text:
⭐Összefoglaló vélemény
1 Kúria 2013.El.II.JGY.1/1/1. szám A Közigazgatási bírságok vizsgálati tárgykörben a Kúrián felállított joggyakorlat-elemző csoport által készített Összefoglaló vélemény melyet a Kúria joggyakorlat-elemző csoportja november 10. napján elfogadott és a Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiuma napján jóváhagyott.2 2 Tartalomjegyzék I.fejezet...5 Bevezetés...5 I.1. A joggyakorlat-elemző csoport és munkájának ismertetése...5 I.2. A vizsgálat tárgya...6 I.3. A vizsgálat szempontjai...7 I.4. A vizsgálat módszere, ideje...10 II. fejezet...12 Átfogó elemzés...12 II.1. A közigazgatási bírság fogalma és funkciói...12 II.2. A közigazgatási bírságolás alkotmányossági és európai uniós mércéje...15 II.2.A. Az alkotmányossági mérce...15 II.2.B. Az európai uniós mérce...19 II.3. Kit és miért szankcionálhat a közigazgatási hatóság?...22 II.4. A bírság alkalmazása, meghatározása...26 II.4.1. Az alkalmazás kérdései...26 II.4.2. A meghatározás kérdései, megállapítás modelljei...27 II.5. Milyen bírságkiszabási akadályok vannak?...30 II.5.1. Törvényi mentességek...30 II.5.2. Ket. 94. és Kkv.tv. 12/A II.5.3. Elévülés...33 II.5.4. Kötelezettségvállalás...34 II.6. A hatósági mérlegelés, a hatóság mérlegelési jogköre, a mérlegelési jogkörben hozott határozatok bírósági felülvizsgálata, annak szempontjai...35 II.6.1. Elméleti megközelítés...35 II.6.2. Tágabb és szűkebb értelmezés a gyakorlatban: 363 3 II.6.3. A mérlegelési jogkörben hozott határozat felülvizsgálatának kérdései...40 II.7. Megváltoztatható-e a bírságot kiszabó határozat? 44 II.8. A bíróság megváltoztatási jogköre...46 III.fejezet...48 Részletes elemzések...48 III.1. A közigazgatási bírság az Alkotmánybíróság az Európai Unió Bírósága és a Törvényszék értelmezésében. 48 I. Az Alkotmánybíróság közigazgatási bírságfogalma..48 II. A közigazgatási bírság az Európai Unió intézményeinek gyakorlatában...54 III.2. Az Európai Unió Bírósága széleskörű felülvizsgálati joga...64 III.3. A fogyasztóvédelmi bírság...73 III.4. Hulladékgazdálkodási bírság...89 III.5. Egyéb környezetvédelmi bírságok (természetvédelmi, levegővédelmi, zaj- és rezgés, csatorna-, vízszennyezési bírság) III.6. Építésügyi bírság III.7.A. A közlekedési bírságok III.7.B. A Közúti közlekedésről szóló évi I. törvény (Kkt.)alapján kiszabott közigazgatási bírság tárgyában hozott közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata során felmerült további kérdések III.8. A közigazgatási bírság arányosságának megmérettetése az Európai Unió Bírósága előtt III.9. Szerencsejáték bírság III.10. A versenyjogi bírság III.11. A munkaügyi bírság és központi költségvetésbe való befizetésre kötelezés III.12. A munkavédelmi bírság...2594 4 III.13. Az agrárigazgatási bírságok III.14. A évi V. törvénynek a polgári jogi felelősségre vonatkozó rendelkezései IV.fejezet Javaslatok...2925 5 I.fejezet Bevezetés I.1. A joggyakorlat-elemző csoport és munkájának ismertetése A Kúria Elnöke január 17. napján kelt utasításában a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény (Bszi.) aiban foglalt rendelkezések alapján indokoltnak találta megvizsgálni a közigazgatási bírságokkal kapcsolatos joggyakorlatot, ezért dr. Kalas Tibor, a Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium kollégiumvezetőjének indítványára a közigazgatási ítélkezési tevékenység vizsgálata keretében évre Közigazgatási bírságok vizsgálati tárgykörben felállította a munkacsoportot és kijelölte a csoport vezetőjét és tagjait. A csoport tagjai: A Kúria elnöke által kijelölt tagok: dr. Tóth Kincső (Kúria, Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium közigazgatási szakág tanácselnök, munkacsoport vezetője) dr. Fekete Ildikó (Kúria, Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium közigazgatási szakág - bíró) dr. Höcherné dr. Marosi Ildikó (Kúria, Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium közigazgatási szakág - bíró) dr. Koller Márta (Kúria, Polgári Kollégium - tanácselnök) dr. Márton Gizella (Kúria, Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium közigazgatási szakág - bíró) dr. Stark Marianna (Kúria, Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium munkaügyi szakág - tanácselnök) A joggyakorlat-elemző csoport vezetője a Bszi. 29. (2) bekezdése alapján figyelemmel a KÜSZ 33. (2) bekezdésére - a csoport munkájába három, a vizsgált területen működő elméleti (és részben gyakorlati) szakembert, illetve három alsóbb fokú bíróságra beosztott bírót vont be a Kúria Elnökének közreműködésével: dr. Nagy Marianna Eötvös Lóránd Tudományegyetem Állam-6 6 és Jogtudományi Kar, dékánhelyettes, egyetemi tanár dr. Patyi András Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora dr. Tóth Tihamér Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar, egyetemi docens dr. Bögös Fruzsina Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bíró dr. Figula Ildikó Alföldi Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium kollégiumvezető-helyettese, Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elnöke, bíró dr. Stefancsik Márta Közép-magyarországi Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium kollégiumvezetője, Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elnöke, bíró Az ülések: A joggyakorlat-elemző csoport július 10. napján tartotta meg az alakuló ülését, majd október 28. napján, február 17. napján, június 23. napján és 2014.november 10. napján ülésezett. Az összefoglaló vélemény tervezetét november 10. napján tartott záróülésen tárgyalta meg a joggyakorlatelemző csoport, és szavazás útján döntött annak végleges szövegváltozatáról. A joggyakorlat-elemző csoport vezetője az összefoglaló véleményt a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiumának vezetőjén keresztül a Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium elé terjesztette annak megvitatása és egyetértés kérdésében való döntéshozatal céljából. A joggyakorlat-elemző csoport munkája során a Kúria Ügyviteli Szabályzatáról szóló 21/2012. számú elnöki utasítás 33. (3)-(5) bekezdéseiben, 35. -ában, valamint aiban meghatározott szabályokat vette figyelembe. I.2. A vizsgálat tárgya A Kúria elnöke a január 17. napján, 2013.El.II.JGY.1/1/1. szám alatt a vizsgálat tárgykörét a Közigazgatási bírságok címen határozta meg. E vizsgálati tárgykör alatt a közigazgatási anyagi bírságokat kell érteni amely tárgykör nem azonos a Kkt. szerinti közlekedési szabályszegések miatt alkalmazott bírsággal -, melyből eredően az eljárási bírságok az elemzésnek nem részei.7 7 A joggyakorlatelemző-csoport tagsági összetételéből eredően és a vizsgálati tárgykör sajátosságait is figyelembe véve a munkacsoport vizsgálata nem terjedt ki a pénzügyi terület ítélkezési gyakorlatának elemzésére (annak egyedisége folytán), feldolgozható anyag hiányában olyan ágazatokra sem, amelyekben nem volt értékelhető mennyiségű döntés (mert a jogalap vitatásán túl nem jellemző a bírság összegének érintése pl. közbeszerzési ügyek iránymutató: a Fővárosi Ítélőtábla Kf /2006/4. és Kf /2010/4. számú döntése], az ítélkezésben kúriai gyakorlat még nem alakult ki (pl. adatvédelmi ügyek). A munkacsoport nem tekintette feladatának épp a joggyakorlat-elemzés célját figyelembe véve hogy azzal a kérdéssel foglalkozzon, vajon helyes-e a közigazgatás büntetőhatalmának fenntartása, indokolt-e annak más jogágtól (büntető, szabálysértési eljárástól) való elkülönülése. E kérdés vizsgálatának mellőzése ellenére az egyes vizsgálati anyagok érintőlegesen a teljesség igénye nélkül, de az esetleges szabályozási párhuzamosság bemutatása érdekében - utalnak arra, hogy adott ágazati szabályok szerint jogellenes magatartásoknak milyen egyéb jogkövetkezményei lehetnek, ezek miként viszonyulnak egymáshoz. I.3. A vizsgálat szempontjai Az anyagi jogi bírság az egyes ágazati szabályok által körülhatárolt rendben szabható ki, a közigazgatás büntetőhatalma eltérő módon, céllal és mértékben érvényesül. Ugyanakkor az egyes jogterületek elemzése során nemcsak egyedi megállapítások tehetők, hanem egységes elvek és jogértelmezési irányok is felállíthatók. Ezért a vizsgálat a több eseti döntéssel érintett, főbb területek elemzésére irányult, viszonylag egységes elemzési szempontok (személyi-tárgyi hatály, bírság kiszabásának módja, mérséklés, elengedés, bírság számítás módja, stb.) alapján, majd ebből vonta le a munkacsoport a az egyedi és az általánosítható megállapításait. Lényeges kérdésként fókuszált a vizsgálat az általános és a speciális szabályok egymáshoz való viszonyára, azok értelmezésére (pl. a felhívás, figyelmeztetés alkalmazására az első jogsértés esetén, továbbá kis és8 8 középvállalkozások bírságolásának értelmezési problematikája körében). Fentieken túlmenően a joggyakorlat-elemző csoport vezetője szeptember elején megkeresést intézett a regionális kollégiumok vezetőihez, kérve a vizsgálati témakörbe tartozó problémák felvetését, ezzel is segítve a joggyakorlat elemzés irányának meghatározását. A Közép-magyarországi Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium vezetője a 2013.El.II.C számú észrevételében a közigazgatási bírságok kiszabására jogosult hatóságok eljárására és a szankcióalkalmazás egészére vonatkozó átfogó áttekintésre, a bírságok mérséklési lehetőségeinek elemzésére tett javaslatot (erre adott választ lásd III/4.6.pont alatt). Felmerült ágazati problémát nem jelzett. Eseti döntések tükrében felvetette, hogy a tényállás változása milyen kihatással van a bírság törvényességére fogyasztóvédelmi ügyben, hulladékgazdálkodási ügyben a hulladék mennyiségének meghatározása becslés útján mikor lehetséges, és hulladékgazdálkodási ügyben nyilvántartási kötelezettség megszegése esetén alkalmazott fix összegű bírság mérséklésére van-e törvényi lehetőség (erre adott választ lásd III/4. anyagban). A Dél-dunántúli Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium vezetője 2013.El.II.C.8/21-VI. és 2013.El.II.C.8/21-VIII. számú válasziratában egy a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon 10.K /2013. számon indult közlekedési bírság ügyben felmerült - azóta az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásában [C-5/13. számú ügyben] megválaszolt - kérdéssel kapcsolatos problémát vázolt fel (az évi I. törvény 25/B. (1)-(5) bekezdésében foglaltak értelmezése), vasúti fuvarozási ügyben a veszprémi és kaposvári bíróságon hozott eltérő döntéseket (1.K /2013/9. szám, illetve 9.K /2012/4. és 6.K /2013/5. számú döntés) küldte meg, továbbá egy a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon 3.K /2013. számú közlekedési ügyben felmerült illetékességi problémára hívta fel a figyelmet [kapcsolódó döntés: Kk.III /2013/2. számú végzés ](e kérdések nem tartoznak a vizsgálati tárgykörhöz). A közlekedési szabályszegések miatt indult közigazgatási hatósági eljárás és a közlekedési szabálysértések miatt indult szabálysértési eljárás párhuzamosságának kérdését,9 9 a párhuzamos szabályozás hibáit vizsgáló, dr. Vörös Viktor (a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság titkára) által írt Szabályszegések kontra szabálysértés című munkaanyagot juttatta el a munkacsoporthoz (ezzel kapcsolatos álláspontot lásd III/7/B. fejezetben). Megküldésre került továbbá a pécsi székhelyű Kodifikátor Alapítvány véleménye, mely a Zalaegerszegi Törvényszék 7.K /2009.számú ügyében kezdeményezett normakontroll során hozott, 140/2010.(VII.8.) AB határozat tükrében a közigazgatási bírságmérték alkotmányosságával kapcsolatos nézeteket fejti ki. Az Észak-magyarországi Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium vezetője 2013.El.II.E.03/4. számú válasziratában az évi I. törvény (Kkt.) 20. (4a) bekezdésében, a 42/2011.(VIII.11.) NFM rendelet 6. (1) bekezdésében foglalt szabályozás, valamint a évi CXL. törvény (Ket.) 94. (6) bekezdésében foglaltak kapcsán mutatott rá arra, hogy a közigazgatási ügyszakos bírók problémaként jelezték a törvényi (Kkt. és Ket.) és rendeleti szabályozás kollízióját, a törvényi előírással szemben a jogorvoslati jog alacsonyabb szintű jogszabályban történő biztosítását, ezzel a bírósági felülvizsgálat lehetőségét (ezzel kapcsolatos álláspontot lásd III/7/B. fejezetben). Kérdésként vette fel, hogy az adójellegű kötelezettségekkel egy tekintet alá esik-e az adók módjára behajtható bírságok köre (pl. közlekedési bírság) vagy sem, és az ilyen típusú ügyekben miként kell alkalmazni az évi XCIII. törvény 43. (3) bekezdésében foglalt fő és kivételi szabályokat (választ lásd. II/7. fejezetben). A munkaügyi és munkavédelmi bírságok témakörét érintve indokoltnak tartotta egységes álláspont kialakítását abban a kérdésben, hogy a bíróságok mérsékelhetik-e és milyen feltételek mentén a bírság összegét vagy csak a határozat hatályon kívül helyezéséről és új eljárásra kötelezésről dönthetnek, ha a határozatban megállapított kötelezettségszegések köre változik (csökken) (probléma általános elemzését lásd II/7. fejezetben, konkrét elemzés és megoldási javaslat III/11. fejezetben). Az Alföldi Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium vezetője 2013.Rk.II.C.5/IV/1-I. számú válaszában a Kúria ellentétes gyakorlatára hívta fel a figyelmet (Kfv.III /2012/6. döntésben kifejtett álláspont ellentétes a Kfv.II /2012/7. és a Kfv.II /2012/4. számú döntésekben foglaltakkal a10 10 Kkt. 21/A. (2) bekezdés szerinti nyilatkozat megtétele esetén miként számítandó a jogvesztő határidő), egyéb jogértelmezési problémát nem jelzett (választ lásd III/7/A. fejezetben). Az Észak-dunántúli Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium vezetője II.C.5-III/C-87/2013. (IX.30.) számú válasziratában a hulladékgazdálkodási bírság kérdéskörét érintően vetette fel a Kfv.III /2007/14., valamint a Kfv.II /2010/3. számú eseti döntésben kidolgozott egyes álláspontokkal szembeni bírói aggályokat, ezzel érintve a hulladékgazdálkodási bírság mérséklésének és mellőzésének kérdéskörét (erre adott választ lásd III/4.6.pont alatt). Ugyanezen ágazatot érintve utalt az egyenlő bánásmód követelményének hatósági érvényesítésével kapcsolatos panaszokra, így az észrevétel érintette a kisés középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló évi XXXIV. törvény (Kkvt.) 12/A. -ában foglaltak eltérő hatósági értelmezését (e körben lásd II/II/5. pont és 2/2013.KJE). A közlekedési bírságok témakörét tekintve a jogvesztő határidő számításával és a hatóság bizonyítási kötelezettségének teljesítésével kapcsolatos problémákra utalt (választ lásd III/7/A. pont alatt). Fogyasztóvédelmi a termék biztonságos forgalmazására vonatkozó kötelezés megsértése miatt alkalmazott bírság ügyben felmerült, ellentétes döntéseket küldött meg áttekintésre (nem érintette a vizsgálati tárgykört). Felvetette a bírság mértékének alkotmányossági szempontú vizsgálatának szükségességét (lásd III/1/A. pont). A Fővárosi Törvényszéki Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium vezetője 2013.El.II.G.4/4. ügyszámú válaszirata szerint - megkeresésére a vizsgálati tárgykörben felmerülő problémáról a regionális kollégium bíráitól nem kapott tájékoztatást. I.4. A vizsgálat módszere, ideje A vizsgálat alá vont eseti döntések kigyűjtésére a joggyakorlatelemző-csoport vezetője és az adott terület elemzését végző bíró a Kúria határozatainak adatbázisából az egyes ágazatokhoz tartozó, évben befejezett azon ügyek határozatait válogatta ki, amelyek az ágazat megjelölésére (pl. verseny%, fogyasztóvédelem%, hulladékgazdálkodás%) és a bírság%, a mérlegelés%11 11 kifejezésre rákeresve eredményt adtak, majd ezeket áttekintette és ellenőrizte, hogy az adott eseti döntés tartalmaz-e a vizsgálati iránynak megfelelő, értékelhető, elemzésre váró megállapításokat. A regionális kollégiumok megkeresésre adott válaszaiban hivatkozott és vizsgálati tárgykörbe tartozó eseti döntéseket is áttekintette a munkacsoport. A vizsgálat ideje év, indokolt esetben későbbi időszakból is található utalás.12 12 II. fejezet Átfogó elemzés A joggyakorlat-elemző munkacsoport az alábbi főbb kérdéseket fogalmazta meg: a közigazgatási bírság fogalma, funkciói mi az alkotmányossági és európai uniós mérce kit és miért szankcionálhat a közigazgatási hatóság a bírság alkalmazása, megállapítása a bírság kiszabás akadályai a mérlegelési jogkör és a bírósági felülvizsgálat keretei adójellegű kötelezettség = adók módjára behajtható követelés? a bíróság megváltoztatási jogköre II.1. A közigazgatási bírság fogalma és funkciói A mindennapi döntéshozatal során a jogalkalmazót számos esetben foglalkoztatja egy jogintézmény fogalmának, lényegének meghatározása. Ezért a munkacsoport fontosnak tartotta, hogy kiindulásként áttekintse mi is mondható el a közigazgatási jogi szankcióról, ezen belül a közigazgatási anyagi jogi bírságról. Jogtörténeti álláspontot idézve, Szatmári Lajos a bírságot jogellenes, a társadalomra veszélyes és általában vétkes magatartásért az állam részére történő pénzfizetésként (szankcióként) azonosította, amelynek összege meghatározott (a büntetőjogi pénzbüntetésnél alacsonyabb) értékhatárok között mozog, és amelyet elsősorban államigazgatási szervek jogosultak kiszabni 1. Nagy Marianna Madarász Tibor szankciófogalmának felhasználásával azokat az aktusokat tekinti közigazgatási jogi szankciónak, amelyek konjunktívan 1(Nagy Marianna: Az államigazgatási jogi szankció elmélettörténetéről, Jogtudományi Közlöny december, 524. oldal)13 13 megfelelnek azon követelményeknek, miszerint jogellenes magatartásra reagálnak, kikényszeríthetők, szankcióalkalmazásra feljogosított szervek és megfelelő eljárásban alkalmazzák őket 2. Gajduschek György több szerző álláspontját összegezve rögzíti, hogy a bírság a közigazgatási jogi szankciók egy fajtája, egy pénzbeni szankció. A bírság valamennyi közigazgatási szankció közül a leggyakrabban, legáltalánosabban alkalmazott szankció, ugyanakkor a legsajátosabban közigazgatási szankció 3. Az Alkotmánybíróság 309/B/2007.AB határozata szerint a bírság közigazgatási jogi szankció, [...] a jogsértésért való felelősség érvényesítésének módja. A joggyakorlat-elemző csoport is egyetértett abban, hogy a közigazgatási jogi szankció funkciójának egzakt meghatározása elengedhetetlen a megfelelő szabályozás, de a helyes jogalkalmazás kialakításához. Van olyan nézet, amely szerint a szankcionálási gyakorlat elsődlegesen felelősségi elemként kezeli a szankciót, azaz a jogsértő tudatát honorálja a szankcióval. Amíg a szabálysértés dominált a közigazgatási szankciók között, elfogadható volt a felelősségi elem elsődlegessége a szankcionálásban, azonban az objektív alapú szankciók megjelenésével a helyzet megváltozott. Az objektív alapú szankciók önálló közigazgatási szankcióknak minősülnek, melyek olyan területeken jöttek létre, ahol nem a felelősségre vonás, hanem a jogsértés megszüntetése, az okozott kár közvetlen vagy közvetett reparációja dominál. Az elmélet ezt a szankciók - a felelősségi elem fenntartása melletti - funkcióváltozásának tekinti. Lényegét abban határozza meg, hogy már nem a magatartásért való felelősség vállalása, hanem az a cél, hogy a jogsértő felelősségére tekintet nélkül kikényszerítse a közigazgatási jogban foglalt kötelezettség teljesítését. Ezért a szankciót a jogi szabályozás olyan elemének tekinti, amely szükség esetén elegendő ahhoz, hogy a jogi norma címzettje a megkívánt magatartást tanúsítsa 4. 2(Nagy Marianna: A közigazgatási jogi szankciórendszer néhány elméleti és gyakorlati problémája, Magyar Közigazgatás 1996/1. szám, 2.oldal) 3(Gajduschek György A közigazgatási bírságolás modellezése c. tanulmányában Jogtudományi Közlöny, december, 548.oldal) 4(Nagy Mariann: A közigazgatási jogi szankciórendszer néhány elméleti és gyakorlati problémája, Magyar Közigazgatás 1996/1. szám, 2-3.oldal)14 14 A joggyakorlat-elemző munkacsoport álláspontja szerint a bírság funkciójának meghatározása a gyakorlat számára is kiemelt jelentőségű, mert ha az a szabályozásból megállapítható, akkor annak alkalmazása során a funkció megtartása mellett kell a jogsértés jogkövetkezményét alkalmazni. A szankciókat több csoportba oszthatjuk funkciójuk szerint: -jogérvényesítő, -speciális és generális prevencióra vagy -kártérítésre vagy költségkompenzációra szolgáló, -represszív Állítható, hogy egyfunkciójú bírság nincs, a funkciók egymásra épülnek. Példaként említhető a jogérvényesítő és represszív funkció keveredésére a reklám- vagy versenyfelügyeleti bírság esetében. A funkciók elsődlegessége, és nem kizárólagossága a jellemző. Elsődlegesen jogérvényesítő funkciójúak pl. a hulladékgazdálkodási bírságok közül azok, amelyeket az adatszolgáltatás, a nyilvántartási kötelezettség teljesítésének elmulasztása miatt szab ki a hatóság. Ezen szankcionálás célja, hogy a jogszabályban írt kötelezettség teljesítésére ösztökéljen, akár a mulasztás súlyával kevésbé arányban álló fix összegű bírság alkalmazásával, mivel az adatszolgáltatásnak, vagy a nyilvántartás napra kész vezetésének, áttekinthetőségének, követhetőségének kiemelkedő szerepe van az egyéb hulladékgazdálkodási kötelezettségek elvégzése, ellenőrizhetősége tekintetében. A generális prevenció érvényesüléséhez alapvetően az szükséges, hogy kellő nyilvánosságot kapjon a büntetésalkalmazás, továbbá az alkalmazott szankció elrettentő erővel bírjon (pl. ezért teszi közé a versenyhatóság, a közbeszerzési döntőbizottság, vagy az adatvédelmi hatóság is a honlapján a határozatait). A speciális, az egyénre ható visszatartó erő az alkalmazott szankció helyes megválasztásától függ. Itt kell megjegyezni, hogy a prevenció esélyei nagyban függnek a szankcionált szabály társadalmi legitimitásától, így a gyakorlati tapasztalatok alapján pl. a környezetvédelmi vagy versenyjogi bírságok esetén széleskörű elfogadásról lehet beszélni, míg az építésügyi bírság esetén nem. A kártérítési, vagy a költségkompenzáció funkció nyilvánul15 15 meg pl. a csatornabírságnál, mivel a bírság jelentős hányadát a szennyezést végső soron elhárító szolgáltató, vagy pl. környezetvédelmi ügyekben ahol a bírság 30%-a át az érintett önkormányzat kapja meg. A represszív hatás az egyik legdominánsabb bírságfunkció. A megtorló jelleg elsődlegessége pl. a versenyjogi bírságnál annak rendkívül magas összege tükrében nehezen vitatható, de a közlekedési bírságok esetében is hasonló álláspont alakítható ki, különösen, hogy ott túlnyomó részt természetes személyek a bírság alanyai, a felelősség objektív, az egyes közlekedési szabályszegések esetén az üzembentartó az elsődlegesen szankcionálandó. Megállapítható a joggyakorlat-elemző csoport vizsgálata alapján, hogy a mai szabályozásból kevésbé, vagy szinte soha sem tűnik ki a szankcióalkalmazás célja, mely a jogalkotói akarat érvényre juttatását elnehezíti, ugyanakkor a hatósági jogalkalmazás tükrében a bírságolás egyre inkább a represszió irányába tolódik, különösen, ha a bírságtételek jelentős emelkedését és az objektív felelősség erősödését nézzük. II.2. A közigazgatási bírságolás alkotmányossági és európai uniós mércéje A fent kifejtettek alapján kijelenthető, hogy a közigazgatási anyagi jogi bírság jogi jellegét tekintve egy büntetés. A közigazgatási bírságolás alkotmányossági szempontból elfogadhatatlan lehet akkor, ha aggályos, alkotmányossági követelményeket sértő jogi szabályozáson alapul, és akkor is, ha a közigazgatás működése feletti bírósági kontroll megmarad a formalitás talaján. II.2.A. Az alkotmányossági mérce II.2.A.1. A jogalkotásra vonatkozó követelmények -Az Alkotmánybíróság 38/2012.(XI.14.) AB határozatában kimondta, hogy a közigazgatási bírsággal szankcionálható jogsértést törvény állapíthat meg, mert jogellenes magatartás jogkövetkezményeként büntetés, szankció16 16 megállapítása, amely állami kényszer alkalmazására ad lehetőséget főszabályként - nem tartozik a helyi közügyek körébe. Ugyanebben a döntésben mutatott rá arra, hogy mindezen jogállami/jogbiztonsági kritériumok mellett a közigazgatási felelősséget és az ahhoz kapcsolódó represszív szankciót megállapító jogszabályi rendelkezések anyagi jogi garanciaként kell megjelöljék a hatályuk alá tartozó személyi kört (természetes személyek, szervezetek). E mellett egyértelművé kell tegyék, hogy a szankció statuálása objektív vagy szubjektív felelősségen alapul. Mindemellett a közigazgatás jog alá rendelt működésének az a közigazgatási bírság felel meg, amelynek egyértelműen kitűnik a mértéke (legalább annak felső határa) és a magatartás súlyához igazodó differenciálás kötelezettsége. Végül mivel a felelősség lényege a kimentés lehetősége és mikéntje, ezért a szabályozásból anyagi jogi garanciaként ki kell tűnnie a felelősséget kizáró, a kimentést biztosító szabályoknak.(lsd. III/1/A. alatti anyag 2.3. pont). -A 309/B/2007.AB határozatban építésügyi bírság kapcsán kifejtésre került, hogy a bírság közigazgatási jogi szankció, a jogsértő magatartás, az engedély nélkül, illetőleg az engedélytől eltérő építkezés szankciója, a jogsértésért való felelősség érvényesítésének módja. Az Alkotmány nem tartalmaz [megjegyzés: az Alaptörvény sem] rendelkezéseket a közigazgatási jogi szankcióra vonatkozóan. A jogalkotó széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a szankció alkalmazási feltételeinek, mértékének szabályozása során. A jogalkotó döntési szabadságának csak az Alkotmány rendelkezései szabnak korlátot 5. -Lényeges, hogy az Alkotmánybíróság a jogalkotó szabályozási szabadságát ismeri el a 772/B/1990/5. AB határozatában, amikor kimondja, hogy az Alkotmánybíróság nem vizsgálja a jogszabályok célszerűségének, hatékonyságának és igazságosságának kérdését, [...] a jogszabályban meghatározott fizetési kötelezettség mértékével az Alkotmánybíróság csak akkor foglalkozik, ha az kirívóan, ésszerű határokon túlmutatóan magas 6. Az Alkotmánybíróság átfogó, a közigazgatási anyagi jogi bírság egészét érintő állásfoglalást nem fogalmazott meg, egyes határozatai azonban alkalmasak arra, hogy kijelöljék 5(kiemelés: Kodifikátor Alapítvány anyaga 3.4.a. pont) 6(kiemelés Kodifikátor Alapítvány véleménye 3.2. pont)17 17 a változatos jogi szabályozás főbb alkotmányossági követelményeit. A joggyakorlat-elemző csoport munkaanyaga alapján kijelenthető, hogy a jogalkotó a közigazgatás büntetőhatalmának szabályozása körében nagy mozgástérrel rendelkezik, hiszen maga határozza meg, hogy mit tekint jogsértő magatartásnak (és mit von ki a jogkövetkezmények alól lsd. versenyjog), mely személyi körre terjeszti ki a törvény hatályát, milyen jogkövetkezmények (azok önálló vagy együttes) alkalmazását teszi lehetővé, milyen felelősségi formát választ (egyre jellemzőbb az objektív felelősség), milyen mentesülési lehetőségeket és kedvezményeket biztosít, továbbá a bírság megállapítását szűkebb vagy tágabb hatósági mozgástérben engedi. Van olyan jogsértő magatartás, amely -tételes összegű bírsággal (pl. a megengedett legnagyobb sebességre vonatkozó előírások megsértése, hulladékgazdálkodás körébe eső nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása), -van amely számított összegű bírsággal és -van olyan, amely összeghatáron belül a hatóság szabad mérlegelése alapján megállapított összegű szankcióval (pl. versenyjogi bírság, fogyasztóvédelmi bírság) sújtható, de találunk példát -a vegyes rendszerre, illetve azonos ágazaton belül különböző típusú bírságszámítási módokra is (pl. agrárigazgatás). A változatosság azt is eredményezi, hogy egységes és minden területre használható elemzés nem adható, azonban a hasonló módon rendezett jogviszonyok esetében az elvek átvehetők, hasznosíthatók. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában válaszokat találunk az arányosság [772/B/1990/5., 1006/B/2001., 309/B/2007. AB hat.], a kellő differenciálás kérdéseire [33/2002.(VII.4.) AB hat.], de arra is, hogy a bírságplafon hiánya [1133/B/1998. AB hat.], illetve a tízszeres szorzó alkalmazása [309/B/2007.AB hat.] okoz-e alkotmányellenességet. E döntésekből levonható következtetésként, hogy ha a szankciórendszer normatív szinten differenciált, és lehetővé teszi a jogalkalmazónak a jogsértés súlyához és következményeihez igazodó, arányos joghátrány alkalmazását, az elérni kívánt célhoz képest a bírság összege nem szélsőségesen nagy, akkor az alkotmányosnak minősíthető, és még az sem teszi aggályossá a szabályozást, ha a büntetés mértéke nem igazodik a kötelezett vagyoni és jövedelmi viszonyaihoz [540/D/2005.18 18 AB hat.]. Építésügyi bírság szabályozásának alkotmányosságát vizsgálta az Alkotmánybíróság a tulajdonhoz és a jogorvoslathoz való jog függvényében és kimondta, hogy a tulajdonhoz való jog az állam közhatalmi beavatkozásával szemben védi a tulajdonost, de nem biztosít védelmet a jogszerűtlen, közérdeket veszélyeztető magatartás jogkövetkezményeiért viselendő felelősség alól [498/D/2000. AB hat.]. II.2.A.2. A bírósági felülvizsgálattal szembeni követelmények A közigazgatás büntetőhatalma alá került személy jogos igénye, hogy a szankció alkalmazására fair eljárás keretében, törvényes módon kerüljön sor és hatékony jogorvoslat álljon rendelkezésére jogai védelmében. A közigazgatás működésének törvényességi ellenőrzését biztosítja a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata, mely nem általános törvényességi ellenőrzést, hanem egy, a felperes kereseti kérelme által behatárolt bírósági kontrollt jelent. E körben releváns, hogy az Alkotmánybíróság szerint nemcsak azok a jogszabályok ellentétesek az Alkotmánnyal, amelyek kizárják vagy korlátozzák a bírósági felülvizsgálatot, hanem azok is, amelyek olyan kevés teret hagynak a közigazgatási mérlegeléssel szemben, hogy az ügy a megfelelő alkotmányos garanciák közötti érdemi elbírálásáról nem beszélhetünk. E jogi szabályozást olyannak tekinti, mint amely az igazgatásnak korlátlan mérlegelési jogot adván semmilyen jogszerűségi mércét nem tartalmaz a bírói döntés számára [9/1997.(VII.1.) AB hat.]. Kérdés, hogy a jogi szabályozással szemben felállított követelményen túl a bírósági felülvizsgálat milyen formája felel meg az alkotmányossági követelményeknek. A közigazgatási bíráskodás törvényi szintű szabályainak megalkotását kikényszerítő 32/1990.(XII.22.) AB határozat mellett alapvető jelentőségű a közigazgatási bíráskodás tartalmi kérdéseivel is foglalkozó 39/1997.(VII.1.) AB határozat. Nyomatékkal mutatott rá az Alkotmánybíróság, hogy az eljárási garanciák teljesedéséhez önmagában a bírói út megléte nem elegendő; az Alkotmány által megkövetelt hatékony jogvédelem megléte attól függ, hogy a bíróság mit vizsgálhat felül. A közigazgatási határozatok felülvizsgálatára korlátozott közigazgatási bíráskodás alkotmányossági alapkövetelményének minősítette azt, hogy19 19 ( ) a bíróság a perbe vitt jogokat és kötelezettségeket az Alkotmány 57. (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően érdemben elbírálhassa. A közigazgatási döntési jogkört meghatározó szabálynak megfelelő szempontot vagy mércét kell tartalmaznia, amely alapján a döntés jogszerűségét a bíróság felülvizsgálhatja. Az Alkotmány 50. -ára és 57. (1) bekezdésére alapított értelmezésben az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként állapította meg azt, hogy a közigazgatási hatósági határozat bírósági felülvizsgálata nem korlátozódhat a formális jogszerűségi felülvizsgálatra: a bíróság eltérhet a közigazgatási szerv által megállapított ténybeli alapoktól és annak mérlegelésétől is. A bírói felülvizsgálat tehát érdemi. A szabályozás szintjén sem zárható ki az, hogy a bíróság a formális jogszerűség mellett érdemi, tartalmi kontroll alá vonja a hatósági határozat egészét, illetve alkotmányellenességre vezet az a szabályozás is, amely a közigazgatásnak korlátlan mérlegelést (diszkrecionális jogkör) engedve jogszerűségi mérce hiányában hiúsítja meg az érdemi bírói felülvizsgálatot (részletesen lsd. III. fejezet 1/I. anyag). II.2.B. Az európai uniós mérce (E pont hivatkozásait részletesen lsd. III.fejezet 1. és 2. elemzésben) Nemcsak az Alkotmánybíróság, de az Európai Unió intézményeinek [Európai Bizottság (Bizottság), Európai Unió Bírósága (Bíróság) és a Törvényszék] gyakorlata is meghatározó a magyar bírságszankció szabályozása, alkalmazása és a bírósági felülvizsgálat terjedelme szempontjából, a megtett megállapítások azonos belső jogi szabályozás mellett átvehetők és orientálóak. Az európai gyakorlat iránymutatásai alapvetően a versenyjog területén kerültek kidolgozásra, így a jelentősebb elvi tételek ezen eseti döntéseken keresztül mutathatóak be. A Telefonica ügy rámutatott arra, hogy az uniós bíróság hatásköreinek gyakorlása során köteles megvizsgálni valamennyi, a jogsértés törvényessége körében hivatkozott ténybeli és jogi érvet, azonban a bíróság a felperes20 20 kereseti kérelmei alapján végzi a felülvizsgálatot, nem pedig tabula rasa alapon dönt. Ez a hazai jogi szabályozással teljesen azonos, a kereseti kérelemhez kötöttség és a keresetről való teljes körű döntés követelménye eljárási alapelv [Pp és 215. ]. A Lizin kartell ügyben rögzítésre került, hogy a bíróság mérlegelési köre a bírság felülvizsgálata terén igen széles körű: akár azt is magában foglalja, hogy a bizottsági határozat teljes egészében való fenntartása mellett változtassa meg a bírság összegét. A joggyakorlat-elemző csoport e kérdést vizsgáló önálló anyaga összegzően azt a megállapítást teszi, hogy a Törvényszék és a Bíróság ugyan a teljes felülvizsgálatra kiterjedő jogkörrel rendelkezik, azonban azzal az elmúlt időszakban nem élt, csak a kifejezetten jogsértő bizottsági határozatokat semmisítik meg, illetve változtatják meg, a bírságösszeg felülmérlegelése csak korlátozott körben valósul meg. A magyar alkotmányossági követelmények a bírósági felülvizsgálat teljességére vonatkozó európai uniós szabályozással a fentiekben bemutatottak szerint összhangban állnak. A versenyjogi területen kialakult gyakorlat - a hazai jogalkalmazási problémákhoz hasonlóan kiemelten foglalkozik azzal, hogy a Bizottságnak milyen követelményeket kell figyelembe vennie a bírságalkalmazás során (elsődleges és másodlagos jogforrások mellett mi a kiadott iránymutatásának szerepe), milyen körülmények értékelését és miként kell elvégeznie (enyhítő és súlyosító körülmények, indokolási kötelezettség), továbbá milyen elveknek kell megfelelnie a hatósági döntésnek a törvényesség jegyében. E kérdésekben való állásfoglalás a versenyjogon kívüli jogalkalmazás számára is hasznosítható. Versenyjog területén a bírság felülvizsgálatának szokásos jogelveiként fogalmazható meg a Bíróság gyakorlatában a bizalomvédelem (jogos várakozás), a jogbiztonság, az egyenlő bánásmód, a visszaható hatály tilalmának és az arányosság elve. A jogos várakozás elve körében adott bírósági válaszok teret engednek a bírságolási gyakorlat változtatásának, a jogalkalmazási gyakorlat szigorodásának, kizárják a sematikus korábban így volt, most is így lesz eljárást. A jogbiztonság elve körében - Telefonica ügyben Több megjelenítése
Dr. Balla Lajos Idzigné Dr. Novák Csilla Dr. Kahler Ilona Dr. Németh Norbert Dr. Szurdi Béla Dr. Vadász Mihály A SZABÁLYSÉRTÉSEKRŐL szóló 1999. évi LXIX. törvény gyakorlati kézikönyve jogalkalmazóknak Részletesebben RÉSZLETES JELENTÉS AZ ÁLTALÁNOS KÖZIGAZGATÁSI RENDTARTÁS KONCEPCIÓJÁNAK ELŐKÉSZÍTÉSÉRŐL
RÉSZLETES JELENTÉS AZ ÁLTALÁNOS KÖZIGAZGATÁSI RENDTARTÁS KONCEPCIÓJÁNAK ELŐKÉSZÍTÉSÉRŐL I. Az új szabályozás kialakítását meghatározó alapvető szempontok 1.) Az Alaptörvényhez való kapcsolódások Magyarországon Részletesebben Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja. A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata. - összefoglaló vélemény -
Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata - összefoglaló vélemény - Budapest 2012 - 2 - I.A joggyakorlat elemzés előzményei Részletesebben KÚRIA A felmondások és azonnali hatályú felmondások gyakorlata
KÚRIA A felmondások és azonnali hatályú felmondások gyakorlata a joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló jelentése 2 A felmondások és azonnali hatályú felmondások gyakorlata Tartalomjegyzék 1. A joggyakorlat-elemzés Részletesebben Összefoglaló vélemény
A Kúria Polgári Kollégiuma Joggyakorlat-Elemző Csoport Összefoglaló vélemény A perorvoslati bíróságok hatályon kívül helyezési gyakorlata (A másodfokú és felülvizsgálati bíróság kasszációs jogköre) Budapest, Részletesebben Tartalomjegyzék I. Bevezetés, a környezetjog alapjai... 2 II. A környezetjog jogintézményei, jogágak és megoldások... 12
[1] Tartalomjegyzék I. Bevezetés, a környezetjog alapjai... 2 I.1. Bevezetés... 2 I.2. A környezethez való jog... 3 I.3. A környezetjog elveiről... 7 II. A környezetjog jogintézményei, jogágak és megoldások... Részletesebben AZ ÖNKORMÁNYZATI HATÓSÁGI ÜGYEK ÜGYÉSZI TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE * SZÕRÖS LÍVIA ÁGNES egyetemi hallgató
Iustum Aequum Salutare II. 2006/1 2. 271 288. AZ ÖNKORMÁNYZATI HATÓSÁGI ÜGYEK ÜGYÉSZI TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE * egyetemi hallgató I. Az ügyészi törvényességi felügyelet 1. Az ügyészségrõl általában A Részletesebben Az ügyész feladatai a polgári perben
2013. július 24. 2013. 16. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 19/2013. (VII. 19.) AB határozat az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenõrzés új szabályainak Részletesebben A hulladékgazdálkodási bírság kiszabásának leggyakoribb esete: az engedély nélküli hulladékkezelés, az alapbírság meghatározása
A hulladékgazdálkodási bírság megállapításával kapcsolatos bírósági gyakorlat, a bírság kiszabásának anomáliái A magyar környezetjogi felelősségi rendszerben a környezeti károkért való közigazgatási felelősség Részletesebben KÚRIA MENEKÜLTÜGYI JOGGYAKORLAT- ÖSSZEFOGLALÓ VÉLEMÉNY ELEMZŐ CSOPORT
KÚRIA MENEKÜLTÜGYI JOGGYAKORLAT- ELEMZŐ CSOPORT ÖSSZEFOGLALÓ VÉLEMÉNY A Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma által 2014. október 13-án elfogadott összefoglaló vélemény [Bszi. 29-30. ] Tartalomjegyzék Részletesebben Tájékoztató az APEH bírságolási gyakorlatáról
Tájékoztató az APEH bírságolási gyakorlatáról Az APEH szankcionálási tevékenysége során adóhatósági szankcióként többek között adóbírságot, illetőleg mulasztási bírságot szabhat ki. A jogszabálysértések Részletesebben A fogyasztói kölcsönszerz désben pénzügyi intézmény által alkalmazott általános szerz dési feltételekben szerepl egyoldalú szerz
1 A fogyasztói kölcsönszerződésben pénzügyi intézmény által alkalmazott általános szerződési feltételekben szereplő egyoldalú szerződésmódosítás tisztességtelensége megítélése tárgykörben felállított joggyakorlat-elemző Részletesebben Összefoglaló vélemény
Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium Joggyakorlat-elemző Csoport A Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportjának a személyi jövedelemadó megállapítása során alkalmazott becslési eljárással kapcsolatos ítélkezési Részletesebben Tájékoztató az APEH bírságolási gyakorlatáról
Tájékoztató az APEH bírságolási gyakorlatáról Az APEH szankcionálási tevékenysége során adóhatósági szankcióként többek között adóbírságot, illetőleg mulasztási bírságot szabhat ki. A jogszabálysértések Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK DönTÉsEK
TARTALOMJEGYZÉK Döntések... 7 590/B/2007. AB határozat Az Országgyűlés, a Kormány, a minisztérium vagy a helyi önkormányzat által 1994. január 1-je előtt létrehozott alapítványok alapítói közhatalmi szervek, Részletesebben I. fejezet A törvény hatálya
A GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL VERSENYTANÁCSÁNAK A Tpvt.-vel 1 KAPCSOLATOS ELVI JELENTŐSÉGŰ DÖNTÉSEI 2 2013 (egységes szerkezetben a korábbi években kiadott elvi jelentőségű döntésekkel) 3 I. fejezet A törvény Részletesebben Fazekas Flóra a velencei bizottság 2012. júniusi véleményei Öt sarkalatos törvényró l
2015. május 19. 2015. 11. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 11/2015. (V. 14.) AB határozat a Kúria 2/2014. Polgári jogegységi határozata rendelkező része Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. június 24. 2013. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 13/2013. (VI. 17.) AB határozat a bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. Részletesebben JOGTUDOMÁNY LEKTORÁLTA: DR. KONDOROSI FERENC DR. MÉSZÁROS SÁNDOR
JOGTUDOMÁNY LEKTORÁLTA: DR. KONDOROSI FERENC DR. MÉSZÁROS SÁNDOR 105 Tartalomjegyzék: Dr. Francsovics István: Vállalkozók jogalanyisága ELTE ÁJK, Állam- És Jogtudományi Doktori Iskola... 107 Dr. Jámbor Részletesebben THEMIS. Az ELTE Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola elektronikus folyóirata. 2014. december THEMIS THEMIS
THEMIS THEMIS THEMIS Az ELTE Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola elektronikus folyóirata 2014. december 2 Themis: Az ELTE ÁLLAM- és Jogtudományi Doktori Iskola lektorált elektronikus folyóirata A Szerkesztőség Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. március 24. 2014. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 8/2014. (III. 20.) AB határozat az Alaptörvény M) cikk (2) bekezdésének, valamint ezzel összefüggésben Részletesebben ÁLTALÁNOS INDOKOLÁS I. A HATÁLYOS KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYOZÁS FELÜLVIZSGÁLATÁNAK INDOKAI
ÁLTALÁNOS INDOKOLÁS I. A HATÁLYOS KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYOZÁS FELÜLVIZSGÁLATÁNAK INDOKAI Az új közbeszerzési törvényt az Országgyűlés 2003 decemberében fogadta el, azután, hogy a törvénytervezet több mint Részletesebben KÖRINFO. Közigazgatási eljárás jogi szabályozása. (2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól=ket)
KÖRINFO Közigazgatási eljárás jogi szabályozása (2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól=ket) A KET felépítése: A KET V. fejezetből áll, melyek az Részletesebben AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA. A Kormány 2015. január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció
AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA A Kormány 2015. január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció I. Az új polgári perrendtartás megalkotásának szükségessége Új polgári perrendtartást szükséges Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.570/2014/6.
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.570/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a Gere Ügyvédi Iroda... által képviselt... felperesnek, a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda... által képviselt alperes neve... alperes Részletesebben A büntetőjogi felelősség felvetése és jogi realizálása
A büntetőjogi felelősség felvetése és jogi realizálása ÁSZ Jogalkalmazási Segédlet A büntetőjogi felelősség felvetése és jogi realizálása Állami Számvevőszék, 2006 Szervezetirányítási és Működtetési Igazgatóság Részletesebben Profectus in litteris II.
1 Profectus in litteris II. PROFECTUS IN LITTERIS II. Előadások a 7. debreceni állam- és jogtudományi doktorandusz-konferencián 2010. május 21. Szerkesztette P. Szabó Béla, Szemesi Sándor 4 Debreceni Részletesebben Összefoglaló vélemény
Kúria Joggyakorlat-Elemző Csoport Összefoglaló vélemény A szakértői bizonyítás a bírósági eljárásban (Tanulmányok a szakértői bizonyítás témaköréből) Budapest, 2014. december 19. - 2 - Tartalom I. Bevezetés Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria KÚRIA KÚRIA Kúria bíróság KÚRIA KÚRIA Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
LEXCELLENCE - Szolgáltatásaink
I. Szabályozási tanácsadás körébe tartozó szolgáltatásaink
Szabályozási stratégia előkészítése, kialakítása
Releváns uniós jogi követelményrendszer meghatározása
A hatályos és tervezett magyar jogszabályi környezet (elsősorban jogharmonizációs szempontú) elemzése
Lehetséges szabályozási megoldások azonosítása
Optimális szabályozási modell kialakítása és jogi-szakmai alátámasztása
A vállalati szabályozási stratégia előkészítése és kialakítása tipikusan az ágazati jogszabályok várható jogharmonizációs célú módosításához kapcsolódik, a vállalat tevékenységét döntően meghatározó jogszabályi változásokra való felkészülés keretében. A szabályozási stratégia kialakításának célja a szabályozási környezet alakításában való eredményes közreműködés lehetővé tétele, a vállalat hosszú távú érdekeinek és a beépítendő uniós joganyag követelményeinek illetve az abban rejlő lehetőségeknek a számbavétele, értékelése alapján.
A szabályozási stratégia előkészítése gyakorlatilag annak az – uniós jogi lehetőségeket és vállalati célokat figyelembe vevő – érvrendszernek a kialakítása, amely alátámasztja a vállalat számára optimális és egyben jogi-szakmai szempontból is kifogástalan szabályozási modelleket és megoldásokat, a vállalat tevékenységét érzékenyen érintő szabályozási kérdésekben.
A stratégia előkészítése keretében végzett elemzések az érzékenynek minősített szabályozási kérdésekben azonosítják a magyar jogalkotói szabadság terjedelmét és korlátait, az európai uniós joganyagban rejlő lehetőségeket, és e keretek között az ügyfelünk tevékenységére kedvező szabályozási megoldásokat. Az elemzések tipikusan a következőkre terjednek ki:
az Európai Unió releváns joganyaga;
az e joganyaghoz kapcsolódó soft-law-ból és az Európai Bíróság gyakorlatából kiszűrhető szabályok;
a tagállami szabályozási tapasztalatok;
és a kedvező szabályozási megoldások magyar jogrendszerben való meghonosításának szakmai kérdései.
Szabályozási stratégia megvalósításának támogatása
Kommunikációs segédanyagok elkészítése
Igény szerint a szabályozási stratégia megvalósításához kapcsolódó tanácsadás és szakértői részvétel a kommunikációban
A szabályozási stratégia megvalósítása, a jogalkotó irányába történő kommunikáció ügyfelünk tevékenysége, ehhez kapcsolódó szolgáltatásaink tehát csak támogatják ezt. Ilyen támogató szolgáltatás igény és szükség szerint az optimális szabályozási modellt megtestesítő szövegjavaslatok kialakítása, valamint az azokkal kapcsolatos indoklások, összefoglalók, feljegyzések, prezentációk, azaz kommunikációs segédanyagok készítése. Ügyfelünk ilyen igénye esetén a szabályozási stratégia megvalósítását tanácsadással, a kommunikációban való szakértői részvétellel is támogatjuk.
II. Európai Uniós joggal kapcsolatos szolgáltatásaink
Monitoring jellegű szolgáltatások
Ágazati uniós jogfejlődést figyelő és elemző szolgáltatások
Az Európai Bíróság releváns gyakorlatát figyelő és elemző szolgáltatások
Uniós versenyjogi monitoring szolgáltatások
Uniós adójogi monitoring szolgáltatások
Monitoring jellegű szolgáltatásainkkal az európai uniós jogfejlődés eredményeinek figyelemmel kísérését, és az uniós jog, soft-law illetve az Európai Bíróság joggyakorlatából kiszűrt változásokban rejlő lehetőségek azonosítását vállaljuk, az ügyfeleink tevékenységét befolyásoló változásokra koncentrálva. E körben különösen lényeges a joganyag változásainak jelzése mellett az Európai Bíróság joggyakorlatának figyelése, hiszen ez az ítélkezési gyakorlat az uniós jogi szabályok – és a gyakorlatban esetenként az azokat implementáló magyar jogszabályok – értelmezését jelentős részben meghatározza, miközben kevésbé transzparens és előre látható módon fejlődik, mint az irányadó másodlagos uniós jog. Monitoring szolgáltatásaink a következőkre terjednek ki:
az irányadó uniós joganyag, az azzal kapcsolatos ajánlások, iránymutatások és állásfoglalások illetve egyéb bizottsági közlemények vizsgálata;
az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata, valamint a Bizottság versenyjogi jogalkalmazási gyakorlata fejlődésének figyelemmel kísérése;
a vállalati szabályozási környezetet érintő releváns változások azonosítása;
szükség szerint a hazai szabályozással összevetve a jogérvényesítési lehetőségek elemzése.
Monitoring szolgáltatásaink tehát a bírósági joganyag – és versenyjogi területen az Európai Bizottság jogalkalmazói joggyakorlatának – vizsgálata körében nem korlátozódnak a számottevő változást hordozó esetek azonosítására és ismertetésére, de igény szerint olyan elemzést is felkínálnak, amely a változás hatásait a hazai környezetre vonatkoztatva elemzi, és konkrét gyakorlati megállapításokat tesz az uniós jog érvényesítésével kapcsolatos következményekről. A monitoring szolgáltatás keretében végzett folyamatos vizsgálat irányulhat az ügyfelünk tevékenységét meghatározó ágazati joganyagra, a versenyjogi és közszolgáltató vállalatokkal kapcsolatos jogterületre, vagy az uniós adójog területére is.
Az uniós jog érvényesítését előkészítő szolgáltatások
Uniós jog hazai vagy más EU tagállamban történő érvényesítését előkészítő kutatás és elemzés (az érintett uniós joggal és érvényesíthetőségével kapcsolatos releváns ítélkezési gyakorlat azonosítása és ismertetése)
Uniós intézmények előtti jogérvényesítést előkészítő kutatás és elemzés
Jogérvényesítést segítő tanácsadás ügyvédi irodával együttműködve
Uniós jog érvényesítését előkészítő szolgáltatásaink arra irányulnak, hogy a hazánkban – vagy az ügyfelünk más EU tagállamban tevékenykedő leányvállalata esetén az adott tagállamban – sajátos szabályok szerint alkalmazandóvá váló uniós jogrend követelményeit, az ügyfelünk számára abból származó jogokat az alkalmazandó eljárások, a hatáskörrel rendelkező nemzeti vagy közösségi intézmények és az anyagi jogi érvrendszer ismeretében ügyfelünk gyakorolhassa és érvényre juttathassa, szélsőséges esetben akár a magyar – vagy másik tagállam belső jogába tartozó – jogszabályokban foglaltak ellenére is.
Uniós jog érvényesítésére sor kerülhet tagállami hatóságok, bíróságok vagy uniós intézmények előtt, utóbbi esetben a Bizottság vagy az Európai Bíróság bevonásával. Az uniós jog érvényesítését előkészítő szolgáltatásaink tartalma így változhat az eljáró hatóság vagy bíróság személye szerint, és aszerint is, hogy az előkészítés a rendelkezésre álló jogérvényesítési lehetőségek felderítésére, illetve az alkalmazható eljárások gyakorlati szabályainak összegyűjtésére és ismertetésére korlátozódik, vagy magában foglalja a teljes szakmai és anyagi jogi érvrendszer kidolgozását. Mivel cégünk ügyvédi tevékenységet nem végez, az uniós jog érvényesítését előkészítő szolgáltatásunk ilyen esetben a releváns uniós joggal és érvényesíthetőségével kapcsolatos ítélkezési gyakorlat azonosítását és ismertetését jelenti, azzal, hogy igény szerint ügyvédi iroda bevonásával a jogérvényesítést segítő tanácsadás is biztosítható.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság