text:
etyek | etyeki kúria
2016.09.20. | Szabó Edit
Már akkor is szeretném őket, ha nem lenne jó a boruk. Hát még így! Isten éltessen benneteket!
Születésnap van, mégpedig kerek. Húszéves lett az Etyeki Kúria Borászat. Nagy dolog ez, és nemcsak azért, mert örvendeznünk kell, hogy ezen a gazdaságilag kissé ingoványos talajon lábát megvetni, sőt növekedni volt képes egy kis családi vállalkozás, hanem azért is, mert ilyenkor látjuk igazán, hogy honnan indulnak és hová vezethetnek az utak.
Egy-egy kerek évforduló alkalmával az ember kicsit önmagával, a saját életével is számot vet, visszagondol, mi is történt vele azon a húsz évvel ezelőtti őszön, amikor Ottrubay Ágnes és István úgy döntött, hogy megvásárolja a kis másfél hektáros területet és a hozzá tartozó régi pincét az etyeki Öreghegyen. Bevallom, ez történt velem is, az ünnepi beszédek, koccintások közben egy kicsit visszapörgettem az időt, és felidéztem sok évvel ezelőtti első találkozásomat az ünnepeltekkel…
Az Etyeki Kúria elődjét egy mára legendává vált borász, Báthori Tibor alapította meg 1992-ben. Tehetséges ember volt, „Az Év Bortermelője” cím büszke tulajdonosa, akinek a chardonnay fajtába vetett hite valóban hegyeket mozgatott meg. Nélküle Etyek valószínűleg nem tartana ott, ahol ma tart, és ahogyan minden etyeki termelő, a borászat mai tulajdonosai is tisztelettel említik a nevét. Fájdalmasan korán távozott el, de emlékét még ma is őrzi néhány általa készített bor, amelyekből különleges napokon nyílik csak ki egy-egy főhajtásra okot adó palack.
Báthori Tibor kicsiny birtoka 1996-ban találta meg új tulajdonosait, és gyorsan kiderült, hogy az Ottrubay házaspár féltőn óvja a megvásárolt értéket. A birtok szakmai irányításával a jó hírű osztrák borászt, Rudolf Krizant bízták meg, és gyorsan elterjedt a hír, hogy a pincészet korszerű, Magyarországon akkor még alig-alig ismert borászati eljárásokkal dolgozik. Az erjesztés bizonyos borok esetében például acéltartályokban, hűtve történt, ami rendkívül szokatlan volt, ráadásul 2001-ben ők telepítettek először kék szőlőt a borvidéken. Az Etyeki Kúria pinot noir bora mára fogalom, akkor azonban mindenki kétkedve figyelte, mi lesz az úttörő ültetvény sorsa. A 2003-as szűztermés meggyőzte a kétkedőket, és a pinot ma is a borászat kínálatának egyik pillére.
A fejlesztés gőzerővel megindult, új feldolgozó és kóstolóterem épült a régi pince fölött, ám kiderült, hogy az Ottrubay házaspár külföldre költözik. Ágnes arra kérte a nővérét, az akkor az Amerikai Egyesült Államokban élő Matolcsy Sárát, hogy térjen haza, és vegye át a birtok irányítását. Mi sem volt egyszerűbb. Sára kiváló gazdasági szakember, nagy lendülettel vetette magát a munkába, szinte az első pillanattól együtt lélegzett azzal a földdarabbal, amit Etyeki Kúriának neveznek. Én ebben az időszakban kezdtem komolyabban borokkal foglalkozni, és Sára a megismerkedésünk pillanatától fix pont volt az életemben. Soha nem értettem, és nem értem ma sem, hogy honnan veszi az energiát, de fáradhatatlannak tűnik, és a szemében a legkomolyabb pillanatokban is ott a derű. Határozott és nyilván erős kezű vezető – ezt nem tudom, soha nem dolgoztam vele, de kívülről így látszik –, viszont mindenre és mindenkire ezer szemmel figyel, félti és óvja a munkatársait, és valószínűleg bármit megtenne értük. Nem lehet könnyű, de biztos vagyok benne, hogy élmény vele dolgozni. Tizenöt éve vezeti a borászatot, és ma is ugyanazzal a szinte gyermeki lelkesedéssel képes a legszürkébb hétköznapról mesélni, mint amikor először találkoztunk. Mindenben megtalálja az örömöt, ami ritka kincs; sok Matolcsy Sára kellene a magyar gazdaságba.
A borászat Sára irányítása alatt hatalmas fejlődésnek indult. Ez természetesen nem kizárólag az ő érdeme, noha a szerepe nagyon fontos, de a helyzet nyilván akkor érett meg a komolyabb változásra. 2009-ben már 18 hektár földterületen gazdálkodtak, ráadásul Mérész Sándor személyében megnyertek maguknak egy igen kiváló főborászt. Sándor a szőlész-borász szakmérnöki diploma megszerzése után Toszkánában és Kaliforniában edződött, itthon pedig egy másik borászlegenda, Gál Tibor mellett dolgozott, volt tehát honnan és kitől megtanulnia a szakmát. Hihetetlenül nyitott és kíváncsi ember, megállás nélkül új utakat kutat, fölöslegesen nem beszél, ritkán szól, de akkor nagyot. Csak 2009-ben érkezett a borvidékre, de munkáját máris komoly tisztelet és megbecsülés övezi, a környékbeli borászok gyakran fordulnak hozzá tanácsért. Megfontolt, komoly ember, kifejezetten jó a közelében lenni. Neki köszönhető egyebek között, hogy az Etyeki Kúria termékpalettája jelentősen leegyszerűsödött, és akkor történt meg az arculatváltás is. A ma már minden borbarát számára természetes, keresztszemes hímzéses népi motívumokkal díszített címke egy bécsi székhelyű cég, az Alessandri Design Manufaktúra ötlete volt.
Az új gondolkodásmód természetesen új fejlesztéseket kívánt. Az Etyeki Kúria vezetői 2012-ben jó hangulatú alapkőletételre hívták az újságírókat, Mérész Sándor vázolta a terveket, mi pedig hitetlenkedve hallgattuk, hogy a következő szüretkor már az új feldolgozóba érkezik be a termés. És láttunk csodát. A 600 millió forintot is meghaladó beruházás eredménye ott áll az Öreghegyen, benne minden éppen úgy, ahogyan azt az alapkőletételkor a terveken láthattuk. A rengeteg üvegfelület barátságossá varázsolja a tereket, a „falakon túl” látszik a vidék. Az új épület és benne a legkorszerűbb berendezésekkel ellátott borászat nem csak a konkrét szakmai munkát könnyítette meg. Az Etyeki Kúria az utóbbi három évben valóságos zarándokhellyé vált. Miközben a borok békésen érlelődnek a pincében, a földfelszíni kóstolóterem és az épületet ölelő terasz baráti és szakmai találkozók, borkóstolások és színvonalas kulturális rendezvények helyszíne. Az egyik legújabb, a június végi ChardonnÉJ a borászat értékesítési igazgatója, Nagy Vince ötlete volt. Ebből is látszik, hogy a Kúria valamennyi munkatársa a szívén viseli a pincészet sorsát.
Az új feldolgozó épület átadása után mindenki azt gondolta, hogy egy darabig csend lesz a Kúria körül, de ebben is tévedtünk. Matolcsy Sára és Mérész Sándor különleges szakmai utat szervezett, amelynek során bemutatták az Etyeki Kúria legújabb szőlőültetvényeit Sopron határában, Balf közelében. Az ott lévő meszes altalajon remekül érzi magát a kék szőlő. A 20 hektáros ültetvényen kékfrankos, merlot és zweigelt terem. A szőlészeti munkákat Árti Milán, a burgenlandi Esterházy Pincészet szakembere végzi, ám a szőlő feldolgozása már Etyeken történik. Az itt születő kékfrankos a pincészet egyik legnagyobb büszkesége, de a zweigeltnek is nagy jövőt jósolnak.
Az Etyeki Kúria ma már a legkevésbé sem mondható kicsi pincészetnek, de a „családi” jelző továbbra is igaz rá. Az ünnepségen Sára szinte anyai büszkeséggel tekintett végig az „övéin”, a munkatársakon, az épületen, az ültetvényen. A világnak ebben a kicsi szegletében a szeretet és a racionális gazdálkodás a legészszerűbb szervező erő. Már akkor is szeretném őket, ha nem lenne jó a boruk. Hát még így! Isten éltessen benneteket!
Welcome drink: az elegáns rozé pezsgő az Esterházy Pincészet ajándéka
Matolcsy Sára és Mérész Sándor
Nagy Vince és Árti Milán

matches: kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Dr. Martini Jenõ | interjú | Jogi Fórum
2001. április 29. Vikman László, Budapest
Dr. Martini Jenõ ügyvéd és a szülészet-nõgyógyászat, valamint az egészségügyi szervezés szakorvosa, a Magyar Orvos-Jogász Interdiszciplináris Társaság elnöke.
- Az orvosi és a jogászi hivatás külön-külön is egész embert kíván. Miért döntött úgy, hogy mindkettőt választja?
Eredetileg "csak" szülész-nőgyógyászként dolgoztam, melyet az orvosi hivatások közül azért választottam, mert azoknak egyike, ahol a legtöbb sikerélmény van. Később az egészségügyi igazgatásba kerülve egészségügyi szervezésből is szakvizsgáztam, de ennek ellenre egyre inkább szükségét éreztem a jogi ismereteknek, a jogászi gondolkodásnak. Ezért végeztem el az állam- és jogtudományi egyetemet, majd tettem jogi szakvizsgát. Eredeti szakmámat szintén tovább műveltem, és abban, jelenben szintén folyamatosan továbbképzem magam. Felkérésre szülész-nőgyógyász szakorvosi-, szakközreműködői véleményeket adok. Naponta tapasztalom meg az interdiszciplinaritás hasznát, a sikerélményt, úgy kártérítési perekben alperes- vagy felperes képviseletében, mint büntető ügyekben az orvosok védelmében. Hiszen ezen ügyek kimenetelére nézve a jogi ismereteket, a joggyakorlatot meghaladóan az orvos szakmai bizonyítás sikere az, ami a meghatározó. Hivatásaim vonatkozásában már 1984-ben, illetve 86-ban a magán szektort választottam, amikor a rendszerváltás még legfeljebb csak titkos álom lehetett. Nem bántam meg.
- Ma már a jogi pálya került előtérbe. Ön például a Magyar Orvos-Jogász Interdiszciplináris Társaság (MOTESZ tagszervezet) elnöke. Milyen munkát végez itt?
A Társaság létrejöttét az tette lehetővé, hogy az utóbbi években az orvosi diploma megszerzése után egyre több kollega végezte, illetve végzi el a jogtudományi egyetemet. A MOJIT elsődlegesen orvosi-gyógyszerészi jogi interdiszciplináris tudományos társaságként működik. Célja: Az egészségügy szabályozásának, finanszírozásának, az egészségügyi tevékenységgel kapcsolatos eljárásoknak jogi-, gazdasági-, társadalmi oldalának vizsgálata, megoldási javaslatok kidolgozása, azok publikálása. Tevékenységét szigorúan a szakmaiság határozza meg, amit civil szervezetként érvényesíteni próbál a mindenkori egészségügyi kormánypolitika vonatkozásában, a törvény- ill. jogszabály tervezetek véleményezésében, módosítások kezdeményezésében is.
Az eddig kiadott elnökségi állásfoglalások:
Az un. "műhiba" ügyekről, az orvosi felelősségbiztosításról.
A 2000. évi II. tv.-ről.
Az egészségügyi szakellátásban a működtetési jogról, a "szabadfoglalkozású" orvosról.
Az orvosi tevékenység ellátási formáiról
Céljai megvalósítása érdekében kapcsolatra törekszi kormányzati szervekkel, OEP-el, kormányzati és ellenzéki egészség-politikusokkal, kamarákkal, a MOTESZ más tagszervezeteivel, és más egészségügyi szövetségekkel, egyesületekkel (Kórház-szövetség, EGVE), egyetemekkel, egészségügyi intézményekkel, betegjogi szervezetekkel, biztosító társaságokkal, és nem utolsó sorban a médiával.
Mint a Társaság elnöke, legfeljebb az egyenlők között vagyok az első. A fenti munkában veszek részt magam is azzal, hogy elnökeként tervezem, szervezem, irányítom és ellenőrzöm azt. Tartom mindazokkal az említett szervekkel, szervezetekkel a kapcsolatot, akik fogékonyak irányunkban.
A társaság nyitott. Tagja lehet mindenki, aki orvosi vagy gyógyszerészi- és amellett jogi diplomával rendelkezik, illetve az utóbbinak megalapozott várományosa. Továbbá - az interdiszciplinaritásból eredően- azok egyetemi oktatók, igazságügyi orvosszakértők, egészségügyi közgazdászok, akiket a Társaság Elnöksége a munka sikere érdekében meghív.
- Milyen további funkciókban tevékenykedik?
Tagja vagyok a FIDESZ-MPP Egészségügyi Klubjának, ahol aktuális egészségpolitikai kérdések kerülnek megvitatásra. Az elmúlt két évben tartós megbízási szerződéssel az Országos Egészségbiztosítási Pénztár ügyvéd-szakorvos szaktanácsadója voltam, melyet ez év elején felmondtam. Az új, most alakuló közvetítői intézménybe úgy ügyvédként, mint szülész-nőgyógyász szakorvosként kértem felvételemet, mivel ahhoz szükséges valamennyi jogszabályi feltétellel rendelkezem, s elő kívánom segíteni, hogy az betöltse be a neki szánt szerepet, a perek számának csökkentését.
- Gyakran ad elő konferenciákon. Milyen témákban kérik fel előadásokra? Érezhető a konferenciákon az új területek - génsebészet, klónozás - előretörése?
Hosszú évek óta gyakori előadója vagyok egyetemek által szervezett továbbképzéseknek, kongresszusoknak, konferenciáknak, mely mellett rendszeresen publikálok, valamint időnként az írott- és elektronikus médiában is megjelenek. Elsősorban a beteg- és az orvosok jogait, kötelezettségeit, az egészségügyi ténykedést érintő kártérítési perek, valamint foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés miatt indult büntetőeljárások gyakorlati tapasztalatait, az orvosok jogi ismereteit érintő témákban kérnek fel, de többször az egészségügyi reformot, a szerkezetváltást és abból eredő jogi problémákat illetően is. A kérdésben szereplő új területek ma még inkább a szorosan azzal foglalkozó tudományos-, bioetikai műhelyekben, a jogalkotásban, kodifikációs bizottságokban jelennek meg. Konferenciákon még nem jellemzőek. Újként a közelmúltban volt dologi jogi szempontból folyamatban az emberi és állati testre vonatkozó szabályozás problémáinak vizsgálata a Polgári Törvénykönyv számára.
- Magyarországon mennyire gyakoriak az egészségügyi perek? Mennyire mernek szembeszegülni az emberek a gyógyítóikkal? Mennyire vannak tisztában a betegek a jogaikkal?
Az egészségügyi ellátással kapcsolatos kártérítési perek a 90-es évek eleje óta mind szám-, mind összegszerűségükben meredeken emelkedtek, és trendjük jelenleg is emelkedő tendenciát mutat.
Jellemzőek az 5 millió, azonban gyakoriak az akár 10 millió Ft-ot meghaladó perértékek, melyekben pertaktikai megfontolások (I fokon megyei bírósági hatáskör) is szerepet játszanak. Sőt már folyamatban van egy 36 milliós kárigény, és ismert felperes és kórház között létrejött peren kívüli egyezség 20 millió Ft-ra, valamint még nem jogerős ítélet 32 millió Ft-ra. Saját anyagomban jelenleg 260 orvosi ténykedéssel kapcsolatos eljárás található, összességében közel 1 milliárd Ft pertárgyértékre.
A foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés miatt indult büntető eljárások száma szintén emelkedő tendenciát mutatott, melyek néhány kivétellel még nyomozati szakban hosszadalmas bizonyítási eljárás után bűncselekmény hiányában megszűntetésre kerültek.
Az én olvasatomban orvos és beteg között alapvető, antagonisztikus érdekellentét nincs és soha nem is volt. Az orvos gyógyítani, a beteg gyógyulni akar. Mégis bekövetkezhet gyógyítási hiba, de szembeállításuk sokszor külső tényezők által determinált. Az orvos továbbra is azon gondolkodjon: Mi baja lehet ennek a betegnek? Ha így folytatódik, akkor azonban defenzivitásból eljuthat odáig, hogy azon fog gondolkodni: Mi bajom lehet ebből a betegből? Az utóbbi senkinek sem lenne jó.
A betegek egyre inkább tisztában vannak jogaikkal. Ezt segítik elő a betegjogi képviselők is. Ez helyes. Sajnálatos viszont, hogy amennyiben ellátásuk során nem a várt eredmény (kár) következik be, úgy sokszor mindentől függetlenül, megalapozatlanul az orvosi, az egészségügyi ellátással hozzák azt okozati összefüggésbe.
Az elmúlt 10 évben ügyvédi irodák és mellettük működő orvosszakértők specializálódtak e perek vitelére, abban döntően a betegek (jogos és vélt) igényeinek érvényesítésére, vagy az alperesi egészségügyi intézmények ill. pernyertességük érdekében beavatkozó felelősségbiztosítójuk képviseletére. Míg kezdetben csak egyik, vagy csak a másik oldalon vállaltak ügyeket, mára köztük a fel-, ill. alperesi képviseletre nézve a különbség inkább csak azok arányaiban jelentkezik. Ebben természetesen anyagi megfontolások is szerepet játszanak, ugyanis nagyságrendi különbségek vannak az árbevételi lehetőségekben felperesi oldal javára, s az ügyvédi iroda -a hivatás érzeten túlmenően- nem non profit karitatív-, hanem gazdálkodó szervezet. Ez a megállapítás saját irodámra is áll azzal, hogy az előzőkben meghatározóan alperes, illetve tartós megbízás alapján a pernyertessége érdekében beavatkozó Generali-Providencia Biztosító Rt képviseletet láttam el. A jövőre nézve nevezett biztosító helyébe lépő helyébe lépő Hungária Biztosító Rt.-vel szembeni összeférhetetlenség hiányában nyilván az említett arányok nálam is változni kényszerülnek felperesi oldal javára.
- Milyen helyzetek azok, melyekben Ön indokoltnak és célszerűnek látja per indítását?
Válaszom az előzőkből szinte következik. Nagyon lényegesnek tartom, hogy, hogy a kereset beadása előtt a kárigény jogalapját az adott orvosi szakterületnek megfelelő szakorvos (szülés, sebész stb.), vagy ilyen képzettséggel rendelkező igazságügyi orvosszakértő objektíven -minden szubjektív elemtől elvonatkoztatva- vizsgálja meg, arra adjon választ, hogy ott és akkor a betegágy, a műtőasztal mellett dönthetett úgy az orvos, ahogyan döntött, tehette-e azt, amit tett. Tehát ott és akkor a szakma szabályai szerint, a legnagyobb gondossággal, körültekintéssel járt-e el? Válasza körében ne befolyásolja a beavatkozásnak általa már ismert eredménye. Azzal csak válaszát bizonyítsa. Majd a vélemény ismeretében az ügyvéd gondolja át: Fennállnak-e kártérítési felelősség konjunktív feltételei. Ha igen, úgy kíséreljen meg peren kívüli egyezséget, és csak annak eredménytelensége esetén adja be keresetét. Amennyiben pedig az előzőkben foglaltak alapján a kereset jogalapja megítélése szerint nem áll meg, úgy ne pereljen.
Az ügyvéd etikai felelőssége az utóbbi esetben az, hogy esélytelen pereskedésről próbálja meggyőzni ügyfelét, még akkor is, ha a pertárgyérték meghatározott százaléka illetné, és próba-szerencse alapon történő pereskedésen esetleg csak nyerhet. Továbbá az ügyvédnek fel kell világosítani ügyfelét arról is, hogy pervesztesség esetén a személyes költségmentes fél eljárási illetékét szakértői díját ugyan az állam (konkrétan az adófizetők) állják, a pernyertes alperes költségeit viszont ez esetben is meg kell fizetnie. Más kérdés, hogy az rajta szinte sosem lenne végrehajtható. Én ezt az elvet követem.
Megjegyzem, hogy a fél által felkért vagy a bíróság által kirendelt szakértőnek felelőssége -úgy polgári, mint büntető ügyben- nemcsak büntetőjogi, hanem a neki felróható valótlan szakvéleményért kártérítési felelősség is terheli.
- Az eddigi praxisa alapján hogyan látja az egészségügy, az orvosok reakcióját a növekvő számú műhiba-perekkel kapcsolatban?
A rendszerváltást megelőző évtizedekben az ilyen perek nem voltak jellemzőek, amit csak tényként és nem minősítésként állapítok meg.
A 90-es évek elején az Express újságban egy ügyvédi iroda hirdetést jelentetett meg azzal, hogy "orvosi műhibás" ügyeket vállal, majd az egyik ügyvédi iroda vezetője a Moldova György 1994-ben megjelent "Jog zsoldosai" című riportkönyvében elmondta, hogy 1991-től foglalkozik orvosi műhibás ügyekkel, és béranyasági ügyek vitelével, mellyel egy időben saját orvosszakértői kft-t is alapított, aminek egyébként ügyvezetője is volt.
Az előzőkben említett, sok negatív elemet is tartalmazó, érzelmi elemekkel átszőtt, és emiatt indulatokat keltő, de szükségszerű folyamat ezzel vette kezdetét.
A peres feleket és a különböző ügyvédi irodákat ekkor még az éles szemben állás jellemezte. Felperesi képviselő a kórházban és felelősségbiztosítójában ellenséget, s nem ellenérdekű felet látott, melyben, az utóbbi években, a fiatalabb ügyvéd generáció meghatározóvá válásával, pragmatikus gondolkodásával, ellenségből ellenérdekű féllé válásával jelentős változás következett be, ami valamennyi érintett fél jogos- és méltányos érdekeire, az ügyek peren kívül lezárására is kedvezően hatott.
Az orvosok reakciója is a fentiekkel párhuzamosan alakult, változott. Abban az időben, amikor zömében próba-szerencse alapon, megalapozatlanul, szinte kizárólag személyes költségmentesek pereltek -felhajtói hálózat szerepét sejtetve, földrajzilag nagy szórást mutatva- érthetően nehezen élték meg az orvosok, még akkor is, ha helyettük a munkáltatónak, ill. a felelősségbiztosítónak kellett, vagy kellett volna helytállni. A megalapozott kereseteket és az alapján történő marasztaló ítéletet viszont elfogadják. Az orvos is ember, s nem Isten, nem tévedhetetlen.
Nehezebb megélni a büntetőeljárásokat. Ezek nagy része -mit arra már utalás történt- bűncselekmény hiányában, nyomozati szakban ugyan megszűnik. Az eljárások közben azonban az orvosok a média által sokszor jelentős érdek-, személyiségi jogsérelmet szenvednek.
A médiák az ilyen ügyekről legtöbbször praejudikálva, személyiségi jogokat sértve, még az eljárások megindulása előtt, vagy közben az orvosokat, és az egészségügyi intézményeket megnevezve, felettük ítéletet alkotva publikálnak.
Erőszakos élet-, testi épség-, vagyon elleni bűncselekmények esetén van a médiában is személyiségi joga az elkövetőnek. Az jelenik meg, hogy dr. PA gyanúsítható a bűncselekmény elkövetésével. Olvasatukban csak az orvosnak nincs személyiségi joga. Orvosokkal kapcsolatban: ugyanis jogerős ítélet nélkül pl. így "dr. Pók Alán a Kiskért Kórházban" trehányságából eredően egy életre tönkretette ZG újszülött gyermekét.
Az 1995. évi MOTESZ Interdiszciplináris Fórumot követő sajtótájékoztatón kifejtettem a sajtó képviselői részére, hogy ezek miatt majd ellenük fognak kártérítési perek indulni. Sikerrel indulhattak volna, és különösen sikerrel indulhatnának a Ptk személyiségi jogokra vonatkozó jelen módosítását követően.
Az MTA Szegedi Bizottsága rendezésében tartott média kerekasztal tanácskozáson pedig az egyik lap képviselőjétől vitaindítómra azt a tömör választ kaptam, hogy csak az a hír, ha a postás harapja meg a kutyát, fordítottja nem bír hírértékkel.
Így jelenhetett meg az egyik lapban például "Szülés és rémület. Csak vákuumot ne!" Egy másikban pedig "Akarata nélkül csonkolták az Intézetben."
A példák úgy az írott, mint az elektronikus média részéről vég nélkül sorolhatók lennének.
Könyv is megjelent. A benne orvosok, intézmények neveivel szereplő valóban megtörtént esetek is az írói fantázia által eltorzítottan, személyeskedő, cinikus hangvétellel, sokszor a periratokkal ellentétesen jelentek meg. Létrejöttében ügyvéd segédkezett, melytől még az irodája tagjai is elhatárolták magukat. Megjelenésekor a könyvet a közszolgálati média egyik munkatársa a reggeli műsorban az egész egészségügy kórrajzának minősítve reklámozta. Nemrég került második kötete kiadásra.
Ugyanakkor az is igaz, hogy a szégyenteljes nettó orvosi bérviszonyok mellett az orvosok között a paraszolvencia megszerzéséért, az ahhoz szükséges pozícióért, sokuk számára pedig napi megélhetésért folytatott küzdelem hajlamosíthat kollegával szemben megalapozatlan, felelőtlen, etikátlan megjegyzésekre, mely perekre adhat alapot.
- Egy konkrét kártérítési igény érvényesítése során a peres út mellett milyen alternatív megoldások képzelhetőek el?
A kárigény peren kívüli érvényesítési lehetőségét alapvetően determinálja az intézmény felelősségbiztosítójának üzletpolitikája. Káreseményenként általában 5 millió Ft-ig ugyanis ő a fizető fél. A volt felelősségbiztosító a Generali-Providencia azt a gyakorlatot követte, hogy a kárigényt orvos szakmailag és jogilag megvizsgáltatta, és az aggálytalanul jogos igények esetén -az említett összeghatáron belül- peren kívüli egyezséggel lezárta. E vonatkozásban a Hungária Rt gyakorlata egyértelműen még nem rajzolódott ki, az eddigi trendek azonban összességükben egyelőre nem ez irányban mutatnak.
Az egészségügyi közvetítői eljárásról szóló 2000. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Tv.) ezt az új jogintézményt a peres út alternatívája vezette be, Végrehajtására a 4/2001. (II. 20.) EüM-IM rendelet került kiadásra, mely az eljárást a Szakértői Kamarához telepítette. Ebben lényegében csak a felek közötti közvetítés történik. Az eljárását választó ellenérdekű felek szakértőt igénybe vehetnek, de a közvetítők tényállást, felelősséget nem állapítanak meg. A résztvevőket az eljárás befejezése után titoktartási kötelezettség terhel. Sikertelenség esetén marad a rendes bírói út, úgy, mintha ezen előzetes eljárás meg sem történt volna.
Sok kérdés merül fel: A biztosító mennyiben fog részt venni benne? A Kórházi költségvetés mennyit enged meg az ügy lezárása, titokban maradása érdekében? Sorolhatnám tovább. A válaszokat úgyis az élet, a gyakorlat fogja megadni.
Létrejöttének előzménye, hogy a fenti formában kerüljön kodifikálásra vagy évekkel ezelőtt Dr. Nagy L. és Dr. Kahler F. által leírt kvázi választott bíróságként működjön, melynek döntése nem kikényszeríthető-, a bírói út ugyanaz lett volna, mint anélkül azzal, hogy az előzetes eljárásban keletkezett összes anyag a bíróság előtt felhasználható lett volna.
- Mennyire kiforrott a magyar bírói joggyakorlat a műhiba-perek, az egészségügyi kártérítési perek tekintetében?
Mielőtt a kérdésre válaszolnék - figyelemmel igazságügyi orvosszakértő és jogász kollegáimra - hangsúlyozom, hogy az un. "műhiba per" kifejezés a mai szaknyelvben nem létezik, hanem van a kártérítési per, az orvos-, egészségügyi intézmény jogellenes és felróható magatartásával okozati összefüggésben keletkezett kár megtérítése iránti per, és van a foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés bűncselekménye, ill. annak minősített esetei (melyben eredmény az egészségromlás, maradandó egészségromlás, halál).
Az egyébként is túlterhelt bíróságokra az előzőkben vázoltak szerint elárasztották e perek. Az egyes bíróságokon ezeket általában ugyanaz a bíró, ugyanaz a tanács tárgyalja, akik, közöl többen oly mértékben specializálódtak és felkészültek adott ügyekben, hogy szinte tiszteletbeli vagy címzetes orvosnak is tekinthetők. Vannak azonban olyanok is akiknek látható nehézséget jelent az egymással ellentétes számtalan szakvélemény közötti eligazodás, illetve azokból eredő pervezetés.
A fentiek a nyomozóhatóságok esetében országosan még élesebben jelentkeznek, hiszen a vizsgálók között vannak akik jogi egyetemmel, ill. más szakirányú végzettséggel, jó logikai meglátással, s mind ezek mellett kellő humanitással bírnak, s munkájukat magas szinten művelik, de ennek ellenkezője is igaz. Az utóbbiból eljárási törvénysértések is adódhatnak.
Az eljárásokkal érintett orvosok között soknak pedig a jogi ismeretei rendkívül szegényesek. (Volt olyan osztályvezető főorvos, aki amikor felkeresett azt sem tudta megmondani, hogy gyanúsítottként vagy tanúként hallgatták meg eddig.)
Az előzők miatt, de a megelőzés körében is szükségesnek tartjuk a jogi ismeretek oktatását, úgy az orvosképzésben, mint továbbképzésben, valamint rendkívül hasznos lenne bírók, nyomozók, ügyészek, és ezen ügyekre specializálódott ügyvédek párbeszéde.
Nem egységes az országos bírói gyakorlat
A kirendelt szakértő kompetenciájának megítélésében.
A felek szakvéleményeinek értékelésében
A nem vagyoni kárban és összegszerűségében
Ad 1-2.) A szakértői bizonyításra, a felek szakvéleményeinek értékelésére Társaságunk vonatkozó, mellékelt állásfoglalásában térek ki részletesen, mivel a per kimenetele döntően a szakvéleményektől, és azok bírói értékelésétől függ.
Ad 3.) A nem vagyoni kárral Dr. Köles Tibor Legfelsőbb Bírósági tanácselnök azonos címe könyve foglalkozik. Ezért csak lényegét emelem ki.
Az eltérés részben abban van, hogy egyes bíróságok a személyhez fűződő jogok, mint élet, testi épség, egészség sérülését önmagában jogellenesnek ítélik, és alperes felróhatósága esetén a kártérítési felelősségét megállapítják. Mások egyéb körülményeket is vizsgálnak, sőt volt olyan ítélet is, mely a magzati halálát még kárnak sem tekintette. A Ptk módosításának tervezete az előbbi gyakorlatot támasztja alá.
A hasonló tényállás mellett a mérlegelés körében megítélt összegszerűségben is szórás van az országos-, sőt azonos bíróság még azonos tanácsának gyakorlatában is. Nyilván nincs szabály arra mennyit ér egy élet, vagy egy kar, vagy láb.
Dr. Lábody évekkel ezelőtt megjelent könyvében összefoglalta az összegszerűségre vonatkozó általános bírói gyakorlatot, mely nyilván az infláció és egyéb körülmények változása folytán ma már csak megfelelő korrekcióval adhat kiindulási alapot.
Ad 4.) Az empátiát e helyen tágabb értelemben gyűjtőfogalomként használom. Nemcsak érzelmi, hanem egyéb a szubjektivitást befolyásoló külső tényezőket is értem alatta.
Az természetes, hogy egy emberi tragédia iránt a bíró sem lehet közömbös, de a tények feltárásában, és a határozatában objektívnek kell lennie. Ez többségében így is van, viszont sokszor az ügyvéd a tényállást meghaladóan eljáró bíró személyéből eredően már előre tisztában esélyeivel. Ennek néhány konkrét példája:
Van olyan megyei bíró, aki még a Pp. meghatározott törvényi feltételek fennállása esetén felperesi indítványra készséggel mellőzi az Egészségügyi Tudományos Tanács Igazságügyi Bizottsága kirendelését, és alperesnek szinte csak a fellebbezési eljárásban, vagy annak eredményeként hatályon kívül helyezés folytán az új I fokú eljárásban van esélye pernyertességre.
Ilyen például az a nyolc éve indult per, melynek tárgya az, hogy felperes szerint a terhesség korai szakában szedetett nőgyógyászati hormonkészítménnyel (Mikrofollin, Norcolut) okozati összefüggésben az újszülött nyitott gerinccel született, mely miatt később elhunyt. E készítményeknek ilyen magzati harásuk nincs.
Egy másik perben még felperesi indítványnak megfelelően szülőszobai helyszíni bizonyításnak is helyt adott ez a bíró annak objektivizálására, hogy a monitorizálás alatt álló szülőnővel mennyi idő alatt lehet a műtőbe érni. Az eljárás alperesi tényállítást igazolta.
Messzebb menő gondolatokat vet fel a következő jogeset.
A méhen kívüli terhesség miatt indokolt és célszerű műtétet Pfannenstiel metszésből végezték. A műtét utáni szakban a hasfalban artériás vérzésből vérömleny lépett fel. Ellátták. Másnapra ismételt hasfali vérzés, és hasűri vérzésre utaló jelek miatt sebészi feltárást végeztek, majd a hasfalat nagy nyolcas öltésekkel kellett zárni, melyből bőrelhalás alakult ki, amit később plasztikai műtéttel rendeztek. Felperes keresetét arra lapította, hogy ha laparoszkopos műtétet végeztek volna, akkor kára megelőzhető lett volna. Az I. fokú eljárásban részletesen tanúvallomások, számtalan szakvélemény és a bíróság által kirendelt szakértővel (SOTE IOI) egyező ETT IB felülvélemény alapján a keresetet elutasították. Felperes fellebbezése folytan a II fokú bíróság az I. fokú eljárásban előbb említett szakértői, ill. ETT IB véleményeket nem fogadta el, új szakértőt rendelt ki (lényegében az ETT IB felülvélemény felülvéleményezésére), mely alapján a felperesi magánszakértői véleményre figyelemmel az ítéletet megváltoztatva alperest marasztalta. Indoklásában nem fejtette ki, hogy az I. fokú eljárásban szereplő szakvéleményeket és az ETT IB felülvéleményt miért nem fogadta el. A per 7 éve folyik. Jelenleg a jogerős ítélettel szemben a Legfelsőbb Bíróságon felülvizsgálati eljárás van folyamatban, melyben a végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem teljesítéstét nem látták indokoltak. Kérdés, hogy egy esetleges eredményes felülvizsgálati eljárás, és az alapján alperesi pernyertesség esetén, hogyan kerül visszafizetésre a marasztalási összeg?
- Milyen hiányosságokat lát a magyar egészségügyi kodifikációban, melyek a neuralgikus pontok, mely területek igényelnék a szabályozást, újraszabályozást?
Fontos alapelvnek tekintjük, hogy a jogalkotásban csak végrehajtható, egységesen értelmezhető jogszabályokat szabad kodifikálni. Nem tudjuk elfogadni, hogy jövőbe mutató törvényeket kell alkotni. A jövő, a cél legfeljebb azok praeambulumában, ill. az indokolásban jelenhetnek meg, de a tételes, kogens rendelkezéseket tartalmazó normaszövegben nem, mivel annak a jelenben kötelezően és objektíve végrehajthatót kell tartalmazni, olyanokat, melyeknek biztosítottak, biztosíthatók a gazdasági-, társadalmi- intézményi személyi- és tárgyi feltételei.
Amennyiben a fentiek nem teljesülnek, úgy azok nélkül a jogi norma:
Frusztrálja a társadalmat, orvost és beteget szembeállítja
Kártérítési pereket, büntetőügyeket indukál. Az orvost állandó polgári és büntetőjogi fenyegetettség alá helyezi, a bíróság ugyanis alperes vagy a vádlott magatartását a tételes jogi normához viszonyítja.
Felelősségbiztosítási vonzatai vannak.
Példák sora lenne hozható. Gondoljunk csak a politikai-, ideológiai okokból született 1972. évi egészségügyi törvényre, mely deklarálta a mindenki számára hozzáférhető legmagasabb szintű egészségügyi ellátást. Avagy: Az intézmények minimum feltételiről szóló miniszteri rendelet még a módosítást követően sem végrehajtható. Az intézetek zöme ideiglenes engedéllyel működik.
Jelenben többek között fontosnak tartjuk konkrétan:
Az igazságügyi orvosszakértők működésének törvényi szabályozását, mely most van folyamatban az IM-ben. Az erről szóló, és jelen interjúmhoz mellékelt állásfoglalásunk a szakértői tevékenység jelen problémáit részletesen érinti.
Az Egészségügyi és hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről szóló 1997. évi XLVII. törvény -szemben a személyes adatokról szóló 1992. évi törvénnyel, mint általános normával- nem vélelmezi, hogy a fél által kezdeményezett eljárásban (pl. kárigény) adata kezelhető (pl. a kárigényt elbíráló biztosító felé). Sőt hivatkozott törvények perben -a felek perbeli jogegyenlőségének alkotmányos alapelvébe ütközően- nem teszik lehetővé alperesnek, hogy éppen úgy, mint felperes a per tárgyát képező egészségügyi adatokat saját szakértőjével véleményeztesse felperes hozzájárulása nélkül.
Az 1997. évi egészségügyi törvény 13. §-ában foglalt teljes körű tájékoztatás objektíve lehetetlen. Csak abban a körben lehetséges, melyet előzőkben az Egészségügyi Tudományos Tanáccsal összhangban az általános bírói gyakorlat jól, és egyértelműen kialakított. Továbbá az itt felhívott törvényhellyel ellenétben (helyesen) a tv. 134. §-a az orvostól a tőle elvárható ismeretek, legjobb tudása szerinti tájékoztatást írja elő. Felperes, amikor keresete szakmai szabályszegés, a legnagyobb gondosság körében keresete nem áll meg, a 13. §-ra, arra fog hivatkozni, hogy éppen e kockázat körébe eső szövődményről nem kapott tájékoztatást, míg alperes a 134. §-ra.
Az egészségügyi szakdolgozók feladatkörét, kompetenciáját jelenleg is a hatályon kívül lévő 1972. évi II. tv. végrehajtására kiadott, a rendtartásról szóló 11/1972. (VI. 30) EüM rendelet 8. §-a szabályozza a következő módon, idézem:
8. § (1) Az egyéb egészségügyi képesítéssel rendelkező szakdolgozót (a továbbiakban: egészségügyi szakdolgozó) az erre feljogosított vezető a (2) bekezdésben megállapított feltételek mellett megbízhatja a népjóléti miniszter által külön meghatározott - az orvosi tevékenység körébe tartozó - ténykedések végzésével.
(2) Az (1) bekezdés alapján az egészségügyi szakdolgozót a népjóléti miniszter által meghatározott ténykedések közül is csak azoknak végzésével szabad megbízni, amelyekre kellőképpen kiképezték, azokkal kapcsolatban az egészségügyi szakdolgozó gyakorlati tudását megvizsgálták és azoknak végzésére alkalmasnak találták.
(3) Az egészségügyi szakdolgozó részére a megbízást írásban kell megadni. A megbízás megadásával egyidejűleg az egészségügyi szakdolgozót ki kell oktatni a ténykedések végzésével kapcsolatos fegyelmi és büntetőjogi felelősségére. A megbízás bármikor visszavonható. A visszavonást indokolni kell.
(4) Az egészségügyi szakdolgozó az orvosi tevékenység körébe tartozó tevékenységek közül csak azokat végezheti, amelyek végzésére írásban megbízást kapott, azt is csak az orvos által megadott rendelkezések, illetőleg szempontok szerint. A tevékenység utasítás szerinti végzéséért az egészségügyi szakdolgozó a felelős.
Az (1) bekezdésben meghatározott "népjóléti miniszter által meghatározott kört" azonban senki ne keresse, mert kiadásra nem került. Annak hiányában azt mindenkor a "feljogosított vezető" határozza meg az idézett jogszabályhelyben foglalt egyéb feltételek mellett és módon.
A fentiek polgári ügyekben nem merülnek fel élesen. Büntetőeljárásokban a személyi felelősségre tekintettel annál inkább, s ebben az igazságügyi orvosszakértői állásfoglalások szórnak, függenek annak szakközreműködője munkáltatónál meglévő gyakorlattól függően. Jelentősége adott esetekben az orvos és a nővér (szülésznő, stb.) felelősségének elhatárolásában van, ami különösen ügyeleti időben merül fel, összefüggésben a korlátozott bizalom elvével. Az orvos munkaidejével összefolyóan 32-56 órát is dolgozik (ügyel?) egyfolytában, melyben az emberi elvárhatóságnak is vannak határai. A nővér pedig vele egyidőben csak napi munkaidejét tölti.
A 33/1992. NM rendelet kötelező előírja a terhes haskörfogatának és a méh fundusa, valamint a syphysis közötti távolság mérését. A magzati növekedésre vonatkozóan ezen adat csak nagy hibahatárú következtetést enged, és az ultrhanggal meghatározott objektívebb biometriai adatok birtokában -összhangban a hatályos protokollal- felesleges. Csak arra jó, hogy felperesi szakértő rendszeresen jogellenességre tudjon hivatkozni, mellyel szemben az ultrahang adatokkal alperes az okozati összefüggés hiányát bizonyítja.
Lehetne sorolni a jogi szabályozást, pontosítást, módosítást igénylő tárgyakat, de ugyanakkor az orvostudomány sajátosságából eredően a túlzásokat is kerülni kell. Megdöbbentők, pl. azok a nyilatkozatok, melyek a legkülönbözőbb, jogilag ajánlást jelentő protokollokat kogens jogi norma szintjére óhajtják emelni.
Végül, de nem utolsó sorban mielőbb szükséges az 1997. évi egészségügyi törvényben foglalt, tehát 4. éve már meg lévő felhatalmazás alapján az, hogy a miniszter rendeletben határozza meg az orvos felelősségbiztosítás részletes szakmai szabályait. Ennek hiányában -figyelemmel a Hungária Biztosító számára az intézményi felelősségbiztosításban bár nem általa létrehozott, de javára kialakult szinte monopolhelyzetre is- rendkívül aggályos általános felelősségbiztosítási szerződések jöttek léte a következők szerint:
A biztosítási kockázat és Ptk szerinti elévülési idő nincs összhangban, melyből következően adódhat olyan időszak, hogy folyamatos, de különböző biztosítási társaságnál fennálló jogviszony, díjfizetés ellenére az intézmény által okozott kárért egyik sem köteles helytállni.
Bizonyos beavatkozásokért a szerződés a kockázatot kizárja. Tekintettel arra, hogy csak felelősségbiztosítási fedezet mellett történhet egészségügyi ellátás, ezzel lényegében egy biztosító társaság szakmai kompetenciába szól bele.
A súlyos gondatlanságért -nem taxálva azt-, való felelősséget eleve kizárja. A bíróság a legkisebb gondatlanságért a kártérítési felelősséget megállapítja.
- Ismertetne néhány érdekes jogesetet a praxisából?
Készséggel, de úgy érzem, hogy minden kérdéséhez kapcsolódóan többet is ismertethetnék, és jelen interjú keretei meghaladnák akár egy ügyben is a felperesi- (kereset, szakértőik véleményei), alperesi álláspont (ellenkérelem, szakvélemény) kirendelt szakértők, szakmai vitájuk, ítélet ismertetését és annak diszkusszióját. Úgy gondolom, hogy igény esetén a tanulságok levonása mellett ezzel folytathatjuk. Csak megemlítem, hogy a Medical Protection Hungary című orvosoknak szóló igazságügyi szaklapban az orvos kártérítési és büntetőjogi felelősségről szólva annak 1994. 96. évek közötti számaiban folytatólagosan 12 részből álló cikksorozat keretében tettem kísérletet az orvosi jogviszony egészéből kiemelni olyan témaköröket, bemutatni olyan konkrét eseteket, melyek segítséget nyújthatnak nagyobb károk elhárításában.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
37/2015. (XII. 28.) NGM rendelet az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adók és adók módjára behajtandó köztartozások nyilvántartásának, kezelésének, elszámolásának, valamint az önkormányzati adóhatóság adatszolgáltatási eljárásának szabályairól - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
d) azokra az adók módjára behajtandó köztartozásokra, amelyeknek a végrehajtását (beszedését) vagy nyilvántartását jogszabály az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe utalja [az a)-d) pontok a továbbiakban együtt: adó],
h) * az önkormányzati adóhatóságnál adóüggyel összefüggésben fizetendő közigazgatási hatósági eljárási illetékre, bírságokra, pótlékokra [az a)-h) pontok a továbbiakban együtt: közteher]
d) * az adózónkénti bejelentkezési, változás-bejelentési, adatbejelentési, adóbevallási és közterhenkénti nyilvántartás,
j) * az elektronikus ügyintézéshez szükséges hatósági adatszolgáltatások nyilvántartása,
m) * a biztosítási és ideiglenes biztosítási intézkedések nyilvántartása,
a) * Az adózói törzsadat-nyilvántartás tartalmazza az önkormányzati adóhatóságok által rendszeresíthető bevallási, bejelentési nyomtatványok tartalmáról szóló 35/2008. (XII. 31.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 22. mellékletében meghatározott adatokat, valamint a helyi adókról szóló törvény szerinti adatszolgáltatásban szereplő adózói adatokat, továbbá, ha a vállalkozó adózó cégbejegyzési eljárás alatt áll, akkor a „b.a.”, ha csődeljárás alatt áll, akkor a „cs.a.”, ha felszámolási eljárás alatt áll, akkor az „f.a.”, ha végelszámolási eljárás alatt áll, akkor a „v.a.”, illetve ha kényszertörlési eljárás alatt áll, akkor a „kt.a.” jelölést, továbbá valamennyi adózó esetében az önkormányzati adófeldolgozó program által generált technikai azonosítót.
d) * Az adózónkénti bejelentkezési, változás-bejelentési, adatbejelentési, adóbevallási és közterhenkénti nyilvántartás tartalmazza az adózó által benyújtott bejelentkezés, változás-bejelentés, adatbejelentés, adóbevallás, nyilatkozat benyújtásának tényét és időpontját, továbbá az adózó által valamennyi bejelentett és bevallott adatot, valamint a helyi adókról szóló törvény szerinti adatszolgáltatásban szereplő adatokat. Az adózónkénti bejelentkezési, változás-bejelentési, adatbejelentési, adóbevallási és közterhenkénti nyilvántartást az önkormányzati adóhatóságok által rendszeresíthető bevallási, bejelentési nyomtatványok tartalmáról szóló miniszteri rendelet tartalmi, formai és logikai felépítésének megfelelően kell kialakítani és vezetni.
e) * Az építményadó, a telekadó külföldön bejegyzett szervezet adóalanyainak nyilvántartása tartalmazza az adózó nevét (elnevezését), az adatbejelentéssel érintett ingatlan (adótárgy) címét, helyrajzi számát, továbbá az adóalany szervezet tagjainak (részvényeseinek) nevét, illetőségét, adóazonosító jelét, adószámát, külföldi adóazonosító számát, székhelyének, telephelyének címét.
g) * Az építményadóban a műemléképület felújításához kapcsolódó építményadó-mentesség nyilvántartása tartalmazza az adózó nevét (elnevezését), adóazonosító számát, statisztikai számjelét, a műemléképület címét, helyrajzi számát, a műemléképületben lévő önálló adótárgy címét, fajtáját, adóalapját, helyrajzi számát, a mentességet biztosító határozat számát, jogerőre emelkedésének vagy véglegessé válásának időpontját, az adómentesség kezdő évét és befejező évét, éves bontásban a határozatban előírt adó összegét és a felszámított kamat összegét, a jelzálog bejegyzésének időpontját, a jelzálogjog törlésének időpontját, a felújítás meg nem történte esetén a kivetett adó és a megállapított kamatfizetési kötelezettség összegét, a kiadott határozat számát és jogerőre emelkedésének vagy véglegessé válásának időpontját, a befizetett adó és a kamat összegét, a befizetés időpontját.
i) * A gépjárműadó megállapításához szükséges hatósági adatszolgáltatások nyilvántartás tartalmazza az az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény (a továbbiakban: Art.) 87-88. §-okban meghatározott, az önkormányzati adóhatóság részére megküldött valamennyi adómegállapításhoz szükséges adatot.
j) * Az elektronikus ügyintézéshez szükséges hatósági adatszolgáltatások nyilvántartása tartalmazza az Art. 89. § (1) bekezdés b) pontja szerint az önkormányzati adóhatóság megkeresése alapján a Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás vezetéséért felelős szerv által a részére megküldött ügyfél-kaput létesítő személyek adatait, továbbá az önkormányzati adóhatóság előtt indítható elektronikus ügyek fajtáit.
k) A befizetések, fizetési számlakivonatok, utalások és az azonosítás alatt álló bevételek, valamint a más szervezetet megillető bevételek nyilvántartás tartalmazza az önkormányzati adóhatóság számláit vezető hitelintézettől érkező, a 4-5. §-ban meghatározott napi számlakivonat-adatait, valamint a befizetéseket, utalásokat és pénzügyi zárásokat érintő egyes alapvető egyeztetés, ellenőrzés rendjét.
m) * A biztosítási, ideiglenes biztosítási intézkedések nyilvántartás tartalmazza legalább a biztosítási, ideiglenes biztosítási intézkedések alá vont fizetésre kötelezett nevét, adóazonosító számát, statisztikai számjelét, biztosítási, ideiglenes biztosítási intézkedések elrendelésének időpontját, az intézkedés alapjául szolgáló okirat megnevezését és iktatószámát, a biztosítási, ideiglenes biztosítási intézkedések típusát, továbbá a biztosítási, ideiglenes biztosítási intézkedések feloldásának időpontját és annak jogalapját.
nc) * a végrehajtható okirat adatait (pl. megnevezését, számát, döntés jogerőre emelkedésének vagy véglegessé válásának időpontját, fizetési határidőt),
nd) a kimutatott köztartozás - jogcím szerinti - összegét, késedelmi pótlékot,
4. § (1) * Az önkormányzati adóhatóság az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározott számláit vezető belföldi hitelintézet vagy a Kincstár (e rendelet alkalmazásában a továbbiakban együtt: hitelintézet) napi számlakivonatairól fizetési számlakivonat-nyilvántartást vezet, amely egy összegben tartalmazza mind a hitelintézet által megküldött napi befizetéseket, mind a fizetési számlákról, azok alszámláiról (a továbbiakban együtt: fizetési számla) kiutalt összegeket, valamint ezek nyitó és záró egyenlegét. Az önkormányzati adóhatóság a hitelintézet számlakivonatainak adatait egyezteti a nyilvántartásaiban meglévő adatokkal és a számlakivonat adatait a fizetési számlakivonat-nyilvántartásába rögzíti.
6. § (1) * Az önkormányzati adóhatóság 7-18. § valamint az adópolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett útmutató szerint teljesíti adatszolgáltatását.
(4) Az adatszolgáltatások végrehajtás-technikai útmutatóját a Kincstár - megyei igazgatóságai útján - elektronikus úton megküldi az adatszolgáltatással érintett önkormányzati adóhatóságnak.
(8) * Az adatszolgáltatás során a települési önkormányzat elnevezését, a törzskönyvi azonosító számát (PIR), a székhelyét, adószámát, KSH-statisztikai számjelét, államháztartási egyedi azonosító számát (ÁHTI), a települési önkormányzat fekvése szerinti megyét, pénzügyi körzetét, településtípusát is fel kell tüntetni.
6. Adatszolgáltatás a Hivatali Kapu azonosítására szolgáló adatokról és a helyi iparűzési adó mértékéről *
7/A. § * (1) Az önkormányzati adóhatóság a Kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerén keresztül adatot szolgáltat az állami adó- és vámhatósághoz benyújtott iparűzési adóbevallási nyomtatvány fogadására szolgáló Hivatali Kapu
(2) * A Kincstár a hozzá beérkezett adatokat feldolgozza és települések szerinti bontásban (a településhez tartozó KSH kód hozzárendelésével) elektronikus úton feldolgozható formátumban az állami adó- és vámhatóság részére havonta, az adatszolgáltatást követő hónap 5. napjáig elektronikus úton megküldi.
7/B. § * A Kincstár a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 42/B. §-a szerint nyilvántartott és a honlapján közzétett adórendeleti adatokból - a 7/A. § (2) bekezdés szerinti módon és időpontig - adatot szolgáltat az állami adó- és vámhatóságnak. Az adatszolgáltatás tartalmazza:
a) a helyi iparűzési adót bevezető települési önkormányzat elnevezését, székhelyét, KSH-kódját,
b) az állandó jellegű helyi iparűzési adó mértékét, az adómérték hatálybalépésének napját.
10. § (1) * Az építményadó, a telekadó kivetési összesítőket településsorosan az adópolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium holnapján közzétett útmutatóban meghatározottak szerint kell elkészíteni.
(2) * A nemzetgazdasági ágazatokat a Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere 2008. január 1-jétől hatályos szövege, az építményfajtákat a PM rendelet 1. melléklete szerint kell meghatározni.
(3) * Az önkormányzati adóhatóság az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott, a külföldön bejegyzett szervezetek tagjairól (tulajdonosairól), illetve az egyes tagokat megillető részesedés arányáról a külföldi szervezetek építményadóról, telekadóról szóló adatbejelentéseiben feltüntetett adatokról történő adatszolgáltatását az állami adó- és vámhatóság által meghatározott módon teljesíti.
(3) Az adóalap egyszerűsített meghatározási módját - ezen belül a személyi jövedelemadóban átalányadózást - választó adózók, valamint az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó adózók iparűzési adóbevallásait külön is fel kell dolgozni.
14. § (1) * Az önkormányzati adóhatóság az adózóknak a tárgyévben benyújtott, az állandó jellegű helyi iparűzési adóról szóló, a tárgyévet követő év július 15-éig beérkezett bevallásainak adatairól összesítőt készít, és azt a tárgyévet követő év július 31-éig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(4) * Az önkormányzati adóhatóság az adózóknak a tárgyévben benyújtott állandó jellegű helyi iparűzési adóelőleg kiegészítéséről szóló, tárgyévben beérkezett bevallásainak adatairól összesítőt készít és azt a tárgyévet követő év február 1-jéig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(5) * Az állandó jellegű helyi iparűzési adóelőleg-kiegészítés bevallásainak feldolgozásáról a Kincstár területileg illetékes megyei szerve megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít, és azt február 15-éig a kincstár központi szervének megküldi.
(6) * A Kincstár központi szerve országos, megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít, és azt az adópolitikáért felelős miniszter részére március 1-jéig elektronikus úton megküldi.
1-18. melléklet a 37/2015. (XII. 28.) NGM rendelethez *
Megállapította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 7. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 8. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 3. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 3. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 9. § (1). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 9. § (2). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 4. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 10. § 1.
Módosította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 10. § 2.
Megállapította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 4. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 10. § 3.
Módosította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 10. § 4.
Megállapította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 10. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 8. § (1). Módosította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 13. § 1.
Beiktatta: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 8. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 5. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 11. §. Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 8. § (3). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 6. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 7. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § b). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § c). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 8. § (4). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 52/2017. (XII. 29.) NGM rendelet 8. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 11. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 13. § 2. Hatálytalan: 2019. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § d). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § e). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § f). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Módosította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 12. § 1.
Módosította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 12. § 2.
Módosította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 12. § 3.
Módosította: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 12. § 4.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § g). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § h). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § i). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 13/2018. (XII. 18.) PM rendelet 13. § 3. Hatálytalan: 2019. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 60/2016. (XII. 29.) NGM rendelet 9. § j). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 3


text:
1. Az ügyész teendői a nyomozás befejezése után 2. A vád és a vádelv történeti fejlődésének vázlata 3. A vád jelentősége, a vádelv, a vádmonopólium - PDF
Download "1. Az ügyész teendői a nyomozás befejezése után 2. A vád és a vádelv történeti fejlődésének vázlata 3. A vád jelentősége, a vádelv, a vádmonopólium"
2 1. Az ügyész teendői a nyomozás befejezése után 2. A vád és a vádelv történeti fejlődésének vázlata 3. A vád jelentősége, a vádelv, a vádmonopólium 3. A vád fogalma, a vádemelés feltételei, az ügyészi bizonyosság kérdései 5. A vádemelésről való döntés eljárási kérdései 5.1. A vádemelés formái, a vádirat 5.2. A vádemelés részbeni mellőzése 5.3. A vádhalasztás 5.4. A közvetítői eljárás 6. Jogorvoslat az eljárás ügyészi szakában 7. A pótmagánvádló fellépése 8. A vád képviselete, a váddal való rendelkezés kérdései
3 a) további nyomozási cselekményt végezhet, vagy az elvégzéséről rendelkezhet, b) a nyomozást felfüggesztheti, c) a nyomozást megszüntetheti, d) az ügyet közvetítői eljárásra utalhatja, illetve a vádemelés elhalasztásáról határozhat, e) vádat emel, vagy határoz a vádemelés részbeni mellőzéséről.
4 Az ügyészi döntés határideje A döntésre az ügyésznek harminc napja van. Ezt a határidőt az ügyészség vezetője kivételes esetben harminc nappal meghosszabbíthatja. Nagy terjedelmű ügyben az ügyészség vezetőjének javaslatára a felettes ügyész kivételesen ennél hosszabb - legfeljebb kilencven napos - határidőt is engedélyezhet. A határidőt további cselekmény elvégzése esetén a nyomozási cselekmény elvégzésétől kell számítani.
5 A nyomozás felfüggesztése (ismétlés) Az ügyész határozattal felfüggeszti a nyomozást, ha a) a gyanúsított ismeretlen helyen vagy külföldön tartózkodik, és az eljárás a távollétében nem folytatható, b) a gyanúsított tartós, súlyos betegsége vagy a bűncselekmény elkövetése után bekövetkezett elmebetegsége miatt az eljárásban nem vehet részt, c) az elkövető kiléte a nyomozásban nem volt megállapítható, d) az eljárás lefolytatásához előzetes kérdésben hozott döntést kell beszerezni, e) jogsegély iránti megkeresés külföldi hatóság általi teljesítése szükséges és további, Magyarországon elvégzendő nyomozási cselekmény már nincs, f) nem magyar állampolgár által külföldön elkövetett bűncselekmény miatt a büntetőeljárás megindításához szükséges döntést kell beszerezni, g)nemzetközi büntetőbíróság a joghatóságába tartozó ügyben a magyar hatóságot a büntetőeljárás átadása végett megkeresi, h)a kábítószer-élvező gyanúsított önként alávetette magát a kábítószer-függőséget gyógyító kezelésen, kábítószer-használatot kezelő más ellátáson vagy megelőzőfelvilágosító szolgáltatáson való részvételnek, és az a büntethetőség megszűnését eredményezheti, feltéve hogy további nyomozási cselekmény elvégzése nem szükséges. További különös felfüggesztési ok (ügyészi szakban) 6 hónapra történő felfüggesztés Közvetítői eljárásra utalás esetén
6 Kitekintés ( kábítószer-elterelés ) (Kábítószer birtoklása) 180. (1) Nem büntethető, aki csekély mennyiségű kábítószert saját használatra termeszt, előállít, megszerez vagy tart, illetve aki kábítószert fogyaszt, ha a bűncselekmény elkövetését beismeri, és az elsőfokú ítélet meghozataláig okirattal igazolja, hogy legalább hat hónapig folyamatos, kábítószer-függőséget gyógyító kezelésben, kábítószer-használatot kezelő más ellátásban részesült, vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatáson vett részt. (2) Az (1) bekezdés nem alkalmazható, ha a bűncselekmény elkövetését megelőzően két éven belül a) az elkövetővel szemben a vádemelést azért halasztották el, illetve a nyomozást vagy az eljárást azért függesztették fel, mert vállalta a kábítószer-függőséget gyógyító kezelésen, kábítószer-használatot kezelő más ellátáson vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatáson való részvételt, vagy b) az elkövető büntetőjogi felelősségét kábítószer-kereskedelem vagy kábítószer birtoklása miatt megállapították.
7 A nyomozás megszüntetése (ismétlés) Az ügyész a nyomozást határozattal megszünteti, a) ha a cselekmény nem bűncselekmény, b) ha a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, és az eljárás folytatásáról sem várható eredmény, c) ha nem a gyanúsított követte el a bűncselekményt, illetve ha a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, d) ha büntethetőséget kizáró ok állapítható meg, kivéve, ha kényszergyógykezelés elrendelése látszik szükségesnek, e) a gyanúsított halála, elévülés, kegyelem miatt, f) a törvényben meghatározott egyéb büntethetőséget megszüntető ok miatt, g) ha a magánindítvány, kívánat vagy feljelentés hiányzik, és az már nem pótolható, h) ha a cselekményt már jogerősen elbírálták, i) és megrovást alkalmaz, ha a gyanúsított cselekménye már nem veszélyes, vagy oly csekély fokban veszélyes a társadalomra, hogy a törvény szerint alkalmazható legenyhébb büntetés kiszabása, vagy más intézkedés alkalmazása is szükségtelen. Az a), b), e), g) és h) pontjában meghatározott esetekben, továbbá, ha a büntethetőséget a gyermekkor zárja ki [Btk. 22. a) pont], a nyomozás megszüntetésére a nyomozó hatóság is jogosult. További (különös) megszüntetési okok: fedett nyomozó, együttműködő személy, megbízhatósági vizsgálatot végző személy
8 A büntetőjogi mediáció Az ET 2100/220/IB Kerethatározata az áldozatok jogállásáról büntető ügyekben is előírja
9 A közvetítői eljárás A közvetítői eljárás célja, hogy a bűncselekmény következményeinek jóvátételét és a gyanúsított jövőbeni jogkövető magatartását elősegítse. A közvetítői eljárásban arra kell törekedni, hogy a gyanúsított és a sértett között - a gyanúsított tevékeny megbánását megalapozó - megállapodás jöjjön létre. Az ügy közvetítői eljárásra utalásának a büntetőeljárás alatt egy alkalommal van helye. Az ügyész indítványra vagy hivatalból dönt, pozitív döntés esetén az eljárást hat hónapra felfüggeszti és az ügyet közvetítői eljárásra utalja. Pozitív feltételek - személy, közlekedési vagyon ell. bcs., - legfeljebb öt évi fenyegetettség - beismerő vallomás, - jóvátételi képesség és hajlandóság, - konszenzus a sértett és a vádlott között Negatív feltételek - többszörös, különös visszaesés - bűnszervezeti elkövetés - halált okozó cselekmény - próbaidő, vádhalasztás vagy még ki nem töltött büntetés alatti elkövetés
10 A büntető ügyekben történő közvetítés részletes jogi szabályai évi CXXIII. törvény a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről 2. (1) A közvetítői eljárás a bűncselekmény elkövetésével kiváltott konfliktust kezelő eljárás, amelynek célja, hogy a büntetőeljárást lefolytató bíróságtól, illetőleg ügyésztől független, harmadik személy (közvetítő) bevonásával - a sértett és a terhelt közötti konfliktus rendezésének megoldását tartalmazó, a bűncselekmény következményeinek jóvátételét és a terhelt jövőbeni jogkövető magatartását elősegítő - írásbeli megállapodás jöjjön létre. (2) A közvetítői eljárásban arra kell törekedni, hogy a sértett és a terhelt között - a terhelt tevékeny megbánását megalapozó - megállapodás jöjjön létre. A közvetítői eljárást a büntető ügyekben eljáró bíróság, illetőleg ügyész székhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálat közvetítői tevékenységet végző pártfogó felügyelője, vagy a pártfogó felügyelői szolgálatként kijelölt szervvel - pályázat útján - közvetítői tevékenység végzésére szerződésben álló ügyvéd (a továbbiakban együtt: közvetítő) folytatja le.
11 A mediációs eljárás lehetséges következményei Sikertelen megegyezés Sikeres megegyezés 3 éves fenyegetettség 5 éves fenyegetettség vádemelés Befejezett jóvátétel megszűntetés Folyamatban lévő jóvátétel Vádhalasztás 1-2 évre Vádemelés, korlátlan bírói enyhítés lehetősége
12 A vád, a vádemelés és az azzal összefüggő kérdések
13 A vádemeléssel az eljárás minőségileg új szakaszába lép, változnak az alanyok, a nyomozó hatóságok befejezték a munkájukat, a bíróság eljárását a továbbiakban a vád határozza meg, kereteit az jelöli ki. A vádelv azt jelenti, hogy a bíróság csak a megvádolt személyek felelőssége tárgyában dönthet (e körben viszont döntenie is kell), s csak a vád tárgyává tett tényeket ítélheti meg. A bíróságnak tehát - az általa lefolytatott bizonyítás eredményétől függetlenül - nincs lehetősége arra, hogy a megvádolt személyen kívül másnak (vagy másnak is) kimondja a bűnösségét, vagy az eljárást olyan tényekre is kiterjessze, amelyeket a vád nem tartalmazott. Ha ilyet észlel az ügyészt kell felhívnia az eredeti vád korrekciójára. Fontos azonban az is, hogy - a bíróságnak valamennyi megvádolt személy és minden vád tárgyává tett cselekmény tekintetében valamilyen döntést hoznia is kell (ki kell merítenie a vádat) és - a vádhoz kötöttség a vád tárgyává tett tények vádtól eltérő minősítésére nem vonatkozik, a bíró a jogi minősítést (a tények keretei között) tehát megváltoztathatja. A vádmonopólium és a törvényes vád összefüggő fogalmak, azt fejezik ki, hogy bírósági eljárás csak erre feljogosított személy (az ügyész illetve a magánvádló) bírósághoz intézett indítványa alapján indulhat.
14 vád írásbeli szóbeli vádirat vádindítvány feljelentés bíróság elé állítás (ügyész) (pótmv.-ló) (magánvádló) (ügyész )
15 A vádirat szerkezete A vádirat tartalmazza a) a vádlottnak a 117. (1) bekezdésében felsorolt személyi adatait, b) a vád tárgyává tett cselekmény leírását, c) a vád tárgyává tett cselekménynek a Btk. szerinti minősítését, d) az eljárás megindításához szükséges külön törvényi feltétel (magánindítvány, feljelentés, kívánat, mentelmi jog vagy mentesség felfüggesztése, hozzájárulás a büntetőeljárás megindításához) meglétét, e) a bíróság hatáskörére és illetékességére vonatkozó jogszabályok megjelölését, továbbá a vádiratot benyújtó ügyész hatáskörére, illetőleg illetékességére vonatkozó szabályokra való utalást, f) a büntetés kiszabására vagy intézkedés alkalmazására vonatkozó indítványt, g) a bejelentett polgári jogi igényt, továbbá az egyéb indítványokat, h) a tárgyalásra idézendők és az arról értesítendők indítványozását, illetve azon tanúk vallomása felolvasásának az indítványozását, akiknek a vallomása szükséges a bizonyításhoz, de a személyes megjelenésük a tárgyaláson nem indokolt, illetve a tárgyaláson való megjelenésük aránytalan nehézséggel járna vagy nem lehetséges, i) a bizonyítási eszközök megjelölését, valamint azt, hogy mely tény bizonyítására szolgálnak, j) a tárgyaláson való bizonyítás felvételének sorrendjére vonatkozó indítványt.
16 Fővárosi Főügyészség NF. 1111/2012. V Á D I R A T A szeptember 12.-e óta előzetes letartóztatásban lévő: H. László /: Encsen, 1943 május 35.-én született, anyja: Veszelka Juliska szig. száma , Budapest, XXIV. kerület Birkózógép u. 8. lakos, büntetlen előéletű./ vádlott a következuő bűncselekményt követte el. [tényállás] A bűncselekmény elkövetését az egyes tényállási elemeket tekintve a következőkkel bizonyítom: [bizonyítandó és bizonyító tények összekapcsolása] E tények alapján H. Lászlót v á d o l o m: 1. rb. a Btk (1) bekezdésébe ütköző és a (2) bekezdés f) pontja szerint minősülő több emberen elkövetett emberölés bűntettének kísérletével. A vád tárgyává tett cselekmény elbírálására a Be 16. (1) bek. a) pontja, valamint a 17. (1) bekezdése alapján a Fővárosi Törvényszéknek van hatásköre és illetékessége. Az ügyész hatásköre és illetékessége a Be. 30. (1) bekezdésén alapul. Közlöm, hogy a nyomozás során Ft bűnügyi költség keletkezett. A büntetésre a térgyaláson, annak adatai alapján terjesztek elő indítványt. Indítványozom, hogy a Bíróság a tárgyalásra idézze meg: vádlottként: H. Lászlót 1244 Bp. Birkózógép u. 8 védőként: Dr. Fiscalis György kirendelt védőt 1234 Bp. Őrző u. 23. tanúként: szakértőként értesítse: A bizonyítási eljárás sorrendjét illetően a vádiratban leírt sorrendet indítványozom. Budapest, 2012 február 10. fővárosi főügyész
17 A vádemelés részbeni mellőzése Az ügyész határozattal mellőzheti a vádemelést az olyan bűncselekmény miatt, amelynek a vád tárgyává tett jelentősebb súlyú bűncselekmény mellett a felelősségre vonás szempontjából nincs jelentősége. Erre a vádiratban utalni kell, és a vádemelés részbeni mellőzését a sértettel közölni kell. Azzal a bűncselekménnyel kapcsolatban, amely miatt az ügyész a vádemelést mellőzte, a bűnügyi költséget az állam viseli. Az ügyész a határozatban tájékoztatja a sértettet, hogy a polgári jogi igényét egyéb törvényes úton érvényesítheti, valamint, hogy annak a cselekménynek a tekintetében, amely miatt a vádemelést részben mellőzte, pótmagánvádnak van helye.
18 A vádemelés elhalasztása Az ügyész a vádemelés helyett háromévi szabadságvesztésnél nem súlyosabb büntetéssel büntetendő bűncselekmény miatt - a bűncselekmény súlyára, és a rendkívüli enyhítő körülményekre tekintettel - a vádemelést egy évtől két évig terjedő időre határozattal elhalaszthatja, ha ennek a gyanúsított jövőbeni magatartásában mutatkozó kedvező hatása feltételezhető. Ha a Btk ában meghatározott büntethetőséget megszüntető okból az eljárás megszüntetésének lehet helye, az ügyész a vádemelést egyévi időtartamra elhalasztja, ha a kábítószer-élvező gyanúsított vállalja a kábítószerfüggőséget gyógyító kezelésen, kábítószer-használatot kezelő más ellátáson vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatáson való részvételt. Az ügyész a vádemelést tartás elmulasztásának vétsége miatt egy évre elhalasztja, ha ettől az elmulasztott kötelezettség teljesítése várható. Különös méltánylást érdemlő esetben a vádemelés ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűncselekmény miatt is elhalasztható. Ez esetben a vádelhalasztás tartama a törvényben meghatározott büntetési tétellel azonos. A vádemelés a 222. (1) bekezdése alapján nem halasztható el, ha a gyanúsított a) többszörös visszaeső, b) a szándékos bűncselekményt a szabadságvesztés felfüggesztésének próbaideje alatt vagy a szándékos bűncselekmény elkövetése miatt végrehajtandó vagy részben felfüggesztett szabadságvesztésre ítélése után, a szabadságvesztés végrehajtásának befejezése előtt követte el.
19 Jogorvoslat az ügyészi szakban Akire nézve az ügyész e fejezet szerinti eljárásában hozott határozata közvetlen rendelkezést tartalmaz, a határozat ellen a közléstől számított nyolc napon belül panasszal élhet. Ha az ügyész a panasznak három napon belül nem ad helyt, azt haladéktalanul köteles felterjeszteni a felettes ügyészhez. A felettes ügyész a panaszt a hozzáérkezésétől számított tizenöt napon belül határozattal bírálja el. A felettes ügyész - ha a panaszt alaposnak találja - a határozatot megváltoztathatja, vagy hatályon kívül helyezheti, és a határozatot hozó ügyészt új határozat hozatalára utasíthatja, ellenkező esetben a panaszt elutasítja. A panaszt el kell utasítani akkor is, ha az elkésett vagy nem jogosulttól származik. A panasz elbírálásáról a panaszt tevőt - a határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg a megváltoztatása esetén azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell. A panaszt elbíráló határozat ellen további panasznak nincs helye. Vádemelés miatt nincs helye jogorvoslatnak. Akinek az ügyész e fejezet szerinti eljárásában tett intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit közvetlenül sérti, az a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül panasszal élhet. Ha e törvény az ügyész részére intézkedés megtételére határidőt állapított meg, az intézkedés elmulasztása miatt akkor lehet panasszal élni, ha a határidő eredménytelenül eltelt. Az ügyész intézkedésének elmulasztása miatt tett, a törvényben kizárt vagy elkésett panaszt, emiatt indokolás nélkül nem lehet elutasítani. Ha a panaszt az ügyész, illetve a felettes ügyész alaposnak tartja, a panasszal sérelmezett helyzet megszüntetése érdekében szükséges intézkedéseket megteszi.
20 A jogorvoslatok teljes rendszere rendes Nyomozás, ügyészi szak *Panasz *Felülbírálati indítvány *Fellebbezés (a nyom. bíró döntése ellen) A bíróság eljárása *Fellebbezés *Kifogás *Tárgyalás tartása iránti kérelem (tárgyalás mellőzése esetén) Igazolási kérelem rendkívüli Perújítás Felülvizsgálat Jogegységi eljárás Jogorvoslat a törvényesség érdekében Alkotmányjogi panasz
21 Kizárt, illetve speciális hatású jogorvoslat a bírósági eljárást megelőzően KIZÁRT Nyomozás elrendelése Nyomozási cselekmények sorrendje és foganatosítása Vádemelés SPECIÁLIS Megrovást sérelmező panasz (ha nincs más megszüntetési jogcím vádat kell emelni) Vádhalasztás sérelmező terhelti panasz (vádat kell emelni
22 A pótmagánvádló fellépése Általános feltételek: 1) Az ügyész vagy a nyomozó hatóság a feljelentést elutasította, vagy a nyomozást megszűntette, 2) az ügyész a vádemelést részben mellőzte, 3) a nyomozás adatai alapján közvádas bűncselekményt nem állapít meg, 4) a vádat elejtette. Különös feltételek: ****- elutasítás, megszüntetés, részbeni mellőzés esetén: a) pótmagánvádnak helye van (lásd a táblázatot), b) a jogosult ( a sértett halála esetén házastárs, élettárs, egyenesági rokon, törvényes képviselő a döntés ellen jogorvoslattal élt, de panaszát elutasították, c) elutasítástól számított 60 napon belül vádindítványt nyújt be, d) a jogosult ügyvédi képviselettel rendelkezik (kivéve, ha szakvizsgát tett), e) a bíróság a vádindítványt nem utasítja el (mert elkésett, nem jogosult, a vád nem törvényes, nem tartalmazza a kötelező alaki kellékeket). ****- vádelejtés esetén: a) 15 napon belül a vádelejtésről értesítés 60 napon belül fellépés b) vádindítvány benyújtása ( + indokok a vádelejtéssel szemben) c) a bíróság nem utasítja el.
23 Pótmagánvádlói fellépés (aláhúzva, amikor lehetséges) a feljelentés elutasításának oka: - nem bűncselekmény, - a bűncselekmény gyanúja hiányzik - büntethetőséget kizáró ok (pl. jogos védelem, végszükség, tévedés) - halál, elévülés kegyelem, - magánindítvány, feljelentés, kívánat hiánya, - res judicata a nyomozás megszüntetésének oka: - nem bűncselekmény, - nem állapítható meg bcs. elkövetése - nem a gyanúsított követte el, vagy ez nem áll. meg, - kizáró ok kivéve kényszergyk., - halál, elévülés, kegyelem - egyéb megszüntető ok - magánind.,feljelentés. kívánat hiánya, - res judicata, de általában nincs helye: gyermekkorú vagy kóros elmeállapot miatt nem büntethető elkövetővel szemben és az elkövető halála esetén
24 Megszüntetés vagy elutasítás esetén a pótmagánvádlói fellépés összefoglalása A kifejezett sértett természetes személy, A megszüntetés jogcíme a fellépést nem zárja ki, A sértett a folytatás érdekében panaszt tett, A panaszt elutasították, Az elkövető azonosítható, és nem fiatalkorú, Jogi képviselő útján 60 napon belül vádindítvány benyújtása
A sértett szerepe a büntetőeljárásban. A közvetítői eljárás
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék A sértett szerepe a büntetőeljárásban A közvetítői eljárás Konzulens: Dr. Róth Erika egyetemi docens

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság