text:
A vasúti közlekedés területén Magyarország uniós jogot sértett - Az Európai Unió Bírósága ítéletet hozott | hírek | Jogi Fórum
2013.02.28. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A C 473/10., C 483/10., C-555/10. és C 556/10. sz. ügyekben hozott ítéletek - Bizottság kontra Magyarország, Spanyolország, Ausztria és Németország
A vasúti ágazat európai unióbeli liberalizációja miatt a tagállamok egyenlő feltételek alapján és megkülönböztetéstől mentes módon kötelesek biztosítani az ezen ágazatbeli vállalkozások számára a vasúthálózathoz való hozzáférést. Ezzel összefüggésben az alapvetőnek tekintett funkciók gyakorlását már nem végezhetik a tagállamok történeti vasúttársaságai, hanem azokkal független pályahálózat működtetőket kell megbízni. E funkciók – lényegében – a vasúttársaságok számára a vasúthálózathoz való hozzáférést biztosító engedélyek megadását, a vasúti menetvonalak kijelölését, valamint a közlekedési vállalkozások által a hálózat használatáért felszámítandó díjak meghatározását foglalják magukban.
Ezek az ügyek a vasúti ágazat működésére vonatkozó irányelvekből1 eredő kötelezettségek tiszteletben tartásának elmulasztása miatt a Bizottság által több tagállammal szemben benyújtott, kötelezettségszegés megállapítása iránti keresetek2 körébe tartoznak. A Bíróságnak most a Magyarországgal, Spanyolországgal, Ausztriával és Németországgal szemben benyújtott kereseteket kell vizsgálnia.
A C-473/10. sz., Bizottság kontra Magyarország ügy
A menetvonal kijelöléssel összefüggésben a Bizottság lényegében azt rója fel Magyarországnak, hogy a forgalomirányítást a két történeti vasúttársaságra – azaz a MÁV ra és a GySEV re –, és nem független szervezetre bízta.
A mai napon hozott ítéletében a Bíróság megállapítja, hogy a menetvonal kijelölés alapvető funkciója lényegében a szolgálati menetrend megtervezésére, megállapítására, valamint az egyedi menetvonalak eseti elosztására irányuló igazgatási jellegű tevékenységeket foglal magában. A forgalomirányítás ezzel szemben az infrastruktúra működtetésbe tartozó tevékenységeket foglal magában, és nem a menetvonal kijelöléssel kapcsolatos döntések meghozatalából, hanem e döntések végrehajtásából vagy érvényesítéséből áll. Következésképpen a forgalomirányítás nem tekinthető alapvető funkciónak, ekként pedig azzal vasúttársaságokat is meg lehet bízni, ahogyan az Magyarországon történik. Ehhez hasonlóan – jóllehet a közlekedési vállalkozások által a hálózat használatáért felszámítandó díjak meghatározása alapvető funkciónak minősül – a díjak puszta beszedését és a számlák kiállítását a történeti gazdasági szereplőkre lehet bízni.
A Bíróság azonban megállapítja, hogy Magyarország nem teljesítette a 2001/14 irányelvből eredő kötelezettségeit, mivel nem határozta meg a pályahálózat működtetők pénzügyi egyensúlyát biztosító feltételeket, továbbá mivel nem fogadta el az infrastruktúra üzemeltetésével és használatával kapcsolatos költségek és díjak csökkentésére irányuló ösztönző intézkedéseket. A Bíróság ugyanígy azt is megállapítja, hogy Magyarország megsértette az említett irányelvet, mivel nem biztosította, hogy a pályahálózat működtetők által beszedett díjak megegyezzenek a vasúti szolgáltatások üzemeltetéséhez közvetlenül kapcsolódó költségekkel.
A C-483/10. sz., Bizottság kontra Spanyolország ügy
Ezt a keresetet illetően a Bíróság mindenekelőtt arra hívja fel a figyelmet, hogy noha a tagállamok hatáskörébe tartozik a díjszabás jogszabályi kereteinek meghatározása, ugyanakkor tiszteletben kell tartaniuk a pályahálózat működtető üzemeltetési függetlenségét, a vasúthálózat használatáért fizetendő díj megállapításának feladatával pedig a pályahálózat működtetőt kell megbízniuk. E tekintetben a Bíróság megállapítja, hogy Spanyolország nem felelt meg a 2001/14 irányelvnek, mivel az államnak tartotta fenn e díj meghatározásának jogát.
A Bíróság továbbá hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a díjszabási rendszerbe a vasúti hálózat zavarainak minimalizálását és a vasúthálózat teljesítményének javítását lehetővé tevő teljesítményösztönző rendszert kell bevezetniük. Márpedig a spanyol jogszabály – jóllehet előírja a hálózati teljesítmény javításával és a hálózatfejlesztéssel kapcsolatos megfontolások figyelembevételének lehetőségét – nem elegendő a teljesítmény javítását szolgáló rendszer tényleges bevezetésére irányuló követelménynek való megfeleléshez.
A Bíróság azt is megállapítja, hogy ellentétes a 2001/14 irányelvvel az a spanyol jogszabály, amely – arra az esetre, ha egyszerre nyújtanak be igényt ugyanazon menetrendi menetvonalra, vagy ha a hálózat túlterhelt – a hatóságokra ruházza az egyes vonalakra vonatkozóan a különböző jellegű szolgáltatások tekintetében, különösen az árufuvarozásra figyelemmel, az elosztási prioritások megállapításának jogát.
A Bíróság végül megállapítja, hogy a spanyol jogszabály – mivel arra az esetre, ha egyszerre nyújtanak be igényt ugyanazon menetrendi menetvonalra, vagy ha a hálózat túlterhelt, az infrastruktúra kapacitás elosztására vonatkozó kritériumként megtartotta a tényleges hálózatkihasználtságra vonatkozó kritériumot – ellentétes a 2001/14 irányelvvel, mivel a hálózat tényleges kihasználtságának figyelembevételét nem tette függővé egy keretmegállapodás megkötésétől. A 2001/14 irányelv értelmében ugyanis a menetvonalak használati joga legfeljebb egy szolgálati menetrend érvényességi időszakának felel meg, kivéve ha a pályahálózat működtető és a vasúttársaság – az irányelvnek megfelelően – keretmegállapodást kötött. A Bíróság ezen túlmenően megállapítja, hogy az elosztásra vonatkozó ilyen kritérium hátrányosan megkülönböztető, mivel az a jelenlegi használók kedvezményeinek fenntartását, az új belépők esetében pedig a kedvezőbb menetvonalakhoz való hozzáférés megakadályozását eredményezi.
A C 555/10. sz., Bizottság kontra Ausztria ügy és a C 556/10. sz., Bizottság kontra Németország ügy
A Bíróság teljes egészében elutasítja a Bizottság által Ausztriával és Németországgal szemben benyújtott kereseteket.
A Bizottság azzal érvel, hogy az irányelvek csak abban az esetben teszik lehetővé a tagállamok számára, hogy a független pályahálózat működtetőt vasúttársaságokat is magában foglaló holdingtársaságba bevonják, ha az üzemeltetési függetlenség biztosítása érdekében kiegészítő intézkedéseket is előírnak. Márpedig a Bizottság szerint Ausztria és Németország nem fogadtak el ilyen intézkedéseket, pedig e két állam pályahálózat működtetőjét – az ÖBB Infrastrukturt, illetve a Deutsche Bahn Netz et – holdingtársaságba vonták be.
A Bíróság ezt a kifogást elutasítja. Emlékeztet rá, hogy az ÖBB Infrastrukturnak és a Deutsche Bahn Netz nek – ahhoz, hogy díjszabási és kapacitáselosztási funkciókat is ellássanak – formájukat, szervezetüket és döntéshozatali rendjüket tekintve függetleneknek kell lenniük holdingtársaságuktól. Bebizonyosodott, hogy e két társaság elkülönülő jogi személyiséggel, valamint a holdingtársaságétól eltérő saját szervekkel és forrásokkal rendelkezik. A Bíróság egyebekben megállapítja, hogy az említett irányelvek nem tartalmazzák a Bizottság által hivatkozott kiegészítő intézkedéseket, ily módon azok elfogadása nem követelhető meg a tagállamoktól.
A Bíróság a Bizottság azon érvelését is elutasítja, amely szerint Németország nem teljesítette a díjszabás, valamint az infrastruktúra szolgáltatással kapcsolatos költségek korlátozására és a pályahasználati díjak mértékének csökkentésére szolgáló mechanizmus bevezetése tárgyában fennálló kötelezettségeit.
1A 2001/12 irányelvvel módosított, a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29 i 91/440/EGK tanácsi irányelv (HL L 237., 25. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 341. o.), valamint a 2004/49/EK és a 2007/58/EK irányelvekkel módosított, a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26 i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 75., 29. o., magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 5. kötet, 404. o.).
2A C 473/10. sz., Bizottság kontra Magyarország; a C 483/10. sz., Bizottság kontra Spanyolország; a C 512/10. sz., Bizottság kontra Lengyelország; a C 528/10. sz., Bizottság kontra Görögország; a C 545/10. sz., Bizottság kontra Cseh Köztársaság; a C 555/10. sz., Bizottság kontra Ausztria; a C 556/10. sz., Bizottság kontra Németország; a C 557/10. sz., Bizottság kontra Portugália; a C 625/10. sz., Bizottság kontra Franciaország; a C 627/10. sz., Bizottság kontra Szlovénia; a C 369/11. sz., Bizottság kontra Olaszország, és a C 412/11. sz., Bizottság kontra Luxemburg ügyekről van szó

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Adatvédelmi tájékoztató | K Ú R I A
Jelenlegi helyCímlap Adatvédelmi tájékoztató
Nyomtatóbarát változatA Kúria ezúton tájékoztatja a honlap látogatóit és felhasználóit az általa kezelt személyes adatokról, a személyes adatok kezelése és védelme érdekében tett szervezési és technikai intézkedéseiről. Az információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben meghatározottak szerint a rendszer működtetésekor az alábbi legfontosabb alapelveket tartja szem előtt.
1. A honlapra való belépéssel számítógépének egyes paramétereiről, illetve annak Internet címéről (IP) naplófájl készül. Az adatok kizárólag statisztikai célokat szolgálnak, az üzemeltető és a tartalomszolgáltató kizárólag a honlap fejlesztése érdekében használja fel azokat. (A honlapon történt bármely regisztráció során az adatszolgáltatás önkéntes. A tartalomszolgáltató a kezelt személyes adatokat az érintett kifejezett írásbeli beleegyezése nélkül – jogszabály eltérő rendelkezése kivételével – harmadik személynek nem adhatja át. A személyes adatok felhasználásának célját mindig megismerheti azon az oldalon, ahol ilyen jellegű adatok megadását kéri Öntől a tartalomszolgáltató.)
2. Az Elérhetőségek menüpontban szereplő címeken a Kúria lehetőséget biztosít bejelentések és egyéb elektronikus levelek beküldésére, elektronikus leveleket ezen a felületen keresztül fogad. 3. Tekintettel arra, hogy az internet biztonsági kockázatokkal működő nyílt hálózat, az elektronikus formában továbbított üzenetek megsemmisülése, késedelmes megérkezése, egyéb hibája miatt beálló károk tekintetében a Kúria felelősséget nem vállal.
4. A Kúria nem vállal semmilyen felelősséget a weboldal információinak felhasználásából adódó kárért, ideértve a weboldal részbeni vagy teljes elérhetetlenségéből, elavultságából vagy adatvesztéséből adódó károkat is.
5. A Kúria weboldalai, illetve azok elrendezése szerzői jogi, illetve védjegyoltalom alatt állhatnak. 6. A Kúria fenntartja magának a jogot, hogy e nyilatkozatát a felhasználó értesítése nélkül megváltoztassa, de kötelezi magát arra, hogy az a változások után is megfeleljen a mindenkor hatályos jogszabályoknak.
7. A változások akkor lépnek hatályba, amikor azok a weboldalon megjelennek. Képgaléria

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Alkotmánybírósági mustra – Napirenden a frakcióalakítás szabályai | hírek | Jogi Fórum
Alkotmánybírósági mustra – Napirenden a frakcióalakítás szabályai
2013.03.27. Jogi Fórum / Munkatársunktól
Az Alkotmánybíróság legutóbbi teljes ülésén 8:7 arányban utasította el a volt legfelsőbb bírósági elnökhelyettes alkotmányjogi panaszát. A testület április 2-án tűzi napirendjére a Házszabály frakcióalakítási szabályait támadó, két független képviselő által benyújtott indítványt.
Az Alkotmánybíróság teljes ülésének határozata és végzése
● AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/2309/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 19-én elutasította a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 185. § (1) bekezdésének „és elnökhelyettesének” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozó indítványt. Az indítványozó – a Legfelsőbb Bíróság volt elnökhelyettese – alkotmányjogi panaszában kezdeményezte annak a rendelkezésnek a visszaható hatályú megsemmisítését, amely alapján a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettesének megbízatása az Alaptörvény hatálybalépésével megszűnik. A határozat indokolása szerint a bírósági szervezetrendszer teljes körű átalakítása, a Kúria és elnökének feladat- és hatásköreit érintő jelentős változások az elnök jogi helyzetét nagymértékben módosították a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettesének kinevezése idején fennállott helyzethez képest. Mindezek együtt jártak az elnökhelyettesi funkció, feladat- és hatáskör változásaival. Ezért fokozott jelentősége van annak a bizalmi viszonynak, amelyet az elnökhelyettes kinevezésére vonatkozó korábbi alkotmányi és a jelenlegi törvényi szabályok kifejezésre juttatnak. Az Alkotmánybíróság szerint a korábbi vezetői megbízatás határidő előtti törvényi megszűntetéséhez ezek a változások kellő indokul szolgálnak. A határozathoz Holló András, különvéleményt csatol, amelyhez Balogh Elemér, Bragyova András, Kiss László, Kovács Péter, Lévay Miklós és Stumpf István alkotmánybírók is csatlakoztak. A különvélemény szerint az indítvány alapján vizsgálni kellett volna, és meg kellett volna állapítani a vitatott szabály alkotmányellenességét. (Előadó alkotmánybíró: Szalay Péter)
Kapcsolódó cikk: Szokatlan tisztségvesztés - Ab-döntés 8:7 arányban
● AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/2514/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 19-én visszautasította a Szombathelyi Törvényszék 8.B.289/2008/278. számú, valamint a Győri Ítélőtábla Bf.119/2010/17. számú ítéletei alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt, mert a konkrét esetben esetlegesen bekövetkezett alapjogsérelem mibenlétét nem tárta fel, a vitatott bírói jogértelmezésen alapuló döntés és az általa hivatkozott alapjog között logikai összefüggést nem teremtett. (Előadó alkotmánybíró: Szívós Mária)
Az Alkotmánybíróság 1. öttagú tanácsának határozata és végzése
(Holló András tanácsvezető, Balsai István, Bragyova András, Kiss László és Kovács Péter)
● AB határozat jogszabály alkotmányellenességének megállapításáról és bírói ítélet megsemmisítéséről (IV/1549/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án megállapította, hogy a Budaörs Város Önkormányzata által az építményadóról alkotott 11/1991. (VII. 26.) ÖKT. sz. rendelet 6. § (6) bekezdésének 2003. január 1-je és 2011. január 1-je között hatályos rendelkezése alkotmányellenes volt, ezért a Pest Megyei Bíróság 2. K. 27.525/2010/18. számú ítéletét megsemmisítette. A panasszal támadott bírói ítélet helyben hagyta a panaszos számára jogerős közigazgatási határozatban megállapított adófizetési kötelezettséget. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott rendelkezés sérti az Alaptörvény jogegyenlőségre vonatkozó követelményét, mivel az adóalanyok teherbíró képességével, a vagyon értékével össze nem függő szempont, a bejelentett lakcím szerint alkotmányos indok nélkül diszkriminál az építményadó alanyai között. (Előadó alkotmánybíró: Holló András)
● AB határozat jogszabály alkotmányellenességének megállapításáról és bírói ítélet megsemmisítéséről (IV/1550/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án megállapította, hogy a Budaörs Város Önkormányzata által az építményadóról alkotott 11/1991. (VII. 26.) ÖKT. sz. rendelet 6. § (6) bekezdésének 2003. január 1-je és 2011. január 1-je között hatályos rendelkezése alkotmányellenes volt, ezért a Pest Megyei Bíróság 2. K. 27.527/2010/18. számú és a 2.K. 26.494/2011/11.számú közigazgatási perben hozott ítéletét megsemmisítette. A panasszal támadott bírói ítélet helyben hagyta a panaszos számára jogerős közigazgatási határozatban megállapított adófizetési kötelezettséget. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott rendelkezés sérti az Alaptörvény jogegyenlőségre vonatkozó követelményét, mivel az adóalanyok teherbíró képességével, a vagyon értékével össze nem függő szempont, a bejelentett lakcím szerint alkotmányos indok nélkül diszkriminál az építményadó alanyai között. (Előadó alkotmánybíró: Holló András)
● AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/3691/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án visszautasította a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 40/A. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt, mert az indítványozó nem merítette ki a jogorvoslati lehetőséget, amely feltétele az alkotmányjogi panasz benyújtásának. (Előadó alkotmánybíró: Kovács Péter)
● AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/3436/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án visszautasította a Kúria Gfv.IX. 30.307/2011/7. sz. ítélete ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt, mert a panasz nem tartalmaz olyan alapvető alkotmányossági problémát, amely a panasz befogadását indokolná. (Előadó alkotmánybíró: Holló András)
Az Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsa
(Paczolay Péter tanácsvezető, Balogh Elemér, Pokol Béla, Stumpf István és Szívós Mária)
● AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/2956/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án elutasította a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény alkotmányellenesnek minősített és 2011. február 18. napjával megsemmisített 61. § (1) bekezdésének a Fővárosi Törvényszék előtt 59.Mf.633.602/2011. számú ügyben való alkalmazásának kizárására irányuló indítványt. A határozat indokolása emlékezetett: az Alkotmánybíróság a 8/2011. (II. 18.) AB határozatával ex nunc hatállyal semmisítette meg a Ktjt. 61. § (1) bekezdését, amely a munkáltató számára lehetővé tette a kormánytisztviselő indokolás nélküli felmentését. Ez a határozat konkrét ügyben nem rendelt el semmilyen alkalmazási tilalmat; bírói kezdeményezésről vagy alkotmányjogi panaszról nem kellett dönteni. Ezért a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alapján keletkezett jogviszonyok akkor nyerhetnek el hasonló elbírálást a bíróság előtt, ha az Alkotmánybíróság a jelen esetben sem mondja ki a rendelkezés alkalmazhatatlanságát a bírói kezdeményezéssel érintett ügyben. A határozathoz Stumpf István alkotmánybíró különvéleményt csatolt. (Előadó alkotmánybíró: Paczolay Péter)
● AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/3506/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án visszautasította a Kúria Mfv.III.10.527/2011/5. számú ítéletének megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt, mert az indítvány semmilyen alkotmányjogi jelentőségű kérdést nem vetett fel, alkotmányjogilag értékelhető indokolást nem adott elő. Az indítványozó valódi célja az volt, hogy az Alkotmánybíróság a Kúria által eldöntött kérdéseket vizsgálja felül és a Kúria álláspontjától eltérően értékelje. (Előadó alkotmánybíró: Szívós Mária)
● AB végzés jogszabály alaptörvényességére és megsemmisítésére irányuló indítvány visszautasításáról (II/1502/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án visszautasította a központi hitelinformációs rendszerről szóló 2011. évi CXXII. törvény alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt. Az indítványozó adatvédelmi biztos 2011. december 19-én fordult az Alkotmánybírósághoz, amely az indítvány kiegészítésére – az időközben bekövetkezett jogszabályi változásokra, az adatvédelmi biztos jogintézménye és indítványozói jogosultsága megszűnésére figyelemmel – az alapvető jogok biztosát hívta fel, aki azonban nem nyilatkozott, hogy az eljárás folytatását kezdeményezi-e, és az indítványt nem egészítette ki. (Előadó alkotmánybíró: Paczolay Péter)
● AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/3620/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án visszautasította a Kúria, mint felülvizsgálati bíróság Pfv.I.21.592/2011/21. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt, mert az nem jelölte meg, hogy a sérelmezett bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény hivatkozott rendelkezésével. (Előadó alkotmánybíró: Szívós Mária)
● AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/2302/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án visszautasította a Legfelsőbb Bíróság Kfv. VI. 38.221/2010/13. számú ítéletével, valamint a Fővárosi Bíróság 10. K. 32.442/2009/32. számú ítéletével szemben előterjesztett alkotmányjogi panaszt, mert a törvények értelmezése nem az Alkotmánybíróság, hanem a rendes bíróságok hatáskörébe tartozik. (Előadó alkotmánybíró: Paczolay Péter)
● AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról (IV/3313/2012.)
Az Alkotmánybíróság március 18-án visszautasította a 24/2004. (VI. 22.) FMM rendelet 10. § (2) bekezdés d) pontjának 2010. március 5-éig hatályos, valamint a 10. § (3) bekezdés d) pontjának és 16. § (3) bekezdés f) pontjának 2010. március 6-tól 2011. december 17-ig hatályos rendelkezése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, a Kúria II.39.149/2011/12. számú ítélete, a Fővárosi Bíróság 8.K.35.707/12010/10. számú ítélete, a Nemzetgazdasági Miniszter 55292-1/2010. határozata és a Felnőttképzési Akkreditáló Testület I-010494/3/2010. határozata megsemmisítésére, és a határozatok végrehajtásának felfüggesztésére irányuló panaszt, mert a támadott rendelkezések nem vetnek fel olyan alapvető alkotmányjogi kérdést, amely annak érdemi elbírálását indokolná.(Előadó alkotmánybíró: Balogh Elemér)
Az Alkotmánybíróság április 2-i teljes ülésének napirendje
● A haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának engedélyezéséről szóló 16/2004. (II. 6.) Korm. rend. 1. sz. melléklet XXVI. fejezete 1/a/5. pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói indítvány vizsgálata (III/331/2012.)
Az indítványozó bíró – az előtte folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett – 2008 novemberében az Alkotmánybírósághoz fordult, mert a támadott kormányrendelet melléklete lehallgató eszköznek minősíti a 10 órát meghaladó felvételi idejű miniatűr hangrögzítő eszközöket. Az indítványozó szerint a melléklet alapján olyan hangrögzítő berendezéseket kell titkosszolgálati eszköznek tekinteni, amelyeket a mai közhasználatban lévő hangrögzítő eszközök sokszorosan túlhaladnak.
● A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 17. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/3136/2012.)
Az indítványozók szerint a támadott rendelkezés – amely kizárja a választottbírósági eljárást a nemzeti vagyonnal kapcsolatos jogvitákban, illetve az ilyen ügyekre a magyar bíróság kizárólagos joghatóságát köti ki – sérti a nemzetközi és a magyar jog összhangját.
● Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 46/1994. (IX. 30.) OGY határozat 13. § (1) bekezdése és 14. § (1) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/3005/2012.)
Varju László és Vitányi Iván országgyűlési képviselők, akik korábban az MSZP képviselőcsoport tagjai voltak, frakciótagságuk 2011. október 22-én megszűnt. 2012. április 23-án képviselőcsoportot alakíthattak volna, a Házszabály 2012. április 20-án hatályba lépett módosításai értelmében azonban nem alakíthattak frakciót. Az indítványozók szerint alaptörvény-ellenes az a rendelkezés, amely szerint csak a parlamenti választásokon országos listát állító pártok képviselői alakíthatnak képviselőcsoportot.
● Az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 8. §-ának alaptörvény-ellenessége tárgyában benyújtott bírói kezdeményezés vizsgálata (III/3440/2012.)
Az indítványozó bíró – az előtte folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett – 2012 szeptemberében az Alkotmánybírósághoz fordult, mert a támadott jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenes. Álláspontja szerint a jogállamiság követelményébe ütközik, hogy az állam közhatalmi és tulajdonosi jogosítványai összemosódnak, amennyiben a szerződéses kötelezettséget megszüntető jogalkotó és a szerződéses kötelezettségétől a törvényhozás eredményeként szabaduló dologi kötelezett személye azonos.

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság


text:
Szaúd-Arábia, Az akció indult: 2014/11/14, A petíció aktív
A maradék 950 korbácsütéssel, melyet a szaúd-arábiai hatóságok Raif Badawi ellenzéki bloggerre terveznek mérni, a szólásszabadságot ostorozzák, valamint az ország nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit is kigúnyolják. Az Amnesty International attól tart, hogy a nyilvános korbácsolás már holnap folytathatják.	Tovább
A véleménynyilvánítás szabadságának sötét napja: helybenhagyták Raif Badawi ítéletét
Az a nap, amikor a szaúd-arábiai legfelsőbb bíróság úgy döntött, hogy helybenhagyja a blogger Raif Badawi 10 év börtönt és 1000 korbácsütést kiszabó ítéletét, a véleménynyilvánítás szabadságának sötét napja a Királyságban – mondta az Amnesty International.	Tovább
Egy év telt el azóta, hogy a szaúdi blogger Raif Badawit 1000 korbácsütésre és 10 év börtönre ítélték. Az Amnesty International a férfi feleségével közösen ismét az azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását követeli.	Tovább
Kilenc hét telt el azóta, hogy a szaúd-arábiai hatóságok nyilvánosan megkorbácsolták Raif Badawi bloggert és aktivistát, akit 1000 korbácsütésre és 10 év börtönre ítéltek az iszlám megsértéséért, mert létrehozott egy internetes politikai vitafórumot.	Tovább
Szaúd-Arábia: A terrorizmus elleni törvény a legjobb eszköz, hogy elhallgattassák az ellenzéki hangokat
A Terrorizmussal összefüggő bűncselekményekről és azok finanszírozásáról szóló törvény elfogadásának első évfordulóján az Amnesty International azt mondta, hogy a törvény továbbra is jogi hátteret nyújt a szaúd-arábiai hatóságoknak, hogy kihasználva a jogrendszert, elhallgattassák a békés ellenzéki hangokat.	Tovább
Szaúd-Arábia: Feltételekhez kötött kegyelemmel akarják elhallgattatni az aktivistákat?
A múlt heti királyi rendelet, amely kegyelmet adna azoknak a szaúd-arábiai foglyoknak, akiket „állampolgári jogaik” gyakorlása kapcsán ítéltek el, csak akkor válik pozitív lépéssé, ha nem kötik a szabadulást feltételekhez – mondta az Amnesty International.	Tovább
Ha tovább folytatódik Raif Badawi szaúd-arábiai blogger megkorbácsolása, az hosszú távon súlyos testi és mentális sérüléseket okozhat a számára – figyelmeztetett az Amnesty International felkérésére írt jelentésében a kínzások áldozatainak gyógykezelésével és rehabilitációjával foglalkozó Freedom from Torture alapítvány orvosszakértője.	Tovább
A petíció új címzettje: Salman király
Abdullah király halála miatt a petíció új címzettje utóda, Salman király.	Tovább
Egészségügyi okokból zsinórban másodszorra halasztják el Raif Badawi megkorbácsolását
Raif Badawi e hét péntekre tervezett megkorbácsolását nagy valószínűséggel ismét elhalasztják.	Tovább
Egészségügyi okokból elhalasztották Raif Badawi megkorbácsolását
Az Amnesty International értesülései szerint egészségügyi okokból elhalasztották Raif Badawi mára tervezett korbácsolását, mely a büntetés sokkoló brutalitását jelzi.	Tovább
Szaúd-Arábia: Raif Badawit most pénteken ismét megkorbácsolják
Itt a lehetőség a szaúd-arábiai hatóságok számára, hogy javítsanak országuk emberi jogi megítélésén, és hallva a nemzetközi tiltakozást azonnal leállítsák Raif Badawi nyilvánosság előtti megkorbácsolását – jelentette ki az Amnesty International.	Tovább
50 korbácsütést kapott Raif Badawi, még 950 hátravan
Január 9-én Raif Badawit nyilvánosan megkorbácsolták. A pénteki ima után egy mecset előtt - nagy tömeg jelenlétében - büntetésének első részleteként 50 korbácsütést kapott.	Tovább
A szaúdi sajtó június 6-án számolt be arról, hogy a legfelsőbb bíróság helybenhagyta a Raif Badawira kiszabott teljes büntetést, amely 10 év börtönt, 1000 korbácsütést jelent, tetézve azzal, hogy nem hagyhatja el az országot 10 évig, nem szerepelhet a médiában. Ezenfelül még egy 1 millió riálos (nagyjából 75 millió forintos) pénzbüntetést is kiszabtak. Az Amnesty Internationalnek több megbízható forrás is megerősítette, hogy a hír igaz.
Raif Badawit 2014. május 7-én ítélte el a dzsiddai büntetőbíróság, az ítéletet pedig a fellebbviteli fórum szeptember 1-én megerősítette. Annak ellenére, hogy ügye már decemberben a legfelsőbb bíróság előtt volt, 2015. január 9-én megkezdték a heti 50 korbácsütés nyilvános végrehajtását az al-Jafali mecset előtt. Ezidáig ekkor korbácsolták meg először és utoljára, azóta – elsősorban egészségügyi okokból – nem került sor további korbácsolásra. Az utolsó és most már jogerős döntése a legfelsőbb bíróságnak – amelynek megváltoztatására már nincs mód – könnyen jelentheti, hogy a nyilvános korbácsolások újrakezdődnek.
Aktivisták világszerte tüntetéseket szerveztek a szaúd-arábiai nagykövetségek előtt, hogy elítéljék a korbácsolást, és felszólítsák a hatóságokat a férfi szabadon bocsátására. Számos európai uniós tagállam, az Európai Parlament és Kanada illetve az Egyesült Államok is hivatalosan tiltakoztak a büntetés ellen. Az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa a korbácsolást “minimum kegyetlen és embertelen büntetésnek nevezte... amelyet tiltanak a nemzetközi szabályok, elsősorban az ENSZ kínzás elleni egyezménye, amelyet maga Szaúd-Arábia is ratifikált.”
Raif Badawit azért ítélték el, mert megsértett az ország kiberbiztonsági törvényeit azzal, hogy létrehozta a "Szaúd-Arábiai Liberálisok Hálózata" nevű weboldalt (amelyet a bíróság megszüntetett), és amiért a Facebookra és a weboldalra kitett írásaival “megsértette az iszlám vallást”.
Raif Badawit, aki a Szaúd-Arábiai Liberálisok nevű - politikai és szociális vitáknak helyet adó - online fórum alapítója, 2012. június 17-én tartóztatták le, és azóta fogva tartják a Briman nevű börtönben, a tengerparti Dzsiddában. A weboldal létrehozása és szerkesztése miatt Szaúd-Arábia informatikai törvényének és az iszlám vallás megsértésével vádolták. Raifot végül bűnösnek találták hitehagyás vádjában: 10 év börtönre és 1000 korbácsütésre ítélték, illetve pénzbüntetést kapott és eltiltották a médiamegjelenésektől is.
A Raif Badawi elleni vádak összefüggésben vannak számos általa írt cikkel, ideértve például a Valentin-napi cikkét, amely miatt Szaúd-Arábia Erény Elősegítésének és az Erkölcstelenség Megelőzésének Bizottságának (a szaúdi vallási rendőrség) megcsúfolásával vádolták. A vádak megemlítik azt is, hogy nem távolíttatta el mások írásait az oldaláról, így azt sem, amely szerint az Al-Imam Mohamed ibn Saud Egyetem a „terroristák odújává“ vált.
Egyik cikkében így fogalmaz:
„Gratulálhatunk magunknak az Erény Elősegítésének Bizottságáért, hogy az megtanítja nekünk az erényeket, és a buzgóságáért, hogy a szaúdi közösség minden tagja biztosan a Paradicsom emberei között legyen.“
A honlapján megjelent írásai és bejegyzései alapján a vád hitehagyással állította bíróság elé, amelyért halálbüntetés jár Szaúd-Arábiában. Raif Badawi bírósági tárgyalása 2012 júliusában kezdődött a dzsiddai Általános Bíróságon. 2013. január 21-én a bíróság elküldte az ügyet a Büntetőbíróságnak, mondván, hogy nincsen joghatósága vizsgálni az ügyet, nem talált rá bizonyítékot, hogy Raif Badawi megsértette volna az iszlámot, így a hitehagyással kapcsolatos vád nem állhat fenn.
Az ügyész azonban ragaszkodott ahhoz, hogy Raif Badawit ezzel vádolják. Az ügyet ekkor továbbküldték egy fellebbviteli bíróságra, hogy meghatározzák, hova tartozik: a Büntetőbírósághoz vagy az Általános Bírósághoz, amelynek joghatósága van az ilyen ügyekben. A dzsiddai Fellebbviteli Bíróság az előbbihez rendelte az ügyet, amely 2013. július 29-én Raif Badawit 7 év börtönbüntetésre és 600 ostorcsapásra ítélte, amiért „megalapított egy online fórumot, a Szaúdi Liberálisokat, amiben az ateisták és Isten ellenségei működnek közre“, illetve amiért „istenkáromló írásokat publikált“ Facebook oldalán, amelyet megosztott másokkal is.
Raif Badawi ügyvédje fellebbezett a döntés ellen. Arra hivatkozott, hogy az ügyet nem az eredeti bíró intézte, hanem egy ideiglenes helyettese, aki elfogult, hiszen korábban maga is a hitehagyás miatti vádemelést pártolta.
A Fellebbviteli Bíróság 2013. december 11-én elrendelte, hogy az ügyet újra kell vizsgálni, és visszaküldte a bíróságnak, ahol az eljáró bíró két héttel később kijelentette, hogy nem tudja újra megvizsgálni az ügyet, mert a vádak hitehagyással kapcsolatosak. Így visszaküldte az ügyet a Fellebbviteli Bírósághoz, amely 2014. február 18-án visszaküldte ugyanannak a bírónak a Büntetőbíróságra, hogy tanulmányozza át újra az ügyet. 2014. május 7-én végül 10 év börtönre, 1000 ostorcsapásra és 1 millió szaúdi rial pénzbüntetésre (266.600 USD) ítélték Raif Badawit, a Szaúd-Arábiai Liberálisok online közösségi fórum megalapításáért és az iszlám elleni támadásért. Ezenfelül 10 évre eltiltották az utazástól és szabadulása után a médiaszereplésektől is.
Felesége és három gyermeke azóta már elhagyta Szaúd-Arábiát, jelenleg Kanadában élnek.
Támogathatod az ügyet	levél küldésével postán.
Salman bin Abdul Aziz Al Saud: Király és Miniszterelnök, A Király Őfelségének Irodája
Ne korbácsolják meg többször Raif Badawit;
Azonnal és feltétel nélkül engedjék szabadon a lelkiismereti foglyot, mivel fogva tartásának egyetlen oka, hogy élt a véleménynyilvánításhoz való jogával;
Semmisítsék meg az ítéletet és töröljék el a büntetést.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
1 V E R S E N Y T A N Á C S Vj/ /2009. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Szecskay Ügyvédi Iroda (eljáró ügyvéd: dr. V. J.) által képviselt CIB Bank Zrt. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás ellen a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása, valamint fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat miatt indult eljárásban - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi h a t á r o z a t o t. A Versenytanács megállapítja, hogy a CIB Bank Zrt. a "CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel" terméket népszerősítı 2008 tavaszi reklámkampányában alkalmazott televíziós reklámmal és portálmatricával a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást, illetve 2008 ıszi reklámkampányában alkalmazott televíziós reklámmal és portálmatricával a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatott. A Versenytanács kötelezi a CIB Bank Zrt.-t ,- Ft (ötmillió forint) bírság megfizetésére, amelyet a határozat kézhezvételétıl számított 30 napon belül a Gazdasági Versenyhivatal számú bírságbevételi számla javára köteles megfizetni. A határozat felülvizsgálatát a kézhezvételtıl számított harminc napon belül a Fıvárosi Bíróságnak címzett, de a Versenytanácsnál benyújtott vagy ajánlott küldeményként postára adott keresettel lehet kérni BUDAPEST, ALKOTMÁNY U. 5. TELEFON: FAX:2 I n d o k o l á s I. Eljárás tárgya 1. A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH) május 28-án a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló többször módosított évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 67. (1) bekezdése, illetve 70. (1) bekezdése alapján a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása tilalmának feltételezett megsértése miatt versenyfelügyeleti eljárást indított a CIB Bank Zrt. (a továbbiakban: CIB Bank, Bank vagy eljárás alá vont) ellen a CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel elnevezéső terméket népszerősítı kommunikációs eszközök vizsgálatára A CIB Bank 8 munkanap alatti hitelhez jutás lehetıségével népszerősítette a CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel elnevezéső, jövedelemigazolás nélkül igényelhetı termékét. A vizsgálat arra irányult, hogy a CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel termék esetében: a tájékoztatásnak megfelelıen 8 munkanapon belül ténylegesen folyósításra került-e az ügyfelek részére az igényelt hitelösszeg (szerzıdéskötés esetén), a jövedelemigazolás nélküli hitelhez jutás lehetısége az ügyfelek milyen köre részére volt elérhetı és a vonatkozó feltételeket a Bank ismertette-e, valamint az Ft alatti hitelösszeg igényléséhez kapcsolódó lehetıségeket a Bank megfelelıen ismertette-e. 3. A GVH a Tpvt ának (4) bekezdése és a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 26. -ának (1) bekezdése alapján kiterjesztette az eljárást a CIB Bank szeptember 1-jével kezdıdıen tanúsított magatartására is, annak vizsgálata érdekében, hogy a Bank az Fttv. 6. és 7. -aiban foglalt tényállásokon keresztül az Fttv. 3. -ának (1) bekezdését megsértette-e A vizsgálat kiterjedt a CIB Bank fenti termékre vonatkozó, 2007 augusztusától kezdıdıen alkalmazott teljes tájékoztatási gyakorlatára. 1 Vj-074/2009., Vj / Vj / oldal GVH VERSENYTANÁCS3 II. Eljárás alá vont vállalkozás 5. A CIB Bank forint- és devizamőveletek végzésére teljes körő felhatalmazással bíró kereskedelmi bank. A társaság többségi tulajdonosa az Intesa Holding International S.A. (LU-1724 Luxembourg, Boulevard du Prince Henri ), ezen keresztül pedig a Intesa Sanpaolo S.p.A. A Tpvt. 24. (3) bekezdése alapján figyelembe veendı bevételi tételeinek összege millió Ft volt évben Az elmúlt években a Versenytanács két alkalommal állapította meg, hogy az eljárás alá vont a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolására alkalmas magatartást tanúsított (Vj-190/2006., Vj-121/2007.). III. Eljárás alá vont vizsgált magatartása 7. Jelen vizsgálat tárgyát a CIB Bank Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel termékével kapcsolatos kommunikáció képezte. 8. A CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel megnevezéső termék a piaci kamatozású ingatlanfedezetes hitelek körébe tartozik, jellemzıi a következık: 4 szabad felhasználású forint közötti hitelösszeg maximálisan 25 év futamidı október 29-ig svájci frank alapon, ezt követıen euró és forint alapon (volt) igényelhetı jövedelemigazolás nélkül (volt) igényelhetı (2009. április végéig) Ft alatti hitelösszegnél: o amennyiben a hitelbírálathoz szükséges dokumentáció hiánytalanul rendelkezésre áll az ingatlan értékbecslésétıl számított 8. munkanapra blokkolt folyósítás, o közjegyzıi okirat nem szükséges. a terméket az igényelheti, aki o állandó magyarországi lakcímmel rendelkezı devizabelföldi, cselekvıképes magánszemély, o betöltötte 18. életévét, a hitel lejáratakor pedig legfeljebb 70 éves, o nem szerepel a Központi Hitelinformációs Rendszerben (KHR, korábban BAR). 3 Vj /2009., 6. sz. melléklet 4 Vj /2009. és Vj / oldal GVH VERSENYTANÁCS4 hitelhez jutáshoz szükséges o megfelelı ingatlanfedezet, o a fedezetként bevont ingatlanra kötött vagyonbiztosításnak a CIB Bankra történı engedményezése. 8 munkanap alatti folyósítás feltételei: o a Bank vállalja, hogy a ténylegesen jóváhagyott Ft alatti hitelösszeg esetén a banki hiteligénylést követıen az értékbecslés helyszíni eljárásának napjától számított 8. munkanapon az ügyfél bankszámlájára blokkolva folyósítja a hitelt o a blokkolás feloldásának feltétele a fedezetként bevont ingatlanra kötött vagyonbiztosítás CIB Bankra történı engedményezésének bemutatása a bankfiókban o az ügyfél vállalja, hogy az értékbecsléshez szükséges dokumentumokat az értékbecslés helyszínén az értékbecslı részére hiánytalanul átadja. Amennyiben az értékbecslı megítélése szerint a dokumentumok hiánypótlása szükséges, akkor a hiánypótlás idıtartama nem tartozik bele a 8 munkanapos határidıbe o a 8 munkanapos határidıbe a banki kölcsön- és jelzálogszerzıdés elıre egyeztetett idıpontja és a tényleges szerzıdéskötés között eltelt idıszak sem számít bele, függetlenül attól, hogy a szerzıdéskötés idıpontja milyen indokból került halasztásra o amennyiben a fenti feltételeken túl a Bank nem teljesíti a 8 munkanap alatti blokkolt folyósításra vállalt ígéretét, akkor az Üzletfél a mindenkor hatályos CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezetes Hitel kondíciós listájában meghatározott Folyósítási díj, amennyiben a bank nem teljesíti a vállalt határidıt megnevezéső kedvezményes kondícióra jogosult o a folyósításra vonatkozó határidı kiszámítása a Bank nyilvántartásának adatai szerint történik Blokkolás : o az ún. blokkolás azonnal beállításra, majd feloldásra kerül - a folyósítást követıen, illetve az érvényes, a Bankra engedményezett ingatlanbiztosítás Bank felé történı igazolását követıen o a blokkolás idıtartama attól függ, hogy az ügyfél mikor teljesíti a blokkolás feloldásához szükséges feltételt, azaz mutatja be a Banknak a Bankra engedményezett ingatlanbiztosítást 9. Az eljárás alá vont 2007 augusztusától népszerősítette a CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel elnevezéső termékét kampányon kívüli kommunikációs eszközökön, valamint az alábbi kampányokban 5 : tavaszi kampány: május május 23., valamint június július 4. között ıszi kampány: október november 23. között 5 A években alkalmazott kommunikációs eszközök a Vj /2009. sz. alatt, a évben alkalmazott kommunikációs eszközök a Vj /2009. sz. alatt, míg részletes leírásuk a vizsgálati jelentés (Vj /2009.) 2. sz. mellékletében, illetve az elızetes álláspont (Vj /2009.) 1. sz. mellékletében található. 4. oldal GVH VERSENYTANÁCS5 10. Voltak egyéb, a CIB Szabad Felhasználású Ingatlanfedezetes Hitelek népszerősítésére szervezett kampányok (2007 ısz, 2008 nyár), amelyek során közzétett kereskedelmi kommunikációk egy részénél a Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel termék egy felsorolás részeként került hivatkozásra ben kifejezetten a Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel termék népszerősítésére szervezett kampányra nem került sor, azonban egyes ismertetı anyagok (honlapi tájékoztatás, szórólapok és terméktájékoztatók) még a évben is elérhetıek maradtak a fogyasztók számára, illetve néhány új kommunikációs eszköz is megjelent (leaflet, portálmatrica) tavaszi kampányban alkalmazott kommunikációs eszközök 12. A tavaszi kampányban a Bank online bannert, leafletet, nyomtatott sajtóban megjelenı reklámot, vásárláshelyi (A1 mérető) plakátot, portálmatricát, illetve televíziós reklámot alkalmazott. 13. A banner, a leaflet, a nyomtatott sajtóban megjelent reklám, illetve a vásárláshelyi plakát közös jellemzıje, hogy kiemelten hirdették a 8 munkanap alatti hitelhez jutás lehetıségét, illetve (a leafletet kivéve) a termék jellemzıi közül a jövedelemigazolás és közjegyzıi díj nélküliséget is kiemelten megjelenítették. A fıüzenetben megfogalmazott jellemzıket kiegészítı információk (8 munkanap miként számítandó, mely maximális hitelösszeg mellett alkalmazandó, közjegyzıi díj nélküli hitelhez jutásnak mik a feltételei) ugyanakkor kisebb betőmérettel szerepeltek ezen kommunikációs eszközökön. 14. A portálmatricán kiemelten szerepel a következı szöveg: CIB gyorskölcsön Ingatlanfedezettel. Önnek is fontos a gyorsaság? Bármilyen célra, jövedelemigazolás nélkül, közjegyzıi díj nélkül, 8 munkanap alatt. Alatta kisebb betőmérettel szerepel, hogy a tájékoztatás nem teljes körő, illetve, hogy milyen módon szerezhetı be a termékrıl további információ. 15. A május 5-18., valamint június között sugárzott televíziós reklám hallható részében: CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel már az értékbecsléstıl számított 8. munkanapon, bármire. A tájékoztatás nem teljes körő. Részletek vagy cib.hu szól kiemelten, a látható részben fıüzenetként a CIB gyorskölcsön Ingatlanfedezettel, 8 munkanap alatt, jövedelemigazolás nélkül, közjegyzıi díj nélkül szlogen olvasható, továbbá a képernyın is jelzik, hogy a tájékoztatás nem teljes körő. 6 Vj / oldal GVH VERSENYTANÁCS6 2008. ıszi kampány 16. A ıszi kampányban a Bank portálmatricán, leafleten, vásárláshelyi (A3 mérető) plakáton, nyomtatott sajtóban, televíziós reklámban, illetve online banneren népszerősítette a terméket. 17. A leaflet, a vásárláshelyi (A3 mérető) plakát, a nyomtatott sajtóban megjelent reklám, illetve az online banner egyaránt kiemelten hirdette a 8 munkanap alatti, jövedelemigazolás és közjegyzıi díj nélküli hitelhez jutás lehetıségét. A fıüzenetben megfogalmazott jellemzıket kiegészítı információk (8 munkanap miként számítandó, mely maximális hitelösszeg mellett alkalmazandó, közjegyzıi díj nélküli hitelhez jutásnak mik a feltételei) ugyanakkor kisebb betőmérettel szerepeltek ezen kommunikációs eszközökön. 18. A portálmatricán kiemelten szerepel: Micsoda sebesség! CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel, hitelfolyósítás 8 munkanapon belül. Ezt követıen apró betővel szerepel, hogy a tájékoztatás nem teljes körő, illetve, hogy milyen módon szerezhetı be a termékrıl további információ. 19. A október között sugárzott televíziós reklám látható részében kiemelten jelenik meg: CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel, bármire 8 munkanapon belül. A reklámban a narrátor kiemelésében a következık hangzanak el: Önnek is fontos a gyorsaság? CIB Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel már az értékbecsléstıl számított 8. munkanapon, bármire. A tájékoztatás nem teljes körő. Részletek a on és a cib.hu-n. Kampányon kívül alkalmazott kommunikációs eszközök 20. A Bank kampányon kívüli kommunikációs eszközként saját honlapjának ún. landing page-ét (2007. augusztus 16-tól), leafletet (2009-ben), portálmatricát (2009-ben), illetve az ügyfelek részére megküldésre kerülı számlakivonathoz csatolt hírleveleit (2008. május, június, október), TV reklámot (2007-ben), eseti fióki hirdetéseket (2007. szeptember 1-jétıl), szórólapokat (2007. szeptember 1- jétıl), illetve terméktájékoztatókat (2007. szeptember 1-jétıl) alkalmazott. 21. A hírlevelek, a 2007-tıl alkalmazott szórólap és a 2009-ben alkalmazott leaflet kiemelten hirdették a 8 munkanap alatti hitelhez jutás lehetıségét, míg a hírlevelek a jövedelemigazolás és közjegyzıi díj nélküliséget is kiemelték. A fıüzenetben megfogalmazott jellemzıket kiegészítı információk (8 munkanap miként számítandó, mely maximális hitelösszeg mellett alkalmazandó, közjegyzıi díj 6. oldal GVH VERSENYTANÁCS7 nélküli hitelhez jutásnak mik a feltételei) kisebb betőmérettel kerültek megjelenítésre. 22. A 2009-ben alkalmazott portálmatrica, a szeptember 1-jétıl használt eseti fióki hirdetések, illetve a 2007-es TV reklám egyaránt a gyors ügyintézésre hívták fel a figyelmet, azonban konkrét ígéretet (pl. 8 munkanapon belüli folyósítás) nem tartalmaztak. 23. A landing page, illetve a szeptember 1-jétıl elérhetı terméktájékoztató részletes információkat tartalmazott a kérdéses termékrıl. 8 munkanap alatti folyósítás 24. A Bank Ft alatti hitelösszeg esetén vállalta, hogy a banki hiteligénylést követıen az értékbecslés helyszíni eljárásának napjától számított 8. munkanapon az ügyfél bankszámlájára blokkolva folyósítja a hitelt. Jövedelemigazolás nélkül hiteligénylésre jogosult ügyfelek köre 25. A Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel konstrukció kizárólag jövedelemigazolás nélkül (volt) igényelhetı. A jövedelemigazolás nélküliség ígéretéhez további specifikus feltételek nem kapcsolódtak, így aki a hitelbírálaton megfelelt, ezen konstrukció keretében juthatott hitelhez. 26. A jövedelemigazolás nélküli konstrukcióit a CIB Bank április végével megszüntette. Közjegyzıi díj nélküliség 27. A Bank Ft alatti hitelösszeg esetén tekintett el a szerzıdés közjegyzıi okiratba foglalásától, azaz csak ezen összeghatár alatt volt biztosított a közjegyzıi díj nélküli szerzıdéskötés. IV. Eljárás alá vont álláspontja 28. Eljárás alá vont elsıdlegesen az eljárás megszüntetését, másodlagosan bírság kiszabásának mellızését kérte Álláspontja szerint a tényállás nem került kielégítıen feltárásra. 7 Vj /2009. és Vj / oldal GVH VERSENYTANÁCS8 30. Az eljárás alá vont szerint a hiteltermékekrıl szóló kereskedelmi kommunikáció csak egy meghatározott fogyasztói kört, a hitelt felvenni szándékozókat éri el, így hiába folytatott a CIB kiterjedt, országos kampányt, a reklámüzenetek csak a hiteltermékekre fogékony fogyasztókat érintették. A hiteltermékekre vonatkozó kereskedelmi kommunikációk egyébként sem alkalmasak a fogyasztói döntések befolyásolására, hiszen a hitelfelvevık egy jelentıs részénél fel sem merül a bankválasztás problémája, a bankválasztást mérlegelı fogyasztók pedig körültekintıen, nem kizárólag a kereskedelmi kommunikációkra hagyatkozva döntenek. 31. Elıadta, hogy az Fttv. az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv (a továbbiakban: Irányelv) implementálására megszabott határidıt túllépve csak szeptember 1-jén lépett hatályba. Álláspontja szerint a szeptember 1- jét megelızı a magatartásának a Tpvt. alapján történı értékelése számára hátrányosabb eredménnyel jár, mintha az Irányelvben foglaltak kerültek volna alkalmazásra, ugyanis az Irányelv szerint a kereskedelmi gyakorlat hiányosságai csak oly mértékben értékelendıek megtévesztı mulasztásnak, amennyiben a kommunikáció eszközének korlátai nem képezik objektív akadályát a teljesebb tájékoztatásnak. 32. Kifogásolta továbbá, hogy a Versenytanács nem ad iránymutatást az Fttv. rendelkezéseinek értelmezéséhez. 8 munkanap alatti folyósítás ígérete 33. Az eljárás alá vont elıadása szerint a reklámokban megfelelıen kommunikálta, hogy a 8 munkanapos hitelfelvételi idıtartam az értékbecsléstıl számítandó. Nem állítható továbbá, hogy a Bank a hitelfolyósítás fogalmát a mindennapi életben használt általános jelentéstıl eltérı tartalommal ruházta volna fel. Köztudomású ugyanis, hogy a folyósításnak feltétele a fedezetként bevont ingatlanra kötött vagyonbiztosítás hitelezı bankra történı engedményezése (ami a blokkolt folyósítás feloldásának feltétele volt). Kizárólag a hitelfelvevıtıl függ továbbá, hogy a hitelezési folyamat során mikor felel meg ennek a feltételnek, ugyanis a biztosításnak a Bankra történı engedményezésérıl bármikor rendelkezhet. 34. Az eljárás alá vont álláspontja szerint az a tény, hogy egyes ügyfelek esetében a kölcsönök átfutási ideje meghaladta a reklámokban kommunikált 8 napos ügyintézési határidıt, nem annak tudható be, hogy a CIB Bank nem tartotta meg a 8. oldal GVH VERSENYTANÁCS9 reklámokban tett ígéretét, hanem annak, hogy az egyes ügyfelek nem feleltek meg a kölcsönfolyósítás feltételeinek. Minden olyan esetben, amikor a CIB Bank nem tudta teljesíteni a vállalt 8 napot 5 millió Ft hitelösszeg alatt, az ügyfelek folyósítási díjkedvezményben részesültek Álláspontja szerint a 8 napos határidıre vonatkozó közléseket az Fttv. 6. (1) bekezdés b) pontja helyett ugyanezen jogszabály 7. (1) bekezdése alapján kellene megítélni. 36. Az egyes kommunikációs eszközökkel kapcsolatban az eljárás alá vont az alábbi észrevételeket tette: Számlakivonatokhoz csatolt hírlevelek, beltéri plakátok, nyomtatott sajtóban megjelent reklámok: Ezen hirdetési formák elınye, hogy az abban foglaltakat a fogyasztónak van ideje feldolgozni, így a kisebb betőméretben elhelyezett közlések is megismerhetıek. Bannerek: A bannerek kapcsán az eljárás alá vont hivatkozik azok kis információáteresztı képességére, a bannerek ismételt megtekintésének lehetıségére, illetve arra, hogy a bannerekrıl egy kattintással a kérdéses terméket a saját honlapján részletesen bemutató landing page érhetı el. Televíziós reklámok (2008. tavaszi kampány, ıszi kampány): A TV reklámok egyértelmően megjelölték, hogy a 8 napos határidı az ingatlan értékbecsléstıl számítandó, a reklám a fogyasztók számára érzékelhetıen tartalmazta a 8 napos ügyintézési határidıre vonatkozó szükséges információkat. A képi megjelenítésnek és az ahhoz kapcsolódó szóbeli közlésnek nagyobb jelentısége van, az írásbeli közlés inkább csak magyarázó szerepet tölt be. Közjegyzıi díj nélküliség ígérete 37. Az e tekintetben kifogásolt A3 mérető plakát kapcsán eljárás alá vont arra hivatkozott, hogy figyelembe kell venni a reklámeszköz információ áteresztı képességét, illetve azt is, hogy a plakáttal bankfiókokban találkozó fogyasztónak van ideje az abban foglalt (akár kisebb betőmérető) információt feldolgozni. 8 Vj / oldal GVH VERSENYTANÁCS10 Eljárás alá vont kötelezettségvállalása 38. Az eljárás alá vont elıadta, kész kötelezettséget vállalni a Tpvt ának és az Fttv. 27. (3) bekezdésének megfelelıen, vállalva, hogy a lakossági jelzáloghitelezéssel kapcsolatos tájékoztatási kampányt indít. 9 V. Jogi háttér szeptember 1-jét megelızıen 39. A Tpvt. 8. (1) bekezdésének elsı mondata szerint tilos a gazdasági versenyben a fogyasztókat megtéveszteni. A Tpvt. alkalmazásában fogyasztó: a megrendelı, a vevı és a felhasználó. Ugyanezen cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében a fogyasztók megtévesztésének minısül különösen, ha az áru ára, lényeges tulajdonsága így különösen összetétele, használata, az egészségre és a környezetre gyakorolt hatása, valamint kezelése, továbbá az áru eredete, származási helye, beszerzési forrása vagy módja tekintetében valótlan tényt vagy valós tényt megtévesztésre alkalmas módon állítanak, az árut megtévesztésre alkalmas árujelzıvel látják el, vagy az áru lényeges tulajdonságairól bármilyen más, megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak. 40. A Tpvt. 9. -a szerint a használt kifejezéseknek a mindennapi életben, illetıleg a szakmában elfogadott általános jelentése az irányadó annak megállapításánál, hogy a tájékoztatás a fogyasztók megtévesztésére alkalmas-e. 41. A Tpvt a alapján tilos a fogyasztó választási szabadságát indokolatlanul korlátozó üzleti módszerek alkalmazása. Ilyen módszernek minısül különösen, ha olyan körülményeket teremtenek, amelyek jelentısen megnehezítik az áru, illetve az ajánlat valós megítélését, más áruval vagy más ajánlattal történı tárgyszerő összehasonlítását szeptember 1-jétıl kezdıdıen 42. Az Fttv. 1. -ának (1) bekezdése szerint az Fttv. állapítja meg az áruhoz kapcsolódó, a kereskedelmi ügylet lebonyolítását megelızıen, annak során és azt követıen a fogyasztóval szemben alkalmazott kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó követelményeket, és az azok megsértésével szembeni eljárás szabályait. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése szerint a törvény hatálya arra a kereskedelmi 9 Vj / oldal GVH VERSENYTANÁCS11 gyakorlatra terjed ki, amely a Magyar Köztársaság területén valósul meg, továbbá arra is, amely a Magyar Köztársaság területén bárkit fogyasztóként érint. 43. Az Fttv. 2. -ának a) pontja szerint fogyasztó az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül esı célok érdekében eljáró természetes személy, míg c) pontja szerint áru minden birtokba vehetı forgalomképes ingó dolog - ideértve a pénzt, az értékpapírt és a pénzügyi eszközt, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti erıket - (a továbbiakban együtt: termék), az ingatlan, a szolgáltatás, továbbá a vagyoni értékő jog. Ugyanezen jogszabályhely d) pontja szerint kereskedelmi gyakorlat a vállalkozásnak, illetve a vállalkozás érdekében vagy javára eljáró személynek az áru fogyasztók részére történı értékesítésével, szolgáltatásával vagy eladásösztönzésével közvetlen kapcsolatban álló magatartása, tevékenysége, mulasztása, reklámja, marketingtevékenységek vagy egyéb kereskedelmi kommunikációja, valamint h) pontja szerint ügyleti döntés a fogyasztó arra vonatkozó döntése, hogy kössön-e, illetve hogyan és milyen feltételek mellett kössön szerzıdést, továbbá hogy gyakorolja-e valamely jogát az áruval kapcsolatban. 44. Az Fttv. 3. -ának (1) bekezdése kimondja, hogy tilos a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat. A (2) bekezdés szerint tisztességtelen az a kereskedelmi gyakorlat, a) amelynek alkalmazása során a kereskedelmi gyakorlat megvalósítója nem az ésszerően elvárható szintő szakismerettel, illetve nem a jóhiszemőség és tisztesség alapelvének megfelelıen elvárható gondossággal jár el (a továbbiakban: szakmai gondosság követelménye), és b) amely érzékelhetıen rontja azon fogyasztó lehetıségét az áruval kapcsolatos, a szükséges információk birtokában meghozott tájékozott döntésre, akivel kapcsolatban alkalmazzák, illetve akihez eljut, vagy aki a címzettje, és ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas. A (3) bekezdés alapján a (2) bekezdés értelmében tisztességtelen különösen az a kereskedelmi gyakorlat, amely megtévesztı (6. és 7. ) vagy agresszív (8. ). 45. Az Fttv. 4. -ának (1) bekezdése értelmében a kereskedelmi gyakorlat megítélése során az olyan fogyasztó magatartását kell alapul venni, aki ésszerően tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel jár el, figyelembe véve az adott kereskedelmi gyakorlat illetve áru nyelvi, kulturális és szociális vonatkozásait is. Ha a kereskedelmi gyakorlat a fogyasztók egy meghatározott csoportjára irányul, az adott csoport tagjaira 11. oldal GVH VERSENYTANÁCS12 általánosan jellemzı magatartást kell figyelembe venni. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése szerint, ha a kereskedelmi gyakorlat csak a fogyasztóknak egy, az adott gyakorlat vagy az annak alapjául szolgáló áru vonatkozásában koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatkozásuk miatt különösen kiszolgáltatott, egyértelmően azonosítható csoportja magatartásának torzítására alkalmas, és ez a kereskedelmi gyakorlat megvalósítója által ésszerően elıre látható, a gyakorlatot az érintett csoport tagjaira általánosan jellemzı magatartás szempontjából kell értékelni. 46. Az Fttv. 6. -ának (1) bekezdése szerint megtévesztı az a kereskedelmi gyakorlat, amely valótlan információt tartalmaz, vagy valós tényt figyelemmel megjelenésének valamennyi körülményére olyan módon jelenít meg, hogy megtéveszti vagy alkalmas arra, hogy megtévessze a fogyasztót az ott felsorolt egy vagy több tényezı (ideértve az áru lényeges jellemzıit) tekintetében és ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas. 47. Az Fttv. 7. -ának (1) bekezdése értelmében megtévesztı az a kereskedelmi gyakorlat, amely: a) figyelembe véve valamennyi tényszerő körülményt, továbbá a kommunikáció eszközének korlátait - az adott helyzetben a fogyasztó tájékozott ügyleti döntéséhez szükséges és ezért jelentıs információt elhallgat, elrejt, vagy azt homályos, érthetetlen, félreérthetı vagy idıszerőtlen módon bocsátja rendelkezésre, vagy nem nevezi meg az adott kereskedelmi gyakorlat kereskedelmi célját, amennyiben az a körülményekbıl nem derül ki, és b) ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas (a továbbiakban: megtévesztı mulasztás). Ugyanezen szakasz (2) bekezdése szerint, ha a kommunikáció eszköze térbeli vagy idıbeli korlátokat támaszt, ezeket az akadályokat és minden olyan intézkedést, amelyet a kereskedelmi gyakorlat megvalósítója annak érdekében tett, hogy az információt más módon eljuttassa a fogyasztókhoz, figyelembe kell venni annak megítélésénél, hogy fennállt-e megtévesztı mulasztás. 48. Az Fttv ának c) pontja alapján a GVH a kereskedelmi gyakorlat tisztességtelenségének megállapítására irányuló versenyfelügyeleti eljárásában a Tpvt. rendelkezéseit alkalmazza, az Fttv.-ben meghatározott eltérésekkel. 12. oldal GVH VERSENYTANÁCS13 2008. szeptember 1-je elıtt és után is alkalmazandó 49. A Tpvt a (1) bekezdésének d) pontja értelmében az eljáró versenytanács határozatában megállapíthatja a magatartás törvénybe ütközését. 50. Az eljáró versenytanács a Tpvt ának (1) bekezdése értelmében bírságot szabhat ki azzal szemben, aki a Tpvt., illetve az Fttv. rendelkezéseit megsérti. A bírság összege legfeljebb a vállalkozás, illetve annak a határozatban azonosított vállalkozáscsoportnak a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelızı üzleti évben elért nettó árbevételének tíz százaléka lehet, amelynek a bírsággal sújtott vállalkozás a tagja. A (2) bekezdés szerint amennyiben a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelızı üzleti évben elért nettó árbevételérıl nem áll rendelkezésre hitelesnek tekinthetı információ, a bírság maximumának meghatározásakor az utolsó hitelesen lezárt üzleti év árbevétele az irányadó. A (3) bekezdés rögzíti, hogy a bírság összegét az eset összes körülményeire így különösen a jogsérelem súlyára, a jogsértı állapot idıtartamára, a jogsértéssel elért elınyre, a jogsértı felek piaci helyzetére, a magatartás felróhatóságára, az eljárást segítı együttmőködı magatartására, a törvénybe ütközı magatartás ismételt tanúsítására tekintettel kell meghatározni. A jogsérelem súlyát különösen a gazdasági verseny veszélyeztetettségének foka, a fogyasztók, üzletfelek érdekei sérelmének köre, kiterjedtsége alapozhatja meg. VI. Versenytanács döntése 51. A Versenytanács az eljárás alá vont szeptember 1. elıtti idıszakban folytatott tájékoztatási gyakorlatát a Tpvt. rendelkezései alapján, míg a szeptember 1-jével kezdıdı idıszakban folytatott kereskedelmi gyakorlatát az Fttv. rendelkezései alapján értékelte. 52. Általános követelményként fogalmazódik meg, hogy a vállalkozásnak a fogyasztók irányában tanúsított kereskedelmi gyakorlata feleljen meg a tisztesség követelményének, s így a magáról vagy áruinak lényeges tulajdonságáról adott, fogyasztóknak szóló tájékoztatása igaz és pontos legyen. 53. A jogi értékelés szempontjából relevanciával bíró fogyasztói döntés meghozatala egy folyamat, amelynek nemcsak az egészét, hanem egyes szakaszait is védi a jog a maga eszközeivel. Ez a folyamat a fogyasztók figyelmének felkeltését is magában foglalja, s a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen magatartások, 13. oldal GVH VERSENYTANÁCS14 kereskedelmi gyakorlatok tilalma már e szakasszal kapcsolatban is érvényesülést kíván, így ez sem történhet tisztességtelen módon. Nemcsak az olyan magatartás jogellenes, amely kizárólagosan meghatározza a fogyasztó döntését, hanem minden olyan magatartás, amely érdemben kihatással van a folyamatra ideértve a figyelem felkeltését is. Önmagában az a körülmény, hogy a tisztességtelen magatartás, kereskedelmi gyakorlat hatására a fogyasztó felveszi a kapcsolatot a vállalkozással, már kifogásolható, hiszen ennek során a vállalkozás meggyızheti a fogyasztót, ráveheti a vállalkozás számára elınyös döntés meghozatalára. Az üzleti-piaci folyamatok igen lényeges mozzanata a kölcsönös kapcsolatfelvétel, amelynek során mindkét félnek számos alternatíva áll a rendelkezésére a realizáláshoz. Általában jogsértést eredményez, ha ezen kapcsolatfelvétel alapja, elindítója egy tisztességtelen magatartás, kereskedelmi gyakorlat. Ez a megközelítés tükrözıdik a Tpvt. körében o magában a Tpvt. III. fejezetének a címében is, amely nem a fogyasztói döntések tisztességtelen meghatározásának, hanem a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolásának tilalmáról beszél, o a Legfelsıbb Bíróság Kf.II /2000/3. számú ítéletében is, amelynek értelmében a Tpvt. III. fejezetébe nemcsak az a tisztességtelen reklámtevékenység ütközik, amelyik a fogyasztók döntési szabadságát megszünteti, hanem az is, amely azt csökkenti, o a Legfelsıbb Bíróság Kfv.II /2008/8. számú ítéletében rögzítette, a Gazdasági Versenyhivatalnak a versenyjogi jogsértés vizsgálatakor nem a teljes ügyintézési, döntési folyamatot kell vizsgálnia, hanem a Tpvt. rendelkezései értelmében annak azt az önállóan vizsgálható szakaszát, mozzanatát, amellyel a szolgáltatás reklámozása történik. Az Fttv. körében a fentieket támasztják alá az alábbiak: o az Fttv. 1. -ának (1) bekezdése az Fttv.-t rendeli alkalmazni az áruhoz kapcsolódó, a kereskedelmi ügylet lebonyolítását megelızıen, annak során és azt követıen a fogyasztóval szemben alkalmazott kereskedelmi gyakorlatokra, külön is emlékeztetve az Fttv. 2. -ának d) pontjára, amely a kereskedelmi gyakorlat körébe tartozó magatartások között külön is nevesíti a reklámot. Mindezen nem változtat a 2. ügyleti döntés fogalmát rögzítı h) pontja sem, amely vonatkozásában (figyelemmel a törvény indokolására is) kiemelendı, hogy annak tartalma eltávolodik a fogyasztó gazdasági döntéseinek szigorúan a magánjog szerinti szerzıdési akarat kifejezéseként való értékelésétıl, s így ügyleti döntésnek minısülnek pl. a fogyasztó azon döntései, hogy azonosítja a kielégítendı szükségletet, s ezzel kapcsolatban a versenytársak közül melyik vállalkozást, annak melyik szolgáltatását (termékét), s azt milyen feltételekkel választja, o az Fttv. mellékletében rögzített, minden körülmények között tisztességtelennek minısülı tényállások közül több megvalósulásának nem feltétele, hogy a fogyasztó döntést hozzon a vállalkozással való szerzıdéskötésrıl. 14. oldal GVH VERSENYTANÁCS15 54. A jelen eljárás szempontjából releváns ügyleti döntés a hitelszerzıdés megkötése. A fentiekre is figyelemmel, a Versenytanács nem osztja az eljárás alá vont azon álláspontját, miszerint hiteltermékekkel kapcsolatos reklámkampány nem alkalmas fogyasztói döntések befolyásolására. 55. Az eljárás alá vont vizsgált magatartásának értékelése kapcsán a Versenytanács megállapította, hogy az eljárás alá vont által tanúsított kereskedelmi gyakorlat nem olyan fogyasztói kör vonatkozásában valósult meg, amelynek tagjai az adott gyakorlat vagy az annak alapjául szolgáló áru vonatkozásában koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatkozásuk miatt különösen kiszolgáltatottak lennének. 56. A vizsgált kereskedelmi gyakorlat megítélése során az olyan fogyasztó magatartását kell alapul venni, aki ésszerően tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel jár el. 57. Az ésszerően tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel eljáró fogyasztó vonatkozásában a Versenytanács (figyelemmel a Vj-30/2007. szám alatt lefolytatott eljárás során hozott határozat felülvizsgálata során a Fıvárosi Bíróság 2.K /2007/9. számú, a Fıvárosi Ítélıtábla által helybenhagyott ítéletére) kiemeli, a reklámok valóságtartalmában fenntartás nélkül megbízó fogyasztó racionális fogyasztónak minısül. Az a fogyasztó is ésszerően jár el, aki nem kételkedik a reklámok által nyújtott tájékoztatásban, a reklámozó szavahihetıségében, hanem a reklámokat egy ésszerően költséghatékony tájékozódási folyamatban az üzleti tisztesség követelményének érvényesülésében bízva kezeli. Az ésszerően eljáró fogyasztótól nem azt kell elvárni, hogy ellenırizze a reklámokban szereplı információ helytállóságát. A reklám egyik funkciója éppen az, hogy a vállalkozás és a fogyasztó között meglévı információs aszimmetria feloldására költséghatékony megoldásokat keres, s ezek között - számára költségmegtakarítást eredményezıen - a fogyasztó valóságosnak, pontosnak fogadja el a vállalkozás nyújtotta tájékoztatást, történjék az bármilyen formában. 58. A pénzügyi szolgáltatásokról adott tájékoztatások megítélésének egyes kérdéseivel összefüggésben a felülvizsgálati bíróságok nemcsak a Tpvt., hanem az Fttv. alkalmazása körében is irányadó módon világos, egyértelmő álláspontot alakítottak ki. 15. oldal GVH VERSENYTANÁCS16 59. A Legfelsıbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság Vj-56/2006. számú ügyben hozott, Kfv.IV /2008/7. számú ítéletében foglaltak alapján kiemelhetı, hogy a vállalkozások pénzügyi szolgáltatásaik ismertetése során pontos, egyértelmő tájékoztatást adva kötelesek közrehatni a fogyasztói szándék kialakításában, a reklámoknak önmagukban minden további információ megismerése nélkül kell hitelesnek, igaznak és pontosnak kell lenniük. Ez nem teljes körő tájékoztatást jelent, de azt mindenképpen, hogy ne tartalmazzon valótlan, megtévesztı, hiányos információt, a fogyasztók megtévesztése bármilyen, a megtévesztésre objektíve alkalmas, a tájékoztatás részét képezı magatartással (reklám) megvalósul, a jogsértés már a jogsértı tájékoztatás közreadásával megvalósul. A jogsértés megállapíthatósága szempontjából irreleváns, hogy a vállalkozás a jogsértı tájékoztatások mellett nem jogsértı tájékoztatásokat is közread, a tájékoztatás akkor is jogsértınek minısül, ha utóbb mód van a teljes körő valós információk megismerésére. A reklámtevékenység vizsgálatakor a versenyjogi felelısség alóli mentesülésre nem alkalmas az a hivatkozás, hogy a fogyasztó a bankfiókban részletes tájékoztatást kaphat, ezzel ugyanis a fogyasztókat terhelné a reklám valóságtartalmának ellenırzése. Egy ilyen vállalkozói érvelés nem is körültekintıen eljáró, hanem kifejezetten gyanakvó fogyasztót feltételez, aki a reklám (egyébként ténylegesen hiányos) szövegét és az abban közölteket gyanúsnak találva további utánajárásba kezd a kínált szolgáltatás tekintetében, a jogsértés súlyossága körébe tartozó kérdés, hogy a fogyasztónak utóbb módjában áll az akció részletes feltételeirıl tájékozódni, azonban e körülmény önmagában nem mentesít a versenyjogi felelısség megállapíthatósága alól. 60. A következetes, jelen esetben is irányadó joggyakorlat körébıl a Versenytanács szükségesnek tartja még kiemelni az alábbiakat [figyelemmel pl. a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /2007/8. számú (Vj-111/2005.), 2.Kf /2007/9. számú (Vj-56/2006.), 2.Kf /2008/8. számú (Vj-50/2007.), 2.Kf /2008/8. számú (Vj-30/2007.) ítéleteire]: a jogsértés nem csupán téves információk adásával, hanem valamely lényeges körülmény elhallgatásával, illetıleg hiányos tájékoztatással is megvalósítható. A Legfelsıbb Bíróság a Kf.IL27.254/1998/5. számú eseti döntésében kimondta, hogy a valós adatokat tartalmazó és elınyös tulajdonságokat kiemelı reklám is lehet félrevezetı, ha elhallgat olyan adatokat, amelyek a közölt tulajdonságok értelmezéséhez elengedhetetlenül szükségesek (lásd még pl. a Legfelsıbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság Vj-111/2005. számú ügyben hozott, Kfv.II /2008/8. számú ítéletét), a sérelem a megtévesztésre alkalmas információk közreadásával megvalósul. Így ha a fogyasztóban a megvételre kínált termékkel, annak lényeges tulajdonságaival kapcsolatban téves képzet alakul vagy alakulhat ki, a jogsértés megállapítható. Ehhez nincs szükség arra, hogy a megtévesztettségébıl eredıen a fogyasztó ténylegesen szerzıdést kössön, a jogsértés miatti felelısség alól nem mentesít a fogyasztói panaszok hiánya, töretlen a bírói gyakorlat abban a kérdésben, hogy a pénzügyi szolgáltatások esetében kiemelkedıen fontos a fogyasztók pontos, megfelelı tájékoztatása. 16. oldal GVH VERSENYTANÁCS17 Annál is inkább, mert - éppen a termék sajátosságai következtében - az értékesítési folyamatban a felek közötti bizalomnak is meghatározó szerepe van. A fogyasztók ismereteinek a banki szolgáltatások területén lévı hiányosságai, valamint a pénzügyi szervezetek szakmai hozzáértése iránti kényszerő bizalom igen hangsúlyossá teszi a fogyasztókat tájékoztató vállalkozások versenyjogi felelısségét. Miután a szolgáltatás - jellegébıl fakadóan - a fogyasztói oldalt kiszolgáltatottá teszi, alappal várható el a vállalkozásoktól a teljes, alapos, korrekt, megbízható tájékoztatás. Csak így kerülhet a fogyasztó olyan helyzetbe, hogy megalapozottan hozzon döntést az adott banki szolgáltatás esetleges igénybevételérıl, a reklámot megjelentetı vállalkozásnak elöl kell járnia a fogyasztók pontos, valóságnak megfelelı, tisztességes tájékoztatásában. Kétségtelen, hogy a fogyasztótól is elvárható, hogy döntése során haszon-maximalizálásra törekedjék, és ennek érdekében ésszerő mértékő információkeresést folytasson. Ugyanakkor ez nem jelentheti a tájékozódás kötelezettségének parttalan áthárítását - az adott döntési folyamatban hangzatos szlogenek által tisztességtelenül befolyásolt fogyasztóra. 61. A Versenytanács aláhúzza, hogy a Tpvt szeptember 1. elıtt hatályos III. fejezetével kapcsolatban a bíróságok, illetve a Versenytanács által tett elvi jellegő megállapítások megfelelıen alkalmazandók az Fttv. vonatkozásában is. Ezzel összefüggésben a Versenytanács emlékeztetni kíván a Fıvárosi Ítélıtábla Vj- 56/2006. számú ügyben hozott 2.Kf /2007/9. számú és a Vj-111/2005. számú ügyben hozott 2.Kf /2007/8. számú ítéleteire, amelyek a Tpvt szeptember 1. elıtt hatályos rendelkezései kapcsán kiemelték, hogy a kapcsolódó magyar szabályozás az uniós joggal teljes mértékben harmonizált. Az Irányelv szabályozási modellje szerint az az elvárás, hogy a piac a végsı felhasználók döntéséhez szükséges információkat rendelkezésre bocsássa, valamint garantálni kell, hogy a fogyasztók a döntéseiket a piacon lévı ellenérdekő félnek a megtévesztı, illetve agresszív, vagyis manipulatív értékesítési stratégiáitól mentesen hozzák meg. Tévesen hivatkozott az eljárás alá vont arra is, hogy az Fttv. 7. (2) bekezdésétıl eltérıen a Tpvt. alapján nem kell(ett) figyelembe venni a választott kommunikációs eszköz jellegét. Amint a Fıvárosi Ítélıtábla megállapította a reklámozás jellegének megválasztásakor, valamint a népszerősíteni kívánt termékre, szolgáltatásra vonatkozó információk közzétételekor meghatározó jelentıséggel bír a megjelenítés formája, a használt szlogen, a szövegbeli és képi tartalom, ezek elhelyezése, a használt betőnagyság és a tájékoztatás terjedelme (2.Kf /2007/6). Mindezekre is figyelemmel megalapozatlan az az eljárás alá vonti vélekedés, hogy az Irányelvben foglaltaknak a szeptember 1-jét megelızı magatartására történı alkalmazása számára kedvezıbb eredménnyel járt volna. 17. oldal GVH VERSENYTANÁCS18 62. Az Fttv. 3. -ának (1) bekezdése szerint tilos a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat. Az Fttv. 3. -ának (2)-(4) bekezdései értelmében egy kereskedelmi gyakorlat három esetben minısülhet tisztességtelennek: ha az adott kereskedelmi gyakorlat szerepel az Fttv. mellékletében (az ún. feketelistán ), vagy ha a kereskedelmi gyakorlat megtévesztı vagy agresszív, teljesítve a aiban szabályozott feltételeket, vagy ha teljesülnek az Fttv. 3. -ának (2) bekezdésben rögzített feltételek. 63. A szabályozás logikájából (generális-speciális viszony) adódóan mindig azon tényállási elemeket kell vizsgálni, amelyeknek a magatartás különösen megfeleltethetı, az általánosabb tényállási elemeket nem, hiszen azokat a jogalkotó megvalósultnak tekinti. A jelen eljárásban vizsgált kommunikációs eszközök vonatkozásában a Versenytanács megállapította, hogy az eljárás alá vont által szeptember 1. után tanúsított kereskedelmi gyakorlat az Fttv. 6. (1) bekezdés b) pontja alapján értékelendı. 64. A Versenytanács az eljárás alá vont által kifejtett kereskedelmi gyakorlatot a vizsgálók által meghatározott körben, a vizsgálók által feltárt tényállásra alapítottan vizsgálta, s az alábbiakban látott megállapíthatónak jogsértést. A termék lényeges tulajdonságai 65. Az eljárás alá vont kommunikációja azt az üzenetet közvetítette a fogyasztók felé, hogy a CIB Bank Gyorskölcsön Ingatlanfedezettel terméke esetében 8 munkanap alatt, illetve a 8. munkanapon az ügyfél hozzájuthat a hitelösszeghez, jövedelemigazolás benyújtása és a közjegyzıi díj megfizetése nélkül. 66. A Versenytanács álláspontja szerint a vizsgált hiteltermék árát közvetlenül csökkentı tényezık, mint bizonyos díjak (közjegyzıi díj) elengedése, illetve a hitelhez jutás gyorsasága (8 munkanap alatt) és egyszerősített volta (jövedelemigazolás nélküli igényelhetıség) meghatározóak a fogyasztók döntése szempontjából, így a termék lényeges tulajdonságait képezik. 8 munkanapon belüli folyósítás 67. A Bank 8 munkanap alatti, illetve a 8. munkanapon történı folyósítást ígért. 68. A Bank a hitelezési folyamat kezdınapját az értékbecslés helyszíni eljárásának napjától számítja, a hitelfolyósítást pedig a fogyasztó bankszámlájára blokkolt folyósítással azonosítja. A blokkolás feloldásához a fogyasztónak a fedezetként 18. oldal GVH VERSENYTANÁCS19 bevont ingatlanra kötött vagyonbiztosítás Bankra engedményezésérıl kell gondoskodnia. 69. A Versenytanács álláspontja szerint ezen értelmezéssel a Bank a hitelezési folyamat kezdınapját, illetve a hitelfolyósítás tartamát a mindennapi életben használt általános jelentéstıl eltérı tartalommal ruházta fel. A banki hitelezés folyamata a fogyasztó számára a hitelkérelem beadásával kezdıdik, a hitelfolyósítás pedig a kölcsön feletti rendelkezést jelenti. 70. A Versenytanács szerint a gyorskölcsön 8 munkanap alatt, hitelfolyósítás 8 munkanap alatt azt jelenti, hogy ennyi idı alatt a fogyasztó a kölcsön összegéhez jut. A Bank azonban az elızı pontokban ismertetett új definíciók alkalmazásával a hitelfelvétel/hitelfolyósítás ügyfelek által jól ismert folyamatát részelemekre bontotta és csak annak egy általa kiragadott részére vállalta a 8 munkanap alatti ügyintézést. 71. A fentiek alapján megállapítható, hogy a jelen eljárásban vizsgált kommunikációs eszközökön közvetített és a fogyasztó által fogott fıüzenet a hitel 8 munkanapon belüli folyósítása. A Versenytanács álláspontja szerint a Bank nem ígérhetett volna 8 munkanap alatti hitelfolyósítást, ha csak gyorsított ügyintézést tudott és akart vállalni. 72. A fogyasztó tájékozott döntés meghozatalára való lehetıségét a vizsgált kereskedelmi gyakorlat érzékelhetıen ronthatta. A Versenytanács álláspontja szerint a fogyasztó ügyleti döntését önmagában befolyásolhatja az a tény, ha a kommunikáció általános szakmai gyakorlatból ismert, köztudomású fogalmakat jelen esetben hitelezési folyamat kezdınapja, hitel folyósítása használ, miközben azokat a megszokottól eltérı tartalommal ruházza fel. Ennek következtében ugyanis a racionálisan eljáró átlagos fogyasztó által fogott üzenet valóságtartalma válik kérdésessé, hiszen az másról szól, mint amit a reklámozó valójában teljesíteni tud vagy akar. 73. Mindezekre tekintettel a Versenytanács álláspontja szerint a CIB Bank a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást, illetve tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatott azon tájékoztatási eszközök tekintetében, amelyeken a 8 munkanap alatti hitelfolyósítást kiemelten hirdette, anélkül, hogy ezen fogalomnak az általa alkalmazott és a köztudomásútól eltérı értelmezését a fogyasztók számára észlelhetı módon megjelenítette volna. Ezen magatartással a CIB Bank megsértette a Tpvt. 8. (2) bekezdés a) pontját (2008. szeptember 1-jét megelızı magatartásával), illetve megvalósította az Fttv. 6. -ának (1) 19. oldal GVH VERSENYTANÁCS20 bekezdésének b) pontjában leírt tényállást és ezáltal megsértette az Fttv. 3. -ának (1) bekezdését (2008. szeptember 1-jét követı magatartásával). 74. E tekintetben jogsértınek tekinti a Versenytanács az alábbi kommunikációs eszközöket: portálmatrica (2008. tavaszi kampány) portálmatrica (2008. ıszi kampány) televíziós reklám (2008. tavaszi kampány) televíziós reklám (2008. ıszi kampány) 75. A Versenytanács nem osztotta az eljárás alá vont álláspontját, miszerint a 8 napos hitelfolyósítási határidıvel kapcsolatos közléseket az Fttv. 7. (1) bekezdése alapján kellene megítélni, ugyanis álláspontja szerint a jogsértés nem megtévesztı mulasztásban, hanem valótlan információ (8 munkanapos hitelfolyósítás ígérete) közlésével valósult meg. (Ettıl eltérıen, az Fttv. 7. (1) bekezdése alapján értékelte a Versenytanács az forintos maximális hitelösszeg elhallgatását.) 76. A fenti 74. pontban felsoroltakon túl, a többi kommunikációs eszközt a Versenytanács a 8 munkanapos hitelfolyósításról történt tájékoztatás vonatkozásában nem tartotta jogsértınek a következı indokokra figyelemmel. 77. Az online bannerek vonatkozásában nem állapított meg jogsértést a Versenytanács tekintettel arra, hogy a bannerekrıl a fogyasztó egy kattintással olyan felületre (dedikált landing page) juthatott, ahol további tájékozódás, kutakodás nélkül egyértelmő, világos tájékoztatást kapott a reklámozott termékkel kapcsolatban. 78. A Versenytanács nem állapított meg jogsértést azon tájékoztatási eszközök (nyomtatott sajtóban megjelent reklámok, leafletek, hírlevelek, landing page, beltéri plakátok, eseti fióki hirdetés, szórólap, terméktájékoztató) vonatkozásában sem, amelyek a 8 munkanapon belüli folyósítás Bank által használt fogalmát a kommunikációs eszköz jellegzetességeire is figyelemmel a fogyasztó számára észlelhetı módon ismertette. A Versenytanács figyelemmel volt ezen kommunikációs eszközök jellegzetességeire is, amelyek lehetıvé teszik az abban foglalt kiegészítı tájékoztatás alaposabb tanulmányozását is. 79. A Versenytanács nem állapított meg jogsértést azon termékek (2009-es portálmatrica, 2007-es TV reklám) vonatkozásában sem, amelyek a gyors ügyintézésre hívták fel a figyelmet, de a 8 munkanapon belüli folyósítás ígéretét nem tartalmazták. 20. oldal GVH VERSENYTANÁCS Több megjelenítése
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-176/2007/24. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Vodafone Magyarország Mobil Távközlési Zrt. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf.: 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Iktatószám: Vj/009/2014. Vj/009-39/2014. Nyilvános változat! A Gazdasági Versenyhivatal Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S. határozatot
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-170/2007/18. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Interware Internet Szolgáltató Zrt. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indított Részletesebben h a t á r o z a t o t.
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-032-015/2009. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa a Berke & Molnár Ügyvédi Iroda (Budapest) által képviselt Magyar Posta Életbiztosító Zárkörően Mőködı Részvénytársaság Részletesebben h a t á r o z a t o t.
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/113-048/2010. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró Versenytanácsa a Dr. Berke Barna ügyvéd által képviselt UniCredit Bank Hungary Zrt. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-89/2008/23. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa a Citibank Zrt. (Budapest) vállalkozás ellen fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása miatt indult eljárás Részletesebben h a t á r o z a t o t
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/056/2010. Iktatószám: Vj/056-35/2010. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/068-071/2009. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. S. R. ügyvéd (Partos és Noblet Ügyvédi Iroda, Budapest) által képviselt HYD Rákkutató és Gyógyszerfejlesztı Kft. Részletesebben VERSENYTANÁCS. határozatot.
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-007/2009/62. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Üstöki Kereskedelmi, Szolgáltató és Ügynöki Kft. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/037-60/2011. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa a dr. Csikai Attila ügyvéd által képviselt Vodafone Magyarország Mobil Távközlési Zrt. (Budapest) eljárás alá Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Pf. 1036