Szabadok akkor leszünk, ha önmagunk leszünk.
Az emberi szabadság alappillére a méltóságunk.
Az én hazám ott van ahol elismerik az emberi jogaimat, ahol tisztelnek, mint egy emberi lényt, ahol nem köcsögöz le az adónkból fizetett állami alkalmazott, ahol a bűnös büntetik, nem pedig az áldozatát..
Elküldött levél - ellen-beadvány
Bósza János, ul. ....., Komárno (Öregkomárom)
Obvodný úrad Komárno (Öregkomárom)
odb. všeob. vnút. správy
nám. M.R.Štefánika 10,
V Komárne, dňa 14.03.2011
Vec-Tárgy: Odpor proti (Ellenbeadvány) - Rozkazu (Parancs)
č.: Pk-96/2011-RU-Rozkaz 3/2011/02022
Élek alkotmányos és törvényes jogaimmal és magyarul válaszolok. Az Önök levele tartalmilag egy olyan levél, amelyben minden emberjogi, alkotmányjogi és törvényi feltételre fittyet-hányva megbüntettek valamiért, amit el sem követtem. Az Önök állításainak az igazolására nincsen közvetett bizonyíték, csak néhány rendőr hazug és nem bizonyítható állításai. Ezért a levelüket a múlt század 50-s éveire emlékeztető koncepciós perekhez hasonló kitalációs egyvelegnek tartom. Határozott módon tiltakozom levelük stílusa, tartalma és a méltóságomat sértő (alapvető alkotmányos jog) hazug állításai okán.
Sajnos kénytelen vagyok a XXI. században kézzel írott levél formájában válaszolni, mert az Önök testvérszervezete a "SIS" tönkretette a számítógépemet és mivelhogy évek óta az állami szervek üldöztetése miatt munkát nem találok, így új PC-t nem tudok venni. (Idegen PC-én írom ezeket a bejegyzéseket is)
De azért annyit így-is leírnék, sohasem gondoltam volna, hogy egy állam, annak a mi adóinkból fizetett alkalmazottjai ilyen mélyre képesek süllyedni és a saját polgárával szemben (aki az államhatalom igazi birtokosa - Ústava SR) képesek 5-6 éve tudatos törvénysértéseket elkövetni. Én a szlovák-magyar megbékélést hirdetem, ezért lépek fel, ezért küzdök, de egyben határozott módon ellene vagyok mindenfajta soviniszta megnyilvánulásnak, békésen az alkotmány-adta eszközökkel küzdök a népek egyenjogúságáért, az azonos és diszkriminációmentes közös együttélésért. Gondolom ez több soviniszta politikusnak, mint pl. a SzNP-t elnökének nem tetszik, ezért jelentett fel engemet például 2008-ban, hogy hazug állításaival és az állami szervek hathatós segítségével, ( pl. a Belügyminisztérium) befeketítsék a céljaimat, azok igazi mivoltját kiforgatva. Az ország szétzilálásával vádolnak, három éve nincs az ügy lezárva, többször kihallgattak, nincs semmi bizonyítékuk, így hazugságokat akartak a számba adni a kihallgatásokon. A Belügyminisztérium szerint Slota sértegetheti a magyarokat , mert olyankor csak a sajátjait védi. Hivatalos dokumentum tartalmazza mindezt. Ez a mostani eset is egy a sok közül, amikor az állami szervek a törvénysértők oldalára állva a polgárt, aki csak az alkotmány-adta jogaival él, törvénysértőként állítják be. Sorolhatnám a konkrét példákat, de most ettől eltekintek.
Visszatérve az adott "Parancsukhoz", amit nem teljesítek, mert tartalma hazug, törvénysértő és alkotmányellenes. Jogaimat és méltóságomat sértő módon íródott (szerintem politikai megrendelésre) és etnikai alapon diszkriminál, még-ha az konkrétan nincs is a "ROZKAZ"-ban megfogalmazva. Nagyon mérges lettem, "leköptek" csak azért mert vagyok, magyar vagyok és az alkotmányos jogegyenlőséget akarom.
A szlovák nemzetiségű Slota törvénysértéseit, az állami szervek tudatosan nem akarják figyelembe venni, soviniszta megnyilvánulásait, uszításait és provokatív tetteit védik. Vele ellentétben én magyar nemzetiségű vagyok, tiszteletben tartom a törvényeket, az alkotmányt. Néha tiltakozom és felhívom a közvélemény figyelmét arra, hogy egyesek alkotmányt és törvényeket sérthetnek, mert a többségi nemzethez tartoznak, mások akik csak a népek békés együttélését hirdetik más nemzet fia, ugyanolyan adófizető polgárok mint a többségi nép fiai, lányai mégis másfajta elbírásban részesülnek. Ők akik betartják a törvényeket, vagy annak szellemében járnak el, azokat alkotmánysértő módon atrocitásoknak vetik alá, tudatosan diszkriminálják nemzeti méltóságukban sértik, annak ellenére, hogy mindezt az alkotmány szigorúan tiltja.
Nem ismerem el a büntetésüket, fizetni nem fogok, mert semmilyen törvényt nem sértettem meg, csupán az alkotmány (Ústav SR) 32. fejezete értelmében jártam el. Arányosan ellenálltam az állami szervek tudatos törvénysértő módszereivel szemben. Az igazi törvénysértőket (Slota és pártja-SNS, SMER) a rendőrség állami szinten védelmezi, ezzel megfélemlítve a helyi szinten többségi népet (pl. a magyarságot Öregkomáromban). Ehhez a törvényellenes tevékenységükhöz sok esetben az államhatalommal lepaktált (kollaboráns-fizetett) alkalmazottjait is felhasználja, így próbálja egymásnak uszítani a kisebbségi népeket a többségi szlováksággal.
Amit a határon tettem, azzal nem sértettem törvényeket, sőt alkotmányos jogom és kötelességem volt felhívni a közvélemény figyelmét, a békeszerető szlovákságét és a felvidéki magyarságét, hogy a soviniszta törvénysértőknek lejárt az idejük. Az államhatalom és annak szervei galád tevékenységükkel tovább ne védelmezzék a sovinisztákat, hanem az alkotmány és a hatályos törvények szellemében járjanak el. Azzal, hogy lefóliáztam és felhívtam a közvélemény figyelmét arra, hogy az adófizetők pénzén az állami szervek, a rendőrség a törvénysértőket védelmezik, csupán az alkotmányos kötelességemet teljesítettem.
Bósza János Öregkomárom (Komárno)
u.i.: további magyarázat, bizonyítékok a honlapomon olvashatóak
Belügyminisztérium: Slota csak a saját nemzetét védi, amikor a magyarokat sértegeti, ami nem törvénysértő cselekedet a részéről, csupán történelmi tényeket közöl. Ezért nincs ok büntetőjogi eljárást kezdeményezni ellene. A májusi beadványomat elutasították. A tótok (a volt nagy-magyarországi szlávok, történelmi tény) sértegethetnek minket, hisz szerintük mi nem is létezünk - nagyon mérges lettem, "leköptek" csak azért mert vagyok, magyar vagyok és az alkotmányos jogegyenlőséget akarom.
Ellenbeadvány (odpor) - részletes bizonyítás:
Élek alkotmányos jogaimmal 2. fejezet, 1., 2. és 3. bekezdésével, ami megmondja mit tehet a polgár az államhatalom igazi birtokosa és mit tehetnek az állami szervek, valamint az alkotmány 12. fejezete, teljes terjedelme értelmében. Egyik sarkalatos pontja, hogy senkit jogaiban nem érhet sérelem azért, mert él alkotmány adta jogaival és szabadságával. Ugyancsak élek alkotmányos és törvényes jogaimmal és magyarul válaszolok, magyarul nyújtom be ellenindítványomat, fellebbezésemet.
Először is legnagyobb határozottsággal tiltakozom a: Pk-96/2011-RU-Rozkaz 3/2011/02022 szám alatt íródott "PARANCSOLÓ" levelük ellen, annak stílusa és tartalma ellen. Stílusa alkotmányellenes és megfélemlítő, valamint tartalma teljes terjedelmében hazugságot, féligazságokat és rágalmazásokat tartalmaz.
Az államhatalom főbirtokosa a polgár. Polgár a hatalmával élhet közvetett, vagy közvetlen módon. A demokrácia szabálya szerint mindent tehet, ami nem ellentétes az alkotmánnyal és a hatályos törvényekkel, az állami szervek, benne a rendőrség is csak azt teheti, amit számára a törvények és az alkotmány engedélyez.
Tudomásom szerint én semmiben ezt a határt nem léptem túl, mert tiltakozni a sovinizmus konkrét megnyilvánulásai és egy törvénysértő módon elhelyezett magyarellenes uszító márványlap ellen nem jelenti a törvények megsértését, sőt ebben az ügyben az állami ügyészségnek, a rendőrségnek és a helyi városi szerveknek már rég meg kellett volna tenni a konkrét lépéseket. Ezzel ellentétben az állami rendőrség a törvénysértőket védi a polgárral, az államhatalom igazi birtokosával szemben, amikor az felhívja a közvélemény figyelmét arra, hogy Öregkomáromban (Komárno) az államhatalom diszkriminatív és alkotmánysértő módon a sovinizmust és a törvénysértőket védi.
A levelükben felsorolt okokra, indoklásra, hogy miért voltam az Önök állítása szerint törvénysértő ezt a választ adom:
A leírt történet, hogy mi miért és hogyan történt teljes terjedelmükben közönséges hazugság.
1. Az nem igaz, hogy nem akartam magamat igazolni, ismerem a törvényeket és azt ki köteles előbb magát igazolni. Mikor 2010. május 26-án a parlament előtt békésen tüntettem szintén igazoltak a rendőrök, de előtte felmutatták a saját szolgálati igazolványukat és a kabátjukon rajta volt a rendőrség kitűzője és a saját rangjuk, nevük. Ezek után azonnal én is igazoltam magamat, feljegyezték az adataimat, majd kérdésemre, hogy a jelenlétemmel bármiféle törvényt sértenék azt a választ kaptam nyugodtan maradhatok, hisz nem történt semmiféle törvénysértés a részemről. Hasonlóképpen jártam el 2009. szeptember 26-án is, amikor egy hivatalosan bejelentett autonómista tüntetésünk után a tilosban parkoló rendőrök futottak hozzánk Komáromban a Szent István szobránál és azonnal igazoltatni akartak minket, mindjárt láttam, hogy hiányzik a ragjukat és nevüket tartalmazó kitűzőjük, így kértem, hogy előbb ők igazolják magukat, az egyik felháborodottan tiltakozott, de másik rendőrt őt meggyőzte arról, hogy kötelesek eleget tenni a kérésemnek. Miután ez megtörtént mi is igazoltuk magunkat. Kérdésemre, hogy miért legalább az egyikük nem tud magyarul, mert a vendégeim egy része Magyarországból és Erdélyből voltak az idegesebb kolléga válasza az volt, hogy: Na Slovensku po slovensky (Szlovákiában szlovákul). Miután figyelmeztettem, hogy a hatályos törvények szerint ott ahol a kisebbségi lakosság lélekszáma átlépi a 20% ott szabadon használhatja az anyanyelvét, erre az idősebbik kolléga újból leállította a törvényeket nem ismerő kollégáját. Nem akartam túlfeszíteni a húrt, így én tolmácsoltam, megtörtént az ellenőrzés, majd szétváltunk, de senki nem szállítottak be gépfegyveres kísérettel, nem motoztak meg a helyszínen feltett kézzel, méltóságomat, nevet sértő módon, hanem mindenki ment az útjára.
2. 2011. január 13-án, békésen, nem alkotmánysértő módon, pont ellenkezőleg a törvényeket és alkotmányt tiszteletben tartva kifejeztem nem tetszésemet, senkinek anyagi kárt nem okozva, a közlekedést nem akadályozva, környezetemet nem irritálva csupán csendesen egyedül tiltakoztam az alkotmány 32. fejezete értelmében, az állam, konkrétan a rendőrség és egyes soviniszta politikusok törvénysértő tettei, megnyilvánulásai ellen.
Por. Demáček és por. Édes, amit jegyzőkönyvbe mondtak a határon történtekről, az közönséges hazugság. Minden másképpen történt.
Amikor a törvényellenesen felállított oszlophoz értem, éppen letakartam azt, ekkor két férfi egyik rendőrruhában, másik civilben lépett futottak hozzám, 10 mp-el azután, hogy én is az oszlophoz értem. A személyi igazolványomat követelték tőlem, majd miután én is azt kértem igazolják magukat, mert a rendőrruháson, sem a kitűzője, sem neve nem volt a másik meg civilben volt, a válaszuk az volt, hogy vulgárisan kezdtek velem beszélni. Az azonosításuk helyett: „Leköcsögöztek, gazembernek, disznónak neveztek“ . Mikor kikértem magamnak, hogy így beszéljenek velem elakartam menni a helyszínről, mert nem láttam okot arra, hogy az igazolványomat elővéve igazoljam magamat két ismeretlen személynek, erre Demáček megragadta erősen a kezemet fájdalmat okozva nem engedett el. Miután újból kértem igazolják magukat és kértem, hogy ne sértegessen, a válasza az volt, hogy úgysem tudom rábizonyítani, hogy sértegetett. Később egy rendőrjárőr is kiérkezett, akik igazolták magukat, így én is megmutattam személyi igazolványomat, elvették nem adták vissza, egyikük zsebre tette, annak ellenére, hogy teljesítettem a kérésüket. Fel kellett tennem a kezemet, megmotoztak, méltóságomat és jogaimat sértve beparancsoltak az autójukba. Még mielőtt beültem az autójukba arra kértek a járőrt, hogy lefényképezhessem az oszlopot, ezt megengedte, de amikor visszafordulva megpróbáltam Demáčekot is lefényképezni, hogy legyen tárgyi bizonyítékom, hogy nincs rajta a kitűzője, erre a gépfegyveres rendőrkezét a mobil telefonom elé tartotta és megakadályozta, hogy lefényképezhessem. Miután Demáček bejött a rendőrségre már rajta volt a jelvénye és névvel ellátott kitűzője is. Mikor azt kérdeztem mit követtem el, mivel vádolnak a válaszuk az volt, majd bent megmondják. Mindez több tucatnyi polgár szeme láttára tették, nevemet és méltóságomat sértve ezzel. Beültem bezártak az autójukba. Aki elvette a személyi igazolványomat, majd odament Demáček, aki időközben kitette a kitűzőjét. Ezt követően beszállítottak a komáromi rendőrkapitányságra.
Két dolog nagyon feltűnő és tudatos eldeformálása a tényeknek.
Egyik: Én olyat nem állítottam, hogy azok a személyek akik igazolni próbáltak, idézem: "Nullák és nem rendőrök". Csak arra kértem, hogy igazolják magukat. Erre a Demáček nevezetű, akinek a nevét a rendőrségen tudtam meg miután önszántából ott már bemutatkozott, nagyon bepörgött és elkezdett sértegetni engemet: „Leköcsögöztek, gazembernek, disznónak nevezett“. Majd mindjárt hozzátette, hogy úgysem tudom rábizonyítani, hogy mindezt mondta, szemembe nevettek mind a ketten.
Másik: Mikor kiért az autós rendőrjárőr nem azt mondtam, hogy: "Ezek már igazi rendőrök, mert kocsin érkeztek", hanem azt, hogy: "Önökön már rajtuk van a rendőrség bilétája és a nevüket tartalmazó kitűző és így nem látom az okát miért ne igazoljam magamat." Az igazolás meg is történt, ennek ellenére bekényszerítettek az autójukba, azt megelőzőleg feltett kézzel megmotoztak, mint egy bűnözőt. Egy arra elhaladni akaró német rendszámú autó sofőré annyira megijedt (rendőrautó akadályozta a határforgalmat), hogy inkább visszacurikkolt. Ez a rendőri eljárás sértő volt velem szemben, mert igazoltam magamat, így nem volt semmi okuk, hogy gépfegyveres kísérettel bevigyenek, méltóságomat és jogaimat sértve.
Őrizetbe vettek, de nem mondták meg, milyen indokkal, semmilyen kárt nem okoztam az SNS illegálisan felállított emlékoszlopában, így nem értettem, miért vittek be.
Annak a két személynek a nevét, akik igazolni próbálták a bűnösségemet egyikük nevét a rendőrségen tudtam meg, ahol kérésemre megmutatta a kitűzőjét, én azt elolvasva kértem egy papírt a szolgálatot teljesítő rendőrtől, aki nehezen, de adott papírt és tollat így le tudtam írni por. Demáček nevét. Kérdezem én, ha kint volt a határon is úgymond igazoltatásuk közepette, akkor miért kértem tőle a rendőrkapitányságon, ahol mindenfajta tiltakozás nélkül megtette, ha egyszer már, az ő állítása szerint a határon már egyszer megtette. Ha a határon igazolta volna magát, akkor bizonyára újból a rendőrségen azt nem fogja megismételni. Ezzel a tettével csak az én állításomat, az igazságot, támasztotta alá, hogy a határom nem igazolták magukat. Egyébként a másik rendőr nevét csak az Önök levelükből tudtam meg, mert Ő végig csöndbe volt, nem igazolta magát, csak mosolyogva kiélvezte a helyzetet, hogy jogaimban és méltóságomban megsértenek és alpári módon sérteget a kollégája por. Demáček. Mindez bizonyítható lehetne a városi térfigyelő kamerák segítségével, hogy kezüket sohasem emelték fel, nem mutattak be semmiféle igazolványt. Még mielőtt nekem ezt a levelet elküldték volna illett volna megnézni a térfigyelő kamerákat, vagy talán a felvételeket azóta megsemmisítették? Tudomásom szerint a rendőrségen is minden feljátszanak, akkor arra is van bizonyíték, amikor Demáček bemutatkozott a rendőrségen, kezét maga előtt tartva, szinte az orrunk összeért, gondolom így akart megfélemlíteni. Erre én úgy reagáltam talán gyomorszájon akart ütni? Erre ő elmosolyogta magát, majd odaült a számítógép elé és jegyzőkönyvbe írta, hogy ő vádol meg azzal, hogy állítása szerint én beszéltem vele vulgárisan. Két jegyzőkönyvet kellett aláírnom, mikor azt mondtam nem írom alá, akkor már pontosan nem emlékszem, de valami olyasvalamiképpen reagáltak, hogy bizony muszáj lesz, mert addig nem mehetek haza, sőt még orvoshoz is akartak vinni, nem tudom miért, talán időhúzás gyanánt, de miután aláírtam semmi bajom nincs, bár a kezem pár napig sajgott, de inkább aláírtam, csak engedjenek el, mert fájós lábbal, alig bírtam már ki a két órás kihallgatást. Miután aláírtam a jegyzőkönyvet és visszaadták a személyimet el akartam menni, már nagyon fájt a lában, de Demáček utánam rohant és erőszakkal visszaráncigált és követelte tőlem a ragasztószalagot, amivel a szlotaféle oszlopra ráerősítettem a szemeteszsákot a határon, mikor azt mondtam az rajta a zsákon, de ő követelte az egész tekercset, ami a zsebemben volt. Inkább az erőszaknak eleget tettem, mert már alig bírtam a lábamon állni a fájdalomtól. Utána elmentem, annak ellenére, mielőtt behoztak megígérték, hogy visszavisznek a határra az autómhoz, ezt az ígéretüket elfelejtve fájós lábbal botorkáltam vissza a határra az autómhoz.
Az emléktábla leleplezésekor Ján Slota kijelentette, hogy a magyar politikusok Trianon kétségbe vonásával kétségbe vonják a Szlovák Köztársaság szuverenitását is. „Drága szlovák fivéreim és nővéreim, Szlovákia most megmutatja a magyaroknak, hogy ez a mi földünk, amit nem hagyunk elvenni. 1 500 éve őshonos nemzetként élünk itt“, mondta Slota. Slota szerint az emlékmű arra szolgál, hogy emlékeztesse a hídon keresztül Szlovákiába érkező magyarokat: a mi szülőföldünkre érkeznek.
Most nem akarom vitatni Slota állításait, hogy ezen a területen hogyan lehet 1500 éve őshonos nép a szlovákság, amely maximálisan 200-300 évre létezik, ez a történészek feladata elvitatni, de mindenesetre az állítása bizony nyugodtan lehet provokatív jellegűnek elkönyvelni. A szlovákság Komáromban sohasem volt őshonos nép, sem tárgyi, de semmi másfajta bizonyíték erre nincs. tehát ilyen céllal törvénysértő módon emlékművet állítani valaminek, ami nem bizonyítható, mondhatnám hazug állításokat tartalmaz bizony semmi más cél nem szolgálhat, mint tudatos etnikai feszültségkeltést.
Azt, hogy az oszlop törvénysértő módon lett lebetonozott alapra, az éj leple alatt elkészítve, rendőri felügyelet mellett, ez bizony kimeríti a rendőrség tudatos szerepét egy törvénysértés fedezésére.
Bastrnák Tibor komáromi polgármester elmondása szerint az SNS kérvényt nyújtott be a városhoz, hogy a városon keresztül szeretnének vonulni. A kérvény formai hibákat tartalmazott, így a város nem adott választ a kérvényre.
Az SNS-es emléktábla avatásával kapcsolatosan nem érkezett kérvény a városhoz, a hivatal is csupán a rendőrségtől szerzett tudomást a hírről – mondta el Bastrnák
AFP hír: A révkomáromi polgármester szerint törvénytelenül akarnak emléktáblát elhelyezni a városban szlovák kormánypárti politikusok. A trianoni békeszerződést helyeslő tábla pénteki avatásán várhatóan részt vesz Robert Fico szlovák miniszterelnök és Ján Slota szlovák nacionalista pártvezér. A polgármester szerint a tábla kihelyezésére nem kértek engedélyt.
Forrás: AFP/Samuel Kubani
A szlovák rendőrséghez és ügyészséghez fordul a dél-szlovákiai Révkomárom polgármestere, amiért Robert Fico miniszterelnök és Ján Slota, a nacionalista SNS párt vezetője a trianoni békeszerződést méltató emléktáblát akar elhelyezni a városban. Slota kedden jelentette be, hogy Trianon-emlékművel akarja "megmutatni a magyaroknak", hol az államhatár.
"Nincs engedélyük, pedig engedély kell a táblakihelyezéshez" - jelentette ki csütörtökön az [origo]-nak Bastrnák Tibor, Révkomárom polgármestere. Szerinte ezért az emlékműállítás törvénysértő lehet, mivel úgy tudja, hogy az ilyen emléktáblák kihelyezéséhez szükséges engedélyt máig nem kérték a várostól. Bastrnák azt mondta, Fico és Slota azt terjeszti, hogy találtak egy megoldást a városi hatóság megkerülésére, ilyen lehetőség azonban szerinte nem létezik, a Trianon-emléktábla kihelyezése törvénytelen.
A fentiekből egyértelműleg le lehet következtetni, hogy az állami rendőrség tudta, hogy Slota és pártja törvénysértő módon helyezi el a követ a határra. A törvénysértés ténye azóta is fennáll.
Tehát, ha én letakarok egy törvénysértő módon elhelyezett követ a határon, akkor az én cselekedetemet nem lehet törvénysértésként elkönyvelni, mert csupán a tettemmel egy régóta meglévő törvénysértésre hívtam fel a figyelmet és figyelmeztettem arra tényre is, hogy az állami rendőrség az adófizetők pénzén védelmezi a törvénysértőket és azok ellen lép fel akik békésen, az alkotmány 32. fejezete értelmében figyelmeztetik a közvéleményt arra, hogy ez az állapot, a törvénysértés mivolta továbbra nem tartható fent és az állami, valamint a városi szerveknek ebben az ügyben meg kell tenniük a megfelelő jogi lépéseket.
A fentiek alapján egyértelmű, hogy én semmilyen törvényt nem sértettem meg, csupán éltem alkotmányos jogaimmal és egy fél éve fennálló törvénysértésre hívtam fel a közvélemény figyelmét. Az alkotmányban benne van, aki él alkotmányos jogaival, nem lehet szankcionálni, büntetni azért, mert egy törvénysértésre figyelmezteti az állami szerveket és a közvéleményt.
Ezért a büntetésük tárgytalan és semmi jogi alapja nincs, tartalmilag nem ismerem el annak jogosságát. Aki ellen törvénysértést követtek az én vagyok, mert korlátoztak alkotmányos jogaim gyakorlásában, etnikai alapon diszkrimináltak és erőszakosan korlátoztak a mozgásomban, valamint méltóságomat sértő módon járt el a rendőrség két alkalmazottja.
Feltennék néhány kérdést:
1. Mit kerestek a határon a slotaszobor közvetlen közelében a civil ruhás és az azonosító nélküli rendőrök?
2. Miért hazudtak arról, hogy nem akartam magamat igazolni?
3. Miért provokáltak, miért sértegettek?
4. Miért vittek be gépfegyveres kísérettel, ha a helyszínen igazoltam magamat és az Önök levelében okként az volt megadva, hogy eljárást intéztek ellenem, hogy akartam magamat igazolni?
5. Mi célból rohantak le, előbb két rendőr ( csak később derült ki, hogy azok voltak)?
6. Miért sértették meg alkotmányos jogaimat és miért kellett feltett kézzel, mint egy terrorista a határ kellős közepén állnom, miért motoztak meg, miért vették el a személyi igazolványomat, miért nem mondták meg miért tartoztattak le?
Én nem követtem el semmiféle törvénysértést, nem okoztam kárt senkinek, nem helyeztem el a határon semmiféle tárgyat, műemléket törvénysértő módon.
Kérdezem az állami és a városi szerveket:
1. Miért asszisztált a rendőrség egy nem legálisan bejelentett tüntetéshez június 4-én Komáromban, amit Slota és pártja szervezett meg?
2. Miért védte a rendőrség az éjjeli munkákat június 3-4-re, amikor a betonvasalapot a szlotakőnek készítették, miközben ismerték Komárom polgármesterének nyilatkozatát a tüntetéssel és a határon zajló betonozással és kőkihelyezéssel kapcsolatosan, akkor miért nem voltak olyan aktívak, mint január 13-án az én esetemben?
3. Miért nem tett feljelentést a rendőrség hivatalból, hogy törvénysértő módon helyeznek el egy követ a határon, miért nem tartoztatta és igazolta azokat akik a munkákat végezték, éppenséggel zsolnai rendszámú autóval érkeztek a határra?
A fentiekből egyértelműen lekövetkeztethető a rendőrség, az ügyészség és a városi szervek részéről is a kettősmérce tényének az alkalmazása. Amikor a szlotakövet feketén éjjel elhelyezték volt a rendőrségnek ideje a munkákat megakadályozni, igazoltatni és bevinni a tetteseket a rendőrségre, ez nem történt meg, de engemet január 13-án hazugságokra, kikonstruált vádaskodásokra hivatkozva 20 mp alatt lerohantak, flusztráltak, megfélemlítettek és letartoztattak, mert tiltakozni mertem egy állami szintű törvénysértés ellen. Valójában tettükkel, amit a ellenem követtek el bizonyították azt a tényt, hogy az adófizetők pénzén védik a határon provokatív és törvénysértő módon elhelyezett szlotakövet. Engemet letartoztattak, de a törvénysértőket védik, ez mind-mind alkotmánysértő módon, diszkriminálva alkotmányos jogaimban, azokat durván megsértve. Ezért büntetőjogi feljelentést teszek az ügyészségen és informálni fogom a médiákat, az ombudsmant, az EÚ hivatalos szerveit is. Az a tény, hogy Szlovákia nem jogállam, és etnikai alapon a hatalmi szervek segítségével diszkriminálja, megfélemlíti és alkotmányos jogaikban korlátozza saját polgárait, mindez már rég ismert dolog. De, hogy mindezt nyíltan az utcán a polgár polgártársainak a szeme láttára hajtja végre, ez már az állam arroganciájának meglétét és a tudatos megfélemlítés szándékosságát bizonyítja.
Az Önök levele is bizonyítja, hogy az államhatalom arroganciája nem ismer határokat, mert engemet meg sem kérdeztek arról, hogy valójában mi is történt a határon, ellenben a rendőrség két hazudozó alkalmazottjának a verzióját kész tényként elfogadták és megkérdezésem nélkül büntetés róttak ki rám. Törvénysértéssel vádoltak meg, megjegyezném ártatlanul, mert semmi bizonyíték arra, hogy a dolgok úgy történnek ahogyan a két engemet sértegető rendőr (utólag bizonyosodott be, hogy azok voltak- ez is bizonyíték a szándékos etnikai alapú megfélemlítésre) leírta mégis az ő verziójukat elfogadták kész tényként és rólam nélkülem döntöttek. Ez a tény kimeríti a szándékos törvénysértés tényét az állami szervek részéről ezért határozott módon tiltakozom és arra szólítom fel Önöket, kérjenek tőlem bocsánatot és vonják vissza a "PARANCSUKAT" , amiben törvénysértéssel vádoltak meg és pénzbüntetésre köteleztek. Ellenkező estben az állami ügyészséghez fordulok jogorvoslatért. Ha kell elmegyek akár Brüsszelbe is békésen tüntetni az állami szintű törvénysértés ellen, ami Szlovákiát Líbia szintjére süllyeszti, ahol az államhatalom minden emberi jogot a saját tetszése szerint eltiporhat, ahogyan az érdekei megkívánják. A fegyveresek által történt nyilvános előállításom Kadhafi líbiai diktátor szintjére süllyesztette le Szlovákiát.
Ez az egész ügy számomra az 50-es éveket idézi fel, amikor koncepciós perekben csuktak be embereket, nyilvánították bűnösnek. Két rendőr nem bizonyítható hamis rágalmazása alapján, engemet meg sem kérdeztek, de ennek ellenére képesek voltak a rendőrség adatai alapján bűnösségemet bizonyítani és rövidített eljárásban bűnöst kreálni belőlem a megkérdezésem nélkül.. Mi ez ha nem a demokrácia alapszabályainak a megcsúfolása, s mindez az un. demokratikus és a jogállamiságot deklaráló Szlovákiában történik. Mi ez első lépés a bebörtönözésemhez vezető úton? A három éve ellen zajló eljárás, hogy az ország szétzilálására törekszem, azért mert autonómia tervezetemet elküldtem megvitatás gyanánt az összes parlamenti képviselőnek, ez az eljárás zsákutcába vezetett. Most úgy látszik más eszközhöz nyúlt az államhatalom a jól bevált koncepciós perekhez, kommunista és STB-s módszerekhez folyamodnak. Véletlenül ott tartózkodó, azonosító nélküli rendőrök, véletlenül igazolnak, majd hazug módon vádaskodnak, amit a baráti szervek bizonyíték gyanánt elismernek, közben a védelem jogától is megfosztva az államellenesnek kikiáltott egyént, saját polgárát. Mi ez, ha nem koncepciós per, kohol vádak alapján ítélkeznek.
Az ötvenes évek elején Csehszlovákiában lezajlott koncepciós pereknek összesen mintegy 250 áldozatuk volt. Mindez megakarják az állami szervek ismételni a 21. sz. elején egy úgymond demokratikus Szlovákiában. Az 50-s években a nép nevében hazudoztak, ma kinek a nevében teszik ugyanezt?
Bízok benne, hogy sem az Önök, sem az állami rendőrség részéről többször nem fog érni szándékos és tudatos megfélemlítés és visszavonják a "PARANCSUKAT".
Rozkaz o uložení sankcie za priestupok.
Obvinený János Bósza, nar. ...05.1955, trvale bytom Komárno,..., je vinný, že dňa 13. januára 2011 v čase okolo 11:30 hod. v Komárne na hraničnom priechode do Maďarskej republiky natiahol na pamätnú tabuľu Trianonskej zmluvy modré igelitové vrece, na ktorom bol nalepený v priesvitnom obale kancelársky papier s nápisom v jazyku maďarskom "Tento stľp je symbolom šovinizmu. Je symbolom nenávisti SNS voči maďarom. Neprosíme si z neho." , ktoré vrece bolo v strede prelepené lepiacou páskou a následne po opakovanej výzve príslušníkov Obvodného oddelenia PZ Komárno por. Bc. Ladislava Demáčeka a por. Imricha Édesa, ktorí svoju príslušnosť k policajnému zboru preukázali slovom "Polícia", resp. služobným preukazom, aby preukázal svoju totožnosť toto odmietol a z miesta chcel odísť, na čo bol opakovane vyzvaný aby od svojho konania upustil a zotrval na mieste do príchodu hliadky Obvodného oddelenia PZ Komárno z dôvodu, nakoľko odmietol preukázať svoju totožnosť a v zmysle § 18 ods. 3 zákona o policajnom zbore č. 171/1993 z.z. bude predvedený z dôvodu zistenia totožnosti, na čo z miesta chcel odísť a preto boli v zmysle § 51 odst. 1 písm. c/ zákona o policajnom zbore použité donucovacie prostriedky a to hmaty a chvaty spôsobom, že mu policajtom bola chytená pravá ruka, teda týmto konaním sa dopustil priestupku a naplnil skutkovú podstatu priestupku proti verejnému poriadku podľa § 47 ods. 1 písm. a/ a d/ zákona o priestupkoch neuposlúchnutím výzvy verejného činiteľa pri pri výkone jeho právomoci a znečistením verejne prístupného objektu plagátovou výzdobou.
Za priestupok, ktorého sa dopustil, sa obvinenému ukladá podľa § 11 ods. 1 písm. b/ v spojení s § 47 ods. 2 zákona o priestupkoch v súlade s pravidlami a kritériami ustanovenými § 12 ods. 1 a podľa § 13 ods. 2 zákona o priestupkoch sankcia pokuta 20,- EURO (dvadsať eur), ktorú je povinný zaplatiť v lehote do 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozkazu na účet Mestského úradu Komárno č. 0007408930/5200, var. symbol 962011.
Obvodný úrad Komárno, odbor všeobecnej vnútornej správy, prijal dňa 09.02.2011 priestupkový spis č. ORPZ-KN-OPP3-P-32/2011 o priestupku proti verejnému poriadku podľa § 47 ods. 1 p&sm. a/ a d/ zákona o priestupkoch Jánosa Bószu, nar. ....1955, ktorý sa toho mal dopustiť tým, že dňa 13. januára 2011 v čase okolo 11:30 hod. v Komárne na hraničnom priechode do Maďarskej republiky natiahol na pamätnú tabuľu Trianonskej zmluvy modré igelitové vrece, na ktorom bol nalepený v priesvitnom obale kancelársky papier s nápisom v jazyku maďarskom "Tento stľp je symbolom šovinizmu. Je symbolom nenávisti SNS voči maďarom. Neprosíme si z neho.", ktoré vrece bolo v strede prelepené lepiacou páskou a následne po opakovanej výzve príslušníkov Obvodného oddelenia PZ Komárno por. Bc. Ladislava Demáčeka a por. Imricha Édesa aby preukázal svoju totožnosť toto odmietol a z miesta chcel odísť, na čo bol opakovane vyzvaný aby od svojho konania upustil a zotrval na mieste do príchodu hliadky Obvodného oddelenia PZ Komárno z dôvodu, nakoľko odmietol preukázať svoju totožnosť a v zmysle § 18 ods. 3 zákona a policajnom zbore č. 171/1993 Z.z. bude predvedený z dôvodu zistenia totožnosti, čo však odmietol a z miesta chcel odísť, na čo boli v zmysle § 51 ods. 1 písm. c/ zákona o policajnom zbore použité donucovacie prostriedky.
Po preštudovaní spisu správny orgán vzhľadom na zistenie, že policajný orgán, ktorý vec objasňoval dostatočne preukázal skutkový a právny stav veci a to obsahmi Úradných záznamov zo dňa 13.01.2011 spísaných referentmi špecialistami OO PZ Komárno por. Bc Ladislavom Demáčekom a por. Bc. Imrichom Édesom a listinnými podkladmi zabezpečenými do spisu /zápisnica o ohliadke miesta priestupku, náčrtok z miesta priestupku, náčrtok z miesta priestupku, fotodokumentácia, potvrdenie o zaistení veci/, začal konanie v zmysle § 87 zákona o priestupkoch v skrátenej forme - v rozkaznom konaní proti obvinenému.
Z obsahu Úradných záznamov zo dňa 13.01.2011 spísaných príslušníkmi OO PZ Komárno por. Bc Imrichom Édesom a por. Bc. Ladislavom Demáčkom k služobnému zákroku zo dňa13.01.2011 v čase okolo 11.30 hod. v Komárne na bývalom hraničnom priechode do Maďarskej republiky vyplýva, že v kritickom dni a čase sa nachádzali v blízkosti hraničného prechodu do MR keď zbadali, že sa v blízkosti kameňa resp. pamätnej tabule pohybuje osoba, ktorá naťahuje na tabulu niečo modré a niečím to obtáča v polovici kameňa. Pristúpili k uvedenej k osobe a kameňu a zistili, že je na kameň natiahnuté modré igelitové vrece, na ktorom je nalepený priesvitný obal s kancelárskym papierom s nápisomv jazyku maďarskom " Ez az oszlop a sovinizmusz jelkôpe. Az SNS (SznP) magyargyülöletének szimbóluma. Nem kérünk belöle." /v preklade "Tento stľp je symbolom šovinizmu. Je symbolom nenávisti SNS voči maďarom. Neprosíme si z neho."/ a uvedené vrece je v strede oblepené lepiacou páskou. Na to sa por. Bc. Demáček predstavil, že "Polícia" a por. Bc. Imrich Édes, nakoľko bol v civile preukázal služobným preukazom príslušnosť k PZ. Na to bola osoba požiadaná o predloženie dokladu totožnosti, čo bezdôvodne odmietla s tým, že sú nuly, že nie sú policajti.
... folytatom
Amennyiben hibátlan kérvény érkezik, a városnak nem áll módjában visszautasítani a felvonulást, és az ügy már a rendőrségre tartozik. Az SNS-es emléktábla avatásával kapcsolatosan nem érkezett kérvény a városhoz, a hivatal is csupán a rendőrségtől szerzett tudomást a hírről – mondta el Bastrnák
Az évforduló kapcsán az SNS konferenciát is szervez a Matica Slovenská komáromi székházában. Erről azonban sem a Matica helyi vezetője, sem az épület fenntartója (aki jelenleg kórházban van) nem tud. Így a konferencia körül is sok a bizonytalan információ – magyarázta Bastrnák.
Ideiglenes Trianon-emlékművet avatnak Komáromban
Június 4-én nem avatják fel, csak bemutatják a református templommal szembe tervezett Trianon-emlékművet Komáromban - mondta a Feszty Zsolt, az emlékműállítást kezdeményező Te Ügyed Kör (T.Ü.Kör) elnöke. Az emlékművet kiékeljük, nem lesz lerögzítve, mivel nincs meg az ehhez szükséges engedély. Ilyen formában viszont ahhoz tudnám hasonlítani az esetet, hogy amíg csak téglákat hordok egy telekre, addig ahhoz nem szükséges építkezési engedély – magyarázta Feszty Zsolt.
Megvárjuk, hogy milyen irányt vesz a mostani huzavona, és azután szeretnénk felavatni méltó módon az emlékművet - mondta el a polgári társulás elnöke.
Megj.: Slota ezzel ellentétben betovasból készült alapra helyezte mindenfajta engedélyek nélkül a trianon határkövét. A rendőrségünk egy az illegális építvényt védelmezi.
http://kitekinto.hu/karpat-medence/2010/06/01/slota_trianon_evfordulojan_megmutatja_hol_a_szlovak-magyar_hatar/
Szlovák rendőrökkel fékezné meg Slotát a révkomáromi polgármester
Visnovitz Péter|2010. 06. 03., 14:59|Utolsó módosítás: 2010. 06. 03., 15:11|
A révkomáromi polgármester szerint törvénytelenül akarnak emléktáblát elhelyezni a városban szlovák kormánypárti politikusok. A trianoni békeszerződést helyeslő tábla pénteki avatásán várhatóan részt vesz Robert Fico szlovák miniszterelnök és Ján Slota szlovák nacionalista pártvezér. A polgármester szerint a tábla kihelyezésére nem kértek engedélyt.
Fico is részt venne a táblaavatáson
* Trianon-emlékművel fricskázná a szlovákiai magyarokat Slota és Fico
* Az MSZP nem vesz részt a pénteki Trianon-emlékülésen
* Felőrölni vagy együttműködni? Trianon és a nemzetstratégia
A szlovák rendőrséghez és ügyészséghez fordul a dél-szlovákiai Révkomárom polgármestere, amiért Robert Fico miniszterelnök és Ján Slota, a nacionalista SNS párt vezetője a trianoni békeszerződést méltató emléktáblát akar elhelyezni a városban. Slota kedden jelentette be, hogy Trianon-emlékművel akarja "megmutatni a magyaroknak", hol az államhatár, Robert Fico pedig közölte, ő is részt vesz a rendezvényen (erről itt olvashat részletesen).
Nem tudnak semmiről
"Nem tudjuk pontosan, hogy mire készülnek Slotáék, a várost még arról sem tájékoztatták, hogy ide látogat Robert Fico miniszterelnök" - mondta az [origo]-nak Bastrnák Tibor. A polgármester nem hivatalos forrásból és újságokból értesült a tervezett pénteki rendezvényekről: e szerint az SNS pénteken 12 órakor tart Trianon-konferenciát a helyi szlovák kultúrházban, ami után felvonulást tartanak a komáromi Erzsébet híd környékén.
Bastrnák Tibor a napokban a város honlapján videoüzenetet tett közzé, amelyben Trianont igazságtalan és rossz döntésnek nevezte. A polgármester azt mondta, hogy nem lehet a Magyarországot feldaraboló békeszerződést tabutémaként kezelni, beszélni kell róla magyaroknak és szlovákoknak is. "De nem politikusoknak, hanem történészeknek kell beszélni róla, emóciók nélkül" - mondta az [origo]-nak a polgármester. "Ez a történelmi esemény fájó és negatív, de nem a szlovákok okozták, nem haragudhatunk rájuk, hisz akkor ők még nem is voltak szereplői a dolgoknak" - fogalmazott.
http://www.origo.hu/nagyvilag/20100603-szlovak-rendorokkel-tartoztatna-fel-fico-es-slota-trianontablajat-revkomarom.html
Slota a magyarokkal együtt küldené a romákat át a Dunán
Ján szerint a világ 2011. 03. 22
Slota a magyarokkal együtt küldené a romákat át a DunánJán Slota, az ellenzéki SNS elnöke képmutatónak tartja, hogy a magyar politikai pártok szerinte győzködik a romákat Dél-Szlovákiában, hogy azok vallják magukat magyarnak a népszámláláson.
Úgy véli, az SNS soha nem győzködne senkit, hogy vallja magát szlováknak. „Mi azt kívánjuk, hogy akár az összes cigány vallja magát magyarnak, majd közösen keljenek át a Dunán, és meg van oldva a cigány- és magyarkérdés“ – mondta a nemzeti párt elnöke mai sajtótájékoztatóján.
„Mi senkit nem fogunk akadályozni, ha cigánynak, romának, eszkimónak vagy akár hóembernek akarja magát vallani“ – foglalta össze pártja véleményét Slota. Szerinte az MKP és a Híd a romák győzködésével művileg szeretnék felduzzasztani a magyar kisebbség számát, hogy majd ezzel érvelhessenek a nemzetközi szervezetek előtt.
Ján Ikrényi, a párt alelnöke hozzátette, hogy a romák iránt csak a választások vagy a népszámálás idején nő meg az érdekléodés. „A romák helyzetét össze sem lehet hasonlítani a magyar kisebbség helyzetével“ – jelentette ki, és hozzátette: a kormány nem tesz elvszerű lépéseket, melyek segíthetnének megoldani a roma kisebbség problémáit.
Slota megdöbbent azon is, hogy Berényi József, az MKP elnöke még nem hozta nyilvánosságra, megkapta-e már a magyar állampolgárságot. „Berényi gyáván titkolja, van-e már magyar állampolgársága, vagy nincs. Én személy szernt biztos vagyok benne, hogy már megszerezte, és a szlovák állampolgárságot el kell tőle venni“ – mondta Slota. Erdélyben márciús 15-én több frissen állampolgárságot szerző erdélyi tette le az állampolgársági esküt. Slota nem érti, hogy fogadhat valaki hűséget két országnak is.
A líbiai légtérzárral kapcsolatban Slota elmondta: az SNS az egyetlen szlovákiai párt, mely egyértelműen elhatárolódik a katonai akciótól. A nyugati intervenciót agresszív lépésnek tartja. „A líbiai polgárháború több millió menekültet hoz az EU-ba“ – jelentette ki, és felszólította a kormányt, hogy nyilatkozzon egyértelműen, támogatja-e a „líbiai agressziót“.
Ferenczy Imre [ 2011-12-22 05:38 ]
Aldott legyen az a Magyar ki sajatjat visszakeri de elveszett az,ki megse kiserli...


text:
Vizsgálható kvótarendszer - Novemberi Ab-mustra | hírek | Jogi Fórum
2016.12. 8. Jogi Fórum / Munkatársunktól
Vizsgálható az uniós kvótarendszer – 22/2016. (XI. 30.) AB határozat
Az Ab november 30-án hozott határozatában megállapította: az Ab hatáskörei gyakorlása során, erre irányuló indítvány alapján vizsgálhatja, hogy az Alaptörvény E) cikk (2) bekezdésén alapuló közös hatáskörgyakorlás sérti-e az emberi méltóságot, más alapvető jogot, vagy Magyarország szuverenitását, illetve történeti alkotmányán alapuló önazonosságát. Székely László ombudsman az eljárás alapját képező indítványában négy kérdést tett fel:
Mekkora terjedelmű az Alaptörvény XIV. cikk (1) bekezdésében foglalt, a külföldiek csoportos kiutasítására vonatkozó tilalom?
Végrehajthatnak-e magyar állami szervek az Alaptörvény E) cikk (2) bekezdése alapján olyan uniós intézkedéseket, amelyek sértik az Alaptörvényben biztosított alapvető jogokat?
Az Alaptörvény E) cikk (2) bekezdése korlátozhatja-e olyan uniós jogi aktus végrehajtását, amely nem alapul az alapító szerződésekben az Európai Unió részére átadott hatáskörökön?
Az Alaptörvény E) cikk (2) bekezdése alapján a magyar állami szervek közreműködhetnek-e az Európai Unió más tagállamában jogszerűen tartózkodó külföldi személyek csoportos és kényszerű áthelyezésében?
Az Ab az első kérdést elkülönítette, így arról később dönt. Azt azonban megjegyezte, hogy erre vonatkozó indítvány alapján vizsgálhatja, hogy az Alaptörvény E) cikk (2) bekezdésén alapuló hatáskörgyakorlás folytán sérül-e az emberi méltóság, más alapvető jog, Magyarország szuverenitása, illetve történeti alkotmányán alapuló önazonossága. A fennmaradó három kérdés kapcsán a testület leszögezte, hogy az Ab nem mondhat le az emberi méltóság és az alapvető jogok védelméről, és biztosítania kell, hogy a közös hatáskörgyakorlás sem járhat az emberi méltóság vagy más alapvető jogok lényeges tartalmának sérelmével, továbbá nem sértheti Magyarország szuverenitását, és nem járhat az alkotmányos önazonosság sérelmével. A határozathoz Dienes-Oehm Egon, Juhász Imre, Pokol Béla, Stumpf István, Varga Zs. András párhuzamos indokolást, Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó alkotmánybíró: Sulyok Tamás)
Bíró kizárása a büntetőügy érdemi elbírálásából – 21/2016. (XI. 30.) AB határozat
Az Ab november 28-án hozott határozatában megállapította: az Alaptörvény XXVIII. Cikk (1) bekezdéséből eredő alkotmányos követelmény a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 21. § (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásakor, hogy a büntetőügy további elintézésében ne vegyen részt olyan bíró, aki az eljárás bármely korábbi szakaszában, így akár a nyomozás során bíróként járt el. Minderre tekintettel a testület a Kúria Bfv. I. 588/2015/5. sorszámú ítéletét alaptörvény-ellenesnek minősítette, és megsemmisítette. Az indítványozót az elsőfokú bíróság két rendbeli emberölés előkészülete, egy rendbeli testi sértés bűntette és egy rendbeli garázdaság vétsége miatt szabadságvesztésre ítélte. A másodfokú bíróság az élet és köznyugalom elleni cselekményeket közveszéllyel fenyegetés vétségének minősítette. Az ügyészség felülvizsgálati indítványa alapján a Kúria az elsőfokú ítélet tartalmának megfelelően változtatta meg a jogerős döntést. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában sérelmezte, hogy a felülvizsgálati eljárásban olyan bíró vett részt, aki a vele szemben az előzetes letartóztatásának meghosszabbítását rendelte el. Az Ab megállapította, hogy az előzetes letartóztatás időtartamának meghosszabbításáról döntő bírónak a büntetőügy érdemi elbírálásából történő kizárása büntetőeljárási garancia. A határozathoz Juhász Imre és Stumpf István különvéleményt csatolt. (Előadó alkotmánybíró: Varga Zs. András)
Jogvesztő határidő elmulasztása – 3230/2016. (XI. 18.) AB határozat
Az Ab november 8-án elutasította az 1945 és 1963 között törvénysértő módon elítéltek, az 1956-os forradalommal és szabadságharccal összefüggésben elítéltek, valamint a korábbi nyugdíjcsökkentés megszüntetéséről, továbbá az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedések hatálya alatt állt személyek társadalombiztosítási és munkajogi helyzetének rendezéséről szóló 93/1990. (XI. 21.) Korm. rendelet 15. § (6) bekezdése ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó az Igazságügyi Hivataltól nyugdíj megállapítása céljából hatósági bizonyítvány kiállítását kérte, mivel 1951 és 1953 között kitelepítés hatálya alatt állt. A kérelmét elutasították, mert az indítványozó a benyújtásra nyitva álló jogvesztő határidőt elmulasztotta. Az Ab nem találta megalapozottnak az alkotmányjogi panaszt, mert a nyugdíj-kiegészítés alapjául szolgáló élethelyzet igazolására mindenkinek joga volt a jogvesztő határidő bekövetkeztéig. A határozathoz Czine Ágnes, Juhász Imre és Stumpf István különvéleményt csatolt. (Előadó alkotmánybíró: Pokol Béla)
Az Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsának novemberi határozatai
Ki kezeli a kért közérdekű adatot? – 3252/2016. (XII. 6.) AB határozat
Az Ab tanácsa november 29-én elutasította a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.906/2014/4. számú ítélete, valamint a Fővárosi Törvényszék Fővárosi Ítélőtábla ítéletével helybenhagyott 62.P.23.503/2013/13. számú ítélete ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó közérdekű adatigényléssel fordult a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-hez azon ingatlanok helyrajzi számának kiadása iránt, amely ingatlanok 1/1 arányú tulajdonjogát a Magyar Állam öröklés jogcímén szerezte meg. Adatigénylése elutasítását követően keresetét az elsőfokú bíróság elutasította, amelyet másodfokon helybenhagytak. Az indítványozó szerint sérült a közérdekű adatok megismeréséhez való joga. Az Ab szerint ellenben a közérdekű adatok megismeréséhez való jog a közfeladatot ellátó szerv által ténylegesen kezelt közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez való jogot biztosítja. A konkrét adatigény kapcsán viszont a kért adatoknak a közfeladatot ellátó szerv általi kezelése a támadott jogerős ítélet értelmében nem volt megállapítható. (Előadó alkotmánybíró: Stumpf István)
Erdőfelújítási kötelezettség megállapítása – 3231/2016. (XI. 18.) AB határozat
Az Ab tanácsa november 8-án elutasította a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.107/2015/9. sorszámú, valamint a Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K.27.501/2013/28. sorszámú ítélete elleni alkotmányjogi panaszt. Az elsőfokú közigazgatási szerv kötelezte az indítványozót, hogy gondoskodjon a tulajdonában álló erdő szakszerű felújításáról. Az indítványozó fellebbezését a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal elutasította, ahogy elsőfokú bíróság is a keresetét, miután abban a kérdésben kellett állást foglalnia: helytállóan állapították-e meg az indítványozó erdőfelújítási kötelezettségét? A Kúria az ítéletet hatályában fenntartotta. Az Ab-nek azt kellett tisztáznia, hogy a határozat meghozatalának időpontjában volt-e érvényes körzeti erdőterv, ellenkező esetben alappal merülhet fel az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés szerinti indokolási kötelezettség megsértése. A földművelésügyi miniszter tájékoztatása szerint az ügy alapját képező határozat meghozatala idején – 2012. november 20-án – létezett érvényes körzeti erdőterv, amelynek érvényessége csak 2014. december 31-én járt le. A határozathoz Stumpf István és Varga Zs. András különvéleményt csatolt. (Előadó alkotmánybíró: Pokol Béla)
A változtatási tilalom nem sérti a tulajdonjogot – 3232/2016. (XI. 18.) AB határozat
Az Ab tanácsa november 8-án elutasította a Budapest Főváros XVI. kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének a Rákospalotai határút–János utca–Iglói út–József utca által határolt területrészen belül az I-XVI/L-2 és I-XVI/L-3-as övezetek területére változtatási tilalom elrendeléséről szóló 23/2015. (VII. 30.) önkormányzati rendelete ellen irányuló indítványt. Az indítványozó szerint a támadott rendelet sérti a tulajdonhoz való jogát, mivel a tulajdonát képező ingatlant nem tudja értékesíteni. Az Ab szerint a változtatási tilalom önmagában nem akadálya az érintett területek értékesítésének, nem szünteti meg teljes mértékben a tulajdonosnak a dologhoz fűződő jogosítványait, ugyanis hosszú távon nem akadályozza a terület hasznosítását, éppen ellenkezőleg, annak beépítését célozza a szabályozási terv. A határozathoz Stumpf István alkotmánybíró különvéleményt csatolt. (Előadó alkotmánybíró: Varga Zs. András)

matches: Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság Kúria


text:
Igazságszolgáltatás Európai Napja Jász-Nagykun-Szolnok Megyében | BÍRÓSÁG
2016. nov. 14. - 13:29, OBH-Kommunikáci...
Az Európai Tanács Miniszteri Bizottságának döntése alapján Európa-szerte, minden év októberében rendezik meg az Igazságszolgáltatás Európai Napját, melynek célja, hogy az állampolgárok betekintést nyerhessenek az igazságszolgáltatás működésébe.
Jász-Nagykun-Szolnok Megye bíróságai, ebből az alkalomból 2016. október 28-án, a társszervekkel együttműködve, több helyszínen nagyszabású rendezvényeket tartottak, melyeken megye számos középiskolájának, összesen 1616 középiskolás diákja és több pedagógusa vett részt. A rendezvények helyszínei idén Jászberény, Karcag, Martfű, Mezőtúr, Tiszaföldvár és Tiszafüred volt. Jászberényben a Jászberényi Járásbíróság a helyi Lehel Vezér Gimnázium 130 diákját, az iskola igazgatóját, és osztályfőnökeit látta vendégül a bíróság 1745-ben épült, immáron történelmi emlékhellyé nyilvánított épületében, melynek dísztermében a vendégek többsége dr. Budai László, a Jászberényi Járásbíróság elnöke és dr. Gedei Hajnalka, a járásbíróság bírósági titkárának előadását hallgatta meg, akik a bíróságok feladatairól, a bírósági szervezet felépítéséről, a tárgyalótermi viselkedésről, a fiatalokat leginkább veszélyeztető bűncselekményekről, valamint a bírósági eljárások során a fiatalkorúakra vonatkozó speciális szabályokról beszéltek ifjú hallgatóságuknak. Ezzel egy időben a középiskola egyik végzős osztályának diákjai egy kábítószerrel visszaélés bűntette miatt indult büntetőügyben tartott nyilvános tárgyaláson vettek részt hallgatóságként. A program végén valamennyi diák a járásbíróság által készített tájékoztatóanyagot kapott.
Karcagon a Karcagi Járásbíróság a helyi Déryné Kulturális, Turisztikai, Sport Központ és Könyvtárban a karcagi Szentannai Sámuel Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium 138, valamint a Karcagi Nagykun Református Gimnázium 180 tanulójának, így összességében a két középiskola tizenegy osztályának 318 tanulójának tartott igazságügyi osztályfőnöki órát. A programot dr. Gy. Molnár Sándor, a Karcagi Járásbíróság elnöke nyitotta meg, aki a Nyitott Bíróság program bemutatását követően a hatalmi ágakról, a bíróságok szerepéről, szervezetéről, a bíróvá válás folyamatáról, a büntető igazságszolgáltatás szerepéről, jelentőségéről, a büntetőeljárásban résztvevő személyekről, az eljárás alapfogalmairól, a fiatalkorúakat a büntetőeljárásban megillető jogokról, az őket terhelő kötelezettségekről, valamint a fiatalkorúakra a közösségi oldalakon leselkedő veszélyekről, és az ezen oldalakon megvalósítható jogsértések büntető, és polgári jogi jogkövetkezményeiről beszélt előadásában. Ezt követően dr. Tárnoki Györgyi, a járásbíróság büntető ügyszakos bírája a fiatalok terheltté, és áldozattá válásának veszélyeiről beszélt, míg dr. Szabó István, a bíróság polgári ügyszakos bírája a polgári jogterületet, és a leggyakrabban előforduló polgári jogi jogvitákat mutatta be hallgatóságának.
Martfűn a Szolnoki Törvényszék és a Szolnoki Járásbíróság a Szolnoki Szolgáltatási Szakképzési Centrum Damjanich János Szakképző Iskolája és Kollégiuma 328 diákjának, az iskola tornacsarnokában tartott igazságügyi osztályfőnöki órát. Dr. Nánási Máté, a Szolnoki Járásbíróság bírósági titkára előadásában bemutatta az Igazságszolgáltatás Európai Napját és az Országos Bírósági Hivatal Elnöke által meghirdetett Nyitott Bíróság programot, majd az igazságszolgáltatás, és a bíróságok működéséről beszélt fiatal hallgatóságának. Előadását a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság közlekedésbiztonsági, technikai, és fegyverbemutatója, majd a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet előadása, és kényszerítőeszköz-bemutatója követte. A diákok emellett egy, a helyszínen berendezett kiállítás keretében megtekinthették a börtönzárkák bútorzatát és a fogvatartottak ruházatát is.
Mezőtúron a Szolnoki Törvényszék és a Mezőtúri Járásbíróság a Mezőtúri Református Gimnáziumban, az iskola 120 diákjának tartott igazságügyi osztályfőnöki órát, amelyen dr. Hankó Ferenc, a Mezőtúri Járásbíróság elnöke és dr. Pócs Teodóra a Szolnoki Törvényszék büntető ügyszakos törvényszéki bírája a hatalmi ágakról, az igazságszolgáltatás és a bírák függetlenségéről, a bírósági szervezet felépítéséről, a legfontosabb jogágakról, a büntető és a polgári igazságszolgáltatás szerepéről, valamint az állampolgárokat a bírósági eljárásokban megillető jogokról, és az őket terhelő kötelezettségekről tartott előadást. A rendezvényen a Mezőtúri Katasztrófavédelmi Kirendeltség, a Mezőtúri Járási Ügyészség, a Mezőtúri Rendőrkapitányság és a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Ügyvédi Kamara is képviseltette magát. Liszkai Zoltán tűzoltó ezredes, a Mezőtúri Katasztrófavédelmi Kirendeltség vezetője előadásában a katasztrófavédelem megelőzés, védekezés, és kárfelszámolás során betöltött szerepéről, Dr. Bajári Attila rendőr ezredes, a Mezőtúri Rendőrkapitányság vezetője a rendőrség által nyomozóhatóságként ellátandó feladatokról, dr. Palyov Ágnes mezőtúri járási vezető ügyész az ügyészség nyomozó hatóságok felett gyakorolt törvényességi ellenőrzési funkciójáról, és az ügyészség által az állam büntető igényének érvényesítése során ellátandó feladatokról beszélt, míg dr. Gáli Mihály mezőtúri ügyvéd az ügyvédi hivatás, a védő, illetőleg jogi képviselő bírósági eljárásokban betöltött szerepét mutatta be az érdeklődő fiataloknak.
Tiszaföldváron a Szolnoki Törvényszék és a Szolnoki Járásbíróság a Városi Művelődési Ház dísztermében a helyi Hajnóczy József Gimnázium, Humán Szakközépiskola és Kollégium 400 diákjának tartott igazságügyi osztályfőnöki órát, amelyen Csontosné dr. Török Márta, a Szolnoki Járásbíróság elnöke a bíróságok működéséről és szervezeti felépítéséről, dr. Szűcs Réka a járásbíróság bírósági titkára a büntető, és szabálysértési eljárások során a fiatalkorúakat érintő legfontosabb szabályokról, míg Böjte Zsófia, az Országos Gyermekvédő Liga képviselője az internetes zaklatásról tartott előadást a fiataloknak.
Tiszafüreden a Tiszafüredi Járásbíróság két helyszínen, a bíróság épületében és a helyi Kossuth Lajos Gimnázium, Szakképző Iskola, Általános Iskola és Kollégium épületében rendezett igazságügyi osztályfőnöki órát, melyeken összesen 320 diák vett részt. A délelőtt folyamán, a bíróság épületében a helyi Szent Imre Katolikus Általános Iskola és Háromkirályok Óvoda két végzős osztályának 60 tanulóját fogadta, ahol dr. Szabó Alexandra, a Tiszafüredi Járásbíróság bírósági fogalmazója köszöntötte a diákokat, akiknek röviden bemutatta az Igazságszolgáltatás Európai Napját, és az ahhoz szorosan kapcsolódó Nyitott Bíróság programot. Ezt követően dr. Lánczi Rajmund, a Szolnoki Járási és Nyomozó Ügyészség ügyésze közlekedésbiztonsági előadást tartott, majd dr. Baracsi Katalin családjogi szakjogász, internetbiztonsági szakértő az internet veszélyeiről, és a biztonságos internethasználatról beszélt a gyermekeknek, akik ezt követően az internetbiztonsággal kapcsolatos ismereteikre épülő ún. net-activityn vettek részt. A délután folyamán, a helyi Kossuth Lajos Gimnázium, Szakképző Iskola, Általános Iskola és Kollégium tornacsarnokában az iskola tíz osztályának 260 diákja vett részt igazságügyi osztályfőnöki órán, amelyen Dr. Szakács Hajnalka, a Tiszafüredi Járásbíróság polgári ügyszakos bírája a Polgári Igazságszolgáltatás Európai Napjáról, majd Dr. Szalay Katalin, a járásbíróság vezetője a bírósági eljárások során a gyermekeket megillető jogokról beszélt. Ezt követően Dr. Drén Pál, a Tiszafüredi Járási Ügyészség ügyésze a fiatalkorúak büntethetőségére vonatkozó szabályokról tartott előadást, amit dr. Lánczi Rajmund, a Szolnoki Járási és Nyomozó Ügyészség ügyészének közlekedésbiztonsági, és dr. Baracsi Katalin családjogi szakjogász, internetbiztonsági szakértő internetbiztonsági előadása követett. Az előadások után a diákok az internetbiztonsági és KRESZ-vetélkedőn, valamint bűnügyi kvízjátékon vettek részt.
2016. Szolnok, 2016. november 11.

matches: BÍRÓSÁG bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A kis értékű követelésekre vonatkozó eljárással kapcsolatos bírósági illetékek - Románia
Milyen díjak fizetendők?
Mi történik azt követően, hogy fizetnek?
A kis értékű követelések európai eljárását a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK rendelet szabályozza.
Ami a bírósági bélyegilleték-rendszert illeti, azt a 26.06.2013 óta hatályos 80/2013 számú sürgősségi rendelet szabályozza. E jogszabályt a polgári perrendtartás jogi keretének a polgári perrendtartás elfogadása és a polgári törvénykönyv alapján elfogadott új intézmények általi végrehajtása révén történő módosítását követően fogadták el.
A bírósági bélyegilletéket minden természetes és jogi személy fizeti, és a bíróságok, valamint az Igazságügyi Minisztérium és a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék Ügyészi Hivatala által nyújtott szolgáltatások ellenértékét képviselik.
A bírósági bélyegilletékek online fizethetők Romániában, de az elektronikus fizetési rendszer eddig nem működőképes.
Az elsőfokú bíróság illetékbélyege mind a tárgyalás első fokon, mind pedig a jogorvoslat joga, a törvényben meghatározott feltételek mellett.
A magánszemélyek a polgári ügyekben folytatott állami jogsegélyről szóló, a módosított és kiegészített 51/2008 sz. törvénnyel jóváhagyott sürgősségi kormányrendelet értelmében – kérelem alapján – csökkentéseket, mentességeket és lépcsőzetes díjakat alkalmazhatnak a bélyegilleték-fizetésre vonatkozóan. A jogi személyek a 80/2013 sz. sürgősségi kormányrendelet 42. cikk (2) bekezdésével összhangban könnyítésekben részesülhetnek a bírósági illetékek megfizetésével.
A jogszabály jelenlegi szakaszában a kereset bírósági illetéke a 80/2013 sz. sürgősségi kormányrendelet 3. cikk (1) bekezdés alapján, az alábbiak szerint kerül megállapításra:
500 lei értékig – 8%, de legalább 20 lei;
501 és 5.000 között a lei – 40 lej + 7% -kal a 500 lei felett;
5.001 és 25.000 között a lei – 355 lej + 5% -kal a 5.000 lei felett;
A 80/2013 számú sürgősségi kormányrendelet rendelkezései szerint a bírósági bélyegilletéket előre ki kell fizetni. Ha az igénylő nem teljesíti a törvényi vagy bírósági határidőn belül a díj megfizetésére vonatkozó kötelezettségét, a kérelmet megszűntnek nyilvánítják, vagy adott esetben a bélyegilleték törvényes megfizetésével egyenlítik ki. Hasonlóképpen, ha a bélyegilleték fizetésére vonatkozó kérelem elutasítása iránti kérelmet elutasították, és a kérelmező nem fizette meg az esedékes bélyegilletéket, és a bíróság által megállapított határidőn belül nem nyújtotta be a befizetésről szóló bizonyítékot, a bíróság a kérelem illetékbélyegként történő törlését vonja maga után.
A bírósági bélyegilletéket az adós készpénzben, átszállás vagy online rendszer útján, a helyi költségvetés „Igazságügyi bélyegző és egyéb bélyegek”, területi közigazgatási egység külön bevételi számlájára fizeti be, ahol a természetes személy lakóhelye vagy tartózkodási helye található, vagy – adott esetben – ahol a jogi személy létesítő okirat szerinti székhelye van. Az esedékes összegek illetékbélyegként való átutalására irányuló műveletek költségei az adókötelezettet terhelik.
Ha a bélyegilletékért felelős személy nem rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel, vagy – az esettől függően – a romániai székhely, a bírósági illetéket azon bíróság közigazgatási egységének a helyi költségvetési számlájára kell megfizetni, ahol a keresetet vagy kérelmet benyújtották.
A bírósági bélyegilletéket készpénzben is ki lehet fizetni a természetes személy lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti közigazgatási egység adó- és adóigazgatósága számára, vagy ha a jogi személy letelepedett.
A bírósági bélyeget banki átutalással és online rendszerrel is ki lehet egyenlíteni.
A készpénz- vagy fizetési meghagyás kibocsátása esetén kiállított bélyegilleték-fizetést a bejelentés nyilvántartásba vételéhez kell benyújtani.
Az esetleges átvételi elismervényeket vagy adott esetben a fizetési meghagyásokat nem szabványos formátumban, hanem a fizetési egység által elfogadott formában kell kiállítani.
Ha a bírósági illetéket azt követően fizetik meg, hogy az igénylő megkapta a bíróság erre vonatkozó közleményét, az értesítés kézhezvételétől számított 10 napon belül be kell nyújtania a díj megfizetéséről szóló igazolást.
A bélyegilletékfizetési igazolás benyújtása személyesen is történhet a bíróságon, illetve postai úton, az ügyiratszám feltüntetésével (ügyszám), amelyre vonatkozóan a kifizetést teljesítették, a bíróság által a félnek küldött értesítésben szereplő ügyiratszám.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság