text:
Közadatok - Országos Magyar Vadászkamara Szervezeti felépítés
(az 1998. szeptember 29-i, a 2001. október 4-i,
a 2002. április 3-i, a 2003. április 30-i,
a 2005. április 1-i, a 2006. december 12-i,
a 2009. április 28-i, a 2013. május 8-i, és a 2014. október 10-i
módosításokkal, egységes szerkezetben)
A Kamara elnevezése, célja és feladatai
(1) Az Országos Magyar Vadászkamara (a továbbiakban: Kamara) a hivatásos, valamint a sportvadászok önkormányzattal rendelkező, közfeladatokat, továbbá általános szakmai érdekképviseleti feladatokat is ellátó köztestülete.
a) országos szervezete,
b) az e szabályzatban meghatározott területen működő területi szervezetei
(3) Az országos szervezet megnevezése:
Röviden: OMVK
(4) Az országos szervezet bélyegző lenyomata: körlenyomatú bélyegző, középen a Magyar Köztársaság címere, köralakban az Országos Magyar Vadászkamara felirat.
(5) Az Országos Magyar Vadászkamara területi szervezetei, megnevezésük és székhelyük:
- OMVK Baranya megyei Területi Szervezete
7626 Pécs, Petőfi s. u. 45.
- OMVK Bács-Kiskun megyei Területi Szervezete
6000 Kecskemét, Rákóczi u. 9. I/5.
- OMVK Békés megyei Területi Szervezete
5600 Békéscsaba, Bajza u. 11.
- OMVK Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Területi Szervezete
3526 Miskolc, Tas u. 18.
- OMVK Csongrád megyei Területi Szervezete
6727 Szeged, Római krt. 18/b.
- OMVK Fejér megyei Területi Szervezete
8000 Székesfehérvár, Jancsár u. 7.
- OMVK Győr-Moson-Sopron megyei Területi Szervezete
- OMVK Hajdú-Bihar megyei Területi Szervezete
4026 Debrecen, Péterfia u. 4.
- OMVK Heves megyei Területi Szervezete
3300 Eger, Hibay K. u. 12.
- OMVK Jász-Nagykun-Szolnok megyei Területi Szervezete
5000 Szolnok, Petőfi u. 13.
- OMVK Komárom-Esztergom megyei Területi Szervezete
2800 Tatabánya, Réti út 156.
- OMVK Nógrád megyei Területi Szervezete
3100 Salgótarján, Pf. 234. Múzeum tér 1.
- OMVK Fővárosi- és Pest megyei Területi Szervezete
- OMVK Somogy megyei Területi Szervezete
- OMVK Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Területi Szervezete
4400 Nyíregyháza, Vörösmarty tér 7/a.
- OMVK Tolna megyei Területi Szervezete
7100 Szekszárd, Pollack Mihály u. 32/B.
- OMVK Vas megyei Területi Szervezete
9700 Szombathely, Puskás Tivadar u. 7.
- OMVK Veszprém megyei Területi Szervezete
8200 Veszprém, Dózsa György u. 32.
- OMVK Zala megyei Területi Szervezete
8900 Zalaegerszeg, Petőfi Sándor u. 39.
A területi szervezetek bélyegző lenyomata: téglalapalakú bélyegző, első sorában az Országos Magyar Vadászkamara, második sorában a területi szervezet elnevezése a megyei megjelöléssel, harmadik sorában pedig a területi szervezet székhelye kerül feltüntetésre.
A Kamara célja
A Kamara célja:
a) a hivatásos és sportvadászok általános szakmai érdekeinek képviselete és védelme,
b) közreműködés a vad védelmét, a vadgazdálkodás, valamint a vadászati jog gyakorlását, hasznosítását érintő jogszabályok megalkotásában,
c) a természetvédelem, a mező- és erdőgazdálkodás érdekeivel összhangban, tagjai útján – azok képzésének magas szintű biztosításával – az intenzív és eredményes vadgazdálkodás, valamint a vadászat elősegítése és fejlesztése,
d) a vadászati hagyományok ápolása révén a vadászati kultúra megtartása és fejlesztése,
e) annak biztosítása – szükség esetén etikai eljárás lefolytatásával -, hogy tagjai a vadászattal, vadgazdálkodással kapcsolatos előírásokat megtartsák,
f) az etikus magatartás, a vadászetika, a vadvédelem fejlesztése és képviselete, a vadászat kedvező társadalmi megítélésének elősegítése, a más érdekvédelmi és civil szervezetekkel való szoros kapcsolat kialakítása,
g) a vadvédelem elősegítése és képviselete.
A 2.§-ban meghatározott célok megvalósítása érdekében a Kamara feladata
a) a vadászati tevékenység gyakorlásával összefüggő ügyekben a hivatásos- és sportvadászok általános szakmai érdekeinek védelme és képviselete, ennek keretében:
- előterjesztések, javaslatok készítése az illetékes állami, társadalmi és gazdasági szervek részére a vadászattal és a vadgazdálkodással kapcsolatban,
- előzetes véleményezési jog gyakorlása a vad védelmét, a vadgazdálkodást, valamint a vadászati jog gyakorlását, hasznosítását érintő jogszabályokról,
- véleménynyilvánítás és előterjesztések készítése a hivatásos vadászképzés, valamint a szakmai továbbképzés követelményeiről,
- Véleménynyilvánítás és előterjesztések, javaslatok készítése az állami vadászvizsga tartalmi feltételeinek kialakításához,
- meghatározza a hivatásos vadászok kötelező szakmai továbbképzésen való részvétel feltételeit,
b) képviselni és védeni a hivatásos és sportvadászok, valamint testületeinek és szervezeteinek tekintélyét és érdekeit,
c) előmozdítani, hogy a hivatásos vadászok hivatásukból eredő jogaikat gyakorolhassák, ennek elősegítése érdekében a Hivatásos Vadászok Szolgálati Szabályzatának megalkotása,
d) a vadászetikai szabályok megalkotásával és betartásának megkövetelésével biztosítani a vadásztársadalom és a vadászat tekintélyét,
e) a vadászat egységes és kötelező szabályzatának kidolgozásával biztosítani a biztonságos és etikus vadászat feltételeit, az egységes vadászati rend kialakítását Magyarországon,
f) gondoskodás az állami vadászvizsga megszervezéséről és lebonyolításáról, az egész ország területén egységes és magas szintű követelmény-rendszer megteremtéséről,
g) etikai eljárás lefolytatása a Kamara etikai szabályait megsértő tagjaival szemben,
h) névjegyzék készítése a Kamara tagjairól, ennek naprakész, folyamatos vezetése, az illetékes állami szervek megkeresésére statisztikai adatszolgáltatás az adatvédelemmel kapcsolatos előírások betartása mellett,
i) kiállítja és érvényesíti a külön jogszabályban meghatározottak szerint a vadászjegyet és az egyéni lőjegyzéket, erről nyilvántartást vezet és adatot szolgáltat az Országos Vadgazdálkodási Adattárnak,
j) eljárás kezdeményezése az illetékes hatóságoknál a jogosulatlanul vadászó, vagy a vadászat, vadgazdálkodás érdekeit sértő cselekményt elkövető tagjaival szemben,
k) szakmai kapcsolatok létesítése és fenntartása más belföldi, illetve külföldi – vadászati, vadgazdálkodási feladatokat ellátó szervezettel, külföldi vadászati szervezetekben – esetleg tagsági viszony létesítése,
l) vadászati, vadgazdálkodási tevékenység elismerésére kitüntetés alapítása, adományozása,
m) kezdeményezés az illetékes állami szerveknél kitüntetés adományozására,
n) tagjai részére a vadászat, vadgazdálkodás területén szakmai tanácsadás nyújtása,
o) a magyar vadászati kultúra védelme, terjesztése és hagyományainak ápolása, melynek érdekében könyveket és egyéb kiadványokat szerkeszt, kiad, azokat tagjainak, a magyar vadászati kultúra iránt érdeklődőknek szervezetein keresztül terjeszt.
p) a vadászkutyák tenyésztésének és alkalmazásának segítése.
A Kamara tagjai, a tagsági viszonyból eredő jogok és kötelezettségek
A Kamara tagjai, a tagsági viszony keletkezése, felfüggesztése és megszűnése
(1) A Kamarának
- rendes és
- pártoló tagja lehet.
(2) A kamarai tagsági viszony tagfelvételi kérelem alapján létesíthető. A tagfelvételi kérelemről, a kérelmező lakóhelye szerint illetékes területi szervezet vezetősége dönt.
(3) A tagfelvételi kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy
(4) Elutasítható a tagfelvételi kérelme annak a személynek, akivel szemben olyan etikai kifogás merül fel, amely a tagsági viszony felfüggesztését, ill. etikai büntetést vonna maga után, feltéve, hogy az elutasítás okaként megjelölt cselekmény vagy mulasztás elkövetésétől két év még nem telt el.
(5) Nem utasítható el a tagfelvételi kérelme annak, aki rendelkezik a vadászat gyakorlásának külön jogszabályban előírt feltételeivel. A vadászat gyakorlásának feltételeivel a pártoló tagnak nem kell rendelkeznie.
(6) A tagfelvételi, vagy vadászjegy kiállítási, ill. érvényesítési kérelmet elutasító határozat ellen államigazgatási úton nincs jogorvoslat. A keresettel megtámadott határozatot a bíróság megváltoztathatja.
(7) A Kamarába, mint pártoló tag beléphet minden olyan természetes és jogi személy, amely, illetve aki a Kamara céljait elfogadja és a pártoló tagokra megállapított tagdíjat megfizeti. A pártoló tagság a célokat elfogadó nyilatkozat aláírásával és az éves tagdíj megfizetésével keletkezik, amennyiben a belépési szándékát a Kamara illetékes területi vezetősége elfogadja.
(1) A területi szervezet vezetősége írásban indokolt határozattal felfüggesztheti a tagsági viszonyát annak a tagnak,
b) akit a Bíróság jogerősen, egy évet meg nem haladó végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt, a szabadságvesztés időtartamára,
c) akit a Bíróság a hivatásos vadászi foglalkozástól jogerős ítélettel határozott időre eltiltott, az eltiltás időtartamára,
d) aki a Kamara által meghatározott időközönként előírt, valamint megszervezett szakmai továbbképzésen való eredményes részvételt nem tudja igazolni, legfeljebb a továbbképzésen való eredményes részvételig.
(2) A felfüggesztés időtartama alatt a tagsági viszonyból eredő valamennyi jog és kötelezettség szünetel, ugyanakkor a már befizetett tagdíjat nem kell visszafizetni. Amennyiben a felfüggesztésre az (1) bekezdés b)-d) pontjaiban foglaltak miatt kerül sor, úgy erre az időtartamra az érintett tag vadászjegyét, valamint a hivatásos vadász szolgálati naplóját és jelvényét is be kell vonni.
(3) A felfüggesztett tagsági viszonyt az (1) bekezdés a) pontja esetében a területi vezetőség a tag kérelmére állítja helyre, a b), d) pontok alapján felfüggesztett tagsági viszonyt pedig az ott megállapított időtartam lejártát követő napon áll helyre, amelyet azonban az érintett tagnak írásban be kell jelenteni.
(4) A vadászati, az erdészeti, valamint a természetvédelmi hatóság hatósági feladatokat ellátó dolgozójának tagsági viszonya az (1) bekezdés d) pontja szerinti okból nem függeszthető fel.
(1) Megszűnik a tagsági viszonya annak a tagnak,
b) aki tagsági viszonyáról lemondott,
e) aki írásbeli felszólítás ellenére is anélkül, hogy a területi szervezet vezetőségétől fizetési kedvezményt kapott volna, tizenkét hónapot meghaladóan nem fizeti a kamarai tagdíjat
(2) A területi vezetőség indokolt írásbeli határozatával ki kell zárni a Kamarából azt a tagot, akit
b) a Bíróság jogerősen a hivatásos vadász foglalkozástól végleges hatállyal eltiltott,
c) aki már bármely okból nem felel meg a tagsági viszony létesítése feltételeinek.
(3) Azt a személyt, akinek tagsági viszonya önkéntes lemondására tekintettel szűnt meg, kérelmére a tagfelvételre az érintett állandó lakóhelye szerint illetékes vezetőség ismét felveszi a Kamara tagjai közé.
(4) Az a személy, akinek tagsági viszonya az (1) bekezdés c) pontjában, illetve a (2) bekezdésben foglaltak alapján szűnt meg, kérelmére – a (2) bekezdésben foglalt büntetések kiállását követő két év elteltével – a Kamara tagjai közé – az Alapszabályban meghatározott feltételek teljesítése esetén – felvehető.
(5) Az a személy, akinek tagsági viszonya kizárás etikai büntetés alapján szűnt meg, csak akkor vehető fel tagként, ha az etikai büntetés jogerőre emelkedésétől számított két év már eltelt.
(6) A tagsági viszonynak a sport- vagy hivatásos vadász tag halála miatti megszűnése esetén, a volt tag vadászjegyét be kell vonni, s azt öt évig meg kell őrizni.
A kamarai tagsági viszonyból eredő jogok és kötelezettségek
(1) A rendes tagok kamarai tagsági viszonyon alapuló jogai
a) tanácskozási és szavazati joggal részt vehet a területi szervezet Kamarai Osztályának gyűlésén, illetve a Kamarai Osztályban választott küldöttjei útján a területi küldöttgyűlésen,
b) amennyiben a tisztségviselőkre előírt feltételeknek megfelel, megválasztható bármely kamarai tisztségre,
c) igénybe veheti a Kamara által nyújtott szolgáltatásokat,
d) a Kamara tisztségviselőitől a Kamara működéséről érdemi felvilágosítást kérhet,
e) a Kamara bármely szerve vagy tisztségviselője Alapszabályt sértő határozatának, intézkedésének Felügyelő Bizottság általi felülvizsgálatát kezdeményezheti,
f) a tudomására jutott etikai vétség elkövetése esetén az illetékes Etikai Bizottságnál kezdeményezheti etikai eljárás lefolytatását,
g) a Kamara bármely szerve törvénysértő testületi határozatának Bíróság általi felülvizsgálatát kezdeményezheti,
h) az előírt feltételek teljesítése esetén igényelheti az éves vadászjegyet.
(2) A pártoló tag a közgyűlésen csak tanácskozási joggal vehet részt, egyebekben – az (1) bekezdés b) és h) pontjaiban foglaltak kivételével – a rendes tag részére biztosított jogok megilletik.
(3) A rendes tag kamarai tagsági viszonyon alapuló kötelezettségei
a) az előírt kamarai tagdíj esedékességekor történő megfizetése,
b) a Kamara Alapszabályában és más szabályzataiban foglaltak betartása,
c) a vadászat gyakorlása során a Kamara szakmai irányelveinek, valamint a Vadászetikai Szabályzatban foglaltaknak a betartása.
(4) A pártoló tag kamarai tagsági viszonyon alapuló kötelezettsége az előírt kamarai tagdíj esedékességekor történő megfizetése.
(5) Az (1) bekezdés g) pontja szerinti perindítás szándékát a tag köteles bejelenteni a határozat meghozatalától számított tizenöt napon belül az országos szervezet Felügyelő Bizottságának, amely további tizenöt napon belül köteles állást foglalni és erről a határozatot hozó testületet, valamint a tagot írásban értesíteni. A keresetet az országos szervezet Felügyelő Bizottsága állásfoglalásának kézhezvételétől számított harminc napon belül lehet a sérelmes döntést hozó szervezet ellen benyújtani.
Szervezeti és működési alapelvek
(1) A Kamara tisztségviselőit titkosan választják – a főtitkár és a titkárok kivételével – 4 éves időtartamra. A főtitkár és a titkárok megválasztása 10 éves időtartamra történik, tisztségükből adódó feladataikat munkaviszonyban látják el. A főtitkár és a titkárok megválasztására, a rájuk érvényes és korábbi választásukkor meghatározott időtartam lejártát követően kerül sor.
(2) Tisztségviselőnek csak olyan személy választható, aki a Kamara tagja, és aki büntetlen előéletűnek minősül.
(3) A Kamara elnökének legalább 10 éves vadászati gyakorlattal rendelkező személy, főtitkárának, valamint a területi szervezet titkárának csak felsőfokú vadgazdálkodási szakképzettséggel rendelkező személy választható meg, akik közül a főtitkárnak a köztisztviselői munkakör betöltéséhez szükséges közigazgatási vizsgával, a területi szervezet titkárának pedig a Vadászati Felügyelőség hatósági feladatait ellátó dolgozójára érvényes közigazgatási vizsgával kell rendelkeznie.
(4) A Kamara tisztségviselőinek megbízatása megszűnik a tisztségviselő
c) a kamarai tagságának felfüggesztésével, vagy megszűnésével,
d) összeférhetetlensége esetén, ha az összeférhetetlenséget nem szünteti meg, az összeférhetetlenségi helyzet kialakulásától számított harminc napon belül,
e) a választás időtartamának lejártával,
f) ha a Bíróság jogerősen közügyektől eltiltás mellékbüntetésre ítélte,
g) a főtitkár és a titkárok esetében – miután feladataikat munkaviszony keretében látják el - a munkaviszony megszűnésével.
(5) Összeférhetetlenséget kell megállapítani, ha a tisztségviselő a vadászati, az erdészeti, valamint a természetvédelmi hatóságnál közszolgálati jogviszonyban áll. A fentieken túlmenően a területi szervezet vezetőségének, az országos szervezet Elnökségének, a területi és az országos Etikai Bizottságnak, továbbá a Felügyelő Bizottságnak a tagjai nem lehetnek egymásnak közeli hozzátartozói Ptk. 8:1. § (1) 1. pontja) és kereső foglalkozásuk során egymásnak alá- és fölérendeltjei.
Ha az érintett az összeférhetetlenséget nem szünteti meg az előírt harminc napon belül, akkor a határidő lejáratát követő napon automatikusan beállnak a megszűnés jogkövetkezményei.
(6) A tisztségviselő azonos kamarai szervezeten belül – a küldöttgyűlési és küldöttközgyűlési küldöttként való megválasztás esetét kivéve – csak egy tisztséget tölthet be.
(7) Amennyiben a tisztségviselő választására a megválasztási időtartam lejártát követően kerül sor, a régi tisztségviselő megbízatása az új tisztségviselő megválasztásának a napján szűnik meg.
(8) Ha a tisztségviselő megbízatása a választási ciklus lejárta előtt szűnik meg, a küldöttgyűlés a megbízatás megszűnésétől számított harminc napon belül választja meg az új tisztségviselőt. Amennyiben a tisztségviselő megválasztása a küldöttközgyűlés hatáskörébe tartozik, az új tisztségviselő megválasztása céljából a küldöttközgyűlést a megbízatás megszűnésétől számított negyvenöt napon belüli időpontra kell összehívni. Az időközi választáson megválasztott tisztségviselő megbízatása – a főtitkár és a titkárok kivételével – a rá vonatkozó választási ciklus végéig tart.
A Kamara szervei
Országos és területi szervezet
(1) Az országos szervezet a Kamara
c) a Felügyelő Bizottságból,
e) a Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottságból,
f) a Jogi Bizottságból,
g) a Vadászati Hagyományokat Ápoló és Kulturális Bizottságból,
h) Pénzügyi-Gazdálkodási Bizottságból
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt testületek tagjává csak olyan személy választható, aki a Kamarával tagsági viszonyban áll.
(3) Az országos szervezet tisztségviselői
b) a Felügyelő Bizottság elnöke,
d) a Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság elnöke,
e) a fenti (1) bekezdés f)-h) pontjaiban rögzített bizottságok elnökei.
(4) Az országos szervezet tisztségviselői megválasztásuktól a mandátumuk lejártáig- amennyiben nem országos küldöttek – mint meghívottak tanácskozási joggal részt vehetnek az Országos Küldöttközgyűlésen.
Országos képviseleti szerv
(1) A Kamara országos képviseleti szerve a területi küldöttgyűlés által a hivatásos vadászok kamarai osztályában nyilvántartásba vett minden megkezdett ötven tag után, a sportvadászok kamarai osztályában minden megkezdett háromszáz tag után megválasztott küldöttekből (a továbbiakban: országos küldött) álló Országos Küldöttközgyűlés.
(2) Az Országos Küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:
a) a Kamara Alapszabályának, Szabályzatainak, az esetleges szakmai irányelveknek, a Hivatásos Vadász Szolgálati Szabályzata, valamint a Vadászetikai Szabályzatnak a megalkotása és módosítása,
b) az országos szervezet tisztségviselőinek, az országos Etikai Bizottság, a Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság, a Felügyelő Bizottság tagjainak a megválasztása,
c) az Elnökség, a Felügyelő Bizottság, valamint a Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság és a Pénzügyi-Gazdálkodási Bizottság éves beszámolójának az elfogadása,
d) a Kamara éves költségvetésének, ennek részeként a kamarai tagsági díjnak a megállapítása, a Kamara bevételei – a területi szervezet és az országos szervezet közötti – megosztása arányának, valamint a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolónak az elfogadása,
e) a választások előkészítésére háromtagú Jelölő- és Szavazatszámláló Bizottság megválasztása, nyílt szavazással,
f) vadászati, vadgazdálkodási kitüntetés alapítása,
g) állásfoglalás a nemzetközi vadászati szervezetekben való részvételről,
h) az 1997. évi XLVI. törvényben kizárólagos hatáskörként előírt egyéb feladatok ellátása,
i) a Kamara tevékenységét segítő közhasznú társaságok létesítése,
j) a Küldöttközgyűlés által elfogadott költségvetés keretein belül a tisztségviselők díjazásának megállapítása.
(3) Az Országos Küldöttközgyűlést az elnök hívja össze, az Elnökség döntése alapján, vagy az országos küldöttek legalább 10 %-ának írásban előterjesztett és a megtárgyalandó napirendi pontokat is tartalmazó kérésére, az előterjesztést követő harminc napon belül. A meghívót – annak mellékleteivel – a Küldöttközgyűlés időpontját legalább 10 munkanappal megelőzően, postára kell adni, elsőbbségi küldeményként, hozzájárulás esetén elektronikusan kell eljuttatni.
(4) Az Országos Küldöttközgyűlést az elnök – akadályoztatása esetén – az általa kijelölt alelnök vezeti.
(5) Az Országos Küldöttközgyűlés akkor határozatképes, ha azon az országos küldöttek több mint a fele jelen van. Határozatképtelenség esetén a tizenöt napon belül ismételten összehívott Küldöttközgyűlés az eredetileg közölt napirendi pontok vonatkozásában a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes, ha az eredeti meghívó az újbóli összehívás lehetőségét, annak konkrét időpontját - mely lehet akár egy órával későbbi időpont is - tartalmazza.
(6) Az Országos Küldöttközgyűlés határozatait – az Alapszabály elfogadása és módosítása kivételével – a szavazásra jogosult jelenlévők több mint a felének az egyetértő nyílt szavazatával hozza. Titkos szavazást kell tartani a tisztségviselők megválasztásával kapcsolatban, továbbá akkor, ha az adott kérdés eldöntésére a Küldöttközgyűlés bármely tagjának kezdeményezésére a Közgyűlés titkos szavazást ír elő. Az Alapszabály elfogadásához és módosításához a jelenlévő küldöttek kétharmadának egyetértő szavazata szükséges.
a) a tisztségviselők választásánál a jelöltre bármelyik jelenlévő küldött tehet javaslatot,
b) a szavazólapnál az a jelölt kerül felvételre, aki nyílt szavazással elnyerte a jelenlévő küldöttek legalább 50 %-ának + 1 főnek a támogatását, és aki a jelölést akár személyesen, akár hiteles magánokiratba foglalt nyilatkozatban elfogadta,
c) megválasztott tisztségviselő az a jelölt lesz, aki a titkos szavazás során a küldöttek legalább 50 %-ának + 1 főnek a szavazatát megkapta,
d) amennyiben egyik jelölt sem kapta meg a megválasztásához szükséges 50 % + 1 fő szavazatot, akkor ugyanazon a Küldöttközgyűlésen erre a tisztségre újabb választást kell tartani, amelyiken a korábban két legtöbb szavazatot kapott jelölt indulhat, megválasztott tisztségviselő pedig az a jelölt lesz, aki a titkos szavazás során a küldöttek legalább 50 %-ának + 1 főnek a szavazatát megkapta,
e) a Szavazatszámláló Bizottság a szavazás lefolyásáról, az érvényes és érvénytelen szavazatok számáról, ill. a szavazás végeredményéről jegyzőkönyvet vesz fel.
(7) Az Országos Küldöttközgyűlést szükség szerint, de legalább évente egyszer össze kell hívni.
(8) Az Országos Küldöttközgyűlés üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető, továbbá két hitelesítő írnak alá.
(9) Az Országos Küldöttközgyűlés határozatait a területi kamarai szervezetek számára tizenöt napon belül írásban meg kell küldeni.
(1) Az elnökség tagjai
b) két alelnök,
e) a területi szervezetek elnökei.
(2) Az Elnökség ellátja mindazon feladatokat, amelyeket a törvény, az Alapszabály, illetve a Küldöttközgyűlés részére meghatároz. Az Elnökség kizárólagos hatáskörébe tartozik
a) döntés a Küldöttközgyűlés összehívásáról,
b) a tagsági viszony felfüggesztését, illetve megszűnését elrendelő határozat elleni fellebbezés elbírálása, feltéve, ha azt nem etikai eljárás keretében hozták meg,
c) a Kamara tevékenységét, illetve a sport- és hivatásos vadászok szakmai érdekét érintő jogszabályokkal kapcsolatban véleményezési jogkör gyakorlása,
d) az 1997. évi XLVI. törvényben előírt, illetve az Alapszabály által meghatározott egyéb kamarai feladatok ellátása,
e) az országos bizottságok tagjainak felkérése bizottsági tagságra,
f) szakbizottságok elnökeinek és tagjainak felkérése bizottsági tagságra
(3) Az Elnökség szükség szerint, de legalább negyedévente ülésezik, üléseire tanácskozási jogkörrel a Felügyelő Bizottság elnökét meg kell hívni.
(4) Az Elnökség akkor határozatképes, ha a tagjainak több mint a fele jelen van.
(5) Az Elnökség üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet az elnök, a jegyzőkönyvvezető, valamint két hitelesítő írnak alá.
(1) A Kamarát az elnök, akadályoztatása esetén az általa kijelölt alelnök teljes jogkörrel képviseli mind belföldön, mind külföldön.
(2) Az elnök feladatai:
a) a Kamara képviselete az állami és társadalmi szervek, valamint a nemzetközi és külföldi szervezetek előtt,
b) a Küldöttközgyűlés üléseinek az Elnökség döntése alapján történő összehívása,
c) a Küldöttközgyűlés levezetése,
d) az Elnökségi ülések levezetése,
e) az Országos Küldöttközgyűlés és az Országos Elnökség határozatai végrehajtásának irányítása és ellenőrzése
f) a főtitkár munkájának – és rajta keresztül a Kamara hivatali apparátusa tevékenységének - az ellenőrzése,
g) a főtitkárral kapcsolatban a munkáltatói jogkör gyakorlása,
h) a Kamara törvényes működésének biztosítása.
(1) A Kamara elnökét – akadályoztatása esetén – az általa kijelölt alelnök teljes jogkörrel képviseli mind belföldön, mind külföldön.
(2) Az alelnökök jog- és hatáskörét az Elnökség határozza meg.
(1) A Kamara hivatali szervezetének a vezetője, aki feladatait munkaviszonyban látja el.
(2) A főtitkár feladatai
a) irányítja a Kamara hivatali apparátusának a munkáját, munkáltatói jogkört gyakorol,
b) felügyeli a Kamara tevékenységét segítő vállalkozási tevékenységet (közhasznú társaságot),
c) biztosítja a Küldöttközgyűlés, az Elnökség, az elnök (alelnök) munkájához a technikai, adminisztratív feltételeket,
d) gondoskodik a Küldöttközgyűlés és az Elnökség, illetve a Titkári Értekezlet üléseinek előkészítéséről,
e) elősegíti – a hivatali apparátus segítségével – az országos bizottságok munkáját,
f) az Elnökség által meghatározott körben képviseli a Kamarát,
g) elősegíti a Kamara nemzetközi kapcsolatainak fenntartását,
h) rendszeres kapcsolatot tart a Kamara tevékenysége által érintett állami és társadalmi szervekkel,
i) folyamatos és rendszeres kapcsolatot tart a Kamara területi szervezeteivel,
j) a Titkári Értekezletet összehívja, levezeti és ellátja a Titkári Értekezlet tagjaként az Értekezlet Ügyrendjében meghatározott egyéb feladatokat, k) biztosítja a Küldöttközgyűlés és az Elnökség határozatainak végrehajtását,
l) utalványozási jogkört gyakorol,
m) ellátja mindazon egyéb feladatokat, amelyeket a Küldöttközgyűlés, az Elnökség, illetve a Kamara elnöke hatáskörébe utal.
Az Országos Etikai Bizottság
(1) Az Országos Etikai Bizottság az Országos Küldöttközgyűlés által megválasztott 9 tagból, valamint elnökből áll.
(2) Az Országos Etikai Bizottságot az Országos Küldöttközgyűlés által erre a tisztségre megválasztott elnök vezeti.
(3) Az Országos Etikai Bizottság feladatai:
a) a területi Etikai Bizottságok határozatai ellen benyújtott másodfokú etikai eljárás lefolytatása,
b) általános érvényű etikai irányelvek megfogalmazása,
c) a Kamara Vadászetikai Szabályzata tervezetének elkészítése
(4) Az Országos Etikai Bizottság működésére, eljárásának rendjére, a Kamara Etikai Szabályzata az irányadó.
(5) Az Országos Etikai Bizottság üléseit szükség szerint tartja, az ülést az Etikai Bizottság elnöke hívja össze.
(6) Az Országos Etikai Bizottság ügyrendjét saját maga állapítja meg.
(1) A Felügyelő Bizottság az Országos Küldöttközgyűlés által megválasztott hét tagból, valamint az elnökből áll.
(2) A Felügyelő Bizottságot az Országos Küldöttközgyűlés által megválasztott elnök vezeti.
(3) A Felügyelő Bizottság ellenőrzi a Kamara működésére, gazdálkodására, pénzügyi- számviteli rendjére vonatkozó jogszabályok és belső szabályok érvényesülését az országos, illetve a területi szerveknél és tisztségviselőknél.
(4) A Kamara valamennyi testületi szerve és tisztségviselője köteles a Felügyelő Bizottság ellenőrzéseit elősegíteni, a kért tájékoztatást, illetve a szükséges okiratokat rendelkezésre bocsátani.
(5) A Felügyelő Bizottság az általa észlelt hiányosságok esetén, az alábbi intézkedéseket teheti:
a) csekélyebb súlyú hiányosság megállapítása esetén, írásban felhívja a vizsgált szervezetének figyelmét és rámutat a helyes eljárásra,
b) súlyosabb hiányosság megállapítása esetén írásban tájékoztatja az Országos Elnökséget, illetőleg annak elnökét és kezdeményezi a szükséges intézkedések megtételét.
(6) Ha az (5) bekezdés b) pontja szerinti kezdeményezés nem vezet eredményre, vagy ha az ellenőrzés (vizsgálat) az Országos Elnökséggel, annak tagjaival kapcsolatban állapít meg súlyosabb hiányosságokat, a Felügyelő Bizottság kezdeményezheti az Országos Küldöttközgyűlés összehívását. Ilyen esetben az Országos Küldöttközgyűlést harminc napon belül össze kell hívni. Ennek elmulasztása esetén vagy azonnali intézkedést igénylő esetben jogosult saját hatáskörében a Küldöttközgyűlést összehívni.
(7) A Felügyelő Bizottság ügyrendjét saját maga állapítja meg.
(8) A Felügyelő Bizottság működéséről évente köteles beszámolni az országos képviseleti szervnek.
A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság
(1) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság az Országos Küldöttközgyűlés által megválasztott nyolc tagból, valamint elnökből áll.
(2) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottságot az Országos Küldöttközgyűlés által erre a tisztségre megválasztott elnök vezeti.
(3) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság
a) folyamatos kapcsolatot tart a vadvédelemmel, a természetvédelemmel és az erdővédelemmel foglalkozó érdekképviseleti és egyéb szervekkel,
b) figyelemmel kíséri a vadállomány védelmével, a vadgazdálkodással kapcsolatos szabályok, előírások érvényesülését, javaslatot tesz a szükséges intézkedések megtételére,
c) a vadállomány súlyos veszélyeztetése, vagy a vadgazdálkodással kapcsolatos szabályok, és előírások jelentős megsértése esetén figyelem felhívó előterjesztést tesz az Országos Küldöttközgyűlés, illetve az Országos Elnökség részére, szükség esetén kezdeményezi állami intézkedések megtételét.
(4) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság ügyrendjét saját maga állapítja
(5) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság működéséről évente köteles beszámolni az országos képviseleti szervnek.
(1) A Kamara országos bizottsága a Jogi Bizottság, a Vadászati Hagyományokat Ápoló- és Kulturális Bizottság, valamint a Pénzügyi és Gazdálkodási Bizottság, amelyek javaslattevő, véleményező és szaktanácsadó feladatokat látnak el.
(2) Az országos bizottságok elnökeit, mint az országos szervezet tisztségviselőit, az Országos Küldöttközgyűlés választja, míg tagjait az Elnökség kéri fel a bizottsági tagságra.
(3) Az országos bizottságok ügyrendjüket saját maguk állapítják meg.
(4) Az országos bizottságok üléseire tagjain kívül meg kell hívni a Kamara főtitkárát, aki az ülésen tanácskozási joggal vesz részt.
(1) Az Országos Elnökség javaslattevő, véleményező és szaktanácsadó szervként szakbizottságokat hozhat létre, illetőleg azokat megszüntetheti.
(2) A szakbizottságok elnökeit, valamint a szakbizottságok tagjait az Országos Elnökség kéri fel a bizottsági tagságra.
(3) A szakbizottságok ügyrendjüket saját maguk állapítják meg.
(4) Szakbizottságok üléseire – tagjain kívül – meg kell hívni a Kamara főtitkárát. Az ülésre más személyek is meghívhatók. A meghívottak az ülésen tanácskozási joggal vesznek részt.
(5) Indokolt esetben több szakbizottság együttes ülést tarthat.
Titkári Értekezlet
(1) A Titkári Értekezlet a Kamara területi szervezeteinek és országos szervezetének apparátusai közötti koordinációs feladatokat lát el.
(2) A Titkári Értekezletnek tagjai a Kamara főtitkára és a területi szervezetek titkárai, akik szavazati joggal rendelkeznek. A tagokon kívül az Értekezlet állandó meghívottjai a Kamara elnöke, a hivatásos és sportvadász alelnökök, a jogi képviselő és az országos szervezet apparátusának érdemi ügyintézői, akik az Értekezleten tanácskozási joggal vesznek részt.
(3) A Titkári Értekezlet Ügyrendjét saját maga állapítja meg, működésére az Ügyrend előírásai az irányadóak.
(1) A fővárosban a Pest megyei Szervezettel közösen, valamint a megyékben külön-külön képviseleti, ügyintéző szervekkel, valamint önálló költségvetéssel rendelkező területi szervezet működik.
(2) A Kamara Területi Szervezete:
a) területi képviseleti szervből,
b) vezetőségből,
c) Etikai Bizottságból,
d) Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottságból,
e) Felügyelő Bizottságból
(3) A területi vezetőség javaslattevő, véleményező és szaktanácsadó szervként területi szakbizottságokat hozhat létre.
(4) A szakbizottságok elnökét és tagjait a területi vezetőség kéri fel a bizottsági tagságra.
(5) A (2) bekezdésben felsorolt testületek elnökévé és tagjává csak olyan személy választható, szakbizottságok létesítése esetén azok elnökévé és tagjává csak olyan személy kérhető fel, aki a Kamarával tagsági viszonyban áll.
(6) A területi szervezet tisztségviselői
b) kamarai osztályonként egy-egy alelnök,
c) titkár,
d) a területi Etikai Bizottság elnöke,
e) a Felügyelő Bizottság elnöke,
f) a Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság elnöke,
g) két fő vezetőségi tag.
A területi képviseleti szerv
(1) A Kamara területi képviseleti szerve a területi küldöttgyűlés.
(2) A küldöttgyűlésbe a küldötteket négy éves időtartamra, a kamarai osztályokban választják. A hivatásos vadászok kamarai osztályában minden megkezdett tíztagonként, továbbá a sportvadászok kamarai osztályában – azon megyék kivételével, ahol a sportvadászok létszáma meghaladja az ötezer főt – minden megkezdett ötventagonként kell egy-egy küldöttet megválasztani. Azon megyékben, ahol a sportvadászok létszáma meghaladja az ötezer főt, minden megkezdett száztagonként kell egy-egy küldöttet megválasztani. Küldött csak az érintett kamarai osztály tagja lehet.
(3) A küldöttválasztás rendje a következő:
a) az illetékes kamarai osztályt vezető alelnök összehívja küldöttválasztás céljából a kamarai osztály ülését,
b) a kamarai osztály ülése akkor határozatképes, ha azon legalább a tagnyilvántartás alapján megválasztható küldöttek létszámának megfelelő tag jelen van,
c) a kamarai osztály ülése a jelenlévők közül elnökből és két tagból álló Szavazatszámláló és szintén elnökből és két tagból álló Jelölő Bizottságot választ nyílt szavazással, amely a jelöltekről jelöltlistát készít,
d) a jelöltlista összeállításánál a jelöltre bármelyik jelenlévő osztálytag tehet javaslatot,
e) a jelöltlistára jelöltként az kerülhet föl, aki nyílt szavazással elnyerte a jelenlévő osztálytagok legalább 50 %-ának + 1 főnek a támogatását, és aki a jelölést akár személyesen, akár teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban elfogadta,
f) a jelöltlistára a jelöltek A-B-C sorrendben kerülnek felvételre,
g) amennyiben a megválasztott Szavazatszámláló Bizottság bármely tagja a jelöltlistára felkerül, úgy helyette a bizottságba új tagot kell választani,
h) a jelölt lista lezárását követően a Jelölő Bizottság ismerteti a jelöléseket a kamarai osztály ülésével, akik titkos szavazással megválasztják küldötteiket,
i) megválasztott küldött az a jelölt lesz, aki a választás során a legtöbb szavazatot kapta, feltéve, hogy az érvényes szavazatoknak legalább a 10 %-át megszerezte,
j) a Szavazatszámláló Bizottság a szavazás lefolyásáról, az érvényes és érvénytelen szavazatok számáról, ill. a szavazás végeredményéről jegyzőkönyvet vesz fel.”
(4) A területi küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik
a) a területi vezetőség, a területi Etikai Bizottság, továbbá a négy tagból és elnökből álló Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság és a két tagból és elnökből álló Felügyelő Bizottság titkos szavazással, négy évre történő megválasztása,
b) háromtagú Jelölő és szintén háromtagú Szavazatszámláló Bizottság megválasztása nyílt szavazással,
c) a vezetőség, valamint a Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság és a Felügyelő Bizottság éves beszámolójának elfogadása,
d) a területi szervezet költségvetésének, valamint a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolónak az elfogadása,
e) Területi Közhasznú Társaság létrehozásának kezdeményezése,
f) a területi küldöttgyűlés által elfogadott költségvetés keretein belül a tisztségviselők díjazásának megállapítása,
g) minden olyan ügy, amelyet az 1997. évi XLVI. törvény a területi közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal;
h) a „Területi Szervezet Tiszteletbeli Elnöke” cím adományozása”.
(5) A területi küldöttgyűlés határozatait – a vezetőség az Etikai Bizottság, a Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság és a Felügyelő Bizottság titkos szavazással történő megválasztását kivéve – a szavazásra jogosult jelenlévő küldöttek több mint a felének az egyetértő nyílt szavazatával hozza.
a) a tisztségviselők választása során a Küldöttgyűlésen a jelenlévő küldöttek elnökből és két tagból álló Jelölő Bizottságot, valamint szintén elnökből és két tagból álló Szavazatszámláló Bizottságot választanak nyílt szavazással,
b) amennyiben a megválasztott Szavazatszámláló Bizottság bármely tagja a jelöltlistára, mint tisztségviselő felkerül, úgy a bizottságba új tagot kell választani,
c) a tisztségviselők választásánál a jelöltre bármelyik jelenlévő küldött tehet javaslatot,
d) a szavazólapnál az a jelölt kerül felvételre, aki nyílt szavazással elnyerte a jelenlévő küldöttek legalább 50 %-ának + 1 főnek a támogatását, és aki a jelölést akár személyesen, akár hiteles magánokiratba foglalt nyilatkozatban elfogadta.
e) megválasztott tisztségviselő az a jelölt lesz, aki a titkos szavazás során a küldöttek legalább 50 %-ának + 1 főnek a szavazatát megkapta
f) amennyiben egyik jelölt sem kapta meg a megválasztásához szükséges 50 % + 1 fő szavazatot, akkor ugyanazon a küldöttgyűlésen erre a tisztségre újabb választást kell tartani, amelyiken a korábban két legtöbb szavazatot kapott jelölt indulhat, megválasztott tisztségviselő pedig az a jelölt lesz, aki a titkos szavazás során a küldöttek legalább 50 %-ának + 1 főnek a szavazatát megkapta,
g) a Szavazatszámláló Bizottság a szavazás lefolyásáról, az érvényes és érvénytelen szavazatok számáról, ill. a szavazás végeredményéről jegyzőkönyvet vesz fel.
(6) A területi küldöttgyűlést szükség szerint, de legalább évente egyszer az elnök hívja össze a vezetőség döntése alapján. Össze kell hívni a küldöttgyűlést, ha a küldöttek legalább 10 %-a azt írásban – a napirend megjelölésével – kéri.
(7) A területi küldöttgyűlés határozatképes, ha azon a küldöttek több mint a fele jelen van. Határozatképtelenség esetén a tizenöt napon belül ismételten összehívott küldöttgyűlés az eredetileg közölt napirendi pontok vonatkozásában a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes, ha az eredeti meghívó az újbóli összehívás lehetőségét, annak konkrét időpontját - mely lehet akár egy órával későbbi időpont is - tartalmazza.
(8) A területi küldöttgyűlés üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető, továbbá két hitelesítő írnak alá.
A területi vezetőség
(1) A területi küldöttgyűlés titkos szavazással területi vezetőséget választ, amely az új vezetőség megválasztásáig látja el feladatát.
(2) A területi vezetőség tagjai
d) a területi Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság elnöke,
e) két fő vezetőségi tag.
(3) A területi vezetőség üléseit szükség szerint, de legalább háromhavonta tartja, amelyre az Etikai és a Felügyelő Bizottság elnökét meg kell hívni.
(4) A területi vezetőség üléseit az elnök hívja össze.
(5) A területi vezetőség ellátja mindazon feladatokat, amelyeket a törvény, illetve a területi küldöttgyűlés részére meghatároz. A vezetőség kizárólagos hatáskörébe tartozik
a) döntés a küldöttgyűlés összehívásáról,
b) döntés a tagfelvételi kérelmekről, a tagsági viszony felfüggesztése, illetve a felfüggesztett tagsági viszony helyreállítása tárgyában, illetve indokolt írásbeli határozattal – az etikai büntetésként kiszabott kizárás kivételével – az érintett tag kizárása a Kamarából,
c) a Kamara tevékenységét, illetve a sport- és hivatásos vadászok szakmai érdekét érintő jogszabályokkal kapcsolatos területi véleményezési jog gyakorlása,
d) a területi szakbizottságok létrehozása esetén azok elnökének és tagjainak felkérése,
e) a törvény vagy az Alapszabály által előírt egyéb feladatok ellátása.
(6) A vezetőség akkor határozatképes, ha a tagjainak több mint a fele jelen van.
(7) A vezetőség határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(8) A vezetőség üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet az elnök, a jegyzőkönyvvezető, valamint két hitelesítő írnak alá.
(1) A területi szervezetet az elnök, akadályoztatása esetén teljes jogkörrel a vezetőség által kijelölt sorrendben az alelnök képviseli.
(2) Az elnök feladatai
a) a küldöttgyűlés üléseinek az Elnökség döntése alapján, vagy a küldöttek legalább 10 %-ának kezdeményezésére történő összehívása, oly módon, hogy a meghívót – annak mellékleteivel – a küldöttgyűlés időpontját legalább 10 munkanappal megelőzően, elsőbbségi küldeményként postára kell adni, hozzájárulás esetén elektronikusan kell eljuttatni.
b) a küldöttgyűlés levezetése,
c) a vezetőségi ülések összehívása és levezetése,
d) a titkár munkájának – és ezen keresztül a területi szervezet hivatali apparátusa tevékenységének – az ellenőrzése,
e) a titkárral kapcsolatban a munkáltatói jogkör gyakorlása,
f) a területi szervezet törvényes működésének biztosítása.
A tiszteletbeli elnök
23/A. §.
(1) A küldöttgyűlés a Vadászkamara érdekében kifejtett szakmai-szervezési tevékenysége elismeréseképpen, annak a kamarai tagnak, aki korábban
(2) a területi szervezet elnöki tisztségét legalább két cikluson keresztül betöltötte és arra érdemes – titkos szavazással és egyszerű többségi szavazattal – a Területi Szervezet Tiszteletbeli Elnöke címet adományozhatja a négy évre szóló választási ciklus időtartamára, amely több, egymást követő választási ciklusban is adományozható.
(3) A Tiszteletbeli Elnök – aki a vezetőség és a küldöttgyűlés állandó, tanácskozási joggal rendelkező, meghívott tagja – szakmai, közéleti tekintélyével erősíti a Vadászkamara és annak területi szervezete társadalmi szerepét, tapasztalataival, tanácsaival segíti a területi vezetőség munkáját.
(4) A Tiszteletbeli Elnök elláthat minden olyan feladatot, amelyre a küldöttgyűlés vagy a területi vezetőség felkéri. A Tiszteletbeli Elnök feladatai nem állhatnak ellentétben az Országos Magyar Vadászkamaráról szóló törvénynek és az Alapszabályának, a Kamara területi szervezeteire és tisztségviselőire vonatkozó rendelkezéseivel.
(5) A Tiszteletbeli Elnök megbízása megszűnik:
a) halálával
b) a választási ciklus lejártával
c) lemondásával
d) a vadászkamarai tagságának megszűnésével
e) ha a küldöttgyűlés a címet érdemtelenségre hivatkozva, titkos szavazással és egyszerű többségi szavazattal megvonja.
(6) A területi küldöttgyűlés a Tiszteletbeli Elnöknek tiszteletdíjat állapíthat meg az Alapszabály 21. § (4) bekezdés f) pontja alapján.
(1) A területi szervezetnek kamarai osztályonként egy-egy alelnöke van.
(2) Az alelnökök az elnököt annak akadályoztatása esetén teljes jogkörrel, de a vezetőség által kijelölt sorrendben helyettesíthetik.
(3) A területi szervezet alelnökeinek jog- és hatáskörét a területi vezetőség határozza meg.
(1) A területi szervezet hivatali szervezetének a vezetője, aki feladatait munkaviszonyban látja el.
(2) A titkár feladatai
a) irányítja a hivatali apparátus munkáját, munkáltatói jogkört gyakorol,
b) biztosítja a küldöttgyűlés, a vezetőség, az elnök (alelnökök) munkájához a technikai, adminisztratív feltételeket,
c) gondoskodik a küldöttgyűlés és a vezetőség üléseinek előkészítéséről,
d) elősegíti – a hivatali apparátus segítségével – a szakbizottságok munkáját,
e) a vezetőség által meghatározott körben képviseli a területi szervezetet,
f) rendszeres kapcsolatot tart a Kamara tevékenysége által érintett megyei, állami és társadalmi szervekkel,
g) folyamatos és rendszeres kapcsolatot tart a Kamara más területi szervezeteivel, illetve az országos szervezettel és annak hivatali apparátusával,
h) biztosítja a területi küldöttgyűlés, valamint a területi vezetőség határozatainak végrehajtását,
i) felügyeli – létesítése esetén – a Területi Közhasznú Társaságot,
j) utalványozási jogkört gyakorol,
k) ellátja mindazon egyéb feladatokat, melyeket a területi küldöttgyűlés, a vezetőség, illetve a területi szervezet elnöke hatáskörébe utal.
A területi Etikai Bizottság
(1) A területi küldöttgyűlés – döntésétől függően – 4-9 tagból és elnökből álló területi Etikai Bizottságot választ négyévi időtartamra. A tagokból legalább kettőt a Hivatásos Vadászok Kamarai Osztályának tagjai közül kell választani.
(2) A területi Etikai Bizottság üléseit az elnök hívja össze, illetve vezeti.
(3) A területi Etikai Bizottság feladatai
a) a területi szervezet tagjaival szemben az Etikai Szabályzatban foglaltak betartásával, az első fokú etikai eljárás lefolytatása, határozathozatal,
b) általános érvényű etikai irányelvek megfogalmazásának kezdeményezése az Országos Etikai Bizottságnál.
(4) A területi Etikai Bizottság működésére, eljárásának rendjére, a Kamara Etikai Szabályzata az irányadó.
Területi Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság
(1) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság négy tagját és az elnökét a területi küldöttgyűlés választja négyévi időtartamra.
(2) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság ellátja illetékességi területén mindazon feladatokat, amelyeket országos szinten az Országos Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság lát el.
(3) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság üléseit az erre a tisztségre megválasztott elnök hívja össze és vezeti le, ügyrendjét saját maga állapítja meg.
(4) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet az elnök és a jegyzőkönyvvezető ír alá.
(5) A Vadvédelmi és Vadgazdálkodási Bizottság működéséről évente köteles beszámolni a területi küldöttgyűlésnek.
A Területi Felügyelő Bizottság
(1) A területi Felügyelő Bizottság a területi küldöttgyűlés által megválasztott két tagból, valamint elnökből áll, akiket négy évre választanak.
(2) A területi Felügyelő Bizottság ellenőrzi a területi szervezet működésére, gazdálkodására, pénzügyi- és számviteli rendjére vonatkozó jogszabályok és belső szabályok érvényesülését a területi szerveknél és tisztségviselőknél.
(3) A területi szervezet valamennyi testületi szerve és tisztségviselője köteles a területi Felügyelő Bizottság ellenőrzéseit elősegíteni, a kért tájékoztatást, illetve a szükséges okiratokat rendelkezésre bocsátani.
(4) A területi Felügyelő Bizottság az általa észlelt hiányosságok esetén, az alábbi intézkedéseket teheti:
a) csekélyebb súlyú hiányosság megállapítása esetén írásban felhívja a vizsgált szervezet vagy tisztségviselő figyelmét a megállapított hiányosságra és rámutat a helyes eljárásra,
b) súlyosabb hiányosság megállapítása esetén írásban tájékoztatja a területi vezetőséget, illetve annak elnökét és kezdeményezi a szükséges intézkedések megtételét.
(5) Ha a (4) bekezdés d) pontja szerinti kezdeményezés nem vezet eredményre, a Felügyelő Bizottság kezdeményezheti a területi küldöttgyűlés összehívását. Ilyen esetben a területi küldöttgyűlést harminc napon belül össze kell hívni. Ennek elmulasztása esetén, vagy azonnali intézkedést igénylő esetben, jogosult saját hatáskörében a területi küldöttgyűlést összehívni.
(6) A területi Felügyelő Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg.
(7) A területi Felügyelő Bizottság működéséről évente köteles beszámolni a területi küldöttgyűlésnek.
Területi szakbizottságok
(1) A területi vezetőség szükség szerint javaslattevő, véleményező és szaktanácsadó szervként szakbizottságokat hozhat létre, illetőleg azokat megszüntetheti.
(2) A szakbizottságok elnökeit és tagjait a területi vezetőség kéri fel a bizottsági tagságra.
(4) A szakbizottságok üléseire – tagjain kívül – meg kell hívni a területi szervezet titkárát, aki tanácskozási joggal vesz részt az ülésen.
(1) Területi szervezetben a hivatásos, valamint a sportvadászok számára külön-külön Kamarai osztályt kell kialakítani.
(2) A Kamara tagja tagfelvétele alkalmával kérelmében meg kell, hogy jelölje melyik Kamarai osztályba kéri felvételét.
(3) A hivatásos vadászok Kamarai osztályába csak olyan személyt lehet felvenni, akit hivatásos vadászként vettek nyilvántartásba.
(4) A Kamarai osztály ülését a területi vezetőség illetékes alelnöke – mint a küldöttek által erre kijelölt személy a helyben szokásos módon és egyúttal az összehívott ülést levezeti.
(5) A Kamarai osztályok ülését kétévente össze kell hívni. A Kamarai osztály ülését akkor is össze kell hívni, ha az osztály tagjainak 10 %-a ezt írásban kéri.
(6) A Kamarai osztályok ülésén kerül sor négy éves időtartamra a küldöttek megválasztására az Alapszabály 21.§. (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint.
(7) A Kamarai osztály ülésén az osztály által megválasztott küldöttek beszámolnak az elmúlt időszak alatt végzett tevékenységről.
(8) A Kamarai osztály a küldött által a Küldöttközgyűlésen kötelezően képviselendő álláspontról is határozhat.
(9) A Kamarai osztályok működésüket – tagjaiknak nagy száma esetén – területi csoportokban is kifejthetik. Területi csoportokban történő működés esetén a területi csoportoknak dönteni kell abban, hogy – ha az illetékes alelnök akadályoztatva van – melyik küldöttjük jogosult az ülés összehívására és levezetésére.
(10) A Kamarai osztály ülésére és egyéb rendezvényeire a területi szervezet elnökét és titkárát meg kell hívni. Ha nem tagjai ennek a Kamarai osztálynak, úgy az ülésen tanácskozási joggal vesznek részt.
(11) A Kamarai osztály üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet az alelnök, a jegyzőkönyvvezető és két hitelesítő ír alá. A jegyzőkönyvet a területi szervezet vezetőségének 30 napon belül meg kell küldeni.
A Kamara vagyona
(1) A Kamara és területi szervezetei működésük költségeit saját vagyonából fedezi.
(1) A Kamara és területi szervezeteinek vagyonába tartoznak
a) a tagjai által befizetett tagdíjak,
b) a Kamara által kiállított éves vadászjegy kiállításáért a miniszter által rendeletben megállapított mértékű igazgatási, szolgáltatási díj ötven százaléka,
c) az etikai büntetésként kiszabott pénzbírság teljes összege,
d) a Kamara előkészítő bizottsága munkájában résztvevő érdekképviseleti szervek által átruházott vagyon,
e) egyéb esetleges díjbevételek, illetőleg támogatások,
f) a Kamara tulajdonában lévő ingatlanok és ingóságok.
(3) A Kamara és annak területi szervezetei önállóan, költségvetésük szerint gazdálkodnak.
(4) A Kamara gazdasági tevékenységet nem folytathat. A Kamara a tevékenységét segítő vállalkozási tevékenységet a kizárólagos tulajdonában lévő közhasznú társaság útján folytathat.
(5) A Kamara tisztségviselői – kivéve a főtitkárt és a titkárokat – úgy az országos, mind a területi szervezet vonatkozásában munkájukat tiszteletdíj ellenében végzik.
(1) A Kamara törvényességi felügyeletét a földművelésügyi miniszter látja el.
(2) A Kamara állami felügyeletére az 1997. évi XLVI. törvény 26. §-ában foglaltak az irányadóak.
A jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdések tekintetében az Országos Magyar Vadászkamaráról szóló 1997. évi XLVI. törvény előírásai az irányadóak.
Jelen Alapszabályt az Országos Magyar Vadászkamara Országos Küldöttközgyűlése 1997. október 29-én tartott ülésén állapította meg, illetve 1998. szeptember 29-én, 2001. október 4-én, 2002. április 3-án, 2003. április 30-án, 2005. április 1-jén, 2006. december 12-én, 2009. április 28-án 2013. május 8-án és 2014. október 10-én módosította.
Alulírott, mint az Országos Magyar Vadászkamara elnöke, egyben törvényes képviselője, igazolom, hogy a fenti Alapszabály egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a korábbi Alapszabály-módosítások alapján a hatályos tartalomnak.
Ellenjegyezte: 2015. január 5. Dr. Jámbor László elnök
Az OMVK alapszabálya pdf formátumban letölthető ide kattintva.

matches:
Pf. 234
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
Í t é l e t e t. Ez ellen az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye. I n d o k o l á s - PDF Ingyenes letöltés
Download "Í t é l e t e t. Ez ellen az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye. I n d o k o l á s"
1 A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Pfv.V /2014/3. szám A Kúria a Hámori és Soltész Ügyvédi Iroda, ügyintéző: dr. Hámori Péter által képviselt felperesnek Dr. Kovács Kornélia ügyvéd által képviselt alperes ellen használati díj megfizetése iránt a Debreceni Járásbíróságon 48.P /2013. számon folyamatban volt perében a Debreceni Törvényszék 2.Pf /2014/3. számú jogerős ítéletével befejezett perében a felperes augusztus 13. napján 9. sorszámon előterjesztett felülvizsgálati kérelme folytán - tárgyaláson kívül - meghozta a következő Í t é l e t e t A Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartja. Ez ellen az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye. I n d o k o l á s Az alperes a felperes jogelődjével július 17. napján kötött szerződéssel jogot szerzett az apartmanjának minden év 27. hetében való használatára 99 évre. Az Üdülőhasználati szerződés 2. pontja értelmében az alperes tulajdonjogot vagy más dologi jogot nem szerez. Az időben megosztott használati jog ellenértékének kiegyenlítése az Rt. által kibocsátott 23 db névre szóló, dematerializált részvény megvásárlásával történt, melynek értéke ,- forint volt. A Szerződés 12. pontja szerint a szerződés és a Tájékoztató és Információs füzet a szerződés valamennyi feltételét tartalmazza. A Tájékoztató és Információs füzet alapján a jogosult az üdülőhasználati jogával olyan módon is szabadon rendelkezik, hogy azt eladhatja, elajándékozhatja, illetve tovább örökítheti. Ezekben az esetekben a megvásárolt részvények is átruházásra kell kerüljenek, tekintettel arra a körülményre, hogy az üdülőhasználati jog és a részvénytulajdon összefügg. Az Üdülőhasználati szerződés 3. pontjában meghatározott üdülőhasználati díjat az alperes minden év január 31. napjáig volt köteles megfizetni. A évi üdülőhasználati díj, ,- forint tekintetében az alperes fizetési kötelezettségének
2 nem tett eleget arra hivatkozva, hogy 2012-ben e jogát értékesítette, így a évi díj a vevőt terheli. Az alperes december 29. napján kelt adásvételi szerződéssel az üdülőhasználati jogát, valamint a dematerializált részvények tulajdonjogát átruházta az Ltd. részére. A felek megállapodása szerint a birtokba adás napja január 1. napja volt, amely időponttól kezdve a vevő szedte a hasznokat és viselte a terheket. Ugyanezen a napon kelt Engedményezési megállapodással az alperes az üdülési jogot megtestesítő részvénycsomagot a vevő hozzájárulásával a Kft. részére engedményezte. Az alperes ellentmondása folytán perré alakult eljárásban a fizetési meghagyással egyezően fenntartott keresetében a felperes ,- forintot és annak február 1. napjától járó évi 20 %-os kamatainak megfizetésére kérte az alperest kötelezni. Álláspontja szerint a felek között létrejött Üdülőhasználati szerződés nem jogosította fel az alperest arra, hogy üdülőhasználati jogát másra átruházza, a használatba adó hozzájárulása nélkül a használatba vevői oldalon alanyváltozás nem történhetett volna. A Tájékoztató és információs füzet tartalmára figyelemmel a felperes később nem vitatta, hogy az üdülőhasználati jog átruházható. Azonban az ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződésekről szóló 20/1999. (II.05.) Kormányrendeletre (Kormányrendelet) hivatkozással előadta, hogy az üdülőhasználó pozíciójában csak fogyasztó állhat és ennek a követelménynek az alperessel adásvételi szerződést kötő jogi személy nem felel meg. Hivatkozott a Ptk (2) és a 338/B. (8) bekezdésére, e szerint a tulajdonjog megszerzéséhez az átruházásra irányuló szerződésen kívül a dolgok átadása is szükséges, így a dematerializált részvény átruházásához a vevő értékpapírszámláján történő jóváírás is szükséges. Ez azonban nem valósult meg. Továbbá az alperes által kötött adásvételi szerződés a Ptk (1) bekezdése és a Kormányrendelet 5. (1) bekezdése szerint alakilag érvénytelen, mivel a a vételárat nem tartalmazza. Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte, mivel üdülőhasználati jogát érvényesen, az alaki követelményeknek megfelelően, meghatározott, ,- forintos vételáron ruházta át a vevőre, ezért a felperessel szemben díjfizetési kötelezettsége nem áll fent. Az elsőfokú bíróság a keresetet elutasította és kötelezte a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek ,- forint perköltséget. Ítéletében megállapította, hogy a Kormányrendelet 1. -a, 2. -ának a) pontja és a fogyasztóvédelemről szóló évi CLV. törvény 55. c) pontja alapján a Kormányrendelet célja azon ingatlanok használati jogának megszerzésével kapcsolatos szerződésekre vonatkozó szabályok megalkotása, ahol a fogyasztó mint vevő szerepel, ugyanakkor
3 nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a fogyasztó ne értékesíthetné szabadon tovább az üdülőhasználati jogát akár nem fogyasztónak minősülő személyi kör részére is. Ezért az adásvételi szerződést nem tekintette semmisnek. Mivel az üdülőhasználati jog átruházására irányuló szerződés nem tartozik a Kormányrendelet hatálya alá, így az adásvételi szerződés írásba foglalása sem jogszabályi követelmény. Ugyanakkor az adásvételi szerződés alaki, tartalmi hiányosságban nem szenved, az érvényes és a felperessel szemben hatályos. Ítéletének indokolása szerint a perbeli jogvita az üdülőhasználati jog megszerzése és az ennek ellenértékeként fizetendő üdülőhasználati díj, ezért nem tekintette a jogvitát értékpapírból eredőnek. Az ítélet ellen a felperes terjesztett elő fellebbezést, melyben az elsőfokú ítélet megváltoztatását és az alperes kereset szerinti marasztalását kérte. Az alperest terhelte annak bizonyítása, hogy az üdülőhasználati joga az adásvételi szerződéssel megszűnt, ezért az esedékes üdülőhasználati díj nem őt terheli. Ez a bizonyítás azonban eredménytelen maradt. Kiemelte, hogy a Tájékoztató és információs füzet szerint az üdülőhasználati jog átruházásnak feltétele az, hogy a kapcsolódó részvények átruházása is megtörténjen, azonban a dematerializált részvény tulajdonjogának megszerzéséhez nem elégséges a szerződés megkötése, értékpapírszámlán történő jóváírás is szükséges. Érvelése szerint az adásvételi szerződés nem tartalmazta a vételárat, ezért a Ptk (1) bekezdése és a 218. (1) bekezdése alapján semmis. Továbbá a Kormányrendelet 5. (1) bekezdése értelmében az Üdülőhasználati szerződés írásban kell megkötni. A Korm. rendelet 2. (1) bekezdése alapján az üdülőhasználati szerződéses jogviszonyban az üdülőhasználó oldalán csak fogyasztó állhat. Az alperes fellebbezési ellenkérelmet nem terjesztett elő. A felperes fellebbezése folytán meghozott jogerős ítéletével a másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. A jogerős ítélet indokolása szerint az alperes megfelelően bizonyította a becsatolt okiratokkal, hogy a követelt üdülési díj nem őt terheli. A felperes nem terjesztett elő a Pp. 391/A. (1) bekezdése szerinti határidőn belül keresetet a szerződések érvénytelenségével kapcsolatban, az alperessel szerződést kötő felet nem vonta perbe. A használati jog átruházása körében nincs olyan rendelkezés, amely a szerződést kötő személyét korlátozná. Az írásba foglalt adásvételi szerződés megfelelően tartalmazta a szolgáltatást és az ellenszolgáltatást, ez alapján a használati jog átruházása megtörtént. A részvényvásárlással kapcsolatos jogvita jelen eljárás tárgyát nem képezhette. A felperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, az elsőfokú ítélet megváltoztatását és a keresetének
4 helytadó ítélet meghozatalát kérte. Álláspontja szerint a jogerős ítélet sérti a Ptk (1), 200. (1), a 117. (2), valamint a 338/B. (8) bekezdését, a Tpt (1) bekezdését, valamint a Gt (2) bekezdését. A hivatkozott jogszabályok alapján a részvények átruházásához, azok dematerializált jellege miatt a jogcím mellett a részvények átadása, jelen esetben a vevő értékpapírszámláján történő jóváírásuk is szükséges. Ez azonban a évi üdülőhasználati díj esedékessége előtt nem történt meg. A Ptk (1) bekezdése és a 200. (1) bekezdése alapján az adásvételi szerződés hatályosulásának feltétele volt a kapcsolódó részvények átruházása, tehát az üdülőhasználati jog és a részvények átruházása érvényesen nem válhat el egymástól. A dematerializált részvények átruházása pedig az értékpapírszámlán történő terhelés, illetve jóváírás útján történik. A felülvizsgálati kérelem nem alapos. A Pp ának (2) bekezdése a jogerős ítélet felülvizsgálatát csak jogszabálysértés esetén teszi lehetővé. A jogerős ítélet nem jogszabálysértő. Helyesen állapította meg az első-és másodfokú bíróság, miszerint az alperes és a perben nem álló harmadik személy között, december 29. napján a Ptk. kötelmi jog különös részében nem szabályozott atipikus szerződés jött létre. Ebből az következik, hogy az abból származó jogkövetkezményeket egyrészt az ügyleti feltételek, másrészt a Ptk. kötelmi jog általános részében írt szabályok alapján kellett elbírálni. Ezek között a Ptk (1) bekezdése kimondja, hogy a szerződésből egyrészt kötelezettség keletkezik a szolgáltatás teljesítésére, másrészt jogosultság jön létre annak követelésére. A december 29. napján kelt szerződéssel az alperes a perben nem álló harmadik személyre ruházta a fent körülírt üdülőhasználati jogát, valamint az ezzel kapcsolatos felperesi részvényeit, továbbá a használati jog gyakorlásával szükségképpen együtt járó kötelezettségeket. Az említett jogok és kötelezettségek tekintetében végbement alanycsere jogkövetkezményeinek beállását nem a részvények átruházásával összefüggő adminisztráció lebonyolítása, hanem maga a felek közötti megállapodás megkötése hozza létre. Amennyiben a felek egy szerződésben több szolgáltatás teljesítését kötik ki, nincs akadálya annak, hogy egyes szolgáltatások tekintetében a felek megállapodása nyomban, míg más szolgáltatások tekintetében további intézkedések megtételét követően menjenek teljesedésbe. Az egyik szolgáltatásnak a teljesítése alapesetben független a másiktól, ilyen függő helyzet csak a felek megállapodása, vagy a jogszabály előírása alapján állhat fenn, amelyek azonban a perbeli esetben nem állapíthatók meg. Ezért a december 29. napján megkötött szerződéssel a perben nem álló személy nyomban megszerezte az üdülőhasználatra való jogosultságát és átszállt rá az
5 üdülőhasználati díj fizetésének a kötelezettsége is, míg az egyidejűleg átruházott részvények az arra irányadó speciális szabályok szerint szállnak át reá. Ezzel összhangban a decemberében történt értékesítést követően az alperes az üdülőhasználat jogát már nem gyakorolta, hanem a továbbiakban a vele szerződő harmadik személy élt vele. Ebből okszerűen az következik, hogy az üdülőhasználati díj megfizetésének a kötelezettsége már nem az alperest terhelte. A Kúria mindezért a jogszabályoknak megfelelő jogerős ítéletet a Pp ának (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta. A felperes felülvizsgálati kérelme nem vezetett eredményre, a felülvizsgálati eljárás során nem merült fel olyan perköltség, amelynek megfizetésére a pervesztes felperest a Pp ának (1) bekezdése szerint alkalmazandó Pp. 78. (1) bekezdése alapján kötelezni kellene. Budapest, november 25. Dr. Molnár Ambrus s.k. a tanács elnöke Dr. Szűcs József s.k. előadó bíró Dr. Madarász Anna s.k. bíró A kiadmány hiteléül: tisztviselő

matches: KÚRIA bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria