text:
Jogorvoslati hírek – Oldal 2 – KNOÉ
Európai Parlamentből levelet kaptunk! A levélben foglaltak szerint a KNOÉ elnökének lehetőséget biztosítanak arra, hogy megbeszélést folytasson a petíció tárgyalása előtt az EP-ben és az Európai Bizottságban! Ennek a lényege, hogy 2015. június 22-i héten egy vegyes bizottsági-frakció-miniplenáris hét lesz, ahol lehetőség nyílik arra, hogy EP képviselőkkel, szakértőkkel és az Európai Bizottság alapjogi kérdésekkel foglalkozó szakértőivel találkozhat elnökünk és az ügyünkben összefüggésben egyeztetést folytathat. Arról sajnálatosan még az Európai Parlament munkatársai sem tudtak felvilágosítást adni, hogy mikor kerül sor a petíciónk tárgyalására. Csak reménykedni tudunk, hogy minél előbb!
Korábbi tárgyalások az Európai Parlamentben
Korábbi tárgyalások az Európai Bizottságnál
Ezt a lehetőséget Magyarországon kizárólag Kuti László a KNOÉ elnöke kapta meg! A jelenlegi helyzet arra utal, hogy a KNOÉ írásait, törekvéseit és "lobby-ját" hitelesnek tartják az Európai Parlamentben! A KNOÉ tevékenységét, törekvéseit ismerik, hiszen a KNOÉ tájékoztató levelét minden képviselő, szakbizottsági tag és vezető is megkapta.A KNOÉ az Európai Bizottságot is rendszeresen tájékoztatta. Álláspontunk szerint ez egy nagy lehetőség, egyesületünknek és nagy megtiszteltetés elnökünknek!
Többek között arról szeretnénk meggyőzni az Európai Parlamenti képviselőket és az Európai Bizottság tisztségviselőit, - ami számukra hihetetlen, vagy nagyon nehezen érthető, de főként felfoghatatlan - hogy a KNOÉ által képviselt réteget szándékosan lehetetlenítette el a magyar kormány, ráadásul egy jól előkészített félrevezető lejárató kampánnyal azt nyomatékosította is. Azért erre még rá is tudtak tenni egy lapáttal, ugyanis folyamatosan félrevezették az Emberi Jogok Európai Bíróságát és az Európai Unió intézményeit. Azt a látszatot igyekeztek kelteni, hogy ez egy elkerülhetetlen intézkedés volt, ez egy "társadalmi anomáliának" a korrekciója, a társadalombiztosítás szükséges átalakítása, ráadásul ebben még az EU sem vizsgálódhat, nem foglalhat állást, mert ez tagállami kompetencia!
Antal Attila 2011. május 31.-én írt egy cikket, melyet a hvg.hu jelentetett meg. Ebben értelmezi Répássy Róbert igazságügyi államtitkár megfogalmazását: „Legalább ebben értsük már egymást, hogy azért nem kellene azt a munkát elismerni, amit egyébként a Kádár-rendszer szolgálatában végeztek, és azt úgy kellene tekinteni, mint szerzett jog, akkor, amikor a nyolcvanas években kezdték el a rendőri pályájukat, és szerzett jognak tekinteni most, a demokráciában.(…) Bocsánatot kérek, de mi a logikai különbségtétel, mondjuk, egy Kádár-huszár és egy tanácselnök között, aki az előző rendszerben ilyen tisztséget töltött be?” A cikk írója úgy véli, hogy Répássy gondolatmenete nem helyes. Így fogalmazott: "A kissé nyakatekertre sikeredett gondolatmenet szerint azon rendőrök esetében, akik a rendszerváltás előtt kerültek állományba, 1990 előtti szolgálati viszonyuk nem számít bele a szolgálati nyugdíjba, vagyis nem beszélhetünk szerzett jogokról."
Ez volt az első kormányzati lépés, a közvélemény befolyásolására, az érintett réteg lejáratására.
Ezzel igyekeztek elfogadhatóvá tenni a közvélemény számára, hogy mindenképpen lépni kell, és kormány fog is!
2011. november 6.-án az Amerikai Népszava írt egy cikket: A parlament honvédelmi bizottságának legújabb javaslata: a rendőrök szolgálati járandóságának megvonása bizonyos bűncselekmények elkövetése esetén. A rendőrök meggyőződése, hogy a javaslat célja a 2006-os őszi túlkapásokban részt vett hivatásosok további kormányzati vegzálása. Szocialista politikusok szerint a javaslat elfogadása esetén a következetes kormányzati lépés az lehet, hogy a hivatásosoktól megvonják a nyugdíjjogosultságot.
Hazudott a kormányzati média, újra a közvélemény félrevezetésére törekedtek, hiszen azt szajkózták folyamatosan, hogy "a főként rendőröket, katonákat érintő korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló törvény egyebek mellett arról rendelkezett, hogy 2012 januárjától az 57 évesnél fiatalabb szolgálati nyugdíjasok a személyi jövedelemadóval (szja-val) csökkentett összegű ellátást kapják, ha nem mennek vissza dolgozni a rendőrség úgynevezett szeniorállományába." Ez azért is hazugság, mert esze ágában sem volt a kormányzatnak a visszafoglalkoztatás, ezzel csak a közvéleményt igyekeztek befolyásolni!
A jogszabályi megfogalmazás szerint ahhoz, hogy valaki a szenior állomány tagja legyen erre irányuló kinevezési kérelmet kell előterjesztenie a kinevezésre jogosult rendőri vezetőhöz címezve, és ezt a kérelmet ahhoz az állományilletékes parancsnokhoz kell benyújtani, akinek az irányítása alá tartozó szervnél szeretné a kérelmező a szenior állományba vételét kezdeményezni." Az egyik legfontosabb feladatunknak érezzük, hogy felhívjuk az Európai Parlament figyelmét, hogy ebből az un. visszafoglalkoztatásból nem valósult meg semmi! Nem volt ez a kormányzat szándéka, hiszen az érintettek csak jelentéktelen részének tették lehetővé, hogy visszamenjen! Azért is hazudott a kormány a közvéleménynek, illetve az EJEB-nek és az EP-nek valamint az EB-nek, hogy elhitesse, hogy ezt a "társadalmi anomáliát" az ország érdekében megoldja, és jóhiszeműen az emberek érdekében jár el! Célunk az erre vonatkozó statisztikai adatok bemutatása, továbbá szeretnénk felhívni a figyelmet a rosszhiszemű kormányzati magatartásra, és a saját hatalmi céljaik megvalósítása és megszilárdítása érdekében végzett félrevezető kommunikációra!
Összességében, amit szeretnénk tényszerűen, az Európai Parlament, de főként az Európai Bizottság elé tárni, hogy a magyar kormány szándéka a KNOÉ által képviselt réteg ellehetetlenítése volt. A kommunikáció, a hazug információk közlése a megtévesztést, a johiszeműség bizonyítását szolgálta. Professzionális módon ezt a rosszindulatú, leszámolási célzatú intézkedését, a társadalombiztosítás átalakitása köntösébe igyekezett öltöztetni! A KNOÉ ennek cáfolására gyűjtötte össze a bizonyítékokat, ennek cáfolatára igyekszik érvelni! Szeretnénk megjegyezeni, hogy elnökünk olyan rendvédelmi szakember, aki operatív vonatkozásban is képzett, úgy rendelkezett, hogy vele bármi is történjen az adatok eljutnak az illetékes Uniós szerveződésekhez, sőt az EJEB eljárás újraindítását is elvégzik helyette mások!
Török Attila2019-01-23T11:27:24+01:002015. június 21.|Jogorvoslati hírek|
Jogi szakértői egyeztetés
dr. Guillermo Palomares az Európai Unió egyik szakbizottságához utazott és útközben megtisztelt minket és találkozott elnökünkkel. Dr. Palomares volt az, aki az új jogi eljárásunk lehetőségét felvázolta, mellyel már éltünk és el is indítottuk az első lépéseket! Ennek része a magyar állam elleni büntető feljelentés, melynek az elbírálására várunk, és ennek elutasítása, melyhez kétségünk sem fér, megnyitja az újabb lehetőséget az EJEB felé! Ez kizárólag a KNOÉ tagjai számára jelent reparációt azaz kártérítést, illetve annak a lehetőségét, hiszen nem tudjuk, hogyan dönt a Bíróság! Reményünket fejezzük ki, hogy másodszor semmilyen részlehajló döntésnek helye nincs, itt nem tömeges egymástól eltérő beadványok halmazáról van szó, hanem kizárólag a KNOÉ egy beadványáról, mely csak és kizárólag a mi tagságunkra érvényes döntést eredményezhet!
Visszatérve az ötletgazdához, dr. Palomares elolvasta a feljelentésünket angolra lefordítva és elismerését fejezte ki! Azt mondta, hogy Ő nem ismerte a vonatkozó magyar jogszabályokat, de gyanította, hogy hasonló "szándékos anomáliák" vannak Magyarországon és ezért fogalmazta meg azt, hogy e vonatkozásban kell kutakodni és újabb eljárást kezdeményezni! Megdicsérte elnökünket Kuti Lászlót! Úgy fogalmazott, hogy "Congratulations my friend, you found the solution, which will be the result!" Ezt úgy fordíthatnánk le magyarra, hogy gratulálok barátom, hogy megtaláltad azt, ami eredményre fog vezetni!
Mi csak annyit tudunk ehhez hozzátenni, hogy "adja isten, hogy így legyen!" We never give up! (Mi soha nem adjuk fel!!)
Török Attila2019-01-23T11:29:27+01:002015. május 23.|Jogorvoslati hírek|
Jogi szakértőnk javaslata
2015. március 17 | KNOÉ
Jogi szakértőink az elmúlt időszak óta vizsgálták az EJEB döntésének okait, a döntéssel összefüggő részleteket, valamint a lehetséges utakat és megoldásokat. Az elemzésük ezen oldalunkon olvashatóak is!
A KNOÉ elnöke 2015. március 5.-én a spanyolországi Asociación de Retiro szervezésében megbeszélést folytatott több civil szervezet vezetőjével. A legérdekesebb és legfontosabb momemtum az volt, hogy elnökünknek, Adalina Polanco civil szervezeti vezető segítségével sikerült találkozni dr. Guillermo Palomares európa jogi szakértővel, aki egyben titkos szolgálati szakértő is. Dr. Palomares időt szánt arra, hogy a KNOÉ tagságát ért jogsérelemmel összefüggésben hosszas megbeszélést folytassanak.
Dr. Palomares, miután részletes tájékoztatást kapott, és e során megismerte a korkedvezményes nyugdíjjal összefüggő magyar jogi szabályozást, a tagságunkat ért "társadalombiztosítási átalakításnak" álcázott jogi lépést, az alábbiakra hívta fel a figyelmet:
Az érdekvédelmi szerveződések súlytalanságára fognak törekedni
Ennek legjobb módszere, hogy az egyesületen belüli, kevéssé intelligens, kevéssé felkészült réteget igyekeznek befolyásolni és a vezetőség ellen fordítani
Tömegkommunikációs eszközökön keresztül igyekeznek hangulatot kelteni, ellenérzésket ébreszteni!
A KNOÉ elnöke és Dr. Palomares megbeszélése végén, a spanyol szakjogász olyan nagyon professzionális lehetőséget vázolt fel, mely egy újabb jogi út lehet az EJEB vonatkozásában. Ezúttal azonban ezen jogi megoldást nem hozzuk nyilvánosságra, annak előkészítését megkezdtük és kizárólag a KNOÉ tagjai érdekében tesszük!
Az elmúlt napokban a KNOÉ létszáma optimalizálódott, egészen pontosan 6.299 fő! A lemorzsolódott, vagy tagi kötelezettségeiknek minimálisan eleget nem tévő tagjainkat is kihagyjuk ezen eljárásból!
Összességében úgy fogalmazhatjuk meg, hogy újabb lehetőség nyílik egy kártérítési jogi eljárás kezdeményezésére! Dr. Palomares tanácsára a KNOÉ vezetősége határozottan, keményen áll ki a zavarkeltésre irányuló belső vagy külső támadásokkal szemben!
Ahogy ezt felvázolta dr. Palomares, a KNOÉ és a hasonló tevékenységet végző szerveződéseket igyekezni fognak kívülröl és belülről nehezíteni ellehetetleníteni! Az Ő javaslata alapján a következő döntést hoztuk:
Csak a tagdijat belépésüktől kezdve, kifizetett tagjainkat képviseljük ezen eljárásban. Ez nem jelenti az egyesületből kizárást a hatályos jogszabályok szerint
A tagdíjat kifizetett, de folyamatosan belső zavar és hangulatkeltési tevékenységet végző tagok kizárása érdekében állást kell foglalni, és a kizárt személyeket a jogi eljárásból ki kell hagyni. Erre az alapszabály lehetőséget ad
Csak az összes személyi adatát megadott, a nyugdíjazási dokumentumait megküldött személyt fogjuk ezen eljárás keretén belül képviselni, mert fennáll a veszély, hogy azok, akik ezek nélkül tagsági viszonyt létesítettek, céljaik az egyesület érdekeivel nem feltétlenül vannak szinkronban
A KNOÉ-nak nem célja a nagy létszámú tagság! Aki azonban tagunk, és minden tagi feltételnek eleget tett, azt a lehető legintenzívebben képviseljük!
Akinek nem áll rendelkezésünkre személyi adatai és nem áll rendelkezésünkre a nyugdíjazási határozata, őket sem tudjuk képviselni!
A német jogi szakértőnk visszajelzett, hogy áttanulmányozta részletesen kidolgozott tervünket. Dr. Goldel megfogalmazta, hogy járható útnak tartja az elképzelést és néhány kiegészítést, javaslatot is tett.
Tervünk végrehajtása érdekében, egyesületünk vezetősége megkezdte tevékenységét!
Török Attila2019-01-23T11:30:47+01:002015. március 17.|Jogorvoslati hírek|
Egyesületünk több száz észrevételt kapott tagjaitól az EJEB 53080/13 számú ítéletével összefüggésben. Egyesületünk vezetése megkereste a külföldi jogi segítőinket. Ők azok akikről már tagjainknak adtunk tájékoztatást itt
DR. PHD. WINIEFRED GOLDEL NÉMET EGYETEMI DOCENS VÉLEMÉNYE:
Mielőtt válaszolnék a kérdésre, hadd fejtsem ki véleményem az Önök korkedvezményes nyugdíj ügyével összefüggő ECHR döntésről! Az ügyet Mr. László Kuti tájékoztatása alapján ismerem, akit Kairóban ismertem meg, mint a magyar rendőrség képviselőjét. Ő akkor az AKA speciális kiképzésén vett részt! Én itt jogi szakértőként dolgoztam. Mr. Kuti megkeresett néhány évvel ezelőtt, hogy segítsek a korkedvezményes nyugdíjak visszaható hatályú megvonása elleni jogorvoslati eljárásban! Ezt azért véltem fontosnak, hogy elmondjam, hogy nem csak a jogi véleményem fogalmazom meg érintőlegesen, hanem részletes elemzést tudok adni, ugyanis jól ismerem ügyüket, hiszen közreműködtem a beadványuk elkészítésében is. Előbb elemezzük az Önök ügyében született döntést, majd térjünk át a kérdésben felvetett rokkant nyugdíjjal összefüggő ECHR döntésre! A magyarországi korkedvezményes nyugdíjakkal összefüggő ECHR (EJEB) döntés nagyon is elgondolkodtató! Az Európai Jogot jól ismerő szakember számára sok kérdést vet fel, és esetlegesen jogi anomáliákra is felhívja a figyelmet! Nem állítom, hogy a döntés részlehajló, de sajnálatosan azt sem mondhatom, hogy nem az! Arra a kérdésre pedig nem tudok válaszolni, hogy mi motiválta az ECHR 2. szekcióját ennek a döntésnek a meghozatalára. Néhány elméleti gondolatot azonban felvetnék:
Talán az első ilyen kérdés, hogy az EJEB miért nem lépett fel határozottabban a tömeges beadványokkal szemben? Erre azt tudom válaszolni, hogy ez teljes mértékben érthető, sőt az EJEB-nek nem is lehet kötelessége, hogy ebbe belefolyjon, ebbe bármilyen módon beleavatkozzon! Az, hogy egy társadalmi réteget érintő kérdésben nem tudták Magyarországon az érdekvédelmi szerveződések a "sértetteket" összefogva tevékenyégüket koordinálni, sőt felszólítják a "sértetteket, hogy egyénileg küldejenek beadványt Strasbourba, nagyon negatív érzéseket indukál bennem!
Javasoltam Mr. Kutinak még 2011. évben, amikor megkeresett engem és a nemzetközi jogi ismereteimre hivatkozva tett fel kérdéseket, hogy az érintett magyar korkedvezményes nyugdíjas rétegnek össze kell fogni és egyetemlegesen kell fellépni! Mr. Kuti, aki ebben maga is érdekelt, mint korkedvezményes nyugdíjas, elmondta, hogy sorstársai megsegítésére egy egyesületet alapított és egy magyar településen Nagyegyházán szervezett egy rendezványt, melyre meghívta az érdekelt érdekvédelmi szerveződéseket. A rendezvény célja az volt, hogy az érintett réteg érdekeit képviselő szerveződések megállapodjanak, egyesüljenek, vagy összehangolják a jogorvoslatot! Engem Mr. Kuti úgy tájékoztatott, hogy ez nem vezetett eredményre! Ismereteim szerint két szakszervezet volt hajlandó együttműködésre, az akkori másik kifejezetten erre a célra létrehozott szerveződés azonban nem. Az én véleményem szerint ez nagy hiba volt! Nagy hiba volt, mert ez, illetve még utólag különböző szakszervezet közbelépése eredményezte, a több ezer beadványt, mellyel az EJEB nem tudott mit kezdeni!
Visszatérve a pilot ügyekre, melyeket az egyéni beadványok közül választottak ki általunk ismeretlen szempontok alapján, felveti azt a kérdést, hogy miért fogadta el az ECHR feltétel nélkül a magyar állam által írt választ? Elolvastuk a magyar kormányzat nevében dr. Tallódi minisztériumi tisztségviselő válaszát, de az meglehetősen különbözik az általam megismert tényektől, dokumentumoktól! Erre javasoltuk is, hogy Mr. Kuti segítsen a pilot ügyeket beadott szerveződéseknek és írtam is egy szakmai vázlatot. Ez alapján elkészült egy anyag, melyet meg is kaptam és jónak tartottam. Ismereteim szerint ez megküldésre került az érintett szervezeteknek! Kérem, hogy ezt az anyagot is ismertessék a tagságuk előtt! Ez azért fontos, mert az "pilot judgement" eljárásban érintett szerveződéseknek Önök segíteni szerettek volna. Megfogadtak bármit az én vázlataim alapján, de Önök által kidolgozott és elkészített anyagból?
ITT OLVASHATÓ A KNOÉ ÁLTAL A PILOT ÜGYEKBEN ÉRINTETT SZERVEZETEKNEK ÍRT ÉS MEGKÜLDÖTT SEGÉDANYAG
A tételes véleményünk elkészítése előtt le kell szögeznünk, hogy a magyar állam képviseletében dr. Tallódi Zoltán aki az ELTE Állam- és Jogtudományi Karán az Alkotmányjogi Tanszéken óraadó tanár, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium főosztályvezető-helyettese. Dr. Tallódi összességében tényeket nélkülöző, a jelenlegi kormányzat jóhiszeműségét alátámasztani, igyekvő választ készített, mely az EJEB félrevezetésére törekszik! Nézzük a tényeket:
A második pontban azt írja a válaszadó, hogy a „külön járulékfizetés sem a munkáltatók, sem a munkavállalók oldaláról nem fedezte ezeket a kiadásokat a Nyugdíjbiztosítási Alapban.”
Ez a kijelentés nem valós, mivel a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (továbbiakban: Tbj.) 18. § (1) bekezdése 2007 óta rendelkezik arról, hogy olyan foglalkoztatók, akik korkedvezményes munkakörben foglalkoztatnak dolgozókat, kötelezően 13%-os korkedvezmény-biztosítási járulékot kell fizetniük az alábbiak szerint:
2012 év folyamán, bár már nincs lehetőség a korkedvezményes nyugdíjba vonulásra, ugyancsak 13%-os korkedvezmény-biztosítási járulékot kellett a meghatározott foglalkoztatóknak befizetniük.
Ennél alaposabb, lényegretörőbb beadványt nem lehetett volna készíteni! A kérdés nem ez, hanem az, hogy a "pilot judgement" eljárásban végigolvastak-e mindent, így a KNOÉ beadványát is? Ha nem az nagy probléma. Ha pedig igen, akkor miért nem foglalkoztak érdemben az abban foglaltakkal?
Török Attila2019-01-23T11:32:44+01:002015. február 10.|Jogorvoslati hírek|
Véleményünk az EJEB döntésről
KNOÉ ÉS SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNYE AZ EJEB DÖNTÉSÉRŐL
A nyugdíjak megszüntetésével összefüggő EJEB döntést mi, a Korkedvezményes Nyugdíjasok Országos Érdekvédelmi Egyesülete és szakértőink elemeztük, különös tekintettel a PILOT ügyekben hozott döntésre, és az alábbi megállapításokra jutottunk:
Az EJEB, bár a határozataiban egyértelműen nem írta le, de a pilot ügyek alapján következtethető, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én elfogadott egyezmény (továbbiakban Egyezmény) 35. cikkének 3/b pontja alapján nyilvánította elfogadhatatlannak beadványainkat.
A Bíróság a 34. Cikk alapján előterjesztett egyéni kérelemmel nem foglalkozik, ha az
névtelen; vagy
lényegileg azonos egy olyan üggyel, amelyet a Bíróság már megvizsgált, illetve amelyet már más nemzetközi vizsgálat vagy elintézési eljárás alá bocsátottak és az nem tartalmaz az ügyre vonatkozó új adatokat.
A Bíróság a 34. Cikk alapján előterjesztett egyéni kérelmet elfogadhatatlannak nyilvánítja, amennyiben úgy találja, hogy
a kérelem az Egyezmény és az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyvek rendelkezéseivel összeegyeztethetetlen, nyilvánvalóan alaptalan vagy a kérelmezési joggal való visszaélésnek minősül; vagy
a kérelmező nem szenvedett jelentős hátrányt, kivéve, ha az Egyezményben és az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyvekben meghatározott emberi jogok tiszteletben tartása a kérelem érdemének vizsgálatát teszi szükségessé, és azzal a feltétellel, hogy ezen az alapon egyetlen ügy sem utasítható el, amelyet hazai bíróság nem vizsgált meg megfelelően.
A Bíróság elutasít minden olyan kérelmet, amelyet e Cikk alapján elfogadhatatlannak tart. Ezt az eljárás bármely szakaszában megteheti.
Úgy véljük, hogy erősen feltételezhető, hogy a EJEB nem értette meg a problémát, nem értette meg, vagy nem akarta megérteni a beadványok tartalmát. Ennek az okát nem kutatjuk és azt sem állítjuk, hogy e mögött bármilyen szándékosság vagy külső hatás húzódna meg. Az azonban tény, hogy az eljárás több furcsaságot mutat, melyet az alábbiakban részletezünk:
A kiválasztott un. „pilot” ügyek olyan személyek beadványai voltak, kiknek a nyugdíja magas volt. Ráadásul nem tükrözték teljesen egyértelműen, Magyarországon e réteget ért joghátrányokat, és társadalmi következményeket. Miért is nem? Ki és miért választotta ki ezeket az ügyeket, milyen indokok alapján és milyen megfontolásból? Joggal vetődik fel a kérdés: Nem olyan ügyeket kellett volna kiválasztani, amelyek a nagy mennyiségű beadványok különbözőségét, valós tartalmát, és az igazi problémát átláthatóvá tették volna a bírák számára?
A pilot ügyek elbírálásában részt vett az a magyar bíró (Sajó András), aki korábban Magyarországon, egy olyan elfogult esszét írt, melyben markánsan foglalkozott a korhatár előtti és a rokkant nyugdíjakkal „Az állam működési zavarainak társadalmi újratermelése” címmel. Sajnálatosan le kell szögeznünk, hogy Sajó úr ismeretei a kérdést illetően hiányosak, helyenként tévesek, és meglehetősen elfogultak. Ez az esszéje, megjelent a Közgazdasági Szemle, LV. évf., 2008. július–augusztus (690–711. o.) Kérdés az, hogy ezek alapján elvárható-e az elfogulatlan bíráskodás Sajó Andrástól? Egyáltalán milyen mértékű volt a szerepe a döntésben? Sőt felvetjük, hogy nem kellett volna elfogultsági okokra hivatkozva kérnie, hogy a pártatlan döntés érdekében ne vegyen részt a döntésben? Idézet az esszéből:
„Egy másik, immár klasszikus példa, ahol a képmutató parazitizmus továbbgyűrűző normasértő hatását is bemutathatjuk: a nyugdíjkorhatár előtt nyugdíjba vonultak, különösen a „rokkantnyugdíjasok” esete. A korai nyugdíj lehetősége sok esetben a munkanélkülivé válást volt hivatott kiváltani, ennyiben tehát az állami politika következménye. Másrészt a korai nyugdíjasok és a rokkantnyugdíjasok olcsó, társadalombiztosítási teher nélküli, sokszor fekete-munkaerőként szolgáltak. A folyamatot erősítette, hogy az állami szervezet – szintén a rendszer működésének logikáját követve – elmulasztotta a kínálkozó visszaélés nehezítését, a hatékony ellenőrzést, a kialakult helyzet felelőseinek azonosítását, mi több, egyáltalán a felelősség kérdésének felvetését. A „könnyített rokkantnyugdíjazás” egyúttal a szabályszegés piacát is megnyitotta: a hálapénzzel amúgy is normalizált orvosvesztegetés alaptalan leszázalékolásokkal növelte a „rokkantak” körét. Ezek a normaleépülések az eredeti körön kívül hatnak: elég megszámolni a Budapest üzleti negyedében rokkantigazolvánnyal közterületet foglaló luxusautókat. Ennek a – jóléti kedveskedésnek szánt slendriánságból származó – rendetlenségnek hosszú távon fatális következményei vannak. A magyar foglalkoztatási ráta a harmadik legrosszabb az OECD-n belül (bár valószínű, hogy a nyugdíjasként regisztráltak közt magas a rejtett foglalkoztatott).”
Az EJEB úgy véli, hogy a kérelmezők nem szenvedtek jelentős hátrányt, ez azért is furcsa, mert a mi beadványunk világosan és érthetően megfogalmazta, hogy a szabályos jogszabályi környezetben, jogszerűen megszerzett végleges nyugdíjas státuszt a magyar állam visszaható hatállyal törölte el! Ettől a rétegtől elvette a nyugdíjas státuszát. Többen 10 éve vagy régebb óta nyugdíjasok voltak, nyugdíjasként éltek, és egyik napról a másikra már nem nyugdíjasok! Ilyet elfogadhatónak tart az EJEB? Ezek szerint bárkitől bármi elvehető? Ezzel egyáltalán nem foglalkoztak. Rejtélyes módon nem foglalkoztak továbbá az alábbi kérdésekkel sem:
E réteg nyugdíjas státuszának megszüntetése úgy történt, hogy semmilyen jogorvoslati lehetőséget nem biztosítottak az érintettek részére!
Miért csak az 57 év alattiakat érintette? (kor szerinti diszkrimináció)
Nem vették figyelembe azt sem, hogy sokakat pl. a szolgálati nyugdíjasok közül a magyar állam kényszerített nyugdíjba.
Úgy is megfogalmazhatjuk a velünk történteket, hogy a magyar állam intézkedése nyomán egy biztos nyugdíjas státuszból egy bizonytalan, meghatározhatatlan bizonytalan státuszba taszított minket. Miért fűződik ehhez bárkinek érdeke? Hacsak nem politikai döntésről van szó!
Sok korkedvezményes nyugdíjas alacsony fizetésért számtalan túlmunkát végzett, térítés nélkül. Mindenképpen jogos kompenzáció volt a 25 éves szolgálati viszony utáni nyugdíj lehetősége.
Az érintett réteg jogszerűen megszerezte a nyugdíjas státuszát. Miért nem érvényesül a szerzett jogok védelme? Ezzel sem foglalkozott érdemben az EJEB! Miért nem?
A nyugdíj (szerzett jog) elvételével (visszaható hatály) megszűnt számtalan kedvezmény
Érthetetlen az is, hogy miért nem sérül az érintett réteg tisztességes eljáráshoz fűződő joga? Szakértői vélemények szerint az EJEB úgy foglalt állást direkt illetve indirekt módon (csak következtetéseken alapul), hogy az Egyezmény szerint elfogadhatatlan a beadvány, mintha „csak” a magyar állam „enyhe mértékben” megadóztatta volna a nyugdíjakat. Miért kerülte el a képzett jogtudósok figyelmét, hogy a magyar állam a múltban jogosan megszerzett nyugdíjas státuszt a jelenben vette el! Nem indokolta meg, hogy ez miért nem visszaható hatályú jogalkotás volt, melyet az Egyezmény tilt?A nyugdíj helyett pedig egy „járandóságot” ad, mely a törvény szerint bármikor csökkenthető vagy megvonható!
Joggal vethetjük fel azt is, hogy a KNOÉ beadványa alapján észlelnie kellett volna az EJEB bíráinak azt is, hogy a törvénnyel a magyar állam egyértelműen e réteg ellehetetlenítésére törekedett. Tágabb értelemben kijelenthetjük, hogy politikai döntés született. A beadványunkban ezeket a tényeket ki is emeltük
Nem lényegtelen az a kérdés sem, hogy a meglehetősen felületes döntéshez miért volt szükség 2,5 évre? Főként azért is jogos a kérdés, mert a beadvány több felvetésével nem foglalkozott a Bíróság, még annak a gyanúját is felébresztve ezzel, hogy a beadványt el sem olvasták.
Összességében megfogalmazhatjuk, hogy úgy tűnik, hogy az EJEB nem tölti be a funkcióját. A döntése a beadványunk vonatkozásában részlehajló és az alábbi kérdéseket veti fel:
Értelmezheti-e az Egyezményt sajátosan az EJEB? Megteheti, hogy amit akar figyelembe vesz, amit akar nem?
Van joga a beadványokat elfogadhatatlannak nyilvánítani részletes indokolás nélkül?
Köteles vagy nem az EJEB a beadványokat tartalmuk szerint elbírálni?
Részt vehet a döntésben nyilvánvalóan elfogult bíró?
A KNOÉ vezetősége úgy döntött, hogy ezeket a szakértői észrevételeket összegezzük és megfogalmazzuk, majd megküldjük az alábbi szervezeteknek és kérjük, hogy pártatlanul és tárgyilagosan vizsgálják meg beadványunkat és az eredmény tükrében tegyék meg a szükséges intézkedéseket, a megfelelő jogorvoslat érdekében:
Levélben kérjük Dean Spielmannt az EJEB elnökét, hogy vizsgálja ki, hogy a döntésük valóban megfelelt a vonatkozó jogszabályi környezetnek?
Levélben tájékoztatjuk Zeid Ra'ad Al Husseint, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosát a történtekről.
Tájékoztatjuk szintén levélben Nils Muižnieks-t az Európa Tanács Emberi Jogi Biztosát és kérjük, hogy vizsgálják felül az EJEB döntését.
Az e vonatkozásban megtett lépéseink kizárólag tagjainkra tartoznak, ezért mionden további információ a tagi felületen olvasható!
KNOÉ vezetősége 2014. október 1.
Török Attila2019-01-23T11:11:05+01:002014. október 1.|Jogorvoslati hírek|
Beadványunk elutasítása
Az Emberi Jogok Európai Bírósága a KNOÉ beadványát is elutasította. Az elutasító határozat a mai napon felkerül a tagi felületre
Mint ahogy a 2014. július 28.-án írt közleményünkben megfogalmaztuk:
Ha a három "pilot" ügyben hozott döntésével megegyező döntést hoz az Emberi Jogok Európai Bírósága, (ez sajnálatosan bekövetkezett) akkor a vezetőség a szaktanácsadóink véleményének figyelembe vételével, a következő intézkedéseket foganatosítja:
A bírák ellen, az EJEB elnökénél, panaszt jelentünk be elfogultság miatt, tekintettel arra, hogy nem a bedványnak megfelelően, és nem az egyezményben foglaltaknak megfelelően foglaltak állást, sőt több, a beadványban szereplő állítást ignoráltak, (figyelmen kívül hagytak), illetve máshogy értelmeztek. Ez azért is értelmezhetetlen, mert az EJEB 47 bírája szakmailag meglehetősen felkészült
Az Európa Tanácshoz fordulunk panaszunkkal és kérjük az EJEB eljárásának kivizsgálását, annak jogszerűségének értelmezését!
Az ENSZ illetékes szervéhez fordulunk és kérjük az ügyünkkel összefüggésben a segítségüket, és annak megfogalmnazását, hogy az Egyezményben foglaltak megsértésének orvoslására létrehozott EJEB valóban ennek megfelelően járt-e el
Az Európai Unióban még folyamatban lévő eljárásunkban, az alábbiakat tesszük:
Európai Bizottság új megválasztott elnökének írunk, melyben kérjük, hogy az Európai Unió intézményei segítsenek! - Az EJEB döntése az EU intézményeit nem kötelezi! -
Az Európai Parlament frissen megválasztott tagjainak, valamint szakbizottságának segítségét kérjük. (Valamennyi képviselőnek levelet írunk és részletesen tájékoztatjuk)
Mint ahogy sokszor szoktuk említeni: "A KNOÉ soha nem adja fel!"
A KNOÉ vezetősége! 2014. szeptember 22.
Török Attila2019-01-23T11:12:24+01:002014. szeptember 22.|Jogorvoslati hírek|
Egyesületünk sajnálatosan egyedül maradt az Emberi Jogok Európai Bíróságának határozatával kapcsolatosan kialakított véleményével! Furcsán, a mi szakembereink által látottaktól eltérő értelmezések láttak napvilágot! Nem tudjuk, hogy ez milyen alapokon nyugszik, nem tudjuk, hogy ennek mi az oka! Persze nekünk nem az a dolgunk, hogy mások által értelmezett véleményeket elemezzük, hanem az a dolgunk, hogy tagjaink érdekeit képviseljük a lehető legjobban! Úgy hisszük, hogy az a szellemi segítség, mellyel megtiszteltek minket, hiszem az Amerikai Egyesült Államok a Harvard egyetemen végzett szakemberével, az Egyesült Királyság pedig, az Oxford egyetemen végzett szakemberével támogat minket. Elnökünk az FBI és a Metropolitan Police szakembereivel is tevékenykedett együtt, innen a kapcsolat, és innen a segítség!
Ezek a KNOÉ-t segítő szakemberek nem kérnek pénzt, nem kértek és nem is kérnek semmit, csak segíteni akarnak! Ez úton is köszönjük nekik!
Persze azért nem ennyire fényes a kép, mert segítő szakembereink szerint, az EJEB - egyelőre nem pontosan értelmezhető módon- előre jelezte a három ügyben meghozott döntésével, hogy az összes ilyen ügyben hasonló módon fog dönteni(?!)
Ha tényleg a három ügyben hozott döntésével, megegyező döntést hoz az Emberi Jogok Európai Bírósága, akkor a vezetőség véleménye, a szaktanácsadók véleményének figyelembe vételével, a következő: amennyiben az EJEB "elkaszálja" baeadványunkat:
Mind a hét bíró ellen panaszt jelentünk be elfogultság miatt, tekintettel arra, hogy nem a bedványnak megfelelően, és nem az egyezményben foglaltaknak megfelelően foglaltak állást, sőt több, a beadványban szereplő állítást ignoráltak, (figyelmen kívül hagytak)
Az Európa Tanácshoz fordulunk észrevételeinkkel és kérjük az EJEB eljárásának kivizsgálását, annak jogszerűségének értelmezését!
Az ENSZ illetékes szervéhez fordulunk és kérjük az ügyünkkel összefüggésben a segítségüket
Az Európai Bizottság új megválasztott elnökének írunk, melyben a támogatását kérjük! (Ez megtörtént, a tagi felületen olvasható!)
A KNOÉ soha nem adja fel!!!!!!!!!!
Ebben a harcban egyedül maradtunk, mert az SZB nem fogadta sajnálatosan több hívásunkat sem, sőt vissza sem jeleztek, ezért voltak az utolsó rendezvényeink SZB nélküliek! Mi úgy gondoljuk, hogy nem erőszak a disznótor! Mi menetelünk egyedül, a tagság érdekében, akár a végtelenbe is! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem rajtunk múlt az, hogy nem közösen megyünk a cél felé, hanem egyesek "önmegvalósítási" szándékkal igyekeznek egyéni vagy más szintű elismerést vagy sikert. A KNOÉ alapvető elképzelése volt a közös magyar fellépés!
A KNOÉ vezetősége! 2014. július 28.
Török Attila2019-01-23T11:13:39+01:002014. július 28.|Jogorvoslati hírek|
EJEB ítélet fordítása
Folyamatosan érkeznek hozzánk a hírek. Tagjaink között pedig rémhírek terjengenek! A KNOÉ vonatkozásában és beadványával összefüggésben semmilyen ítélet nem született Strasbourgban. Az EJEB valóban állástfoglalt három ügyben, de egyikhez sincs közünk! A másik, hogy az indokolásban szereplő okoknál a KNOÉ lényegesen többet sorolt fel. E kérdésekben pedig nem történt döntés. Valóban napvilágot látott több sajtóorgánum találgatása, hogy ezt a döntést kiterjesztik vagy kiterjeszthetik. A kérdésünk, hogy akkor miért nem tette meg ezt a Bíróság? Hangsúlyozzuk, a mi beadványunkkal összefüggésben semmilyen döntés nem született. Addig, amig nem születik döntés, minden csak találgatás, sőt már egyesek vélni tudják, hogy vége, veszítettünk. Ez nem igaz! Tehát összefoglalva egyelőre a KNOÉ beadványa vonatkozásában semmilyen döntés nem született!
Az EJEB hivatalosan kiadott, nyilvánosan hozzáférhető ítéletének magyar fordítása:
Előzetesen kijelentjük, hogy az irat teljes tartalma nyilvános. Annak szövege angol nyelven jelent meg, amit a KNOÉ szakemberei fordítottak le. Megjegyezzük, hogy az abban szereplő adatok nyilvánosak, így azok közzététele jogszabályt nem sért!
A Markovics v. Hungary, Béres v. Hungary and Augusztin v. Hungary ügyekben, az Európai Emberi Jogi Bíróság egyhangúan kijelenti, hogy a beadványokat elutasítja. A döntés végleges. Ez a három beadvány a magyar korkedvezményes nyugdíj átszervezésével kapcsolatos. Ezek a beadványok, a 2011. második felében és 2012-ben az Európai bírósághoz beadott beadványok között voltak. A beadványok hasonló problémákról szóltak, főleg a korkedvezményes nyugdíj felváltásáról (2011. novemberi törvényhozás), amely nem volt adóköteles! Ezt helyettesítették, egy azonos mértékű juttatással, amely csökkentve lett az általános személyi jövedelemadó mértékével. A kérvényezők kifogásolták hogy ez egy, a tulajdonjogukat sértő igazságtalan és diszkriminatív intézkedés volt, melyet nem tudtak a nemzeti hatóságokkal semmilyen módon sem rendezni.
A Bíróság úgy találta, hogy a beadványozók bevételének mérséklése indokolt és arányos volt. A beadványozók továbbra is kaptak állományi juttatást, amelynek összege a korábbi nyugdíjuk értékével volt arányban. Valójában nem fosztották meg őket a létfenntartás erőforrásaitól, és nem is sodorták őket olyan helyzetbe, hogy ne legyen elég anyagi erőforrásuk a hétköznapi élethez. Az is kétségtelen, hogy ésszerű és indokolt volt a nyugdíjrendszer racionalizálása érdekében a javak arányos csökkentése.
A beadványozók Markovics László, Béres László és Augusztin Gábor, magyar állampolgárok, akik egyénenként 1968, 1957 and 1956-ban születtek. Mindannyian Budapesten élnek. Mindhárom beadványozó profitált a korkedvezményes nyugdíj lehetőségéből, aminek esetükben szolgálati nyugdíj volt a neve. Markovics úr volt rendőrtiszt, Augusztin úr volt katonai doktor, 2007-ben es 2005-ben vonultak nyugdíjba egyénenként az egészségük romlására hivatkozva. Béres úr volt rendőr parancsnok, 2010. decemberében döntött a korábban való nyugdíjba vonulása mellett. 2011. november 28-án a magyar parlament meghozta az 2011. évi CLXVII. törvényt, melyszerint a korábbi nyugdíjat felváltják a szolgálati járandósággal, amely - a nyugdíjjal ellentétben - már a személyi jövedeladó értékével csökkentettek (akkoriban egységesen 16%). Az új törvény minden volt tűzoltót, rendvédelmi dolgozót és katonát érintett. Miután hatályba lépett az új törvény 2012. január 1-jén, Markovics úr 137.620 forintot kapott havonta a 163.833 forintnyi nyugdíja helyett. Béres úr 283.035 forintot 321.745 helyett, Augusztin úr pedig 219.590 forintot 249.625 helyett.
Panaszok, eljáras és a bíróság felépítése
A beadványokat 2011 december 12-én és 2012 marcius 21-en nyújtották be az Európai Emberjogi bíroságnak.
A kérvényezők kifogásolták, hogy a nyugdíjuk járandósággal való felváltása a tulajdonjogukat sérti, és igazságtalan valamint diszkriminatív intézkedésnek minősül, melyet nem tudtak a nemzeti hatóságokkal hatásosan rendezni! Az Egyezmény előírásaira hivatkoztak, különösen a tulajdonjog és a diszkrimináció sérelmére.
A bíróság kijelentette, hogy a vonatkozó jogszabály nem garantál semmiféle jogot a nyugdíj bizonyos mértékéhez. Továbbá már több ügyben elfogadta a szociális jogosultságok csökkentésének lehetőségét. A bíróság tekintettel volt arra, hogy a három beadvány fő problémája a szolgálati nyugdíj járandósággá való változtatása volt, amely már személyi adózás tárgya. Ez a változtatás zavaró hatással volt a beadványozók jogaira, es megcélozta a gazdasági és szociális közérdek szolgálásának törvényes útját. Ahelyett hogy teljesen elveszítették volna jogosultságaikat, a beadványozók folyamatosan kapták a járandóságot. Ezen számítások alapján a bíróság megfigyelte, hogy a beadványozók egyénenként 16%, 12% és 12%-ot veszítettek a nyugdíjukból. A csökkentés a jövőbeni összegeket érintette, és nem meglévő vagyon visszamenőleges megfosztásáról volt szó, amit korábban birtokoltak. A beadványozók jövedelmének összege csökkent a korábbi nyugdíjukhoz képest, de a bíróság úgy találta, hogy ez a csökkentés indokolt és arányos volt. Valójában nem fosztották meg őket a létfenntartás erőforrásaitól, és nem is sodorták őket olyan helyzetbe, hogy ne legyen elég erőforrásuk az élethez. A bíróság a továbbiakban megjegyezte, hogy szokványos volt bizonyos kiváltságos nyugdíjat adni fegyveres erők volt tagjainak és a hasonlóan megerőltető személyek szolgálatvégzése miatt. Mindamellett a mostani ügyet tekintve az anyagi hasznok csökkentését a bíróság nem találta túlzott megterhelésnek a beadványozók tekintetében! Továbbá, feltéve hogy az új törvény létrejötte különböző bánásmódot eredményezett, ahogy a beadványozók állítják, a bíróság meg van győződve arról hogy a törvény meghozása indokolt volt, mivel az ésszerű arányosság volt a cél (a jövedelmek csökkentése) és a cél elérése (a nyugdíjrendszer racionalizálása) között. Végül a bíróság kimondja, hogy a beadványozók azon panasza, hogy a nemzeti hatóságokkal szemben képtelenek voltak érvényesíteni a tulajdonjogukkal kapcsolatban elszenvedett jogsérelmet, ellentétes az alapelvvel, hiszen valóban nem garantálja a jogorvoslatot. Nem sikerült tehát megállapítani, hogy a nemzeti hatóság megsértette az Egyezmény szabályait! A bíróság emiatt úgy találta, hogy ezen beadványokat el kell utasítania!
A KNOÉ szakemberei elemezték az EJEB honlapján megjelent, fentiekben ismertetett szöveget. Nem mondtuk és nem is mondjuk, hogy tudjuk, hogy az EJEB az általunk képviselt ügyekben más döntést fog hozni! Reméljük, hogy más döntést fog hozni! Viszont az alábbi kérdések sok kritikusunk figyelmét elkerülték:
Miért nem hangsúlyozza a közlemény, hogy ezt a döntését az összes bedványra vonatkoztatja? Idézem: "A három beadvány fő problémája...." hol van itt szó arról, hogy ez pilot eljárás?
Miért úgy fogalmazott az EJEB, hogy "ezen beadványokat el kell utasítania"?
Két okra hivatkozik az EJEB. A tulajdonhoz való jogra és a diszkrimináció tilamára. Csak a KNOÉ beadványa ennek többszörösét tartalmazza! Nem szokványos az EJEB ilyen döntése. A keresethez kötöttség elve alapján, mindent cáfolnia kellene!
Hogy lehetséges, hogy nem lehet a nagykamarához fellebbezni? Rendelkezett erről az EJEB? (Az iratban nincs benne)
Mi meg tudjuk válaszolni e kérdéseket! Pusztán ismerni kell az EJEB 2011. év óta hatályos szabályait! Tehát jogelmélkedjünk! Nem szívesen terheljük ezzel tagjainkat, de a mi tűrőképességünket is próbára tevő több mint 70 "lehülyéző", minket ostobának és alkalmatlannak minősítő e-mail arra késztet minket, hogy nyissunk egy jogi kurzust! Ja megemlítem, hogy 34 fő ki is lépett az egyesületünkből! Tudják vajon, hogy mit csináltak?
Tehát a jogelméletre visszatérve, az EJEB-re vonatkozó szabályok világosan fogalmaznak! Nézzük: A Bíróság 2011. óta alkalmazza ezt az eljárást, "pilot judgment" az elnevezése. Ennek az a lényege, hogy kiválaszt az EJEB néhány ügyet, és míg azokat vizsgálja, a többi hasonlót felfüggeszti, azaz elbírálásukat elhalasztja! Amikor a "pilot ügyekben ítéletet hoz", csak azt követően vizsgálja a többi beadványt! Tehát semmilyen módon nem értelmezhető az EJEB döntése úgy, hogy ez minden beadványra érvényes döntés volt!
És végezetül még egy mondat! Nem tudjuk, hogy fog dönteni az EJEB. Ezt senki nem tudhatja! Nincs precens jog Strasbourgban! A Bíróságot jelenlegi három ügyben meghozott döntése nem kötelezi, hiszen ezt követően fogja vizsgálni a többi beadványt! Pánikra tehát nincs ok! A KNOÉ mint eddig, ezt követően is a tényekről, a jogszabályok által megfogalmazattokról és nem találgatásokról, vélelmekről fogja tájékoztatni tagjait! A leghatározottabban elutasítunk minden rémhír terjesztést, pánikkeltést és ok nélküli találgatást!
A KNOÉ vezetősége! 2014. július 18.
Török Attila2019-01-23T11:14:57+01:002014. július 18.|Jogorvoslati hírek|
EP ismét tárgyalta a petíciót
Az Európai Parlament Petíciós Bizottsága újra tárgyalta ügyünk!
A petíciós bizottság munkatársai leültettek minket, kényelmesen elhelyezkedtük. Felettünk körben láthatóak a tolmács fülkék. Szóltak, hogy üljünk át a terem másik felébe, közelebb az elnökséghez! David Lowe elnökünkkel, Kuti László már korábban kialakított jó kapcsolatot, most is egy fejbiccentéssel leköszönt az elnöki asztalról! Tehát ez volt az új helyünk, és itt készültünk hozzászólásunkkal. Bár már folyt a petíciós bizottsági ülés, az asszisztensek ennek ellenére még megadtak néhány instrukciót! Elmondták, hogy mikor és milyen módon kell majd a hozzászólásunkat előadni, milyen szabályokat kell betartani! Elhelyezkedtünk, mindent végig gondoltunk újra. Most már csak a mondanivalónkra és a dokumentációra kellett koncentrálnunk. Ezek tükrében készültünk a a hozzászóláshoz.
dr. Tabajdi Csaba magyar képviselő úgy kezdte beszédét, hogy az Európai Bizottság olyan mint a bourbonok, "semmit nem tanultak". Kiemelte, hogy a magyar kormány intézkedése négy alapjogot sért! Ezek pedig alapjogi kérdések, nem nyugdíj kérdések! Határozottan felszólította az Európai Bitzottságot, hogy értse már végre meg, hogy ez nem nyugdíjkérdés! "Hogy a fenébe van az, hogy amikor Magyarországon megváltoztatták visszamenőleges hatállyal a bírák nyugdíjkorhatárát, 70-ről 62 évre és elbocsátottak bírákat, akkor az Európai Bizottság 'infringement' kötelességszegési eljárást indított? Miért mér kettős mércével az Európai Bizottság?" Az EB technokrata, jogi szabályok mögé bújó szervezet! Az emberek nem tudtak rákészülni, az emberi méltóságot sérti. És akár mehetünk tovább. És most, ugyanazt halljuk vissza az Európai Bizottságtól, hogy ez tagállami kompetencia! Ez maga az abszurditás, hogy a Bizottság visszapasszolja ezeket a kérdéseket! Az Európai Bizottság részéről Fritz von Nordheim szólt hozzá. Nordheim úr az EB nyugdíjszakértője. Korábban már vitatható véleményt alkotott a magánnyugdyíjak vonatkozásában, szerinte ugyanis eleve hibás volt a modell! von Nordheim úr markánsan kiállt az EB korábbi véleménye mellett, bár már az Alapjogi Charta 51. cikkére is hivatkozott, mely szerint, ha akarna az EB intézkedni ügyünkben sincs hozzá joga, mert az 51. cikk ezt kizárja!
dr. Göncz Kinga magyar képviselő hangot adott annak, hogy egy évvel ezelőtt már tárgyalták ügyünket, de azóta semmi nem változott! "Már akkor megállapítottuk, hogy diszkriminál, jogbiztonságot veszélyeztet, tulajdonhoz való jogot sért, úgy történt meg ennek a bevezetése, hogy nem volt átmenet." Victor Boştinaru román képviselő kiemelte, hogy a magyar kormány intézkedései, már békeidőben 2.000 ember halálát okozta! Rendőrök, katonák, olyan emberek, akik az életüket a hazáért áldozták! És a Bizottság úgy gondolja, hogy ebben nincs kompetenciája! Ezt nem fogadhatjuk el! Nem fogadhatjuk el, hogy a Bizottság úgy nyilatkozik, hogy nincs hatáskörünk! Ez összefügg a magyar alkotmányreformal, a magyar sajtótörvényekkel! Ezt mind meg kell vizsgálni és elemezni kell! Meg kell nézni, hogy az európai országokban milyen folyamatok játszódnak le! Tatjana Ždanoka Lett képviselő elmondta, hogy Mióta harcolunk azért, hogy legyen egy horizontális irányelv azért, mely beveszi a szociális ügyeket is! A Bizottság kihasználhatná ezeket a konkrét példákat, hogy tovább küzdjön a horizintális irányelv megvalósulása érdekében. Tegnap gyermekek jogairól volot szó, és ugyanezeket a válaszokat kaptuk. A diszkrimináció tilma nem fedik le ezeket az ügyeket. De, ha horizontális lenne az irányelv, lefedné, sajnos ez egyelőre nem valósulhat meg, mert bár a parlament nagytöbbsége harcol a horizontális irányelv érdekében, de sajnos a Bizottság sem támogatja megfelelőképpen és a Tanács is ellentkezik! Egy percre visszaadták a szót. Katus Károly elmondta, hogy szeretné a Bizottság figyelmét felhívni, és megerősíteni azokat a felhívásokat irányába! Tessék ez az ügyet kézbevenni és tisztességes eljárni, ami mind a jelenben, mind a jövőben példát fog mutatni! Hogy az ilyen törvényt hozó államokat előre figyelmeztetni tudják, hogy eszébe se jusson hasonló, vagy egy palacból kiinduló rossz szellem fölénk tornyosuljon, amit nem, vagy nagyon nehezen tudunk visszagyömöszölni! Az Európai Bizottság győzze le ezeket a szellemeket!
Kuti László egy kérdést szeretne feltenni, mely kérdés úgy szól, hogy ami törvényes az jogszerű? Ugyanis, hogy törvényes legyen jelenlegi kormányunk intézkedése, 2/3-os többségével módosították a magyar Alkotmányt, és beleszőtte, hogy ezt megtehesse! A fő kérdés az, hogy ez jogszerű-e és megfelel-e az Európai Unió célkitűzéseinek! Ilaria Brazzoduro az Európai Bizottság DG Justice nevében, elsőkörben kihangsúlyozta, hogy a bírák ügye és a szolgálati nyugdíjasok ügye két egymástól jól elkülöníthető ügy! A koron alapuló duszkrimináció tilalma sem valósul meg esetünkben Ilaria Brazzoduro szerint! Azt mondta, hogy számukra úgy tűnik, hogy nem koron alapuló diszkriminációról van szó! Erminia Mazzoni az Európai Parlament Petíciós Bizottságának elnöke megköszönte a hozzászólásokat és felvetette, hogy a jövőben van min gondolkodni, ez egyértelmű. Megköszönte továbbá, a petíció benyújtóinak, hogy jelen voltak. Kiemelte továbbá, hogy minden egyes parlamenti hozzászóló azt kérte, hogy hagyják nyitva a petíciót, de még mindíg itt van az 51. cikk kérdése, mellyel sokat foglalkozik a Bizottság. A kompetencia profilok meghatározásáról van szó, mely azt jelenti, hogy kinek milyen ügyben van kompetenciája, milyen ügyet tárgyalhat, milyen ügybe avatkozhat be. Ez azért is fontos, mert a Petíciós Bizottságnak is ezeken a kereteken belül kell dolgozni. Kifejtette, hogy nem volt elég széles a válasz. Az Európai Biztosnak is szélesebb körő választ kellene adnia nem úgy, ahogy eddig tették. A döntés értelmében Andor László Biztosnak ír a Bizottság egy hivatalos levelet, hogy az ügyben alkosson véleményt, dr. Tabajdi Csaba javaslatára pedig a Jogi Bizottságtól kér állásfoglalást a Petíciós Bizottság, tehát a petíció nyitva marad, az ügy tovább folyik! Összegezve, sikerült újra egy lépést tenni előre, és várjuk a végeredményt!
A KNOÉ vezetősége 2014. március 20.
Török Attila2019-01-23T11:16:09+01:002014. március 20.|Jogorvoslati hírek|
Általános tájékoztatás a beadvánnyal összefüggésben
Tájékoztatunk mindenkit, hogy az Európai Parlament Petíciós Bizottsága 2014. március 20-án délelőtt ismét tárgyalni fogja a korkedvezményes nyugdíjasok ügyét.
Amennyiben egyéb részlet is ismert lesz részletes tájékoztatást adunk!
Miért nem döntöttek még ügyünkben?
A KNOÉ a Petíciós Bizottság ülésén nem fejtette ki elég részletesen, hogy a nyugdíjunk elvétele visszamenőlegesen történt.
Ezt többen felvetették, voltak olyanok is akik dilettánsnak, pancsernek neveztek minket! Erre a felvetésre már többször válaszoltunk. Ismételten és röviden azt tudjuk elmondani, hogy a Petíciós Bizottság ülésén a hozzászólás csak jelképes, csak formai! Az írásos petíció az, mellyel érdemben foglalkoznak! Úgy osztottuk meg a Szolgálat és Becsület Mozgalom Elnökével a szerepeket, hogy a mi elnökünk Kuti László jogi aspektusból mond néhány érvet, Katus Károly az SZB elnöke pedig érzelmileg érvel! A visszaható hatályt, mind az írásos petíciónkban, mind pedig a szóbeli kiegészítésükben, mindketten kiemelték!
Szeretnénk a véleményünket kifejteni, sőt megosztani minden olyan információt, amit mi látunk, vagy amit mi hallunk, vagy amit mi gondolunk! A KNOÉ nem törekedett látványtervezésre, szemfényvesztésre vagy fogalmazzunk úgy, hogy semmilyen információt, semmilyen adatot, tényt nem bonyolítottunk túl. Mi egyszerűen látjuk a problémánkat és így is szeretnénk kezelni, illetve várni a megoldást! Mi nem gondolnánk, mint ahogy néhány tagunk felemlítette, hogy a magyar nyelv furfangja miatt félreértettek minket! Ez azért sincs így mert a KNOÉ angol nyelven is kiküldte a beadványait! Úgy fordítottuk le a beadványainkat, hogy a szakmában használatos „terminus technicusok” is érthetőek legyenek! Egyáltalán nem értünk egyet azzal ha, ha valamelyik érdekképviseleti szervezet pánikkeltésre alkalmas írásokkal, bizonytalanítja el a jogban járatlan tagokat és ezzel a saját nagyságát vagy saját tevékenységét igyekszik "fantasztikus" mértékben eltúlozni! A KNOÉ az eddig követett magatartást akarja a jövőben is sajátjának tekinteni! Mi ilyenek vagyunk! Persze azt is tudomásul kell vennünk, hogy sokan, főleg a kormányzat részéről zavart igyekeznek kelteni. Tapasztaljuk, illetve halljuk ezt: „I felt a great disturbance in the force!”
- Miért nem döntöttek még ügyünkben? Miért döntöttek a bírák ügyében olyan gyorsan, velünk pedig nem foglalkoztak? Miért húzza az időt a Strasbourgi Bíróság?
Erre a kérdésre csak részben tudunk választ adni! A döntést késlelteti a nagy számú ügy! Azt feltételezni sem mernénk, hogy szándékosan húzzák az időt!
- A Magyar Kormány válaszában kifejtette, hogy nem használtuk ki a Magyarországi jogorvoslati lehetőségeket! Lehet emiatt problémánk?
- A Magyar Kormány újabb választ küldött Strasbourgnak, melyet közzé is tett a Szolgálat és Becsület Mozgalom. Ezt szintén dr. Tallódi Zoltán írta Mr. Stanley Naismith jegyzőnek!
Török Attila2019-01-23T11:18:20+01:002014. március 19.|Jogorvoslati hírek|

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság