text:
MAILÁTH GYÖRGY TUDOMÁNYOS PÁLYÁZAT 2017 | BÍRÓSÁG
Érthetően és elérhetően - a közérthetőség szerepe a jogalkalmazásban -
"Úgy gondolkodj, mint a bölcs, de úgy beszélj, mint az egyszerű emberek!" (Arisztotelész)
I. A pályázatok beérkezési határideje: 2017. szeptember 30.
II. 2017-ben az alábbi témákban várunk pályamunkákat (témák szekciók szerinti bontásban):
1. A bíróság közrehatási kötelezettsége és anyagi pervezetése az új Pp.-ben
2. A határozatok szerkezete és szerkesztése az új Pp. és a Kúria stíluskönyve alapján
3. A bírák feladatai és a tárgyalás kitűzésének szempontjai az osztott perszerkezetben
4. A szerző munkaviszonyból folyó kötelessége teljesítéseként elkészített szoftver felhasználási jogának megszerezése, valamint a szoftverhez kapcsolódó vagyoni jogok átruházásának módjai harmadik személyek részére
5. Szerződések teljesítésének átvétele: árubeszerzés, szolgáltatás megrendelés, és építési beruházás mennyiségi és minőségi átvétele a gyakorlatban
6. A kezelői és vagyonkezelői jog kialakulása és változása a magyar jogrendszerben
7. A szolgáltatás reverzibilitásának megítélése, különös tekintettel az érvénytelenségre és a szerződés megszüntetésére
8. A közérdekű adatigényléssel összefüggő perek tapasztalatai
9. Az új Ptk. érvényesülése a házassági vagyonjogi perekben valamint az élettársak vagyoni és családjogi viszonyaival kapcsolatos bírói gyakorlatban
10. A pszichiátriai betegek sürgősségi kezelésével és kötelező gyógykezelésével kapcsolatos bírói eljárások gyakorlata, különös tekintettel az ehhez kapcsolódó határidők betartására
11. A környezeti károkért való polgári jogi felelősség elméleti és gyakorlati kérdései
12. Alkotmányjogi panasz, mint jogorvoslat a polgári peres ügyekben
13. A biztosítók felelősségének változása az új Ptk. alapján
14. A megújult zálogjogi szabályozás ítélkezési gyakorlata
15. Változás a felek személyében a végrehajtási eljárásban
16. Normatív vagy értelmező funkció ? - a polgári perrendtartás alapelveinek jogi természete az Alaptörvény R) cikkének tükrében
17. Kézbesítési problémák és gyakorlatuk, különös tekintettel a határon átnyúló kézbesítésre
18. ln limine litis? - A keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának (visszautasításának) gyakorlati kérdései
19. A jogorvoslathoz való alanyi jog korlátozhatósága a polgári eljárásokban
20. Bizonyítási szükséghelyzet a polgári perben
21. Az előzetes bizonyítás lefolytatása és eredményének hatása a per ésszerű időn belül történő befejezésére
22. A megbízás alapján eljáró magánszakértő utasíthatósága és a szakértői függetlenség a gyakorlat tükrében
23. A pertárgyérték meghatározása tényleges és látszólagos keresethalmazat esetén
24. Az elektronikus eljárások jogalkalmazói szemmel
25. A felszámolási eljáráshoz kapcsolódó megtámadási perek elméleti és gyakorlati kérdései
26. Az emberi méltóság és a jó hírnév védelmének polgári jogi eszközei
28. A gyermekjogok érvényesülése a polgári perekben - a gyermek és törvényes képviselő meghallgatása és tájékoztatása
29. A tárgyalótermi kép- és hangrögzítés jelene és jövője a polgári eljárásban
30. Az új Pp. tárgyalás tartásra gyakorolt hatása, avagy a bírói tárgyalási terv létjogosultsága a polgári perekben
31. Az új Pp. hatásai az eljárások időszerűségére
32. Az eljárási és anyagi igazságosság az új Pp. tükrében
33. A jogalkotással okozott kár
34. Bírósági közvetítés, mint hatékony jogintézmény a szülői felügyeleti joggal érintett perekben
35. A kötelező közvetítés lehetőségei az új polgári perrendtartás alapján, érvek a közvetítésre kötelezés mellett
1. Megegyezés a büntetőeljárásban – ki és mit nyer a terhelti beismerés és a bizonyításról lemondás esetén az új büntetőeljárási törvénytervezet szabályai szerint
2. Hivatalbóli bizonyítás az új büntetőeljárási törvénytervezetben
3. Közlekedési szabályszegések a közigazgatási és a szabálysértési jog határán
4. Határon átnyúló bizonyítás a büntetőeljárásokban
5. Különleges bánásmódot igénylő személy az új büntetőeljárási törvény tervezetében
6. A büntetőjogi szankció korlátai az alkotmányjogban és a nemzetközi jogban
7. Bioetika és büntetőjog
8. A személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedések fejlődési íve a XX-XXI. század fordulóján, a hatálya alatt álló gyanúsított jogai
9. A jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértés aktuális jogalkalmazási kérdései
10. A védő jogai az új büntetőeljárási törvénytervezetben
11. Alkotmányjogi panasz, mint jogorvoslati forma
12. A bizonyítás elvei; a bizonyítási tilalmak az új büntetőeljárási törvénytervezetben
13. A távollevő terhelt elleni eljárás bírói gyakorlata
14. A bírákat megillető mentelmi jog gyakorlatai kérdései
15. A tárgyalás nyilvánossága, a tárgyalás nyilvánosságának a korlátozása A sajtó jelenléte a büntetőeljárásban
16. A tárgyalótermi kép- és hangrögzítés jelene és jövője a büntetőeljárásban
17. Az elektronikus kapcsolattartás büntetőeljárásban történő kiterjesztésének aspektusai
18. A bírósági határozatok egységesítésének szempontjai és a határozatok közérthetősége, avagy kinek szól az ítélet
19. A jegyzőkönyvezés problémái a büntetőeljárásban
20. A kiberbűnözés aktuális kérdései
21. Internet-mobbing – az internetes zaklatás
22. Az e-bizonyítékok kezelése és felhasználása a büntetőeljárásban
23. A bűnjelek és azok kezelése a büntetőeljárásban
24. A büntetőügyekben hozott ítéletek terjedelme és szerkezete
25. A hivatalos személyek büntetőjogi védelme
1. A munkahelyi diszkriminációtilalom főbb jogintézményei, közérthetővé tételének módjai
2. A külföldön dolgozó magyar munkavállalókra alkalmazandó munkajogi szabályok, és az e téren való jogtudatosság növelése
3. A munkavállalók kontrollja saját személyes adataik munkáltatói kezelése felett, és az EU új adatvédelmi rendeletének várható hatásai e téren
4. A "sharing economy" munkajogi kérdései Magyarországon és az Európai Unióban
5. Atipikus munkaviszonyok lehetősége a bíróságokon
6. A munkavállaló és a munkáltató személyiségi jogainak védelme a munkaviszonyban
7. A munkaidőkeret alkalmazása a munkaviszonyban
8. A bizonyításra vonatkozó tájékoztatási kötelezettség a közigazgatási perben
9. Közigazgatási cselekmények az új közigazgatási perrendtartás tükrében
10. A közigazgatási perrendtartás tárgyi hatálya - a közigazgatási bírói út és annak szegélyköve
11. A gyülekezéshez és a magánélet védelméhez való jog ütközése
12. Konkuráló rendezvények a gyülekezési jog szempontjából - a korlátozás és a mérlegelés kérdései
13. Az Alkotmánybíróság gyülekezési joggal kapcsolatos döntéseinek tükröződése a tiltó határozatokkal kapcsolatos, közelmúltbeli közigazgatási bírói gyakorlatban
15. Az új közigazgatási perrendtartás hatásai az eljárások időszerűségére
16. A közigazgatási döntések elleni jogorvoslat rendszerének változásai
17. Alapjogok megsértése miatt hatályon kívül helyezett közigazgatási döntések
18. A közigazgatási jogi és büntetőjogi felelősség elhatárolásának kérdései egyes közigazgatási perekben
19. A közigazgatási per és közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti per összefüggései - a jelen és a jövő az önálló közigazgatási perrendtartás fényében
20. Rövidebb úton a megalapozott döntésig - az időszerűség kérdéseinek vizsgálata az önálló közigazgatási perrendtartás tükrében
21. Az előzetes döntéshozatali eljárások gyakorlata közigazgatási perekben
24. A közvetítés lehetőségei a közigazgatási perrendtartás hatálya alatt
25. A környezet védelmének jogi lehetőségei a bírósági eljárásokban
1. Az igazságügyi alkalmazottak teljesítménymérésének, teljesítményértékelésének lehetséges módszerei
2. A bírósági vezetők, bírák és igazságügyi alkalmazottak képzésének további lehetséges területei
3. A bírák és igazságügyi alkalmazottak béren kívüli javadalmazása kialakításának elvei
4. Teljesítménymenedzsment és munkateher mérés a bíróságokon
5. Közérthetőség a bírósági sajtó kommunikációban
6. A bíróságok megjelenése a közösségi médiában
7. A perekben történő ésszerű határidőn belüli döntéshozatalt elősegítő igazgatási gyakorlatok
8. A kollégiumvezető és a bíróság elnökének igazgatási feladatai, a jogkörök ütközése
9. A fenntartható fejlődés program és eredményei
10. A bírói munkát motiváló tényezők
11. A bírósági lajstrom adattartalmának felhasználási területei
12. Az elektronikus úton vezetett közhiteles bírósági nyilvántartások - közhitelesség és az adatrögzítői felelősség
13. Papír helyett elektronikus akta, az elektronikus bírósági irattár
14. Az igazgatási ellenőrzés és a bírósági ügyek ügyintézési határidejének kapcsolata
15. Az elektronikus személyi igazolvány és elektronikus formában benyújtott alkalmazotti kérelmek kapcsolata, a szolgálati jogviszonnyal összefüggő elektronikus formában benyújtott kérelmek elbírálhatóságának előfeltétele
16. A bírói életpálya népszerűsége
18. Bírák elleni támadások, a bírák védelme
19. Bírósági fogalmazók, bírósági titkárok kompetenciafejlesztése - a bírói hivatásra való felkészítés
20. Vezetői kompetenciák a bírósági szervezetben
21. Az igazságügyi alkalmazottak teljesítménymérésének, teljesítményértékelésének lehetséges módszerei
22. Hatékony ügyféltájékoztatás a bíróság épületén belül és a bíróság honlapján
23. Bírák és igazságügyi alkalmazottak bevonása az igazgatási feladatokba
24. Informatikai biztonság a bíróságon
25. Fogalmazó, titkár és bíróképzés kreditrendszerben - hogyan célszerű súlyozni az iskolarendszerű és azon kívüli képzéseket
26. A bírósági határozatok anonimizált gyűjteménye
27. A jó gyakorlatok bíróságok közötti megosztása
28. A bírósági titkári életpálya
29. A tanácselnöki feljegyzések hasznossága
30. A tudományos kutatások eredményének a bíróságok ítélkezési, igazgatási tevékenysége körében történő hasznosíthatósága
31. A bírákat terhelő adminisztráció és azok lehetséges csökkentése a különböző ügyszakokban
32. A „Nyitott bíróság” program
33. Bírósági történelem és hagyományápolás
34. Tanúgondozás és áldozatvédelem
35. Gyermekközpontú igazságszolgáltatás
36. A bírósági statisztika és az ügyforgalom-elemzés
· bírósági
· joghallgató tagozaton
· A dolgozatok maximális terjedelme három szerzői ív (egy szerzői ív negyvenezer leütés, lábjegyzetekkel és szóközökkel együtt).
· A szöveget rich text (.rtf) fájlformátumban, 12-es betűmérettel, Times New Roman betűtípussal, sorkizárttal, egyszeres sorközzel, 2,5 cm-es margóval kell írni.
· A dolgozatokat tartalomjegyzékkel és irodalomjegyzékkel kell ellátni.
· A végjegyzetek használata mellőzendő, a lábjegyzeteket arab számmal kell számozni 1-től kezdődően.
· Internetes forrásokra történő hivatkozás esetén fel kell tüntetni a letöltés, illetve megtekintés dátumát.
· a választott, maximum három szóból álló jeligét,
· szekciót,
· tagozatot,
· a választott téma számát és megnevezését.
· „Mailáth György Tudományos Pályázat 2017”,
· a jeligét.
· a dolgozatot három spirálozott példányban (név nélkül, a dolgozat sem tartalmazhat a pályázó azonosítására alkalmas adatot),
· kettő példány CD vagy DVD lemezt, amely tartalmazza a dolgozatot .rtf és .pdf formátumban (ez esetben is a pályázó azonosítására alkalmas adat nélkül).
· nyilatkozatot, hogy pályázata kapcsán a részvételi feltételekben meghatározott semmilyen kizáró ok nem áll fenn
· nyilatkozatot, amelyben vállalja, hogy a pályaműve más kiadványban történő megjelentetése esetén a publikációban feltünteti, hogy a tanulmányt az Országos Bírósági Hivatal által meghirdetett Mailáth György Tudományos Pályázatra készítette,
· kisméretű borítékot.
· a választott téma sorszámát, megnevezését, a pályázó nevét, címét, telefonszámát, elektronikus levelezési címét, beosztását, szolgálati helyét (bírósági tagozat esetén), munkahelyét tartalmazó adatlapot, illetve a hallgatói jogviszony igazolását (joghallgatói tagozat esetén).
· nyilatkozatot, amelyben hozzájárul-e a dolgozatának a Magyar Igazságügyi Akadémia jogi szakkönyvtárában (dokumentumtárában) történő elhelyezéséhez és hozzáférhetővé tételéhez,
· nyilatkozatot, amelyben vállalja, hogy díjazás esetén pályaművét az OBH által szervezett tudományos konferencián ismerteti.
Az új fogalmazó felvételi szabályzat értelmében a tudományos pályázat résztvevői a fogalmazó felvételi (áthelyezés) során többletpontokat szerezhetnek a pályázaton elért helyezésük alapján, így az első helyezett 8, a második helyezett 6, míg a harmadik helyezett joghallgató (áthelyezés esetén fogalmazó) 4 többletpontban részesül.

matches: BÍRÓSÁG bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
⭐Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program 1
Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program 1
Download "Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program 1"
1 VILÁGOSSÁG 2003/ Társadalom, politika Kenesei István Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program 1 1. BEVEZETÉS A kísérletnek, amelyet e dolgozat valósít meg, az a végső célja, hogy egy új kutatási területet jelöljünk ki, melyet különféle szempontokból gyakorlati, alkalmazott empirikus vagy jogi szemantikának lehet nevezni. Közvetlen célja csupán annyi, hogy néhány érdekes példa segítségével rámutassunk, hogy a nyelvészet és a jog, illetve a szemantikai vizsgálatok és a jog gyakorlata között vannak még feltáratlan összefüggések. A jog gyakorlatának és a nyelvtudománynak már eddig is voltak érintkezési pontjai. Anélkül, hogy felsorolásunk kimerítené az eddigi gyakorlatot vagy a lehetőségeket, először is megemlítjük a nyelvi jogok kérdéskörét, amelybe a mindennapi, az iskolai, a hivatalos stb. nyelvhasználat engedélyezése, illetve korlátozása tartozik (vö. KONTRA 2003). A bűnügyi vagy kriminalisztikai nyelvészetnek (forensic linguistics) fordítható terület a nyelvtudománynak a bűnügyek felderítésében hasznosítható ismereteit foglalja egybe: a fonetika például a hangazonosításban, a dialektológia a nyelvjárás megállapításában, a szociolingvisztika pedig a beszélő társadalmi státuszának megítélésében segíthet. Itt azonban nem ezeket az érintkezési pontokat kívánjuk tárgyalni. Az is ismeretes, hogy amikor nyelvészek vizsgálják a jogászoknak a nyelvről vallott nézeteit, akkor számos félreértésre, sőt úgynevezett nyelvi babonára találnak, például arra, hogy a jogászok szerint a jelentést a szó hordozza; hogy a hangfelvétel egyszeri meghallgatása tökéletesen elegendő a hallott szöveg megértéséhez és megítéléséhez; hogy a magnófelvételről leírt szöveg pontosan adja vissza a felvett társalgást; hogy egy adott szöveget mindenki pontosan ugyanúgy ért, és hogy egy hangfelvételen rögzített szöveg beszélői közül mindenki pontosan azt gondolja, amit mond ( SHUY 1993). Végül azzal is tisztában vagyunk, hogy számos nyelvész szerepelt már szakértőként bírósági tárgyalásokon véleményük elfogadását illetően több-kevesebb sikerrel (SHUY 1993, KONTRA 2003). Érdemes ezen a ponton megjegyezni, hogy mind a hazai, mind a külföldi bírósági gyakorlat arra mutat, hogy különösen a jelentések eldöntésével kapcsolatos kérdésekben a bíróságok nem a nyelvész szakértők, hanem a bírók véleményére támaszkodnak (SHUY 1993; KONTRA 2003; Kálmán László, személyes közlés). Bár az utóbbi két kapcsolat nyelvészet és jog között közelebb áll tervezett kutatásunk témájához, mégis másképpen határozzuk meg azt. Előre bocsátjuk, hogy nézőpontunk a nyelvészé, nem a jogászé, ezért egyes állításaink a jogtudós számára nem feltétle- 1 Köszönöm Bánki Dezső kommentárjait, valamint Kengyel Miklós és Szabó Miklós jogtudósi megjegyzéseit; őket az e cikkben foglaltakért természetesen semmilyen felelősség nem terheli. Ezúton köszönöm a Collegium Budapest támogatását is. 632 Kenesei István Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program nül mutatkoznak szakszerűnek, ami csupán arra enged következtetni, hogy a további kutatáshoz feltétlenül szükséges lesz a jogtudomány oldaláról is bekapcsolódni. Kiinduló téziseink a következők: 1. A jog alapvetően verbális, azaz nyelvi közegben létező intézmény. 2. A jog mindennapi gyakorlata többnyire beszédaktusokkal, illetve a beszédaktusok közül elsősorban a kijelentő módú asszertív beszédaktusok (kijelentések) jelentéstartalmával operál (vö. BÁNKI 2000; BÁNKI 2003). Nincsenek tehát felkiáltó vagy óhajtó mondatok, kérések vagy parancsok, amelyeket tárgyalások jegyzőkönyveiben vagy szerződésekben találnánk. 3. A szemantikai elemzés útján hozott döntéseket képzett, de nem formális nyelvi, illetve szemantikai képzésben részesült jogászok hozzák, mert a jog gyakorlata mögött sem intézményes nyelvészeti, nyelvelemzési vagy szemantikai kutatás, sem ilyen irányú oktatás nem áll. 2 Az 1. tézis magától értetődik: a tételes jog verbális közegű törvényekben és rendeletekben, valamint értelmezésekben van rögzítve, és a gyakorlat is verbális közegben (azaz élőszóban és az ezt reprodukáló vagy megörökítő írásos jegyzőkönyvekben, szerződésekben, ítéletekben stb.) kapja meg létformáját. Illusztrációképpen mégis hadd idézzünk egy Legfelsőbb Bírósági (LB) elvi határozatból, amely egy beszélni nem tudó tanú meghallgatásának ügyében foglal állást: (1) A helyes eljárás szerint az elsőfokú bíróságnak Z. P. sértett meghallgatása előtt esetleg süketnéma tolmács igénybevételével azt kellett volna tisztáznia, hogy a sértett írni-olvasni képes-e, ezáltal kihallgatása a Be ának (2) bekezdése alkalmazásával a vele történő írásbeli érintkezés útján lehetséges-e. Amennyiben az lett volna megállapítható, hogy a süketnéma jelbeszédet nem ismerő sértett írni-olvasni sem tud, ez a tanúvallomás-tételének el nem hárítható (abszolút) akadályaként [...] kizárta volna a tanúkénti meghallgatását. (LB elvi hat. 91.) Aki tehát a bírósággal nem tud verbálisan érintkezni, illetve akinek a kommunikatív aktusai nem fordíthatók le a verbális nyelvre, annak aktív részvétele a jogi eljárásban nem lehetséges A JOG NYELVI GYAKORLATA Amikor az alábbiakban a jog gyakorlatáról beszélünk, elsősorban büntetőjogi példákra támaszkodunk. Jóllehet a jog maga is élesebb körvonalak között valósítja meg a nyelvi jelentések kategorizálását és tisztázását, mint a mindennapi nyelv, a büntetőjog talán még a polgári jognál is pontosabb meghatározásokkal és jelentéselemzésekkel él, hiszen itt nem is mindig átvitt értelemben élet-halál, de legalábbis rabság és szabadság kérdéséről, nem pedig tyúkperekről van szó Ismereteim szerint ez nemcsak a magyarországi helyzetre igaz. Itthon egyébként az általam ismert egyetlen kivétel Szabó Miklós munkássága, vö. SZABÓ Itt eltekintünk a bíróságnak a siketek jelnyelvével kapcsolatos elavult, a ma ismert tényektől elmaradott nézetéről, amely mind szóhasználatában ( süketnéma ), mind felfogásában megmutatkozik, tudniillik nincsen olyan siket, aki ne ismerne valamilyen jelelési rendszert, jóllehet az nem feltétlenül az államilag támogatott vagy elismert jeleléssel azonos. Az adott esetben egyébként a siket tanú a saját anyjával képes volt kommunikálni, de ezt a tolmácsolást a bíróság jó okkal nem fogadhatta el.3 VILÁGOSSÁG 2003/ Társadalom, politika A nyelvész számára a következő kép látszik testet ölteni a büntetőjog gyakorlatának tanulmányozása nyomán. Először is maga a Büntető Törvénykönyv léte és kiindulási pontja, nevezetesen, hogy miután tisztázza érvényességi feltételeit meghatározza, mi a bűncselekmény, arra mutat, hogy a valóságos világban előforduló cselekmények, azaz szándékos emberi tevékenységgel előidézett események egy valódi részhalmazán operál és egyik célja e részhalmaz, azaz a denotátumok egy csoportjának pontos elhatárolása. A nyelvészt egyébként e részhalmaznak egy további részhalmaza közelebbről is érdekli: az, amelyet nyelvi bűncselekményeknek nevezhetünk, azaz azok a bűncselekmények, amelyeket kizárólag nyelvi viselkedés, nyelvi megnyilvánulások segítségével, ezeken keresztül lehet megvalósítani, pl. fenyegetés, zsarolás, vesztegetés szemben mondjuk a lopással, emberöléssel. 4 Ismeretes, hogy a jog nyelve pontos meghatározásokkal él, a használt fogalmak, illetve kifejezések jelentését egyszer és mindenkorra rögzíti. Találomra nézzük a felbujtó de nícióját: (2) Felbujtó az, aki mást bűncselekmény elkövetésére szándékosan rábír. Btk. 21(1) Btk. 21. (1) Mint említettük, a bűncselekmény terminust a Btk. mindjárt kiindulásképpen meghatározza, de, jóllehet az itt idézett törvényhely minden más szavát lehetne azok természetes nyelvi jelentésében használni, a Btk. magyarázata (GYÖRGYI WIENER 1997) gondot fordít arra, hogy esetünkben a rábírás terminust is külön kifejtse, illetve a gyanútlan kívülálló számára furcsa pleonazmusként szereplő szándékosan módosító kifejezés jelenlétét is indokolja. 5 E magyarázat szerint tehát: (3) A rábírás a másik személyre gyakorolt pszichikus ráhatás. [...] A rábírás azonban nem gyakorolhat olyan erős pszichikus hatást a tettesre, amely az önálló akaratképzést kizárja (pl. ellenállhatatlan fenyegetés), mert ez esetben a tettes nem felelős, és a rábíró nem felbujtó, hanem közvetett tettes. [...] A felbujtás szándékos bűnelkövetés és csak szándékos bűncselekményhez kapcsolódhat. (GYÖRGYI WIENER 1997, 57.) A Btk. a joggyakorlatból levezetett magyarázataival együtt tehát normatív asszertív kijelentéseknek azon halmaza, amelyhez képest kell a cselekmények halmazából azokat kiválasztani, amelyek a bűncselekmények részhalmaza alá esnek. Jóllehet a végcél denotátumok azonosítása, ezt azonban csakis a jelentések elemzésén 4 A szakképzett jogászprofesszor Kengyel Miklós (személyes közlés) felveti, hogy lehet valakit egy fegyver felmutatásával is megfenyegetni, ami a fenyegetés nem feltétlenül verbális jellege melletti érvként szolgálna. Egy ilyen helyzetet valóban könnyű elképzelni: például amikor egy bankrablás során az alkalmazottakat csupán a fegyver felmutatásával, terelést kifejező gesztusokkal és szájhoz tett ujjal utasítják arra, hogy hová menjenek, illetve hogy csendben maradjanak. De a fegyver felmutatása ebben az esetben is azért értelmezhető fenyegetésnek, mert mind az elkövető, mind a sértett egy verbális közlést kódolt, illetve dekódolt a gesztusok jelrendszerének segítségével: Ha nem teszed ezt meg ezt, akkor használom a fegyvert. Tehát, ha nem is verbális közegben létrehozott, de verbális alapú, illetve arra lefordítható (és törvényszerűen le is fordított) közlésekről van szó ilyen esetekben is. 5 Számunkra azért tűnik szószaporításnak a szándékosan rábír fordulat, mert a valamely cselekedet elkövetésére való rábírás a szavak természetes nyelvi jelentése szerint nem lehet nem szándékos, azaz véletlen vagy akaratlan. 654 Kenesei István Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program keresztül lehet megvalósítani. A kiválasztás tehát verbális megnyilatkozások jelentésének azonosítása és ezeknek a normatív kijelentések halmazából válogatott kijelentéspéldányok jelentésével való összehasonlítása által történik, vázlatosan ábrázolva az alábbi módon. Egy elképzelt ideális kép szerint a cselekményeket, vagyis a nyers tényeket nyelvi eszközökkel ábrázoljuk. E reprezentációk mellé állítjuk a Btk., vagyis a jogi kategóriák, meghatározások adott részhalmazát, és a jogi eljárás során eldöntetik, hogy egy adott cselekmény nyelvi reprezentációjával kifejezett denotátum melyik jogi kategória alá esik, melyik törvényhely alá szubszumálják, ha egyáltalán besorolható valahová. Ezt tekintem a jogi szemantika kruciális gyakorlatának. Sematikusan ábrázolva: nyers tények nyelvi reprezentáció jogi kategóriák (Btk.) 1. ábra. Az ideális kép jogi eljárás szubszumálás döntés A valóságban azonban a kép ennél összetettebb. Először is a nyers tények közvetlen nyelvi reprezentációja, például a rendőrségen vagy a bíróságon tett tanúvallomás általában rendezetlen, fésületlen. Itt jelentkeznek először azok a tapasztalati jelentések (experiential meanings, MALEY 1994, 40), amelyek az eseményt leíró történet vázát adják: ki, mit, hol, mikor, kivel szemben, miért és hogyan tett? Az ennek, vagyis az NR-1-nek, a nyelvi reprezentáció 1. szintjének megfelelő nyelvi anyag például a hanghordozóra (magnószalagra) felvett tanúvallomás. A magnószalag vagy más hanghordozó azonban a jogi eljárás folyamán általában alkalmatlan eszköz (kivéve persze a nyelvi bűncselekményeket, amely esetekben elsőrendű fontossággal bírhat). Rendszerint tehát a felvett vallomásról írott szöveg (átirat, transcript) készül, de Magyarországon többnyire csak bizonyos külön elrendelt esetekben készül hangfelvétel, ugyanis az eljárásokra vonatkozó szabályozás szerint arra is lehetőség van, hogy a tárgyalásvezető bíró (vagy a rendőrségen a vizsgálótiszt) öntse szavakba a vallomásokat, többször megkérdezve a vallomástevőtől, hogy egyetért-e a lediktált szöveggel. 6 Ezt a szintet nevezhetjük NR-2-nek, az átirat szintjének, amely rendesen egy jogi szempontokból rendezett szöveget eredményez, sokszor a megfelelő jogi kategóriák vázára építve. Végül felfedezhetünk egy további szintet is, amikor a tárgyalás végén a bíróság öszszefoglalja a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján az esemény(eke)t: itt már azok a jogi kategóriák szerepelnek, amelyek közvetlenül összehasonlíthatók a Btk. normatív kijelentéseivel és ennek következtében a szubszumálás már egyértelmű lehet. Ezt hívjuk NR-3 -nak, és ezek után ábrázoljuk a valóságos képet az alábbi ábrán: 66 6 A gyanúsított és a tanú vallomását, valamint a nyomozási cselekmény során tett indítványokat és észrevételeket a jegyzőkönyvnek a szükséges részletességgel kell tartalmaznia. A kihallgatott indítványozhatja a vallomásának szó szerinti jegyzőkönyvbe foglalását. Ha az ügyész vagy a nyomozó hatóság az indítványt nem tartja indokoltnak, azt elutasítja. (Bet (1).5 VILÁGOSSÁG 2003/ Társadalom, politika nyers tények NR-1 NR-2 NR-3 nyers, jogilag jogi kategóriákban: tapasztalati rendezett: bírói összefoglaló jelentések : átirat Btk.: jogi magnófelvétel normák / szubszumálás döntés 2. ábra. A valóságos kép A következő jegyzőkönyvi idézetekben nyomon követhetjük a nyelvi reprezentációk szintjeit. A (4) szöveg egy, a Szegedi Városi Bíróságon súlyos testi sértés ügyében lezajlott tárgyalásról készült jegyzőkönyvből való. 7 Az 1. oldalon szerepel az a megjegyzés, hogy a bíró [e]lrendeli a tárgyalás anyagának hangszalagra történő rögzítését. Az ebből a jegyzőkönyvből származó idézetekben azonban furcsamód váltakoznak a feltehetőleg szószerinti leiratok (= NR-1) és ismét csak feltehetőleg a jegyzőkönyvet rögzítő bírósági gépíró (?), fogalmazó (?) saját összevonásai (= NR-2). (4) Még jobban akként pontosítom a vallomásomat, hogy ahogy részemről elhangzott az a mondat K. felé, hogy nem vele akarok beszélni, hanem H.-val akarok beszélni, lefejelt és utána azt a mozdulatsort, hogy elővette a fegyvert, nem láttam, csak a már rám irányuló, fejre irányuló fegyvert, utána dördült el a lövés. (6) Ez a szöveg talán csak az első vesszőig tartó főmondat kivételével valószínűleg pontos leirata a bíróság előtt tett vallomásnak, amire a mondottak szerkesztetlenségéből következtethetünk, azaz megfelel az NR-1 szintnek. Az ez után következő jegyzőkönyvi szöveg azonban már más konklúzióra késztet: (5) Arra a kérdésre, hogy amikor megláttam a fegyvert, mire gondoltam, hogy ez milyen fegyver, azaz pl. hogy gyerekpisztoly, játékpisztoly vagy éles lőfegyver, azt a választ adom, hogy nem volt időm ezt mérlegelni. (6) Itt láthatóan a bíró kérdése van összevonva a vádlott vallomásával, amelyben csak az idézőjelek közötti mondat a szószerinti idézet. Vagyis itt NR-2-vel van dolgunk, kiegészítve egy, az NR-1-hez tartozó betéttel. Az alábbi részlet azonban már teljes egészében az NR-2-höz tartozik. (6) Megfelel a valóságnak, amit a nyomozás során vallottam, ezen sérüléseim a vádbeli alkalommal keletkeztek. (10) Bár bizonyítékunk nincs rá, hogy mi történt ezen a tárgyaláson, nyugodtan kijelenthetjük, hogy nincs jogi végzettség nélküli magyar anyanyelvű személy, akinek egy ilyen 7 Nagy Ferenc professzor úrnak (SZTE ÁJTK) tartozom köszönettel a névtelenített másolatért. Az irat száma: Sz. V. B. 13.B.522/2002/3. 676 Kenesei István Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program 68 mondat hagyná el a száját: itt ismét csak a bíró kérdése lehet összevonva a jegyzőkönyvben a sértett vallomásával, azaz egy jogilag rendezett szöveget kapunk, amely egyértelműen tisztázza, hogy a vádbeli alkalomról van szó és ezen sérülésekről. A 3. szintet az alább idézendő LB határozat alapján rekonstruálhatjuk. Egy (másik) súlyos testi sértés ügyében történt fellebbezés elbírálása során a LB először is idézi az alsóbb fokú bíróság által rögzített tényállást, amely NR-3-at valósít meg: (7) Az ítéletben megállapított tényállás szerint a község sportpályáján a vádlott és Gy. L. sértett ittas állapotban egymás mellett ülve nézték a mérkőzést. Vita támadt közöttük, a földön ülve dulakodtak, a sértett kétszer pofon ütötte a vádlottat, mire az őt nyitott tenyérrel kis-közepes erővel a jobb arcfelén kétszer megütötte. Egy idő után többen rájuk szóltak, erre a veszekedést abbahagyták és kibékültek. Mindez nem okozott riadalmat, de alkalmas volt arra, hogy másokban megbotránkozást keltsen. A mérkőzés után a nézők, köztük a vádlott hazamentek, a sértett a helyszínen maradt azzal, hogy egy ideig még pihen. A sértett éjszaka 23 és 1 óra között meghalt s a holttestre a verekedés helyén augusztus 3-án délelőtt találtak rá. A halála a keringés és légzés megbénulása miatt következett be, amit erőszakos úton létrejött agysérülések idéztek elő. Nem zárható ki, hogy a sértett éjszaka elesett, s a sérülései ettől keletkeztek, sőt a vádlotton kívül más is okozhatta azokat. (LB hat. 612.) A bíróságnak elvben legalább három törvényhely között lehetett választania: a) garázdaság (Btk ), b) súlyos testi sértés (Btk (2)), illetve c) (nem szándékos) emberölés (Btk ). Az alsóbb fokon az a) alternatíva mellett döntöttek. Itt nincsen helyünk idézni a teljes határozatot, amelyben többek között az orvosszakértői vélemény, valamint az alsóbb fokon rögzített, de kellőképpen gyelembe nem vett tanúvallomások (= NR-2) alapján a LB a b) változatot választotta, de idézzük (folyamatos szövegben, de a hivatkozás megkönnyítése céljából a mi tagolásunkban) a végső szubszumálást és a döntést: (8) a) Kis-közepes erejű pofon olyan ritkán idéz elő életveszélyes állapotot vagy halált, hogy az emberek nagyobb része ilyen esettel nem is találkozik, arról tapasztalati ismerete nincs. Ezért a legnagyobb gyelmet és körültekintést kifejtő embertől sem várható el, hogy pusztán a köznapi tapasztalat alapján felismerje, hogy két ilyen pofon életveszélyes állapotot vagy halált idézhet elő. b) A jelen esetben a sértett a földön ült, amikor a vádlott megütötte, így elesésétől, nagyobb erejű ütődésétől sem kellett tartania, ezért a vádlottól az életveszélyes állapot és a halál lehetőségének előre látása nem volt elvárható. c) Az elvárhatóság hiánya miatt ezekért az eredményekért a legenyhébb olyan gondatlanság sem terheli, amely a büntetőjogi felelősségnek alapja lehetne. d) Az arcra mért ilyen erejű ütésnél azonban nem zárható ki, hogy 8 napon túl gyógyuló sérülés is keletkezhet, mivel az arcon közismerten sérülékeny szervek is vannak. Ezt a vádlott is tudta, ezért elvárható lett volna tőle, hogy a kellő gyelem és körültekintés kifejtése esetén a 8 napon túl gyógyuló sérülésért hanyag gondatlanság terheli. e) A cselekménye a Btk ára tekintettel súlyos testi sértés bűntettének minősül. A (8a) szövegrész implicite egy jogi kategóriát, a gondatlanságot, illetve annak alkalmazhatóságát írja körül vagy magyarázza (l. Btk ). A (8b) rész az NR-7 VILÁGOSSÁG 2003/ Társadalom, politika 3 szintjén összefoglal és szubszumál, pontosabban a (8a)-ban kifejtett jogi kategóriában helyezi el az összefoglalt cselekményt, majd a (8c)-ben meghozza a (közbülső) döntést. Ezután (8d)-ben újabb szubszumálás következik, most már a súlyos testi sértés kategóriája alá, végül (8e)-ben megszületik a végső döntés, amelyet még követ egy itt nem citált passzus, amely az (a) alternatíva, a garázdaság fenn nem állását állapítja meg. 3. ÖSSZEGZÉS ÉS KITEKINTÉS Láthattuk a (4) (5) példák kapcsán, hogy a magyar joggyakorlat is alátámasztja Shuynak a bevezetőben idézett vélekedését, amely szerint közkeletű, bár téves hiedelem, hogy a leirat pontosan adja vissza a hangszalagra felvett szöveget (SHUY 1993). Szándékunk azonban nem ennek illusztrálása volt, hanem annak vizsgálata, hogy milyen szemantikai folyamatok, eljárások játszódnak le, amíg a nyers tényektől eljutunk a jogi érvényű döntésig, az ítéletig. Tapasztaltuk, hogy a nyers tények nyers nyelvi ábrázolását a jogi kategóriák számára értelmezhető formára kell hozni, hogy a szubszumálás aktusa során egyértelmű döntések születhessenek. Ennek a folyamatnak a tengelyében a tárgyalásvezető bíró áll, akinek az aktív közreműködésével a NR-1-ből NR-3 lesz, és ezáltal alkalmassá válik a jogi kategóriák által meghatározott jelentésekkel való összevetésre. Következésképpen a döntéshozó (a bíró) nyelvileg rendkívül felkészült személy kell, hogy legyen. Ez utóbbi feltevésünkre az az indirekt bizonyíték is okot ad, hogy a nyelvész szakértőket, illetve véleményüket rendszerint elutasítják a magyar (és nem magyar) bíróságokon. Kontra beszámol például arról, hogy az alábbi két kijelentés különbözik egymástól, nem tudta meggyőzni a bíróságot (KONTRA 2003, 554.): (9) a) XY más útlevelével lépte át a határt. b) XY másik útlevelével lépte át a határt. Kálmán László (személyes közlés) ama szakvéleményét, hogy a bejegyezni kért Szivárvány Társaság a Melegek Jogaiért névben a meleg szó megfelel a köznyelvi használatnak, a bíróság elutasította arra hivatkozva, hogy az illető szónak csupán bizalmas használata van. Az Egyesült Államok Legfelsőbb Bírósága 1987-ben 5:4 arányban úgy döntött, hogy abban a szövegben, hogy a puszta érzelem, sejtés, együttérzés, szenvedély, előítélet, közvélekedés vagy közérzékelés (ne befolyásolja Önöket) ti. az ítélet meghozatalakor, a puszta melléknév nem csak az első főnévre (az érzelem -re), hanem az utána következő felsorolás minden egyes tagjára is vonatkozik. 8 Mindez arra mutat, hogy a bírók szerint saját nyelvi felkészültségük elegendő a jelentésbeli kérdések eldöntéséhez, amiben az is megerősíti őket, hogy napi gyakorlatukban alapvetően a nyelvi jelentések körébe tartozó kérdésekben döntenek úgy, hogy e mögött tételes szemantikai tanulmányok vagy dokumentált kutatások nem állnak. Ezt a 8 Az eredetiben: You must not be swayed by mere sentiment, conjecture, sympathy, passion, prejudice, public opinion or public feeling. A kisebbségi vélemény ezt tagadta. Az adott esetben a bíró által az esküdtszéknek adott utasításáról volt szó, amelynek lehetséges (félre)értelmezésére hivatkozva a halálra ítélt vádlott fellebbezett, végső soron sikertelenül. (SOLAN 1990). A cikk másolatáért Kontra Miklósnak tartozom köszönettel. 698 Kenesei István Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program konklúziót pedig (a terjedelmi korlátok miatt) anélkül vonhattuk le, hogy tanulmányoztuk volna a nyelvi bűncselekmények kérdéskörét, amelyek esetében még pregnánsabban nyilvánul meg a bírónak a nyelvi kérdésekben mutatott döntésképessége és a nyelvész szakértőkre való hivatkozás mellőzése. Nem kétséges, hogy a kijelentések (mondatok, közlések stb.) jelentése meghatározásának a mindennapi életben tapasztalt gyakorlata a jogrendszeren belül sokkal élesebb körvonalakkal jelentkezik, mert fontos következményekkel járó döntések múlnak rajta. A jog rendszerében, gyakorlatában a denotátumok körének egyértelmű és kétségbevonhatatlan meghatározásának érdekében a nyelvi megnyilatkozások jelentését a lehető legnagyobb mértékben egyértelművé és ugyanakkor a jogi kategóriák számára értelmezhetővé, összehasonlíthatóvá kell tenni. A jelentések alakításának és összehasonlításának ez a folyamata a jogi szemantika területe, amelynek kutatása nyelvészek, jogelmélettel foglalkozó kutatók és nyelv lozófusok feladata lehet a jövőben. IRODALOM BÁNKI D Beszédaktusok, jogi aktusok és emberi jogok. PhD-értekezés. Budapest: ELTE. BÁNKI D Beszédaktus-típusok a jogértelmezés folyamatában. In Farkas K. Orthmayr I. (szerk.): Bölcselet és analízis. Budapest: ELTE Eötvös Kiadó GYÖRGYI K. WIENER A. I (szerk.): A Büntető Törvénykönyv magyarázata. I II. Budapest: Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó. KONTRA M Nyelv és jog. In Kiefer F. (szerk.): A magyar nyelv kézikönyve. Budapest: Akadémiai Kiadó A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának határozatai: MALEY, Y The Language of the Law. In Gibbons, J. (ed.): Language and the Law. London: Longman SHUY, R. W Language Crimes. Oxford: Blackwell. SHUY, R. W The Language of Confession, Interrogation, and Deception. Thousand Oaks: Sage Publications. SOLAN, L Does the Legal System Need Experts in English Syntax? In The Language Scientist as Expert in the Legal Setting. Issues in Forensic Linguistics. New York: The New York Academy of Sciences SOLT K Jogi logika I II. Budapest: Seneca Kiadó. SZABÓ M Szó szerint... A jog és nyelv interferenciájáról. In Szabó M. Varga Cs. (szerk.): Jog és nyelv. Budapest: PPKE Hasonló dokumentumok
Kenesei István Jogi szemantika: problémafelvetés és kutatási program 1 1. Bevezetés A kísérletnek, amelyet e dolgozat valósít meg, az a végsı célja, hogy egy új kutatási területet jelöljünk ki, melyet Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.335/2003/16. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 27. napján és 2004. évi május hó 25. napján tartott nyilvános Részletesebben Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése. Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu
Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu Témák Az igazságügyi szakértői módszertani levelek és a szakértés minősége Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben A legfőbb ügyész 103/1968. száma. a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után.
LEGFŐBB ÜGYÉSZ 10-1720/68 Ig. 2527/1968. szám A legfőbb ügyész 103/1968. száma k ö r l e v e l e a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után. I. A szabálysértésekről Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben Egyesült Királyság. 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Egyesült Királyság Anglia és Wales 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben III. AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS 2012. ÁPRILIS 17-I ÜLÉSÉN HOZOTT HATÁROZATAI
III. AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS 2012. ÁPRILIS 17-I ÜLÉSÉN HOZOTT HATÁROZATAI 14/2012. (IV. 17.) OBT határozat a Szervezeti és működési szabályzat elfogadásának időpontjáról Az Országos Bírói Tanács a végleges Részletesebben Áldozatokat tájékoztató és tanácsadó szolgálat (Victim Information and Advice service, VIA)
Áldozatokat tájékoztató és tanácsadó szolgálat (Victim Information and Advice service, VIA) Tájékoztató a bírósági eljárás menetéről A kiadványunkban található információ más nyelven és formátumban is Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 5 AJÁNLÓ... 11 EL SZÓ... 13 A BTK. ÁLTALÁNOS RÉSZÉHEZ... 15 1.) A BÜNTET TÖRVÉNY HATÁLYA, A KÉS BBI BÜNTET TÖRVÉNY VISSZAMEN LEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI. 16 1/1999. Büntet Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei Dr. Mikló Katalin SZTNH Szabadalmi Fórum 2014. április 23. Jogszabályi háttér Megsemmisítési eljárás - feltételei (Szt. 42. ) - eljárási szabályok (Szt. 80., Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben Értékelési útmutató a középszintű szóbeli vizsgához. Angol nyelv
Értékelési útmutató a középszintű szóbeli vizsgához Angol nyelv Általános jellemzők FELADATTÍPUS ÉRTÉKELÉS SZEMPONTJAI PONTSZÁM Bemelegítő beszélgetés Nincs értékelés 1. Társalgási feladat: - három témakör Részletesebben KORRUPCIÓ ÉS TI AKADÉMIA IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS. Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék
KORRUPCIÓ ÉS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS TI AKADÉMIA Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék corruption is the prize" A KORRUPCIÓ TAPASZTALÁSA VARGA GERGELY ÜGYÉSZ ESETE 2011. nov. Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben HENT Konferencia. Magyar Bíróképző Akadémia 2011. április 8.
HENT Konferencia Magyar Bíróképző Akadémia 2011. április 8. Jogalkalmazók ismeretinek fejlesztése az OIT határozott az intézményesített bírói továbbképzésről az informatikai terület éppen ide illik; Az Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.185/2003/10. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 13. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta Részletesebben Középszintű szóbeli érettségi vizsga értékelési útmutatója. Olasz nyelv
Középszintű szóbeli érettségi vizsga értékelési útmutatója Olasz nyelv FELADATTÍPUS ÉRTÉKELÉS SZEMPONTJAI PONTSZÁM Bemelegítő beszélgetés 1. Társalgási feladat/interjú: három témakör interakció kezdeményezés Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a) Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2016. április 18. 2016. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3073/2016. (IV. 18.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 442 3074/2016. (IV. Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben Kérem szíveskedjék megjelölni, hogy a pályázathoz mely dokumentumokat csatolta.
2010. évi 5. számú szabályzata a bírósági fogalmazók felvételi versenyvizsgájának részletes szabályairól szóló 2007. évi 5. számú OIT szabályzat módosításáról Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (a Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben Deres Petronella Domokos Andrea. Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján
Deres Petronella Domokos Andrea Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y s o r o z a t Károli Gáspár Református Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben Droghelyzet és jogi szabályozás. Molnár András r. őrnagy Tapolcai Rendőrkapitányság
Droghelyzet és jogi szabályozás Molnár András r. őrnagy Tapolcai Rendőrkapitányság Kábító hatású anyagok kábítószerek ( marihuána, extasy, speed, kokain, heroin ) új pszichoaktív anyagok ( C listás anyagok Részletesebben A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA
A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA Tartalomjegyzék I. fejezet Bevezető rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belső szabályzatok összefüggése II. fejezet III. Részletesebben Az Alaptörvény módosításai
Gáva Krisztián Az Alaptörvény módosításai Az Alaptörvény öt módosítását a közjogi rendszer törvényi részleteinek kimunkálása során felvetődött jogi és társadalmi problémák, valamint egyes európai intézmények Részletesebben ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE. 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 12/2014. (VII. 11.) OBH utasítása Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára. Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival. Betlen Anna-Pap Enikő
MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival Betlen Anna-Pap Enikő Húsz éve dolgozom bíróként, de az igazat megvallva én magam Részletesebben Mondd meg, mit hallasz, és megmondom, ki vagy
Mondd meg, mit hallasz, és megmondom, ki vagy Mády Katalin MTA Nyelvtudományi Intézet 2013. április 25. Mády (mady.katalin@nytud.hu) Mmmh ém kv 2013. április 25. 1 / 16 Nyelvi innova cio Lehet Nyugatina Részletesebben EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz
Hungarian EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz Önnek joga van ezt a jogairól tájékoztató levelet fogva tartása alatt magánál tartani. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Kábítószeres bűnözés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Kábítószeres bűnözés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A kábítószerek kapcsolata a bűnözéssel Visszaélés kábítószerrel (BTK 282-282/C) - fogyasztói magatartás - terjesztői magatartás Kábítószer megszerzése érdekében Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben KOVÁCS BÉLA, MATEMATIKA I.
KOVÁCS BÉLA, MATEmATIkA I. 1 I. HALmAZOk 1. JELÖLÉSEk A halmaz fogalmát tulajdonságait gyakran használjuk a matematikában. A halmazt nem definiáljuk, ezt alapfogalomnak tekintjük. Ez nem szokatlan, hiszen Részletesebben A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Kőszeg Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek és hungarikumok gondozásáról szóló 2012. évi XXX. törvény Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Gyakorlati kérdések az adóellenőrzésekkel kapcsolatban Adóellenőrzés folyamata az Adózás rendjéről szóló törvény (ART.) tükrében. Az adóhatóság és az adózó jogai és kötelezettségei az adóellenőrzés során. Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal Gyermekbarát Igazságszolgáltatás Munkacsoportjának tevékenysége kérdések és új irányok
Az Országos Bírósági Hivatal Gyermekbarát Igazságszolgáltatás Munkacsoportjának tevékenysége kérdések és új irányok Magyarország Kormánya 2012-ben meghirdette a Gyermekbarát Igazságszolgáltatás évét. Ezzel Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1
EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1 Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, Részletesebben /Vajdaság Autonóm Tartomány Hivatalos Lapja, Újvidék, 2003. május 22, 8. szám/
/Vajdaság Autonóm Tartomány Hivatalos Lapja, Újvidék, 2003. május 22, 8. szám/ A nemzeti kisebbségek jogainak és szabadságjogainak a védelméről szóló törvény (A JSZK Hivatalos Lapja, 11/02. szám) 1. szakaszának Részletesebben TÉLETEK K S TEREOT O ÍPI P ÁK K iv an n a k é k pe p n?
ELŐÍTÉLETEK SZTEREOTÍPIÁK Ki van a képen? Előzetes megállapítás Egyediségünkben rejlik erőnk egyik forrása: nincs két ember, aki tökéletesen egyforma lenne... Mivel nem pontosan egyformán szemléljük a Részletesebben JAVASLATOK AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV GYŰLÖLET-BŰNCSELEKMÉNYEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁSÁRA - e javaslatcsomag az Országgyűléshez benyújtott T/6958 sz. törvényjavaslat vonatkozásában készült 2012. május Részletesebben Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény és más büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról
58B2007. évi XXVII. törvény 59Ba Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény és más büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról 0B9. (1) A Btk. 261. -ának (4)-(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezések Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 7. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005-RE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 5.9.2005 COM(2005)419 végleges 7. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005-RE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ ÁLTALÁNOS BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI Részletesebben S atisztika 2. előadás
Statisztika 2. előadás 4. lépés Terepmunka vagy adatgyűjtés Kutatási módszerek osztályozása Kutatási módszer Feltáró kutatás Következtető kutatás Leíró kutatás Ok-okozati kutatás Keresztmetszeti kutatás Részletesebben Online alternatív vitarendezés
Online alternatív vitarendezés Szőke Gergely László XI. Infokommunikációs Szakmai Nap - Elektronikus eljárások 2010. április 16. Az online vitarendezésről Fogalma Alternatív vitarendezési megoldások részben Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben 1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. 2. dia. 3. dia. Kiegészítő cím: és szabálysértési. Jogszabályi háttér
1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. dr. Jásper András előadása 2008. november 28. 1 2. dia Kiegészítő cím: és szabálysértési dr. Jásper András előadása 2008. november Részletesebben SZAKIRÁNYÚ TOVÁBBKÉPZÉSBEN. A kriminalisztika elméleti kérdései
SZAKIRÁNYÚ TOVÁBBKÉPZÉSBEN A kriminalisztika elméleti kérdései félévben 14 órában kerül sor. A tantárgy kreditértéke: 3 pont 1. téma: Bevezetés a kriminalisztikába 2. téma: A kriminalisztikában alkalmazott Részletesebben BESZERZÉSI SZABÁLYZAT
Aszód Város Önkormányzata Átdolgozott Szabályzat (4. pályázati elem) BESZERZÉSI SZABÁLYZAT Készítette: CONTROLL Holding Tanácsadó Zrt. Közigazgatási Igazgatósága 2014. október 1 A gazdaság verseny tisztaságának Részletesebben Összefoglaló a 2014. évi ügyészségi fogalmazói pályázatról
Összefoglaló a 2014. évi ügyészségi fogalmazói pályázatról I. A pályázati felhívás és az előszűrés Az Ügyészségi Közlöny 2014. évi 6. számában megjelent 20 ügyészségi fogalmazói álláshelyre szóló pályázati Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Petíciós Bizottság KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság 2009 25.11.2008 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Cédric Callens, luxemburgi állampolgár által benyújtott 0080/2008. számú petíció az Európai Bizottság által Részletesebben T/17968/10. szám. Az Országgyűlés. a j á n l á s a
T/17968/10. szám Az Országgyűlés Kulturális és sajtó bizottságának Alkotmány- és igazságügyi bizottságának Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának Önkormányzati bizottságának a j á n l á s Részletesebben Borbás Gabriella Dóra bibliográfiája
Borbás Gabriella Dóra bibliográfiája Tudományos munkássága a Magyar Tudományos Művek Tárában: https://vm.mtmt.hu//search/slist.php?lang=0&authorid=10023178 Könyv A Biblia mint kommunikációs tankönyv. Vince Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben Az internet használatának bűnmegelőzési, és bűnügyi aspektusai, fiatalok és gyermek internet használati szokásai 2014.
Az internet használatának bűnmegelőzési, és bűnügyi aspektusai, fiatalok és gyermek internet használati szokásai 2014. Kiskorú elkövetők országosan, Budapesten ENYÜBS2013 Erőszakos jellegű bűncselekmények Részletesebben 1./ A szociális ellátásokról szóló rendelet módosítása. Előadók: Veszner József körjegyző
J e g y z ő k ö n y v Készült Ötvöskónyi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2011. május 19.-i üléséről. Jelen vannak: Pusztai László polgármester, Szabó Istvánné, Maróti János, Farkas László és Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS. A Miskolci Közjegyzői Kamara Elnöksége pályázatot hirdet. Ózd székhelyű közjegyzői állás betöltésére.
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A Miskolci Közjegyzői Kamara Elnöksége pályázatot hirdet Ózd székhelyű közjegyzői állás betöltésére. A közjegyzői állásra azok pályázhatnak, akik a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. Részletesebben A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében
J / 11282 A KÚRIA ELNÖKE 2013. El. II. A. 4/1. szám A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében 2 TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Az előadás módszerének hatása a közlés hatékonyságára, a közönség szimpátiájának elnyerésére és az énhatékonyság
Az előadás módszerének hatása a közlés hatékonyságára, a közönség szimpátiájának elnyerésére és az énhatékonyság érzésére az SZTE Pszichológiai Intézetének minikonferenciáján Hallgató Emese 2012. május Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó. 2012. évi bűnözésről
T Á J É K O Z T A T Ó a 2012. évi bűnözésről Kiadja: Belügyminisztérium Koordinációs és Statisztikai Osztály, valamint a Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály ISSN 1217-0046 - 3 - I. A BŰNÖZÉS TERJEDELME Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben Észrevételek az új Büntető törvénykönyvről szóló Előterjesztés egyes rendelkezéseihez
Mészáros Ádám büntetőjogász, szabályozási szakjogász, Országos Kriminológiai Intézet tudományos munkatárs Magyar Jog- és Államtudományi Társaság alapító tag Észrevételek az új Büntető törvénykönyvről szóló Részletesebben ISMERETEK A SIKETEKRŐL ÉS A JELNYELVRŐL
ISMERETEK A SIKETEKRŐL ÉS A JELNYELVRŐL CSÖMÖR KÁROLY HALLATLAN ALAPÍTVÁNY Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. OKTÓBER 16. TÉMÁK A hallássérülés fogalma Siketek Részletesebben Tárcrv : Tájékoztatás nyomozás megszüntetéséről
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése Z/JZ/M/2J009. Budapest, MMAz BUDAPEST FŐVÁROS X. kerület KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE ^ ^ ^ ^ ^ j / Tárcrv : Tájékoztatás Részletesebben A 2010. évi Kozma Sándor tudományos pályázaton díjazottak
A 2010. évi Kozma Sándor tudományos pályázaton díjazottak A 2010. évben a Kozma Sándor emlékére meghirdetett tudományos pályázaton a következő pályázók részesültek elismerésben: Büntetőjogi témakörben, Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.197/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi június hó 24. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása. Katonai ügyszak
6. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 6.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása Katonai ügyszak 1. Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK 15. 16. 18. 20. 21. 24. 26. 30. 33. 36. 41. 44. 45. 48. 50. 52.
TARTALOMJEGYZÉK 1. A büntető törvény hatálya, a büntető törvény visszamenőleges hatályának szabályai...6 2. A bűncselekmény törvényi fogalma, a bűntett és a vétség...6 4. Egység, többség, halmazat. A törvényi Részletesebben Minta. Javítási-értékelési útmutató az emelt szintű írásbeli vizsgához. Íráskészség
Javítási-értékelési útmutató az emelt szintű írásbeli vizsgához Íráskészség Az írásfeladatok értékelése központilag kidolgozott analitikus skálák segítségével történik. Ez az értékelési eljárás meghatározott Részletesebben Anyssa. Távolsági hívás Avagy Üzen a lélek
-1- -2- -3- -4- 3/2013 BJE: I. 1 Az emberölés elhatárolása az élet és testi épség elleni egyéb bűncselekményektől Magyarország Alaptörvényének II. Cikke alapvetésként rögzíti, hogy mindenkinek joga van Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás kölcsön, hitelt érdemlő bizonyíték Kfv.I.35.496/2006/4.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Lampé Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Lampé Zoltán ügyvéd) által képviselt felperes Részletesebben a munkaerőpiac számos szegmensében egyaránt szükségszerű a használata (Szabó
Szakmai és kommunikációs kompetencia a spontán beszédben Erdős Klaudia Nyelvtudományi Doktori Iskola Alkalmazott nyelvészet program ELTE BTK Bevezetés Kompetencia = alkalmasság, hozzáértés Latin competo Részletesebben A 2011. évi LXXXIX. törvény 23. -a új fejezettel - XXVIII/A - bővítette ki a Büntetőeljárási
Tájékoztató az újságírók részére a kiemelt jelentőségű ügyekkel kapcsolatban: A Be. módosítás főbb elemei Illetékesség A törvénymódosítás nyomán a kiemelt jelentőségű ügyekben (Be. 554/B.) a nyomozás lezárultát Részletesebben A NEMI ERKÖLCS ELLENI ERÕSZAKOS BÛNCSELEKMÉNYEK HATÁLYOS SZABÁLYOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS NÉHÁNY PROBLÉMÁRÓL. TÓTH ÁRON LÁSZLÓ doktorandusz (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare III. 2007/4. 235 250. A NEMI ERKÖLCS ELLENI ERÕSZAKOS BÛNCSELEKMÉNYEK HATÁLYOS SZABÁLYOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS NÉHÁNY PROBLÉMÁRÓL doktorandusz (PPKE JÁK) A nemi erkölcs elleni erõszakos Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria Bíróság Bíróság


text:
A kártalanítás és a feltételes szabadságra bocsátás feltételei - A Kúria 2020. évi joggyakorlat-elemzési tárgykörei | hírek | Jogi Fórum
2020.01.21. Jogi Fórum / Kúria
A szakértői grémiumok felállításáról a Kúria elnöke döntött. Darák Péter felkérte a csoportok vezetőit hipotéziseik kidolgozására és az elemzői munkában részt vevők megnevezésére. A kutatásba bírák, a társ-hivatásrendek és a kapcsolódó tudományterületek képviselői vonhatók be. A csoportok vezetői a Kúria márciusi Teljes Ülésén ismertetik hipotéziseiket.
A bírósági joggyakorlat-elemző csoport feladata a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény (Bszi.) értelmében az ítélkezési gyakorlat vizsgálata, bírósági döntések elemzése. A vizsgálati tárgyköröket a Kúria elnöke határozza meg évente. A joggyakorlat-elemző csoport a vizsgálat eredményéről összefoglaló véleményt készít. E vélemények a Kúria honlapján ITT olvashatóak.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Trócsányi László: továbbra sincs egyetértés az európai ügyészség létrehozásának kérdésében | Magyar Idők	Trócsányi László: továbbra sincs egyetértés az európai ügyészség létrehozásának kérdésében | Magyar Idők
Belföld	A cikk emailben történő elküldéséhez kattintson ide, vagy másolja le és küldje el ezt a linket: http://magyaridok.hu/belfold/trocsanyi-laszlo-tovabbra-sincs-egyetertes-az-europai-ugyeszseg-letrehozasanak-kerdeseben-1363699/
2017. január 27. péntek 16:38
2017. 01. 27. 20:47
MTI	Továbbra sincs egyetértés az európai uniós tagállamok között az európai ügyészség létrehozásának kérdésében, az uniós állam- és kormányfők megerősített együttműködésről dönthetnek márciusban – mondta el az uniós igazságügy miniszterek pénteki máltai informális tanácskozásán tartózkodó Trócsányi László az MTI-nek telefonon. Az igazságügy-miniszter egy belga napilapban pénteken megjelent írásában az Emberi Jogok Európai Bíróságának céljait illetően párbeszédet szorgalmazott.	A miniszter elmondta: miután továbbra sincs egyhangú támogatottsága az európai ügyészség (EPPO) létrehozására irányuló kezdeményezésnek, a máltai tanácskozáson eldőlt, hogy az európai uniós állam- és kormányfők várhatóan márciusi ülésén megvitatják, hogy a tagállamok egy része közötti, úgynevezett megerősített együttműködés keretében létrejöjjön-e az új intézmény.
Trócsányi László hozzátette:
Svédország, Hollandia, Lengyelország és Magyarország jelezte, hogy a jelenlegi formájában nem támogatja az európai ügyészség létrehozásáról szóló jogszabály-tervezetet.
Több másik ország még nem döntött arról, hogy részt venne-e a megerősített együttműködésben, Nagy-Britannia, Dánia és Írország pedig jelenleg sem vesz részt a bel- és igazságügyi együttműködésnek ezen a területén.
Magyarország egyetért azzal, hogy az EU pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények ellen fel kell lépni, de ez az Eurojust feladatai között is szerepel. Magyarország elkötelezett a korrupció elleni harc mellett európai és nemzeti szinten egyaránt, ám az európai ügyészségről szóló kezdeményezést a jelenlegi formájában nem tudja támogatni
A tanácskozás margóján Észtország kezdeményezést tett a volt szocialista országok felé a kommunista rezsimek bűncselekményeit vizsgáló – nemzetközi szervezet megvalósítására. Észtország szeretné hamarosan megkezdeni az előkészítő munkálatokat szakértői szinten. Trócsányi László elmondta: felhívta a figyelmet arra, hogy Prágában központtal már megalakult az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja, de hangsúlyozta az is, hogy Magyarország elkötelezett a kommunista rezsimek bűncselekményeinek kivizsgálása mellett. „Ez történelmi kötelezettség is” – jelentette ki.
Nagyon fontos a téma megismertetése a fiatalokkal, ha pedig újabb bűncselekmények kerülnek napvilágra, azokat ki kell vizsgálni – fejtette ki. Az együttműködésbe Észtország a másik két balti államot (Litvániát és Lettországot), a visegrádi országokat (Magyarországot, Szlovákiát, Csehországot és Lengyelországot), valamint Bulgáriát és Romániát hívta meg.
Az egyre több bírálat miatt párbeszédre van szükség az EJEB hatásköréről
Trócsányi László A strasbourgi bíróság a bírálatok középpontjában című cikkében arra hívta fel a figyelmet, hogy amíg az emberi jogi bíróság döntéseit sokan „csalhatatlan iránytűnek” tartják, addig mások erős hangvételű bírálatokat fogalmaznak meg vele szemben.
A miniszter többek között egy francia példát emelt ki, amelyben a bíróság azért marasztalta el Franciaországot, mert a francia hatóságok nem adtak engedélyt egy két férfiből álló házaspárnak, hogy egy béranya által megszült gyermeket örökbe fogadjanak. Párizs válaszában az emberi jogi bíróság reformját sürgette azt is kilátásba helyezve, ha a tagországok nem értenek egyet a reform ötletével, Franciaország megszünteti tagságát.
Az Európa Tanács égisze alatt működő bíróság az emberi jogokat rögzítő Emberi Jogok Európai Egyezményében foglalt alapelvek alapján mond ítéletet országok felett. Határozatainak jelentősége, hogy azok jogi következményekkel járhatnak, de politikai jelentést is hordozhatnak egy országra nézve.
Trócsányi László szerint a bíróság olyan regionális testület, amely emberi jogi normákat akar meghatározni a hozzá tartozó 47 tagállam számára.
Némelyek véleménye szerint ahelyett, hogy feladatát betöltve minimális követelményeket határozna meg, általánosítani akarja az emberi jogokat úgy, hogy nem veszi figyelembe a szubszidiaritás elvét, sem az egyes országok történelmi és kulturális gyökereit.
Mivel különbség van egyes államok problémái között – terrorizmus vagy gazdasági válság -, a megoldások is változhatnak. Az egységesítés tehát korlátozást jelent
Az igazságügy-miniszter Bertrand Mathieu-t, a nemzetközi alkotmányjogi szövetség alelnökét idézte, aki szerint léteznek közös európai értékek, ugyanakkor a nemzeti gyökerek és demokratikus legitimáció nélküli bíróságnak nem lenne szabad megfeledkeznie az egyes országok saját értékeiről.
A miniszter példaként Magyarország esetét említette, amelyben
a strasbourgi bírák nem vették kellőképpen figyelembe a szimbólumok rendszerváltás előtti jelentését egy, a vörös csillag viselésével kapcsolatos eset vizsgálatakor.
A migráció esetében pedig a bíróság ítélkezési gyakorlata „úgy tűnik, nem tükrözi a valóságot, amellyel az egyes államok szembesülnek” – fogalmazott.
Aláhúzta ugyanakkor, „visszalépés lenne, ha nem ismernénk el a bíróság minimumkövetelményeit az emberi jogokra vonatkozóan”. A túlzott szabványosítás továbbra sem helyes, párbeszédre van szükség. Párbeszédre a tagállamok kormányai és a bíróság, illetve az Európa Tanács és az illetékes szervek között – írta.
„Csak a kölcsönösségen alapuló párbeszéd vezethet eredményre” – hangsúlyozta Trócsányi László.
BelgiumEmberi Jogok Európai BíróságaEPPOEurópai ÜgyészségjogMagyarországOLAFTrócsányi László	Kiemelt

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 38, 2017. február 6.
C-127/15. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2016. december 8-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Verein für Konsumenteninformation kontra INKO, Inkasso GmbH (Előzetes döntéshozatal — 2008/48/EK irányelv — Fogyasztóvédelem — Fogyasztói hitel — A 2. cikk (2) bekezdésének j) pontja — Átütemezési megállapodások — Költségmentes halasztott fizetés — A 3. cikk f) pontja — Hitelközvetítők — A hitelezők nevében eljáró behajtó társaságok)
C-208/15. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2016. december 8-i ítélete (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Stock ‘94 Szolgáltató Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-dunántúli Regionális Adó Főigazgatósága (Előzetes döntéshozatal — Hozzáadottérték-adó — 2006/112/EK irányelv — Integrátori együttműködés — Finanszírozás nyújtása és a mezőgazdasági termeléshez szükséges forgóeszközök értékesítése — Egységet képező és összetett szolgáltatás — Különálló és független szolgáltatások — Fő- és mellékszolgáltatás)
C-453/15. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2016. december 8-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A, B elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal — Adózás — Héa — 2006/112/EK irányelv — 56. cikk — A szolgáltatás teljesítési helye — A „hasonló jogok” fogalma — Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek átruházása)
C-532/15. és C-538/15. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (első tanács) 2016. december 8-i ítélete (az Audiencia Provincial de Zaragoza, Juzgado de Primera Instancia de Olot [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Eurosaneamientos SL, Entidad Urbanística Conservación Parque Tecnológico de Reciclado López Soriano, UTE PTR Acciona Infraestructuras SA, ArcelorMittal Zaragoza SA kontra ArcelorMittal Zaragoza SA (532/15), Francesc de Bolós Pi kontra Urbaser SA (C-538/15) (Előzetes döntéshozatal — A perbeli képviselők által nyújtott szolgáltatások — Díjszabás — Bíróságok — Az eltérés lehetetlensége)
C-553/15. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2016. december 8-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Undis Servizi Srl kontra Comune di Sulmona (Előzetes döntéshozatal — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — Szerződés közbeszerzési eljárás indítása nélkül történő odaítélése — Úgynevezett „in house” odaítélés — Feltételek — Hasonló ellenőrzés — A tevékenység lényeges részének végzése — Több települési önkormányzat tulajdonában lévő, köztőkéből álló ajánlattevő társaság — A nem részvényes települési önkormányzatok javára is végzett tevékenység — Nem részvényes hatóság által előírt tevékenység)
C-600/15. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2016. december 8-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Staatssecretaris van Financiën kontra Lemnis Lighting BV (Előzetes döntéshozatal — 2658/87/EGK rendelet — Vámunió és Közös Vámtarifa — Tarifális besorolás — Kombinált Nómenklatúra — 8539, 8541, 8543, 8548 és 9405 vámtarifaszám — Fénykibocsátó diódás lámpa (LED-lámpa))
C-686/15. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 7-i ítélete (az Općinski sud u Velikoj Gorici [Horvátország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vodoopskrba i odvodnja d.o.o. kontra Željka Klafurić (Előzetes döntéshozatal — Környezet — 2000/60/EK irányelv — Az európai uniós fellépés keretei a vízpolitika terén — A vízszolgáltatások költségeinek megtérülése — A fogyasztó által fizetendő összeg kiszámítása — A tényleges fogyasztáshoz kötődő változó rész és az e fogyasztástól független átalányjellegű rész)
C-535/16. sz. ügy: A Tribunalul Specializat Mureș (Románia) által 2016. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Michael Tibor Bachman kontra FAER IFN SA
C-550/16. sz. ügy: A Rechtbank Den Haag (Hollandia) által 2016. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A, S kontra Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie
C-556/16. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2016. november 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Lutz GmbH kontra Hauptzollamt Hannover
C-571/16. sz. ügy: Az Administrativen sad Varna (Bulgária) által 2016. november 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nikolay Kantarev kontra Balgarska narodna banka
C-583/16. sz. ügy: A Cour d'appel de Versailles (Franciaország) által 2016. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Green Yellow Canet en Roussillon SNC kontra Enedis, SA
C-584/16. sz. ügy: A Cour d'appel de Versailles (Franciaország) által 2016. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Green Yellow Hyères Sup SNC kontra Enedis, SA
C-589/16. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Ausztria) által 2016. november 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Mario Alexander Filippi és társai
C-592/16. sz. ügy: A cour d'appel de Mons (Belgium) által 2016. november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Cabinet d’Orthopédie Stainier SPRL kontra État belge
C-612/16. sz. ügy: A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2016. november 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs
C-618/16. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Egyesült Királyság) által 2016. november 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rafal Prefeta kontra Secretary of State for Work and Pensions
C-619/19. sz. ügy: Az Oberverwaltungsgericht Berlin-Brandenburg (Németország) által 2016. november 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sebastian W. Kreuziger kontra Land Berlin
C-620/16. sz. ügy: 2016. november 29-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság
C-622/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-220/13. sz., Scuola Elementare Maria Montessori kontra Bizottság ügyben 2016. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Scuola Elementare Maria Montessori Srl által 2016. november 25-én benyújtott fellebbezés
C-623/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-220/13. sz., Scuola Elementare Maria Montessori kontra Bizottság ügyben 2016. szeptember 15-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2016. november 25-én benyújtott fellebbezés
C-624/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-219/13. sz., Ferracci kontra Bizottság ügyben 2016. szeptember 15-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2016. november 25-én benyújtott fellebbezés
C-638/16. sz. ügy: A Conseil du Contentieux des Étrangers (Belgium) által 2016. december 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X, X kontra État belge
C-640/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-382/15. sz., Greenpeace Energy eG kontra Európai Bizottság ügyben 2016. szeptember 26-án hozott végzése ellen a Greenpeace Energy eG által 2016. december 9-én benyújtott fellebbezés
C-659/16. sz. ügy: 2016. december 20-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Európai Unió Tanácsa
T-199/04. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Gul Ahmed Textile Mills kontra Tanács („Dömping — Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatala — Az eljáráshoz fűződő érdek — A vizsgálat megindítása — Számtanilag képzett rendes érték — Nyilvánvaló értékelési hiba — Védelemhez való jog — Indokolási kötelezettség — Tárgyalás keretében való meghallgatáshoz való jog — A rendes érték és az exportár összehasonlítása — Importköltségek visszatérítése — Kiigazítás — Kár — Okozati összefüggés — WTO-jog”)
T-169/08. RENV sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – DEI kontra Bizottság („Verseny — Erőfölénnyel való visszaélés — A görög lignitértékesítési piac és nagykereskedelmi villamosenergia-piac — Az EK 82. cikkel összefüggésben értelmezett EK 86. cikk (1) bekezdésének megsértését megállapító határozat — Az állami lignitlelőhelyekre vonatkozó kitermelési jogok valamely közvállalkozásnak történő biztosítása vagy fenntartása — Az érintett piacok meghatározása — Esélyegyenlőtlenség fennállása — Indokolási kötelezettség — Jogos bizalom — Hatáskörrel való visszaélés — Arányosság”)
T-421/09. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – DEI kontra Bizottság („Verseny — Erőfölénnyel való visszaélés — A görög barnaszén-értékesítési piac és nagykereskedelmi villamosenergia-piac — Az EK 82. cikkel együtt értelmezett EK 86. cikk (1) bekezdésének megsértéséből eredő versenyellenes hatások kiigazítására irányuló egyedi intézkedések megállapításáról szóló határozat — Az EK 86. cikk (3) bekezdése — Indokolási kötelezettség — Arányosság — Szerződési szabadság”)
T-112/13. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Mondelez UK Holdings & Services kontra EUIPO – Société des produits Nestlé (Csokoládétábla formája) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Térbeli védjegy — Csokoládétábla formája — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — Használat révén szerzett megkülönböztető képesség — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja — A 207/2009 rendelet 52. cikkének (1) és (2) bekezdése”)
T-177/13. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – TestBioTech és társai kontra Bizottság („Környezet — Géntechnológiával módosított termékek — MON 87701 x MON 89788 géntechnológiával módosított szójabab — A forgalomba hozatalt engedélyező határozat belső felülvizsgálata iránti kérelem mint megalapozatlan elutasítása — Indokolási kötelezettség — Nyilvánvaló értékelési hiba”)
T-466/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Spanyolország kontra Bizottság („Vámunió — Tonhalból készülő termékek Salvadorból származó behozatala — Behozatali vámok utólagos beszedése — Behozatali vámok beszedésének mellőzése iránti kérelem — A 2913/92/EGK rendelet 220. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 236. cikke — A megfelelő ügyintézéshez való jog a 2454/93/EGK rendelet 872a. cikke keretében — Az illetékes hatóságok észszerűen nem észlelhető hibája”)
T-548/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Spanyolország kontra Bizottság („Vámunió — Tonhalból készülő termékek Ecuadorból származó behozatala — Behozatali vámok utólagos beszedése — Behozatali vámok beszedésének mellőzése iránti kérelem — A 2913/92/EGK rendelet 220. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 236. cikke — A Hivatalos Lapban közzétett, importőröknek szóló közlemény — Jóhiszeműség — A behozatali vámok elengedése iránti kérelem — A 2913/92/EGK rendelet 239. cikke”)
T-758/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Infineon Technologies kontra Bizottság („Verseny — Kartellek — Intelligens kártyák memóriachipje — Az EUMSZ 101. cikk megsértését megállapító határozat — Érzékeny kereskedelmi információk cseréje — Védelemhez való jog — Cél általi jogsértés — Bizonyítás — Elévülés — Egységes és folyamatos jogsértés — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Az eladások értéke”)
T-762/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Philips és Philips France kontra Bizottság („Verseny — Kartellek — Intelligens kártyák memóriachipje — Az EUMSZ 101. cikk megsértését megállapító határozat — Érzékeny kereskedelmi információk cseréje — Cél általi jogsértés — Egységes és folyamatos jogsértés — A megfelelő ügyintézés elve — Gondossági kötelezettség — Bizonyítás — A 2006. évi engedékenységi közlemény — Vitarendezési közlemény — Elévülés — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Az eladások értéke”)
T-808/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Spanyolország kontra Bizottság („Állami támogatások — Digitális televíziózás — A szárazföldi digitális televíziózás Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő előmozdítása érdekében nyújtott támogatás — A támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — A vállalkozás fogalma — Gazdasági tevékenység — Előny — Általános gazdasági érdekű szolgáltatás — A verseny torzítása — Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja — Gondossági kötelezettség — Ésszerű határidő — Jogbiztonság — Egyenlő bánásmód — Arányosság — Szubszidiaritás — Információhoz való jog”)
T-37/15. és T-38/15. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Abertis Telecom Terrestre és Telecom Castilla-La Mancha kontra Bizottság („Állami támogatások — Digitális televíziózás — A szárazföldi digitális televíziózás Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő előmozdítása érdekében nyújtott támogatás — A támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — A vállalkozás fogalma — Gazdasági tevékenység — Előny — Általános gazdasági érdekű szolgáltatás — A verseny torzítása — Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja — Új támogatások”)
T-212/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Aldi kontra EUIPO – Miquel Alimentació Grup (Gourmet) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A Gourmet európai uniós ábrás védjegy bejelentése — GOURMET és Gourmet korábbi nemzeti szó- és ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A megjelölések hasonlósága — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
T-227/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Redpur kontra EUIPO – Redwell Manufaktur (Redpur) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A Redpur európai uniós szóvédjegy bejelentése — A redwell INFRAROT HEIZUNGEN korábbi európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
T-330/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Keil kontra EUIPO – NaturaFit Diätetische Lebensmittelproduktion (BasenCitrate) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — BasenCitrate európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja”)
T-366/15. P. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 14-i ítélete – Todorova Androva kontra Tanács és társai („Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Előléptetés — 2011. évi előléptetési eljárás — Az előléptethető tisztviselők listájára való felvétel mellőzése — A kereset első fokon történő elutasítása — A személyzeti szabályzat 45. cikke — Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás 4. szakasza — Indokolási kötelezettség — Bizonyítási teher — Az ügy érdemében eljáró bíróság vizsgálati kötelezettsége — Jogellenességi kifogás — A panasz és az uniós bíróság előtt indított kereset összhangjának szabálya”)
T-391/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Aldi kontra EUIPO („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az ALDIANO európai uniós szóvédjegy bejelentése — Az ALDI korábbi európai uniós szóvédjegy — A korábbi védjegy tényleges használata — A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése — A 2868/95/EK rendelet 22. szabályának (3) bekezdése”)
T-529/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Intesa Sanpaolo kontra EUIPO (START UP INITIATIVE) („Európai uniós védjegy — A START UP INITIATIVE európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Indokolási kötelezettség — A 207/2009 rendelet 75. cikke”)
T-678/15. és 679/15. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete – Novartis kontra EUIPO (Egy szürke görbe ábrázolása és egy zöld görbe ábrázolása) („Európai uniós védjegy — Egy szürke görbét ábrázoló és egy zöld görbét ábrázoló európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség — A megjelölés egyszerűsége — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
T-716/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. november 9-i ítélete – Gallardo Blanco kontra EUIPO – Expasa Agricultura y Ganadería (Egy h-alakú zabla ábrája) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Egy h-alakú zabla ábrájából álló európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Korábbi európai uniós és spanyol ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — A korábbi védjegyek tényleges használata — A 270/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése — Összetéveszthetőség — A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
T-826/16. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2016. december 16-i végzése – Casasnovas Bernad kontra Bizottság („Fellebbezés — Közszolgálat — Szerződéses alkalmazottak — Határozatlan időre szóló szerződés megszüntetése — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya”)
T-746/16. sz. ügy: 2016. október 28-án benyújtott kereset – Andreassons Åkeri i Veddige AB és társai kontra Bizottság
T-778/16. sz. ügy: 2016. november 9-én benyújtott kereset – Írország kontra Bizottság
T-834/16. sz. ügy: 2016. november 29-én benyújtott kereset – QC kontra Európai Tanács
T-837/16. sz. ügy: 2016. november 28-án benyújtott kereset – Svédország kontra Bizottság
T-838/16. sz. ügy: 2016. november 30-án benyújtott kereset – BP kontra FRA
T-842/16. sz. ügy: 2016. november 30-án benyújtott kereset – Repower kontra EUIPO – repowermap (REPOWER)
T-843/16. sz. ügy: 2016. november 29-én benyújtott kereset – dm-drogerie markt kontra EUIPO – Digital Print Group O. Schimek (Foto Paradies)
T-844/16. sz. ügy: 2016. november 29-én benyújtott kereset – Alpirsbacher Klosterbräu Glauner kontra EUIPO (Klosterstoff)
T-848/16. sz. ügy: 2016. december 1-jén benyújtott kereset – Deichmann kontra EUIPO – Vans (V)
T-849/16. sz. ügy: 2016. december 4-én benyújtott kereset – PGNiG Supply & Trading kontra Bizottság
T-850/16. sz. ügy: 2016. november 30-án benyújtott kereset – QE kontra Eurojust
T-854/16. sz. ügy: 2016. december 5-én benyújtott kereset – Barata kontra Parlament
T-857/16. sz. ügy: 2016. december 5-én benyújtott kereset – Erdinger Weißbrau Werner Brombach kontra EUIPO (Egy nagy üvegpohár formája)
T-859/16. sz. ügy: 2016. december 7-én benyújtott kereset – Damn kontra EUIPO – Schlossbrauerei Au Hallertau Willibald Beck Freiherr von Peccoz (EISKELLER)
T-860/16. sz. ügy: 2016. december 6-án benyújtott kereset – Wirecard kontra EUIPO (mycard2go)
T-861/16. sz. ügy: 2016. december 7-én benyújtott kereset – C & J Clark International kontra Bizottság
T-862/16. sz. ügy: 2016. december 7-én benyújtott kereset – fritz-kulturgüter kontra EUIPO – Sumol + Compal Marcas (fritz-wasser)
T-863/16. sz. ügy: 2016. december 5-én benyújtott kereset – Le Pen kontra Parlament
T-869/16. sz. ügy: 2016. december 7-én benyújtott kereset – Wenger kontra EUIPO – Swissgear (SWISSGEAR)
T-873/16. sz. ügy: 2016. december 8-án benyújtott kereset – Groupe Canal + kontra Bizottság
T-878/16. sz. ügy: 2016. december 9-én benyújtott kereset – Karelia kontra EUIPO (KARELIA)
T-883/16. sz. ügy: 2016. december 16-án benyújtott kereset – Lengyel Köztársaság kontra Bizottság
T-884/16. sz. ügy: 2016. december 15-én benyújtott kereset – Multiconnect kontra Bizottság
T-885/16. sz. ügy: 2016. december 15-én benyújtott kereset – Mass Response Service kontra Bizottság
T-167/16. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 26-i végzése – Lengyelország kontra Bizottság
T-535/16. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 5-i végzése – McGillivray kontra Bizottság

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság