text:
EUR-Lex - 62014CJ0443 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 62014CJ0443 - EN
Document 62014CJ0443
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2016. március 1‑je.
Kreis Warendorf kontra Ibrahim Alo és Amira Osso kontra Region Hannover.
A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek.
Előzetes döntéshozatal – A menekültek helyzetére vonatkozó, Genfben 1951. július 28‑án aláírt egyezmény – 23. és 26. cikk – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 2011/95/EU irányelv – A nemzetközi védelem tartalmára vonatkozó szabályok – A kiegészítő védelem által biztosított jogállás – 29. cikk – Szociális védelem – Jogosultsági feltételek – 33. cikk – A fogadó tagállamon belüli szabad mozgás – Fogalom – Korlátozás – Meghatározott helyen található lakóhelyre vonatkozó kötelezettség – Eltérő bánásmód – A helyzetek összehasonlíthatósága – A költségvetési terhek közigazgatási szervek közötti kiegyensúlyozott megosztása – A migrációs és integrációs politikával kapcsolatos indokok.
C-443/14. és C-444/14. sz. egyesített ügyek.
Judgment of the Court (Grand Chamber) of 1 March 2016.#Kreis Warendorf v Ibrahim Alo and Amira Osso v and Region Hannover.#Requests for a preliminary ruling from the Bundesverwaltungsgericht.#Reference for a preliminary ruling — Convention relating to the Status of Refugees, signed in Geneva on 28 July 1951 — Articles 23 and 26 — Area of freedom, security and justice — Directive 2011/95/EU — Rules relating to the content of international protection — Subsidiary protection status — Article 29 — Social welfare — Conditions of access — Article 33 — Freedom of movement within the host Member State — Definition — Restriction — Obligation to reside in a particular place — Different treatment — Comparable situations — Balanced distribution of budgetary costs between local authorities — Grounds of migration or integration policy.#Joined Cases C-443/14 and C-444/14.
ECLI identifier: ECLI:EU:C:2016:127
2016. március 1‑je ( *1 )
„Előzetes döntéshozatal — A menekültek helyzetére vonatkozó, Genfben 1951. július 28‑án aláírt egyezmény — 23. és 26. cikk — A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — 2011/95/EU irányelv — A nemzetközi védelem tartalmára vonatkozó szabályok — A kiegészítő védelem által biztosított jogállás — 29. cikk — Szociális védelem — Jogosultsági feltételek — 33. cikk — A fogadó tagállamon belüli szabad mozgás — Fogalom — Korlátozás — Meghatározott helyen található lakóhelyre vonatkozó kötelezettség — Eltérő bánásmód — A helyzetek összehasonlíthatósága — A költségvetési terhek közigazgatási szervek közötti kiegyensúlyozott megosztása — A migrációs és integrációs politikával kapcsolatos indokok”
A C‑443/14. és C‑444/14. sz. egyesített ügyekben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek tárgyában, amelyeket a Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság, Németország) a Bírósághoz 2014. szeptember 25‑én érkezett, 2014. augusztus 19‑i határozataival terjesztett elő az előtte
a Kreis Warendorf
Ibrahim Alo (C‑443/14),
a Region Hannover (C‑444/14)
a Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht (C‑443/14 és C‑444/14)
tagjai: K. Lenaerts elnök, M. Ilešič, L. Bay Larsen (előadó), T. von Danwitz, C. Toader, D. Šváby, F. Biltgen és C. Lycourgos tanácselnökök, A. Rosas, Juhász E., A. Borg Barthet, M. Safjan, M. Berger, A. Prechal és K. Jürimäe bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2015. július 14‑i tárgyalásra,
a Kreis Warendorf képviseletében L. Tepe, meghatalmazotti minőségben,
I. Alo képviseletében S. Bulut Rechtsanwalt,
A. Osso képviseletében S. Ziesemer és K.‑S. Janutta Rechtsanwältinnen,
a görög kormány képviseletében M. Michelogiannaki, meghatalmazotti minőségben,
az Európai Bizottság képviseletében M. Condou‑Durande és W. Bogensberger, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2015. október 6‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült‑ vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13‑i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 337., 9. o.) 29. és 33. cikkének értelmezésére vonatkoznak.
Ezeket a kérelmeket a C‑443/14. sz. ügy tekintetében a Kreis Warendorf (Warendorf járás) és I. Alo, a C‑444/14. sz. ügy tekintetében pedig az A. Osso és a Region Hannover (Hannover régió) között az I. Alo és A. Ossi tartózkodási engedélyeihez kapcsolódó, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség tárgyában folyamatban lévő két eljárás keretében terjesztették elő.
A menekültek helyzetére vonatkozó, Genfben 1951. július 28‑án aláírt egyezmény (az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, [1954.], 189. kötet, 150. o., 2545. sz.) 1954. április 22‑én lépett hatályba. Ezen egyezményt kiegészítette a menekültek helyzetére vonatkozó, 1967. január 31‑i New York‑i jegyzőkönyv (kihirdette: az 1989. évi 15. tvr.), amely 1967. október 4‑én lépett hatályba (a továbbiakban: genfi egyezmény).
Ezen egyezmény „Állami segély” című 23. cikke így szól:
„A Szerződő Államok a területükön jogszerűen tartózkodó menekülteket állami segélyek és támogatások tekintetében állampolgáraikkal azonos elbánásban részesítik.”
Az említett egyezmény „Mozgásszabadság” című 26. cikke értelmében:
„Minden Szerződő Állam biztosítja a jogot a területén jogszerűen tartózkodó menekülteknek arra, hogy megválasszák tartózkodási helyüket és szabadon mozoghassanak az ország területén azon szabályok figyelembevételével, amelyek általában az idegenekre azonos körülmények között vonatkoznak.”
A 2011/95 irányelv (3), (4), (6), (8), (9), (16), (23), (24), (33) és (39) preambulumbekezdése kimondja:
Az Európai Tanács 1999. október 15–16‑i tamperei rendkívüli ülésén megállapodás született arról, hogy az Európai Tanács törekedik [a] genfi egyezmény [...] teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán alapuló Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozására [...]
A genfi egyezmény [...] a menekültek védelmét szolgáló nemzetközi jogi rendszer sarokkövét képezi.
A 2008. október 15–16‑án elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban az Európai Tanács megjegyezte, hogy a tagállamok között továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a védelem megadása, illetve e védelem formái tekintetében, ezért a hágai programban előírt Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozásának befejezésére, és ezáltal magasabb szintű védelem biztosítására irányuló új kezdeményezéseket sürgetett.
Az Európai Tanács a Stockholmi Programban ismételten hangsúlyozta, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkével összhangban elkötelezett a közös menekültügyi eljáráson és a nemzetközi védelemben részesülők egységes jogállásán alapuló közös és szolidáris védelmi terület legkésőbb 2012‑ig történő létrehozása mellett.
Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. […]
A stockholmi program azon felhívásának eleget téve, miszerint egységes menekült‑, vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállást kell létrehozni, valamint a szükséges és tényszerűen indokolt eltérések kivételével, a kiegészítő védelemben részesülők számára a menekülteket ezen irányelv szerint megillető jogokkal és ellátásokkal azonos jogokat és ellátásokat kell biztosítani, valamint azonos jogosultsági feltételek alkalmazandók rájuk.”
Ezen irányelvnek a nemzetközi védelem tartalmára vonatkozó VII. fejezetében szereplő 20. cikke az (1) és (2) bekezdésében kimondja:
Az említett irányelv „Szociális védelem” című 29. cikke a következőképpen szól:
„(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek az e védelmet nyújtó tagállamban a saját állampolgárok számára meghatározottakkal azonos feltételek mellett részesüljenek a szükséges szociális ellátásokban.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott általános szabálytól eltérve, a tagállamok a kiegészítő védelemben részesített személyek számára nyújtandó szociális ellátásokat az alapellátásokra korlátozhatják, amelyeket aztán a saját állampolgároknak nyújtott mértékben és a rájuk alkalmazandó feltételek szerint kell biztosítani.”
Ugyanezen irányelv 32. cikke előírja:
„(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek, a harmadik országok területükön jogszerűen tartózkodó más állampolgáraira [helyesen: más harmadik országoknak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgáraira] vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett, szálláshelyhez jussanak.
(2) A nemzetközi védelemben részesülő személyek adott országon belüli szétszórásával kapcsolatos tagállami gyakorlatok tiszteletben tartása mellett a tagállamok olyan politikákat igyekeznek végrehajtani, amelyek célja a nemzetközi védelemben részesülő személyeket érő hátrányos megkülönböztetés megelőzése, valamint az esélyegyenlőség biztosítása a lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében.”
A 2011/95 irányelv „Tagállamon belüli mozgásszabadság” című 33. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A tagállamok saját területükön a harmadik országok területükön jogszerűen tartózkodó más állampolgáraira [helyesen: más harmadik országoknak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgáraira] vonatkozókkal azonos feltételek és korlátozások mellett engedélyezik a nemzetközi védelemben részesülő személyek szabad mozgását.”
A 2004. július 30‑i Gesetz über den Aufenthalt, die Erwerbstätigkeit und die Integration von Ausländern im Bundesgebiet (BGBl. 2004 I, 1950. o.) (a külföldiek szövetségi területen való tartózkodásáról, kereső tevékenységéről és integrációjáról szóló törvény) alapeljárás tényállása idején hatályos változatának (a továbbiakban: AufenthG) 12. §‑a a következőket írja elő:
„(1) A tartózkodási engedély a szövetségi területre érvényes. A tartózkodási engedélynek a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény rendelkezései szerinti érvényessége érintetlen marad a szerződő felek területén való tartózkodás tekintetében.
(2) A vízum és a tartózkodási engedély kiállítása és meghosszabbítása feltételekhez köthető. Azokhoz utólag is köthetők feltételek, különösen területi korlátozások.”
Az AufenthG‑re vonatkozó, 2009. október 26‑i közigazgatási előírások (Allgemeine Verwaltungsvorschrift zum AufenthG) értelmében:
„12.2.5.2.1.
A lakóhely‑korlátozó feltétel különösen alkalmas arra, hogy területi kötöttség útján megakadályozza az egyes tartományok és települések költségvetésének a szociális ellátások külföldi kedvezményezettjei által előidézett aránytalan megterhelését. A megfelelő feltételek annak megelőzéséhez is hozzájárulhatnak, hogy a szociális védelemben részesülő külföldiek bizonyos területeken koncentrálódjanak, és ezáltal szociális feszültségek alakuljanak ki, negatív hatást gyakorolva a külföldiek beilleszkedésére. Az ennek megfelelő intézkedések annak céljával is indokolhatók, hogy a különleges integrációs igényű külföldieket egy bizonyos lakóhelyhez kössék, hogy ott élhessenek a beilleszkedési lehetőségekkel.
12.2.5.2.2.
Minderre tekintettel annyiban és addig kell lakóhely‑korlátozó feltételeket kikötni és fenntartani az AufenthG 2. fejezetének 5. szakasza szerinti tartózkodási engedélyek, illetve a 23. § (2) bekezdése szerinti letelepedési engedélyek jogosultjai esetében, amennyiben és ameddig e jogosultak az SGB II [a szociális biztonságról szóló törvénykönyv második könyve] vagy XII [a szociális biztonságról szóló törvénykönyv tizenkettedik könyve] vagy az AsylbLG [a menedékkérők szociális ellátásáról szóló törvény] szerinti ellátásokban részesülnek.”
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban pontosítottak értelmében e közigazgatási előírások kizárólag azokra a külföldi állampolgárokra alkalmazandók, akik számára nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okokból tartózkodási engedélyt állítottak ki. E határozatból kitűnik továbbá, hogy a kérdést előterjesztő bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a harmadik országok menekült jogállással rendelkező állampolgáraival szemben pusztán az állami szociális terhek megfelelő megosztása céljából nem írható elő a lakóhelyre vonatkozó kötelezettség.
I. Alo és A. Osso szír állampolgárok. 1998, illetve 2001 során érkeztek Németországba, ahol mindketten sikertelenül indítottak menedékjog iránti kérelemre vonatkozó eljárást. Ezt követően ideiglenes tartózkodásra jogosító engedélyekkel tartózkodtak ebben a tagállamban. A menekültügyi eljárás megindításától kezdve szociális védelemben részesültek.
A menedék iránti ismételt kérelmek benyújtása nyomán a Bundesamt für Migration und Flüchtlinge (szövetségi bevándorlási és menekültügyi hivatal) kiegészítő védelmi jogállást biztosított számukra.
Az I. Alo, illetve A. Osso számára a Kreis Warendorf által 2012. október 12‑én, illetve a Hannover régió által 2012. április 5‑én hozott határozatokkal kiállított tartózkodási engedélyeket a lakóhely adott helyen – Ahlen (Németország) városa, illetve Hannover régió, Alsó‑Szászország tartomány fővárosának kivételével – való létesítésének kötelezettségével látták el. E hatóságok az AufenthG‑ra vonatkozó közigazgatási előírások 12.2.5.2.1 és 12.2.5.2.2 pontjára alapították a határozataikat.
I. Alo és A. Osso mindkét alapeljárásban a velük szemben előírt, lakóhelyre vonatkozó kötelezettséget vitatják. Az általuk benyújtott kereseteket első fokon elutasították.
Az I. Alo által az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein Westfalenhez (Észak‑Rajna‑Vesztfália tartomány legfelsőbb közigazgatási bírósága) benyújtott fellebbezés eredményes volt. E bíróság eltörölte a lakóhelyre vonatkozó kötelezettséget, és lényegében megállapította, hogy a Kreis Warendorf határozata ellentétes a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről [helyesen: feltételeire] és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29‑i 2004/83/EK tanácsi irányelv (HL L 304., 28. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.) 28. cikke (1) bekezdésének és 32. cikkének egymással összefüggésben értelmezett – a 2011/95 irányelv 29. cikke (1) bekezdésének és 33. cikkének megfelelő – rendelkezéseivel.
Ezzel szemben a Niedersächsisches Oberverwaltungsgericht (Alsó‑Szászország legfelsőbb közigazgatási bírósága) elutasította A. Osso fellebbezését. E bíróság többek között úgy vélte, hogy a megtámadott határozat összhangban állt az alkalmazandó szövegekkel, mivel A. Osso bizonyos szociális ellátásokban részesült. Egyébiránt megállapította, hogy e határozat nem volt ellentétes a nemzetközi vagy az uniós joggal.
Ezt követően a Kreis Warendorf, illetve A. Osso felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Bundesverwaltungsgerichthez (szövetségi közigazgatási bíróság) az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein Westfalen (Észak‑Rajna‑Vesztfália tartomány legfelsőbb közigazgatási bírósága), illetve a Niedersächsisches Oberverwaltungsgericht (Alsó‑Szászország legfelsőbb közigazgatási bírósága) által hozott ítéletekkel szemben.
Ilyen körülmények között a Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő, a C‑443/14. és a C‑444/14. sz. ügyekben azonos módon megfogalmazott kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
A 2011/95 irányelv 33. cikke értelmében vett szabad mozgás korlátozását jelenti‑e az a kötelezettség, hogy a tagállam egy földrajzilag behatárolt területén (településén, járásában, régiójában) kell lakóhelyet létesíteni, ha a külföldi egyébként szabadon mozoghat és tartózkodhat a tagállam területén?
Összeegyeztethető‑e a 2011/95 irányelv 33. és/vagy 29. cikkével a kiegészítő védelemben részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség, ha azt az állami szociális terheknek az államterületen belüli, azok viselői közötti arányos megosztására alapítják?
Összeegyeztethető‑e a 2011/95 irányelv 33. és/vagy 29. cikkével a kiegészítő védelemben részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség, ha azt migrációs vagy integrációs politikai indokokra, például a külföldiek bizonyos településeken vagy járásokban való nagyszámú letelepedése által előidézett szociális feszültségek megakadályozásával indokolják? Elegendőek‑e e tekintetben elvont migrációs vagy integrációs politikai indokok, vagy az ilyen indokokat konkrétan meg kell jelölni?
Mindkét alapeljárásban feltett első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2011/95 irányelv 33. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy az alapügyekben szereplőhöz hasonló, a kiegészítő védelemben részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség az említett cikkben biztosított szabad mozgás korlátozását jelenti, akkor is, ha ezen intézkedés nem tiltja e jogosult számára az e védelmet nyújtó tagállam területén való szabad mozgást vagy e területen a lakóhelyre vonatkozó kötelezettséggel érintett helyszínen kívüli ideiglenes tartózkodást.
A 2011/95 irányelv 33. cikke értelmében a tagállamok saját területükön a más harmadik országoknak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek és korlátozások mellett engedélyezik a nemzetközi védelemben részesülő személyek szabad mozgását.
Önmagában e cikk szövege alapján nem állapítható meg, hogy az kizárólag a nemzetközi védelemben részesülő személyeknek az e védelmet nyújtó tagállam területén való szabad mozgását foglalja‑e magában, vagy egyúttal azt is, hogy e személyek megválaszthassák az e területen belüli lakóhelyüket.
Az a körülmény, hogy a 2011/95 irányelv 33. cikke a „Mozgásszabadság” címet viseli, nem elegendő az e cikk megfogalmazásából eredő kétértelműség eloszlatására. Ugyanis, amint arra a főtanácsnok az indítványának 34. pontjában rámutatott, e kifejezés használata az uniós jogban nem egységes, mivel az e joggal kapcsolatos bizonyos rendelkezések kifejezetten különválasztják a mozgás szabadságát a lakóhely megválasztásának szabadságától, míg más rendelkezések a „szabad mozgás” kifejezést olyan értelemben használják, hogy az magában foglalja a lakóhely megválasztásához való jogot is.
Ezenfelül, míg a 2011/95 irányelv német nyelvi változatában a 33. cikk címe, azaz a „Freizügigkeit innerhalb eines Mitgliedstaats” úgy is értelmezhető, mint amely azt mondja ki, hogy az e cikkben biztosított mozgásszabadság magában foglalja a lakóhely megválasztásához való jogot, ezen irányelv más nyelvi változatai, különösen a spanyol, a dán, az angol, a francia és az olasz nyelvi változatok, nem erősítik meg ezt az értelmezést.
Márpedig a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint egy uniós jogi rendelkezés valamely nyelvi változatának megfogalmazása nem szolgálhat e rendelkezés értelmezésének kizárólagos alapjául, illetve e tekintetben nem élvezhet elsőbbséget más nyelvi változatokkal szemben. Az uniós jog rendelkezéseit ugyanis egységesen kell értelmezni és alkalmazni, az Unió valamennyi nyelvén készült változatok figyelembevételével. Valamely uniós jogi szöveg egyes nyelvi változatai közötti eltérés esetén a szóban forgó rendelkezést azon szabályozás általános rendszerére és céljára tekintettel kell értelmezni, amelynek az a részét képezi (GSV‑ítélet, C‑74/13, EU:C:2014:243, 27. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
E tekintetben rá kell mutatni arra, hogy a 2011/95 irányelv (4), (23) és (24) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy a genfi egyezmény a menekültek védelmét szolgáló nemzetközi jogi rendszer sarokköve, és azért fogadták el az irányelvnek a menekült jogállás nyújtásának feltételeire, valamint e jogállás tartalmára vonatkozó rendelkezéseit, hogy közös fogalmakra és feltételekre támaszkodva segítsék a tagállamok illetékes hatóságait ezen egyezmény alkalmazása során (lásd analógia útján: Abed El Karem El Kott és társai ítélet, C‑364/11, EU:C:2012:826, 42. pont).
Ezen irányelv rendelkezéseit tehát az irányelv általános rendszerének és céljának fényében kell értelmezni, tiszteletben tartva a genfi egyezményt és az EUMSZ 78. cikk (1) bekezdésében említett egyéb vonatkozó szerződéseket. Ezen értelmezés során a 2011/95 irányelv (16) preambulumbekezdéséből fakadóan tiszteletben kell tartani az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert jogokat is (lásd analógia útján: Abed El Karem El Kott és társai ítélet, C‑364/11, EU:C:2012:826, 43. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ezenfelül a 2011/95 irányelv (3) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy az Európai Tanács tamperei következtetéseinek megfelelően az uniós jogalkotó az Európai Menedékügyi Rendszert – amelynek meghatározásához ez az irányelv hozzájárul – a genfi egyezmény teljes és mindenre kiterjedő alkalmazására kívánta alapítani.
Mivel e megfontolások a genfi egyezménnyel kapcsolatosak, azok főszabály szerint kizárólag a menekült jogállás elismerésének feltételei és e jogállás tartalma tekintetében relevánsak, mivel az említett egyezménnyel létrehozott rendszer kizárólag a menekültekre alkalmazandó, a kiegészítő védelemben részesülő személyekre azonban nem, tekintettel arra, hogy a 2011/95 irányelv (6) és (33) preambulumbekezdése szerint e védelem célja, hogy kiegészítse a menekültek számára az egyezményben biztosított védelmet (lásd ebben az értelemben: Diakité‑ítélet, C‑285/12, EU:C:2014:39, 33. pont; N.‑ítélet, C‑604/12, EU:C:2014:302, 31. pont).
Mindazonáltal a 2011/95 irányelv (8), (9) és (39) preambulumbekezdése megjelöli, hogy az uniós jogalkotó a stockholmi program felhívásának eleget téve egységes jogállást kívánt létrehozni a nemzetközi védelemben részesülő valamennyi személy részére, és következésképpen úgy döntött, hogy a szükséges és tényszerűen indokolt eltérések kivételével a kiegészítő védelemben részesülő személyek számára a menekülteket megilletőkkel azonos jogokat és ellátásokat kell biztosítani.
Ennek megfelelően ezen irányelvnek a nemzetközi védelem tartalmára vonatkozó VII. fejezetét az irányelv 20. cikkének (2) bekezdése értelmében eltérő rendelkezés hiányában mind a menekültek, mind pedig a kiegészítő védelemre jogosult személyek vonatkozásában alkalmazni kell.
Jóllehet e fejezet egyes cikkei tartalmaznak ilyen rendelkezést, meg kell állapítani, hogy a 2011/95 irányelv 33. cikke esetében nem ez a helyzet. Ellenkezőleg, e cikk pontosítja, hogy a benne foglalt „mozgásszabadság” megilleti „a nemzetközi védelemben részesülő” személyeket, ami azt jelenti, hogy e tekintetben a menekültek és a kiegészítő védelemben részesülő személyek azonos rendszer hatálya alá tartoznak.
Márpedig a genfi egyezmény 26. cikke, amely biztosítja a menekültek számára a mozgás szabadságát, kifejezetten előírja, hogy e szabadság nem csupán a menekült jogállást elismerő tagállam területén való szabad mozgáshoz való jogot, hanem a lakóhely e területen való szabad megválasztásának jogát is magában foglalja. Semmi nem utal arra, hogy az uniós jogalkotó amellett döntött volna, hogy e jogok közül csupán az elsőt veszi fel a 2011/95 irányelvbe, a másodikat azonban nem.
Mindezek alapján ezen irányelv 33. cikkének akként való értelmezése, hogy az nem biztosítja a kiegészítő védelemben részesülő személyek számára a lakóhely szabad megválasztásának jogát az e védelmet nyújtó tagállam területén, azt jelentené, hogy e jog kizárólag a menekülteket illeti meg, és ezáltal – jóllehet az említett irányelv nem tartalmaz ilyen irányú kifejezett rendelkezést – a jelen ítélet 32. és 33. pontjában felhívott célkitűzéssel ellentétes különbséget eszközölne a menekültek, illetve a kiegészítő védelemben részesülő személyek számára e tekintetben biztosított védelem tartalma között.
Következésképpen ezen irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, mint amely előírja a tagállamok számára, hogy biztosítsák a nemzetközi védelemben részesülő személyek számára mind az e védelmet nyújtó tagállam területén való szabad mozgás, mind pedig a lakóhely e területen való megválasztásának lehetőségét.
A 2011/95 irányelv 32. cikkének (2) bekezdésében szereplő pontosítás, amely szerint megengedettek a nemzetközi védelemben részesülő személyek adott országon belüli szétszórásával kapcsolatos tagállami gyakorlatok, nem alkalmas e következtetés megkérdőjelezésére.
E pontosítást ugyanis e cikk tárgyára tekintettel úgy kell érteni, hogy annak célja pusztán az, hogy megengedje a tagállamok számára egy ilyen gyakorlatnak a lakhatás elősegítésével kapcsolatos politikájukba való beépítését.
A fentiekre tekintettel a két alapeljárásban feltett első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2011/95 irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az alapügyekben szereplőhöz hasonló, a kiegészítő védelemben részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség az említett cikkben biztosított szabad mozgás korlátozását jelenti akkor is, ha ezen intézkedés nem tiltja e jogosult számára az e védelmet nyújtó tagállam területén való szabad mozgást vagy az e területen a lakóhelyre vonatkozó kötelezettséggel érintett helyszínen kívüli ideiglenes tartózkodást.
Mindkét alapeljárásban feltett második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2011/95 irányelv 29. és 33. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az alapügyekben szereplőhöz hasonló, a kiegészítő védelemben és bizonyos különleges szociális ellátásokban részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség, ha azt az említett ellátások folyósításából fakadó tehernek a hatáskörrel rendelkező különböző intézmények közötti megfelelő megosztására alapítják.
Ami ezen irányelv 33. cikkét illeti, jóllehet az első kérdésre adott válaszból kitűnik, hogy az alapügyekben szereplőhöz hasonló, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség az e cikkben biztosított mozgásszabadság korlátozását képezi, rá kell mutatni arra, hogy az említett cikk megengedi e szabadság bizonyos korlátozásait.
A 2011/95 irányelv 33. cikkében foglalt pontosítás szerint ugyanakkor biztosítani kell, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek a szabad mozgás jogát a más harmadik országoknak az e védelmet nyújtó tagállam területén jogszerűen tartózkodó állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek és korlátozások mellett gyakorolhassák.
A genfi egyezmény 26. cikke, amely – a jelen ítélet 28–37. pontjában szereplő megfontolásokra figyelemmel – a kiegészítő védelemben részesülő személyek mozgásszabadsága terjedelmének meghatározása tekintetében releváns, előírja, hogy a mozgásszabadság a menekülteket azon szabályok figyelembevételével illeti meg, amelyek általában az idegenekre azonos körülmények között vonatkoznak.
Ebből az következik, hogy a 2011/95 irányelv 33. cikke értelmében a kiegészítő védelemben részesülő személyekre a tartózkodási helyük megválasztása tekintetében főszabály szerint nem vonatkozhat az e védelmet nyújtó tagállam területén jogszerűen tartózkodó más harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandónál szigorúbb rendszer.
Márpedig az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a bizonyos különleges szociális ellátások (a továbbiakban: szociális támogatás) folyósítása jelentette terheknek a hatáskörrel rendelkező különböző intézmények közötti megfelelő megosztása céljából lakóhelyre vonatkozó kötelezettséget állapítottak meg azon harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akiknek egyrészt – a menekültek kivételével – nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okokból engedélyezték a tartózkodását, és akik másrészt szociális támogatásban részesülnek.
Az alapügyben szóban forgó nemzeti szabályozás e tekintetben tehát szigorúbb rendszer hatálya alá vonja a kiegészítő védelemben részesülő személyeket, mint amely általában a menekültekre és a Németország területén nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandó.
Ami a 2011/95 irányelv 29. cikkét illeti, rá kell mutatni arra, hogy e cikk (1) bekezdése általános szabályként kimondja, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek az e védelmet nyújtó tagállamban a saját állampolgárok számára meghatározottakkal azonos feltételek mellett részesülnek a szociális ellátásokban. E szabály magában foglalja különösen azt, hogy e személyek szociális ellátásokra való jogosultságát ne kössék olyan feltételek teljesítéséhez, amelyek az említett védelmet nyújtó tagállam állampolgáraira nem vonatkoznak.
Szintén ezen irányelv 29. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az említett szabálytól eltérve a tagállamok a kiegészítő védelemben részesülő személyek számára nyújtandó szociális ellátásokat az alapellátásokra korlátozhatják. E rendelkezésből ugyanakkor egyértelműen kitűnik, hogy amennyiben egy tagállam az e szabálytól való eltérés mellett dönt, ezeket az alapellátásokat a saját állampolgároknak nyújtott mértékben és a rájuk alkalmazandó feltételek szerint kell biztosítani.
Ebből az következik, hogy a kiegészítő védelemben részesülő személyek számára a védelmet nyújtó tagállam által biztosított szociális ellátásokra való jogosultság feltételei a 2011/95 irányelv 29. cikke szerinti mindkét eshetőségben meg kell, hogy egyezzenek azokkal a feltételekkel, amelyek e tagállam állampolgáraira ezen ellátások nyújtása tekintetében alkalmazandók.
A genfi egyezmény 23. cikke, amely – a jelen ítélet 28–37. pontjában szereplő megfontolásokra figyelemmel – a 2011/95 irányelv 29. cikke (1) bekezdésének értelmezése tekintetében releváns, megerősíti ezt az elemzést, amennyiben pontosítja, hogy a Szerződő Államok a területükön jogszerűen tartózkodó menekülteket az állami segélyek és támogatások tekintetében az állampolgáraikkal azonos elbánásban részesítik.
Márpedig a jelen ítélet 46. pontjában kifejtettekből az következik, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló, lakóhelyre vonatkozó kötelezettséget azokra a kiegészítő védelemben részesülő személyekre alkalmazzák, akik szociális támogatásban részesülnek.
A kiegészítő védelemben részesülő személyek ezért csak akkor jogosultak szociális támogatásra, ha elfogadják a vele járó, lakóhelyre vonatkozó kötelezettséget, ellentétben a német állampolgárokkal, akikre nem alkalmazandó a lakóhelyre vonatkozó ilyen kötelezettség.
Mindazonáltal valamely nemzeti szabályozás érvényesen írhat elő a lakóhelyre vonatkozó kötelezettséget a kiegészítő védelemben részesülő személyek tekintetében, akkor is, ha nem alkalmaz ilyen intézkedést a menekültekkel, az érintett tagállam területén nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokkal vagy a saját állampolgáraival szemben, feltéve, hogy a személyek e kategóriái az e szabályozás által megvalósítani kívánt célkitűzés tekintetében nincsenek objektíve összehasonlítható helyzetben.
E tekintetben ugyanakkor rá kell mutatni arra, hogy a szociális ellátások adott személy számára való nyújtása terhet ró az ezen ellátásokat folyósító intézményre, függetlenül attól, hogy az érintett kiegészítő védelemben részesülő személy, menekült, Németország területén nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár vagy német állampolgár‑e. Az említett ellátásokban részesülő személyek helyváltoztatása vagy az érintett tagállam területén való egyenlőtlen koncentrálódása ezért e tehernek a hatáskörrel rendelkező különböző intézmények közötti egyenlőtlen megoszlását vonhatja maga után, ám e tekintetben nincsen különösebb jelentősége annak, hogy az ellátás jogosultja adott esetben kiegészítő védelemben részesülő személy.
A fentiekből az következik, hogy az alapeljárásokban feltett második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2011/95 irányelv 29. és 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az alapügyekben szereplőhöz hasonló, a kiegészítő védelemben és bizonyos különleges szociális ellátásokban részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség, ha azt az említett ellátások folyósításából fakadó tehernek a hatáskörrel rendelkező különböző intézmények közötti megfelelő megosztására alapítják, amennyiben az alkalmazandó nemzeti szabályozás nem ír elő ilyen intézkedést az említett ellátásokban részesülő menekültek, az érintett tagállam területén nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok és e tagállam állampolgárai vonatkozásában.
Mindkét alapeljárásban feltett harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2011/95 irányelv 29. és/vagy 33. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az alapügyekben szereplőhöz hasonló, a kiegészítő védelemben és bizonyos különleges szociális ellátásokban részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség, amelyet a harmadik országbeli állampolgároknak az e védelmet nyújtó tagállamon belüli integrációja elősegítésére alapítanak.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy – az előző pontban említett célkitűzésre figyelemmel – a német jog szerinti, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség célja egyrészt annak megelőzése, hogy a szociális védelemben részesülő külföldiek bizonyos területeken koncentrálódjanak, és ezáltal szociális feszültségek alakuljanak ki, negatív hatást gyakorolva a külföldiek beilleszkedésére, másrészt pedig az, hogy a különleges integrációs igényű külföldieket egy bizonyos lakóhelyhez kössék, hogy ott élhessenek a beilleszkedési lehetőségekkel.
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a harmadik kérdés vizsgálata keretében a 2011/95 irányelv 29. cikke nem releváns, mivel a kiegészítő védelemben részesülő személyek és a német állampolgárok az integráció elősegítésére irányuló célkitűzés tekintetében nincsenek összehasonlítható helyzetben a harmadik országbeli állampolgárokkal.
Ami az irányelv 33. cikkét illeti, a jelen ítélet 12. és 13. pontjában megjelöltekből kitűnik, hogy a szóban forgó nemzeti szabályozás a kiegészítő védelemben és szociális ellátásban részesülő személyek tekintetében olyan bánásmódot ír elő, amely eltér a Németország területén nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra és a német állampolgárokra általában alkalmazandó bánásmódtól.
Márpedig a jelen ítélet 54. pontjában szereplő megfontolásokból az következik, hogy a kiegészítő védelemben és szociális ellátásban részesülő személyek tekintetében a nemzeti szabályozásban előírt, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség csak akkor ellentétes a 2011/95 irányelv 33. cikkével, ha a kiegészítő védelemben részesülő személyek az e szabályozás által elérni kívánt célkitűzés tekintetében objektíve összehasonlítható helyzetben vannak a Németország területén nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokkal.
Ezért a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak megvizsgálása, hogy az a körülmény, hogy a szociális ellátásban részesülő harmadik országbeli állampolgár nemzetközi védelemben – a jelen esetben kiegészítő védelemben – részesül, egyben azt jelenti‑e, hogy e személy a Németországban jogszerűen tartózkodó és ott szociális támogatásban részesülő más, harmadik országbeli állampolgárokkal szemben fokozott integrációs nehézségekkel szembesül.
Ez lenne a helyzet különösen akkor, ha a kérdést előterjesztő bíróság által említett nemzeti szabály miatt – amely szerint a Németországban nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok tartózkodása általában az önmagukról való gondoskodás képességével kapcsolatos feltételhez kötött – ezek az állampolgárok csak azt követően részesülhetnének szociális támogatásban, hogy meghatározott időn át folyamatosan és jogszerűen a fogadó tagállam területén tartózkodtak. Egy ilyen tartózkodás ugyanis arra enged következtetni, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgárok megfelelően beilleszkedtek e tagállamba, és ebből fakadóan a harmadik országbeli állampolgárok integrációja elősegítésének célkitűzése tekintetében nincsenek összehasonlítható helyzetben a nemzetközi védelemben részesülő személyekkel.
A fentiekből az következik, hogy az alapeljárásokban feltett harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2011/95 irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az alapügyekben szereplőhöz hasonló, a kiegészítő védelemben és bizonyos különleges szociális ellátásokban részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség, amelyet a harmadik országbeli állampolgároknak az e védelmet nyújtó tagállamon belüli integrációja elősegítésére alapítanak, amennyiben az alkalmazandó nemzeti szabályozás nem ír elő ilyen intézkedést az e tagállamban nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó, az említett ellátásokban részesülő harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, feltéve hogy a kiegészítő védelemben részesülő személyek e célkitűzés tekintetében nincsenek objektíve összehasonlítható helyzetben az érintett tagállam területén nemzetközi jogi, humanitárius vagy politikai okon kívüli okokból jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokkal, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült‑ vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13‑i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az alapügyekben szereplőhöz hasonló, a kiegészítő védelemben részesülő személyek tekintetében megállapított, lakóhelyre vonatkozó kötelezettség az említett cikkben biztosított szabad mozgás korlátozását jelenti, akkor is, ha ezen intézkedés nem tiltja e jogosult számára az e védelmet nyújtó tagállam területén való szabad mozgást vagy e területen a lakóhelyre vonatkozó kötelezettséggel érintett helyszínen kívüli ideiglenes tartózkodást.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tájékoztató kormánytisztviselői jogviszony jogellenes megszüntetése tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.275/2017. számú ügyről | K Ú R I A
Tájékoztató kormánytisztviselői jogviszony jogellenes megszüntetése tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.275/2017. számú ügyről
I. A jogviszonyt megszüntető intézkedés jogellenes, ha a munkáltató hiteltérdemlően nem tudja bizonyítani, hogy az egyenlő bánásmód követelményét betartotta vagy adott esetben azt nem volt köteles betartani.
II. A vallási meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés akkor is megvalósulhat, ha azon dokumentumokat (pl. biblia oktatói végzettséget igazoló főiskolai oklevél), amelyekből a vallási hovatartozásra lehet következtetni, a munkavállaló saját elhatározásából, maga adja át a munkáltatónak (2003. évi CXXV. tv. 8. §, 19. §).
A felek tanulmányi szerződést kötöttek. Az alperes a felperes tanulmányi szabadsága alatt, 2011. január 17-én postai úton a jogviszonyt felmentéssel megszüntette. A felperes kezdeményezésére az alperes a jognyilatkozatot visszavonta, majd azt ismételten kiadták 2011. február 10-én. A felperes keresetében a kormánytisztviselői jogviszonya jogellenes megszüntetésének megállapítását, és eredeti munkakörben történő továbbfoglalkoztatását kérte. Az alperes a kereset elutasítását kérte. A megismételt eljárásban az elsőfokú bíróság a keresetet elutasította. Az eljárt másodfokú bíróság közbenső ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és megállapította, hogy az alperes jogellenesen szüntette meg a felperes kormánytisztviselői jogviszonyát. A felperes a felülvizsgálati kérelmében elsődlegesen a jogerős ítélet hatályon kívül helyezése mellett a jogszabályoknak megfelelő új határozat hozatalát kérte a keresetének való helyt adás mellett. Az alperes felülvizsgálati kérelmében elsődlegesen a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a jogszabályoknak megfelelő új határozat meghozatalát kérte, másodlagosan a jogerős döntés hatályon kívül helyezése mellett az eljárt bíróságok új eljárásra és új határozat meghozatalára utasítását indítványozta. A felperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős közbenső ítélet hatályában való fenntartására irányult.
A felülvizsgálati kérelmek nem megalapozottak. A felperes a felülvizsgálati kérelmében a Pp. 3. §-ának (2) bekezdését sérelmezte. E körben azonban nem volt jogszabálysértés megállapítható, az eljáró bíróságok az eljárás során a jogszabályoknak megfelelően jártak el (Pp. 206. §).A felperes a felülvizsgálati kérelmében az Mt. 4. §-ának megsértését is panaszolta állítva, hogy az alperes a felmentés jogát nem rendeltetésszerűen gyakorolta. A másodfokú bíróság helytállóan fejtette ki, hogy jelen eljárásnak a rendeltetésellenes joggyakorlás már nem lehetett a tárgya. A 4/2017. (XI.28.) KMK vélemény a 4. pontban kimondja, hogy „amennyiben az egyenlő bánásmód megsértésére hivatkozó munkavállaló valószínűsítette, hogy rendelkezik egy olyan védett tulajdonsággal, amelyre hivatkozással a diszkriminációt állítja, a bíróságnak az egyenlő bánásmód megsértése megtörténtét kell vizsgálnia a felperesre kedvezőbb bizonyítási szabályok mellett”. Az egyenlő bánásmód megsértése körében pedig a bíróságok megfelelő bizonyítási eljárást folytattak le. A felperes az átlagkereset megállapíthatósága körében kifejtett másodfokú bírósági érvelést is támadta. A másodfokú bíróság az összegszerűségről megfelelő bizonyítékok hiányában nem foglalt állást, az a felülvizsgálati eljárásnak így nem lehetett tárgya a kétfokú eljárás biztosítására figyelemmel. Az Ebktv. 19. §-ának (1) bekezdése értelmében az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt indított eljárásokban a jogsérelmet szenvedett félnek kell valószínűsíteni, hogy a jogsérelmet szenvedő személyt vagy csoportot hátrány érte vagy – közérdekű igényérvényesítés esetén – ennek közvetlen veszélye fenyegette és a jogsértéskor rendelkezett a 8. §-ban meghatározott valamely tulajdonsággal. Amellett legalább állítania kell az előbbiek közötti összefüggést. Jelen esetben a felperes bizonyította védett tulajdonságát (vallási hovatartozás Ebktv. 8. § i) pont) és a kár bekövetkeztét (jogviszonya megszüntetése).

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
⭐2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 1. Ügyvédi feladatok és okiratok a fizetésképtelenségi eljárásokban
Download "2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 1. Ügyvédi feladatok és okiratok a fizetésképtelenségi eljárásokban"
1 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 1 Ügyvédi feladatok és okiratok a fizetésképtelenségi eljárásokban2 2013.April.28. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 2 Az előadás felépítése I. Rész Általános rendelkezések II. Rész Ügyvédi feladatok és okiratok a csődeljárásban III. Rész Ügyvédi feladatok és okiratok a felszámolási eljárásban3 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 3 I. rész Általános rendelkezések4 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 4 A fizetésképtelenség Köznapi értelemben Az adós nem képes megfizetni hitelezőjének a lejárt tartozását A fizetésképtelenség, mint a jog által szabályozott eljárás A potenciális adósi alanyi kört illetően két típus Két okra vezethető vissza Az adós vagyona adott időpontban nem nyújt fedezetet a lejárt tartozásaira. A z a d ó s v a g y o n á n a k értéke kisebb, mint lejárt t a r t o z á s a (vagyonhiány). Kizárólag gazdálkodó szervezetek ellen megindítható eljárás Helyi önkormányzatok ellen megindítható eljárás 1. Csődeljárás Adósságrendezési eljárás 2. Felszámolási eljárás5 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 5 A fizetésképtelenségi eljárások jogi szabályozása A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló évi XLIX. törvény (Cstv.) A csődeljárás, és a felszámolási eljárások alapvető szabályait tartalmazza. (Háttérszabály a Cstv. 6. (3) bekezdése alapján a Pp.) A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló évi XXV. törvény (Har.) A helyi önkormányzatok fizetőképességének helyreállítására irányuló adósságrendezési eljárást szabályozza. A Tanács 1346/2000/EK rendelete (2000. május 29.) a fizetésképtelenségi eljárásokról Az EU-ban több államra kiterjedő hatású tevékenységet folytató fizetésképtelen vállalkozások vagyonával kapcsolatos intézkedések összehangolása.6 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 6 A csőd- és a felszámolási eljárás elhatárolása Csődeljárás Cstv. 1. (2) bek. A csődeljárás olyan eljárás, amelynek során az adós - a csődegyezség megkötése érdekében - fizetési haladékot kap, és csődegyezség megkötésére tesz kísérletet. Tartozását esedékességkor nem tudta, vagy előre láthatólag nem tudja kiegyenlíteni. Tevékenység teljes leépítése helyett annak újjászervezése (reorganizáció); egyezségkötés a hitelezőkkel. FŐBB ELHATÁROLÁSI ISMÉRVEK Adós helyzete Eljárás célja MIKOR CÉLSZERŰ MEGINDÍTANI? Felszámolási eljárás Cstv. 1. (3) bek. A felszámolási eljárás olyan eljárás, amelynek célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezők e törvényben meghatározott módon kielégítést nyerjenek. Fizetésképtelen. Elsősorban jogutód nélküli megszüntetés. (Kivételek: Cstv szerinti egyezség; Cstv. 45/A. szerinti megszüntetés)7 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 5 Az eljárás alanyai a fél fogalma (Cstv. 6. (4) bek.) Csődeljárás Felszámolási eljárás Adós (Cstv. 3. (1) bek. b) pont) (gazdálkodó szervezet Cstv. 3. (1) bek. a) pont) Hitelező (Cstv. 3. (1) bek. c) pont) Vagyonfelügyelő Felszámoló Vagyonfelügyelő, vagy felszámoló harmadik személy jogát, jogos érdekét érintő tevékenysége, vagy mulasztása ellen kifogást előterjesztő személy.8 2013.April.28. előadó neve 8 Ki ellen indítható csőd-, illetve felszámolási eljárás az adós fogalma A Cstv. 3. (1) bekezdésének c) pontja szerint az adós az a gazdálkodó szervezet, amely tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy előreláthatóan nem tudja kiegyenlíteni. Cstv. 3. (1) bekezdés a) gazdálkodó szervezet: a gazdasági társaság, a közhasznú társaság, az ügyvédi iroda, a közjegyzői iroda, a szabadalmi ügyvivői iroda, a végrehajtói iroda, az európai részvénytársaság, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a vízgazdálkodási társulat (a víziközmű-társulat kivételével), az erdőbirtokossági társulat, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, az egyéni cég, az egyesülés, ideértve az európai gazdasági egyesülést is, az európai területi együttműködési csoportosulás, egyesület, alapítvány, valamint mindazon jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, amelyek fő érdekeltségeinek központja a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió területén található.9 2013.April.28. előadó neve 9 A felsorolás taxatív, csak azon szervezetekkel szemben lehet fellépni, amelyeket a törvény nevesít. Alapítvány Biztosító egyesület kérdései Kivételek a személyi hatály alól: A helyi önkormányzat (1996. évi XXV. törvény) Az MRP szervezet (1992. évi XLIV. törvény) Az egyéni vállalkozó (2009. évi CXV. törvény)10 2013.April.28. előadó neve 10 A hitelező fogalma (eltérő meghatározás a csőd-, valamint a felszámolási eljárásban) Cstv. 3. (1) bekezdés c) pontja alapján hitelező: ca) a csődeljárásban és a felszámolási eljárásban - a felszámolás kezdő időpontjáig - az, akinek az adóssal szemben jogerős és végrehajtható bírósági, hatósági határozaton vagy más végrehajtható okiraton alapuló, nem vitatott vagy elismert, lejárt pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, cb) a csődeljárásban a ca) pontban foglaltakon kívül az is, akinek az adóssal szemben vitatott, vagy a csődeljárás alatt esedékessé vált pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, és a követelést a vagyonfelügyelő nyilvántartásba vette; cc) csődeljárásban a ca) és a cb) pontban foglaltakon kívül az is, akinek az adóssal szemben olyan jövőben lejáró, pénz- vagy pénzben kifejezett, létező vagyoni követelése van, amely szállítási, vállalkozási, szolgáltatási és egyéb szerződésből jogszerűen ered, és amely a hitelező által már teljesített termékértékesítéshez, szolgáltatás teljesítéséhez, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-, tulajdonosi részesedést jelentő befektetés értékesítéséhez, kölcsönnyújtáshoz vagy előlegfizetéshez kapcsolódik, és ezt a hitelezői követelést a vagyonfelügyelő nyilvántartásba vette; cd) a felszámolás kezdő időpontja után hitelező mindenki, akinek az adóssal szemben pénzkövetelése vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, és azt a felszámoló nyilvántartásba vette;11 2013.April.28. előadó neve 11 A vagyon meghatározása Számviteli szempontból Cstv. 3. (1) bek. e) pont: e) vagyon: mindaz, amit a számvitelről szóló törvény befektetett eszköznek vagy forgóeszköznek minősít; A tulajdoni szabályok alapján Cstv. 4. (1)-(2) bek.: (1) A csődeljárás és a felszámolási eljárás körébe tartozik a gazdálkodó szervezet minden vagyona, amellyel a csőd- vagy a felszámolási eljárás kezdő időpontjában rendelkezik, továbbá az a vagyon, amelyet ezt követően az eljárás tartama alatt szerez. (2) A gazdálkodó szervezet vagyona a tulajdonában (kezelésében) levő vagyon. A gazdálkodó szervezet vagyonaként kell figyelembe venni a leányvállalata vagyonát, tröszt esetében a tröszti vállalatok vagyonát, ha a tröszt létesítő határozatát az állami vállalatokról szóló évi VI. törvény 49. -a alapján adták ki.12 2013.April.28. előadó neve 12 Cstv. 3. (3) Nem tartozik a gazdálkodó szervezet vagyonába: a) a jogszabályban meghatározott természetvédelmi oltalom alatt álló földterület (nemzeti park, fokozottan védett terület, nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó terület), külön jogszabályban meghatározott nemzeti vagyonban lévő műemlék, valamint az olyan állami vagy önkormányzati tulajdonban álló vagyon, amely tekintetében a gazdálkodó szervezet jogszabály vagy szerződés alapján tulajdonosi jogokat, vagyonkezelői jogot vagy más, használatot biztosító jogot gyakorol, az említett vagyonkezelői jog és más, a használatot biztosító jog, b) a vízitársulatok tulajdonában, vagyonkezelésében, használatában lévő vizek, vízilétesítmények és a vízitársulatoknak a közfeladatok ellátásához szükséges elkülönített vagyona; c) a kárpótlás céljára elkülönített termőföld, a törvényben meghatározott földalap és a kárpótlási árverésre kijelöléssel nem érintett, illetve a kárpótlási árverésből visszamaradt földterület; d) a gazdálkodó szervezet vagyonából az az ingatlan, amely - a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló évi XXXII. törvény 7. (1) bekezdésében foglaltak alapján - a Kormány által jóváhagyott jegyzékben szerepel; e) az adós munkavállalójának munkabéréből - külön jogszabály rendelkezései szerint - levont, valamint a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás tartama alatt levonásra kerülő szakszervezeti vagy egyéb érdek-képviseleti tagdíj, f) a munkavállaló munkabéréből jogszabály rendelkezései szerint a csődeljárás elrendelésének időpontjában vagy a felszámolási eljárás kezdő időpontjában már levont, de még be nem fizetett közteher, g) a munkavállaló munkabéréből levont, de még ki nem fizetett tartásdíj és egyéb végrehajtás alá eső tartozás, h) az adós birtokában lévő olyan vagyontárgy, amelyre az eladó a tulajdonjogát a vételár teljes kiegyenlítéséig fenntartotta, ide nem értve, ha azt már az adós a vételár kiegyenlítése előtt jogszerűen - beépítéssel, feldolgozással vagy átalakítással - új vagyontárgy létrehozására felhasználta, és ezzel a vagyontárgy az új dolog elválaszthatatlan részévé vált.13 2013.April.28. előadó neve 13 Illetékesség/hatáskör Cstv. 6. (1) A csődeljárás és a felszámolási eljárás az adós - eljárás lefolytatására irányuló kérelem benyújtásának napján bejegyzett, illetve az (1a) bekezdésben meghatározott - székhelye szerint illetékes törvényszék (a továbbiakban: bíróság) hatáskörébe és illetékességébe tartozó nemperes eljárás. A más bíróságoknál benyújtott csődeljárások iránti kérelmeket hivatalból el kell utasítani vagy a már megindult eljárásokat meg kell szüntetni, a felszámolási eljárás iránti kérelmeket pedig az illetékes bírósághoz kell áttenni. (1a) Az adós székhelyének a korábbitól eltérő cégbíróság illetékességi területére történő áthelyezése esetén a székhelyváltozás bejegyzését követő 180 napig kizárólag a korábban bejegyzett székhely szerinti illetékes bíróság előtt kezdeményezhető csődeljárás, felszámolási eljárás. Amennyiben az adós ellen felszámolási eljárást kezdeményeztek, de a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendeléséről a bíróság még nem hozott elsőfokú végzést, az adós csődeljárás iránti kérelmet csak ennél a bíróságnál nyújthat be. (1b) Az új székhely szerinti bíróság az (1a) bekezdés szerinti határidő leteltét követően benyújtott kérelmek esetén hivatalból tájékoztatást kér az (1a) bekezdés szerinti korábban illetékes bíróságtól arról, hogy az adós ellen van-e folyamatban felszámolási eljárás, amelyben még nem hozták meg a fizetésképtelenséget megállapító és felszámolást elrendelő végzést.14 2013.April.28. előadó neve 14 Pp. mint háttérszabály Cstv. 6. (3) Azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket e törvény külön nem szabályoz, a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezései - a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel - megfelelően irányadóak azzal, hogy a) a csődeljárásban aa) felfüggesztésnek nincs helye, ab) félbeszakadásnak és szünetelésnek nincs helye, b) a felszámolási eljárásban ba) nincs helye félbeszakadásnak, bb) a vitatott igény elbírálására irányuló és a kifogás alapján indult eljárást kivéve nincs helye beavatkozásnak, bc) az eljárás szünetelésének csak a 26. (4) bekezdésben foglaltak esetén van helye, bd) az eljárás felfüggesztésének fizetésképtelenséget megállapító végzés meghozataláig, továbbá a 6/A. (2) bekezdése szerinti esetben van helye.15 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 15 Hitelezői választmány alakítása Cstv. 5/A. (4) bek. Felszámolási eljárásban a választmány megalakításának feltétele, hogy azt legalább a 28. (2) bekezdésének f) pontja szerint bejelentkezett hitelezők egyharmada hozza létre, és ezek a hitelezők rendelkezzenek a felszámolási eljárásban egyezségkötésre jogosult hitelezői követelések legalább egyharmadával. Ha a választmányt működtető hitelezők száma utóbb csökken, és ennek következtében az abban való részvételi arány már nem éri el az említett mértéket, a választmány az említett körülmény bekövetkeztétől számított 30. napon megszűnik, kivéve, ha az említett határidő lejárta előtt kellő számú hitelező csatlakozott. A választmány a hitelezői érdekek védelmére és képviseletére létrehozott szerv, melynek feladata a felszámoló tevékenységének figyelemmel kísérése, képviselet a bíróság előtt és a felszámolóval való kapcsolattartás során, valamint a Cstv.-ben meghatározott jogkörök gyakorlása.16 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd Létrehozatal feltételei (hitelezői létszám, követelések száma) 2. Létrehozatalból kizárt személyek 3. Választmány szervezete és működése (hitelezők egymás közti megállapodása rögzíti) 4. Legalább három, legfeljebb hét tag 5. Egy gazdálkodó szervezet egy választmány 6. Megválasztástól számított 5 munkanapon belül ügyrend elfogadása17 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 17 A választmány jogosultságai Csődeljárásban: vagyonfelügyelő beszámoltatása vagyonfelügyelővel szembeni kifogás benyújtása egyezség ellenjegyzése Felszámolási eljárásban: felszámoló felmentésének indítványozása súlyos vagy ismétlődő jogszabálysértés miatt megalakítása céljából a felszámoló köteles 75 napon belül a hitelezőket összehívni (kivéve egyszerűsített felszámolás) elmaradása: kezdeményezhető a felszámoló felmentése hozzájárulása szükséges: az adós gazdasági tevékenységének továbbfolytatásához a felszámolás közzétételét követő 100 (60) napon belül; hallgatás=hozzájárulás; egy évre szól; az egy év elteltét megelőző 30 napon belül újra kérni kell munkabérek emelése adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésétől történő eltérés, az értékesítés 100 napon belüli megkezdésétől való eltérés kérheti a felszámoló tájékoztatatását az értékesítési eljárásról, biztosítania kell figyelemmel kísérését előírhatja az értékesítési pályázat/árverés szövege, becsértéke tekintetében a tájékoztatást, észrevételezési jogot becsérték felülvizsgálata szakértővel kezdeményezhető a vételár hozzájárulásával legfeljebb a becsérték feléig leszállítható közbenső mérleg, a bevételek és kiadások alakulása, a felszámolási költségekről készített kimutatás, a hitelezők részbeni kielégítésének sorrendjét és összegét tartalmazó részleges vagyonfelosztási javaslat 15 napon belüli észrevételezése, véleményük bíróság elé terjesztése felszámoló jogszabálysértő intézkedése, mulasztása ellen a tudomásszerzéstől számított 8 napon belül kifogás beterjesztése Kizárólagos állami tulajdonban lévő non-profit Gt. esetében állami felszámoló jár el: választmány jogainak korlátja: titokvédelem tevékenység továbbfolytatásához maximális hozzájárulási idő: 1,5 év18 2012. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 7 Áttekintés A csődeljárás menete A felszámolási eljárás menete19 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katain ügyvéd 6 Ügyvédi feladatok és kapcsolódó okiratok a csőd-, és felszámolási eljárásban Az egyes eljárások során f e l m e r ü l ő f e l a d a t o k elkülöníthetőek aszerint, hogy az ügyvéd melyik felet képviseli?20 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 20 II. rész Ügyvédi feladatok és okiratok a csődeljárásban21 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 21 Ügyvédi feladatok és okiratok a csődeljárásban Képviselt fél I. Adós II. Hitelező III. Vagyonfelügyelő 1. Csődkérelem benyújtása 2. Hitelezői választmány alakítása 3. Kifogás 1. Hitelezői igények besorolása (30 napos jogvesztő határidőn belül), visszaigazolása 4. Csődtárgyalás, csődegyezség 4. Cstv. 12. (5) bek. szerinti perindítás 4. Csődtárgyalás, csődegyezség Adós + Vagyonfelügyelő kötelezettségei, határidők!22 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 22 I.1. Csődkérelem benyújtása március 1. előtt március 1. után Illetékesség a kérelem benyújtásának napján bejegyzett székhely szerint illetékes megyei (fővárosi) törvényszék (Cstv. 6. (1) bek.) BDT ; LB Pkk.VIII /2011/2. Főv. Ítélőtábla 12.Cspkf /2011/2. Főszabály: a kérelem benyújtásának napján bejegyzett székhely szerinti illetékes törvényszék, DE: székhelyáthelyezés esetén: bejegyzést követő 180 napig kizárólag korábbi székhelyen ha ez idő alatt indul felszámolási eljárás, csődeljárást is csak itt lehet indítani Kérelmezők köre adós, és meghatározott feltételek teljesülése esetén a hitelező Kizárólag az adós! (Cstv. 7. (1) bek.)23 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 23 Cstv. 7. (5) bek. A csődeljárás iránti (1) bekezdés szerinti kérelmet külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani, amely január 1-jétől kizárólag elektronikus nyomtatvány lehet.24 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 24 Csődkérelem A csődkérelmet a 33/2009. (VIII.26.) IRM rendeletbem megadott formanyomtatványon kell benyújtani, a nyomtatványra az eljárás illetékét (jogi személyiségű gazdasági társaság esetén ,- Ft, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet esetében pedig a csődeljárás illetéke ,- Ft) illetékbélyegben kell leróni. A csődeljárás iránti kérelemnek tartalmaznia kell az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, adószámát.25 2013.April.28. előadó neve számú melléklet: a csődeljárás elrendeléséről és a fizetési haladékról szóló közzététel költségtérítésének befizetését igazoló okirat [22/2006. (V. 18.) IM rendelet 6. alapján ,- Ft] 2. számú melléklet: Meghatalmazás Cstv. 7. (1) bekezdése alapján a jogi képviselet kötelező 3. számú melléklet: az adós vagyoni helyzetét bemutató, az adós vezetője által aláírt, külön jogszabály szerinti adatokat tartalmazó adatlap [33/2009. (VIII. 26.) IRM rendelet 2. számú melléklete] 4. számú melléklet: legfőbb szerv előzetes egyetértését bizonyító okirat [Cstv. 8. (1) bek.] 5. számú melléklet: a munkavállalók tájékoztatásáról szóló dokumentum26 2013.April.28. előadó neve számú melléklet: három hónapnál nem régebbi éves (egyszerűsített éves) beszámoló vagy közbenső mérleg 7. számú melléklet: az adós vezetőjének írásbeli nyilatkozata arról, hogy a mérleg vagy beszámoló az adós vagyoni helyzetéről valós és megbízható képet ad 8. számú melléklet: ha az adós a gazdasági társaságokról szóló törvényben szabályozott elismert vagy tényleges vállalatcsoport tagja, az ezzel összefüggő szerződések [Gt ] 9. melléklet: az adós hitelezőinek névsora, az adós tartozásainak felsorolása, azok esedékessége, valamint azt, hogy az adós mely hitelezői követeléseket ismer el és melyeket vitat, melyek a biztosított [12. (3) bekezdés] és a nem biztosított hitelezői igények, az adós által vállalt, a számvitelről szóló törvény szerinti függő kötelezettségek, továbbá az adóssal szemben fennálló függő követelések ismertetése27 2013.April.28. előadó neve számú melléklet: Nyilatkozat korábbi csődeljárás indításáról [Cstv. 8. (3) bekezdés] 11. számú melléklet: az adós vezetőjének nyilatkozata arról, hogy az adós mely pénzforgalmi szolgáltatónál vezet pénzforgalmi számlát, a számlaszámok megnevezésével, továbbá hogy mely befektetési szolgáltatónál rendelkezik értékpapírszámlával 12. számú melléklet: az adós vezetőjének kötelezettségvállaló nyilatkozata arról, hogy a csődeljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg értesíti a pénzforgalmi szolgáltató számlavezetőket a csődeljárás iránti kérelem benyújtásáról oly módon, hogy a számlavezetők erről az ideiglenes fizetési haladék Cstv. 9. (1) bekezdés szerinti közzétételét megelőző munkanapon 15 óráig hitelt érdemlő módon tudomást szerezzenek, továbbá hogy nem kezdeményez olyan fizetési műveletet vagy átutalást, amely a fizetési haladék célját meghiúsítaná, valamint nem tesz más olyan intézkedést sem, amellyel valamely hitelezőt előnyös helyzetbe hozna a többi hitelezőhöz képest28 2013.April.28. előadó neve 28 Az adós köteles tájékoztatást adni a csődeljárás iránti kérelme benyújtásáról mindazon bíróságnak, amely előtt tudomása szerint felszámolási eljárás iránti kérelmet adtak be ellene.!29 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 29 II-III.1. Hitelezői igények besorolása, visszaigazolása Vagyonfelügyelő feladata: hitelezői követelések minősítése, kategóriákba sorolása, valamint minderről a hitelezők értesítése. csődeljárás közzétételétől számított 5 munkanapon belül hitelezők felhívása követeléseik bejelentésére (adós feladata; Cstv. 12. (1) bek.) nyilvántartásba vételi díj megfizetése (követelés 1%-a, de legalább 5.000,- Ft, legfeljebb ,- Ft) követelések besorolása vagyonfelügyelő által; két fő kategória: bejelentési kötelezettség alá nem eső követelések (Cstv. 11. (1) bek.), valamint határidőben, nyilvántartásba vételi díj megfizetése mellett bejelentett követelések, ezen belül (Cstv. 12. (2) bekezdés): ba) elismert, vagy nem vitatott (ezen belül: biztosított és nem biztosított követelések), bb) vitatott követelések, bc) adóssal összefonódásban lévő hitelezők által bejelentett követelések, bc) a csődkérelem benyújtását kevesebb, mint 180 nappal megelőző adós általi tartozásátvállalásból eredő követelések30 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 30 hitelező + adós vagyonfelügyelő általi értesítése a besorolásról és a nyilvántartásba vett követelés összegéről (haladéktalanul) észrevételek megtételére biztosított határidő (legalább 5 munkanap) döntés észrevételről 3 munkanapon belül és hitelező + adós értesítése (Cstv. 12. (5) bek.) KIFOGÁS!?31 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 31 I-II.3. Kifogás a csődeljárásban KIFOGÁS A hitelezői igénybesorolással szemben KIFOGÁS A vagyonfelügyelő jogszabálysértő tevékenysége, vagy mulasztása ellen KIFOGÁS Az eljárás szabálytalansága, vagy elhúzódása miatt a bíróság ellen! (Cstv. 12. (5)- (6) bek.) (Cstv. 15. (3) bek.) (Pp és 114/A. ) Ami nincs: kifogás az adós tevékenységével szemben!32 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 32 I-III.4. Csődtárgyalás, csődegyezség Adós feladatai Tárgyalás tartása (csődeljárás kezdő időpontjától számított 60 napon belül). Meghívók (közvetlenül: vagyonfelügyelő és nyilvántartásba vett hitelezők; hirdetmény útján: további hitelezők) (elmulasztása esetén súlyos szankciók: bírság; vagyonfelügyelővel együttes cégjegyzési+bankszámla feletti rendelkezési jog). Vagyonfelügyelő feladatai Egyezségi javaslat + fizetőképesség helyreállítását, vagy megőrzését célzó program készítése Részvétel a tárgyalásokon. Résztvevők képviseleti jogának ellenőrzése. Jegyzőkönyv ellenjegyzése (jegyzőkönyv fontossága: LB Gfv. X /2010/9). Nyilatkozattétel csődegyezség törvényi megfelelőségét illetően.33 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 33 Csődegyezség létrejötte A szavazatszámlálás módja (Cstv. 18. (5) bek.) ,- Ft/szavazat nincs töredék Fizetési haladék időtartama alatt kamatkövetelés (késedelmi és ügyleti): szavazatszámításnál figyelembe kell venni. A követelés nyilvántartásba vételéért fizetett díjat hitelezői követelésként kell nyilvántartásba venni. Csődegyezség kötelező tartalma! Cstv. 21. ; Pécsi Ítélőtábla Cspkf. II /2011/2. Csődegyezség jogi természete (EBH ; Pécsi Ítélőtábla Cspkf. II /2011/2.; Fővárosi Ítélőtábla Cspkf /2011/2., /2011.) A csődegyezséget jóváhagyó végzés ellen a felülvizsgálat kizárt (LB Gfv. X /2011/3) Csődegyezség = kényszeregyezség!!! (Cstv. 20. (2) bek.)34 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 34 A csődeljárás befejezése A kérelem hivatalbóli elutasításával. (Cstv. 6. (1) bek.; 9. (4) bek.; Pp (2) bek.) Megszüntetéssel. (Cstv. 6. (1) bek.; 9. (9) bek.; 10. (4) bek.; 18. (3); 18. (10); 21/B. ) Az egyezség jóváhagyásával és az eljárás befejezetté nyilvánításával. (Cstv. 21/B. )35 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 35 II.4. Kötelező perindítás a hitelezői igény vitatása esetén Az adós a hitelezői igény vitatása esetén tartalékképzésre köteles, a követelés jogosultja köteles igényének érvényesítésére bírósági úton vagy közigazgatási határozattal, valamint köteles ennek tényét a vagyonfelügyelőnél igazolni.36 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 36 III. rész Ügyvédi feladatok és okiratok a felszámolási eljárásban37 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 37 Ügyvédi feladatok és okiratok a felszámolási eljárásban Képviselt fél I. Adós II. Hitelező III. Felszámoló 1. Felszámolási kérelem benyújtása 1. Hitelezői igények besorolása, visszaigazolás 2. Felszámolási egyezség 2. H i t e l e z ő i v á l a s z t m á n y alakítása 2. Vitatott hitelező igények bíróság elé terjesztése 3. Felszámoló intézkedése/mulasztása ellen emelt kifogás 3. Képviselet a kifogásolási eljárásokban 4. Közbenső mérlegre tett észrevétel 4. Feljelentési kötelezettség (Cstv. 33. (4) bek.) 5. Értékesítéssel kapcsolatos jogorvoslat 5. Értékesítés lebonyolításában történő közreműködés 6. Keresetindítás: Cstv. 40. szerint Cstv. 33/A. szerint Keresetindítás Cstv. 63. alapján Keresetindítás a Cstv. 63/A. alapján38 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 38 I-II.1. Felszámolási kérelem benyújtása Cstv. 22. (1) bek. b) pont A felszámolási eljárás az adós fizetésképtelensége esetén az adós, a hitelező vagy a végelszámoló kérelmére folytatható le. Kérelem bírósághoz érkezése: Felszámolási eljárás kezdő időpontja (Cstv. mely időállapotát kell alkalmazni) Fizetésképtelenséget megállapító és felszámolást elrendelő jogerős végzés közzététele: Felszámolás kezdő időpontja (tényleges felszámolás)39 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 39 Kérelem kötelező tartalmi elemei (Cstv ) Ideiglenes vagyonfelügyelő kirendelése (Cstv. 24/A. )40 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 40 I.2. Felszámolási egyezség A felszámolási eljárás főszabályként az adós gazdálkodó szervezet jogutód nélküli megszüntetésére irányul, DE lehetőség van arra, hogy az adós gazdálkodó szervezet elkerülje a jogutód nélküli megszüntetést. Ennek egyik módja: a felszámolási egyezség. (Cstv ) Lényege: az adós törvényben szabályozottak szerint a bíróság előtt, tárgyaláson egyezséget köt valamennyi hitelezőjével, ezt a bíróság jóváhagyja, és dönt a felszámolási eljárás befejezésről.41 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 41 a felszámolást elrendelő végzés közzétételét követő 40 nap elteltével megállapított határidő eltelte után a felszámolási zárómérleg benyújtásáig Cstv. 57. (1) bek. a), c) pont szerinti, valamint a vitatott követeléssel rendelkező hitelezők nem vehetnek részt az egyezségi tárgyalásra az adós köteles fizetőképesség helyreállítására alkalmas programot és egyezségi javaslatot készíteni egyezségkötés feltétele: Cstv. 44. (1) bek. a bíróság az egyezség jóváhagyásnál vizsgálja: megfelel-e a jogszabályoknak + az egyezség folytán megszűnik-e a gazdálkodó szervezet fizetésképtelensége a bíróság által jóváhagyott egyezség kényszeregyezség: hatálya a Cstv. 57. (1) bek. a)-c) pontjaiban felsorolt követelések jogosultjainak kivételével valamennyi hitelezőre kiterjed (azokra is, akik az egyezséghez nem járultak hozzá, ill. az egyezségi tárgyaláson szabályszerű idézés ellenére nem jelentek meg) a jóváhagyott egyezség jogilag az adós és a hitelezői között létrejött eredeti szerződés módosítását jelenti42 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 42 I-II-III.3. Kifogás A felszámoló tevékenységének bírósági felügyeletét hivatott biztosítani. Cstv. 51. (1) A felszámoló jogszabálysértő intézkedése vagy mulasztása ellen a tudomásszerzéstől számított 8 napon belül a sérelmet szenvedett fél, valamint a hitelezői választmány, a hitelezői képviselő a felszámolást elrendelő bíróságnál kifogással élhet. Az adós nevében kifogást a 8. (1) bekezdésében meghatározott szervek képviselője nyújthat be.43 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd Benyújtásra jogosultak köre: adós; hitelező; harmadik személy, akinek jogát, jogos érdekét sérti a felszámoló tevékenysége, vagy mulasztása. 2. Kifogás tárgya: felszámoló jogszabálysértő intézkedése, vagy mulasztása. (Kizárólag a felszámoló egyoldalú cselekménye ellen lehet kifogást benyújtani, a felszámoló intézkedése következtében létrejövő két-, vagy többoldalú jogviszony kifogással nem támadható.) 3. Előterjesztésre nyitva álló határidő: a sérelemről való tudomásszerzéstől számított 8 nap (eljárásjogi határidő, Pp szerinti igazolási kérelem előterjesztésének lehetősége) 4. Eljáró bíróság: felszámolást elrendelő bíróság. 5. Határozathozatal: soron kívül, de legfeljebb 30 napon belüli határozathozatal; megalapozott kifogás esetén felszámoló intézkedésének megsemmisítése és eredeti állapot helyreállítása, vagy felszámoló utasítása új intézkedés megtételére; ellenkező esetben kifogás elutasítása.44 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 44 II.4. Közbenső mérlegre tett észrevétel - Rendeltetése: Vagyoni helyzet felmérése a felszámolás folyamatban léte alatt - Részei: mérleg, bevételek és költségek alakulásáról szóló kimutatás, valamint szöveges jelentés. A felszámoló a közbenső mérleget, a bevételek és költségek alakulásáról készített kimutatást, és a hitelezők részbeni kielégítésének sorrendjét, valamint összegét tartalmazó részleges vagyonfelosztási javaslatot köteles megküldeni a hitelezőknek (választmány alakulása esetén a választmánynak is) azzal, hogy arra 15 napon belül észrevételt tehetnek. A felsorolt iratokat a bíróság részére jóváhagyás végett be kell mutatni (Cstv. 50. (5) bek.).45 2013. február 5. Előadó: dr. Mihály Katalin ügyvéd 45 III.2. Értékesítés lebonyolításában történő közreműködés Cstv. 49. (1) A felszámoló az adós vagyontárgyait nyilvánosan értékesíti a forgalomban elérhető legmagasabb áron. A felszámoló az értékesítést pályázat, vagy árverés keretében végzi. árverés (résztvevők között csak árverseny alakul ki) pályázat (más feltétel vonatkozásában is lehet eltérés) árverésen, illetve pályázaton kívüli értékesítés kivételes, feltételei: Cstv. 49. (1) bek. az értékesítés keretében történő tulajdonszerzésből kizárt személyek köre (Cstv. 49. (3) bek.) elővásárlási jog gyakorlása (Cstv. 49/C. (3) bek.) értékesítés eredménytelensége esetén: újabb pályázat, vagy árverés; ismételt eredménytelenség esetén harmadik megismétlés helyett vagyontárgy becsértéken történő értékesítése azt igénylő zálogjogosultnak (Cstv. 49/A. (5) bek.) Több megjelenítése
MISKOLCI EGYETEM Gazdaságtudományi Kar Üzleti Információgazdálkodási és Módszertani Intézet Számvitel Intézeti Tanszék Várkonyiné Dr. Juhász Mária A csődeljárásról, és a felszámolási eljárásról szóló 1991. Részletesebben 1991. évi XLIX. törvény A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról 1 2
OptiJUS Opten Kft. 1 1991. évi XLIX. törvény 1991. évi XLIX. törvény A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról 1 2 2014.1.1. és 2014.3.14. között hatályos szöveg Az Országgyűlés a fizetésképtelenséggel Részletesebben 1991. évi XLIX. törvény. a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról 1. I. Fejezet. Általános rendelkezések
1991. évi XLIX. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról 1 Az Országgyűlés a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdálkodó szervezetek adósságának csődeljárásban, Részletesebben HÍRLEVÉL 2009. III. NEGYEDÉV
S Z E C S K A Y Ü g y v é d i I r o d a - A t t o r n e y s a t L a w H-1055 BUDAPEST, KOSSUTH TÉR 16-17 (MAIL: H-1245 BUDAPEST PF/POB 1228) HUNGARY --------------------------------- Tel: +36 (1) 472 3000 Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben K I V O N A T. 1991. évi IL. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról
1991. évi IL. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról K I V O N A T Az Országgyűlés a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdálkodó szervezetek adósságának Részletesebben A jog értünk van. Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény)
A jog értünk van Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény) Dr. Győri Enikő címzetes vezető tanácsos 2006. 05. 30. 2006. július 1-jétől - új társasági jogi törvény, cégeljárási Részletesebben 1991. évi XLIX. törvény. I. Fejezet Általános rendelkezések
1991. évi XLIX. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról Az Országgyűlés a fizetésképtelen gazdálkodó szervezeteknek csődeljárás útján történő újjászervezése, ha pedig ez nem lehetséges, felszámolás Részletesebben 1991. évi IL. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról ( 2014.május 1-től hatályos szöveg)
1991. évi IL. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról ( 2014.május 1-től hatályos szöveg) Az Országgyűlés a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdálkodó Részletesebben Ki kezdeményezhet felszámolási eljárást?
http://gyorugyved.hu FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS A Cstv. 1. (3) bekezdése alapján a felszámolási eljárás olyan eljárás, amelynek célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezők Részletesebben 1991. évi XLIX. törvény. a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról1
1 / 81 2016.03.25. 14:05 1991. évi IL. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról 2015.12.12 98 1991. évi IL. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról Az Országgyűlés a fizetésképtelenséggel Részletesebben A számviteli törvényben:
MSC szak A számviteli törvényben: Kettős előírás: a beszámoló - letétbe helyezése - közzététele (nyilvánosságra hozatala) 1992-től kezdődően jelent meg eleinte sok félreértelmezés Minden kettős könyvvitelt Részletesebben A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése
A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése Szerző: Dr. Bori Beáta Pécs, 2013. október 5. I. Hitelezővédelem A jelenleg hatályos 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról Részletesebben JUHÁSZ LÁSZLÓ. A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai
JUHÁSZ LÁSZLÓ A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai Miért kell a témával foglalkozni Viszonylag új jogintézmény a magyar jogban, kb 10 éves múltra tekint vissza A gyakorló jogászok sem ismerik Részletesebben A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS
A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK Mi a felszámolási eljárás? Mely vagyon tartozik a felszámolás hatálya alá? Melyik bíróság jár el? II. A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS MENETE 1. A felszámolási eljárás Részletesebben A gazdasági társaságok
A gazdasági társaságok Gazdasági társaságok (társas vállalkozások): olyan gazdálkodó szervezetek, amelyek üzletszerű gazdasági tevékenységet folytatnak, vagyonukat a tagok bocsájtják a társaság rendelkezésére, Részletesebben Cégbíróság feladatai CÉGNÉV CÉGNÉVBEN CÉGELJÁRÁS 2015.11.25. CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN
CÉGELJÁRÁS CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN Tvszék, mint cégbíróság 1 2 Cégbíróság feladatai cégbejegyzési (változásbejegyzési) adat)cégjegyzékbe történő bejegyzése, illetve törlése, cégnyilvántartásból Részletesebben A végelszámolási eljárás
A végelszámolási eljárás A pénztár - a felszámolás esetét kivéve - csak végelszámolást követően szűnhet meg (Öpt. 45. (1) bekezdés). A pénztár végelszámolási eljárására az e törvényben meghatározott eltérésekkel Részletesebben Az önkormányzati vagyon
Murakeresztúr Község Önkormányzati Képviselő-testületének 8/2004. (IV. 16.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben A jogszabály mai napon (2012.VI.7.) hatályos állapota. Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2012.VII.1. )
A jogszabály mai napon (2012.VI.7.) hatályos állapota A jel a legutoljára megváltozott bekezdéseket jelöli. Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2012.VII.1. ) 1991. évi XLIX. törvény a csődeljárásról Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási feltételek
Ha az önkormányzat nem fizet igényérvényesítés, adósságrendezési eljárás helyi önkormányzatokkal szemben Kapa Mátyás főiskolai tanár TARTALOM I. Bevezetés II. A követelések érvényesítésének hagyományos Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben A rendelet hatálya. (1) A rendelet hatálya kiterjed a Képviselő-testületre és szerveire, intézményeire.
Jánossomorja Város Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2014. (VIII. 28.) önkormányzati rendelete Jánossomorja Város Önkormányzatának vagyonáról és a vagyonnal történő gazdálkodás szabályairól Jánossomorja Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZETBEN. Kalocsa Város Önkormányzata Képviselő-testülete 1/1997. (II.10.) ör. sz. rendelete az önkormányzati biztosról
EGYSÉGES SZERKEZETBEN (a 9/2005. (v.18.), az 1/2009. (I.30.) és a 11/2011. (III.25.) sz. rendeletekkel módosítva!) Kalocsa Város Önkormányzata Képviselő-testülete 1/1997. (II.10.) ör. sz. rendelete az Részletesebben Kérelem fizetési kedvezmény méltányossági elbírálásához gazdálkodó szervezet részére. Adatlap
ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR Kérelem fizetési kedvezmény méltányossági elbírálásához gazdálkodó szervezet részére Adatlap a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól Részletesebben 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2013. október 10. Dr. Pavlek Tünde Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011 évi CXCV törvény 41 (6) bekezdés, 50 (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011 évi CXCVI törvény 3 (1) 1 pontjának való megfelelésről I Törvény erejénél Részletesebben Pályázati Hirdetmény. nyilvános pályázati felhívás
Pályázati Hirdetmény A(z) Yplon Kft. (cégjegyzékszám: 01-09-461424, székhely: 1025 Budapest, Csévi út 11.., levelezési cím: 1025 Budapest, Csévi út 11..), mint a(z) Terra Zebra Kft. f.a (cégjegyzékszám: Részletesebben Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban
Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban Szerző: Dr. Bori Beáta 2013. december I. Bevezetés Gazdasági életünk jogi szabályozásának fejlődésében jelentős mérföldkőnek számított Részletesebben FIZETÉSI MEGHAGYÁS. A fizetési meghagyás kibocsátásának esetei
FIZETÉSI MEGHAGYÁS A fizetési meghagyás szabályozása 2010. július 1.-től jelentősen átalakult. A legalapvetőbb változás az, hogy bizonyos kivételekkel a bíróság helyett közjegyző előtt érvényesíthető a Részletesebben Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Képviselő-testületének /2009. (...) számú R E N D E L E T E
Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Képviselő-testületének /2009. (...) számú R E N D E L E T E az újpesti kisvállalkozások gazdaságfejlesztési támogatásáról (T E R V E Z E T) Budapest Főváros Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város. Javaslat kamatmentes kölcsön nyújtására a Salgótarjáni Acélárugyár Zrt.,,cs.a. munkavállalói részére
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere Iktatószám: 9693/2014. Javaslat kamatmentes kölcsön nyújtására a Salgótarjáni Acélárugyár Zrt.,,cs.a. munkavállalói részére Tisztelt Közgyűlés! A Salgótarján Részletesebben A gazdasági társaságok megszűnése, csődeljárás. Vállalkozási alapismeretek 1. 5. előadás Onyestyák Nikoletta
A gazdasági társaságok megszűnése, csődeljárás Vállalkozási alapismeretek 1. 5. előadás Onyestyák Nikoletta A VÁLLALATOK ÁTALAKULÁSA Jogi szabályozása: A gazdálkodó szervezetek és a gazdálkodó társaságok Részletesebben EKAER Kockázati biztosíték
EKAER _ A kockázati biztosíték EKAER Kockázati biztosíték Vörös Attila Szakmai Főigazgató-helyettes NAV KMRAFI Jogszabályi háttér Art 22/E. (5) Amennyiben az adózó az (1) bekezdés a) és c) alpontja szerinti Részletesebben A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók
A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók A cégbíróság kényszertörlési eljárás megindítását rendeli el, ha törvényességi felügyeleti hatáskörében eljárva a céget megszűntnek nyilvánítja, ha a Részletesebben Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete
Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól Tápiószecső Nagyközség Önkormányzata Részletesebben A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok. jogalkalmazási problémái
A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok jogalkalmazási problémái Szerző: dr. Bori Beáta Pécs 2014. május I. Bevezetés A magyar fizetésképtelenségi és jogutód nélküli megszűnéssel Részletesebben A tervezet előterjesztője
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben Pályázat benyújtásához. A jelen nyilatkozatot nem kell kitöltenie a következő szervezeteknek:
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) 1. pontjának való megfelelésről Pályázat benyújtásához I. Részletesebben Pályázati Hirdetmény. nyilvános pályázati felhívás
Pályázati Hirdetmény A(z) ÁZSIÓ Kft. (cégjegyzékszám: 15-09-060370, székhely: 4400 Nyíregyháza, Dózsa Gy. út 3.., levelezési cím: 4400 Nyíregyháza, Dózsa Gy. út 3..), mint a(z) Szántó 21 Kft. f.a (cégjegyzékszám: Részletesebben DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete. az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól
DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselőtestület a helyi önkormányzatokról szóló többször Részletesebben Támogató döntéssel, támogatási szerződéssel/okirattal rendelkező pályázók esetén
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) 1. pontjának való megfelelésről Támogató döntéssel, támogatási Részletesebben dr. Galambos Eszter, a JÜB elnöke Gerecz Attila, a PÜF elnöke 3. A volt szovjet repülőtér értékesítése tárgyában hozott határozatok visszavonása
A 2013. szeptember 12-i ülés határozatai 341/2013.(IX.12.) határozat Kiskunlacháza Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete jegyzőkönyv hitelesítőnek elfogadja dr. Vancsura Tamás képviselő személyét. Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben Pályázati Hirdetmény. nyilvános pályázati felhívás
Pályázati Hirdetmény A(z) Tizek Kft. (cégjegyzékszám: 01-09-729062, székhely: 1211 Budapest,, Rézmű utca 2.-4.., levelezési cím: 1211 Budapest,, Rézmű utca 2.-4..), mint a(z) AUTÓ-BRILL Kereskedelmi és Részletesebben MÉLTÁNYOSSÁGI KÉRELEM
Iktatószám:../2011. Ügyintéző: Kérelemhez Adatlap tartozik! A kérelem 2200 Ft eljárási illeték alá esik! MÉLTÁNYOSSÁGI KÉRELEM Gazdasági társaság (egyéb gazdálkodó szervezet) részére Adózó neve:... Képviseletre Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben A csődeljárás. P a t r o c i n i u m. Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar. Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Jogi Tanszék
Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Jogi Tanszék B e t h l e n - s o r o z a t Írta: Prof. Dr. Miskolczi Bodnár Péter tanszékvezető, egyetemi tanár Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben Pályázati Hirdetmény. nyilvános pályázati felhívás
Pályázati Hirdetmény A(z) Keszau-Solder-Serec-L Kft. (cégjegyzékszám: 01-09-077793, székhely: 1125 Budapest, Istenhegyi út 58.., levelezési cím: 1125 Budapest, Istenhegyi út 58..), mint a(z) HU-CO Kft. Részletesebben BBelváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzat PPolgármesteri Hivatal Pénzügyi Osztály Adócsoport. Budapest, V., Erzsébet tér 4.
I.1. Gazdálkodó szervezet neve: I.2. Tevékenység kezdeti időpontja: Önkormányzati azonosító száma: I.3. Adószáma: Cégjegyzékszáma: I.4. Az önkormányzati adóhatóság által képzett nyilvántartási száma: M/ Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS KÖLTSÉGEIRŐL ÉS A JOGSZABÁLYOKBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLIS VÉTELI ÁRAKRÓL
Pályázati Hirdetmény A(z) Dr. Felső Kft. (cégjegyzékszám: 01-09-679649, székhely: 1072 Budapest,, Dob utca 52.., levelezési cím: 1072 Budapest,, Dob utca 52..), mint a(z) SZEGA-BAU Kft. f.a (cégjegyzékszám: Részletesebben A közigazgatási határozatok végrehajtása
A közigazgatási határozatok végrehajtása fogalma: a határozatban előírt pénzfizetési vagy egyéb magatartási kötelezettség teljesítésének kikényszerítése állami kényszer alkalmazásával, amennyiben a kötelezett Részletesebben Személyes közreműködői díj kiegészítése és adóterhei 2010. január 1-jétől A gazdasági társaságoknál a tulajdonosok gyakran személyes közreműködésük
Személyes e és adóterhei. január 1-jétől A gazdasági társaságoknál a tulajdonosok gyakran személyes közreműködésük után nem munkabért, hanem személyes at, tagi jövedelmet vesznek fel.. január 1-jétől megváltoztak Részletesebben Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben Pályázati Hirdetmény. nyilvános pályázati felhívás
Pályázati Hirdetmény A(z) ÁZSIÓ Kft. (cégjegyzékszám: 15-09-060370, székhely: 4400 Nyíregyháza, Dózsa Gy. út 3.., levelezési cím: 4400 Nyíregyháza, Dózsa Gy. út 3..), mint a(z) CUNAJ Kft. f.a (cégjegyzékszám: Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól
Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2012. (II. 10.) rendelete az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól /Egységes szerkezetben a 22/2012. (IX.13.), a 23/2012.(XI. 23.), Részletesebben TERVEZET. 2012. évi. törvény
2012. évi. törvény a MÁV Általános Biztosító Egyesülettel kötött kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló kártérítési igények érvényesítésével kapcsolatos szabályokról 1. (1) A Magyar Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben A HELYI ADÓKRÓL HORT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 19/2013. (XI.27.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE
HORT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 19/2013. (XI.27.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A HELYI ADÓKRÓL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALVA: 2014. FEBRUÁR 5. Hort Község Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P
3170 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2014. évi 31. szám 4. melléklet a 12/2014. (II. 28.) KIM rendelethez 4. melléklet a.. /2014. (.) KIM rendelethez 1. A Cvhr. 1. számú mellékletének Cégbejegyzési kérelem elzésű Részletesebben Ludányhalászi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2005.(08.29.) rendelete. az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól
Gönyű Község Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2012. (II. 29.) önkormányzati rendelete az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól Gönyű Község Önkormányzatának képviselő-testülete Részletesebben Méltányossági kérelem
Méltányossági kérelem Mutató: Név:.. Adószám:.. Székhely.. (Elérhetőség.: Tel:..) szám alatti székhelyű gazdasági társaság az alábbi kérelemmel fordul Szentes Város önkormányzati adóhatóságához: Indokolás:.... Részletesebben Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben Tájékoztató a bérgarancia támogatásról
Tájékoztató a bérgarancia támogatásról A bérgarancia támogatás a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény alapján nyújtható visszatérítendő, kamatmentes támogatás. E támogatás: - a felszámolás, Részletesebben 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2014. január 24. Dr. Pavlek Tünde sk. Részletesebben BORSOD MEGYEI ESETTANULMÁNYOK. Készítette: Dr. Tulipán Péter BAZ. Megyei Békéltető testület elnöke
BORSOD MEGYEI ESETTANULMÁNYOK Készítette: Dr. Tulipán Péter BAZ. Megyei Békéltető testület elnöke BÍRÓSÁGI JOGESET 1. Borsod Megyei Békéltető Testület még nem vesztett pert 15 év alatt A vállalkozás az Részletesebben Juhász László A módosított csődtörvény tapasztalatai. Milyen az ítélkezési gyakorlat?
Juhász László A módosított csődtörvény tapasztalatai Milyen az ítélkezési gyakorlat? A csődtörvény módosításai Az 1991. évi XLIX. tv. (Cstv.) megalkotásának körülményei (három eljárás, kötelező csőd.) Részletesebben Tájékoztató a természetes személyek adósságrendezési eljárásáról szóló 2015. évi CV. törvény alapján
Tájékoztató a természetes személyek adósságrendezési eljárásáról szóló 2015. évi CV. törvény alapján Mi a magáncsőd? A magáncsőd vagy családi csődvédelem, illetve az adósságrendezési eljárás szinonim szavak, Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet (ideértve egyszemélyes kft. egyszemélyes rt. egyéni cég, egyéni vállalkozó és őstermelőt is) ügyfél nyilatkozata a 2007. évi CXXXVI. Törvény Részletesebben d) szabályzata jóváhagyására irányuló eljárásban szabályzatonként 200 000 forint, az igazgatási szolgáltatási díj.
FINEXT Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság BENNFENTES INFORMÁCIÓKRÓL ÉS NYILVÁNTARTÁS VEZETÉSÉRŐL ILLETVE A BENNFENTES KERESKEDELEM TILALMÁRÓL SZÓLÓ SZABÁLYZATA Igazgatóság a 3/2010 (február Részletesebben Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E. A helyi iparűzési adóról
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben ÚJFEHÉRTÓ VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 2/2007. (I. 26.) r e n d e l e t e
ÚJFEHÉRTÓ VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 2/2007. (I. 26.) r e n d e l e t e az önkormányzati vagyonáról és a vagyonnal kapcsolatos tulajdonosi jogok gyakorlásáról egységes szerkezetben az e rendeletet módosító Részletesebben 2007. évi XCIX. törvény. az európai területi együttműködési csoportosulásról
2007. évi XCIX. törvény az európai területi együttműködési csoportosulásról Az Országgyűlés a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése érdekében, és a határokon átnyúló, transznacionális, illetve régiók Részletesebben 1991. évi XLIX. törvény
1991. évi XLIX. törvény a csıdeljárásról és a felszámolási eljárásról Az Országgyőlés a fizetésképtelenséggel fenyegetı helyzetben lévı vagy fizetésképtelen gazdálkodó szervezetek adósságának csıdeljárásban, Részletesebben Balatonederics Települési Önkormányzat. Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete
Balatonederics Települési Önkormányzat Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
Táblázatok, folyamatábra Ktv. szabályai szerint Kttv. szabályai szerint (hatályos) gondatlan elkövetés 3 havi illetmény 3 havi ellátmány (külszolgálat alatt) legfeljebb 4 havi illetmény legfeljebb 4 havi Részletesebben Magáncsőd - Gyakran Ismétlődő Kérdések
Magáncsőd - Gyakran Ismétlődő Kérdések 1. Milyen feltételek esetén jogosult valaki az eljárásban történő részvételre? Több együttes feltételnek teljesülnie kell ahhoz, hogy adós az eljárást kezdeményezhesse, Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság