 2.4. Az alapítvány tevékenysége: Szabadidős és hobbitevékenység Oktatási tevékenység Szociális tevékenység. Az alapítvány egyik fő tevékenysége egy a motorozást, a Honda Shadow típusú motorkerékpárokat kedvelő közösség létrehozására és összetartására irányul. Ehhez egy internetes információs portált működtet, amelyen keresztül a tagság kommunikálhat egymással, az alapítvány hasznos információkkal látja el a tagságot és nem utolsósorban a programok szervezése is ezen portálon zajlik. Az alapítvány a közösséggel való kapcsolattartáshoz igénybe veszi a közösségi médiumokat is. Az alapítvány nagy figyelmet fordít a Honda Shadow típusú motorkerékpárok hagyományainak ápolására. Ehhez márkatalálkozókat szervez, ápolja a kapcsolatot a típus nemzetközi rajongói fórumaival, az említett információs portál is támogatja ezt a tevélkenységet. A hagyomány-ápolás nemcsak a szalonállapotú, gyári kivitelű járművek üzemeltetését jelenti, hiszen a Honda Shadow egy úgynevezett cruiser kategóriájú motorkerékpár, melynek tulajdonosai előszeretettel alakítják át motorkerékpárjukat egyéni ízlésük szerint. Mint ahogy nincs két egyező ujjlenyomat, nincs két egyforma Honda Shadow sem. Az alapítvány ezt a tevékenységet is felkarolja, ismeretterjesztés, oktatás, tanácsadás, információs szolgáltatás és közösségi kommunikáció segítségével, új és veterán járművek esetén is. A motorkerékpárokkal és a biztonságos motorozással kapcsolatos ismeretterjesztő tevékenysége során az alapítvány személyes találkozókat, műszaki-, vezetéstechnikai- és elsősegély-nyújtási előadásokat, műszaki és vezetéstechnikai oktatásokat szervez, illetve azokon való részvételt támogatja. A műszaki oktatásokkal fejleszti a tagok ismereteit a motorkerékpárok felépítését, működését, kezelését, karbantartását, üzemeltetését érintő témákban. A vezetéstechnikat oktatások segítségével aktív szerepet vállal a biztonságos közlekedésre való nevelésben, az ahhoz szükséges készségek fejlesztésében. Az alapítvány nem utolsósorban tagjai személyes példamutatásával is törekszik a motorkerékpárral történő közlekedés biztonságosá tételére, a fiatal generáció erre való nevelésére. Az alapítvány fontos célja a rászorulók támogatása. Az alapítvány jótékonysági akciók szervezésével, adománygyűjtéssel, adományozással is kifejezésre juttatja, hogy a motorosok is érző emberek. Jótékonysági akciók keretén belül pénzbeni, természetbeni adományokat gyűjt és oszt, de azt is szem előtt tartja, hogy nemcsak a megfogható dolgok adományozásával lehet segíteni a rászorulókon. A motorozás élményének megosztása például gyermekek motoroztatásával - is felejthetetlen emléket nyújt azok számára, akiknek hátrányos helyztetük, egészségi állapotuk miatt elérhetetlen álom egy saját jármű. Az alapítvány jelen Alapító Okiratban meghatározott tevékenységet folytat és nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhessen a szolgáltatásaiból Az alapítvány hatóköre: Országos. 34 3. Az alapító okirat - alapítók döntése szerint - választható rendelkezései az általános rendelkezések körében: 3.1. Az alapítvány rövidített neve: SHOC Magyarország Alapítvány 4. Az alapító okirat kötelező rendelkezései az alapítvány kezelő szervezetével kapcsolatosan: 4.1. A kezelő szervezet megnevezése: Kuratórium Az alapítvány legfőbb döntéshozó és képviseleti, illetve ügyintéző szerve: Az alapítvány kuratóriuma A kuratórium feladatai különösen Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvényben meghatározott beszámoló elfogadása Az éves költségvetés elfogadása Döntés gazdasági-vállalkozási tevékenység folytatásáról A kuratórium 4 tagból áll Elnök Neve: Csaba Attila Tamás Kuratóriumi tagok Neve: 1) Görög Roland 2) Porga Balázs 3) A-Kiss Attila 45 4.5. A kuratórium tagjainak tisztségének időtartama - az alapító döntése szerint A kuratórium tagjainak megbízatása határozatlan időre szól, melyre az alapító kéri fel. Az alapító a Kuratóriumot, mint az alapítvány kezelő szervét csak akkor hívhatja vissza, ha az a tevékenységével az alapítvány céljait veszélyezteti A kuratórium tagjainak tisztségének megszűnése A kuratóriumi tagság megszűnik a kuratóriumi tag lemondásával, az új kuratóriumi tag bírósági nyilvántartásba történő bejegyzésével. Az alapító a kuratóriumi tagot felmentheti, amennyiben akadályozza az alapítvány céljainak elérését, nem működik együtt a kuratórium többi tagjával és elnökével, vagy törvénysértő, jó erkölcsbe ütköző cselekedetével méltatlanná válnak az alapító bizalmára és a kuratóriumi tagságra. Ilyen esetben a kuratóriumi tag mandátuma a felmentés hatályba lépésekor szűnik meg. 5. Az alapító okirat kötelező rendelkezési a kuratórium döntési és eljárási rendje tekintetében: 5.1. A kuratórium határozatképessége A 4 tagú kuratórium minimum három taggal határozatképes (50%+1). A Kuratórium határozathozatalában nem vehet részt azon személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk.685 b) pontja) a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy bármely más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás. Határozatképtelenség esetén az ülést 15 (tizenöt) napon belüli újabb időpontra kell kitűzni A kuratórium ülések gyakorisága Az alapítók döntése szerint a kuratórium legalább negyedévente egyszer ülésezik. A Kuratórium ülései nyilvánosak Kötelező összehívás A kuratóriumot össze kell hívni, amennyiben bármely kuratóriumi tag ok és cél megjelölésével - írásban kéri. 56 5.4. Üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet a Kuratórium elnöke készíttet el, és foglalja írásba a határozatokat, és vezeti a határozatok könyvét. A határozatok könyvében fel kell tüntetni a Kuratórium döntéseinek tartalmát, időpontját, és hatályát, illetve a döntést támogatók és ellenzők számarányát és személyét Döntéseit határozati formában hozza meg 5.6. Határozatait a jelenlévő tagok egyszerű szótöbbségével hozza 5.7. A határozatokat a határozatok tárában kell nyilvántartani 6. Az alapító okirat nem kötelező rendelkezése az alapítvány kezelő szervezetével kapcsolatosan - az alapító döntése szerint - az alapítványhoz való csatlakozás elfogadásáról a kuratórium az 5.6. ponttól eltérően: 6.1. A kuratóriumi tagok kétharmadának igen szavazatával dönt Az alapítvány Működési szabályzatának módosításáról. 7. Az alapító okirat kötelező rendelkezései a kuratórium elnökével kapcsolatosan: 7.1. A kuratórium elnökének feladatai A kuratórium ülését indokolt esetben bármikor összehívhatja Kiadások számláit ellenőrzi Megbízólevelet ad ki Intézkedéseit a kuratórium döntésének megfelelően kell megtennie, döntés hiányában pedig az alapítvány érdekeivel összhangban Kezeli az alapítvány pénzeszközeit, ennek keretében utalványozási jogkört gyakorol Vezeti a pénztárkönyvet Ellenőrzi a számlák megfelelőségét. 67 Vezeti a határozatok tárát Előkészíti a Kuratórium üléseit. A Kuratórium tagjait írásban az ülés kezdete előtt legalább 8, azaz nyolc nappal, névre szóló meghívóval értesíti. A meghívóban különösen az alábbiakat kell feltüntetni: ülés helye, ideje; napirendi pontok; döntés előkészítéséhez szükséges anyagok; döntési javaslatok. A Kuratórium csak a meghívóban szereplő napirendi kérdésekben hozhat érvényes határozatot Köteles 8, azaz nyolc napon belül összehívni a Kuratórium ülését abban az esetben is, ha azt a Kuratórium bármely tagja az ok és cél megjelölésével írásban kéri A kuratórium elnökét akadályoztatása esetén az általa kijelölt kuratórium tag, ilyen személy hiányában a kuratórium által megbízott kuratóriumi tag helyettesíti. 8. Az alapító okirat kötelező rendelkezései az alapítvány vagyonával, gazdálkodásával kapcsolatosan 8.1. Az alapítvány céljára rendelt vagyonnak legalább forintnak kell lennie. Az Alapítvány vagyonát az alapító által kijelölt Kuratórium kezeli. Az alapítvány a céljai megvalósulása érdekében vagyonával önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. Az alapító a vagyoni hozzájárulásának megfizetésén túl az alapítvány tartozásiért saját vagyonával nem felel Rendelkezés arról, hogy az alapítványhoz az alapító döntése szerint lehet csatlakozni (nyílt alapítvány). Az alapítványhoz bármely belföldi és külföldi természetes, vagy jogi személyek illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek csatlakozhatnak, amennyiben az alapítvány céljaival egyetértenek és készek az alapítványt befizetéssel, adományozással, vagy az alapítvány keretein belül szervezett munkával támogatni. Az Alapítványhoz anyagi és bármely más, akár nem pénzbeli hozzájárulással (vagyontárgynak az alapítvány tulajdonba adásával stb.) is csatlakozni lehet összeghatár meghatározása nélkül. A csatlakozók támogatásuknak az alapítvány részére történő befizetésével, átadásával, tevékenységük kifejtésével nem válnak alapítókká. A csatlakozási szándékot írásban kell bejelenteni az alapítványt kezelő kuratóriumnál. Az alapítványnak történő felajánlás elfogadásáról, így az alapítványhoz való csatlakozásról az alapítvány kuratóriuma dönt. A csatlakozást feltételhez kötni nem lehet. 78 8.3. Az alapítvány az adományokat célja elérése érdekében használja fel 8.4. Az alapítvány célja megvalósítása érdekében nonprofit, kiegészítő jelleggel gazdasági-vállalkozási tevékenységet végezhet 8.5. Az alapítvány céljára rendelt vagyon felhasználható mértéke - az alapítók döntése szerint % Az alapítvány céljaira az alapítvány céljára rendelt vagyont meghaladó minden vagyon felhasználható 8.7. A vagyonfelhasználás módja, az alapító döntése szerint Az alapítvány vagyona felhasználható az alapítvány működési költségeinek fedezésére Az alapítvány vagyona felhasználható olyan eszközök beszerzésére és szolgáltatások igénybevételére, melyek az alapítvány céljai megvalósítása érdekében szükségesek Az alapítvány nem hozhat létre, illetve nem vehet részt olyan vállalkozásban, gazdasági tevékenységben, melyek tartozásaiért korlátlan felelősség terheli Az alapítvány vagyona nem használható fel politikai célokra, politikai szervezetek támogatására. Az alapítványi vagyon körébe vonható be politikai pártoktól, szervezetektől származó semmiféle anyagi, vagy természetbeni támogatás Az alapítvány vagyonát érintő kérdésekben az alapítvány Működési Szabályzata is tartalmazhat rendelkezéseket Az alapítvány likviditáshoz szükséges pénzvagyonát az alapítvány bankszámláján kell tárolni Az alapítvány bankszámlájához az alapítvány kuratóriumának elnöke önállóan, és az alapító által kijelölt kuratóriumi tag, Görög Roland szintén önállóan fér hozzá9 Az alapítvány kuratóriuma rendelkezhet afelől, hogy alapítványi vagyon meghatározott részével pénzügyi befektetést eszközöl. Ezen befektetések hozama az alapítvány vagyonát növeli. 9. Az alapító okirat kötelező rendelkezései az alapítvány képviselete tekintetében 9.1. Az alapítványt az alapító döntése szerint A kuratórium elnöke önállóan képviseli Az alapítvány bankszámlájához való hozzáféréskor az alapítványt a kuratórium elnöke önállóan, és akadályoztatása esetén Görög Roland kuratóriumi tag is önállóan képviseli, lásd a pontot Az Alapítvány képviselője: képviseli az alapítványt harmadik személyekkel szemben kapcsolatot tart az alapítvány adományozóival elvégzi a gyűjtések és akciók gyakorlati munkát tanulmányokat készít, készíttet ellenőrzi az alapítvány másodlagos, vállalkozási tevékenységét, felügyeli az ennek keretében megvalósuló befektetési tevékenység szabályszerűségét és eredményességét gyakorolja az alapítvány munkavállalói felett a munkáltatói jogkört 10. Az alapító okirat választható rendelkezése - az alapító döntése szerint - az alapítvány megszűnése esetére Annak meghatározása, hogy a hitelezők kielégítését követően megmaradt alapítványi vagyon kit illet A hitelezők kielégítése után megmaradt alapítványi vagyon az illetékes Bíróság döntése szerint hasonló célú alapítványok között osztható fel. 11. Az alapító okirat egyéb kötelező rendelkezése Az alapító okiratban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek 910 működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény rendelkezései irányadók, annak keretei között a kezelő szervezet bármely kérdésben határozatot hozhat. 12. Az alapító okirat - alapító választása szerint - kötelezően választandó rendelkezése Nem lehet a kuratórium tagja az alapító vagy más olyan személy, aki az alapítóval vagy az alapító meghatározó befolyása alatt álló jogi személlyel vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társasággal munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb szerződéses jogviszonyban áll vagy az alapítóval egyéb érdekeltségi viszonyban áll. 13. Az alapító okirat egyéb - az alapítók döntése szerint - választható rendelkezése Az alapítvány közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt 14. Egyéb kötelező adattartalmak Az alapító okirat elfogadásának helye: Veresegyház ideje: július Az alapító okirat aláírójának 1011 neve: Farkas Tamás címe: Az alapító okirat aláírásának helye: Budapest az alapító okirat aláírásának ideje: augusztus 9. Alapító aláírása: Farkas Tamás Ellenjegyzem: Budapest, augusztus 9. dr. Dobi Ildikó ügyvéd 1136 Budapest, Hollán Ernő utca 31.1/1 11 Hasonló dokumentumok
Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt) 2013 A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona (1173 Bp., Pesti út 117.) jelen Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Amely abból a célból készült, hogy az alábbiakban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv
ALAPÍTÓ OKIRAT Amely abból a célból készült, hogy az alábbiakban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv 74/A-74/F. -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. Évi CLVI. Tv. alapján tartós közérdekű Részletesebben KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA
KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA DIÁKTARISZNYA ALAPÍTVÁNY MONOR ALAPÍTÓ OKIRAT 2 Ezen alapító okirat azért készült, hogy az 1. pontban megnevezett alapító az 1959. évi IV. törvény, a Polgári Törvénykönyv Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A BOLYAI JÁNOS KATONAI MŰSZAKI FŐISKOLA SZOCIÁLPOLITIKAI ALAPÍTVÁNYÁNAK A L A P Í T Ó O K I R A T A 2 A Bolyai János Katonai Műszaki Főiskola tartós, közérdekű célt szolgáló szociálpolitikai Alapítványt Részletesebben A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány 1 15. 1 számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA Cegléd Város Önkormányzata Képviselő-testülete a 117/1995. (V. 4.) számú határozatával Részletesebben Egyesületi alapszabály
EASZ-01 - Egyesület adatai 1. Kötelező rendelkezések az általános rendelkezések körében 1.1. az egyesület neve Nemzeti Ifjúsági Tanács Egyesület 1.2. az egyesület székhelye Irányítószám Község, város Közterület Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan.
ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan. Kovács Gábor Személyi szám: 1 591020 1141 Lakcím: 2854 Dad, Badacsonyi utca 14. Fülöp Pál Személyi szám: 1 610920 Részletesebben 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés
PÉCSI TENISZÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT I. Az Alapítvány neve, székhelye Az Alapítvány neve: PÉCSI TENISZÉRT Közhasznú Alapítvány Az Alapítvány székhelye: 7635 Pécs Kisszkókó dűlő 7. II. Az Részletesebben Göncöl Néptáncegyüttes Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
Göncöl Néptáncegyüttes Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA Készült: Budapest, 2013. március 16. Göncöl Néptáncegyüttes Alapítvány Alapító Okirata I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Alapító Okirat jelen pontjában Részletesebben Kapolcs Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány
Kékes Kutató-Mentő Alapítvány Alapító Okirat 2012. ALAPÍTÓ OKIRAT Alapító Okirat 2 amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt Alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT MARTONYI FEJLŐDÉSÉÉRT ALAPÍTVÁNY
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) Kapuvár Lakosainak Egészségért Közalapítvány jogi személyiséggel rendelkező, közfeladatok biztosítása céljából határozatlan időre létrehozott Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben Bankszámlaszám: 11600006-00000000-50160116
Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. október 11. 1 Alulírott alapító a Ptk. 74/A-G -ai alapján a következők szerint rögzíti egységes szerkezetben 2012. október 11. a Sárospataki Theologiai Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2011. október 24- i ülésére Tárgy: A Zirci Erzsébet Kórház Alapítvány alapító okiratának módosítása Előterjesztés tartalma: határozati Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT M Ó D O S Í T Á S A I V A L E G Y S É G E S S Z E R K E Z E T B E N. I. Általános rendelkezések
1 ALAPÍTÓ OKIRAT M Ó D O S Í T Á S A I V A L E G Y S É G E S S Z E R K E Z E T B E N A jelen okiratban meghatározott alapító tag, mint alapítványtevő alapítvány létrehozását határozza el az ezen okiratban Részletesebben Alapító Okirat. 1 Az Alapítvány neve, székhelye
Alapító Okirat Módosítása A Közalapítvány Alapító Okiratának egységes szerkezetbe hozott szövege az alábbi: (A dőlt betűs rész a módosításokat jelöli) Balatonszőlősi Faluházért Közalapítvány Alapító Okirata Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban)
A L A P Í T Ó O K I R A T Alapító által alapított, a 2013. évi V. tv. (Ptk.), valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint: 1. Az alapítvány neve: Simonyi Károly Szakközépiskola és Részletesebben A Pro Physica Hallgatói Alapítvány Szeged
1 A Pro Physica Hallgatói Alapítvány Szeged alapító okirata szóló 2011. évi 1. Az alapító(k) neve, anyja neve, lakóhelye (jogi személy alapító esetében az alapító neve, : Dr. Gyémánt Iván egyetemi docens Részletesebben Balatonakarattya Fejlődéséért Alapítvány Alapító Okirat (módosításokkal egységes szerkezetben)
A L A P Í T Ó O K I R A T Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata mint alapító (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/A. -a alapján jogi személyiséggel rendelkező, Részletesebben Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata
1 Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Kelt: Budapest, 2006.november 16. 2 Az Alapítvány adatai: Az Alapítvány cégneve: Alkalmazott Tudományért Részletesebben A Szent Gellért Diákszövetség. - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA december 19.
A Szent Gellért Diákszövetség - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA 1 2015. december 19. 1. Általános rendelkezések: 1.1. Az egyesület neve: Szent Gellért Diákszövetség 1.2. Az egyesület Részletesebben Jobb Veled A Világ Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
Jobb Veled A Világ Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA Készítette és ellenjegyezte: dr. Horváth Anikó ügyvéd Készült: Budapest, 2012. március 12. 2 Jobb Veled A Világ Alapítvány Alapító Okirata I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
ALAPÍTÓ OKIRAT (MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) mely létrejött: Mátrai Károlyné (3580 Tiszaújváros, Bolyai J. köz 13. fsz. 3.), mint alapító által elkülönített vagyon terhére az alábbiak szerint: 1. Részletesebben Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány. Kuratórium Ügyrendje
Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány Kuratórium Ügyrendje TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 2. A KURATÓRIUM ÖSSZETÉTELE... 3 3. A KURATÓRIUM TAGJAINAK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI... 3 4. Részletesebben A TAMÁSI GIMNÁZIUMÉRT KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A TAMÁSI GIMNÁZIUMÉRT KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan) A Tamási Város Önkormányzatának Képvisel -testülete /a továbbiakban: Alapító/ a Polgári Törvénykönyv Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
41. melléklet a 11/2012. (II. 29.) KIM rendelethez Az egyesület alapszabályának adattartalma 1. Kötelezı rendelkezések az általános rendelkezések körében: 1.1. az egyesület neve 1.2. az egyesület székhelye Részletesebben Dr. Horváthné Farkas Ibolya, Kraft László, Móricz Ivánné a jelen alapító okirattal a Ptk. 74/A-F. -ban foglaltak szerint tartós közérdekű célra
1 RUMI RAJKI ISTVÁN ALAPÍVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Dr. Horváthné Farkas Ibolya, Kraft László, Móricz Ivánné a jelen alapító okirattal a Ptk. 74/A-F. -ban foglaltak szerint tartós közérdekű célra ALAPÍTVÁNY Részletesebben A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapítók ezen okirattal kinyilvánítják, hogy az 1989. évi II. törvény és a 2000. évi CXLV. törvény alapján, határozatlan időre jogi személynek minősülő Részletesebben JÁSZKISÉR GYERMEKEIÉRT
Alapító Okirat A 2.1 pontban meghatározott alapítók Jászkisér nagyközség tehetséges, vagy rászoruló gyermekei megsegítésére, támogatására, a gyermekek iskolához és a településhez kötődésének erősítése Részletesebben A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA A jelen Alapító Okirat I. pontjában megjelölt Alapító a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Kardhordó Kálmán (a volt 508-as Szakmunkásképző és Szakközépiskola 1958-tól 1996-ig tanára) ( új név: Simonyi Károly Szakközépiskola és Szakiskola) ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek Részletesebben A BÍRÓ KÁROLY ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A BÍRÓ KÁROLY ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA módosított, egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata Preambulum Alulírott Alapítók 1989. január2-án létrehozták a Bíró Károly Alapítványt, amelyet a Fővárosi Részletesebben 2012. május 09-i módosítással Egységes Szerkezetbe Foglalt Szövege
ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. május 09-i módosítással Egységes Szerkezetbe Foglalt Szövege Alulírott Alapító az 1959. évi IV. tv. 74/A. - 74/F. szabályai alapján közérdekű célból az alábbi alapítványt (a továbbiakban Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T Püspökladány Város Önkormányzata az 1990. évi LXV. törvény 88. -ában megfogalmazott jogosultságával élve közérdekű alapítványt hozott létre a város sportfeladatai ellátásának Részletesebben SZENT MÁRTON PLÉBÁNIA 5440 Kunszentmárton, Köztársaság tér 3. Telefon: 56/461 012 Bank: OTP 11745042-20057743 Adószám: 19865278-1-16
Ikt.sz.: 20/2009 Bejegyzési határozat száma: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság Pk.61.716/1994/4. Nyilvántartási szám: 475 Adó szám: 18824924 1 16 Számlaszáma: Kunszentmárton és Vidéke Tak. Szöv. 69800016-15102878 Részletesebben Alapító okirat (módosításokkal egységes szerkezetben)
Alapító okirat (módosításokkal egységes szerkezetben) A módosítások kerettel kiemelten szerepelnek. Az Alapító okirat módosításának időpontja: 2011.08.15. amely alapján az első pontban meghatározott alapítok Részletesebben Holocaust Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Szervezeti felépítés
Holocaust Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Szervezeti felépítés 1.1. Kuratórium 1.1.1. Elnöke Dr. Haraszti György 1.1.2. Tagjai Prof. Dr. Haraszti György Tallai Gábor Dr. Róna Tamás Frisch György Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT KÖZALAPÍTVÁNY
A GÖRÖGTŰZ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA I. A KURATÓRIUM TAGJAINAK ADATAI (Személyes jogokra, való hivatkozásra, a kuratórium tagjainak személyes adatait nem áll módunkban közölni.) II. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI Részletesebben Alapító Okirat. A jelen Alapító Okirat 1. pontjában megnevezett Alapító
Alapító Okirat A jelen Alapító Okirat 1. pontjában megnevezett Alapító alapítványt hoz létre határozatlan időre szólóan, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/A.-74/F. -ai, valamint Részletesebben - 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben)
- 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben) Gyula Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (5700 Gyula, Petőfi tér 3.) KÖZALAPÍTVÁNYT-t hoz létre. Az alapítvány neve: Egészséges Részletesebben Alapító okirat. A Marcali Városi Önkormányzat (8700 Marcali, Rákóczi u. 11.) mint alapító közalapítványt hoz létre az alábbiak szerint.
Alapító okirat A Marcali Városi Önkormányzat (8700 Marcali, Rákóczi u. 11.) mint alapító közalapítványt hoz létre az alábbiak szerint. 1./ A Közalapítvány neve: Családokért Közalapítvány 2./ A Közalapítvány Részletesebben Alapító okirat. A Pusztasomorja Templomáért Alapítvány. Alapító Okiratának a 2015...-ei módosításával egységes. szerkezetbe foglalt hatályos szövege
Alapító okirat A Pusztasomorja Templomáért Alapítvány Alapító Okiratának a 2015....-ei módosításával egységes szerkezetbe foglalt hatályos szövege Nyilvántartási száma: 08-01-0000302 1 Az 1./ pontban megjelölt Részletesebben VEGYÉSZ KASSZA ALAPVÍTVÁNY. (székhely: 1068 Budapest, Benczúr u. 45.) ALAPÍTÓ OKIRATA
VEGYÉSZ KASSZA ALAPVÍTVÁNY (székhely: 1068 Budapest, Benczúr u. 45.) ALAPÍTÓ OKIRATA A Fővárosi Bíróság által a Pk.66.371 sz. ügyszámmal ellátott és 1991. augusztus 8. napján hozott 1. sorszámon hozott Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1.2. Székhelye: 6044. Kecskemét-Hetényegyháza, Belsőnyír 202.
ALAPÍTÓ OKIRAT a VACKOR VÁR ALAPÍTVÁNYRÓL, (a továbbiakban: Alapítvány) amelynek alaprendelkezéseit, szervezeti és működési rendjét a jelen okirat 2. pontjában megjelölt Alapító a Polgári Törvénykönyvről Részletesebben Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. /1/ bekezdése alapján
Egységes szerkezet Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. /1/ bekezdése alapján Községi Szociális Otthont Létesítő Alapítványt hozott létre az alábbi Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/12/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 1-jei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Alapítvány Részletesebben MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről. A Széchenyi István Általános Iskola dányi iskolásokért alapítványt hoz létre.
MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről A 2008. január 03-i keltű alapító okiratot a következőképpen módosítom. A módosítás dőlt betűvel. A Széchenyi István Általános Iskola Részletesebben ALAPSZABÁLY. Egységes szerkezetbe foglalása. Az Egyesület címere:
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A NAPRA-forgó Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Győr-Moson-Sopron Megye Önkormányzatának Közgyűlése (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben Javaslat az Ózd Közbiztonságáért Alapítvány alapító okiratának módosítására
Javaslat az Ózd Közbiztonságáért Alapítvány alapító okiratának módosítására Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: Jogtanácsos Ózd, 2015. február 19. Tisztelt Képviselő-testület! Az Ózd Közbiztonságáért Részletesebben Alapító okirat. 1. Az egyesület neve, székhelye:
Alapító okirat 1. Az egyesület neve, székhelye: 1.1. Az egyesület neve: Villanypára Egyesület Az egyesület rövidített neve: VAPER 1.2. Székhelye: 6766 Dóc, Petőfi u. 9. 1.3. Az egyesület emblémája: 1.4 Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (a módosítással egységes szerkezetben)
ALAPÍTÓ OKIRAT (a módosítással egységes szerkezetben) amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt alapítók a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. 74/A. - 74/F. -ai és a közhasznú Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete. 2015. szeptember 17-i ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. szeptember 17-i ülésére Tárgy: A Zirci Közbiztonsági Alapítvány alapító okiratának módosítása Előadó: Ottó Péter polgármester Részletesebben A CSÁNY KÖZGAZDASÁGI SZKI PÁRTOLÓI KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
"Községi Szociális Otthont Létesítő" Alapítvány Adószáma:19221506-1-16 Egységes szerkezet Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. / 1/ bekezdése alapján Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
ALAPSZABÁLY melyet a tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján 1994. szeptember 30. napján elfogadtak, majd többször módosítottak, legutoljára 2013. február 16. napján, Részletesebben A MÚLT JOGI STÁTUSZA SZABÁLYOZÁSA MIRE NEM HOZHATÓ LÉTRE MIRE JÖN LÉTRE? 2015.02.25. ALAPÍTVÁNY. Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál
A MÚLT ALAPÍTVÁNY Jogi személyiséggel felruházott célvagyon Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál Ie.387 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 2 SZABÁLYOZÁSA JOGI STÁTUSZA 2011. évi CLXXV. Részletesebben Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesterétől
Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesterétől Postacím: 5601 Pf. 112. Telefax: (66) 523-804 Telefon: (66) 523-801 E-mail:papj@bekescsaba.hu Ikt.sz.: I. 236/2004. NYILVÁNOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal Részletesebben Mészáros Károly Erdészeti Felsőoktatási Emlékalapítvány Alapító Okirata (egységes szerkezetben)
Mészáros Károly Erdészeti Felsőoktatási Emlékalapítvány Alapító Okirata (egységes szerkezetben) Az alapítók Prof. Dr. Mészáros Károly emlékére, az erdészeti felsőoktatás, az erdészeti politika és az erdészeti Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (egységes szerkezetbe foglalva)
Angyali Szolgálat Alapítvány Alapító Okirata tanítások átadása így hozzájárulva egy békésebb, szeretetteljesebb és boldogabb társadalmi élet kialakulásához. II.-6. Az alapítvány munkájában résztvev k Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében
ALAPSZABÁLY Az egyesület neve: Állatvédő Egyesület Székhelye: a mindenkori elnök címe I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében a.) A közhasznú szervezetekről Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT módosítás
ALAPÍTÓ OKIRAT módosítás Gyál Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a Polgári Törvénykönyvről szóló többször módosított 1959. évi IV. törvény (továbbiakban: Ptk.) 74/G. -a alapján határozatlan időre Részletesebben BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv. Nyílt szavazás. Tartózkodás és nem szavazat nélkül egyhangúlag elfogadva.
Helye: Ökológiai Intézet, BFTE iroda. 3525 Miskolc, Kossuth u. 13. I. emelet Ideje: 2014.10.30., szerda 17.00 óra BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv Boronkai József: Köszöntöm az Részletesebben Ferencvárosi Környezetvédelmi Közalapítvány
Ferencvárosi Környezetvédelmi Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRAT (egységes szerkezetben a 2000. június 20-i, 2001. szeptember 1-i, 2004. december 14-i, 2005. december 6-i, 2007. szeptember 5-i, a 2009. június Részletesebben EMLA ALAPÍTVÁNY. a Környezeti Oktatás Támogatására. 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
Az alapítói vagyont az alapító jelen okirat aláírásától számított tizenöt (15) napon belül nyitandó bankszámlán helyezi el és bocsátja az Alapítvány rendelkezésére egyösszegben, készpénzben. b. I Az Alapítvány Részletesebben Társasági szerződés módosítása
Társasági szerződés módosítása A kiemelten közhasznú Bárka Józsefvárosi Színházi- és Kulturális Nonprofit Gazdasági Társaság (1082 Budapest, Üllői út 82.), a taggyűlés.. sz. határozata értelmében, a gazdasági Részletesebben Kiművelt emberfők Alapítvány. Alapító Okirata
Kiművelt emberfők Alapítvány Alapító Okirata (2011. május 19.) módosításokkal egységes szerkezetben Kiművelt emberfők Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA A komáromi K-EMÖ Széchenyi István Közgazdasági-Informatikai Részletesebben I. Általános rendelkezések
Nyomtatott Kommunikációért Alapítvány Alapító Okirat Előzmények A Nyomda- és Papíripari Szövetség, mint a Nyomtatott Kommunikációért Alapítvány alapítója 2015. július 1. napján tartott elnökségi ülésén Részletesebben ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
A L A P Í T Ó O K I R A T Mi, Bacsó Ágnes, Péli Kati, Pomázi Zsóka, Rochlitz Andrea, Szedresi Károly, mint Alapítók elhatározzuk, hogy Alapítványt hozunk létre az alábbiak szerint: I. Az alapítvány adatai Részletesebben Az Etyeki Sportért alapítvány alapító okirata 1
Az Etyeki Sportért alapítvány alapító okirata 1 Alulírott - mint az etyeki Sportegyesület képviseletében eljáró elnök - alapító, a jelen okirattal, az ebben írt célok megvalósítása és az itt rögzített Részletesebben A Lövő Ifjúsági Klub. Szervezeti és Működési Szabályzata. 2014. November 01-től érvényes
A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 2014. November 01-től érvényes 1 A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 1. I. Általános rész a.) Az Ifjúsági Klub, az Alapszabály Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT - a módosításokkal egységes szerkezetben -
ALAPÍTÓ OKIRAT - a módosításokkal egységes szerkezetben - Sióagárd Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi közművelődés és sport jelenlegi hátrányos helyzetének megszüntetése, e tevékenységek Részletesebben Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg
A ROMNET-MÉDIA ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg 2003. május 4. A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló többször módosított 1959. évi IV. Törvény Részletesebben A Kovács Máté Alapítvány szervezeti és működési szabályzata
A Kovács Máté Alapítvány szervezeti és működési szabályzata Az Alapítvány 2001. szeptember 18-tól közhasznú jogállású civil szervezet. A közhasznúsági jogállását a Fővárosi Bíróság 9. Pk. 61.330/1996/5. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 3. Az Alapítvány jogállása: Az Alapítvány önálló jogi személy, közhasznú szervezet
ALAPÍTÓ OKIRAT A jelen Alapító Okirat I. pontjában megnevezett Alapító a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérõl szóló 1959. évi IV. törvény 74/A-74/F -ai, valamint a Közhasznú szervezetekrõl szóló Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 112
Bíróság


text:
Bv. 6. tétel -
6. A szabadságvesztés végrehajtásának rendje. A szabadságvesztés fokozatának megváltoztatása. Btk.45-46.§, 111.§ (1), (3) bekezdés, Bv.tvr.7.§, 24-28.§, 9/2002.(IV.9.) IM rendelet 49.§, Bv. szabályzat 194.§ (1)-(2) bekezdés, 194/A §, BH2005. 345.
45. § (1) Ha a bíróság szabadságvesztést alkalmaz, fegyházat, börtönt vagy fogházat szab ki.
(2) A büntetés kiszabásánál irányadó körülményekre (83. §) – különösen az elkövető személyiségére és a bűncselekmény indítékára – tekintettel a törvényben előírtnál eggyel szigorúbb vagy enyhébb végrehajtási fokozat határozható meg.
46. § (1) A bíróság a büntetés végrehajtása alatt a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározottak szerint rendelkezhet arról, hogy a büntetés hátralevő részét eggyel szigorúbb vagy eggyel enyhébb fokozatban kell végrehajtani.
(2) Az elítélt megváltozott magatartására figyelemmel a bíróság az (1) bekezdés alapján hozott határozatát hatályon kívül helyezheti.
111. § (1) A fiatalkorú szabadságvesztését a fiatalkorúak büntetésvégrehajtási intézetében kell végrehajtani.
(2) A fiatalkorúak börtönében kell végrehajtani a szabadságvesztést, ha
b) az egyévi vagy ennél hosszabb tartamú szabadságvesztésre ítélt fiatalkorú visszaeső vagy szándékos bűncselekmény elkövetését megelőzően szándékos bűncselekmény miatt javítóintézeti nevelésre ítélték.
(3) A (2) bekezdés esetén kívül a szabadságvesztést a fiatalkorúak fogházában kell végrehajtani.
(4) Ha az elítélt a szabadságvesztés megkezdésekor huszonegyedik életévét betöltötte vagy a végrehajtás alatt tölti be, a bíróság a 42-44. §-ok alapján határozza meg a szabadságvesztés végrehajtásának fokozatát.
24. § A szabadságvesztést a bíróság által meghatározott fokozatban – fegyházban, börtönben vagy fogházban – és a büntetés-végrehajtási szervezet által kijelölt, lehetőleg az elítélt lakóhelyéhez legközelebb eső büntetés-végrehajtási intézetben hajtják végre. A fegyház a börtönnél, a börtön a fogháznál szigorúbb végrehajtási mód.
24/A. § (1) Ha az elítélten több határozott tartamú, összbüntetésbe nem foglalható szabadságvesztést kell végrehajtani, előbb mindig a legszigorúbb fokozatút, az azonos végrehajtási fokozatban lévő szabadságvesztések közül pedig azt kell végrehajtani, amelyikből az elítélt nem bocsátható feltételes szabadságra.
(2) A szabadságvesztés folyamatban lévő végrehajtását az (1) bekezdés szerinti végrehajtási sorrend érvényesítése érdekében meg kell szakítani.
25. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása során biztosítani kell az elítélt
a) őrzését, felügyeletét és ellenőrzését,
b) elhelyezését, élelmezését, ruházatát és egészségügyi ellátását,
c) neveléséhez és oktatásához szükséges feltételeket,
d) munkáltatását,
e) a büntetés céljával nem ellentétes jogainak gyakorlását.
(2) A szabadságvesztés végrehajtásának egyes fokozataiban eltérő az elítélt
a) elkülönítése a külvilágtól,
b) őrzése, felügyelete és ellenőrzése,
c) büntetésvégrehajtási intézeten belüli mozgása,
d) életrendje,
e) személyes szükségleteire fordítható összeg,
f) jutalmazása és fenyítése,
g) részvétele az elítéltek öntevékeny szervezeteiben.
26. § (1) A fegyház a szabadságvesztés szigorúbb végrehajtási módja.
(2) A fegyházban az elítélt
a) életrendje részleteiben is meghatározott, állandó irányítás és ellenőrzés alatt áll,
b) a büntetésvégrehajtási intézeten belül is csak engedéllyel és felügyelet mellett járhat,
c) külső munkában kivételesen részt vehet, ha a külvilágtól a munkavégzés alatt is elkülöníthető.
(3) Ha az elítélt a fegyházban végrehajtandó szabadságvesztésből legalább egy évet kitöltött, kivételesen engedélyezhető, hogy a büntetés-végrehajtási intézetben vagy annak meghatározott részén belül felügyelet nélkül, ellenőrzés mellett járjon, és a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli munkában részt vegyen.
27. § A börtönben az elítélt
a) rövid tartamú eltávozása kivételesen engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít, külső munkában kivételesen vehet részt,
b) életrendje meghatározott, irányítás és ellenőrzés alatt áll,
c) a büntetésvégrehajtási intézet kijelölt területén szabadon járhat.
28. § (1) A fogház a szabadságvesztés enyhébb végrehajtási módja.
(2) A fogházban az elítélt
a) rövid tartamú eltávozása engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít, külső munkában részt vehet,
b) életrendje részben meghatározott, szabad idejét belátása szerint használhatja fel,
c) a büntetésvégrehajtási intézet területén szabadon járhat.
28/A. § (1) A Btk. 46. § alapján a szabadságvesztés végrehajtására eggyel enyhébb fokozat akkor jelölhető ki, ha – különösen az elítélt személyiségére, előéletére, egészségi állapotára, a szabadságvesztés során tanúsított magatartására, az elkövetett bűncselekményre, a szabadságvesztés tartamára, a társadalomba való beilleszkedési készségére tekintettel – a büntetés célja a szabadságvesztés enyhébb fokozatban történő végrehajtásával is elérhető.
(2) A szabadságvesztés végrehajtására eggyel szigorúbb fokozat akkor jelölhető ki, ha az elítélt a büntetés-végrehajtás rendjét ismételten vagy súlyosan megzavarja.
(3) Enyhébb végrehajtási fokozat nem jelölhető ki, ha
a) az elítélt a szabadságvesztésből – az előzetes fogvatartásban a szabadságvesztés foganatba vételét közvetlenül megelőzően folyamatosan töltött időt is beszámítva – a feltételes szabadságra bocsátásig esedékes időtartam felét nem töltötte le,
b) az elítélt a szabadságvesztésből fegyház fokozatban legalább egy évet, börtön fokozatban legalább hat hónapot nem töltött le,
c) az elítélt erőszakos többszörös visszaeső,
d) az elítélt a bűncselekményt bűnszervezetben követte el,
e) az elítélt életfogytig tartó szabadságvesztés büntetést tölt.
28/B. § (1) A fogház, illetve a börtön végrehajtásának általános szabályainál enyhébb végrehajtási szabályok akkor alkalmazhatók, ha – különösen az elítélt személyiségére, előéletére, életvitelére, családi körülményeire, a szabadságvesztés során tanúsított magatartására, az elkövetett bűncselekményre, a szabadságvesztés tartamára tekintettel – a szabadságvesztés célja az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazásával is elérhető, és az enyhébb büntetés-végrehajtási szabályok alkalmazása a büntetés-végrehajtás biztonságát nem veszélyezteti.
(2) Enyhébb végrehajtási szabályok nem alkalmazhatók, ha
b) az elítélt a szabadságvesztésből börtön fokozatban legalább hat hónapot, fogház fokozatban legalább három hónapot nem töltött le,
c) az elítélt a törvény értelmében [Btk. 47. § (4) bekezdés] vagy a bíróság határozata folytán nem bocsátható feltételes szabadságra,
d) az elítélt erőszakos többszörös visszaeső,
e) az elítélt a bűncselekményt bűnszervezetben követte el,
f) a bíróság jogerős ítéletében fegyházbüntetésre ítélt elítélt a szabadságvesztés fokozatának enyhítésével (Btk. 46. §) tölti a büntetését,
g) az elítélt ellen újabb büntetőeljárás van folyamatban,
h) az elítélttel szemben újabb szabadságvesztés végrehajtására érkezik értesítés, és a büntetések nincsenek összbüntetésbe foglalva.
(3) Az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazása esetén az elítélt
a) huszonnégy órát, kivételesen negyvennyolc órát meg nem haladó időre havonta legfeljebb négy alkalommal eltávozhat a büntetés-végrehajtási intézetből azokon a napokon, amelyeken nem végez munkát;
b) a személyes szükségletére fordítható pénzt készpénzben is megkaphatja, és azt a büntetés-végrehajtási intézeten kívül költheti el;
c) a látogatóját a büntetés-végrehajtási intézeten kívül is fogadhatja;
d) felügyelete mellőzhető, amikor a büntetés-végrehajtási intézeten kívül dolgozik.
(4) Az eltávozás időtartama a szabadságvesztésbe beszámít. Az elítélt köteles bejelenteni, hogy az eltávozás ideje alatt hol tartózkodik.
(5) Ha az elítélt az eltávozással, vagy a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli munkavégzéssel kapcsolatos magatartási szabályokat ismételten vagy súlyosan megszegi – így különösen, ha az eltávozásról önhibájából nem az előírt időn belül tér vissza, vagy más, súlyos fegyelemsértést követ el – továbbá, ha a (2) bekezdésben meghatározott okok bekövetkeznek, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka felfüggeszti az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazását, és előterjesztést tesz a büntetés-végrehajtási bírónak az enyhébb végrehajtási szabályok megszüntetése iránt.
9/2002. Im. rendelet
A szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatása
49. § (1) A bv. bíró a meghallgatás időpontjáról a bv. intézetet értesíti.
(2) Ha a bv. bíró a szabadságvesztés végrehajtási fokozatát megváltoztatja, a szabadságvesztésről szóló értesítőlapon az új végrehajtási fokozatot feljegyzi, azt keltezéssel, az aláírásával és a bíróság bélyegzőjével látja el.
(3) A bv. bíró a végzését megküldi az ügyben, illetőleg az összbüntetési ügyben első fokon eljárt bíróságnak és a bv. intézetnek, valamint kézbesíti az ügyésznek, az elítéltnek és – feltéve, hogy a büntetés-végrehajtási ügyben eljárt – a védőnek.
(4) A bv. bíró az (1)-(3) bekezdés szerint jár el akkor is, ha az elítélt megváltozott magatartására figyelemmel a bv. intézet a határozat hatályon kívül helyezésére tesz előterjesztést.
194. § (1) Az intézet nem kezdeményezheti az enyhébb végrehajtási fokozat kijelölését a Bv. tvr. 28/A. § (3) bekezdésében felsorolt esetekben.
(2) Az intézet a szabadságvesztés végrehajtási fokozatának a megváltoztatására vonatkozó előterjesztésben tájékoztatja a bv. bírót a végrehajtott és a végrehajtásra váró szabadságvesztés(ek)ről.
194/A. § (1) A bv. bíró szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatásáról rendelkező nem jogerős végzése alapján az intézet intézkedik az elítélt új végrehajtási fokozatnak megfelelő elhelyezéséről.
(2) A szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatásáról rendelkező végzés jogerőre emelkedését követően az intézet haladéktalanul intézkedik a feltételes szabadságra bocsátás esedékességének az új végrehajtási fokozat szerinti megállapítása iránt. Amennyiben az enyhébb végrehajtási fokozat szerint az elítélt feltételes szabadságra bocsátása esedékes, az intézet haladéktalanul előterjesztést tesz a bv. bírónak a feltételes szabadságra bocsátás iránt.
BH2005. 345
I. Az enyhébb végrehajtási fokozatba helyezés szempontjából kizárólag az elítéltnek a végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartása vizsgálható, és nem vehetők figyelembe a büntetéskiszabás szempontjai (1978. évi IV. törvény 46. §).
II. Az enyhébb végrehajtási fokozatba helyezésre tett büntetés-végrehajtási intézeti előterjesztés akkor is megalapozza a bv. bírói eljárást, ha a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka nem nyilvánít véleményt (1978. évi IV. törvény 46. §, 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 7. §).
Az első fokon eljárt bíróság az elítélt tekintetében a büntetés-végrehajtási intézet enyhébb végrehajtási fokozatba helyezésére irányuló előterjesztését elutasította. A végzés ellen az elítélt fellebbezett az előterjesztés elutasítása miatt.
A főügyészség a végzés helybenhagyását indítványozta.
Az elsőfokú végzés szerint a 6 rb. kiskorú veszélyeztetésének bűntette miatt 4 évi börtönre ítélt elítélt javára a büntetés-végrehajtási intézet előterjesztést tett enyhébb fokozatba helyezése érdekében. Megállapította a bíróság, hogy az előterjesztés szabályszerű, ha a bv. intézet parancsnoka pozitív véleményt ad, negatív vélemény esetén az előterjesztés nem tekinthető törvényes előterjesztésnek, így nem is továbbítható a bírósághoz. A jelen esetben a parancsnok nem adott egyértelmű véleményt, bár az általa leírtakból az szűrhető le, hogy nem ért egyet az előterjesztéssel. „Nem, javaslom” véleményt nem adott, ezért a bíróság mellőzte az iratok visszaküldését azzal a megjegyzéssel, hogy a jövőben a hasonló – nem egyértelmű – véleményt tartalmazó beadványt nem fogja előterjesztésnek tekinteni.
Az elsőfokú bíróság az indítvány elutasítását érdemben az alábbiakra alapította: Az elítélt az alapeljárás során a számtalan terhelő bizonyíték ellenére tagadta a bűnösségét, egyáltalán nem tanúsított megbánó magatartást, holott a bűncselekményeket a gyermekei sérelmére követte el. Bár a magatartásával a büntetés végrehajtása során probléma nem volt, azonban a megyei bíróság álláspontja szerint ahhoz, hogy ezt a különösen nagy kedvezményt kiérdemelje, az átlag elítélthez képest olyan „pluszt” kell felmutatni, ami alátámasztja, hogy azt kiérdemelte. Az elítélt a büntetése több mint a felét letöltötte, ezalatt mindössze két jutalmat érdemelt ki, ami azt bizonyítja, hogy semmi átlag felettit nem produkált, ami példaként állhatna az elítélt-társai előtt, és indokolná a kedvezményt.
A másodfokú bíróság a fellebbezést alaposnak találta.
Nem osztotta az elsőfokú bíróság álláspontját az előterjesztés szabályosságával és elbírálásra alkalmasságával kapcsolatban. Az ügy irataiból megállapítható, hogy az előterjesztés az illetékes intézeti szakszolgálat tényekre alapozott pozitív véleménye után kétségtelenül olyan parancsnoki véleményt tartalmaz, ami összességében a végrehajtási fokozat megváltoztatása ellen szól. A másodfokú bíróság álláspontja szerint a parancsnoki vélemény ellenére az előterjesztés megfelel az 1979. évi 11. törvényerejű rendeletben (Bv. tvr.) írt kritériumoknak.
A szakszolgálat az előterjesztést megtette, a parancsnok kétségesnek találta az előterjesztés alaposságát, de nem akadályozta az elítélt javára előterjesztett indítvány bírói döntését. Az előterjesztésnek nincs olyan hiányossága, amely miatt a jelen esetben, esetlegesen a jövőben, indokolt lenne annak visszaküldése az előterjesztőhöz.
Az előterjesztés a jelzett határozatlan parancsnoki vélemény mellett az alábbiakat tartalmazta: – az első bűntényes, mozgáskorlátozottsága miatt rokkantsági nyugdíjas elítélt büntetése letöltésére önként jelentkezett -, fegyelmi eljárás ellene nem indult, jutalmat két esetben érdemelt ki, segítőkész, igyekszik az elvárásoknak megfelelni, adottságai ellenére törekszik jutalmak kiérdemlésére – csendes, visszahúzódó, a felügyelettel és társaival szemben tisztelettudó -, hat gyermek apja, kapcsolattartása minden tekintetben rendezett.
A szakszolgálatok fentebb összegzett véleményéhez képest a parancsnoki vélemény kifogásolta, hogy az elítélt magatartása nem „átlag feletti”, és nem látta bizonyítottnak, hogy bűnismétlés nem várható, valamint azt, hogy az elítélt a cselekményét megbánta.
Az 1978. évi IV. törvény (Btk.) 46. § (1) bekezdése a büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartás esetén teszi lehetővé, hogy a büntetés hátralévő részét eggyel enyhébb fokozatban hajtsák végre. A hivatkozott törvényhely szerinti feltétel meglétének vagy hiányának vizsgálatakor a büntetés végrehajtása alatt tanúsított magatartáson túlmutató, olykor feltételezésen alapuló elvárások támasztása téves. A jelen eljárásban nem minősíthető, és nem vehető figyelembe a bírósági eljárás során tett vallomás tartalma, az elkövetett cselekmény tárgyi súlya, az elkövetés körülményei, ezek ugyanis a büntetéskiszabás szempontjai. Nem értelmezhető az átlag elítélti magatartáshoz képest a többletteljesítmény elvárása sem. A törvény kifogástalan magatartáshoz köti a kedvezményt, amely a fentebb leírtak szerint az elítélt esetében megállapítható.
A fentiek alapján a másodfokú bíróság az elsőfokú végzést az 1998. évi XIX. törvény (Be.) 372. § (1) bekezdése alapján megváltoztatta, és a büntetés hátralevő részét fogház fokozatban rendelte végrehajtani. (Bács-Kiskun Megyei Bíróság 1. Bkf. 1344/2004. sz.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Kvk.I.37.476/2014/3. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.I.37.476/2014/3. számú határozat
Kvk.I.37.476/2014/3.szám
A Kúria a ... ügyvéd által képviselt Magyar Szocialista Párt I. rendű, Együtt – a Korszakváltók Pártja II. rendű, Demokratikus Koalíció III. rendű, Párbeszéd Magyarországért Párt IV. rendű, és a Magyar Liberális Párt V. rendű kérelmezőknek a Nemzeti Választási Bizottság 2014. április 6. napján meghozott 955/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelme folytán megindult nemperes eljárásban - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 955/2014. számú határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatállyal megváltoztatja, megállapítja a Ve. 144. § (3) bekezdésének megsértését és a jogsértőt eltiltja a további jogszabálysértéstől.
Egy magánszemély 2014. április 2-án kifogást nyújtott be a Heves Megyei 03. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OEVB), melyben sérelmezte, hogy egy polgármesteri határozat plakátjai villanyoszlopokon való elhelyezését jogellenesnek tekintette, és kötelezte a plakátok azonnali eltávolítására. Az OEVB 44/2014. (IV.03.) számú határozatával a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasította. Határozata szerint nem volt hatásköre egy polgármesteri határozat elleni jogorvoslat elbírálására.
Az elsőfokú döntés ellen a kérelmező fellebbezett, melyben kifejtette, hogy a plakátok eltávolítására vonatkozó intézkedés nemcsak közigazgatási hatósági, hanem a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) szerint választási eljárás alapjául is szolgálhat. Hivatkozott a Kúriának egy idevágó döntésére.
A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) az OEVB határozatát helybenhagyta. Indokolásában osztotta az OEVB határozatában kifejtetteket.
Az NVB határozatával szemben a kérelmezők bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújtottak be, amelyben kérték az NVB határozatának az elsőfokú OEVB határozatára is kiterjedő megváltoztatását, a jogsértés megállapítását, valamint azt, hogy a Kúria a jogsértőket a további jogsértéstől tiltsa el, és szabjon ki bírságot. Álláspontjuk szerint a villanyoszlopokra kihelyezett választási plakátokra a közterület-használatra vonatkozó jogszabályokat nem lehet alkalmazni, azokra hivatkozva a választási plakátok eltávolítását jogszerűen nem lehet elrendelni.
A Ve. 144. §-ának helyes értelmezéséből következik, hogy választási plakát elhelyezésére kizárólag a Ve. 144. §-ának rendelkezései az irányadóak. A választási szervek a Ve. rendelkezéseinek való megfelelést vizsgálhatják, míg a közúti közlekedési szabályok, továbbá a reklámtáblák elhelyezésére vonatkozó rendeleti szabályok alkalmazásának választási ügyben nincs helye, tekintve, hogy a Ve. 144. §-a egy zárt szabályrendszert alkot.
Minthogy plakát eltávolításával kapcsolatban merült fel jogvita a választási szervek előtt és a plakáttal kapcsolatos kérdéseket a Ve. szabályozza, tévedtek a választási szervek, amikor hatáskörük hiányát állapították meg. A Kúria a vitatott jogkérdéssel kapcsolatban rámutat arra, hogy a Legfelsőbb Bíróság korábbi eseti döntésében a már nem hatályos választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény alapján fejtette ki, hogy a törvény szervi hatálya alá nem tartozó szervek nem résztvevői a tárgyi hatály szerinti választási eljárásnak. (Kvk.III.37.305/2004/2.). Azonban a 2014-es országgyűlési képviselők választási eljárására irányadó Ve. már nem tartalmazza a személyi hatály alá tartozó szervek felsorolását, ebből következőleg nem lehet a hatály alól kivettnek tekinteni az önkormányzati szerveket.
A kérelmezők a Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontjának megsértését is állították. Ez azonban nem volt megállapítható, mivel kúriai gyakorlat nem volt egyértelmű arra nézve, hogy a választási plakátok elhelyezése villanyoszlopokon jogszerű-e. Ezért rosszhiszeműség vagy rendeltetésellenes joggyakorlás nem volt tapasztalható, és erre figyelemmel a Kúria a Ve. 218. § (1) bekezdés d./ pontja szerinti bírság kiszabását mellőzte (Ve. 219. § (1) bekezdés).

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria


text:
Handó Tünde: Meghatározó a bíróságok szerepe a társadalom életében | Magyar Nemzet	Handó Tünde: Meghatározó a bíróságok szerepe a társadalom életében | Magyar Nemzet
A cikk emailben történő elküldéséhez kattintson ide, vagy másolja le és küldje el ezt a linket: https://magyarnemzet.hu/belfold/hando-tunde-meghatarozo-a-birosagok-szerepe-a-tarsadalom-eleteben-6284453/
2019. március 22. péntek 13:44 2019. 03. 22. 15:54
Handó Tünde a kaposvári önkormányzat és a hivatásrendek helyi szervezetei által 27. alkalommal tartott, Jogi beszélgetések című szakmai konferencia zárónapján hangsúlyozta: az állam ideális állapotában, a fékek és egyensúlyok rendszerében a hatalom megosztott gyakorlásáról van szó. A három hatalmi ág – törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás – együttműködve, egymásra figyelve építi azt, amit jogállamnak hívunk.
Hamis minden megközelítés, amely a hatalmi ágakat egymással szembe próbálja állítani, ezek egyik lényegi eleme, hogy a bírói hatalmat kormányzattal, törvényhozással szembeni ellenhatalomként határozzák meg és erre biztatják a bírókat és alkotmánybírókat – közölte az OBH elnöke.
Handó Tünde szólt arról is, hogy a bíróságok nem kizárólag jogalkalmazók, „a törvény szájai”, mert tevékenységükkel alakítják a jogot és ezáltal az állam működését.
Darák Péter, a Kúria elnöke előadásában szólt arról, hogy készül a Kúria következő ötéves szervezeti stratégiája. Ebben fontos kérdésként szerepel, hogy belső működését tekintve a Kúria milyen szerepfelfogást kövessen, a hierarchiára vagy a koordinációra helyezze a hangsúlyt.
Elmondta, a hierarchikus felfogás szerint a Kúria a bírósági rendszerre mint egységre tekint, amelyben a szervezeten belül szinte mindenért felelősséget vállal, s a helyes döntéseknek az eljárások végén kell megszületniük.
„Ebbe a modellbe illeszkedik az a gyakorlat, hogy a Kúria az alacsonyabb szintű bíróságokkal együttműködve dolgoz ki jogértelmezési megoldásokat az egységes jogalkalmazási irány követéséért” – közölte. Hozzátette, ennek előnye a joggyakorlat hatékony és gyors biztosítása, hátránya a kúriai bírák munkaterhének növelése, figyelmük megoszlása.
Hozzátette: ezzel szemben, ha a hangsúly a koordináción van, a bírósági szintek közötti elkülönülés funkcionális elkülönülés is, vagyis van elsőfokú bizonyító, van jogorvoslati bíróság és a jogegységesítést, jogfejlesztést biztosító Kúria.
„Itt hierarchia helyett a bírók az egyes bírói szintek autonómiájára helyezik a hangsúlyt, a Kúria a törvényben meghatározott hatáskörének gyakorlásán túl nem ad tanácsot jogértelmezési kérdésben az alsóbb fokú bíróságoknak, hanem a jogfejlesztő szerepre koncentrál és a legnagyobb horderejű ügyekben dönt” – mondta, jelezve: ennek előnye, hogy a kúriai bírák a törvényi feladataikra tudnak koncentrálni, azokat hatékonyabban képesek ellátni, de hátrány, hogy a jogértelmezési dilemmák később kerülnek a Kúria látókörébe.
„A stratégia írói nyitva hagyják a kérdést, azonban utalnak arra, hogy a Kúria jelenlegi működése inkább az első modellnek felelne meg, hiszen egyre erőteljesebben működnek azok a testületek, amelyek a gyors állásfoglalást teszik lehetővé” – jegyezte meg Darák Péter.
A Kúria elnöke szólt a jog és igazságosság problémájáról is. Úgy véli, a kettő egymásra van utalva: a jog az erkölcsi igazolást, az igazságosság pedig azt igényli, hogy az elveit ültessék át a pozitív normákba. „A kettő között sosincs állandó harmónia, az igazságosság képes megteremteni és elvonni is a pozitív jog legitimitációját” – fogalmazott.
Stumpf István alkotmánybíró előadásában azt mondta, az alkotmányos identitásnak, szuverenitásnak kell, hogy legyen egy érinthetetlen magja, amelyet nem sérthet az Európai Unió döntési rendszere sem. Ennek a magnak a napjainkban is zajló kimunkálása elsődlegesen az alkotmánybíróságok feladata.
Az alkotmánybíróságok tehát ezen a területen stratégiai szövetségesei a mindenkori nemzeti kormányoknak, hiszen a jog nyelvén mondják el a nemzeti identitást, szuverenitást érintő politikai szempontokat – hangoztatta.
Rámutatott, Magyarországon az alaptörvény hetedik módosítása után nyílt meg annak a lehetősége, hogy az Alkotmánybíróság törekedjen összhangba hozni az alaptörvényben foglalt alapvető jogokat és szabadságokat, amelyek nem korlátozhatják az ország területi egységére, népességére, államformájára, berendezkedésére vonatkozó elidegeníthetetlen rendelkezési jogosítványát.
Bánáti János, a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke kiemelte, hogy az ügyvédi hivatásrend híd szerepet tölt be a közszféra és a magánszféra között. Megítélése szerint az ügyvédi tevékenység nélkülözhetetlen a jogállamban, az állampolgárok eligazodását a legegyszerűbb jogi tanácsadástól kezdve a legösszetettebb jogi kérdések megoldásáig segítik.
A kamarai elnök felhívta a figyelmet az ügyvédi titoktartás fontosságára, amelynek szabályait a hivatásrend tagjainak nemcsak a hatóságok előtt, de a magánéletükben is be kell tartaniuk. Úgy vélte: a hatalomnak e titoktartás iránt mutatott tisztelete a jogállam értékmérője.
Fábián Adrián, a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának dékánja azt hangsúlyozta, hogy jogállamról ott beszélhetünk, ahol valós és folyamatos az állam és az állami intézmények hatalmának korlátozása, a jogrend nem szelektál, a joganyag, különösen az alaptörvény nem frázisgyűjtemény, a törvényesség követelménye mindent megelőz, s ebben mindenki egyetért. „Magyarország természetesen jogállam, hisz ezt mondja az alaptörvény” – fogalmazott.
Szita Károly (Fidesz-KDNP), Kaposvár polgármestere arra hívta fel a résztvevők figyelmét, hogy a konferenciának otthont adó, belül falfestményekkel és ólomüvegekkel díszített városháza építése 115 évvel ezelőtt fejeződött be.
Címkék: bíróságokHandó TündekonferenciaTársadalom

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A helyi önkormányzatok I.. Tartalom 1.A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben. 2.Önkormányzattípusok. 3.A központi szervek helyi önkormányzatokat. - ppt letölteni
KiadtaElvira Fábián
Az előadások a következő témára: "A helyi önkormányzatok I.. Tartalom 1.A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben. 2.Önkormányzattípusok. 3.A központi szervek helyi önkormányzatokat."— Előadás másolata:
A helyi önkormányzatok I.
Tartalom 1.A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben. 2.Önkormányzattípusok. 3.A központi szervek helyi önkormányzatokat érintő hatáskörei. 4.Önkormányzati feladat- és hatáskörök. 5.Államigazgatási feladat- és hatáskörök.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (létrehozás) 31. cikk (1) Magyarországon a helyi közügyek intézése és a helyi közhatalom gyakorlása érdekében helyi önkormányzatok működnek. (2) A helyi önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozó ügyről törvényben meghatározottak szerint helyi népszavazást lehet tartani. (3) A helyi önkormányzatokra vonatkozó szabályokat sarkalatos törvény határozza meg.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (részjogosítványok) 32. cikk (1) A helyi önkormányzat a helyi közügyek intézése körében törvény keretei között a)rendeletet alkot; b)határozatot hoz; c)önállóan igazgat; d)meghatározza szervezeti és működési rendjét; e)gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat; f)meghatározza költségvetését, annak alapján önállóan gazdálkodik; g)e célra felhasználható vagyonával és bevételeivel kötelező feladatai ellátásának veszélyeztetése nélkül vállalkozást folytathat; h)dönt a helyi adók fajtájáról és mértékéről;
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (részjogosítványok) a)önkormányzati jelképeket alkothat, helyi kitüntetéseket és elismerő címeket alapíthat; b)a feladat- és hatáskörrel rendelkező szervtől tájékoztatást kérhet, döntést kezdeményezhet, véleményt nyilváníthat; c)szabadon társulhat más helyi önkormányzattal, érdek-képviseleti szövetséget hozhat létre, feladat- és hatáskörében együttműködhet más országok helyi önkormányzatával, és tagja lehet nemzetközi önkormányzati szervezetnek; d)törvényben meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (részjogosítványok) (2) Feladatkörében eljárva a helyi önkormányzat törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, illetve törvényben kapott felhatalmazás alapján önkormányzati rendeletet alkot. (3) Az önkormányzati rendelet más jogszabállyal nem lehet ellentétes. (4) A helyi önkormányzat az önkormányzati rendeletet a kihirdetését követően haladéktalanul megküldi a fővárosi és megyei kormányhivatalnak. Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal az önkormányzati rendeletet vagy annak valamely rendelkezését jogszabálysértőnek találja, kezdeményezheti a bíróságnál az önkormányzati rendelet felülvizsgálatát.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (részjogosítványok) (5) A fővárosi és a megyei kormányhivatal kezdeményezheti a bíróságnál a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapítását. Ha a helyi önkormányzat a jogalkotási kötelezettségének a bíróság által a mulasztást megállapító döntésben meghatározott időpontig nem tesz eleget, a bíróság a fővárosi és a megyei kormányhivatal kezdeményezésére elrendeli, hogy a mulasztás orvoslásához szükséges önkormányzati rendeletet a helyi önkormányzat nevében a fővárosi és a megyei kormányhivatal vezetője alkossa meg. (6) A helyi önkormányzatok tulajdona köztulajdon, amely feladataik ellátását szolgálja.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (szervezet) 33. cikk (1) A helyi önkormányzat feladat- és hatásköreit a képviselő-testület gyakorolja. (2) A helyi képviselő-testületet a polgármester vezeti. A megyei képviselő-testület elnökét a megyei képviselő-testület saját tagjai közül választja megbízatásának időtartamára. (3) A képviselő-testület sarkalatos törvényben meghatározottak szerint bizottságot választhat, és hivatalt hozhat létre.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (kapcsolat) 34. cikk (1) A helyi önkormányzat és az állami szervek a közösségi célok elérése érdekében együttműködnek. A helyi önkormányzat részére kötelező feladat- és hatáskört törvény állapíthat meg. A helyi önkormányzat kötelező feladat- és hatásköreinek ellátásához azokkal arányban álló költségvetési, illetve más vagyoni támogatásra jogosult. (2) Törvény elrendelheti a helyi önkormányzat kötelező feladatának társulásban történő ellátását. (3) A polgármester és a megyei képviselő-testület elnöke önkormányzati feladatain kívül törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló kormányrendelet alapján kivételesen államigazgatási feladat- és hatáskört is elláthat. (4) A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatal útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletét. (5) Törvény a költségvetési egyensúly megőrzése érdekében a helyi önkormányzat törvényben meghatározott mértékű kölcsönfelvételét vagy más kötelezettségvállalását feltételhez, illetve a Kormány hozzájárulásához kötheti.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (választás) 35. cikk (1) A helyi önkormányzati képviselőket és polgármestereket a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással, a választók akaratának szabad kifejezését biztosító választáson, sarkalatos törvényben meghatározott módon választják. (2) A helyi önkormányzati képviselőket és polgármestereket sarkalatos törvényben meghatározottak szerint öt évre választják. (3) A képviselő-testület megbízatása a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjáig tart. Jelöltek hiányában elmaradt választás esetén a képviselő-testület megbízatása meghosszabbodik az időközi választás napjáig. A polgármester megbízatása az új polgármester megválasztásáig tart. (4) A képviselő-testület - sarkalatos törvényben meghatározottak szerint - kimondhatja feloszlását. (5) Az Országgyűlés a Kormány - az Alkotmánybíróság véleményének kikérését követően előterjesztett - indítványára feloszlatja az alaptörvény-ellenesen működő képviselő-testületet. (6) A feloszlás és a feloszlatás a polgármester megbízatását is megszünteti.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (egyéb) N) cikk (1) Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti. (2) Az (1) bekezdés szerinti elv érvényesítéséért elsődlegesen az Országgyűlés és a Kormány felelős. (3) Az Alkotmánybíróság, a bíróságok, a helyi önkormányzatok és más állami szervek feladatuk ellátása során az (1) bekezdés szerinti elvet kötelesek tiszteletben tartani. O) cikk Mindenki felelős önmagáért, képességei és lehetőségei szerint köteles az állami és közösségi feladatok ellátásához hozzájárulni.
A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben (egyéb) 25. cikk (2) A bíróság dönt  az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről;  a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról. 38. cikk Az állam és a helyi önkormányzatok tulajdonában álló gazdálkodó szervezetek törvényben meghatározott módon, önállóan és felelősen gazdálkodnak a törvényesség, a célszerűség és az eredményesség követelményei szerint.
Önkormányzati rendszer szabályozási kerete 1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (Mötv.) Célok:  modern, költséghatékony, feladatorientált rendszer alapjai;  az alapértékek megőrzése;  a helyi önkormányzatok pénzügyi helyzetének megszilárdítása.
Önkormányzattípusok A helyi önkormányzat ok típusai Települési önkormányzatok Községi Nagyközségi Városi Járásszékhely városi Megyei jogú városi Fővárosi kerületi Területi önkormányzatok Fővárosi Megyei
A helyi önkormányzatok és az Országgyűlés Az Országgyűlés törvényben szabályozza a helyi önkormányzatok jogállását, feladat- és hatásköreit, a kötelezően ellátandó feladatait, kötelező szervtípusait, működésének garanciáit, anyagi eszközeit és gazdálkodásának alapvető szabályait. Az Országgyűlés az alaptörvény-ellenesen működő képviselő- testület feloszlatásáról a Kormány javaslatának az Országgyűléshez való benyújtását követő soron következő ülésén határoz. E napirend tárgyalására meg kell hívni az érintett helyi önkormányzat polgármesterét. A polgármester jogosult a képviselő- testület feloszlatással kapcsolatos álláspontját az Országgyűlés döntésének meghozatala előtt ismertetni. Az Országgyűlés dönt az állam területi tagozódásáról, továbbá – az érintett önkormányzatok véleményének kikérése után – a megyék összevonásáról, szétválasztásáról, határainak megváltoztatásáról, elnevezéséről és székhelyéről, valamint a fővárosi kerületek kialakításáról.
A helyi önkormányzatok és az Országgyűlés kormányhivatalMv. miniszter Kormány indítványa AB véleményOGY Tiszaderezs és Tápiószele
A helyi önkormányzatok és az Országgyűlés Képviselői összeférhetetlenség:  1994-2014 nincs összeférhetetlenség;  2014-től összeférhetetlen; Az OGY ellenőrzési jogosítványai:  Kérdés, interpelláció;  Szakosított ellenőrző szervek (ÁSZ, AJB);  Vizsgálóbizottságok felállítása.
A helyi önkormányzatok és a köztársasági elnök Dönt az érintett helyi önkormányzatok kezdeményezésére – az ország területének közigazgatási tagozódásával, valamint területszervezéssel kapcsolatosan előkészített – városi cím adományozásáról, továbbá a község alakításáról, egyesítéséről, a községegyesítés megszüntetéséről, a város, község elnevezéséről; megbízza az illetékes kormányhivatal vezetőjét – ha az Országgyűlés a helyi képviselő- testületet feloszlatja –, hogy az új képviselő-testület megválasztásáig terjedő időre gyakorolja azokat a feladatokat és hatásköröket, amelyeket a jogszabály a polgármesternek állapít meg, halaszthatatlan esetben döntsön olyan ügyekben, amelyek a képviselő-testület átruházható hatáskörei.
A helyi önkormányzatok és a Kormány A Kormány a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter irányításával, a kormányhivatal útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletét. Köztársasági megbízott Közigazgatási hivatal Regionális közigazgatási hivatal Regionális államigazgatási hivatal Közigazgatási hivatal Kormányhivatal
A helyi önkormányzatok és a helyi önkormányzatokért felelős miniszter (bm) közreműködik a helyi önkormányzatok feladatát és hatáskörét, a polgármester, a főpolgármester, a kormányhivatal tevékenységét érintő jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és egyedi állami döntések tervezeteinek előkészítésében; közreműködik a helyi önkormányzat meghatározott kölcsönfelvételére vagy más kötelezettségvállalására vonatkozó kormányzati hozzájárulás megadásánál; összehangolja a helyi önkormányzatok működésével összefüggő településfejlesztés, gazdálkodás, valamint az egyes adatbázisokkal kapcsolatos kormányzati feladatok ellátását; koordinálja a helyi önkormányzatok rendelkezésére bocsátott fejlesztési források felhasználására kiírt pályázatokat, továbbá a helyi önkormányzatok gazdálkodását érintő jogszabályi feltételek kialakítását; közreműködik az önkormányzatok feladatfinanszírozási rendszeréhez szükséges, továbbá kormányzati döntéseket megalapozó önkormányzati adatok gyűjtésében, rendszerezésében; jogosult az államháztartásért felelős miniszter útján a Magyar Államkincstár önkormányzatok gazdálkodását érintő helyszíni vizsgálata elrendelésére; jogosult az államháztartás információs rendszerének valamennyi, az államháztartás önkormányzati alrendszerére vonatkozó adatának megismerésére, rendszerezésére; dönt a 85. § (10) bekezdésében foglalt jóváhagyás megadásáról.
A helyi önkormányzatok és a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter (Mvm) irányítja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletét; kezdeményezi a Kormánynál az Alaptörvénnyel ellentétesen működő helyi képviselő-testület feloszlatására vonatkozó országgyűlési előterjesztés benyújtását; előkészíti az Országgyűlés és a köztársasági elnök hatáskörébe tartozó területszervezési döntéseket; a kormányhivatal javaslatának megvizsgálását követően – a feltételek fennállása esetén – kezdeményezi a Kormánynál annak indítványozását, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja felül az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangját.
A helyi önkormányzatok és a (szak)miniszterek a)meghatározza a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke, a jegyző, a kormányhivatal államigazgatási feladatai ellátásának szakmai szabályait és ellenőrzi azok érvényesülését; b)a rendelkezésre álló forrásokra figyelemmel szabályozza a helyi önkormányzatok által fenntartott intézmények működésének szakmai követelményeit, az intézmények dolgozóinak képesítési előírásait, ellenőrzi az előírások érvényesülését; c)az a) és b) pontban említett ellenőrzés eredményéről tájékoztatja a helyi önkormányzatot, javaslatot tesz a hiányosságok megszüntetésére, kezdeményezheti, hogy a képviselő-testület tárgyalja meg az ellenőrzés tapasztalatait, törvénysértés esetén tájékoztatja a helyi önkormányzatokért felelős minisztert és a kormányhivatalt; d)tájékoztatja a helyi önkormányzatot a központi ágazatpolitikai célokról, a szabályozási eszközökről, és biztosítja számukra az ágazati feladatok ellátásához szükséges információt; e)a helyi önkormányzatoktól – ágazati feladatai körében – adatokat és tájékoztatást kérhet, amelyet az önkormányzat köteles teljesíteni; f)a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott címen és feltételekkel a helyi önkormányzat részére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter koordinálásával pénzügyi támogatást nyújthat.
Törvényességi felügyelet Törvényességi ellenőrzés Törvényességi felügyelet
Törvényességi felügyeleti eljárás célja A kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárásának célja a helyi önkormányzat képviselő- testülete, bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása, jegyzője működése jogszerűségének biztosítása.
A törvényességi felügyelet vizsgálati köre A kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárásában vizsgálja a helyi önkormányzat:  működésének, döntéshozatali eljárásának jogszerűségét;  döntéseinek jogszerűségét;  jogalkotási, továbbá jogszabályon alapuló döntési és feladatellátási kötelezettségének teljesítését. Nem terjed ki a kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárása – biz. kivétellel – azokra a helyi önkormányzat és szervei által hozott határozatokra:  amelyek alapján munkaügyi vitának vagy közszolgálati jogviszonyból származó vitának,  jogszabályban meghatározott bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye, vagy  amelyeket a képviselő-testület mérlegelési jogkörében hozott.
Törvényességi felügyelet EszközeiAT meghatározott Önkormányzati rendelet felülvizsgálatának kezdeményezése Törvényen alapuló jogalkotási kötelezettség elmulasztásának megállapítása Mötv-ben meghatározott
Önkormányzati rendelet felülvizsgálata AB Alaptörvénybe ütközés Indítványozza a Kormányhivatal a miniszteren keresztül Kúria Jogszabályba ütközés A Kormányhivatal kezdeményezi az eljárást
A helyi önkormányzati jogalkotási kötelezettség elmulasztásának megállapítása Kormányhivatal kezdeményezi a Kúria eljárását Határidő tűzésével kötelezi az önkormányzatot Kormányhivatal kezdeményezi a mulasztás általa történő pótlását Kúria felhatalmazza Kormányhivatal megalkotja a rendeletet
Mötv.-ben meghatározott törvényességi felügyeleti eszközök törvényességi felhívással élhet; kezdeményezheti a képviselő-testület vagy a társulási tanács összehívását, valamint e törvényben meghatározott esetben összehívja a képviselő-testület vagy a társulási tanács ülését; javasolhatja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternek, hogy kezdeményezze a Kormánynál annak indítványozását, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja felül az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangját; kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál az önkormányzat határozatának felülvizsgálatát; kezdeményezheti a határozathozatali, feladat ellátási kötelezettségét nem teljesítő helyi önkormányzattal szemben bírósági eljárás megindítását, a határozathozatal pótlásának elrendelését;
Mötv.-ben meghatározott törvényességi felügyeleti eszközök javasolhatja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternek, hogy kezdeményezze a Kormánynál az Alaptörvénnyel ellentétesen működő képviselő-testület feloszlatását; kezdeményezheti a Magyar Államkincstárnál a központi költségvetésből járó támogatás jogszabályban meghatározott részének visszatartását vagy megvonását; pert indíthat a sorozatos törvénysértést elkövető polgármester tisztségének megszüntetése iránt; fegyelmi eljárást kezdeményezhet a helyi önkormányzat polgármestere ellen és a polgármesternél a jegyző ellen;
Mötv.-ben meghatározott törvényességi felügyeleti eszközök kezdeményezheti a helyi önkormányzat gazdálkodását érintő vizsgálat lefolytatását az Állami Számvevőszéknél; szakmai segítséget nyújt a helyi önkormányzatnak a feladat- és hatáskörébe tartozó ügyben; törvényességi felügyeleti bírságot szabhat ki a helyi önkormányzatra vagy a társulásra az e törvényben meghatározott esetekben.
Önkormányzati határozathozatali és feladat-ellátási kötelezettség elmulasztása Kormányhivatal kezdeményezi a KMB eljárását Határidő tűzésével kötelezi az önkormányzatot Kormányhivatal kezdeményezi a mulasztás általa történő pótlását KMB felhatalmazza Kormányhivatal pótolja a határozatot, ellátja a feladatot
Önkormányzati feladatok MonistaDualista
A helyi önkormányzat feladat- és hatáskörei Feladat és hatáskörök ÖnkormányzatiKötelező Önként vállalt Államigazgatási
Kötelező önkormányzati feladat és hatáskörök differenciált telepítése A községi önkormányzat köteles ellátni mindazokat a törvényben meghatározott feladatokat, amelyek a helyi lakosság alapvető létfeltételeit, az ehhez szükséges közszolgáltatások közvetlen igénybevételének lehetőségeit biztosítják. A járásszékhely városi, valamint a városi önkormányzat olyan közszolgáltatásokat lát el, melyeket saját területén és vonzáskörzetében, vagy a járás egész területén gazdaságosan, hatékonyan és a szakmai szabályok előírásainak megfelelően képes biztosítani. A megyei jogú város települési önkormányzat, amely azokat a közszolgáltatásokat is biztosítja, melyek saját területén túl a megye egészére vagy nagy részére kiterjednek. A megyei önkormányzat területi önkormányzat, amely törvényben meghatározottak szerint területfejlesztési, vidékfejlesztési, területrendezési, valamint koordinációs feladatokat lát el.
Kötelező önkormányzati feladat és hatáskörök differenciált telepítése A községnek, a városnak, a járásszékhely városnak, a megyei jogú városnak, a fővárosnak és kerületeinek, valamint a megyei önkormányzatnak egymástól eltérő feladat- és hatáskörei lehetnek. Törvény a kötelező feladat- és hatáskör megállapításánál differenciálni köteles, figyelembe véve a feladat- és hatáskör jellegét, a helyi önkormányzatok eltérő adottságait, különösen a)a gazdasági teljesítőképességet; b)a lakosságszámot; c)a közigazgatási terület nagyságát. Jogszabály a hatáskör telepítésével egyidejűleg meghatározza a feladat- és hatáskörellátáshoz szükséges minimális szakmai, személyi, tárgyi és gazdasági feltételeket.
Kötelező önkormányzati feladat és hatáskörök Ötv. megoldása: A települési önkormányzat köteles gondoskodni 1.az egészséges ivóvíz ellátásáról, 2.az óvodai nevelésről, 3.az általános iskolai oktatásról és nevelésről, 4.az egészségügyi és a szociális alapellátásról, 5.a közvilágításról, 6.a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról, 7.parkolás biztosításáról; 8.köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
Kötelező (?) önkormányzati feladat és hatáskörök A helyi közügyek, valamint a helyben biztosítható közfeladatok körében ellátandó helyi önkormányzati feladatok különösen :  településfejlesztés, településrendezés;  településüzemeltetés;  egészségügyi alapellátás;  környezet-egészségügy;  óvodai ellátás;  kulturális szolgáltatás;  Szociális (települési támogatás), gyermekjóléti szolgáltatások és ellátások;  lakás- és helyiséggazdálkodás;  hulladékgazdálkodás;  sport, ifjúsági ügyek;  távhőszolgáltatás;  …  Törvény a helyi közügyek, valamint a helyben biztosítható közfeladatok körében ellátandó más helyi önkormányzati feladatot is megállapíthat.
Széles körű végrehajtási rendeleti szabályozás Az Mötv.-ben meghatározott feladatok ellátásának részletes szabályait, ha az Mötv. másként nem rendelkezik, jogszabályok tartalmazzák. A rendeleti szabályozási kör nem üresítheti ki az önkormányzáshoz való jogot!
Önként vállalt önkormányzati feladat és hatáskörök Önként vállalt feladatok Fakultatív feladatok Átvállalt önkormányzati feladatok Helyi közbiztonsággal kapcsolatos önkormányzati feladatok
Fakultatív önkormányzati feladatok A helyi képviselő-testület vagy a helyi népszavazás döntése. (a döntés kizárólag az önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozik) Megjelenhetnek törvényekben (Vtv.; Fogyv. tv.). Önként vállat feladat lehet minden olyan helyi közügy önálló megoldása, amelyet jogszabály nem utal más szerv kizárólagos hatáskörébe. Ellátása nem lehet jogszabállyal ellentétes. Nem veszélyeztetheti a kötelező feladatok ellátását. (kötelező feladatok ellátásának elsődlegessége) Helyettesítő (pótló) aktus, törvényességi felügyelet (bírság). Finanszírozása a saját bevételek, vagy az erre a célra biztosított külön források terhére lehetséges.
Az önként átvállalt (alternatív) önkormányzati feladatok A nagyobb gazdasági teljesítőképességű, lakosságszámú települési önkormányzat számára előírt kötelező feladat- és hatáskör ellátását – (1) annak egyetértésével – más települési önkormányzat vagy társulása önként akkor vállalhatja, ha azt a)a lakossági igények indokolják (2); b)gazdaságosabban és legalább változatlan szakmai színvonalon (3) ; c)többlet állami támogatás igénybevétele nélkül képes ellátni (4). A feladat- és hatáskör vállalásáról a települési önkormányzat képviselő- testülete rendeletben, a társulás határozatban dönt a feladat- és hatáskör vállalás tervezett időpontját megelőzően legalább három hónappal korábban. A kormányhivatal – indokolt esetben más állami szervek bevonásával – törvényességi felügyeleti eljárás keretében vizsgálja. A feladat- és hatáskör vállalása esetén a települési önkormányzat a központi költségvetéstől igényelheti a vállalt feladattal arányos fedezet biztosítását.
Döntési eljárás A hatáskör eredeti címzettje Átvállalt feladat ellátása Korm ányhi vatal Más állami szerv bevonása Döntés Egyeté rtés Tv. Felügy. A döntést a tárgyévet megelőző év szeptember 30- ig kell meghozni.
A helyi közbiztonsággal kapcsolatos önkormányzati feladatok A települési és a fővárosi önkormányzat a helyi közbiztonságról, vagyonának, más értékének védelméről kényszerítő eszköz alkalmazására törvény alapján jogosult szervezet létrehozásával is gondoskodhat. (szervezetalakítási jog egyik különleges formája) Állam vs. municipiális rendőrség? Elsődleges az állam szerepvállalása, amelyet kiegészít az önkormányzati feladatellátás. AT. 46. cikk (1) A rendőrség alapvető feladata a bűncselekmények megakadályozása, felderítése, a közbiztonság, a közrend és az államhatár rendjének védelme. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitánysággal kötött írásbeli együttműködési megállapodás alapján, a rendőrség szakmai felügyeletével végzi.
A helyi közbiztonsággal kapcsolatos önkormányzati feladatok az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény. önkormányzati természetvédelmi őr, a közterület- felügyelő, a mezőőr, az rendészeti feladatokat ellátó erdészeti szakszemélyzet, a rendészeti feladatokat ellátó jogosult erdészeti szakszemélyzet és a halászati őr Önkormányzati rendészeti szerv a polgármesteri hivatal a (1) belső szervezeti egységként, (2) önálló költségvetési szervként, (3) költségvetési szerv belső szervezeti egységeként hozható létre. Önkormányzati rendészeti szervet több önkormányzat társulásos formában is működtethet.
Államigazgatási feladatok Törvényben meghatározott Törvény felhatalmazása alapján kormányrendeletben meghatározott Átvállalt állami feladat
Államigazgatási feladatok Ha törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló kormányrendelet a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke, valamint a jegyző a)számára államigazgatási feladat- és hatáskört állapít meg, vagy b)honvédelmi, polgári védelmi, katasztrófaelhárítási ügyekben az országos államigazgatási feladatok helyi irányításában és végrehajtásában való részvételét rendeli el,  az ellátásukhoz szükséges költségvetési támogatást a központi költségvetés biztosítja.  Mötv. 87. § - társulás létrehozása. Ha a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke, a jegyző államigazgatási feladat- és hatáskörében jár el, a képviselő- testület, közgyűlés nem utasíthatja, döntését nem bírálhatja felül. (Ket. szabályozza!) Az ellátásukhoz szükséges költségvetési támogatást a központi költségvetés biztosítja.
Járási hivatalok létrehozatalának hatásai 1299/2011 (IX.1) Korm. határozat Járás területi és szervezeti egység a települési és megyei szint között Feladatai: a megyei szintnél alacsonyabb szinten intézendő államigazgatási feladatok 2012. évi XCIII. törvény a járások kialakításáról valamint egyes ezzel összefüggő törvények módosításáról 174/2012. (VII.26.) Korm. rend. a járási (fővárosi kerületi) hivatalok kialakításával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról
Járási hivatalok létrehozatalának hatásai Cél: az önkormányzati és államigazgatási feladatok szervezeti szinten történő szétválasztása. Rendező elv: a helyismerethez kötődő, mérlegelési jogkörbe tartozó ügyek jegyző az egyértelműen állami feladatok járási hivatal Az átkerülő feladatok döntő többségét, azok nagyságrendjét is figyelembe véve az 1.okmányirodai feladatok, 2.gyámhivatali feladatok, 3.egyes szociális ellátásokkal összefüggő feladatok, és 4.a szabálysértési ügyek alkotják.
Átvállalt állami feladatok A helyi önkormányzat – törvényben meghatározott esetekben – az állammal kötött külön megállapodás alapján elláthat állami feladatokat. A megállapodásban rendelkezni kell a feladatellátás finanszírozásáról. Csak azt tehet meg az önkormányzat, amit jogszabály előír. Pl. köznevelési törvény alapján – 3000 főnél kisebb település átvállalhatja az iskola infrastrukturális működtetését.
Megyei önkormányzatok feladatai A megyei önkormányzat területi önkormányzat, amely törvényben meghatározottak szerint területfejlesztési, vidékfejlesztési, területrendezési, valamint koordinációs feladatokat lát el. De a megyei önkormányzat is helyi önkormányzat, így vonatkoznak rá az általános szabályok is (önként vállalt feladatok, államtól átvállalt feladatok)!
Letölteni ppt "A helyi önkormányzatok I.. Tartalom 1.A helyi önkormányzatok szabályozása az Alaptörvényben. 2.Önkormányzattípusok. 3.A központi szervek helyi önkormányzatokat."
Hasonló előadás A helyi önkormányzatok és a központi állami szervek kapcsolata

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
A csillebérci gyermektábor tulajdonjogáért folyik per : budapest23
Könyvjelző / Kezdőlap / Kerületek / A csillebérci gyermektábor tulajdonjogáért folyik per
A csillebérci gyermektábor tulajdonjogáért folyik per
2011. szeptember 19. bombaynights
A Fővárosi Bíróságon pénteken folytatódott a csillebérci gyermektábor tulajdonjogáért folyó polgári per.
A pert a magyar állam kezdeményezte a Magyar Úttörők Szövetsége és társai ellen. A 2004-ben született jogerős közbenső ítélet szerint érvénytelenek a 46,5 hektáros tábor elajándékozásáról szóló szerződések, azonban az érvénytelenség jogkövetkezményeit – azaz, hogy kit és milyen mértékben illet a tábor tulajdonjoga – új eljárásban kell vizsgálni. A Fővárosi Bíróság ebben az újabb eljárásban 2005-ben függesztette fel a pert, mert a földhivatal előtt eljárások folytak más szervezeteknek az ingatlannal kapcsolatos bejegyzési kérelmével kapcsolatban. A bíróság felhívására, mivel a földhivatali eljárások befejeződtek, a magyar állam kérte a per folytatását – ezután került sor a pénteki tárgyalásra.
A csillebérci úttörőtábor tulajdonjogáért 2000-ben indított pert a magyar állam nevében eljáró Kincstári Vagyoni Igazgatóság, valamint az Ifjúsági és Sportminisztérium (ISM) a MÚSZ és társai ellen. A felperes annak megállapítását kérte, hogy érvénytelen az az ajándékozási szerződés, amellyel a Kommunista Ifjúsági Szövetség (KISZ) 1989-ben a Magyar Demokratikus Ifjúsági Szövetségre (Demisz) ruházta a csillebérci ingatlan tulajdonjogát, és indítványozta az eredeti állapot helyreállítását. Az alperesek a kereset elutasítását kérték.
A Fővárosi Bíróság (FB) első fokú ítéletében megállapította az ajándékozási szerződés érvénytelenségét, és elrendelte a magyar állam tulajdonjogának helyreállítását. Az elsőfokú ítélet megállapításai szerint a KISZ 1989-ben a XII. kongresszusán kimondta a feloszlását, és a küldöttek egyúttal elhatározták a Demisz létrehozását. A KISZ az ingatlanjait ajándékozási szerződéssel a Demiszre ruházta. A bíróság 1989. június 23-ai végzésével törölte a KISZ-t a nyilvántartásból, a Demiszt pedig bejegyezte. Az ajándékozási szerződés megkötésekor azonban a KISZ, mint kezelő már nem létezett, így a bíróság szerint nem rendelkezhetett a csillebérci ingatlan átruházásáról. Az elsőfokú ítélet szerint emiatt ajándékozási szerződés semmis, a tulajdonjog pedig az államot illeti meg.
Másodfokon a Fővárosi Ítélőtábla jogerős közbenső ítéletében helybenhagyta az elsőfokú ítéletnek az ajándékozási szerződés érvénytelenségét kimondó részét, ugyanakkor új eljárásra utasította az FB-t. (Ezt a közbenső ítéletet felülvizsgálati eljárásban a Legfelsőbb Bíróság hatályában fenntartotta.) A Fővárosi Bíróságnak most arról kell döntenie, hogy kit illet a csillebérci tábor tulajdonjoga. A perben jogutódként a magyar államot a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) Zrt. képviseli, a másodrendű felperes pedig a Nemzeti Erőforrás Minisztérium.
A pénteki tárgyaláson a kereseteket ismertették a felek. Az MNV azt kéri: a bíróság rendelje el, hogy az államot jegyezzék be az ingatlan-nyilvántartásba tulajdonosként, minél tehermentesebben. A Magyar Úttörők Szövetsége – tulajdonjogának törlése esetén – azt kérte, az ingatlanon végzett beruházásokkal számoljanak el, hozzátéve, hogy ennek érdekében egyezségkötésre is hajlandó.
Rovatok: Kerületek, XII. kerület	Címke:

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság