text:
1986. évi II. törvény. a sajtóról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 12/1986. (IV. 22.) MT rendelettel - PDF
Download "1986. évi II. törvény. a sajtóról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 12/1986. (IV. 22.) MT rendelettel"
1 1986. évi II. törvény a sajtóról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 12/1986. (IV. 22.) MT rendelettel [A vastag betűs szöveg az évi II. törvény (a továbbiakban: Tv.), a vékony betűs szöveg a 12/1986. (IV. 22.) MT rendelet (a továbbiakban R.) szövege.] A Magyar Köztársaság Alkotmánya biztosítja a sajtószabadságot. Mindenkinek joga van a sajtó útján közölni nézeteit, alkotásait, amennyiben azok nem sértik a Magyar Köztársaság alkotmányos rendjét. Az Országgyűlés - ezen alapvető jogosultság maradéktalan érvényesülésének elősegítése érdekében - a következő törvényt alkotja: A sajtóról szóló évi II. törvény (a továbbiakban: Tv.) 21. -ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Minisztertanács a következőket rendeli: I. fejezet Alapvető rendelkezések A törvény hatálya Tv. 1. (1) E törvényt kell alkalmazni a Magyar Köztársaság területén folytatott sajtótevékenységre, valamint a magyar állampolgárok és a magyar szervezetek által külföldön folytatott sajtótevékenységre. (2) A más államoknak a Magyar Köztársaságban levő vagy oda akkreditált diplomáciai képviselete, konzuli képviselete, valamint diplomáciai képviselet irányításával működő intézmények, továbbá a nemzetközi szervezetek Magyarországon folytatott sajtótevékenységére nemzetközi szerződés vagy viszonosság az irányadó. A viszonosság kérdésében a külpolitikáért felelős miniszter nyilatkozatát kell alapul venni. R. 1. A Tv. és e rendelet alkalmazásában a) könyv: a legalább három szerzői ív terjedelmű - időszaki lapnak nem minősülő - irat; b) sokszorosítógép: minden olyan technikai eszköz (gép, berendezés), amely sajtótermék többszörözésére alkalmas, ide nem értve a jellemzően egyedi példányok elkészítésére szolgáló eszközöket (magnetofon, írógép stb.); c) sokszorosítás: a sajtóterméknek sokszorosítógéppel történő többszörözése; d) sokszorosító szerv: a sokszorosítógépet üzembentartó szerv. A sajtó feladata Tv. 2. (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy tájékoztatást kapjon szűkebb környezetét, hazáját, a világot érintő kérdésekben. A sajtó feladata - a hírközlés más eszközeivel összhangban - a hiteles, pontos és gyors tájékoztatásról való gondoskodás. (2) (3) A sajtó segítse elő a társadalmi jelenségek közötti összefüggések megértését december 31-én hatályos szövegállapot. A törvény január 1. napján hatályát vesztette.
2 EBH A fizetett hirdetményben közzétett valótlan tényállítás is helyreigazítási kötelezettséget von maga után [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. 2. (1) bek., 3. (2) bek., 18., 19. (3) bek., 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM r. 2. ]. BH II. Az általános közfelfogás szerint is visszatetszést keltő szexuális magatartás nyilvánosságra hozatala hátrányos megítélés alá esik. Ezért köztudomású tényként elfogadható, hogy a felperest ennek közlése miatt nem vagyoni hátrány érte [1959. évi IV. törvény 339. (1) bekezdés, évi III. törvény 163. (3) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (1) bekezdés]. BH Nincs helye sajtó-helyreigazításnak, ha a sajtó a valóságnak megfelelően ad ismertetést jogszabályban szabályozott eljárási rend keretei között meghozott fegyelmi határozatról [1959. évi IV. törvény 79. (1) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (1) bekezdés, évi XXXIII. törvény, PK 14. sz. állásfoglalás]. BH A sajtó (szerkesztőség) sajtó-helyreigazításra köteles a fizetett közleményért is, ha az valótlan tényt állít [1959. évi IV. törvény 79. (1) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (2) bekezdés, 18., 19. (3) bekezdés, 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM rendelet 2. ]. BH I. Az állami, társadalmi és gazdálkodó szervezetek tájékoztatási és felvilágosítás-adási kötelezettsége nem értelmezhető úgy, hogy a sajtó jogosult lenne megszabni a szükséges felvilágosítás-adás módját és az információforrást jelentő anyag terjedelmét [1986. évi II. tv. 2., 4., 19. (2) bek.]. Tv. 3. (1) A sajtószabadság gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást, nem sértheti a közerkölcsöt, valamint nem járhat mások személyhez fűződő jogainak sérelmével. (2) EBH Az országgyűlés, a helyi önkormányzatok, a közigazgatás országos és helyi szervei, valamint az igazságszolgáltatás szervei hatáskörébe tartozó eljárásokról, az eljárásokban beterjesztett indítványokról, javaslatokról tudósító sajtót az eljárás tárgyát illetően nem terheli a valóság bizonyításának kötelezettsége. A sajtó feladata ilyenkor - az általa alkalmazott szerkesztési mód mellett is - az eljárásról szóló valósághű tudósítás [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. (a továbbiakban: St.) 3. (1) bek., 5., 19. (3) bek., évi I. tv. (a továbbiakban: Rtvt.) 3. (2) bek., PK 14. számú állásfoglalás]. EBH A fizetett hirdetményben közzétett valótlan tényállítás is helyreigazítási kötelezettséget von maga után [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. 2. (1) bek., 3. (2) bek., 18., 19. (3) bek., 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM r. 2. ]. EBH Nem sért jogot a kiadó, ha az adott sajtóorgánum felfogásával, nézeteivel ellentétes vélemény közzétételét megtagadja [Alkotmány 61. (1) bek., Ptk , 78., 206. (1) bek., 313., 339. (1) bek., évi II. tv. 3. (1) bek.]. BH II. Az általános közfelfogás szerint is visszatetszést keltő szexuális magatartás nyilvánosságra hozatala hátrányos megítélés alá esik. Ezért köztudomású tényként elfogadható, hogy a felperest ennek közlése miatt nem vagyoni hátrány érte [1959. évi IV. törvény 339. (1) bekezdés, évi III. törvény 163. (3) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (1) bekezdés]. BH Nincs helye sajtó-helyreigazításnak, ha a sajtó a valóságnak megfelelően ad ismertetést jogszabályban szabályozott eljárási rend keretei között meghozott fegyelmi határozatról [1959. évi IV. törvény 79. (1) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (1) bekezdés, évi XXXIII. törvény, PK 14. sz. állásfoglalás].
3 BH A sajtó (szerkesztőség) sajtó-helyreigazításra köteles a fizetett közleményért is, ha az valótlan tényt állít [1959. évi IV. törvény 79. (1) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (2) bekezdés, 18., 19. (3) bekezdés, 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM rendelet 2. ]. BH Nem sért jogot a kiadó, ha az adott sajtóorgánum felfogásával, nézeteivel ellentétes vélemény közzétételét megtagadja [1949. évi XX. törvény 61. (1) bekezdés, évi IV. törvény , 78., 206. (1) bekezdés, 213., 339. (1) bekezdés, évi II. törvény 3. (1) bekezdés]. BH Sajtótermék nyilvános közlésének megtiltása, mert a nyilvántartásba vett sajtótermék címével és rendeltetésével azonos kiadvány megjelentetésére a törvény meghatározott jogi személyt jelölt ki. [Ptk. 77. (1) és (4) bek., évi II. tv. (St.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 8. (1) bek., 12. (2) bek., 15. (1) bek. d) pont, (3) bek., 24. (1) bek., évi XL. tv. 11. (1) és (2) bek. 15. ]. BH II. A személyhez fűződő jogok megsértése esetén a sajtóval szemben indított perben bírság kiszabására hivatalból, a felülvizsgálati eljárás során is lehetőség van [A1kotmány 61. (2) bek., évi II. tv. 3., 19. (4) és (6) bek., évi 8. tvr., 14/1978. (VIII. 8.) PM r. 1. ]. BH A közélet szereplői által indított személyiségvédelmi perek elbírálásánál irányadó szempontok [Alkotmány 61. (2) bek., évi II. tv. 3. (1) bek., évi 8. tvr., Ptk. 76., 80. (1)-(2) bek., 84., 354. ]. BH Sajtótermék nyilvános közlésének megtiltása iránti kérelem elbírálásánál irányadó szempontok [1949. évi XX. tv. 61., évi II. tv. 3. (1) bek., 15. (3) bek., 12/1986. (IV. 22.) MT r ]. BH I. Való tényeknek önkényesen kiragadott, tartalmi szempontból fogyatékos és emiatt téves következtetés levonására okot adó közlése a valóság hamis színben való feltüntetését jelenti [1986. évi II. tv. 2., 3., Ptk. 79., PK 12. sz.]. BH II. Az állami, társadalmi és gazdálkodó szervezetek tájékoztatási és felvilágosítás-adási kötelezettségének megtagadása a titoktartási kötelezettség alapján [1986. évi II. tv ai, 19. (2) bek., évi II. tv. 64/B. ]. Felvilágosítási kötelezettség Tv. 4. (1) A hiteles, pontos és gyors tájékoztatást az állami szervek, a társadalmi szervezetek és az egyesületek a saját kezdeményezéseikkel, továbbá a szükséges felvilágosításoknak és adatoknak a sajtó rendelkezésére bocsátásával kötelesek elősegíteni. Meg kell tagadni a felvilágosítást, ha az a 3. (1) bekezdésében foglalt tilalmakba ütközik, illetőleg ha az állami, szolgálati, üzemi (üzleti) vagy magántitkot sért, és a titoktartási kötelezettség alól az arra jogosult szerv vagy személy nem adott felmentést. (2) A sajtó részére felvilágosítást adó személy a valóságnak megfelelő felvilágosítást köteles adni. (3) A felvilágosítást adó személyt a közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot tevő védelmére vonatkozó jogszabályokban meghatározott védelem illeti meg. BH I. Az állami, társadalmi és gazdálkodó szervezetek tájékoztatási és felvilágosítás-adási kötelezettsége nem értelmezhető úgy, hogy a sajtó jogosult lenne megszabni a szükséges felvilágosítás-adás módját és az információforrást jelentő anyag terjedelmét [1986. évi II. tv. 2., 4., 19. (2) bek.].
4 BH II. Az állami, társadalmi és gazdálkodó szervezetek tájékoztatási és felvilágosítás-adási kötelezettségének megtagadása a titoktartási kötelezettség alapján [1986. évi II. tv ai, 19. (2) bek., évi II. tv. 64/B. ]. R. 2. Ha a felvilágosítás vagy adat más szerv tevékenységét is érinti, a felvilágosítást adó szerv a felvilágosítást az érintett szervvel egyeztetve adja meg. Tv. 5. A sajtó - az érdekeltek hozzájárulása nélkül is - tájékoztatást adhat az állami szervek, a gazdálkodó szervezetek, a társadalmi szervezetek és az egyesületek, valamint ezek bizottságai nyilvános üléséről, továbbá a bíróságok nyilvános tárgyalásairól. EBH Az országgyűlés, a helyi önkormányzatok, a közigazgatás országos és helyi szervei, valamint az igazságszolgáltatás szervei hatáskörébe tartozó eljárásokról, az eljárásokban beterjesztett indítványokról, javaslatokról tudósító sajtót az eljárás tárgyát illetően nem terheli a valóság bizonyításának kötelezettsége. A sajtó feladata ilyenkor - az általa alkalmazott szerkesztési mód mellett is - az eljárásról szóló valósághű tudósítás [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. (a továbbiakban: St.) 3. (1) bek., 5., 19. (3) bek., évi I. tv. (a továbbiakban: Rtvt.) 3. (2) bek., PK 14. számú állásfoglalás]. EBH Valamely szervezet nyilvános ülésén elhangzott, az ott jelen nem levő személyre vonatkozó valótlan tényállítás miatt a rendezvényről tudósító sajtószerv helyreigazítási kötelezettségét nem érinti az a körülmény, hogy a nyilvános rendezvényről jogosult volt tudósítani [Ptk. 79. (1) bek., Pp (2) bek., PK 14. szám, évi II. tv. 5., 19. (3) bek., 20. e) pont]. Tv. 6. R. 3. Válaszadási kötelezettség II. fejezet A sajtó szervezete és az újságíró Az időszaki lap alapítója Tv. 7. (1) Időszaki lapot természetes személy, jogi személy, valamint ezek jogi személyiséggel nem rendelkező társasága alapíthat. (2) Az időszaki lap alapítója: a) meghatározza a lap célját, jellegét, valamint irányvonalát és azt ellenőrzi, b) gondoskodik a lap működésének feltételeiről, c) dönt a szerkesztőség vezetőjének személyéről [18. (2) bekezdés a) pontja], d) vagyoni felelősséggel tartozik a lap működéséért. BH A szexuális áru fogalmát a jogszabály pontosan meghatározza, az ilyen termék csak más árutól elkülönítve, zárt csomagolásban hozható forgalomba (4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet 14., 27. ; évi II. tv. 7. ). BH II. Nem sért személyhez fűződő jogot a kiadó, ha az adott sajtóorgánum felfogásával, nézeteivel ellentétes vélemény közzétételét megtagadja [1986. évi II. törvény 7. (2) bekezdés, ].
5 BH Az időszaki lap alapítójának a lap működéséért fennálló felelőssége nem terjed ki a kiadó tevékenysége során keletkezett tartozásaira [1959. évi IV. törvény 592. (1) bekezdés, évi II. törvény 7. (2) bekezdés d) pont]. BH Az időszaki lap alapítójának helytállási kötelezettsége a lap kiadója által vállalt kötelezettségekért [1986. évi II. törvény 7. (2) bekezdés, 8. (2) bekezdés, évi IV. törvény 350. (1) bekezdés, 479. (3) bekezdés]. BH Sajtótermék nyilvános közlésének megtiltása, mert a nyilvántartásba vett sajtótermék címével és rendeltetésével azonos kiadvány megjelentetésére a törvény meghatározott jogi személyt jelölt ki. [Ptk. 77. (1) és (4) bek., évi II. tv. (St.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 8. (1) bek., 12. (2) bek., 15. (1) bek. d) pont, (3) bek., 24. (1) bek., évi XL. tv. 11. (1) és (2) bek. 15. ]. BH Közérdekű célra fordítandó bírság kiszabásának anyagi jogi és eljárásjogi kérdései [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek., Ptk. 79. (1) bek., Pp. 23. (1) bek. e) pont, 343. (1)-(2) bek.]. BH I. Sajtó-helyreigazítási perben az időszaki lap szerkesztősége közérdekű célra fordítható bírsággal nem sújtható [1986. évi II. tv ai, 19. (4) bek.]. BH II. A felperes jogosult meghatározni, hogy a sajtó-helyreigazítási perben a közérdekű célra fordítható bírság kiszabása végett az időszaki lap alapítóját vagy kiadóját kívánja perbevonni [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek.]. Az időszaki lap kiadója Tv. 8. (1) Időszaki lapot a lap alapítója, továbbá lapkiadói tevékenységre jogosult szervezet adhat ki. (2) Ha az időszaki lapot kiadói tevékenységre jogosult szervezet adja ki, a kiadáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételeket - a lap alapítójának megbízása szerint - a kiadó biztosítja. (3) A kiadó a szerkesztőség vezetője tekintetében - az alkalmazás, a munkaviszonymegszüntetés és a fegyelmi felelősségre vonás kivételével - gyakorolja a munkáltatói jogokat. Jogszabály a munkáltatói jogok gyakorlása tekintetében további kivételt tehet. EBH Két folyóirat összetéveszthetősége úgy is megvalósulhat, hogy a korábban ismertté vált folyóirat címét az utóbb megjelenő - hasonló profilú - folyóirat az új jelzővel egészíti ki [Ptk. 77., évi II. tv. 8. (1) bek., évi LXXXVI. tv. 6., 7., 29. (1) bek. a)-c) pont, 30. (1)-(2) bek.]. BH Az időszaki lap alapítójának helytállási kötelezettsége a lap kiadója által vállalt kötelezettségekért [1986. évi II. törvény 7. (2) bekezdés, 8. (2) bekezdés, évi IV. törvény 350. (1) bekezdés, 479. (3) bekezdés]. BH Két folyóirat összetéveszthetősége úgy is megvalósulhat, hogy a korábban ismertté vált folyóirat címét az utóbb megjelenő - hasonló profilú - folyóirat az új jelzővel egészíti ki [1959. évi IV. törvény 77., évi II. törvény 8. (1) bekezdés, évi LXXXVI. törvény 6., 7., 29. (1) bekezdés a)-c) pont, 30. (1)-(2) bekezdés]. BH Sajtótermék nyilvános közlésének megtiltása, mert a nyilvántartásba vett sajtótermék címével és rendeltetésével azonos kiadvány megjelentetésére a törvény meghatározott jogi személyt jelölt ki. [Ptk. 77. (1) és (4) bek., évi II. tv. (St.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 8. (1) bek., 12. (2) bek., 15. (1) bek. d) pont, (3) bek., 24. (1) bek., évi XL. tv. 11. (1) és (2) bek. 15. ].
6 BH Sajtó-helyreigazítási perben a bíróság közérdekű bírság megfizetésére kötelezheti a kiadót akkor is, ha a valótlan tényközlés szerkesztői gondatlanságból történt (Ptk. 79., évi II. tv. 8., 19. (4) bek.). BH A szerkesztőség tagjai által végzett lapszerkesztési tevékenység önmagában nem minősül vagyoni értéket képviselő szellemi alkotásnak, ezért - ellenkező megállapodás hiányában - a szerkesztőség a lap alapítóját megillető rendelkezési jogokat nem gyakorolhat [Ptk , évi II. tv. 7. és 8., évi VI. tv. 22. ]. BH Közérdekű célra fordítandó bírság kiszabásának anyagi jogi és eljárásjogi kérdései [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek., Ptk. 79. (1) bek., Pp. 23. (1) bek. e) pont, 343. (1)-(2) bek.]. BH I. Sajtó-helyreigazítási perben az időszaki lap szerkesztősége közérdekű célra fordítható bírsággal nem sújtható [1986. évi II. tv ai, 19. (4) bek.]. BH II. A felperes jogosult meghatározni, hogy a sajtó-helyreigazítási perben a közérdekű célra fordítható bírság kiszabása végett az időszaki lap alapítóját vagy kiadóját kívánja perbevonni [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek.]. A Magyar Rádió és a Magyar Televízió Tv. 9. BH Közérdekű célra fordítandó bírság kiszabásának anyagi jogi és eljárásjogi kérdései [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek., Ptk. 79. (1) bek., Pp. 23. (1) bek. e) pont, 343. (1)-(2) bek.]. BH I. Sajtó-helyreigazítási perben az időszaki lap szerkesztősége közérdekű célra fordítható bírsággal nem sújtható [1986. évi II. tv ai, 19. (4) bek.]. A Magyar Távirati Iroda Tv. 10. A Magyar Távirati Iroda mint országos hír-, sajtó- és fotóügynökség ellátja a belföldi hírszolgálat feladatait, és részt vesz a külföldre irányuló tájékoztatásban. BH Közérdekű célra fordítandó bírság kiszabásának anyagi jogi és eljárásjogi kérdései [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek., Ptk. 79. (1) bek., Pp. 23. (1) bek. e) pont, 343. (1)-(2) bek.]. BH I. Sajtó-helyreigazítási perben az időszaki lap szerkesztősége közérdekű célra fordítható bírsággal nem sújtható [1986. évi II. tv ai, 19. (4) bek.]. Az újságíró Tv. 11. (1) A sajtónál hivatásszerűen tájékoztatási tevékenységet végző személy (a továbbiakban: újságíró) hivatása gyakorlása során: a) bármely szervezettől vagy magánszemélytől jogosult felvilágosítást kérni; b) a felvilágosítást adó személy nevét jogosult - annak kérelmére köteles - titokban tartani; bűncselekményre vonatkozó felvilágosítás esetén a büntető jogszabályok rendelkezései az irányadók; c) a kapott felvilágosítást, valamint megállapításait kellő körültekintéssel, ellenőrzéssel és a valóságnak megfelelően köteles közzétételre előkészíteni, a tényeket, eseményeket, a maguk teljességében köteles ismertetni;
7 d) köteles a nyilvános közlésre készített nyilatkozatot a nyilatkozatot adó személynek - kérelmére - bemutatni; azt nem közölheti, ha ehhez a nyilatkozatot adó személy azért nem járul hozzá, mert nyilatkozatát az újságíró megváltoztatta; e) köteles megtagadni az olyan közlés tartalmi kialakításában való közreműködést, amely ellentétben áll e törvény rendelkezéseivel. (2) Ha a sajtó a nyilatkozathoz [11. (1) bekezdés d) pont] vagy a válaszhoz [6. (2) bekezdés] megjegyzést fűz, köteles az érdekelt erre vonatkozó észrevételét közölni. (3) Ha a szerkesztő az újságíró által nyilvános közlésre átadott anyag tartalmát lényegesen megváltoztatja, az újságíró hozzájárulása szükséges a neve alatt történő közléshez. A nyilatkozatot adó személynek az (1) bekezdés d) pontjában előírt hozzájárulását ilyen esetben ismételten be kell szerezni. (4) Az újságírót hivatása gyakorlása során a közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot tevő védelmére vonatkozó jogszabályokban meghatározott védelem illeti meg. BH A bírósági sajtóreferenstől kapott téves információra alapított sajtóközlemény személyiségi jogi és kártérítési következményei [1959. évi IV. törvény 78. (1) bekezdés, 84. (1) bekezdés e) pont, 339. (1) bekezdés, évi II. törvény 11. (1) bekezdés, 10/1986. (IX. 1.) IM-BM együttes rendelet]. BH II. A Ptk a (1) bekezdésének a)-d) pontjaiban felsorolt polgári jogi igényeket nemcsak a napilap kiadójával, hanem a munkaviszonyban álló főszerkesztővel szemben is érvényesíteni lehet [Ptk. 75. (1) bek., 78. (1) bek., 84. (1) bek., évi II. tv. 11. (1) bek. c) pont, ]. III. fejezet Sajtóigazgatási szabályok A nyilvántartásba vétel Tv. 12. (1) Mindenkinek jogában áll sajtóterméket előállítani és nyilvánosan közölni. Ezt a jogot törvény a feltétlenül szükséges és arányos mértékben - más alapvető alkotmányos jog érvényesülése érdekében - korlátozhatja. (2) Időszaki lap előállítása és nyilvános közlése bejelentési kötelezettség alá esik. A bejelentés alapján az időszaki lapot nyilvántartásba veszik. A nyilvántartásba vétel előtt az időszaki lap nem terjeszthető. (3) A Magyar Honvédséget irányító és vezető miniszter, valamint a rendvédelmi és rendészeti szerveket felügyelő miniszter a felsorolt szervek által belső használatra kiadott oktatási, kiképzési vagy nevelési célokat szolgáló sajtótermékre a nyilvántartásba vétel jogát gyakorolja. BH Sajtótermék nyilvános közlésének megtiltása, mert a nyilvántartásba vett sajtótermék címével és rendeltetésével azonos kiadvány megjelentetésére a törvény meghatározott jogi személyt jelölt ki. [Ptk. 77. (1) és (4) bek., évi II. tv. (St.) 3. (1) bek., 7. (1) bek., 8. (1) bek., 12. (2) bek., 15. (1) bek. d) pont, (3) bek., 24. (1) bek., évi XL. tv. 11. (1) és (2) bek. 15. ]. R. 4. R. 4/A. (1) Időszaki lap előállítása és nyilvános közlése bejelentési kötelezettség alá esik. A belföldi időszaki lapot a bejelentés alapján a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal nyilvántartásba veszi.
8 (2) A nyilvántartásba vételről a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal a bejelentés benyújtásától számított 15 napon belül határoz. (3) A nyilvántartásbavételt meg kell tagadni, illetve törölni kell a nyilvántartásból az időszaki lapot a Tv. 14. (1) bekezdésében meghatározott esetekben. R. 5. A bélyegek, szabványok, térképek előállítására és nyilvános közlésére külön jogszabályok az irányadók. R. 6. (1) Időszaki lap esetében a bejelentést a lapalapító, vagy a kiadó terjesztheti elő a 4/A. szerint hatáskörrel rendelkező szervnél. (2) Abban a kérdésben, hogy valamely sajtótermék bejelentési kötelezettség alá esik-e, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal állásfoglalása az irányadó. R. 7. Az időszaki lap nyilvántartásbavételének alapjául szolgáló bejelentésben meg kell jelölni: a) a lap címét, célját; b) a lap alapítóját és annak címét; c) a szerkesztőség vezetőjének nevét és címét; d) a szerkesztőség címét; e) a kiadó nevét és címét. BH Önmagában az, hogy a lapalapítási engedéllyel rendelkező napilapnál bekövetkezett nyilvántartási adatváltozások átvezetése késedelemmel történik meg, nem valósít meg tisztességtelen versenycselekményt, és nem alapozza meg a késlekedő kártérítési kötelezettségét sem [1990. évi LXXXVI. tv. 3. (2) bek., 7., Ptk. 77. (1) bek., 12/1986 (IV. 22.) MT r. 7. ]. R. 8. R. 9. (1) A 7. és a 8. hatálya alá nem tartozó sajtótermék engedélyezése iránt előterjesztett kérelemben meg kell jelölni: a) a kiadó nevét és címét; b) a sajtótermék címét és tárgyát; c) a szerző (szerkesztő) nevét és címét; d) a sajtótermék terjedelmét és tervezett példányszámát; e) az alkalmazni kívánt sokszorosítási eljárás megnevezését és a hordozóanyagot; f) a sokszorosító szerv nevét és címét, továbbá a sokszorosításért felelős személy nevét; g) a tervezett árat; h) a nyilvános közlés körére, módjára vonatkozó adatot. A kérelemhez a kéziratot (műpéldányt) csatolni kell. (2)-(3) R. 10. Az engedélyező a sajtótermék előállításának módját a kérelemtől eltérően is meghatározhatja. R R. 13. (1) A sokszorosító szerv vezetője sajtótermék sokszorosításának megkezdése előtt köteles meggyőződni arról, hogy a megrendelő bejelentési kötelezettségének eleget tett. (2) A sajtótermék sokszorosítása akkor kezdhető meg, ha ahhoz időszaki lap esetében a szerkesztőség vezetője, illetőleg megbízottja, egyéb sajtótermék esetében a megrendelő szerv felelős vezetője, illetőleg megbízottja vagy a megrendelő aláírásával hozzájárul (imprimatúra). (3)
9 R. 14. A sokszorosító szerv vezetője köteles a sokszorosított sajtótermékekről nyilvántartást vezetni. A nyilvántartásban időrendben fel kell tüntetni a sajtótermék megrendelőjének a nevét, továbbá a sajtótermék címét, alakját (formátum, méret), terjedelmét és példányszámát. R. 15. A sokszorosító szerv az imprimatúrát [13. (2) bekezdés] és a kéziratot a sokszorosítás befejezésétől számított hat hónapig megőrzi; három hónap elteltével azonban a sokszorosító szerv a kiadóval történt megegyezés alapján az imprimatúrát (kéziratot) további megőrzés végett a kiadónak adhatja át. R. 16. A Tv.-ben és e rendeletben a sokszorosító szervre vonatkozó rendelkezések végrehajtását a sokszorosító szerv helye szerint illetékes városi - községekre is kiterjedően -, fővárosi kerületi jegyző ellenőrzi. Tv. 13. R. 17. BH A műsoros videokazetták engedély nélküli előállítása és terjesztése nem valósítja meg a sajtórendészeti vétséget és ezek elkobzására sincs törvényes lehetőség [Btk a) pont, 77., évi II. tv. 20. b) pont, 12/1986. (IV. 22.) MT r. 4. és 17., 58/1989. (VI. 15.) MT r. 7. és 9. ]. Tv. 14. (1) Az engedélyt, illetve a nyilvántartásba vételt meg kell tagadni, ha a sajtótermék tartalma a 3. (1) bekezdésében foglalt tilalmakba ütközik, külsőleg hivatalos lap (a jogalkotásról szóló évi XI. törvény a) látszatát kelti, illetve címével, grafikai megjelenésével, külalakjával vagy egyéb jellemzőjével már bejegyzett laphoz hasonló módon jelenik meg, és ez a fogyasztók megtévesztésére alkalmas. (2) R. 18. Tv. 15. (1) A időszaki lapot törölni kell a nyilvántartásból, ha a nyilvántartásba vétel megtagadásának lenne helye. (2) A bíróság - kérelemre - felülvizsgálja a sajtótermék előállítása és nyilvános közlése iránti kérelmet, illetőleg a nyilvántartásba vételt elutasító, továbbá a nyilvántartásból való törlést elrendelő határozatot. (3) BH Sajtótermék nyilvános közlésének megtiltása iránti kérelem elbírálásánál irányadó szempontok [1949. évi XX. tv. 61., évi II. tv. 3. (1) bek., 15. (3) bek., 12/1986. (IV. 22.) MT r ]. R. 19. (1) A bíróság a nyilvános közlés megtiltásáról polgári nemperes eljárásban, soron kívül határoz. Az eljárás költségmentes. (2) A sajtótermék vagy a sajtóterméknek nem minősülő irat nyilvános közlését felfüggesztő ügyészi határozatot, valamint a bírósági eljárás során hozott határozatokat kézbesíteni kell a kiadónak, a sokszorosító szervnek, a nyilvános közlést végző szervnek, valamint az időszaki lap esetében a lap, helyi stúdió esetében a stúdió alapítójának és a szerkesztőség (stúdió) vezetőjének, egyéb sajtótermék esetében a szerzőnek (szerkesztőnek) és a bírálónak (lektornak); továbbá annak a személynek is, akinek a jogát vagy törvényes érdekét [Tv. 3. (1) bekezdés] a sajtótermék tartalma sérti. A bíróság határozatait az ügyésznek is kézbesíteni kell. A felsorolt szervek és személyek, valamint az ügyész az eljárásban félként vesznek részt. BH Sajtótermék nyilvános közlésének megtiltása iránti kérelem elbírálásánál irányadó szempontok [1949. évi XX. tv. 61., évi II. tv. 3. (1) bek., 15. (3) bek., 12/1986. (IV. 22.) MT r ]. R. 20. (1) A bíróság az ügyész indítványáról végzéssel határoz.
10 (2) Ha az ügyész az indítványt visszavonja, a bíróság az eljárást megszünteti. A szerkesztésre és a kiadásra vonatkozó adatok Tv. 16. (1) Ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik, a sajtóterméken fel kell tüntetni a szerkesztésre és a kiadásra vonatkozó legfontosabb adatokat (impresszum). (2) A jogszabályban meghatározott sajtótermékből tudományos és igazgatási célokra ingyenes kötelespéldányt kell a jogszabályban megjelölt szervek rendelkezésére bocsátani. A kötelespéldány az arra jogosult szerv tulajdonában marad. (3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a köteles- és tiszteletpéldányok rendelkezésre bocsátását rendeletben szabályozza. R. 21. (1) Az impresszumban a következő adatokat kell feltüntetni: a) a kiadó és a kiadásért felelős személy nevét; b) a sokszorosító szerv megnevezését, továbbá a sokszorosításért felelős személy nevét; c) a sokszorosítás helyét, idejét és a megrendelés sorszámát; d) a szerkesztésért felelős személy nevét. (2) Az (1) bekezdésben fel nem sorolt, a megrendelő által kívánt egyéb adatok csak az impresszum után, attól elkülönítve tüntethetők fel. (3) A Nemzetközi Szabványos Azonosító Könyvszámozás (ISBN, illetőleg sorozatok esetében ISSN) jelzését, az egyéb nemzetközi jelzéseket és a sajtótermék árát a külön jogszabályok szerint kell megállapítani és feltüntetni. R. 22. Jogszabály rövidített impresszum feltüntetését - egyes sajtótermékeken az impresszum mellőzését - is előírhatja. R. 23. A rádió és a televízió műsorában a szerkesztésért felelős személy nevét kell feltüntetni. R. 24. A sajtótermék kéziratát (műpéldányát) - az időszaki lap kivételével - a szerző köteles aláírni. R. 25. Időszaki lapnál a szerkesztőség vezetője, egyéb sajtóterméknél a kiadó (megrendelő) köteles gondoskodni arról, hogy a sajtótermék szerzője legalább a nyilvános közléstől számított hat hónapig kétséget kizáróan megállapítható legyen. R. 26. (1) (2) Ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik, a tudományos célú kötelespéldányokat - a kiadó (megrendelő) terhére - a sokszorosító szerv, az igazgatási célú kötelespéldányokat pedig a kiadó szolgáltatja. (3) Tiszteletpéldány adható a sajtótermék szerzőjének, azoknak a személyeknek, akik a mű eszmei tartalmának kialakításában közreműködtek, a kiadó felügyeletét ellátó szervnek, valamint a kiadó és a felügyeletét ellátó szerv dolgozói közül azoknak, akik részére a tiszteletpéldány juttatása munkakörükre tekintettel indokolt, továbbá sajtó és propaganda célokra. A tiszteletpéldányokat a kiadó (megrendelő) szolgáltatja, és azok az arra jogosult szerv (személy) tulajdonává válnak. A nyilvános közlés tilalma Tv. 17. (1) Nem szabad nyilvánosan közölni azt a sajtóterméket, a) amelynek elkobzását a bíróság vagy a szabálysértési hatóság elrendelte,
11 b) amelyet a büntető ügyben eljáró vagy a szabálysértési hatóság lefoglalt addig, amíg a lefoglalást meg nem szüntetik, c) amelynek nyilvános közlését az ügyész felfüggesztette vagy a bíróság megtiltotta [15. (3) bekezdés], d) amelyről a szerkesztésre és a kiadásra vonatkozó legfontosabb adatok (16. ) hiányoznak. (2) IV. fejezet Vegyes és záró rendelkezések A felelős személyek Tv. 18. (1) A sajtótermék előállítása és nyilvános közlése tárgyában kiadott engedélyben foglaltak, továbbá - az engedélyezés alá nem eső sajtótermék esetében is - az e törvény rendelkezéseinek megtartásáért a sokszorosító, a kiadó és a nyilvános közlést végző, illetőleg az ilyen szerv vezetője, valamint a szerkesztő az őt terhelő kötelezettségek tekintetében tartozik felelősséggel. (2) A sajtó feladatainak a teljesítéséért a) az időszaki lapnál a szerkesztőség vezetője, b) a sajtó más szervénél a szerv vezetője, illetőleg - vele együtt - az általa az egyes szervezeti egységek irányításával megbízott személy (főosztályvezető, önálló főszerkesztő, szerkesztőségvezető stb.) a felelős. (3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak nem érintik a sajtónak felvilágosítást adó személy, valamint az újságíró (11. ) és más szerző felelősségét. EBH A fizetett hirdetményben közzétett valótlan tényállítás is helyreigazítási kötelezettséget von maga után [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. 2. (1) bek., 3. (2) bek., 18., 19. (3) bek., 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM r. 2. ]. BH II. Nem sért személyhez fűződő jogot a kiadó, ha az adott sajtóorgánum felfogásával, nézeteivel ellentétes vélemény közzétételét megtagadja [1986. évi II. törvény 7. (2) bekezdés, ]. BH A sajtó (szerkesztőség) sajtó-helyreigazításra köteles a fizetett közleményért is, ha az valótlan tényt állít [1959. évi IV. törvény 79. (1) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (2) bekezdés, 18., 19. (3) bekezdés, 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM rendelet 2. ]. BH I. Ha a személyhez fűződő jog sajtó útján való megsértése munkaviszonnyal összefüggésben történt, a Ptk a (1) bekezdésének e) pontjában foglalt kártérítést a polgári jogi felelősség szabályaiból következően a munkáltató kiadóval szemben lehet érvényesíteni [Ptk. 84. (1) bek. e) pont, 339. (1) bek., 348. (1) bek., évi II. tv ]. Tv. 19. (1) Aki e törvényben és a végrehajtására kiadott rendeletekben foglalt rendelkezéseket megszegi, a külön jogszabályban meghatározott büntetőjogi, szabálysértési, polgári jogi, fegyelmi és anyagi felelősséggel tartozik. (2) A 4. (1) bekezdésében, a 6. -ban és a 11. (2) bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítését - a jogosult kérelmére - a bíróság is elrendelheti. A sajtó szervének perbeli
12 jogképességére a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 343. (3) bekezdését alkalmazni kell. (3) Ha a sajtóban közölt tájékoztatás a személyhez fűződő jogot vagy a hiteles tájékoztatás követelményét sérti, külön jogszabály szerint helyreigazításnak is helye van. (4)-(6) (7) Ha a Magyar Távirati Irodát a bíróság jogerős határozattal helyreigazításra kötelezi, a sajtónak az eredeti közleményt átvevő más szervei is kötelesek a helyreigazítást közölni. (8) A sajtó a tájékoztatás anyagát a nyilvános közléstől számított harminc napig - ha helyreigazítást kértek, az eljárás befejezéséig - köteles megőrizni. EBH Az országgyűlés, a helyi önkormányzatok, a közigazgatás országos és helyi szervei, valamint az igazságszolgáltatás szervei hatáskörébe tartozó eljárásokról, az eljárásokban beterjesztett indítványokról, javaslatokról tudósító sajtót az eljárás tárgyát illetően nem terheli a valóság bizonyításának kötelezettsége. A sajtó feladata ilyenkor - az általa alkalmazott szerkesztési mód mellett is - az eljárásról szóló valósághű tudósítás [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. (a továbbiakban: St.) 3. (1) bek., 5., 19. (3) bek., évi I. tv. (a továbbiakban: Rtvt.) 3. (2) bek., PK 14. számú állásfoglalás]. EBH A fizetett hirdetményben közzétett valótlan tényállítás is helyreigazítási kötelezettséget von maga után [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. 2. (1) bek., 3. (2) bek., 18., 19. (3) bek., 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM r. 2. ]. EBH Valamely szervezet nyilvános ülésén elhangzott, az ott jelen nem levő személyre vonatkozó valótlan tényállítás miatt a rendezvényről tudósító sajtószerv helyreigazítási kötelezettségét nem érinti az a körülmény, hogy a nyilvános rendezvényről jogosult volt tudósítani [Ptk. 79. (1) bek., Pp (2) bek., PK 14. szám, évi II. tv. 5., 19. (3) bek., 20. e) pont]. BH II. Nem sért személyhez fűződő jogot a kiadó, ha az adott sajtóorgánum felfogásával, nézeteivel ellentétes vélemény közzétételét megtagadja [1986. évi II. törvény 7. (2) bekezdés, ]. BH A sajtó (szerkesztőség) sajtó-helyreigazításra köteles a fizetett közleményért is, ha az valótlan tényt állít [1959. évi IV. törvény 79. (1) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (2) bekezdés, 18., 19. (3) bekezdés, 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM rendelet 2. ]. BH I. Ha a személyhez fűződő jog sajtó útján való megsértése munkaviszonnyal összefüggésben történt, a Ptk a (1) bekezdésének e) pontjában foglalt kártérítést a polgári jogi felelősség szabályaiból következően a munkáltató kiadóval szemben lehet érvényesíteni [Ptk. 84. (1) bek. e) pont, 339. (1) bek., 348. (1) bek., évi II. tv ]. BH Nem tekinthető megfelelő sajtó-helyreigazításnak, ha a jogosult közzétett válaszlevele a hozzá fűzött újságírói kommentár folytán nem éri el célját, elveszti helyreigazító jellegét [Ptk. 79. (1) bek., Pp (1) bek., évi II. tv. 19. (4) bek., PK 14. sz. állásfoglalás II. pont]. BH Az érvényesített jog különbözősége miatt sem anyagi jogi, sem eljárási jogi akadálya nincs annak, hogy a sajtóban elkövetett jogsértés jellegétől függően a sértett fél a sajtó helyreigazítással egyidejűen vagy utóbb egyéb személyhez fűződő joga megsértése miatt is jogvédelmet igényeljen. A sajtó helyreigazításra kötelező ítéletnek - ugyanazon ténybeli alap esetén - legfeljebb az elégtételadás módjának megválasztása körében lehet
13 jelentősége [Ptk. 78. (2) bek., 79. (1) bek., 84. (1) bek., Pp (2) bek., évi II. tv. (St.) 19. (3) bek.]. BH II. A személyhez fűződő jogok megsértése esetén a sajtóval szemben indított perben bírság kiszabására hivatalból, a felülvizsgálati eljárás során is lehetőség van [A1kotmány 61. (2) bek., évi II. tv. 3., 19. (4) és (6) bek., évi 8. tvr., 14/1978. (VIII. 8.) PM r. 1. ]. BH III. A személyhez fűződő jogok megsértése esetén indított polgári perben kiszabható, közérdekű célra fordítható bírság a keresetindítás járulékos következménye, ezért a pertárgy értékének és a perköltség összegének a megállapításánál nem lehet figyelembe venni [Ptk. 84. (2) bek., évi II. tv. (St.) 19. (4) bek., Pp. 51. a) pont]. BH Sajtó-helyreigazítási perben a bíróság közérdekű bírság megfizetésére kötelezheti a kiadót akkor is, ha a valótlan tényközlés szerkesztői gondatlanságból történt (Ptk. 79., évi II. tv. 8., 19. (4) bek.). BH Közérdekű célra fordítandó bírság kiszabásának anyagi jogi és eljárásjogi kérdései [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek., Ptk. 79. (1) bek., Pp. 23. (1) bek. e) pont, 343. (1)-(2) bek.]. BH Sajtóhelyreigazítási perben a bíróság a közérdekű célra fordítható bírság összegének meghatározásánál mérlegelheti az elkövetett jogsértés súlyosságát, felróhatóság hiányában pedig a bírság kiszabása iránti kereset elutasításának van helye [1986. évi II. tv. 19. (4) bek.]. BH I. Sajtó-helyreigazítási perben az időszaki lap szerkesztősége közérdekű célra fordítható bírsággal nem sújtható [1986. évi II. tv ai, 19. (4) bek.]. BH II. A felperes jogosult meghatározni, hogy a sajtó-helyreigazítási perben a közérdekű célra fordítható bírság kiszabása végett az időszaki lap alapítóját vagy kiadóját kívánja perbevonni [1986. évi II. tv ai, 19. (4)-(5) bek.]. BH I. Az állami, társadalmi és gazdálkodó szervezetek tájékoztatási és felvilágosítás-adási kötelezettsége nem értelmezhető úgy, hogy a sajtó jogosult lenne megszabni a szükséges felvilágosítás-adás módját és az információforrást jelentő anyag terjedelmét [1986. évi II. tv. 2., 4., 19. (2) bek.]. BH II. Az állami, társadalmi és gazdálkodó szervezetek tájékoztatási és felvilágosítás-adási kötelezettségének megtagadása a titoktartási kötelezettség alapján [1986. évi II. tv ai, 19. (2) bek., évi II. tv. 64/B. ]. Értelmező rendelkezések Tv. 20. E törvény alkalmazásában: a) sajtó: az időszaki lap, a rádiózásról és televíziózásról szóló törvény szerinti műsorszolgáltató és a hírügynökség; b) sajtótermék: az időszaki lap egyes lapszámai, a rádió- és a televízióműsor, a könyv, a röplap és az egyéb szöveges kiadvány - ide nem értve a bankjegyet és az értékpapírt -, a zeneművet, grafikát, rajzot vagy fotót tartalmazó kiadvány, a térkép, a nyilvános közlésre szánt műsoros filmszalag, videokazetta, videolemez, hangszalag és hanglemez, továbbá bármely más téjékoztatást vagy műsort tartalmazó, nyilvános közlésre szánt technikai eszköz; c) sajtótevékenység: a sajtótermék előállításával, kiadásával és nyilvános közlésével kapcsolatos tevékenység; d) nyilvános közlés: a sajtótermék árusítása, szétküldése, kézbesítése, üzletszerű kölcsönzése, ingyenes szétosztása, bemutatása nyilvánosság előtt, sugárzása vagy vezetékes továbbítása;
14 e) tájékoztatás: tényeknek, eseményeknek, hivatalos közleményeknek, beszédeknek, valamint az ezekre vonatkozó véleményeknek, elemzéseknek és értékeléseknek sajtótermék útján történő nyilvános közlése; f) időszaki lap: az a napilap, folyóirat és egyéb lap, valamint ezek melléklete, amely egy naptári évben legalább egyszer megjelenik, azonos címmel és tárgykörrel kerül kiadásra, évfolyamszámmal, sorszámmal, keltezéssel van ellátva, és akár eredeti szerzői alkotásként, akár átvett fordításként az újságírói, az írói vagy a tudományos műfaj körébe tartozó írásművet (hírt, tudósítást, cikket, riportot, tanulmányt, verset, elbeszélést stb.), fényképet, grafikát, karikatúrát vagy rejtvényt közöl. EBH A fizetett hirdetményben közzétett valótlan tényállítás is helyreigazítási kötelezettséget von maga után [Ptk. 79. (1) bek., évi II. tv. 2. (1) bek., 3. (2) bek., 18., 19. (3) bek., 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM r. 2. ]. EBH Valamely szervezet nyilvános ülésén elhangzott, az ott jelen nem levő személyre vonatkozó valótlan tényállítás miatt a rendezvényről tudósító sajtószerv helyreigazítási kötelezettségét nem érinti az a körülmény, hogy a nyilvános rendezvényről jogosult volt tudósítani [Ptk. 79. (1) bek., Pp (2) bek., PK 14. szám, évi II. tv. 5., 19. (3) bek., 20. e) pont]. BH A sajtó (szerkesztőség) sajtó-helyreigazításra köteles a fizetett közleményért is, ha az valótlan tényt állít [1959. évi IV. törvény 79. (1) bekezdés, évi II. törvény 2. (1) bekezdés, 3. (2) bekezdés, 18., 19. (3) bekezdés, 20. e) pont, 12/1972. (VI. 5.) BkM rendelet 2. ]. BH A műsoros videokazetták engedély nélküli előállítása és terjesztése nem valósítja meg a sajtórendészeti vétséget és ezek elkobzására sincs törvényes lehetőség [Btk a) pont, 77., évi II. tv. 20. b) pont, 12/1986. (IV. 22.) MT r. 4. és 17., 58/1989. (VI. 15.) MT r. 7. és 9. ]. BH Műsoros magnetofonkazettákról hangszalagmásolat készítése és annak forgalomba hozatala nem valósít meg bűncselekményt, ezért az ilyen másolt kazetták elkobzásának nincs helye [Btk a) pont, 77. (1) bek. b) pont, évi II. tv. 20. b) pont, 58/1989. (VI. 15.) MT r.]. Hatálybalépés Tv. 21. (1) Ez a törvény szeptember hó 1. napján lép hatályba; rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell. (2) Az szeptember hó 1. napját megelőzően kiadott engedélyek érvényességét a törvény nem érinti. (3) E törvény végrehajtásáról - az a)-c) pontban foglaltak kivételével - a Kormány gondoskodik. Felhatalmazást kap a) az igazságügyért felelős miniszter, hogy a bírósági ügyről, valamint - a rendészetért felelős miniszterrel együttesen és a legfőbb ügyésszel egyetértésben - a büntetőeljárás nyomozási szakaszáról szóló tájékoztatás részletes szabályait - amelynek során e törvény 4. -a (1) bekezdésének, 5. -ának és 6. -a (1) bekezdésének a rendelkezéseitől eltérhet; b) a kultúráért felelős miniszter, hogy - az időszaki lap, valamint a helyi stúdió alapításának kivételével - a sajtótermékek engedélyezésére vonatkozó részletes szabályokat; valamint az impresszum feltüntetésére vonatkozó részletes szabályokat; c) a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási államtitkára, hogy az időszaki lap szerkesztősége vezetőjének, a helyi stúdió működéséért és a szolgáltatott műsorért felelős személyeknek,
15 valamint az újságíróknak az alkalmazási feltételeit, továbbá az időszaki lap, valamint a helyi stúdió alapításának a részletes szabályait megállapítsa. BH A tanács elnöke is csak akkor engedélyezheti a képmás rögzítését és nyilvánosságra hozatalát, ha ehhez az érintett személy maga is hozzájárul. A hozzájárulásnak egyértelműnek és kifejezettnek kell lennie [1959. évi IV. törvény 80. (1)- (3) bekezdés; évi II. törvény 21. (3) bekezdés a) pont; 10/1986. (IX. 1.) IM-BM rendelet 11. (1) bekezdés]. R. 27. Tv. 22. (1) (2) Ahol büntető vagy szabálysértési jogszabály terjesztést említ, ezen a továbbiakban nyilvános közlést, ahol szabálysértési jogszabály a sajtótermék felelős szerkesztőjét említi, ezen a továbbiakban a szerkesztőség vezetőjét kell érteni. (3) A 15. (1) bekezdésében és a 19. (2) bekezdésében meghatározott perek, valamint a nyilvános közlés megtiltása iránti bírósági eljárás a Fővárosi Bíróság hatáskörébe és kizárólagos illetékessége alá tartoznak. Tv. 23.
A sajtó és a bíróság kapcsolatát szabályozó egyes jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek kivonata
A sajtó és a bíróság kapcsolatát szabályozó egyes jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek kivonata A sajtó és a bíróság kapcsolatát szabályozó egyes jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek kivonata 1949.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Vers, próza / Patkányirtás - Látó Szépirodalmi Folyóirat
Vers, próza / Patkányirtás
Meghozták az urnát.
A néhai Sárossy Ödön hamvait tartalmazó szelencét Elíz néni vette át egy idegen, sötét öltönyt és tükrös szemüveget viselő, szokatlanul magas férfiútól.
Elíz néni éppen akkor küldött el a plébániára, mielőtt a kastély udvarára behajtott volna a fekete Volvo. A lugasból leskelődő szomszédok elmondása szerint a középkorú, őszes hajú, kifogástalan eleganciával jelentkező férfi előbb kezet csókolt Elíz néninek, pár érthetetlen szó után átadta az urnát, majd kifarolt az udvarról, felhajtott a Kisek utcáján. Azt kell mondanom, nagy dolog, hogy az illető kezet csókolt Elíz néninek, amit ő, feltételezésem szerint méltányolt, mert életéből jó időre kimaradt az efféle polgári gesztus. A férfi távozása után Elíz néni mindjárt a magtár felé vette az irányt, odahajolt a lakathoz, nyitott, majd maga után gondosan betette az ajtót. A szomszédok, sejtem, átható hidegrázással hallották előbb a kulcs érces nyikorgását, majd a zár belső kattanását, viszont a szőlőlugasok takarásában hosszasan elidőzve sem látták Elíz nénit kijönni, s mindezekről beszámolva nekem, feltételezik, hogy lennie kell egy magtárból kivezető titkos, valószínűleg föld alatti alagútnak. A szomszédokat mindenesetre megviselte a furcsa történet, kapacitáltak, foglalkozzam többet Elíz nénivel, mert ki tudja, mi zajlik az udvarházban.
Mondom, azon a kora délelőttön Elíz néni gondosan leragasztott levéllel a plébániára menesztett, melyben értesítette a főtisztelendő Karsai Gyula pápai tanácsos, plébános urat, hogy megoldódott családunk sírhelyének a sorsa. Nem is tudom, talán rosszul fejezem ki magam a sírhely sorsát illetően, mert kérdezem, mi lehet egy sírhely sorsa? Azt gondolom, a sírhelynek nincs sorsa, vagyis sorstalan, akár egy érzéketlen kődarab. A sírba költöző halottnak sincs sorsa, hacsak földrengés, árvíz, vulkáni kitörés vagy valami átok folytán nem veti ki magából a föld, de mifelénk soha nem volt ilyenszerűen súlyos természeti katasztrófa, a holtakat mifelénk domboldalakra viszik fel rúdon. A halottvivők váltás közben megköpködik tenyerüket, úgy mennek fel a tengelytörő sáros utakon, ahonnan szembemegy velük az erózió, megmutatván, miféle sárga, semmire se jó ez a hitvány föld. A sírhely mindenféle elképzelhető és elképzelhetetlen beavatkozást közömbösen elvisel, egyáltalán nem bánja, ha ezerszer kiássák, ezerszer betemetik, közömbösen viselkedik, akár a temető mögül feljövő Hold, ami cinikusan kering az élet körül. Ily közönytől sokszor kirázott a hideg, ha szabad ilyent mondanom, majdnemhogy párhuzamot vontam a halott égitest és Elíz néni viselkedése között. Mert hadd mondjam, Elíz néni idegesítő közönnyel tekint a dolgokra, pedig felmondtam neki a leckét, hadd értse, menjen a fejébe, hogy a közöny a hét főbűn egyike, valójában a legnagyobb mind közül, mert ez az egyetlen, amely az élet ellen vét.
Nemrégiben névtelen, erősen primitív formában írt felszólítást kaptunk, hogy ne tartsunk igényt arra a parcellára, ahol minden felmenőnk jó ideje nyugszik, és a fent mondottak alapján ez a föld minden finnyáskodás nélkül kész befogadni Sárossy Ödön porait. Igen, a sírhelyet rég kinézte magának az Államokban élt Sárossy Ödön, akiről beszélték, hogy a novicíátusból kiugró fiú apja haragja és szégyenkezése miatt Amerikába ment, előbb Clevelandben telepedett le, ha jól mondják, majd a nagyvilági sárm fehérnépi csábításokra átjött a keleti partokra, ahol végül is egy fogyatékos, mármint mozgási segédeszközökhöz kötött ír nőnek szép szőke fiút nemzett, aki ma bankigazgató New-Yorkban. Az, hogy Sárossy Ödön egészséges kelet-európai vért vitt a tengerentúlra vándorolt, leszegényedett ír nemesi családba, bizonyítja ifj. Eugen Sarosy pénzvilági dörzsöltsége. Úgy tudni, mukkot sem ért magyarul, Pestig jött egyszer, Ferihegyen találkozott az érkezésére kiutazott erdélyi rokonokkal, rágógumival kínálta őket, mondta a tolmácsnak, erősen sajnálja, tíz perc múlva indul a Távol-Keletre tartó gépe, sorry. A kiugrott szerzetes rokonai még sokáig nézték a kék ferihegyi eget, mutogatták egymásnak a felszálló gépeket, találgatták, melyik lehet, és erősen furcsállták, hogy ifj. Eugen Sarosy nem integetett valamelyik ablakból, noha annyit megtehetne, mondták, majd egy MÁV-nyugdíjas rokon ültette fel őket saját költségén a Transervice utazási iroda egyik késő délutáni járatára a Népligetben, meghagyva nekik, majdani halálára ne utazzanak fel Pestre, mert közjegyzőnél kötött szerződés alapján élettársára hárul a feladat, nem mellékesen a krematórium is előre kifizetve, úgyhogy ne fárasszák magukat, az útiköltségből legfeljebb mondassanak gyászmisét, de azt se tekintsék rokoni kötelezettségnek.
Ne járj ott, szólított fel mindegyre Elíz néni a korábbiaknál sokkal erélyesebben, ha csak a kúria magtára felé vettem az utam. Jól van, mondtam felemelt kezekkel, mint aki megadja magát, hadd lássa, nincs a kezemben vasrúd, se más lakatosszerszám, amivel a magtár vasazott ajtaját megerőszakolhatnám. Persze nem volt kétségem afelől, hogy az urna meghozatala, az akörül lepörgött, vagyis a lugasból elnézett jelenet minden eddigieknél jobban felzaklatja a szomszédokat, amiért némi részvéttel is adóztam főleg Zsolti néni felé, akit közönségesen Zsolti néninek szólítottunk arra való tekintettel, hogy számunkra sok év múltával is megjegyezhetetlen volt a kétségtelenül szép, de környezetünktől idegen Genovéva, így a férjéről, Zsolti bácsiról átszármaztatott nénizés jámbor és kézenfekvő változat volt számunkra. Nem is a halotti urna, mert arról aligha tudhatott valamit a szomszédság, hanem inkább Elíz néni rejtélyes rejtőzködése, mármint láthatatlan, sok képzelődésre okot adó magtári ténykedése hozta működésbe a szomszédok fantáziáját, ami, azok után, hogy többször is hallották Eliz nénit a magtárban valakihez beszélni, a történetnek beláthatóan magyarázatra szoruló része maradt, ami mérsékelt felfogás szerint is bőven elégséges ahhoz, hogy ilyen körülmények között lehetetlen legyen folytatni a megszokott életet. Hátha még szólnék az urnáról a szomszédoknak, akik talán nem is sejtették, hogy Elíz néni a Sárossy Ödön földi maradványait tartalmazó szelencét vette át a feltűnően magas férfiútól, ami a férfi kilétét illetően elég sovány kapaszkodó. Főleg, hogy a szomszédok nem adhattak bővebb leírást az idegenről, elmondásuk szerint végig háttal állt nekik, a Volvóból kiszállva féloldalasan közelített Elíz nénihez, ami arra engedett következtetni, hogy a szelencét dobozban meghozó magas férfiú láthatóan óvakodott attól, hogy valakinek is a képét mutogassa, és nem beszéltünk még a fél arcát eltakaró, sötéten tükröző szemüvegről.
A plébános kanonok úr kérdő tekintettel, nagyot nyelve vette át Elíz néni levelét, amit megtűrve, reverendájának bő ujjába csúsztatott, azt mondta, majd megnézi, mit akar a jóságos Elíz. Így mondta tisztelettel: a jóságos Elíz, és majd üzen, ha lesz mondanivalója. A pap arca, mint a falak hűvös közönye, amibe háborítatlanul belekapaszkodott a kövér borostyán, az ereszt tartó szarufák és a gerendák szöget záró találkozási pontjánál pedig színes gombák tenyésztek népes családokban. Ekkor láttam, hogy a toronyba vezető kültéri falépcső időközben teljesen leszakadt, ott hever sötétbarnán a korhadék, vöröshangyák kezdtek belőle bolyt hordani maguknak. Elkéstünk, mondták valami ott lézengő idegenek, akik nem tudni, kinek a megbízásából jöttek freskót keresni, így nem jutottak fel a toronyba. Onnan gondoltam, hogy amatőrök lehetnek, mert a toronyban nem szokás freskót keresni. A falkutatók kis idő múlva papírt mutattak a kanonoknak, azt mondták, egy múzeumtól és valami egyetem történelem fakultásáról jöttek, pontosabban hozta a szakma igénye, régészek, építészek, restaurátorok vegyesen, középkori falfestmények után kutatnának, noha világosan mondta a kanonok úr, nincs neki tudomása arról, hogy ott olyasmik lennének. Erősen izzadva hangoztatta meggyőződését, hogy nincsenek rejtett freskók a falakon takarva, legfeljebb a középkorban ide temetett arisztokraták kriptájában lehetne keresgélni. A kutatók nem tágítottak, lepakoltak hátizsákot, különféle ecsetekkel, meszelőkkel, spaklikkal telerakott vödröket, megnézték, hová verhetnek fel sátrat, amíg a kastélyszállóban élhető körülményeket teremtenek, szem előtt tartva, hogy a legkevésbé se zavarják a kastély úriasszonyának, Elíz néninek a megszokott életét. A falkutatók Elíz nénit éppen akkor emlegették, amikor a levelet átadtam a kanonoknak, ettől kezdve már nem gondoltam, hogy a falkutatók amatőrök volnának, sőt, arra gondoltam, hogy csak idő kérdése, és előkerül jó néhány freskó, eredeti munka vagy valamelyik világhírű festmény hiteles másolata, amiről cikkezni fognak a lapok, különben nem volnának olyan magabiztosak a dolgukban ezek. Biztosan nem Szent László királyt ábrázoló freskót keresnek, gondoltam, mert a múzeum elsősorban nem abban érdekelt, hogy a munkatársai Szent László legendáját foszlányokban bemutató falfestményeket leljenek, és Elíz néni sem mesélt soha a lovagkirály emlékezetét őrző helyi történelmi dolgokról, Karsai Gyula pápai tanácsos, plébános úr egy szóval sem emlegetett ilyesmit. A plébános arca akkor lett rákvörös, amikor látta a cinteremben többnyire pipára gyújtó ifjakat, akkor már üvölteni tudott volna, amikor a kétliteres sörös flakon száján lefutó szennyes-fehér habbal áztatták a műemlék templom cintermi köveit. A kanonok belépett a plébánia boltíves kapuja alá, gondolkozott, majd szélesre tárta a gyalult tölgyfakaput, és azt mondta: hát akkor jöjjenek.
Imádkozom, hogy ne érje baj a drága Elíz nénit, szólt át a kerítésen Zsolti néni még aznap délután, aki úgy tett, mintha fekete retket kapálna a lugas alatt, pedig nem is a fekete retket kapálta, hanem éppenséggel leskelődött.
Kastélynak, sőt kastélyszállónak tekintik a mi házunkat, így szokták emlegetni a helyiek. Korábban, a rendszerváltás előtt idült alkoholistákat fogtak itt elvonókúrára, persze átmenetileg még elidőztek mindenféle szenvedélybetegek, öngyilkosjelöltek, egyfajta klinika és szanatórium átmenete lett, amiről a kommunista rendszer teljesen megfeledkezett, mint más hasonló rendeltetésű kastélyokról. Ne essünk túlzásba, a klasszicista épület távolról sem nevezhető kastélynak, legfeljebb kúriának illik be, minthogy udvarháznak épült valamikor a nyolcszázas évek elején, hogy kétszáz esztendő alatt számtalanszor módosítsák vidéki elképzelések szerint ugyancsak vidéki mesterek, aztán, meg lehet nézni, mire mentek vele. A kastéllyal persze legmostohábban az utóbbi ötven-hatvan év kurzusa bánt el, majdnem rámentek Elíz néni körmei, mialatt méregzöld festéket kapart ablak- és ajtótokról, ugyancsak vastag olajréteget az ebédlő faláról, aközben nemegyszer láttam sírni. Mondtam, hagyja rám, de nem, eközben arra gondoltam, talán egyik elrejtett, a törökménesi kastélyból származó ebédlőkészletét vagy ezüst esszájggarnitúráját fel is áldozhatná, mert egyéb fizetőeszközt nem tudtam elképzelni. Persze, kérdés, ki lenne az a kőműves, aki holmi porcelánok fejében heteket kuporogna az ajtófélfák alsó szögeinél, hogy majd a derekukat fogják, s azt mondják: rendesen átbaszott a grófné. Egyszer már mondott ilyesmit valaki, miután levakarta a kovácsoltvas kapunkról a rozsdát, megtisztította a besztercei szász kovácsmesterek hajdan sokat bámult és dicsért munkáját, amiből Elíz néni arra a következtetésre jutott, nem lesz jó, öcsém, ha sokat bámulják a kerítést, úgyhogy gyorsan vadszőlőt telepített oda, egy-két évre majdnem olyan elvadult lett a vaskapunk, mint azelőtt, amikor nem vadszőlő, hanem venyige futotta be.
Elíz néni azt mondta, legyek türelemmel, nemsokára kinyitja a magtárunkat, és megmutatja a tükröt, amiről sokat mesélt nekem. Annyit tudni, hogy a tükör a törökménesi udvarházból került át a mi kúriánkba hajdanán, Elíz néni elbeszélése szerint legalább egy hónapig utaztatták lovas szekéren valami hímzett nemesi címerrel ellátott, szőttes lepedővel letakarva. Az elfedett tükröt hadieszköznek vélték a román betörés elől menekülő székelyek, gondolom, erősen meglepődtek volna, ha valaki veszi a fáradságot, és kitakarja. Látták volna, hogy nem Arz tábornok páncélos hadkiegészítésének a tanúi, hanem egy közönséges tükör utazik velük szembe. A tükröt bizonyos előrehaladott korral és demenciával megáldott Betegh Gloria-Hortenzia nevű úriasszony, oldalági felmenőnk adományozta a kúriánknak, hogy a majdani rokonok jól őrizzék meg a senyvedő Betegh nagynéni-keresztanya halála után minden bizonnyal gyorsan befátyolosodó emlékét. Hogy miért van a tükör a magtárban, amikor annak rendes körülmények között és mindenkori kívánalmak szerint is kastélyunk valamelyik szobájában volna a helye? Úgy látom, kielégítő választ Elíz néni sem tud adni, vagy nem akar, pedig mondhatná végre, minek neki már a nagy ovális, békebeli tükör, kifelé vele, de nem mondja, sőt, úgy tesz, mintha a családunk egyetlen épen maradt tárgyi emléke volna fontos csak ebben az életben. Úgy látom, a tükör elválaszthatatlan Elíz néni élettörténetének homályos részleteitől. A folyamatokat úgy vezeti fel, mint a rózsafüzért, amikor imádkozik, minden történet-bogyó odafigyelést, beleélést követelne részemről, látom, fáj, legalábbis rosszul esik Elíz néninek, ha figyelmem pillanatig is lankadni kezd, és ilyenkor abbahagyja, nem beszél hiába, ezüst pecsétgyűrűjén fordít idegesen. Mondhatná, lám, minden ócskaság megtalálja végső helyét, mint ahogy a békebeli ovális tükör megtalálta helyét a magtárban, amit végképp kidobni valahogy nincs szíve, pláne ha benne van a család, minden felmenővel, csoportképben és egyenként, aki csak egyszer benne megnézte magát, és az is, aki belenézni valamiért óvakodott.
Ha látom Elíz nénit a kertünkben, a mára teljesen elvadult hajdani paradicsomban mentáért hajladozni, látom a nyakából madzagon lógó kis kulcsot is, a magtár ajtajára zárt lakat kulcsát. Apró darab, rendesen szederkékre feni Elíz néni mellét, ami igazából már inkább egy természettől sújtott parcella, tele aszályos repedéssel, nem pedig termékeny talaj, pedig tudom, a valaha szépen feszes, de mégis bársonyosan lágy felületen hallgattak csapodár férfiak felgyorsult szívdobogást.
Kinyitja, ha enged a lakat, mondta sokadszorra, de itt mindjárt a bizonytalanságán kellett fognom Elíz nénit, mert többször is megpróbálta eljátszani, hogy kész kinyitni a magtár ajtaját, de valahányszor azt mondta, baj van, öcsém, nem enged a lakat. Ilyenkor megmarkolta az ócska, tudomásom szerint hajdani szász mesterek patinássá lett munkáját, szemlátomást szorított egyet rajta, csak ő tudja, egészen jól megjátszott dühből vagy cinkos barátságból. Egyszer majd tán meggondolja magát, mondta, és reszketeg arccal, reszketeg kézzel, talán egészében remegő testtel hagyta ott a magtár ajtaját, érthetetlen szavakat morgott, vagy csak a nagy köveken slattyogó papucsok fenték el a szavak élét. Jó, hogy ilyen nagy kövek vannak elfektetve a kastély udvarán, réteges nagy táblák, mondanám, hogy a pala és a homokkő geológiai átmenete, nem egy erős szerkezet, mégis bírta a hajdanán rönkökkel és gabonával megrakott szekereket, a lovak patkóit, a spiccelt csizmákat, aztán később a rengeteg húgyot, mert az előttünk lakók rendszeresen ide ürítették ki a kopott biliket, vizelettől ragacsos ágytálakat. Ezek a kövek nyelik el jótékonyan azokat az otromba szavakat, amikor már elegem van Elíz néni végeérhetetlen történeteiből, és sietve indulok hátra, majdnem szökdécselve egyik kőről a másikra. Az ilyen, enyhén érdes köveken mezítláb szökdécselni kifejezetten jót tesz az ember kedélyének, bár ki tudja, mi dúl a kövek szerkezetében, ha súrolják a felületen. Ez most Sárossy Ödönről jut eszembe, a kúriánkat hajdan sokat látogatott férfiúról. Iniciáléi ott vannak a legnagyobb palakő-palacsintán, Elíz néni rendszeresen ott súrolja talpát, ha úriasszonyra nem jellemzően mezítláb megy ki, Sárossy Ödönbe töröli a lábát még mindég, azt gondolom, elég szégyentelenül. Elíz néni szerint Sárossy Ödön a kőben van, nem is érti, minek kell neki temetkezőhely, miért a családunk parcelláját nézte ki magának. Állította, hogy Sárossy Ödön szelleme ott lakozik a kőben, vagy éppenséggel a kő alatt, ma is érthetetlenül küldi a csokrait, mert mi az a kövön, ha nem kővirág. Egyszer alaposabban megvizsgáltam a kő felületére kiült alakzatot, csakugyan virág alakú képződmény jelent meg, szirmokat alakító felpattogzás, apró hangyák alagútja, ki tudja, mit hordanak fel fürgén, a tömör mélységek milyen megfoghatatlan titkait. Nem csípnek, csak alig, ha hagyom.
Elíz néni a Sárossy Ödön halála után úgy tett, mintha a gyászon könnyen túltette volna magát, de a bánat nyoma ott maradt az arcán, mert hol maradna, ha nem a nyilvánvaló helyén. Nem mondanék felindulást, az örök nyugodt nagynénit nem láttam még háborgó, kibékíthetetlen köntösben, amióta vele lakom, azonban látnom kellett, hogy, mint tűzön a nyers fa, lassan, sisteregve ment tönkre, homloka, tekintete körül szerre elpattantak az abroncsok, és darabokra hullt az arca, akár a vackorfa alatti nagy csöbör, amiben nyaranta fürödtünk, amíg egyszer csak kiszáradt, vagy a jószágok kiitták belőle a vizet, és kör alakban szétterült a gyepen.
Ezek szerint azt is mondhatnám, Elíz néninek szépen gyalult dongaarca van, darabokból rakta össze a teremtője. Szétszedhető, elhatárolható mezőkről beszélek, legalábbis tagolt birtokról, ahol ragyás, villongós időkben egy dűlő beborul, a másik parcellát behinti a napsütés. Így tevődött össze Elíz néni arca akkor is, amikor elolvasta a primitív levelet, és azt mondta, öcskös, mi tulajdonképpen nem vagyunk. Elíz néni árnyékos arca ekkor teljes egészében és ijesztően érvényesült, majdnemhogy megrémültem. Azt is mondta, nemsokára szétdúlják a sírhelyünket, nincs helyünk itt nekünk.
Nem tudtam, mit mondjak, lehet, a dongák közötti réseken végleg elfolyunk, szánalmasan kicsorgunk valahová, jobb esetben marad valami, ami Elíz néni napsütötte, bársonyos arcrészletét még jó néhányszor beteríti. Ez a parcella az én tartalékom, amíg Elíz néniből a legcsekélyebb életöröm sugárzik, addig mindenképpen vele maradok. Addig is még sokat kell mesélnie, mondtam, neki kell összeraknia az én részeimet, végre felépítenie személyemet, ki vagyok, honnan jövök, mert az emlékezés minden csíráját kiölték belőlem. Sőt, mint ígérte, megmutatja szép tárgyi emlékét, amit magával vitt anno, és magával hozott visszaköltözése idején, és sokat mesél még, mit látott a tükör a kúriában lakókról véletlenül vagy szándékosan. Ez így felületesen van mondva, mert Elíz néni szerint nincsenek is véletlenek, minden bizonyos törvény szerint működik. Mint ahogy törvény alapján telepítettek ki bennünket is hajdanán, úgy valami törvény szerint áll rámájában a békebeli, nagy ovális tükör. Mondogatja azt is gyakran, a tükör őrzi az időt, az élete a tükörből teljességgel visszanézhető. Meg is nézzük, mondta sokadjára, egyszer megnézzük. Kiülünk a lugas alá, ahol nem zavar senki, mondta, mert persze hogy nem zavart, miután visszafoglaltuk a kúriát, a kovácsoltvas rácsos kaput nem nyitotta ránk senki. Talán a sűrű vadszőlő tanácsolja el azokat, akik még némi rokonszenvet tanúsítanak irántunk, mert minden megint elvadult, azon sem csodálkoznék, ha egyszer a kastély hátánál kecskerágót teremne a regátinak mondott fekete szőlő.
Örültem volna, ha Elíz néni veszi végre a fáradságot, és kinyitja a magtár vaspántos ajtaját, de reméltem, hosszas és eredménytelennek látszó uzsukálásomnak mégis lesz foganatja. Ígérte, egyszer rendet rak ott bent, feltéve, ha enged a lakat, és lesz hová betolnom a kerékpáromat végre. Szerettem, mert figyelt rám, hogyisne figyelt volna. Jobb, ha az ember a karékpárját a magtárban tartja, mint a lugasok alatt, hiszen az efféle szerkezeteknek is lába kelt, különösen, miután a Deltából felszivárgott nomád cigányok megszállták a vidékünket, rétjeinken legeltették elcsapott lovaikat, felölelték a sarjúboglyákat, megjárták a padlásokat, a sonkákat ölükbe ejtve csak a füstös rudat hagyták meg. Nem is tudom, mit kellene féltenünk, a kerékpáromat leszámítva, hiszen a tíz darab Ferdinánd-aranypénzt, a családunk monogramjával ellátott alpakka eszcájg-garnitúrát Elíz néni már a cigányok érkezése előtt gondosan elrejtette, az is lehet, évekkel ezelőtt, miután törvényszéki végzéssel visszatértünk a kastélyba, jó rejtekhelyet talált a családi örökségnek.
Amíg nem szólt Zsolti néni, nem nagyon izgatott a magtár körüli rejtély, Elíz néni miért tartja kulcsos lakat alatt a táncteremnek is megfelelő széles helyiséget, amelyben valamikori felmenőink ropták három nap és három éjjel a táncot. Olyannyira begyűlt a bálnép, hogy a kúriánk szűkösnek bizonyult a különleges alkalmakra bekocsikázott vendégsereg fogadására, így a késő barokk építészeti stílust utánzó 18. századi gazdasági épületet léptették elé mulatságok színhelyévé, úgy, hogy előbb kiürítettek belőle minden kacatot, a három szolga feszt sikálta a padlózatot, a hombárokat pedig lepedőkkel és szőttes takarókkal fedték el a kisasszonyok kényesebb tekintete elől, meg mindenféle illatos virággal szívatták fel a báli alkalmakhoz egyáltalán nem illő magtári egérszagot, télen pedig tömjénnel füstöltek jó darabig. A bálozást vetésforgó szerint rendezték, majd minden vidékünkön fellelhető udvarházban egy évben egyszer mulatság volt annak rendje és módja szerint. A magtárról még egyebeket is tudnék mesélni, minthogy Elíz nagynénémről is mint tárgy és ember erős kontrasztjáról, először is arra gondolva, míg előbbi az idők folyamán megszámlálhatatlan sokaságban, ma már felköbözhetetlen mennyiségben fogadta be jóféle termőföldek mindig csíraképes magvait ömlesztve és zsákolva, addig Elíz néni a terméketlenség sokáig és titokban mindenkitől csúfolt példánya maradt, most már aligha kinyomozható, hitelt érdemlő okok miatt. Magtárunk – ha egy kicsit körültekintőbbek lennének a történészek – akár a történelemkönyvek lapjain is szerepelhetne, mert miután Alfred von Buchner Wehrmacht-tábornok elment kialvatlanul és mogorván, megkímélve hagyva meg valamelyik felmenőm barokk íróasztalát, a nyomába érkező orosz tábornokok, akik természetesen a mi kastélyunkat tették meg főhadiszállássá, a vastag téglafalú magtárba cipeltették át a fényes íróasztalt, ki tudja, milyen meggondolásból, amin megtervezték a folyó nyugati partján széles sávban elterülő homokpadon kiépített, erős német állások elleni offenzívát. A magas rangú tiszteknek szokásuk volt reggelente a magtár mögötti kúton mosakodni, a katonák a sikamlósan mohás és békanyálas itatóvályúba húztak fel nekik friss vizet, ők pedig derékig vetkőzve mosakodtak, egyiküknek nyakában pedig láncon arany kereszt függött, pravoszláv Krisztus, mondta nagyanyám. De a magtárban történt más is, pontosabban az oroszoktól meghagyott íróasztalon, amiről beszélni nem akarok, mert a történetbe óhatatlanul belekeverném Elíz nénit is, aki nagyanyám bátorítására jött elé a kastély pincéjének egyik elfalazott rejtekéből, mert azt mondta nagyanyánk, aki feszületet visel a nyakában, az a lányokkal kedvesen bánik, értelemszerűen. A nagy íróasztalt elvitte a nép, állítólag a tsz irodájában vészelte át a kommunizmust, nyögve cipeltük vissza Elíz nénivel, mert üzenték, hogy vigyük, mert a miénk. Fárasztó kerülgetni, mondtam, egyben javasoltam Elíz néninek, hogy a fényétől és mindenféle egzotikumától megkopott asztalt vigyük a magtárba, mert talán rossz emlékeket idéz, nem beszélve arról, hogy időnként semmitől és senkitől nem érintve erősen megreccsent, pedig száradásra volt idestova kétszáz esztendeje. Nyikorog, mint míves lakat a magtár ajtaján, mondtam, ám Elíz néni legyintett, mintha azt akarná mondani, ez a kis nyikorgás az életünkben már nem oszt, nem szoroz. Az a helyzet, hogy ilyenkor, amikor ott voltam, Elíz néni úgy tett, mintha nem volna fontos dolga a magtárban, sőt mintha nem is volna bejárása oda, pedig, mondtam, a tárgyakhoz ócskaságuk dacára nagyon is ragaszkodott. Minden ócskasághoz, amit Elíz néni elvitt magával hajdanán, amikor a rendszer szétverte a családot, ő ment egy kolostorba vasalni idős szerzetes miseruháját, én magam pedig egy szamosfalvi öntödében kaptam állást, hozzá egy albérleti legénylakást a györgyfalvi negyedben.
Ott rohadtok meg, üzenték a távozó osztályellenségnek.
Itt eszen meg a penész, üzenték, amikor visszajöttünk.
A falkutatók és régészek a kúria keleti szárnyát nézték ki maguknak anélkül, hogy Elíz nénivel, esetleg velem egyeztettek volna, de hát felőlem, mondta Elíz néni, de hát felőlem, mondtam, ők pedig nem értették, miért részünkről ez a közömbösség, bár én lelkesedtem volna, ha Elíz néni is lelkesedett volna, hogy a kúriában valami végre elkezdődött. Lehet, akkor értettek meg valamit a furcsa helyzetünkből, amikor beléptek a hajdani tálaló helyén berendezett elfekvőbe, ami nagyjából úgy maradt, ahogyan hagyta a kúriát tégláig lelakó megyei fenntartású intézmény, de a helyiség nyilvánvalóan mindeneknél siralmasabb képet kapott azután, hogy az ágyakról lehúzták a lepedőket, összeszedték a szürke pokrócokat, s végül maradtak a foltos, vizelettérképeket és okádásokat őrző matracok, a festéktől hámló tábori ágyak, belefulladva abba a jellegzetes, bár kétségtelenül enyhülő penetráns bűzbe, amit egy ilyen létesítmény évtizedek alatt magába szívott. A kúria keleti szárnyába belépő, majd hirtelen meghőkölő falkutatók erősen csodálkoztak, hogy minket nem zavart a bűz, de hát mi nem éreztük, mert egyrészt a szóban forgó épületrészt soha nem nyitottuk ki, másrészt Elíz néni azt mondta, a mi saját bűzünk, a lassú rohadásunk bűze egyensúlyban tartja a helyiség klímáját, holott ez egyáltalán nem igaz, úgy vélem, nekünk egyáltalán nincs bűzünk, legfeljebb az életkörülményeinkkel járó természetes, avagy észrevétlenül elviselhető ájer leng körül, amibe, ilyen tájt, ősszel belelóg némi hárslevelű szőlőillat, és belelóg a kert sarkában felkapott csipkebogyó, meg a kerítés melletti ó-királysági fekete szőlő, de utóbbiaknak tudvalevőleg nincs érzékelhető illatuk.
Na jó, mondták, addig is elleszünk a plébánián, de értésünkre adták, az „addig is” azt jelenti, hogy rövidesen jönni fognak munkások, köztük féreg- és patkányirtó, aki bespriccel a sarkokba, a kéményekbe is, szóval ők lesznek, akik rendbe teszik a kastélyszállót. Értésünkre adták, kis önköltségi ráfordítással akár az általunk lakott kastélyrészt is kifogástalanul helyrehozzák, de semmi ráfordítás nélkül is megteszik, mondták, amikor látták a sápadt Elíz nénit olyan színbe váltani, mint amikor a kis lecsüngő kulcs szedresre festi a kiszikkadt mellét.
Szívbaja lehet, állapította meg Adél, a restaurátornő, a munkacsoport vezetője, akiről láttam, hogy szívest-örömest megtisztítaná Elíz nénit a lerakódásoktól, lenne Elíz néniből egy elnézhető kép, embermagasságú festmény a kúriánkban. Adél egyszer kifejtette nekünk, imádja a műemlék épületeket, és imádja a műemlék épületek műemlék lakóit, amin nevettünk is egy kicsit szinte röstelkedve, hogy mi műemlék emberek volnánk. Ó, nem hiszem el, mondta alig hallható, rekedtes hangon Elíz néni. Nem hinném, hogy szívbaja volna Elíz néninek, súgtam meg Adélnak, aki figyelembe vett, meglehetős érdeklődést tanúsított a kúria és annak lakói iránt, ami végtére is lényeges fordulat a mi életünkben. Lehet, Adél lesz az, aki, ha akarjuk, ha nem, kinyitja a kúria kapuját, a berozsdázott kovácsoltvas kaput, olajat tölt a lakatba, hogy engedjen a zár, nyíljon ki a magtár vaspántokkal ellátott ajtaja, friss történésekkel lepje meg a kúriát és környékét, beleértve Zsolti néniéket is.
Megfogadtam, a magtárból kiszűrődő hangokról, lehetséges alagútról a későbbiekben beszélek Adélnak, ha beköltöznek a kastélyba, és egyszer majd sétálni lesz kedve a nagy, sohasem termő diófák alatt. A három meddő diófa, így szokták emlegetni az emberek a diófást, így emelve ki minden völgyi közönségességből a kastélykertet. Véletlenül sem kastélykertnek neveznék a mi kertünket, ami valójában nem is kastélykert. Szerintem a „meddő diófázásban” enyhén benne van az a tény, hogy Elíz néni soha nem szült gyermeket, örökre vénleány maradt, pórnéptől megközelíthetetlen, minden udvarlói szándékot mereven elutasító és érzéketlen vénleányként ment el a kastélyból, és akként tért vissza, bár ez utóbbi tényállás nem sok vizet zavart, mert akiket valaha bosszantott, megalázott Elíz néni túlzottan arisztokratikus merevsége, azok már kiköltöztek a domboldalra. Egyedül Sárossy Ödön élt a tengerentúl keleti partvidékén, akit minden ártatlan emlékétől megfosztott egy váratlan szélütés, majd félig lebénultan, senkihez sem szólva, szívroham vitte el, ölébe ejtve a végrendeleti hagyatkozást, miszerint porait a szülőföldre vigyék, pontosan megnevezve azt a sírhelyet, ahol a mi felmenőink nyugszanak, ahová Elíz néni jó ideje készül költözni, pedig mondom eleget, azzal még várjon, hagyja a fenébe.
A régészek és falkutatók azzal a hírrel jöttek meg, hogy a biztató jelekből kiindulva még maradnak, vagyis nem mennek a limesen elsüllyedt római világot kiásni, mert megtalálták a hajdani pálos klastrom alapjait, folytatják a munkát. Szertefoszlott hát minden abbéli reményünk, hogy a kúria felújításából nem lesz semmi, a régészek és falkutatók mind egy szálig elhúznak a környékünkről, végre békét hagynak nekünk. Ettől kezdve tudtuk, dehogyis mennek, ráadásul megjelent valami ócska kinézetű, reszketeg és erősen foghíjas ember, fújta az alkohollal, hogy ő fertőtleníteni jött, telespriccelt mindent valami borzalmas szagú szerrel, befröcskölte a falakat, a lépcsőket, felment a padlásra, befújt a kéményekbe, állandóan köpködött, majd láthatóan közömbös maradt, amikor a tudomására hoztuk, hogy a mi részünkben nincs mit keresnie. Jó, mondta, mindösszesen arra kért, ha valaki kérdezné, mondjuk azt, hogy igenis, minket is kifertőtlenített, mert neki úgy volt kiadva, hogy hozzánk is be kell okvetlen spriccelnie. Hátára vette a régen gyártott masszív, sárga réztartályt, köszönésféleképpen kilökte a nyelvével megmaradt, erősen lógó metszőfogát, értem, grófné, én is Solymossy volnék, minket is kispriccelt a rendszer, mondta. A patkányirtó valahonnan még visszaszólt: grófné, azért se hagyja, hogy patkányirtózzanak, mert azok úgy veszik egy az egyben, hogy patkányokat irtanak. Csókolom, grófné, mondta, visszaigazította egy szál elferdült metszőfogát, és elment.
A kétmotoros, dupla szárnyú gép a fejünk fölött naponta többször is elrepült. Jött valahonnan, dél felől, a Vár nevű sík mező felett több kört is leírt, láttam, Adél a gépből integetett nekünk, aztán ment valamerre, elhúzott a Kerek erdő felé. Olyan alacsonyan szállt, hogy már-már vártuk a hegy kontyán fellobbanó fényt, a gép becsapódásának tragikus következményeként, de nem, a gép meg sem emelkedett, hogy kicselezze a hatalmas tölgyek koronáját, hanem egyenesen ment, talán a hegy félelmében töpörödött meg, aztán valamivel később autóval jöttek meg a gép utasai. Nem mondtak semmit, mintha csak úgy passzióból röpködtek volna a völgy felett, de nem passzióból, mert a vár feletti körök leírása közben fényképeztek, magnetométerrel készítettek sok-sok légi fotót ásatási térképekhez. Mondta Adél, a munkacsoport vezetője, hogy másnap felviszik Elíz nénit is, amiből azt gondoltam, Elíz néni másnap el fog emelkedni ettől a világtól, erre vágyott egész életében. Jó, mondtam, egy kicsit el fog emelkedni, pillanatokig elszakad a valóságtól, mert szokta mondogatni, hogy elszakadni a rögtől az örökkévalóság megtapasztalása, amit csak a hit képes megmutatni, de neki nincs olyan hite, ami elvinné oda, ahol már kétségtelenül érezni lehet valami más, szokatlan dimenziót, ahol azt mondja valami felfoghatatlan hang, hogy maradni, maradni, de ez nem az ördög szája, mert az ördög szája olyan, mint az égő gumiabroncs, vörös tűzzel és felette kormos fekete füsttel. Éppen ellenkezőleg, a fénynek szívása van, kitakarja az arcon keletkezett árnyékokat, beborítja a fej féltekéit, a szemnek átütő sugarú ereje van, látni, mi van a rög alatt. Látni a kastély falába rejtett alpakkákat, a tiszta porcelánkészletet, a tíz Ferdinánd-aranypénzt, látni a temetőt, a családi sírhelyet, benne a felmenők megmeszesedett csontjait, a beszakadt koporsóban hasra tett kézzel pihenő nagyanyát. Látni lehet a közeli limesen felvonuló légiót, a katonák kezében maradt serlegeket fűszeres borokkal, amint olajos bőrű kurtizánokkal szeretkeznek, és mond valamit a pilóta. Nem értem, egy szót se értek, kiabálta Elíz néni, és mindeneknél erősebben magához szorította a retikült. Elíz néni kinézett az ablakon, jó lesz ez a pillanat, gondolta, pontosabban lenézett, látta, hogy a kastély felett húznak el, talán látott minket is, integetni akart, hát kinyitották neki az ablakot, finom selymes keze belevegyült az átlátszó levegőbe, mintha nem is lett volna keze, talán integetés sem volt, csak a mi illúziónk, hogy Elíz néni integetett a magasból, és ekkor kivette a retiküljéből a szelencét, ügyesen felpattintotta az urna fedelét, Sárossy Ödönt kiszórta a semmibe. Mi odalentről nem láttuk Sárossy Ödönt szétoszlani a semmiben, mert a gép ekkor már messze járt, jócskán elhúzott a kúria szürke tetőzete felett, elképzelhető, hogy Sárossy Ödön a meggyérített arborétum százados fáira szitált, pedig nem így volt meghagyva a végrendeletében.
Szóval túl van adva Sárossy Ödönön, mondta Adél, de Elíz néni a hátsó ülésről nem felelt, Adél hátranézett, nem látta Elíz nénit a hátsó széken üldögélni, vagy éppen kitekinteni, azonnal becsapta a gép ablakát, mintha sose lenne késő becsapni, azt követően sem lenne késő, hogy Elíz néni eltűnt, bizonyos, hogy ekkor már nem volt a fedélzeten. Láttam Elíz nénit elszállni egy könnyed felhő formájában, mondta a pilóta teljes hidegvérrel, mert látott ő még embereket elszállni. Az urnát Elíz néni eltűnését követő harmadik napon találták meg az arborétum mellett, egy pásztor lelt rá, azt mondta, jó lesz kovászt keleszteni benne, elvitte a patakra, kiöblítette, ivott a szelencéből, vitte a víz Sárossy Ödön maradék százalékát, vitte lefelé a víz, amit lejjebb kiiszik a vasszájú nyáj, és mit sem sejtve töröli meg a száját a pakulár, aki máskor a kövekre hasalva iszik.
A következő lépésemet nincs miért magyaráznom, vettem a nagy kalapácsot, odaálltam a magtár ajtaja elé, éppen készültem ráverni a lakatra, amikor észrevettem a hátam mögött Zsolti nénit, aki kétségbeesve nézte, mit teszek. Erősen szántam az idős asszonyt, hogy a szomszédság okán őket sem kerülhette el ez a zaklatottság, mondtam, nyugodjon meg, Zsolti néni, talán egyszer Elíz néni is megkerül, de ez a számból nyilvánvalóan úgy jött ki, mint aki bizonytalan, vagy nem is hiszi, hogy Elíz néni valaha előkerül a Kerek erdő feletti felhőkből. Akkor rábaszok, mondtam magamból kikelve, mármint mutattam Zsolti néninek, hogy ráverek a lakatra, basszál rá jól, fiam, mondta Zsolti néni gondolkodás nélkül, hullt is a lakat százfelé, szétspricceltek a rozsdaette nittszögek, akár Zsolti néni szemét is kilőhette volna valamelyik.
A magtárban csend volt, enyhe dohszag járta be a valamikor otthagyott hombárokat, beléjük nézni nem volt érdemes. Hanem a tükör vakon állt, ahová Elíz néni régen helyezte, a békebeli ovális üveg a pádimentumon hevert darabokban, a srégen nyitva hagyott ajtón beszüremlő fény hatására úgy festett, mint darabokba szakadt jég valami zöld, igazi kastélykerti tó felszínén. Ránéztem a szilánkokra, de nem láttam meg szilánkokra tört arcomat, mert az üveg felületét finoman belepte a rőköny, a penész. A finom porhullásban ürülék és patkánynyomok vezettek valamerre.
Jól van, mondta Adél, a munkacsoport vezetője. Hogy most elmúlt Elíz néni, ettől a pillanattól kezdve válik megtörténtté. Hogy az életében teljességgel senki sem lehet benne. Örvendjek, mondta Adél, hogy visszahozták a múltat, az ismeretlen Elíz néni élete most válik világossá és jelen idejűvé. Otthagytam Adélt, hadd beszéljen a falaknak, beszéljen akárkinek, fogtam magam, még aznap elköltöztem, mielőtt a magtárból kivezető alagútra rálelne valaki.

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria


2009. évi IV. törvénya lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről2014-01-01infinity62009. évi IV.törvény
a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről1
1. §2 E törvényben és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban
2.3 áthidaló kölcsön: a lakáscélú kölcsönt folyósító pénzügyi intézmény által a lakáscélú kölcsönszerződésben meghatározott törlesztési kötelezettség teljesítéséhez a természetes személy részére folyósított kölcsön,
5.4 lakáscélú kölcsön: a természetes személy, mint adós vagy adóstárs és a pénzügyi intézmény között létrejött kölcsönszerződés alapján fennálló tartozás, amelynek hitelkockázati fedezete a Magyarország területén lévő lakóingatlanon alapított zálogjog,
6.5 késedelmes tartozás: a természetes személy által
vállalt, lejárt és nem teljesített fizetési kötelezettségből eredő tartozás, ha a késedelembe esés időpontjában érvényes kötelező legkisebb munkabér havi összegét meghaladó tartozás folyamatosan, több mint kilencven napon keresztül fennáll.
9.6 pénzügyi intézmény: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott fogalom, ideértve az Európai Unió más tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező és ott jogszerűen tevékenységet végző, Magyarország területén határon átnyúló szolgáltatást nyújtó pénzügyi intézményt is,
b)7 a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy, aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát – a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény szerint – Magyarország területén gyakorolja, és a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény szerint bejelentett lakóhellyel rendelkezik,
2. §8 (1)9 A Magyar Állam a központi költségvetés terhére készfizető kezesként felel
a)10 a 3/A. § (1) bekezdésében meghatározottak kivételével a természetes személy munkaviszonyának vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyának megszűnését követően kerül sor a hitelszerződés aláírására a lakáscélú kölcsönt folyósító pénzügyi intézménnyel,
cb)11 a hitelszerződés aláírását követő huszonnegyedik hónap utolsó napjáig a lakáscélú kölcsön alapján a természetes személyt terhelő törlesztési kötelezettségnek a 3. § (1) bekezdésének e) pontjában vagy a 3/A. § (2) bekezdésének b) pontjában vállalt törlesztéssel csökkentett
f)12 az áthidaló kölcsönt és a kamatot a d) pontban meghatározott időpontot követően
fb)13 a 3/A. §-ban meghatározott feltételek esetén legfeljebb kilencvenhat hónap alatt
(4)14 A természetes személy 2011. június 30. napjáig kezdeményezheti a hitelszerződés megkötését. A természetes személynek a hitelszerződés aláírásáig be kell nyújtania a 3. § (1) bekezdésének a)–d) pontjában foglaltak igazolására szolgáló iratok eredeti vagy hitelesített másolati példányát.
(5)15 Ha a természetes személy nem, vagy csak részben teljesíti a 3 § (1) bekezdésének e) pontjában vagy a 3/A. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott vállalását, akkor az (1) bekezdés szerinti készfizető kezesség a hitelszerződés alapján a szerződésszegés időpontjáig folyósított összegre vonatkozóan áll fenn.
(9)16 Ha a készfizető kezesség beváltása vagy a tartozás behajtása során az adóhatóság megállapítja, hogy a természetes személy vagy a háztartás más tagja a 3. § (1) bekezdésének a)–d) pontjában, vagy a 3/A. § (2) bekezdésében foglaltak igazolása során hamisított, valótlan tartalmú iratokkal, nyilatkozatokkal megtévesztette a pénzügyi intézményt, akkor a természetes személynek a kezesség beváltásakor kifizetett összeg 150%-át kell megfizetnie.
(10)17 Az előtörlesztésként fizetett összeget
3. §18 (1) A természetes személynek és a háztartásának a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a)19 a természetes személynek 2008. szeptember 30-át követően szűnt meg a munkaviszonya vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonya,
g)20 a lakáscélú kölcsön alapján fennálló tartozás a munkaviszony vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony megszűnésekor nem minősül késedelmes tartozásnak,
h)21 a lakóingatlan piaci értéke a lakáscélú kölcsön folyósításának időpontjában nem haladja meg a harmincmillió forintot,
i)22 a lakáscélú kölcsön folyósítására vonatkozó hitelszerződés aláírására 2009. június 30-ig kerül sor.
3/A. §23 (1)24 Ha a természetes személy a 3. § (1) bekezdésének a)–b) pontjában foglalt feltételeknek nem felelt meg, de hitelt érdemlően igazolja, hogy a háztartás vagyoni, jövedelmi helyzete, illetőleg teherviselő képessége a megváltozott körülmények következtében nem teszi lehetővé a lakáscélú kölcsön szerződés szerinti törlesztését, és valószínűsíti, hogy ez az állapot átmenetileg áll fenn, akkor kezdeményezheti a hitelszerződés megkötését a pénzügyi intézménynél.
b)25 a 3. § (1) bekezdésének ea) alpontjától eltérően a természetes személy vállalja a 2. § (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott időpontig lakáscélú kölcsön esetén havonta legalább húszezer forint összegű törlesztés megfizetését, vagy életbiztosítási szerződéssel, lakás-előtakarékossági szerződéssel kombinált lakáscélú kölcsön esetén a szerződés szerinti biztosítási díj, megtakarítási összeg megfizetését,
c)26 a lakáscélú kölcsön folyósításkori első, nem akciós törlesztőrészlete, vagy a hitelszerződés megkötése kezdeményezésének időpontjában fizetendő törlesztőrészlete nem haladja meg a háztartás nettó havi jövedelmének 60%-át,
da)27 a tizenötmillió forintot, ha a háztartás tagjainak száma ötnél kevesebb,
e)28 a 3. § (1) bekezdésének g) pontjától eltérően a lakáscélú kölcsön alapján fennálló tartozás a hitelszerződés megkötésének kezdeményezésekor nem minősül késedelmes tartozásnak,
f)29 a hitelszerződés megkötésének kezdeményezését megelőző hónapban a lakáscélú kölcsön törlesztőrészletének és a háztartás nettó havi jövedelmének a hányadosa legalább 25%-kal meghaladja a lakáscélú kölcsön folyósításkori első, nem akciós törlesztőrészletének és a háztartás akkori nettó havi jövedelmének a hányadosát,
g) a háztartást a pénzügyi intézmény – a belső szabályzata szerint végzett adósminősítés alapján – hitelezhetőnek minősíti.
(3)30 Ha a természetes személy a (2) bekezdés f) pontjában foglaltaknak megfelelően nem tudja a háztartás a lakáscélú kölcsön folyósításkori első, nem akciós törlesztőrészlet időpontjára vonatkozó jövedelmi adatait a pénzügyi intézmény rendelkezésére bocsátani, akkor a lakáscélú kölcsön folyósításkori első, nem akciós törlesztőrészletének évében a háztartás tagjainak adóbevallásában szereplő nettó jövedelem egy havi átlagát kell a pénzügyi intézmény rendelkezésére bocsátani, vagy ezen információ hiányában a pénzügyi intézménynél a lakáscélú kölcsönszerződés megkötésekor rendelkezésre álló jövedelmi adatokat kell a hitelszerződés megkötésekor a pénzügyi intézménynek alapul vennie.
3/B. §31 E törvényben foglaltakat kell alkalmazni a pénzügyi intézmény mint lízingbeadó és a természetes személy mint lízingbevevő között létrejött, lakóingatlanra vonatkozó pénzügyi lízingszerződésre is azzal, hogy ahol e törvény
(2) E törvény 1–3. §-a és e § (3) és (4) bekezdése az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba.32
(3)33 Az államháztartásért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg.34
(4)35 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az e törvény szerinti készfizető kezesség igénybevételének és beváltásának részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.36
Melléklet a 2009. évi IV. törvényhez37
Családi és utónév: Születési családi és utónév: Anyja születési családi és utóneve: Születési hely: Születési idő (év, hó, nap): Adóazonosító jel: Lakcíme: cccc irányítószám település
közterület neve, jellege .............................. házszám
................................. épület lépcsőház ..................................... emelet .................. ajtó
A táblázat rá vonatkozó sorát – a beírt adatok valódiságának és annak igazolására, hogy a lakáscélú kölcsön biztosítékául szolgáló lakóingatlanon kívül nem rendelkezik más lakóingatlannal – minden személynek aláírásával kell ellátnia; cselekvőképtelen személy esetén a törvényes képviselő aláírása, korlátozottan cselekvőképes személy esetén a törvényes képviselő aláírása is szükséges.
1 A törvényt az Országgyűlés a 2009. március 2-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2009. március 10.
2 Az 1. § a 4. § (2) bekezdése alapján az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.
3 Az 1. § 2. pontja a 2009: CXIV. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
4 Az 1. § 5. pontja a 2009: XLVIII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CCI. törvény 334. § a) pontja szerint módosított szöveg.
5 Az 1. § 6. pontja a 2009: CXIV. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
6 Az 1. § 9. pontja a 2011: CCI. törvény 334. § b) pontja, a 2013: CCXXXVI. törvény 118. §-a szerint módosított szöveg.
7 Az 1. § 10. pont b) alpontja a 2011: CCI. törvény 334. § b) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 2. § a 4. § (2) bekezdése alapján az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.
9 A 2. § (1) bekezdése a 2009: XLVIII. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 2. § (2) bekezdés a) pontja a 2009: XLVIII. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 2. § (2) bekezdés c) pont cb) alpontja a 2009: XLVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 2. § (2) bekezdés f) pontja a 2009: XLVIII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 2. § (2) bekezdés f) pont fb) alpontja a 2009: CXIV. törvény 5. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
14 A 2. § (4) bekezdése a 2009: XLVIII. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított, a 2010: CLVIII. törvény 137. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 119. § (5)–(6) bekezdését.
15 A 2. § (5) bekezdése a 2009: XLVIII. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 2. § (9) bekezdése a 2009: XLVIII. törvény 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 2. § (10) bekezdését a 2009: XLVIII. törvény 12. §-a iktatta be. [E módosító törvény 16. § (5) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő tizenötödik napon, de legkorábban a 2009: IV. törvény 4. §-ának (2) bekezdésében meghatározott hatálybalépési időpontban lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.]
18 A 3. § a 4. § (2) bekezdése alapján az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.
19 A 3. § (1) bekezdés a) pontja a 2009: CXIV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
20 A 3. § (1) bekezdés g) pontja a 2009: CXIV. törvény 5. § (1) bekezdés d)–e) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
21 A 3. § (1) bekezdés h) pontját a 2009: XLVIII. törvény 13. §-a iktatta be. [E módosító törvény 16. § (5) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő tizenötödik napon, de legkorábban a 2009: IV. törvény 4. §-ának (2) bekezdésében meghatározott hatálybalépési időpontban lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.]
22 A 3. § (1) bekezdés i) pontját a 2009: XLVIII. törvény 13. §-a iktatta be. [E módosító törvény 16. § (5) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő tizenötödik napon, de legkorábban a 2009: IV. törvény 4. §-ának (2) bekezdésében meghatározott hatálybalépési időpontban lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.]
23 A 3/A. §-t a 2009: XLVIII. törvény 14. §-a iktatta be. [E módosító törvény 16. § (5) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő tizenötödik napon, de legkorábban a 2009: IV. törvény 4. §-ának (2) bekezdésében meghatározott hatálybalépési időpontban lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.]
24 A 3/A. § (1) bekezdése a 2009: CXIV. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja 2009. december 9.
25 A 3/A. § (2) bekezdés b) pontja a 2009: CXIV. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja 2009. december 9.
26 A 3/A. § (2) bekezdés c) pontja a 2009: CXIV. törvény 5. § (1) bekezdés f)–g) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja 2009. december 9.
27 A 3/A. § (2) bekezdés d) pont da) alpontja a 2009: CXIV. törvény 5. § (1) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
28 A 3/A. § (2) bekezdés e) pontja a 2009: CXIV. törvény 5. § (1) bekezdés d)–f) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
29 A 3/A. § (2) bekezdés f) pontja a 2009: CXIV. törvény 5. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. december 9.
30 A 3/A. § (3) bekezdését a 2009: CXIV. törvény 3. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja 2009. december 9.
31 A 3/B. §-t a 2009: XLVIII. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2009: CXIV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja 2009. december 9.
32 A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.
33 A 4. § (3) bekezdése a (2) bekezdés alapján az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.
34 Lásd a 2/2009. (VII. 24.) PM határozatot.
35 A 4. § (4) bekezdése a (2) bekezdés alapján az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 2/2009. (VII. 24.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja: 2009. július 28.
36 Lásd a 154/2009. (VII. 23.) Korm. rendeletet.
37 A melléklet a 2009: CXIV. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 6. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. A 4/2009. (XII. 3.) PM határozat alapján a hatálybalépés időpontja 2009. december 9.