text:
IV/00658/2014
. IV/00658/2014
Első irat érkezett: 03/26/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.306/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (képviselet igazolása választási ügyben)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kvk.IV.37.306/2014/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
A Nemzeti Választási Bizottság 669/2014. számú határozatával helybenhagyta a Baranya Megyei 01. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság 53/2014. (03. 06.) számú határozatát, mely az indítványozó pártot 100 db ajánlóív visszaadásának elmulasztása miatt bíróság megfizetésére kötelezte.
A Kúria érdemi vizsgálat nélkül elutasította az indítványozó által benyújtott felülvizsgálati kérelmét, mert az okiratok alapján nem látta igazoltnak a meghatalmazott ügyvéd jogi képviselői minőségét.
Kúria Kvk.I.37.306/2014/2. számú végzése
IV_658_0_2014_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3091/2014. (IV. 1.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/1641
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.I.37.306/2014/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-ára hivatkozással a Kúria Kvk.I.37.306/2014/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[2]	2. A Kúria Kvk.I.37.306/2014/2. számú végzése az indítványozó I. rendű és a Magyar Igazság és Élet Pártja (1115 Budapest, Bártfai u. 49.) II. rendű kérelmezőknek a Nemzeti Választási Bizottság (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) 2014. március 11. napján hozott 669/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmét érdemi vizsgálat nélkül elutasította.
[3]	A Kúriai végzés indokolása szerint a Baranya Megyei 01. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság 53/2014. (03. 06.) számú határozatában a közös jelöltet állító kérelmezőket, mint jelölő szervezetet – 100 db. ajánlóív Választási Iroda részére történő átadásának elmulasztása miatt – 5 075 000 forint bírság megfizetésére kötelezte.
[4]	A Nemzeti Választási Bizottság 669/2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[5]	3. Az I. és II. rendű kérelmező a Nemzeti Választási Bizottság 669/2014. számú határozata ellen felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő a Kúriához.
[21]	A Kúria sérelmezett végzésének kézbesítése – a becsatolt tértivevény szerint – 2014. március 24. napján történt. Az alkotmányjogi panaszt az indítványozó 2014. március 26. napján – a törvényes határidőn belül – nyújtotta be a Kúriához, az Alkotmánybírósághoz címezve.
[22]	Az indítványozó az alkotmányjogi panaszában megjelölte az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó Abtv. 27. §-át, és a Kúria Kvk.I.37.306/2014/2. számú végzését, mint sérelmezett döntést.
[27]	Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdésének értelmében az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján a bírói döntéseket az alkotmányosság szempontjából ellenőrizheti, és jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik, ezért a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének felülbírálatára nem rendelkezik hatáskörrel. {3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]; 3392/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [6].] Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz alapján a bírói döntésnek az Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálhatja. A bizonyítékok értékelését, mérlegelését, a tényállás megállapítását, a bíróság döntésének jogszerűségét az Alkotmánybíróság nem bírálhatja felül.
[30]	6.3. Az Abtv. 29. §-a szerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány az Abtv. által előírt határozott alkotmányjogi érvelést nem tartalmaz, a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet és alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést nem vet fel.
[31]	Az Alkotmánybíróság fentiekre figyelemmel az Ügyrend 30. § (2) bekezdés f) és h) pontja alapján az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. 03/26/2014
. 3091/2014. (IV. 1.)

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság


text:
⭐DÉLKELET EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE INTERNATIONAL RELATIONS QUARTERLY, Vol. 1. No. 3 (Autumn 2010/3 ısz)
DÉLKELET EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE INTERNATIONAL RELATIONS QUARTERLY, Vol. 1. No. 3 (Autumn 2010/3 ısz)
Download "DÉLKELET EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE INTERNATIONAL RELATIONS QUARTERLY, Vol. 1. No. 3 (Autumn 2010/3 ısz)"
1 DÉLKELET EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE INTERNATIONAL RELATIONS QUARTERLY, Vol. 1. No. 3 (Autumn 2010/3 ısz) KÖRNYEZETI FELELİSSÉG, KÁRELHÁRÍTÁS ÉS FINANSZÍROZÁS AZ EURÓPAI UNIÓ RENDSZERÉBEN JUNG KATALIN SZILVIA Kivonat A tanulmány tárgya és célja szerint többrétő. Az elsı gondolati egység egy 2008-as jogesetet mutat be, melyben Olaszország az Európai Unió Bíróságához fordult elızetes döntéshozatal végett. Az ERG és társai eset kapcsán olyan fontos elveket tisztázott a Bíróság, mint a szennyezı fizet elve, a Környezetjogi felelısségrıl szóló 2004/35/EK irányelv, az általa bevezetett felelısségi mechanizmus, vétkesség és gondatlanság esetkörei, valamint a károk megelızési és elhárítási kötelezettsége. A Magyarországot sújtó, október 4-i környezeti katasztrófa - melyben a timföldgyártás mellékterméke, a vörösiszap pusztított a Dunántúlon e kérdéseket megkerülhetetlenné teszi. Luxemburg az olasz eset során végzett interpretációjával alapot nyújthat a jelen káresemény felméréséhez, a különbözı illetékes hatóságok és gazdasági szereplık viszonyának, kötelezettségeinek elemzéséhez. Az Unió által bevezetett jogi megoldások, vélelmek és a bizonyítási teher megfordítása - általánosabb értelemben is irányt mutathatnak és megfontolandóak lehetnek a hazai jogalkotás számára. A második rész erre kívánja felhívni a figyelmet, mellyel párhuzamosan elemzi az esetet a jelenlegi nemzeti jogszabályok, kárelhárító cselekmények és szakértıi vizsgálatok alapján. Mindezek során az Unió elızetes eljárása, az irányelvek értelmezésének idıbeli és tárgyi hatálya, illetve a nemzeti és európai fórumok viszonya is tisztázást nyer. A nemzeti fórumok többé nem tekinthetnek úgy a Közösségre, mint valamely beavatkozó, felsı entitásra reális és élelmes megoldásait kell látniuk és saját érdekükben figyelemmel lenniük. Hasonlóképpen az uniós normák végrehajtásával sem késlekedhetnek, hiszen határidıs és jogkövetı magatartás esetén, talán még egy ilyen katasztrófa is elkerülhetı lett volna. Kulcsszavak: vörösiszap, környezetszennyezés, környezeti felelısség, vétkesség és gondatlanság, kárelhárítás és finanszírozás, a szennyezı fizet elve, Európai Bíróság. * Környezeti felelısség, kárelhárítás és finanszírozás az Európai Unió rendszerében vs. Vörösiszap hömpölygı hatáskörei, felelısök és károk október 4-én környezeti katasztrófa sújtotta Magyarországot. A timföldgyártás mellékterméke, a vörösiszap pusztított a Dunántúlon, szedte áldozatait és károsította a környezı élıvilágot, természetet. Az eset hirtelensége, a területen található jogszabályi, felügyeleti és hatásköri bizonytalanságok megközelítéséhez, egy friss, szintén 2010-ben elbírált Európai Bírósági ügy nyújt megfelelı alapot. A C-378/08. sz. ERG és társai ügy 1 aktualitását, a Luxemburgi Bíróság elızetes döntéshozatali eljárásában tárgyalt kérdések adják: a Környezetjogi felelısségrıl szóló irányelv értelmezése, alkalmazhatósága és jogi megoldásai, a szennyezı fizet elve, valamint a károk megelızésének és elhárításának kötelezettsége. Az eset ismertetése arra kívánja felhívni a figyelmet, hogy nemzeti fórumaink elıtt újra és újra elıfordulnak problémák, melyre Luxemburg és az unió jogalkotása megfontolandó megoldásokkal is szolgálhatna. Ez azonban sokszor elbukik a tagállamok hajlandóságán, az uniós normák végrehajtása, átültetése során, illetve már a közösségi elem felismerésének szintjén. Tekintetünket azonban fel kell emelnünk nemzeti territorialitásunk köreibıl! Az Unió ítélkezési gyakorlatára nem gondolhatunk többé úgy, mint végsı soron alkalmazható valamely elviselhetıre, nem lehet többé szó hatalmi kérdésekrıl2 2 Jung Katalin Szilvia Autumn 2010 İsz Ezt kívánja tılünk az effet utile elve is. 2 A jelen EU bírósági eset fényében a sarkalatos kérdések: elfogadás átültetés végrehajtás, megelızés és elhárítás. E magatartás követésre érdemes, és alkalmas lehet más, hasonló katasztrófák megelızésére, talán még a vörösiszap pusztítása is elkerülhetı lett volna intencióival. A jelen eset 2008-ban került az Európai Bíróság elé. Kiemelését indokolja, hogy elemzése által tisztább képet kapunk az Unió - környezetszennyezés kapcsán felmerülı - felelısségi kérdéseirıl: a szennyezés és gazdasági szereplık viszonyának vizsgálatáról, az okozati összefüggésrıl, a vétkesség és gondatlanság problematikájáról. Tisztázza továbbá az elfogadhatóság kérdését az elızetes döntéshozatali eljárás során, illetve az idıbeli és tárgyi hatály problémáját egy irányelv alkalmazási köreinél. Nemzeti jogalkalmazás szintjén ezzel kapcsolatban sokszor úgy nyilatkoznak, ahol az idıbeli és tárgyi hatály nem stimmel, ott nem tehetjük meg, hogy ráerıszakoljuk az uniós megoldásokat az ügyre. De itt épp a megközelítéssel van a probléma. Nem erıszakról, s nem valamilyen szükséges rosszról van szó, hanem egy könnyebbséget hozó, jobb, tisztább eligazodást nyújtó megoldásról. Luxemburg hangsúlyozza, a nemzeti bíróság szabadon dönt, alkalmazandónak találja-e ügyére a felfedett normákat vagy sem. A vörösiszap- eset kapcsán azonban ez igen hasznos volna. Az ERG és társai eset az EU Bíróság elıtt 2008 júniusában elızetes döntéshozatal iránti kérelemmel fordult az Európai Bírósághoz (EB) a Tribunale ammininstrativo regionale della Sicilia (Szicíliai Regionális Közigazgatási Bíróság) a 2004/35/EK irányelv értelmezése végett. A Szicíliában található Augusta kikötıt övezı Priolo Gargallo és Melilli nemzeti jelentıségő területen az 1960-as évektıl kezdıdıen folyamatosan társaságok telepedtek le. A szénhidrogén és petrolkémiai ágazatban mőködı vállalkozások elterjedésével a kıolajipar virágzásnak indult - ezzel egyidejőleg azonban a régió ismételt szennyezése is kezdetét vette. A társaságok érzékelték a veszélyt, és különbözı, tisztítási terveket dolgoztak ki a felszámolására, melyeket a miniszter tárcaközi rendelettel jóvá is hagyott. A társaságok azonban felróható késedelembe estek a végrehajtással, melynek eredményeképpen az illetékes közigazgatási hatóság, kötelezı teljesítést rendelt el. Valamint figyelmeztette ıket, hogy amennyiben nem végzik el a cselekményeket, kénytelen lesz hivatalból maga elrendelni azokat. A társaságok az elıírt intézkedések kivitelezhetetlenségére, illetve túl nagy költségére hivatkoztak és keresetet nyújtottak be a közigazgatási hatóság ellen a szicíliai regionális közigazgatási bírósághoz. A kérdést elıterjesztı fórum helyt adott a keresetnek és ítéletében megállapította, hogy a tisztítási kötelezettségek jogellenesek voltak, mivel nem vették figyelembe a szennyezı fizet elvét és a tisztességes eljárásra vonatkozó nemzeti szabályokat. A közigazgatási hatóságok erre válaszul a Consiglio di Giustizia amministrativa della Regione Sicilia - hoz (Szicília tartomány közigazgatási bíróságának tanácsa) fordultak, mely a fenti ítélet végrehajtását fel is függesztette - fumus boni jurisa. A hatóságok ezt követıen újabb intézkedéseket írtak elı a vállalkozások számára, miután a korábbiakat alkalmatlannak ítélték. Ennek keretében többek között egy gát megtervezésével és kivitelezésével bízták meg a Sviluppo (a továbbiakban: SpA) társaságot, anélkül azonban, hogy más magánjogi jogi személyeket is versenyeztettek volna a posztra. Az alapügy felperesei erre föl új keresetet intéztek a kérdést benyújtó bírósághoz, arra hivatkozva, hogy az SpA-t nem környezetvédelmi célkitőzések, hanem infrastrukturális megfontolások vezérlik: egy mesterséges sziget létrehozása a terv. Ezen a ponton, 2008 júniusában a szicíliai fórum az eljárást felfüggesztette, és elızetes döntés iránti eljárást kezdeményezett a Luxemburgi Bíróságnál. 3 A nemzeti bíróság kérdései A közösségi fórumhoz folyamodás tárgyát a 2004/35/EK A környezeti felelısségrıl szóló irányelv értelmezése, a benne foglalt szennyezı fizet elve és a környezeti károk megelızésének és felszámolásának szabályai adták. 2 Dr. Fejes Péter: Vigyázó szemetek Luxembourgra vessétek! In: Magyar Jog, A Magyar Jogász Egylet Folyóirata 2009/ o. Dr. Tóth Mihály: Büntetıjogi elıadás Phd képzés i.m3 DÉLKELET-EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE International Relations Quarterly 3 Három kérdést intézett a szicíliai fórum Luxemburghoz: a szennyezı fizet elve, valamint általában a 2004/35-ös irányelv, ellentétes-e azzal a nemzeti szabályozással, amely lehetıvé teszi az illetékes hatóság számára, hogy környezeti károk felszámolására irányuló intézkedéseket írjon elı a gazdasági szereplıknek, pusztán létesítményeik - szennyezett területhez való közelsége miatt? Illetve anélkül, hogy vizsgálnia kellett volna a szennyezési esemény, a károk és a gazdasági szereplık közötti okozati összefüggést? Valamint a gazdasági szereplık vétkességére, gondatlanságára tekintet nélkül? Luxemburg - a nemzeti szabályozás számára is megfontolandó válasza Az irányelv alkalmazásának idıbeli hatályával kapcsolatban az EB kimondta, hogy az irányelv végrehajtására szabott határidı (2007. április 30.) elıtt bekövetkezett károkra nem alkalmazandóak a szabályok. Az irányelv tehát vonatkozik a április 30-át követıen bekövetkezett kibocsátás, esemény vagy incidens által okozott károkra, amennyiben ezek vagy ezen idıpontot követıen gyakorolt tevékenységekbıl származnak; vagy ezen idıpontot megelızıen gyakorolt, azonban az említett idıpont lejártakor még be nem fejezıdött tevékenységekbıl származnak. - Ennek értelmében a vörösiszap- ügyben is irányadóak a vonatkozó rendelkezések: a szennyezı fizet elve, vagyis aki környezetkárosodást okoz, annak viselnie kell a szükséges, környezetkárosodást megelızı, illetve a helyreállítási intézkedések költségeit, ideértve a kár, illetve a kárveszély felmérésének költségeit is. Az irányelv tárgyi hatályát inkorporálva maga fogalmazza meg, amennyiben utal III. mellékletében felsorolt tevékenységekre. Az itt szerepelı energiaipari és vegyipari ágazatban mőködı gazdasági szereplık által okozott károkért objektív felelısség terheli az elkövetıket. Az Európai Bíróság többször utalt rá ítélkezési gyakorlatában, hogy az elızetes eljárás a nemzeti és a közösségi fórum közötti együttmőködés eszköze. A Bíróság segítséget nyújt ahhoz, hogy a tagállami bíróság elıtt felmerült ügyben van e közösségi elem, illetve az irányadó európai uniós rendelkezéseket miképpen kell értelmezni. A fórumok ezért szabadon fordulhatnak Luxemburghoz kérdéseikkel, ha azok megalapozottak és kellıen világosak ténybeli és jogi elemeiket tekintve. 4 A bíróság azonban azon túlmenıen, hogy felfedi az uniós jogot, megnyitja az interpretáció útját, nem jogosult eldönteni az adott ügy kapcsán, hogy szükségképpen alkalmazást is nyerjen. Ez a nemzeti fórum hatásköre. Amennyiben idıbeli és tárgyi hatályát irányadónak tekinti a tagállami bíróság, a közösségi jog szerint jár el, ha azonban nem, továbbra is a nemzeti jog szabályai fognak érvényesülni. Fontos megjegyezni, hogy Luxemburg az elızetes eljárás során nem jogot alkot, csupán felfedi azt, amit már amúgy is lefektettek az uniós normák. 5 Más kérdés, hogy jogfejlesztı tevékenységével sok, a gazdasági uniótól korábban idegen elvet, alapvetı jogosultságot épített bele a közösségi jogrendszerbe, tevékenységének egyéb megnyilvánulási terein. A 2004/35/EK direktíva - Felelısségi rendszere Az irányelv, a hatálya alá tartozó esetekben, egy felelısségi mechanizmust állít a jogalkalmazók elé. Elsı lépésként azonosítani kell a környezetszennyezı(ke)t. A szennyezéssel okozott kárnak ezt követıen valósnak és mérhetınek kell lennie ahhoz, hogy bármiféle következtetéseket vonhassanak le az elkövetık tekintetében. Harmadik lépcsıben pedig az elsı két tényezı közötti kapcsolatot kell vizsgálni, vagyis a károk és az környezetszennyezı(k) közötti okozati összefüggést. A fenti rendszer igen hasznos, ott azonban nem segít, ahol diffúz, kiterjedt szennyezıdésekrıl, jelenségekrıl van szó. Ilyen esetekben a károk nehezen behatárolhatóak, illetve a valamely jelenség negatív következményeiként megjelent okozatok, nem hozhatók összefüggésbe egyértelmően semmilyen kiváltó okkal, cselekedettel, mulasztással. 6 A módszer tekintetében ismét azt tapasztaljuk, hogy a közösségi jog és a nemzeti jog egymást támogató, nem egymás ellenében ható, vagy kizáró alkotások, hiszen az összefüggések metódusát nem tisztázza az irányelv. Ez a feladat a nemzeti jogalkotókra vár, akárcsak a szennyezı fizet elvének konkretizációja. Ennek tekintetében széles mozgástérrel rendelkeznek a tagállamok. S ebbıl már következik is az elsı kérdésre adott válasz: valamely tagország elıírhatja, hogy illetékes hatósága a kár felszámolására irányuló intézkedéseket írjon elı a gazdasági szereplıknek, melyre alapot a Közösség egy igen bravúros vélelemmel 7 szolgáltat. A praesumptio iuris a gazdaság szereplıje és a szennyezés közötti okozati összefüggést feltételezi, melyre azonban kizárólag hiteles ténykörülmény vezetheti az eljáró fórumot. Ilyen tényezı a konkrét esetben a 4 Curia, id. eset 5 Dr. Bándi Gyula: Az EB környezetjogi ítélkezési gyakorlata - elıadás - Phd képzés Curia, id. eset 7 Dr. Bándi Gyula elıadás4 4 Jung Katalin Szilvia Autumn 2010 İsz társaságok létesítményeinek közelsége a szennyezett területhez, valamint az azonosított szennyezı anyagok, és a vállalkozások tevékenységéhez használt anyagok egyezısége. Az ítélet ennek értelmében üzenetértékő minden nemzeti jogalkotás számára, 8 mely egy mesteri, ám megalapozott fordulattal válaszol a gyakran megtorlás nélkül maradó környezeti problémákra. Így a magyar jog számára is megfontolandó, mely átvette ugyan az irányelvet, eszközeit tekintve azonban vélelemmel nem él. Vétkesség és gondatlanság relevanciája Az elkövetık szándékának vizsgálata nem feltétele a fentiek alapján a felelısség megállapításának, egy esetkörben azonban mégis jelentıséggel bír. Olyan - a védett fajokban, vagy természetes élıhelyekben okozott károk tekintetében melyeket a III. mellékletben nem szereplı tevékenységgel idéztek elı. Az ilyen szennyezésekért a gazdasági szereplı csak vétkessége vagy gondatlansága esetén felel. A III. mellékletben szereplı tevékenységekkel elıidézett károk felszámolása végett tehát anélkül írhat elı intézkedéseket az illetékes hatóság, hogy vizsgálná az alanyi oldal ezen ismérveit. Ehhez csupán elızetesen a szennyezés eredetét kell felderítenie és az okozati összefüggés mibenlétét, mégpedig a nemzeti szabályozás alapján. A gazdasági szereplık jogosultságai és a bizonyítás terhe Az irányelv azonban a kontradiktórius eljárás elvének megfelelıen jogorvoslati lehetıséget biztosít a terhelteknek a károk felszámolására elıírt intézkedésekkel szemben. Bizonyíthatják, hogy harmadik fél idézte elı a kárt, s az megfelelı biztonsági intézkedés ellenére is bekövetkezett. A szennyezı fizet elve alapján senki sem felel olyan szennyezésért, amelyhez nem járult hozzá. 9 Ezen a ponton ismét egy, a felelısség megállapítását könnyítı körülménnyel találkozunk az irányelv intézményei között. A bizonyítási teher megfordul. A felelısséget ugyanis egy valószínősítés alapján terheli a fórum valamely elkövetıre, melynek során bizonyítás nincs. Ennek ellenére nem légbıl kapott, körültekintés nélkül való döntésrıl van szó, hisz szükséges a felelısséget megalapító ténykörülmények figyelembe vétele. Kétségtelen azonban, hogy az elsı valódi bizonyítási cselekmény 10 az eljárás ezen szakaszában merül csak föl. Összefoglalva tehát lehetıség van ilyen intézkedések meghozatalára, ezt megelızıen csak a károk eredetére és az okozati kérdésekre kell csak összpontosítani, illetve megalapozott tényezık alapján következtetni. A Bíróság azonban hozzátette, hogy amellett, hogy a tagállamok szabad belátása szerint határozhatják meg a felderítés eszközeit és az eljárási cselekményeket, az irányelv szabályozási kérdéseiben szigorúbb rendelkezéseknek nincs akadálya. Tehát további tevékenységeket, felelısöket is megállapíthat a hatóság. Az EUMSZ 267. cikke Az Unió mőködésérıl szóló szerzıdés 267. cikke jelöli meg feladatmegosztásként a nemzeti bíróságok és az Európai Bíróság viszonyát. Ennek alapján az uniós jogszabályok értelmezésére, érvényességi körének meghatározására hivatott Luxemburg, kizárólag a nemzeti fórum által közölt tényállás alapján. A nemzeti bíróságok feladata pedig megítélni, hogy alkalmazható-e az elıtte felmerült helyzetekre, intézkedésekre. Ha nem, nemzeti szabályai szerint kell továbbfolytatnia az eljárást. 11 Az elfogadhatóság kérdése, mint minden elızetes eljárás legelsı, szükségképpeni eleme A Bíróság minden eléje beterjesztett ügy érdemi vizsgálatát megelızıen vizsgálja, hogy rendelkezésére bocsátották-e a megfelelı ténybeli és jogi elemeket, melyek nélkül nem tud hasznos választ adni. Ennek megvilágítására, hogy mi számít kielégítı, illetve hiányos elıterjesztésnek, szintén eligazítást nyújt az ERG és társai eset. Szerepelt ugyanis még egy negyedik kérdés a szicíliai fórum folyamodásában, melyet a Közbeszerzési szerzıdésekrıl szóló 2004/18/EK irányelv és a nemzeti szabályok összeegyeztethetıségének felfedése végett terjesztett be. Azt akarta tudni, hogy megengedhetı-e az illetékes 8 Bándi, id. elıadás 9 Curia id. eset 10 Bándi, id. eıadás 11 Curia id. eset5 DÉLKELET-EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE International Relations Quarterly 5 közigazgatási hatóság azon jogosultsága, hogy a szennyezett terület rehabilitációjának megtervezése és kivitelezése végett magánjogi társaságokat bízzon meg, versenytárgyalás nélkül. A Bíróság úgy értékelte, hogy nem pontosította kellıképpen a munkálatok kivitelezésével megbízó közjogi jogi személyt, a munkálatok költségeit, valamint az aktust, amelyen át megbízta a magánjogi társaságokat. Csupán annyi szerepelt a keresetben: jelentıs környezeti hatást gyakorló és kiemelkedıen magas gazdasági értékő munkálatok, ezért az EB úgy határozott, hogy a ténybeli és jogi elemek összefüggése nem kielégítıen világos, ezért elfogadhatatlan. 12 A közösségi fórumhoz folyamodástól a nem megfelelıen feltett kérdések mellett, sokakat annak költségei is visszatarthatnak, ugyanis a Bíróság kimondta, az elızetes döntéshozatal iránti eljárás az alapeljárás része, így a nemzeti bíróság dönti el azok alakulását. Mindezek elenyészı kérdések és félelmek azonban a fórumtól nyerhetı információkhoz képest, mely által fejlıdhet jogalkalmazási képességünk, illetve jogalkotásunkra is legalább akkora hatással lehet, amennyiben a kötelezı elemeken kívül, az unió diszpozitív jogtechnikai felvetéseit is megfontoljuk. Felelısségi kérdések és iránymutatás II. Vörösiszap kapcsolat az ERG esettel október 4-én Magyarországot - minden korábbi környezeti katasztrófáját felülmúló tragédia sújtotta. Pár óra alatt az ajkai timföldgyártás mellékterméke, a vörösiszap kiszabadult a tárolására szolgáló méter magas kazettából és elárasztotta a Torna-patak völgyét. A 700 ezer tonna mennyiségben kiáramló lúgos elegy maró hatása, a hipónál tízszer erısebb. A Veszprém megye hét településén eddig nyolc halálos áldozattal járó szerencsétlenség után további 120 súlyosan sérült maradt, akik felmart bırük miatt nem biztos, hogy túlélik a tragédiát. Az iszap háromszáz házba tört be, kiirtotta a Torna és a Marcal élıvilágát, tizedelte a Rába halait - az ivóvízbázisokat azonban nem érte el. A több száz hektáron szétterült vörösiszap évekre ellehetetlenítette a földmővelést. Ártalmatlanítása, a termıföld helyreállítását is ideértve, éveket vehet igénybe. 13 A katasztrófa elemzése a 2004/35/EK irányelv felelısségi mechanizmusa alapján A tények A két eset párhuzamba állítása abból a megfontolásból született, hogy a környezeti felelısségrıl szóló irányelv alapján a vörösiszap ügye is jobban megközelíthetı lesz. Az irányelv felelısségi mechanizmusa noha tisztán nem alkalmazható, támpontokat adhat az induláshoz, a károk felméréséhez, és a felelısök és az okozati összefüggés felderítéséhez. A károk azonosítása A közvetlenül észlelhetı károk fent ismertetett köre mellett a WWF Magyarország jelentése szerint az erısen mérgezı anyag mintegy 40 km2 területet borított be, s feltehetıen a Natura 2000 védett területen vonul majd el, így a természeti károk nemzetközi szinten is kiemelt jelentıséggel bírnak, amelyek azonban csak késıbb becsülhetık fel. Egyelıre csupán az látszik, hogy a víz színe és a meder is teljesen vörös, a levegı is érezhetıen más, maró hatású, nagyon nehéz lélegezni, valamint az állatállomány tömegével pusztult el. Valószínősíthetı, hogy az egyes fajok vissza tudnak majd térni és újra benépesíteni e területeket - kérdés, hogy mennyi idıbe telik mindez Ráadásul a lúgot semlegesítı anyagok szintén mérgezı hatással lehetnek az állatokra és a növényekre, mely tovább növeli a veszteségeket. 14 A párhuzam megvonása elkerülhetetlen a tíz évvel ezelıtt a Tiszát, két hullámban ért cianid-szennyezés kapcsán. A cianid-szennyezett víz kiömlött a Baia Mare győjtımedencébıl, majd cianiddal és nehézfémekkel szennyezett iszap került a folyóba. A cianid azonnal elpusztítja az élılényeket, majd az árral együtt elvonul. A nehézfémek azonban beivódnak a talajba és a növényekbe, hatásuk hosszabb távon 12 Curia id. eset6 6 Jung Katalin Szilvia Autumn 2010 İsz érzékelhetı, akár növekedési- és szaporodási rendellenességeket is okozhatnak. A szennyezés nehézfémtartalmának felmérése ezért kulcskérdés a jelen esetben. A szennyezı(k) azonosítása A tényállást tekintve azonosságról nem beszélhetünk, hiszen az ERG eset tárgyát egy mintegy 50 éve kialakult, kiemelt jelentıségı kıolajipari terület szennyezése képezte, mint a társaságok tevékenységének mellékterméke. A vörösiszap-ügy kapcsán azonban egy termelés, a gyártás szükségképpeni velejárója, egy közismert anyag elszabadulása torkollott katasztrófába. Itt nem a hatóságilag elıírt intézkedések elmulasztásáról volt szó - hiszen elkerítve tárolták a vörösiszapot, ám annak felügyeletére, a kazetta állagának ellenırzésére nem fordítottak kellı figyelmet. A mulasztás tehát itt is fennáll, kérdés azonban, hogy a hatóság-gazdasági szereplı viszony szerint helytálló-e az elıíró- megszegı kapcsolat feltételezése, vagy a felelıs-felelıs meghatározás a találóbb? Az is igaz azonban, hogy a meglehetısen hézagos jogi szabályozásunk adta laza normák közepette, igen nehéz eligazodnia az ügy szereplıinek - illetve éppen hogy túlságosan is könnyő, ami a betartásukat illeti. A jogszabályi reformok szükségessége elkerülhetetlen. Az eset kapcsán mindez idáig kizárólag az ajkai timföldgyártás vezetıiben találta meg a halálos áldozatokat is szedı környezeti tragédia felelısét a kormány. A hazai bauxit-timföld-alumínium vertikum 33 milliárd forintos eszközértékő óriáscégét, a magyar magántıkések kezében levı a Magyar Alumínium Termelı és Kereskedelmi Zrt.- t (továbbiakban: MAL Zrt.) jelölte meg. Hende Csaba miniszter javaslatára a Parlament október 11-én elfogadta a honvédelmi törvény módosítását, mely szerint bármely gazdálkodó szervezet bármikor, kormányrendelettel állami felügyelet alá helyezhetı. 15 A céget kormánybiztosként Bakondi György irányítja. A kétéves idıtartamra kinevezett kormánybiztos feladatai közé tartozik a MAL Zrt. vagyoni helyzetének áttekintése, vagyoni jellegő kötelezettségvállalásainak ellenjegyzése. Dönt továbbá a rendkívüli intézkedés bevezetését elıidézı helyzet közvetlen elhárításával, illetve következményeinek enyhítésével összefüggı, a társaság legfıbb döntéshozó szervének hatáskörébe tartozó ügyekben. 16 Az állam utólagos védı szemeinek felrebbenése mellett, ugyanezen a napon ırizetbe vették Bakonyi Zoltán cégvezetıt, s az Ügyészségtıl elızetes letartóztatásba helyezését kérelmezték. A rendırség azzal gyanúsítja Bakonyi Zoltánt, hogy elmulasztotta a hasonló katasztrófa esetén a kármentesítéshez és az élet, testi épség, valamint a vagyon megóvásához szükséges intézkedések kidolgozását, védelmi rendszerek, a káresemény hatását csökkentı védmővek és jelzı-riasztórendszerek kialakítását. A vezetı büntetıjogi felelıssége azonban kétséges. A területen fellelhetı hézagos szabályozás terén ugyanis elképzelhetı, hogy nem sértett normát Bakonyi az 1980-as években épült kazetta mőködtetése során. Kérdés, hogy mire jók ezek a szabályok? 17 A felderítés módszere és az EU szerepvállalása A tények ismertetetése után azok közelebbi vizsgálata szükséges. A 2004/35/EK irányelv a szennyezés eredetének feltérképezését célként tőzi a jogalkalmazó elé, ennek módszerét azonban nem adja meg, azt tagállami hatáskörbe utalja. A magyar kormány a kárfelmérés és elhárítás ügyét meg is kezdte, melyrıl az Európai Unió is elismerıen nyilatkozott. A továbblépés tekintetében szabad mozgásterével azonban úgy élt Magyarország, hogy az EU-tól kért támogatást. A Közösség ilyen irányú szerepvállalásának megismerése - mely magában foglalja a célok, preferenciák kitőzését, illetve jogszabály-módosító javaslatokat elengedhetetlen a konkrét felderítı munkálatok ismertetése elıtt. Az EU szolidaritása Az eset kapcsán az Európai Unió nem maradt tétlen, az Európai Bizottság és az Európai Parlament is napirendi kérdésként foglalkozik a magyar üggyel, melynek következményei Európát is érinthetik. Az ismertetett szennyezések továbbterjedésének esetleges irányait, illetve a hasonló esetekben irányadó szabályozásokat tekintve egyaránt október 7-én a magyar kormány segítséget kért az Európai Bizottság Megfigyelési és Tájékoztatási Központjától (MIC), lehetıleg olyan 5-7 fıs szakértıi csoport formájában, akik jártasak az iszap által a lakihegyradio.hu A vörössziszap kazettájának mőködtetésére vonatkozó szabályok. 17 Hvg szám i.m. 18 i.m.7 DÉLKELET-EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE International Relations Quarterly 7 növény- és állatvilágban okozott károk enyhítésében illetve megakadályozásában. Október 11-én meg is érkeztek a baleset helyszínére a polgári védelmi szakértık öt európai országból - Franciaország, Belgium, Svédország, Ausztria, Németország -, hogy segítsenek hazánknak a vörösiszap okozta károk hatékony orvoslásának kidolgozásában. 19 Az Európai Polgári Védelmi Mechanizmust 2001-ben hozták létre, célja a katasztrófák során folytatott együttmőködés elısegítése. Az erıforrások egyesítése a bajbajutott ország megsegítésére, illetve a segítségnyújtás hatékonyabb koordinálása. A Kárpát-medence árvizeinek alkalmával, valamint a Haitin és Pakisztánban történtek kapcsán nyújtott segítséget. A szakemberek szerint a magyar kormány és a hatóságok megfelelıen kezelték a helyzetet. Mely cselekmények után a kármentesítés és a rehabilitáció következik. Az iszap hatásának felmérésében, a káros környezeti hatások kiküszöbölésében, a megelızésben, a lakott területek méregtelenítésének módjában, illetve a területek újbóli élettel való megtöltésében nyújtottak tanácsot. A financiális segítı kéz: Szolid alap vs. Szennyezı fizet elve 2002-ben, a közép-európai áradásokra válaszul létrejött az Európai Unió Szolidaritási Alap (European Union Solidarity Fund, EUSF), hogy természeti katasztrófák esetén beavatkozhasson a közösség. E körbe fıként árvizek, erdıtüzek, földrengések, viharok és aszályok tartoznak. Az alap a tagállamokat és a csatlakozási tárgyalásokat folytató országokat támogatja, amennyiben a katasztrófa természeti, és az okozott közvetlen kár összértéke meghaladja a 3 milliárd eurós összeget, illetve az ország bruttó nemzeti jövedelemének 0,6 százalékát. Kivételes esetekben egyéb, regionális, több országot érintı katasztrófa esetén is lehet támogatást kérni, amelyrıl az Európai Bizottság esetileg dönt. Kristalina Georgieva, európai válságkezelési biztos magyarországi látogatásán kijelentette: az iszapkatasztrófa esetében mégsem hívható le támogatás. A kár 400 millió forintra tehetı, mely összeg nem éri el a GDP 0,6 százalékát. Ennek ellenére nem maradnak uniós forrás nélkül a bajbajutott települések, hiszen a MIC keretében lehetıség van szakértıi segítség, illetve eszközök (vegyi anyagok, jármővek) igénybevételére. Emellett Magyarország átcsoportosíthatja a vidékfejlesztési és környezetvédelmi célú, strukturális alapból kapott összegeit is. 20 Bizonyos változtatások azonban megértek Az Európai Parlament képviselıi egyetértettek a biztos állásfoglalásával, szerintük a károkat azok okozójának kell megfizetnie, nem pedig az államnak. Fontos azonban, hogy a hasonló helyzetekre alkalmazott eljárás tekintetében módosítást sürgetnek. A jogszabályok betartatása a tagállamokkal az Európai Bizottság feladata, de szigorú szabályok, érvényesítı eszközök híján nem sokat érnek - hívta fel a figyelmet Lepage Corinne (liberális, francia) képviselı. Magyarország tekintetében megfontolandó a vörösiszap, veszélyes anyagnak minısítése a katasztrófák elemzésének tükrében. Richard Seeber (néppárti, osztrák) képviselı továbbá az ilyen anyagokkal foglalkozó cégek számára a kötelezı felelısségbiztosítás elrendelését javasolta. Az alap átalakítására vonatkozóan is érkezett javaslat, mely szerint kívánatos lenne a kárra vonatkozó küszöbérték csökkentése, illetve ha a jövıben, ipari katasztrófák esetén is felhasználható lenne. Német és román képviselık például Horst Schnellhardt (német, néppárti); Adina-Ioana Valean (liberális, román) azonban a legcélravezetıbb megoldásnak a szennyezı fizet elvét tekintették, és állítják, hogy nem az a megoldás a veszélyes üzemek ellen, ha természeti csapásokra elkülönített alapból nyújtanak segítséget. Az ipari hulladékokról szóló irányelvet is hangsúlyosabbá tennék. Georgieva, Pintér Sándor belügyminiszterrel folytatott megbeszélése során nem tartotta kizártnak az Európai Szociális Alap szabályainak ipari katasztrófákra való kiterjesztését. Erre legkorábban a hétéves költségvetés vitájában lesz lehetıség, melynek elıkészítése éppen a magyar elnökség idejére eshet. A katasztrófavédelemért és a humanitárius segítségnyújtásért felelıs biztos a magyar szabályozási háttér tekintetében kiemelte, hogy az elsı vizsgálatok alapján az unió úgy látja: a meglévı jogszabályok megfelelı keretet jelentenek, az európai jogalkotás nemzeti átültetése ugyanakkor igen hiányos. Ezért ı maga is fontosnak érzi a meglévı jogszabályokat tagállamokkal történı betartatását. Hangsúlyozta, hogy az ajkai katasztrófából tanult a Bizottság, s európai szinten fog ügyelni az európai környezetvédelmi szabályok megfelelı átültetésére. Georgieva végül emlékeztetett arra, hogy a vörösiszapot abban az esetben lehet : i.m. Több megjelenítése
Tartalomjegyzék 1. Bevezetés 2. Az Európai Unió környezetpolitikája 3. Hulladékokra vonatkozó szabályozás 4. A hulladék újrahasznosítása
Tartalomjegyzék 1. Bevezetés... 2 2. Az Európai Unió környezetpolitikája... 4 3. Hulladékokra vonatkozó szabályozás... 8 3.1 Hulladékgazdálkodási terv... 11 4. A hulladék újrahasznosítása... 12 4.1 Az Részletesebben KÉPZÉSI ANYAG ÜGYFÉLSZOLGÁLATI- ÜGYFÉLKAPCSOLATI PROGRAM: FOGYASZTÓVÉDELEM TANÁCSADÓKNAK
KÉPZÉSI ANYAG ÜGYFÉLSZOLGÁLATI- ÜGYFÉLKAPCSOLATI PROGRAM: FOGYASZTÓVÉDELEM TANÁCSADÓKNAK TARTALOMJEGYZÉK 0 A kezdetek... 2 1 Hazai fogyasztóvédelmi intézményrendszer... 3 1.1. Fogyasztóvédelem... 3 1.2. Részletesebben A nonprofit szektor mőködése és ellenırzése
Önkormányzati és Területi Ellenırzési Igazgatóság Fejlesztési és Módszertani Intézet A nonprofit szektor mőködése és ellenırzése Tanulmány 2003. december Kutatásvezetık: Dr. Báger Gusztáv egyetemi tanár Részletesebben Környezetvédelem és EU-csatlakozás
E ENG M IS ÉRINT Környezetvédelem és EU-csatlakozás Budapest 2002 Szerzõk: ÕRI ISTVÁN (I IV.), BARTHA PÉTER (V VII.) KÖRNYEZETVÉDELEM ÉS EU-CSATLAKOZÁS E ENG M IS ÉRINT Felelôs kiadó: A Magyar Köztársaság Részletesebben KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI ÁLLAM(KÖZ)IGAZGATÁSI ALAPISMERETEK
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI ÁLLAM(KÖZ)IGAZGATÁSI ALAPISMERETEK Szerkesztette: Técs y István, GEO-SIVO Kft. A fejezetek szerz i és szerz i: 1. fejezet: Técs y István 2. fejezet: Técs y István 3. fejezet: Részletesebben A GVH álláspontja a kötelezı eredetiségvizsgálat szabályozásáról, a szabályozás mőködésérıl, és a piacról
A GVH álláspontja a kötelezı eredetiségvizsgálat szabályozásáról, a szabályozás mőködésérıl, és a piacról Vezetıi összefoglaló Az utóbbi években a közbeszéd témájává vált az állam mőködési hatékonyságának Részletesebben BÍRÓ GYULA A KÖZBIZTONSÁG ÉS KÖZLEKEDÉSBIZTONSÁG EGYES KÉRDÉSEI, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A BALESET-MEGELİZÉSRE
BÍRÓ GYULA A KÖZBIZTONSÁG ÉS KÖZLEKEDÉSBIZTONSÁG EGYES KÉRDÉSEI, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A BALESET-MEGELİZÉSRE 1. Röviden a közbiztonságról, közlekedésbiztonságról és a baleset-megelızésrıl A közbiztonság, Részletesebben Az Országgyőlés Településfejlesztési és környezetvédelmi bizottságának tevékenysége 1985-1990
Az Országgyőlés Településfejlesztési és környezetvédelmi bizottságának tevékenysége 1985-1990 Ülései Meghívói Emlékeztetık, állásfoglalások Bevezetı A tárgyi idıszak nevezetes a hazai környezetvédelem Részletesebben A VÖRÖSISZAP KATASZTRÓFA KÖRNYEZETI HATÁSAI, KÁRELHÁRÍTÁSI FOLYAMATA, ALKALMAZOTT MÓDSZEREI
VI. évfolyam 1. szám - 2011. március Vágföldi Zoltán vagfoldi@hotmail.com A VÖRÖSISZAP KATASZTRÓFA KÖRNYEZETI HATÁSAI, KÁRELHÁRÍTÁSI FOLYAMATA, ALKALMAZOTT MÓDSZEREI Absztrakt Magyarország eddigi legnagyobb Részletesebben Környezetvédelmi alapismeretek. 1. modul
9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu Környezetvédelmi alapismeretek 1. modul készítette: Törneczi Arnold 1 Tartalomjegyzék 1. KÖRNYEZETVÉDELMI ALAPISMERETEK...3 Részletesebben Tartalomjegyzék I. Bevezetés, a környezetjog alapjai... 2 II. A környezetjog jogintézményei, jogágak és megoldások... 12
[1] Tartalomjegyzék I. Bevezetés, a környezetjog alapjai... 2 I.1. Bevezetés... 2 I.2. A környezethez való jog... 3 I.3. A környezetjog elveiről... 7 II. A környezetjog jogintézményei, jogágak és megoldások... Részletesebben Rózsás Eszter egyetemi adjunktus. Doktori (PhD) értekezés. Témavezetı Kajtár István tanszékvezetı egyetemi tanár
Rózsás Eszter egyetemi adjunktus A gyermekjogok tartalma, érvényesülése és védelme Doktori (PhD) értekezés Témavezetı Kajtár István tanszékvezetı egyetemi tanár Pécs 2008 TARTALOMJEGYZÉK I. BEVEZETÉS... Részletesebben Üzleti környezet egyes kérdései
NEMZETI TECHNOLÓGIAI PLATFORM A TEXTIL- ÉS RUHAIPAR MEGÚJÍTÁSÁÉRT Üzleti környezet egyes kérdései Szakértıi tanulmány a Stratégiai Kutatási Tervhez Készült a Texplat 4. munkacsoport munkájának keretében Részletesebben A hulladékgazdálkodás jogi szabályozása az Európai Unióban és Magyarországon
A hulladékgazdálkodás jogi szabályozása az Európai Unióban és Magyarországon PhD. értekezés Szerző: Dr. Marton Emőke egyetemi tanársegéd 2001. Tartalomjegyzék BEVEZETÉS... 4 A KUTATÁS CÉLJA... 4 A KUTATÁS Részletesebben Összefoglaló az EMLA 2014. december 8-án tartott ünnepi közgyűléséről. A magyar környezetvédelmi jog 20 éve
Összefoglaló az EMLA 2014. december 8-án tartott ünnepi közgyűléséről A magyar környezetvédelmi jog 20 éve KÖRNYEZETI MANAGEMENT ÉS JOG EGYESÜLET BUDAPEST, 2015 JANUÁR SZERKESZTŐK: dr. Gajdics Ágnes Gabriella, Részletesebben A BALATON RÉGIÓ TURISZTIKAI TÁRGYÚ TANULMÁNYAINAK KÖLTSÉGEI, EZEK INDOKOLTSÁGA ÉS HASZNOSULÁSA A RENDSZERVÁLTÁS ÓTA ELTELT 17 ESZTENDİBEN
Állami Számvevıszék Fejlesztési és Módszertani Intézet A BALATON RÉGIÓ TURISZTIKAI TÁRGYÚ TANULMÁNYAINAK KÖLTSÉGEI, EZEK INDOKOLTSÁGA ÉS HASZNOSULÁSA A RENDSZERVÁLTÁS ÓTA ELTELT 17 ESZTENDİBEN Tanulmány Részletesebben DOI: 10.14750/ME.2013.004. PhD ÉRTEKEZÉS. Vallasek Magdolna Márta
PhD ÉRTEKEZÉS Vallasek Magdolna Márta MISKOLC 2013 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR DEÁK FERENC ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA Vallasek Magdolna Márta A román nyugdíjrendszer fejlesztésének Részletesebben Bőnözés, börtönnépesség, elızetes letartóztatás
03_koszeg ferenc.qxd 4/13/2011 5:26 PM Page 5 KİSZEG FERENC Bőnözés, börtönnépesség, elızetes letartóztatás Igenis, tisztelettel, meg kell állapítani, hogy az ország közbiztonsága sokkal rosszabb állapotban Részletesebben Ajánló. Beköszöntı. Jancsa-Pék Judit. Kerényi Máté Fülöp. H. Nagy Mária. Elnökségi tag. Elnökségi tag. Tagozati elnök. Cikkek, tanulmányok
Adótanácsadók Egyesülete Nemzetközi Adó Tagozat Beköszöntı December, az évzárás, a visszatekintés és egyben a jövı tervezésének idıszaka. Engedjétek meg, hogy évzáró lapszámunk bevezetıjében mi is ezt Részletesebben 1996. évi XXXI. törvény. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény hatálya
Az Országgyőlés az Alaptörvénybıl és a nemzetközi szerzıdésekbıl eredı feladatok teljesítése érdekében, az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztetı tüzek megelızése, a tőzeseteknél, a mőszaki mentéseknél Részletesebben Dr. Jámbor Attila egyetemi tanársegéd Budapesti Corvinus Egyetem attila.jambor@uni-corvinus.hu
A Közös Agrárpolitika Jövıje: Elemzési Keretrendszer Dr. Jámbor Attila egyetemi tanársegéd Budapesti Corvinus Egyetem attila.jambor@uni-corvinus.hu 1. Bevezetés A Közös Agrárpolitika (KAP) már több mint Részletesebben Munka és tőzvédelmi oktatás
Munka és tőzvédelmi oktatás Kövér Tamás környezetgazdálkodási és munkavédelmi szakmérnök Tőzvédelmi elıadó Ajánlott irodalom Dr. Kósa Csaba, Munkavédelem egészségvédelem, Dr. Varga László, A munkavédelmi Részletesebben Az éghajlatvédelmi törvény tervezetének Stratégiai Környezeti Vizsgálata
Környezeti, Gazdasági, Technológiai, Kereskedelmi Szolgáltató és Fejlesztési Zrt. Az éghajlatvédelmi törvény tervezetének Stratégiai Környezeti Vizsgálata Készítette: Dr. Tombácz Endre Mozsgai Katalin Részletesebben DOKTORI (PhD) ÉRTEKEZÉS
DOKTORI (PhD) ÉRTEKEZÉS KAPOSVÁRI EGYETEM GAZDASÁGTUDOMÁNYI KAR A doktori iskola vezetıje: Dr. UDOVECZ GÁBOR MTA doktora, egyetemi tanár Témavezetı: Dr. PIROS MÁRTA Fıiskolai tanár AZ ISKOLARENDSZEREN Részletesebben 1990. évi LXV. törvény. a helyi önkormányzatokról. I. fejezet A HELYI ÖNKORMÁNYZÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI. Az önkormányzati jogok
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról Az Országgyőlés - követve hazánk haladó önkormányzati hagyományait, továbbá az Európai Önkormányzati Karta alapkövetelményeit - elismeri és védi a helyi Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI SZABÁLYOZÁSA FEJLŐDÉSÉNEK HATÁSA A HAZAI KÖRNYEZETVÉDELMI IGAZGATÁS FEJLESZTÉSÉRE*
Pro Publico Bono Online Támop Speciál 2011 Közigazgatástudományi Kar TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR-2010-0005 GELLÉRTHEGYI ISTVÁN AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI SZABÁLYOZÁSA FEJLŐDÉSÉNEK HATÁSA A HAZAI KÖRNYEZETVÉDELMI Részletesebben A DOLGOZÓI RÉSZVÉTEL ÉS AZ ÜZEMI TANÁCSOK MUNKÁJÁNAK MEGSZERVEZÉSE
A DOLGOZÓI RÉSZVÉTEL ÉS AZ ÜZEMI TANÁCSOK MUNKÁJÁNAK MEGSZERVEZÉSE Módszerek és dokumentum minták Kiadó: Friedrich Ebert Alapítvány Szakszervezeti Projekt Szerzık: Gróf Gabriella Kisgyörgy Sándor Vámos Részletesebben Tartalomjegyzék. I. rész - A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának meghatározása és a szabályozás keretei
Tartalomjegyzék I. rész - A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának meghatározása és a szabályozás keretei 1. A pénzmosás meghatározása 2. A terrorizmus finanszírozásának meghatározása 3. A pénzmosás Részletesebben Dr. Domokos N. Márton: Az EU új adatvédelmi szabályozása avagy keep bangin' on the wall of Fortress Europe
Dr. Domokos N. Márton: Az EU új adatvédelmi szabályozása avagy keep bangin' on the wall of Fortress Europe I. AZ EU ADATVÉDELMI JOGÁNAK TELJES KÖRŐ REFORMJA People get ready it's time to wake up, tear Részletesebben Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7. sz. J E G Y Z İ K Ö N Y V I. 260-8/2008.
Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7. sz. I. 260-8/2008. J E G Y Z İ K Ö N Y V Készült: 2008. szeptember 18-án Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság