text:
1 P O L S K I F I A T 125p K L U B Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt A L A P S Z A B Á L Y A
2 A POLSKI FIAT 125p Klub alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989.évi II törvény, illetőleg Magyarország 2013.évi V. törvény, a Ptk-ról szóló -ai alapján a mai napon a Klub Alapszabályát az alábbi tartalommal fogadta el: Az Egyesület neve, székhelye és jogállása 1. A klub neve POLSKI FIAT 125p KLUB Rövidített neve: NAGYPOLSKI KLUB 2. A Klub székhelye: 2635 Vámosmikola, Május 1.u Működési formája: Egyesület 4. A Klub működési területe kiterjed Magyarország egész területére 5. A Klub jogi személy. I. Az Egyesület célja 1. Az Egyesület célja: Az Egyesület célja, hogy széles körben megismertesse a ma még Magyarországon fellelhető szocialista autótípusok közül a Polski Fiat 125p autócsalád megmaradt példányait, felkeltse az érdeklődést a veterán autók iránt. Az állag megóvásához, felújításához olyan szakmai segítségnyújtás, mellyel elérhető, hogy valóban eredeti formában maradjanak meg az utókor számára. A célok megvalósítása érdekében találkozók, bemutatók szervezése az ország egész területén. Baráti kapcsolatok kialakítása a gyártó ország hasonló klubjaival. Az Egyesület az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény alapján céljai elérése érdekében az alábbi közhasznú tevékenységeket végzi: - Tudományos tevékenység, kutatás: a technikai múlt kutatása, elemzések készítése. Jövőbeni előremutatás céljából tanulmányok készítése, szakemberek részvételével tájékoztató előadások szervezése. Közfeladat: együttműködés a középtávú tudomány-, technológia és innováció politikai stratégia kialakításában, a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló 2004.évi CXXXIV. törvény 5. (3) alapján. - Kulturális tevékenység: kiállítások, bemutatók szervezése az ország különböző pontjain, melynek keretében megismerhetőek a különböző népi szokások, hagyományok. Autós túrák szervezése keretében a nemzeti emlékhelyek megismertetése. Közfeladat: a helyi közművelődési tevékenység támogatása, a kulturális örökség helyi védelme a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló évi CLXXXIX. törvény 13. (1) 7. pontja alapján. - Kulturális örökség megóvása: épített és szellemi kulturális, valamint a technikai örökség védelme érdekében az állag megóvásához, felújításához szakmai segítségnyújtás, mely eredményeként eredeti formában maradjanak meg az utókor számára. Közfeladat: a
3 kulturális örökség helyi védelme a kulturális örökség védelméről szóló évi LXIV.törvény 5. (1), valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.évi CLXXXIX. törvény pontja alapján. -Nevelés, oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés: a fiatalok ismerjék meg a technikai múltat. Tájékoztató kiadványok készítésével segíteni a pályaválasztásukat, és a restaurátori szakma iránti elhivatottságukat, valamint a biztonságos közlekedésre nevelés. Közfeladat: szakiskolai, szakközépiskolai, gimnáziumi nevelés-oktatás a nemzeti köznevelésről szóló évi CXC. törvény (1) a-u pontja alapján. -Sport, a munkaviszonyban és a polgári jogi viszony keretében megbízás alapján folytatott sporttevékenység kivételével: szabadidős és tömegsportot segítő, önálló és kiegészítő programok szervezése, a szabadidő hasznos eltöltése érdekében túrák, kirándulások szervezése. Közfeladat: sport és szabadidősport támogatása a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.évi CLXXXIX. törvény 13.. (1) 15. pontja alapján. -Közrend, közlekedésbiztonság védelme: A közlekedési kultúra fejlesztése érdekében közlekedési ismereteket nyújtó előadások, vetélkedők túrák szervezése. Együttműködés a szakhatóságokkal a közlekedésbiztonság védelmében. Közfeladat: közrend, és közlekedésbiztonság védelme a Magyarország önkormányzatairól szóló 2011.évi CLXXXIX. törvény ,2,18. pontja alapján. -Euroatlanti integráció elősegítése: közérdekű regionális és inter regionális együttműködések erősítése elsősorban a gyártó országgal, ezen kívül mindazon országokkal, ahol jelenleg is megtalálhatóak a lengyel járműgyártás termékei.a cél érdekében nemzetközi szintű találkozók szervezése a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásairól szóló évi I. törvény 1. (1)pontja alapján. 2. Az egyesület fogalma (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy. (2) Egyesület nem alapítható gazdasági tevékenység céljára. (3) Az egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult. (4) Az egyesület vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat. 3. Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. Közvetlen politikai tevékenységnek minősül a pártpolitikai tevékenység, továbbá országgyűlési képviselői, megyei, fővárosi önkormányzati választáson jelölt állítása. Közvetlen politikai tevékenységnek minősül: párt érdekében végzett politikai tevékenység, az országgyűlési képviselői választáson történő jelöltállítás, a megyei, fővárosi önkormányzat képviselő-testületébe történő jelöltállítás, az Európai Parlament tagjának történő jelölés, a megyei jogú város képviselő-testületébe történő jelöltállítás, valamint a polgármester jelölése; nem minősül közvetlen politikai tevékenységnek a külön törvényben meghatározott nemzetiségi szervezet által a helyi, illetve nemzetiségi önkormányzati képviselői választáson történő jelöltállítás valamint a polgármester jelölése.
4 II. Az Egyesület tagjai 1. Az Egyesület tagja lehet az a természetes személy vagy szervezet, aki a jelen Alapszabályban foglalt egyesületi célokat elfogadja és tagfelvételi kérelmét az Elnökség felé benyújtja. A kérelemben nyilatkozatot kell tennie arra vonatkozóan, hogy a Klub létesítő okiratát ismeri és az Egyesület Alapszabályát, céljait, szellemiségét, értékrendjét és szokásait magára nézve kötelezően fogadja el. 2. A tag felvételével kapcsolatos döntés meghozatala a Közgyűlés hatáskörébe tartozik. A Közgyűlés a tag felvételének kérdésében egyszerű szótöbbségi határozattal dönt. A tagsági jogviszony a kérelem Közgyűlés által történő elfogadásával jön létre. 3. Az Egyesület Elnöksége köteles az egyesületi tagokról naprakész nyilvántartást vezetni. 4. A Közgyűlés egyszerű többségi döntéssel hozott határozattal tiszteletbeli tagnak kérhet fel olyan természetes személyeket, akiket arra érdemesnek tart. A tiszteletbeli tagság annak a jelölt általi írásbeli elfogadásával jön létre. A tiszteletbeli tagság az Egyesületben tagsági jogokat és kötelezettségeket nem keletkeztet. A tiszteletbeli tag is jogosult a Közgyűlésen részt venni, felszólalni, véleményét az adott kérdéssel kapcsolatban kinyilvánítani és javaslatot tenni, azonban vezető tisztségviselővé nem választható. 5. A jelen Alapszabályban a továbbiakban mindazon rendelkezéseknél, ahol a tag kifejezés szerepel, csupán az Egyesület rendes tagjait kell érteni, a tiszteletbeli tagokra vonatkozó eltérő rendelkezések mindig pontosan tartalmazzák a tiszteletbeli tag kifejezést. 6. Az egyesületi tagság megszűnik: (1) A tagsági jogviszony megszűnik a) a tag kilépésével; b) a tagsági jogviszony egyesület általi felmondásával; c) a tag kizárásával; d) a tag halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével. (2)A tag tagsági jogviszonyát az egyesület képviselőjéhez intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor, indokolás nélkül megszüntetheti. 7. Azt a tagot, aki valamely, az egyesületi tagságából eredő kötelezettségét ismételten vagy súlyosan megszegi, így különösen, ha lejárt esedékességű tagdíjat írásbeli felszólításra sem fizette be, illetőleg, ha az Egyesület céljával, szellemiségével vagy az Alapszabállyal össze nem egyeztethető magatartást tanúsít, kizárhatja. A kizárás szabálya: (1) A tagnak jogszabályt, az egyesület alapszabályát vagy közgyűlési határozatát súlyosan vagy ismételten sértő magatartása esetén a közgyűlés - bármely egyesületi tag vagy egyesületi szerv kezdeményezésére - a taggal szemben kizárási
5 eljárást folytathat le, ha az alapszabály a tisztességes eljárást biztosító szabályokat meghatározta. (2) A tag kizárását kimondó határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást. A kizáró határozatot a taggal közölni kell. (3) A Közgyűlés kizárást kimondó határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, az ellen bírósági felülvizsgálat kezdeményezhető. 9. A tiszteletbeli tagi címet a Közgyűlés minősített többségi határozattal, a jelenlevő, szavazati joggal rendelkező tagok legalább háromnegyedes szavazat-többségével jogosult megvonni abban az esetben, ha a tiszteletbeli tag az Egyesület céljával, szellemiségével, értékrendjével vagy az Alapszabállyal össze nem egyeztethető magatartást tanúsít. 10. A II./8 és II/9 pontban megjelölt eljárásokban csak azt követően hozható meg a kizárásról illetve a tiszteletbeli tagi cím megvonásáról szóló határozat, ha a határozattal érintett személyt meghallgatták, részére lehetőséget biztosítottak védekezésének előterjesztésére, és az enyhítő vagy mentő körülmények ismertetésére. III. Tagsági jogok és kötelezettségek 1. Az Egyesület tagja jogosult: a/ részt venni az Egyesület tevékenységében, b/ a természetes személy tag személyesen, a nem természetes személy tag képviselője útján a közgyűlésen a többi taggal egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik. c/ természetes személy tagok választhatnak és választhatók, a nem természetes személy tagok pedig törvényes képviselőik útján választhatják meg az Egyesület vezető tisztségviselőit, kivéve ha az alapszabály különleges jogállású tagságot határoz meg. d./ A nem természetes személy tag törvényes képviselője útján gyakorolhatja és teljesítheti jogait és kötelességeit. A természetes személy tag jogait csak személyesen gyakorolhatja, meghatalmazotti képviseletnek nincs helye. e./ A tagok - a tagdíj megfizetésén túl - az egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. 2. Az Egyesület tagja köteles: a/ az Egyesület alapszabályát és belső szabályzatait valamint az Egyesület szervei által hozott határozatokat megtartani, az Egyesület célját és szellemiségét, értékrendjét tiszteletben tartani, b/ az Egyesület közgyűlésének a tagokra nézve kötelező határozatok szerint eljárni, c/ a közgyűlés által évente meghatározott mértékű tagdíjat határidőben megfizetni. d./ Az egyesület tagja nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását és az egyesület tevékenységét.
6 3. A nem természetes személy tag törvényes képviselője útján gyakorolhatja és teljesítheti jogait és kötelességeit. A természetes személy tag jogait csak személyesen gyakorolhatja, meghatalmazotti képviseletnek nincs helye. 4. Amennyiben az Alapszabály eltérően nem rendelkezik, az Egyesület valamennyi tagja egyenlő jogokkal és kötelességekkel rendelkezik. IV. Az Egyesület szervezete 1. Az Egyesület döntéshozó szerve a Közgyűlés, mely a tagok összessége. Az Egyesület ügyintéző és képviseleti teendőit, illetve a napi ügyviteli feladatokat az Elnökség irányítja és látja el. Az Egyesület vezető tisztségviselői az elnökségi tagok és az elnök. 2. Az Egyesület ügyintéző szervének tagja, illetőleg az Egyesület képviselője olyan magyar állampolgár, Magyarországon letelepedett, illetve Magyarországon tartózkodási engedéllyel rendelkező nem magyar állampolgár lehet, aki nem áll a közügyek gyakorlásától való eltiltás hatálya alatt. V. Közgyűlés Közgyűlés: (1) Az egyesület döntéshozó szerve a Közgyűlés. (2) A tag jogosult a közgyűlésen részt venni, szavazati jogát gyakorolni, a közgyűlés rendjének megfelelően felszólalni, kérdéseket feltenni, javaslatokat és észrevételeket tenni. A közgyűlés ülésezése: (1) A közgyűlés évente legalább egy alkalommal ülésezik. A létesítő okirat ennél ritkább ülésezést előíró rendelkezése semmis. (2) A közgyűlés nem nyilvános; azon a tagokon és az ügyvezetésen kívül a közgyűlés összehívására jogosult által meghívottak és az alapszabály vagy a közgyűlés határozata alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek vehetnek részt. Az Elnök és az Elnökség egyszerű szótöbbséggel hozott határozata alapján a Közgyűlést egyéb alkalmakkor is jogosult összehívni, továbbá köteles azt összehívni, ha a tagok legalább 1/3-a írásban kéri. A közgyűlés összehívása (1) Az ügyvezető szerv köteles a közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha
7 a) az egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi; b) az egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni; vagy c) az egyesület céljainak elérése veszélybe került. (2) Az (1) bekezdés alapján összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az egyesület megszüntetéséről dönteni. 2. A Közgyűlés hatáskörébe tartozik: a/ az alapszabály megállapítása, módosítása b/ az éves költségvetés meghatározása, c/ az Elnök éves beszámolójának elfogadása, - ezen belül az ügyvezető szervnek az egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentésének - elfogadása; d/ az Egyesület más egyesülettel történő egyesülésének, feloszlásának kimondása, e/ az Egyesület tagjainak sorából történő kizárás, illetőleg a tiszteletbeli tagi cím visszavonása, f/ a vezető tisztségviselők megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása g:/ a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkaviszonyban áll; h./ az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével, a felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt; i./ a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok, a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottsági tagok vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés; j./) a felügyelőbizottság tagjainak megválasztása, visszahívásuk és díjazásuk megállapítása; k.) a választott könyvvizsgáló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; és l./ a végelszámoló kijelölése. 3. A közgyűlés A döntéshozó szerv ülését a vezető tisztségviselő meghívó küldésével vagy közzétételével hívja össze. 1. A meghívónak tartalmaznia kell a) a jogi személy nevét és székhelyét; b) az ülés idejének és helyszínének megjelölését; c) az ülés napirendjét. 2. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák.
8 3. A Közgyűlés az ülését az Egyesület székhelyén tartja elsődlegesen. 4. Ha a döntéshozó szerv ülését nem szabályszerűen hívták össze, az ülést akkor lehet megtartani, ha az ülésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul az ülés megtartásához. 5. A döntéshozó szerv ülésén a szabályszerűen közölt napirenden szereplő kérdésben hozható határozat, kivéve, ha valamennyi részvételre jogosult jelen van és a napirenden nem szereplő kérdés megtárgyalásához egyhangúlag hozzájárul. 6. Ha a Közgyűlés a fenti feltételek hiánya miatt nem volt határozatképes, 30 napon belül bármikori időpontra, azonos napirenddel újabb közgyűlést kell összehívni az összehívás módja külön meghívó alapján történik. Ez az újabb közgyűlés az eredeti napirendbe felvett kérdésekben a szavazatok számától függetlenül határozatképes lesz, amennyiben a tagok figyelmét a 2. (második) meghívóban erre kifejezetten felhívták. 7. A napirend kiegészítése a./ A közgyűlési meghívó kézbesítésétől vagy közzétételétől számított 3 napon belül a tagok és az egyesület szervei a közgyűlést összehívó szervtől vagy személytől a napirend kiegészítését kérhetik, a kiegészítés indokolásával. b./ A napirend kiegészítésének tárgyában a közgyűlést összehívó szerv vagy személy jogosult dönteni. Ha a napirend kiegészítése iránti kérelemről a közgyűlést összehívó szerv vagy személy nem dönt vagy azt elutasítja, a közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában. 8./ A döntéshozó szerv ülése akkor határozatképes, ha azon a leadható szavazatok több mint felét képviselő szavazásra jogosult részt vesz. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. 9./ Ha egy tag vagy alapító valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. 10. A tagok vagy az alapítók a döntéshozó szerv ülésén szavazással hozzák meg határozataikat. 11. A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója;
9 e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. 12. A tagok vagy az alapítók határozatukat a határozatképesség megállapításánál figyelembe vett szavazatok többségével hozzák meg. Ha e törvény egyszerű vagy azt meghaladó szótöbbséget ír elő a határozat meghozatalához, a létesítő okirat egyszerű szótöbbségnél alacsonyabb határozathozatali arányt előíró rendelkezése semmis. Ha e törvény egyhangúságot ír elő a határozat meghozatalához, a létesítő okirat ettől eltérő rendelkezése semmis. 13. A közgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben határozatait a jelenlevő, szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével hozza. Az egyesület alapszabályának módosításához a jelen lévő tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. Az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. 14. A közgyűlés az éves beszámolóról szóló határozatát az általános szabályok szerint, azaz a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével hozza. 15. A levezető elnök személyének megválasztásáról, a közgyűlés tisztségviselőiről, a jegyzőkönyvvezetőről, a szavazatszámlálókról a Közgyűlésülés megkezdésekor a jelenlevő, szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével határoz. 16. A közgyűlés a határozatait nyílt szavazással, a személyi döntések tekintetében V.2. f) és j) pontok esetében titkos szavazással hozza. 17.Szavazategyenlőség esetén az indítványt elvetettnek kell tekinteni, titkos szavazás esetén pedig addig kell ismételni a szavazást, amíg a kellő támogató többség ki nem alakul. 18. Jegyzőkönyv. A Közgyűlésekről jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvet (annak minden oldalát) a jegyzőkönyvvezető, a levezető Elnök és a Közgyűlés által felhatalmazott két, jelen lévő tag írja alá. A jegyzőkönyvet oly módon kell elkészíteni, hogy annak aláírása után, az eredeti példányt utóbb ne lehessen reprodukálni és ismét összefűzni. A határozatok, döntések nyilvánosságának biztosítása: az egyesület székhelyén bárki által hozzáférhető. 19. Nyilvántartások vezetése. A Közgyűlés döntéseiről vezetendő nyilvántartás tartalmazza: a./ a döntés nyilvántartási számát (sorszám évente egytől kezdődően / év, hó, nap) b./ a döntés tartalmát c./ a döntés időpontját d./ a döntés hatályát (személyi, időbeli) e./ a döntést ellenzők és támogatók számát
10 21. A Közgyűlés határozatait az érintettekkel az elnök köteles nyolc napon belül postai úton ajánlott levélben közölni és az Egyesület székhelyén elhelyezett hirdetőtáblára történő kifüggesztéssel, vagy az egyesület honlapján nyilvánosságra hozni. 22. A nem természetes személy tag törvényes képviselője útján gyakorolhatja és teljesítheti jogait és kötelességeit. A természetes személy tag jogait csak személyesen gyakorolhatja, meghatalmazotti képviseletnek nincs helye. VI. Az Elnökség 1. Az Egyesület vezető szerve a 3 tagú elnökség, melynek tagjait a Közgyűlés egyszerű szótöbbséggel 5 évi időtartamra választja. Az Elnökség: az Elnök, az elnökhelyettes és az egyesületi tikár. 2. Az elnökség tagjai kötelesek a közgyűlésen részt venni, a közgyűlésen az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre válaszolni, az egyesület tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni. 3. Az elnökség határozatait a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza. Az alapszabály ennél alacsonyabb határozathozatali arányt előíró rendelkezése semmis. 4. Az Elnökség szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal ülést tart. Az Elnökség ülése határozatképes, ha azon az elnökségi tagok közül legalább 2 jelen van. 5. Az Elnökség határozatait nyílt szavazással, szótöbbséggel hozza meg. 6. Az elnökségi ülést az Elnök hívja össze valamennyi elnökségi tag előzetes írásbeli értesítésével. A meghívót az elnökségi tagoknak legalább 8 naptári nappal meg kell küldeni a napirendi pontok megjelölésével. Az Elnökség ügyrendjét maga állapítja meg. 7. Az Elnökség hatáskörébe tartozik: a) az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala; b) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése; c) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése; d) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása;
11 e) az egyesület jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése; f) a közgyűlés összehívása, a tagság és az egyesület szerveinek értesítése; g) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása; h) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre; i) a tagság nyilvántartása; j) az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése; k) az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése; l) az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és m) az alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés. 8. Összeférhetetlenségi szabályok: A vezető tisztségviselővel szembeni követelmények és kizáró okok a./ Vezető tisztségviselő az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. b./ Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. c./ Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. d./ Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől. 9. Megszűnik a vezető tisztségviselői megbízatás a) határozott idejű megbízatás esetén a megbízás időtartamának lejártával; b) megszüntető feltételhez kötött megbízatás esetén a feltétel bekövetkezésével; c) visszahívással; d) lemondással; e) a vezető tisztségviselő halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével;
12 f) a vezető tisztségviselő cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával; g) a vezető tisztségviselővel szembeni kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével. VII. Az Elnök 1. Az Elnök a Közgyűlés által 5 év időtartamra választott vezető tisztségviselő, aki az Egyesület szervezetének képviseletére önállóan jogosult vezetője. 2. Az Elnök hatásköre és feladatai: a./ az egyesület adminisztratív szervezetének kialakítása és vezetése b./ a munkáltatói jogok gyakorlása az Egyesület munkavállalói felett c./ a Közgyűlés és az elnökség határozatainak végrehajtása d./ az elnökségi ülések előkészítése és levezetése e./ az Egyesület képviselete harmadik személyekkel szemben és hatóságok, illetve bíróság előtt f./ az éves beszámoló tervezetének elkészítése és jóváhagyás céljából a Közgyűlés elé terjesztése 3. Elnökhelyettes Az Egyesület elnökhelyettese az elnök távollétében vagy akadályoztatása esetén teljes jogkörrel és felelősséggel ellátja az elnök hatáskörébe tartozó feladatokat, képviseli az Egyesületet. 4. Egyesületi tikár a./ az Egyesület Közgyűlésének és az elnökség határozatairól olyan nyilvántartás vezetése, amelyből a vezető szerv döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya és személye megállapítható. b./ A Közgyűlés és az elnökség határozatainak az érintettekkel történő közlése amennyiben ez mások vagy az Egyesület jogát vagy jogos érdekeit nem sérti vagy veszélyezteti c./ A Közgyűlés és az Elnökség által hozott határozatokat, valamint az Egyesület beszámolóját az Egyesület internetes honlapján nyilvánosságra hozza.
13 VIII. Az Egyesület működése és gazdálkodása 1.Az Egyesület, mint civil szervezet tevékenységét a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése napján kezdheti meg. 2.Az egyesület tagdíjaiból, részére juttatott támogató befizetésekből és esetleges egyéb jövedelméből gazdálkodik. 3. A tagdíj összegét, befizetésének módját az Elnökség határozza meg az alakulás évében fizetendő éves tagdíj kivételével. A tagok tagdíj-befizetéseiről az Elnökség a tagnyilvántartáshoz kapcsolódó nyilvántartást vezet. A tagok a tagdíj megfizetésén túl az Egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. 4. Az Egyesület a vagyonával önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. 5. Az Egyesület gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt az Alapszabályban meghatározott tevékenységére fordítja. 6. Az Egyesületet a tagok elsődlegesen nem gazdasági tevékenység céljára alapították, és az Egyesület gazdasági vállalkozási tevékenységet kizárólag másodlagos jelleggel, a céljainak elérését elősegítendő módon folytathat. IX. Az Egyesület képviselete 1.Az Egyesületet az Elnök önállóan képviseli. 2.Az Egyesület bankszámlája felett az Elnök önállóan, az elnökhelyettes és titkár együttesen jogosultak rendelkezni. X. Az Egyesület megszűnése 1. Az Egyesület megszűnik feloszlással, más társadalmi szervezettel való egyesüléssel, feloszlatással, illetőleg megszűnésének megállapításával.
14 Egyesület csak egyesülettel egyesülhet és csak egyesületekre válhat szét. Nem alakulhat át a jogi személy, ha a) jogutód nélküli megszűnése iránti eljárás vagy csődeljárás alatt áll; b) vele szemben jogi személy elleni büntetőjogi intézkedés iránti eljárás van folyamatban, vagy jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedés hatálya alatt áll; vagy c) a tagok vagy az alapítók a létesítő okirat szerinti vagyoni hozzájárulásukat nem teljesítették. 2. Az Egyesület jogutód nélküli megszűnésének általános esetein túl az egyesület jogutód nélkül megszűnik, ha a) az egyesület megvalósította célját vagy az egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy b) az egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt. 3. Rendelkezés a fennmaradó vagyonról a./ Az egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az alapszabályban meghatározott - ennek hiányában a nyilvántartó bíróság által kijelölt -, az egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött közhasznú szervezetnek kell átadni. b./ A fennmaradó vagyon sorsáról a nyilvántartó bíróság a törlést kimondó határozatában rendelkezik, a vagyonátruházás teljesítésére szükség esetén ügygondnokot rendel ki. A vagyon feletti rendelkezési jog az egyesület törlésével száll át az új jogosultra. 4. A vezető tisztségviselők felelőssége jogutód nélküli megszűnés esetén a./ Az egyesület jogutód nélküli megszűnése után a vezető tisztségviselőkkel szemben e minőségükben az egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt - a jogerős bírósági törléstől számított egy éven belül - az egyesület törlésének időpontjában tagsági jogviszonyban álló tag vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszűnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy ha lett volna vagyon, át kellett volna adni. b./ Az egyesület megszűnését megelőző két évben a vezető tisztségviselők az egyesület megszűnésétől számított két évig egyetemlegesen kötelesek helytállni az egyesület hitelezőivel szemben mindazon tartozásokért, amelyeket az egyesület vagyona vagy a vagyoni hozzájárulást nem szolgáltató egyesületi tagoknak a jogi személy szabályai szerinti helytállási kötelezettsége nem fedezett. c./ Döntést követően az Elnökség köteles az átalakulási vagyonmérleg-tervezetet is tartalmazó átalakulási tervet készíteni és azt a tagokkal közölni.
15 XI. A Közgyűlés határozatainak bírósági felülvizsgálata 1. A felülvizsgálat oka és a kezdeményezésre jogosultak a./ Az Egyesület tagja, vezető tisztségviselője kérheti a bíróságtól a tagok vagy az Egyesület szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértő vagy a létesítő okiratba ütközik. b./ A határozat hatályon kívül helyezése iránti kereset b.a/ A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az időponttól számított harminc napon belül lehet keresetet indítani a jogi személy ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható. b.b/ Nem jogosult perindításra az, aki a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult, kivéve, ha tévedés, megtévesztés vagy jogellenes fenyegetés miatt szavazott a határozat mellett. c./ Ha a határozatot az Egyesület vezető tisztségviselője támadja meg, és az Egyesületnek nincs más olyan vezető tisztségviselője, aki az Egyesület képviseletét elláthatná, a perben a jogi személyt a felügyelőbizottság által kijelölt felügyelőbizottsági tag képviseli. Ha a jogi személynek nincs felügyelőbizottsága, vagy a felügyelőbizottság valamennyi tagja felperesként perben áll, a bíróság a jogi személy perbeli képviseletére ügygondnokot rendel ki. d./ A határozat hatályon kívül helyezése iránti per megindításának a határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs. A bíróság indokolt esetben a felperes kérelmére a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A felfüggesztést elrendelő végzés ellen nincs helye fellebbezésnek. A perben bírósági meghagyás nem bocsátható ki. 2. A határozat hatályon kívül helyezése a./ Ha a határozat jogszabályt sért vagy a létesítő okiratba ütközik, a bíróság a határozatot hatályon kívül helyezi és szükség esetén új határozat meghozatalát rendeli el. b./ A határozat hatályon kívül helyezését kimondó bírósági ítélet hatálya a határozat felülvizsgálatának kezdeményezésére jogosult, de perben nem álló más személyekre is kiterjed. 3. Ha a jogszabálysértés vagy a létesítő okiratba ütközés nem jelentős és nem veszélyezteti a jogi személy jogszerű működését, a bíróság a jogsértés tényét állapítja meg.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság