a munkaügyi ellenőrzésről1
Mindezek érdekében – különös tekintettel a jogszabályi feltételeknek meg nem felelő foglalkoztatás, illetve munkavállalás visszaszorítására, valamint a munkavállalók és érdekképviseleti szervei jogainak védelmére – az Országgyűlés a munkaügyi ellenőrzésről a következő törvényt alkotja:2
1. §3 (1)4 E törvény alkalmazásában
c) foglalkoztató: a munkáltató, továbbá az a természetes vagy jogi személy, aki természetes személyt a h) ponton kívüli egyéb – foglalkoztatásra irányuló – jogviszony keretében foglalkoztat;
d) foglalkoztatásra irányuló jogviszony: a munkaviszony, valamint – a 3/B. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel – minden olyan jogviszony, amelyben a szolgáltatás tárgya a foglalkoztató részére ellenérték fejében végzett munka;
f) munkahely: a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 87. § 5. pontjában meghatározott munkahely, kivéve a bedolgozó, illetve a távmunkát végző munkavégzés céljára szolgáló lakóhelye vagy a munkavégzés céljára biztosított más lakóhelyisége, továbbá a magánszemély munkáltató – egyéni vállalkozó székhelyének nem minősülő – lakóhelye;
h)5 munkaviszony: a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) hatálya alá tartozó munkaviszony, továbbá a közszolgálati jogviszony, az állami szolgálati jogviszony, a kormányzati szolgálati jogviszony, a közalkalmazotti jogviszony, a bírói és igazságügyi szolgálati, valamint az ügyészségi szolgálati viszony, a közfoglalkoztatási jogviszony, a biztosított bedolgozói – és az 1994. június 1-jét megelőzően létesített – ezzel egy tekintet alá eső bedolgozói jogviszony, a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony, a szövetkezeti tag munkaviszony jellegű munkavégzésre irányuló jogviszonya – ide nem értve az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagját, a közérdekű nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagját és a szociális szövetkezet tagi munkavégzésre irányuló jogviszonyban munkát végző tagját –, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti hivatásos szolgálati jogviszony, valamint a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti hivatásos és szerződéses állományú katonák szolgálati viszonya;
(2)6 E törvény hatálya a munkaügyi hatósági ellenőrzésre (a továbbiakban: munkaügyi ellenőrzés) és a munkaügyi hatóság által a munkaügyi ellenőrzés alapján indított munkaügyi hatósági eljárásra terjed ki.
(3)7 Az e törvény hatálya alá tartozó ügyekben az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel és kiegészítésekkel kell alkalmazni.
(4)8 E törvény alkalmazásában ügyfél:
d) a 3/B. § (1) bekezdés e)–g) pontja szerinti munkáltató.
(5)9 A munkaügyi hatóság jogosult hatósági ellenőrzés során megállapított tényállás alapján a foglalkoztató és a részére munkát végző személy közötti, valamint a munkavállalónak munkavégzés céljából történő átengedése alapjául szolgáló jogviszony, és a tényleges foglalkoztatás alapján létrejött kapcsolat minősítésére. A jogviszony minősítése során figyelembe kell venni, hogy
(5a)10 A munkaügyi hatóság az 1. mellékletben meghatározott értékelési szempontok alapján vizsgálja a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében kiküldött munkavállaló magyarországi munkavégzését. Ennek eredményeként a munkaügyi hatóság jogosult annak megállapítására, hogy a munkavállaló nem minősül kiküldött munkavállalónak.
(5b)11 A külföldi munkáltató és a jogosult (belföldi foglalkoztató) köteles a munkaügyi hatóság rendelkezésére bocsátani mindazokat az adatokat, amelyek az (5a) bekezdés szerinti ellenőrzés elvégzéséhez szükségesek.
(6)12 Ha az ellenőrzött munkahelyen munkát végző munkavállalók tényleges foglalkoztatója a munkaügyi ellenőrzés eredményeként nem azonosítható, az (5) bekezdés vonatkozásában – az ellenkező bizonyításáig a következő sorrendben – vélelmezni kell, hogy az érintett munkavállaló foglalkoztatója az,
(7)13 A (6) bekezdés szerinti vélelemre alapított határozat kizárólag a 3. § (1) bekezdés a), b), valamint i) pontjának megsértésével összefüggésben tartalmazhat rendelkezést. Az ebbe a körbe nem tartozó jogsértések miatt a vélelmezett foglalkoztatóval szemben a vélelemmel megállapított munkaviszonyt érintően csak a vélelmet tartalmazó határozat véglegessé válását követően történt elkövetés esetén hozható határozat.
(8)14 A munkaügyi hatóság a fővállalkozó vagy a vele jogviszonyban álló köztes alvállalkozó helytállási kötelezettségét állapíthatja meg, ha az alvállalkozó olyan munkáltató, aki a külön jogszabály szerinti szezonális munka keretében harmadik országbeli állampolgárt foglalkoztat, és a részére járó munkabért a foglalkoztatás megszűnéséig nem fizette meg.
2. §15 (1) A munkaügyi ellenőrzés és az annak alapján induló munkaügyi hatósági eljárás lefolytatására a (2) és (3) bekezdés szerinti munkaügyi hatóság jogosult.
b) a honvédelmi munkaügyi hatóság, a honvédségi szervezetek, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahely, illetve ideiglenes építési munkahely, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, valamint azon gazdasági társaságok vonatkozásában, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter;
c) a rendvédelmi munkaügyi hatóság, a rendvédelmi szervek – a d) pontban meghatározott szervek kivételével – és az önkormányzati tűzoltóság vonatkozásában,
2/A. §16 (1)17 A munkaügyi hatóság ellenőrzési tevékenységét az e törvény szerinti szempontok alapján a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által megállapított és a miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában évenként, az ellenőrzési időszakot megelőző 45 napig közzétett ellenőrzési irányelv alapján végzi.
(2)18 Az ellenőrzési irányelv az aktuális foglalkoztatási folyamatokra, a foglalkoztatási célkitűzésekre, a jogszabályváltozásokra, a jogszerű foglalkoztatást leginkább sértő magatartásformákra, illetőleg a foglalkoztatási szempontból legnagyobb kockázatot jelentő foglalkoztatói, illetőleg munkavállalói csoportokra kiemelt figyelemmel szabályozza a munkaügyi hatóság ellenőrzési erőforrásainak felhasználását.
(4)19 Az ellenőrzési irányelvek meghatározása, valamint az ellenőrzések végrehajtása során biztosítani kell, hogy azok ne legyenek megkülönböztető jellegűek és aránytalanok, valamint érvényesüljön az egyenlő bánásmód követelménye.
3. §20 (1)21 A munkaügyi hatóság hatásköre:
a)22 a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozat alakszerűségére, a munkavállalói jogalanyisággal kapcsolatos életkori feltételekre (ideértve a gyermekmunka tilalmát is), továbbá a munkaszerződés lényeges tartalmi elemeire és a foglalkoztató írásbeli tájékoztatási kötelezettségére (ideértve a jogosultnak az Mt. 297. §-a szerinti tájékoztatási kötelezettségét is) vonatkozó rendelkezések,
b)23 a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésével, megszűnésével, megszüntetésével összefüggő bejelentési kötelezettség,
f)26 a munka- és pihenőidőre az Mt. XI. fejezetében, valamint munkaviszonyra vonatkozó szabályban előírt rendelkezések,
g)27 a jogszabályban, kollektív szerződésben vagy a miniszter által az ágazatra, alágazatra kiterjesztett kollektív szerződésben megállapított munkabér mértékére, valamint a munkabér védelmére vonatkozó rendelkezések,
h)28 a foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszűnésével összefüggő – a munkavállalót megillető – igazolások kiállítására és kiadására, valamint a munkaviszony megszűnéséhez, megszüntetéséhez kapcsolódó elszámolás megtörténtére vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek,
i)29 a harmadik országbeli állampolgárok magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére, illetve a harmadik országbeli és a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező állampolgárok foglalkoztatására vonatkozó jogszabályok,
j)30
k)31 a munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó, valamint a munkaerő-kölcsönzési tevékenység végzésére jogosító jogszabályok,
l)32
m)33
n)34
o)35 a teljesítménykövetelmény megállapítása tekintetében az előzetes foglalkoztatói eljárás lefolytatásának tényére, valamint a teljesítménykövetelmény és a teljesítménybér-tényezők alkalmazása előtti közlésére vonatkozó szabályok,
p)36
q)37
r)38 a harmadik országbeli állampolgár és a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy magyarországi foglalkoztatásának bejelentésére vonatkozó jogszabályok,
s)39 a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a továbbiakban: Harm.tv.) 71. § (1), (2), és (8) bekezdése szerinti kötelezettségek foglalkoztató általi,
t)40
(1a)41 A munkaügyi hatóság hatásköre kiterjed a más EGT-állam területén határokon átnyúló szolgáltatást nyújtó, Magyarországon letelepedett foglalkoztató tekintetében – a szolgáltatás-nyújtással érintett EGT-állam hatósága részéről érkezett megkeresés teljesítéséhez szükséges mértékben – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározottak szerint a foglalkoztató tevékenységével, az általa foglalkoztatott munkavállalók foglalkoztatási jogviszonyával kapcsolatos adatok beszerzésére.
(2)42 A munkaügyi hatóság hatásköre az (1) bekezdés g) pontja tekintetében az 1. § (1) bekezdés e) pontja szerinti munkabérre, illetve az Mt. 136. §-ában és 137. §-ában, 138. § (4)–(6) bekezdésében, 139–145. §-ában, 146. § (1)–(3) bekezdésében, 147. §-ában, 153–165. §-ában foglalt rendelkezések megtartásának ellenőrzésére terjed ki.
(3)43 A munkaerő-kölcsönzés esetében a munkaügyi hatóság hatásköre – az Mt. 215–218. §-a tekintetében – kiterjed a kölcsönbeadóra és a kölcsönvevőre. Az iskolaszövetkezet tanuló, hallgató tagjának az Sztv. 10/B. §-a alapján történő feladatteljesítése tekintetében a munkaügyi hatóság hatásköre kiterjed az iskolaszövetkezetre és az Sztv. 10/B. § (4)–(8) bekezdésében foglaltakra. Az Sztv. 10/C. §-a tekintetében a munkaügyi hatóság hatásköre kiterjed az iskolaszövetkezetre és a szolgáltatás fogadójára. A közérdekű nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagjának az Sztv. 29. §-a alapján történő feladatteljesítése tekintetében a munkaügyi hatóság hatásköre kiterjed a közérdekű nyugdíjas szövetkezetre és az Sztv. 29. § (4)–(7) bekezdésében foglaltakra. Az Sztv. 30. §-a tekintetében a munkaügyi hatóság hatásköre kiterjed a nyugdíjas szövetkezetre és a szolgáltatás fogadójára.
(5)45 A munkaügyi hatóság hatásköre kiterjed a szociális szövetkezet tagjának tagi munkavégzése esetén, az Sztv. 18. § (2a)–(3) bekezdésében foglaltak tekintetében, a szociális szövetkezetre.
3/A. §46 (1)47 A munkaügyi hatóság az építőipari kivitelezési tevékenységet folytató foglalkoztatók munkaügyi ellenőrzése céljából az építésügyi hatóság által – külön törvény szerint – továbbított, (2) bekezdésben leírt adatokat is felhasználhatja.
(2)48 Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés érdekében a munkaügyi hatóság az építőipari kivitelezési tevékenységek megkezdésének bejelentéssel történő adatszolgáltatásából származó következő adatokat használhatja fel:
3/B. §49 (1) A munkaügyi ellenőrzés kiterjed
d)50 az iskolaszövetkezet, illetve a közérdekű nyugdíjas szövetkezet által a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény (a továbbiakban: Sztv.) alapján nyújtott külső szolgáltatásra és az iskolaszövetkezeti, illetve közérdekű nyugdíjas szövetkezeti tagnak a szolgáltatás fogadójánál történő munkavégzésre,
d)51 a szövetkezet tagjának a szövetkezet részére kifejtett személyes közreműködése, ha a tag a személyes közreműködést vállalkozási vagy megbízási szerződés – ideértve az Sztv. 10/B. § (2) bekezdése és 29. § (2) bekezdése szerinti megállapodást is – alapján teljesíti, valamint
4. §52 (1) A munkaügyi hatóság a foglalkoztató valamennyi munkahelyén külön engedély és előzetes értesítési kötelezettség nélkül helyszíni munkaügyi ellenőrzést tarthat. A helyszíni munkaügyi ellenőrzésre az Ákr. szabályait a (2)–(6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni.
(3) A helyszíni ellenőrzést a megfigyelni kívánt tevékenység folytatása idején, nem székhelyként bejelentett magánlakásban – kivéve, ha az ellenőrzés sikeres lefolytatása más időpont választását teszi szükségessé – munkanapon 8 és 20 óra között lehet végezni. Az ellenőrzést úgy kell végezni, hogy az a munkahelyen dolgozók munkáját, a rendeltetésszerű tevékenységet lehetőleg ne akadályozza.
(4) Ha a foglalkoztató az iratot, nyilvántartást a hatóság felhívására – a jogkövetkezményre való figyelmeztetés ellenére – nem mutatja fel, illetve annak helyszíni átvizsgálását jogellenesen megakadályozza, a hatóság az iratot, nyilvántartást zár alá veheti. Ugyancsak zár alá vehető az irat, nyilvántartás, ha az ellenőrzés helyszínén nincs mód arra, hogy a munkaügyi hatóság azokról másolatot készítsen, vagy egyéb okból szükségesnek mutatkozik. A munkaügyi hatóság az iratokat, nyilvántartásokat – eljárási érdekből – legfeljebb öt munkanapra veheti zár alá.
4/A. §53 (1) Az ügyfél a saját munkaügyi ellenőrzését nem kérheti.
(4) A munkaügyi hatóság – a tényállás tisztázásához szükséges mértékben, határidő megjelölésével, a mulasztás jogkövetkezményeire való figyelmeztetés mellett – legfeljebb két ízben felhívhatja hiánypótlásra az ügyfelet.
5. §54 (1) A munkaügyi ellenőrzés befejezéséről az ügyfél kérelmére kiállított hatósági bizonyítvány tartalmazza, hogy a munkaügyi hatóság az ügyfélnél a 3. § (1) bekezdése szerinti mely tárgykörökben, milyen időszakra vonatkozóan folytatott munkaügyi ellenőrzést.
(3)55 Ha a kötelezés alapja a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti életkori feltételekkel kapcsolatos, valamint a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti jogsértés, a munkaügyi hatóság a végrehajtható döntésben foglalt kötelezés teljesítését a végrehajtás elrendelése előtt utóellenőrzés keretében ellenőrzi, egyéb esetben ellenőrizheti.
(4)56 Ha az utóellenőrzés eredményeként a munkaügyi hatóság azt állapítja meg, hogy a kötelezett a végrehajtható döntésben foglalt kötelezésnek nem tett eleget, a kötelezettet eljárási bírsággal sújtja, és egyidejűleg a döntés végrehajtását elrendeli.
(5)57 A munkaügyi hatóság a pénzfizetési kötelezettség teljesítésére a kötelezettnek a végrehajtás elrendelése előtt benyújtott kérelme alapján fizetési kedvezményt biztosíthat. A végrehajtást a munkaügyi hatóság a fizetési kedvezményben foglaltak elmulasztása esetén rendeli el.
5/A. §58 (1) A munkaügyi hatósági eljárás hivatalból indul.
(2) A jogsértés megállapítására és a 6. § (1) és (2) bekezdése szerinti jogkövetkezmény alkalmazására – a (3) bekezdés szerinti kivétellel – nem indítható munkaügyi hatósági eljárás, ha a jogsértés elkövetésétől számított 3 év eltelt.
6. § (1)59 A munkaügyi hatóság eljárásában a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a)60 megtiltja a további foglalkoztatást, ha az alkalmazás vagy a foglalkoztatás a 3. § (1) bekezdés a) pontjának első és második fordulata, továbbá b), e), f), i), k) és s) pontja esetében a jogszabálysértés súlyossága miatt nem tartható fenn és a sérelem rövid időn belül nem orvosolható,
g)61 a 3. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt, a munkavállalói jogalanyisággal kapcsolatos életkori feltételekre vonatkozó jogsértés megállapítása esetén a gyermek veszélyeztetettsége miatt jelzéssel él a gyermekjóléti szolgálatnál,
h)62 a további jogsértés megelőzésének érdekében – a b) pont alkalmazhatóságának hiányában – megállapítja a munkáltató jogsértését, vagy
i)63 kötelezi az 1. § (10) bekezdése szerint felelős fővállalkozót vagy a köztes alvállalkozót az elmaradt munkabérnek a munkáltató helyett történő megfizetésére,
j)64 kötelezi a foglalkoztatót a 3. § (1a) bekezdés szerinti megkeresés teljesítéséhez szükséges adatok szolgáltatására.
(2)65 A munkaügyi hatóság az (1) bekezdés d) pontja szerinti intézkedés helyett a külön jogszabályban meghatározott, munkaügyi bírságot helyettesítő figyelmeztetést alkalmaz, kivéve, ha a munkaügyi bírság kiszabása a 6/A. § (1) bekezdés b) pontjára tekintettel nem mellőzhető.
(2a)66 A munkaügyi hatóság által hozott elsőfokú döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.
(3)67 Az Ákr. 84. § b) pontja alkalmazásának akkor van helye, ha a munkaügyi hatóság az (1) bekezdés a) pontja szerinti intézkedést a 3. § (1) bekezdés a) pontjának első és második fordulata, továbbá az e) vagy i) pontja szerinti jogsértés miatt hozta.
(4)68 A munkaügyi hatóság, amennyiben tudomására jut, hogy a jogsértésre
a)69 társadalombiztosítási nyugellátásban részesülő személy foglalkoztatásával összefüggésben került sor, a jogsértést megállapító végleges döntését közli a nyugdíj-megállapító szervvel,
b)70 megváltozott munkaképességű személyek ellátásaiban részesülő személy foglalkoztatásával összefüggésben került sor, a jogsértést megállapító végleges döntését közli a rehabilitációs hatósággal.
(5)71 Ha a jogsértést korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő személynek a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozat hiányában történő foglalkoztatásával követik el, a munkaügyi hatóság a jogsértést megállapító végleges határozatát közli a korhatár előtti ellátást, illetve a szolgálati járandóságot megállapító szervvel.
(6)72 A munkaügyi hatóság haladéktalanul tájékoztatja az érintett EGT-állam illetékes hatóságát, ha a munkaügyi ellenőrzés során a 3/B. § (1) bekezdés e) és f) pontja szerinti munkavállaló foglalkoztatási körülményei az EGT-állam illetékes hatóságának hatáskörébe tartozó szabálytalanságra utalnak.
6/A. §73 (1)74 Munkaügyi bírság kiszabása nem mellőzhető, ha a foglalkoztató
b)75 nem tett eleget a foglalkoztatásra irányuló jogviszony, ideértve az egyszerűsített foglalkoztatásra irányuló munkaviszony létrejöttére vonatkozóan jogszabályban előírt bejelentési kötelezettségének,
a)76 a foglalkoztató a munkaviszony létesítésének vagy megszűnésének (megszüntetésének) bejelentésére vonatkozó kötelezettségét a hatósági ellenőrzés megkezdéséig a tényleges foglalkoztatás teljes időtartamára vonatkozóan teljesítette,
(3)77 A (2) bekezdés a) pontja nem alkalmazható abban az esetben, ha a foglalkoztató a folyamatban lévő hatósági ellenőrzés megkezdését követően létesített munkaviszony bejelentésére vonatkozó kötelezettségét késedelmesen teljesíti.
6/B. §78
7. §79 (1)80 Munkaügyi bírság akkor szabható ki, ha a foglalkoztató
(6)83 A munkaügyi bírság mértéke a (3)–(5) bekezdésben meghatározott felső korlát kétszereséig terjedhet, ha a korábbi munkaügyi ellenőrzés eredményeként meghozott, bírságot kiszabó hatósági határozat jogerőre emelkedésétől illetve véglegessé válásától számított három éven belül legalább egy, a korábbival azonos jogsértés megállapítására kerül sor.
(7)84 A munkaügyi bírság összegének megállapításánál figyelembe kell venni különösen a jogsértéssel okozott hátrány nagyságát, illetve a jogsértéssel elért előny mértékét, a jogsértő állapot időtartamát, a megsértett jogszabályi előírások számát és hatását, a jogsértéssel érintett munkavállalók számát, a jogsértést elkövető eljárást segítő, együttműködő magatartását, valamint a jogsértést elkövető gazdasági súlyát.
(8)85 A 6. § (1) bekezdés b), e), f) és h) pontjában meghatározott jogkövetkezmény, valamint munkaügyi bírság, illetve a 6. § (2) bekezdés szerinti figyelmeztetés egyidejű alkalmazása esetén egy határozatot kell hozni.
7/A. §86 (1)87 Ha a 3. § (1) bekezdés i) pontjában foglaltak megtartásának ellenőrzése során a munkaügyi hatóság azt állapítja meg, hogy a foglalkoztató harmadik országbeli állampolgárt a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.) 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összevont kérelmezési eljárás alapján kiadott tartózkodási engedély, az Flt. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti munkavállalási engedély, illetve az Flt. 7. § (10) bekezdésében meghatározottak nélkül foglalkoztat, kötelezi a központi költségvetésbe történő befizetésre a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint.
(2)88 A központi költségvetésbe történő befizetés mértéke
a)89 első alkalommal megállapított engedély nélkül történő foglalkoztatás esetén az engedély nélkül alkalmazott harmadik országbeli állampolgár részére a foglalkoztatás megkezdésétől az engedély nélküli foglalkoztatás megállapításáig kifizetett munkabér (munkadíj) négyszeresének, de legalább a kötelező legkisebb munkabér (a továbbiakban: minimálbér) nyolcszorosának,
b)90 a korábbi engedély nélküli foglalkoztatást megállapító határozat jogerőre emelkedésétől számított három éven belül megállapított ismételt engedély nélküli foglalkoztatás esetén a harmadik országbeli állampolgár részére a folyamatos foglalkoztatása megkezdésétől az engedély nélküli foglalkoztatás ismételt megállapításáig kifizetett munkabér (munkadíj) nyolcszorosának, de legalább a minimálbér tizenötszörösének
(3)91 Természetes személy foglalkoztató (ideértve az őstermelőt is) által nem egyéni vállalkozás keretében foglalkoztatott harmadik országbeli állampolgár engedély nélkül történő foglalkoztatása esetén a természetes személy foglalkoztatót a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően
(4)92 A (2) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően, a foglalkoztatót a kifizetett munkabér (munkadíj), de legalább a minimálbér kétszeresének megfelelő összeg központi költségvetésbe történő megfizetésére kell kötelezni akkor, ha a foglalkoztató harmadik országbeli állampolgárt – az Flt. 7. § (10) bekezdésében foglaltak kivételével – úgy foglalkoztat tovább, hogy az engedély érvényességének lejártát megelőzően a harmadik országbeli állampolgár számára – ha ezt az engedélyre vonatkozó jogszabály lehetővé teszi – új engedély iránti kérelmet az illetékes hatósághoz benyújtott, azonban a hatóság az ügyben nem hozott határozatot.
(4a)93 Nem tekinthető a (4) bekezdés szerinti továbbfoglalkoztatásnak és az (1) bekezdés szerinti jogkövetkezmény nem alkalmazható, ha a harmadik országbeli állampolgár továbbfoglalkoztatása az Flt. 7. § (10) bekezdése alapján történik.
(5)94 Ha a harmadik országbeli állampolgár részére kifizetett munkabér (munkadíj) összege nem állapítható meg,
(5a)95 A (2)–(5) bekezdés alkalmazásában minimálbéren a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére jogszabályban megállapított kötelező legkisebb munkabérnek a munkaügyi ellenőrzés megkezdésekor irányadó havi összegét kell érteni. A fizetési kötelezettség a foglalkoztatót annyi esetben terheli, ahány foglalkoztatott tekintetében az engedély nélküli foglalkoztatást megállapították.
(6)96 Ha a munkaügyi hatóság a foglalkoztatót az (1)–(5) bekezdés alapján a központi költségvetésbe történő befizetésre kötelezte, ugyanezen jogsértés miatt munkaügyi bírság nem szabható ki.
(7)97 A munkaügyi hatóság a 3. § (1) bekezdés i) pontja szerinti, a harmadik országbeli állampolgár magyarországi foglalkoztatását érintő jogsértés megállapítása esetén a végleges határozatát közli az idegenrendészeti hatósággal.
7/B. §98 (1) Ha a foglalkoztató a 3. § (1a) bekezdése szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének nem vagy hiányosan tett eleget, vagy a valóságnak nem megfelelő adatot szolgáltatott, a munkaügyi hatóság a foglalkoztatót a hiányosság megszüntetésére kötelezi és közigazgatási bírságot szab ki.
8. §99 (1)100
(2)101 Ha a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatására érvényes tartózkodási engedély vagy kereső tevékenység folytatására jogosító engedély hiányában került sor, és az ellenőrzés megállapítja annak valószínűségét, hogy
(3)102 A munkaügyi hatóság tevékenysége során együttműködik a tevékenységével érintett más hatóságokkal.
(4)103 Az Flt.-ben meghatározott álláskeresési ellátásokra, illetőleg a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben meghatározott aktív korúak ellátására való jogosultság fennállásának ellenőrzése céljából a munkaügyi hatóság hivatalból eljárva, havi rendszerességgel, elektronikusan adatot szolgáltat az állami foglalkoztatási szerv részére azokról a munkavállalókról, akik tekintetében a foglalkoztató részéről
a)104 e törvény 3. §-a (1) bekezdésének a) pontja alapján a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozatok alakszerűségére vonatkozó rendelkezések [Mt. 22–23. §, 42–44. §] megsértését,
végleges közigazgatási határozattal megállapította.
(5)105 A munkaügyi hatóság által a (4) bekezdés alapján átadott adatok tartalmazzák
a)106 a jogsértés tényét megállapító végleges határozat számát és a határozat véglegessé válásának időpontját,
b)107 a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozatok alakszerűségére vonatkozó rendelkezések [Mt. 22–23. §, 42–44. §], valamint a 6/A. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott jogsértéssel érintett munkavállaló nevét, anyja nevét, születésének helyét, idejét, lakcímét és a jogsértéssel érintett állapot időtartamát, továbbá
c) – amennyiben azt a munkaügyi ellenőrzés során tisztázni lehetett – a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozatok alakszerűségére vonatkozó rendelkezések, valamint a munkaviszony létesítésével összefüggő bejelentési kötelezettség megsértésével érintett munkavállalók TAJ-számát.
(6)108 A munkaügyi hatóság a (4) bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítése érdekében nyilvántartást vezet a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozatok alakszerűségére vonatkozó rendelkezések, valamint a munkaviszony létesítésével összefüggő bejelentési kötelezettség megsértésével érintett munkavállalókról és az (5) bekezdésben meghatározott személyi adatokról.
(6a)109 A (6) bekezdés szerinti nyilvántartás – a természetes személyazonosító és a lakcím-azonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(7)110 A munkaügyi hatóság a nyilvántartásban szereplő adatokat a bejegyzés alapjául szolgáló határozat véglegessé válásának napjától számított két év elteltével törli.
(8)111 A munkaügyi hatóság az Flt. 57/A. § (2) bekezdése alapján kezelt adatokból – az ellenőrzési tevékenysége keretében – hatósági hozzáférést biztosító kód alkalmazásával, elektronikusan kérhet tájékoztatást.
8/A. §112 (1) Felügyeleti eljárás keretében a kötelezettséget megállapító döntés véglegessé válásától vagy ha a teljesítési határidő hosszabb, annak utolsó napjától számított egy év elteltével munkaügyi döntés megváltoztatásának, illetve megsemmisítésének nincs helye.
(2)113 A munkaügyi hatóság a pénzfizetésre kötelezett természetes személy vagy a polgári jog szerint helyébe lépő örököse kérelmére a tartozást mérsékelheti vagy elengedheti, feltéve, hogy
8/B. §114 (1)115 A 2. § (2) bekezdése szerinti munkaügyi hatóság a munkaügyi ellenőrzéssel kapcsolatos feladatainak ellátásával összefüggésben együttműködik az Európai Unió és az EGT-államok munkaügyi feladatokat ellátó szerveivel. Ennek keretében
(2)116 A 2. § (2) bekezdése szerinti munkaügyi hatóság az EGT-állam hatósága vagy az Európai Unió Bizottsága által kért – az (1) bekezdés szerinti – információkat elektronikus úton, az alábbi határidőkön belül küldi meg:
b) egyéb esetben – eltérő nemzetközi megállapodás hiányában – a megkeresés kézhezvételétől számított legfeljebb huszonöt munkanapon belül.
8/C. §117 (1) A munkaügyi hatóság a foglalkoztatók munkaügyi kapcsolatai rendezettségével kapcsolatos adatoknak más szervek eljárásában történő felhasználása céljából hatósági nyilvántartást vezet, amely tartalmazza azoknak a foglalkoztatóknak az adatait, amelyekre vonatkozóan a munkaügyi ellenőrzés során végleges hatósági határozat vagy – közigazgatási per esetén – jogerős és végrehajtható bírósági határozat jogsértést állapított meg. A nyilvántartás tartalmazza
(3) A munkaügyi hatóság a nyilvántartásban szereplő, illetve a nyilvántartásból a honlapon nyilvánosságra hozott adatokat a bejegyzés alapjául szolgáló hatósági határozat véglegessé válásától vagy – közigazgatási per esetén – a bírósági határozat jogerőre emelkedésétől és végrehajthatóvá válásától számított két év elteltével törli.
(4) A munkaügyi hatóság – az (5) és (6) bekezdésben foglalt eltéréssel – az általa vezetett nyilvántartás adataiból a külön jogszabályban meghatározott munkaügyi jogsértést első esetben elkövetett, végleges hatósági vagy – közigazgatási per esetén – jogerős és végrehajtható bírósági döntéssel munkaügyi bírsággal, központi költségvetésbe történő befizetésre kötelezéssel sújtott foglalkoztatókra vonatkozó, az (1) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott adatokat a honlapján történő közzététel útján nyilvánosságra hozza.
(5) Külön jogszabály meghatározhat olyan munkaügyi jogsértéseket is, amelyek vonatkozásában a munkaügyi hatóság nyilvánosságra hozatali kötelezettsége akkor keletkezik, ha a jogsértést megállapító hatósági határozat véglegessé válásától vagy – közigazgatási per esetén – a bírósági határozat jogerőre emelkedésétől és végrehajthatóvá válásától számított két éven belül a hatóság vagy a közigazgatási ügyekben eljáró bíróság a korábbival azonos jogsértést ismételten megállapította. E rendelkezés alkalmazásában – a több telephellyel rendelkező munkáltató esetében – ismételt jogsértésen az ugyanazon telephelyen kétéves időszakon belül végleges hatósági vagy jogerős és végrehajtható bírósági határozattal megállapított azonos jogsértést kell érteni.
(5a)118 A munkaügyi hatóság az ügyfél kérelmére – más hatóság vagy szerv előtti felhasználás céljából – hatósági bizonyítványt ad ki arra vonatkozóan, hogy az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás az ügyfél adatait a kérelem benyújtását megelőző két éven belül tartalmazta-e.
b) – amennyiben a (4) és (5) bekezdés szerinti adatok nyilvánosságra hozatalára már sor került – intézkedik a honlapon nyilvánosságra hozott adatok törléséről.
(7) A munkaügyi hatóság nyilvántartásba-vételi és közzétételi kötelezettségét nem érinti, ha a foglalkoztató végleges hatósági határozatban vagy jogerős bírósági határozattal elbírált hatósági határozatban foglalt kötelezettségét az előírt határidőben vagy határnapon teljesíti.
8/D. §119 (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának szabályairól szóló törvény hatálya alá tartozó, a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatót a (2) és (3) bekezdésben meghatározottak szerinti nyilatkozattételi és adatszolgáltatási kötelezettség terheli.
(3)120 Az (1) bekezdés szerinti külföldi munkáltató – legkésőbb a szolgáltatásnyújtási tevékenység megkezdésekor – magyar vagy angol nyelven nyilatkozatot köteles tenni a 2. § (2) bekezdése szerinti munkaügyi hatósághoz. A nyilatkozatot a munkaügyi hatóság által erre a célra rendszeresített elektronikus felületen, a 2. melléklet szerinti adattartalommal kell megtenni.
(5)121 A (4) bekezdés a) pontja szerinti bírság mértéke harmincezer forint. A bírság ismételten is kiszabható.
8/E. §122 (1) A munkaügyi hatóság a kölcsönös segítségnyújtás és kölcsönös elismerés elve alapján kezdeményezi a más EGT-államban letelepedett szolgáltatóval szemben a munkavállalók kiküldésére vonatkozó szabályok megsértése miatt munkaügyi bírságot megállapító határozatának végrehajtását a letelepedés helye szerint illetékes hatóságánál. A megkeresésnek a 3. melléklet szerint adatokat kell tartalmaznia.
(2)123 A munkaügyi hatóság a kölcsönös segítségnyújtás és kölcsönös elismerés elve alapján – erre irányuló megkeresés esetén – az állami adóhatóságnál kezdeményezi a más EGT-állam illetékes hatósága által Magyarországon letelepedett szolgáltatóval szemben a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok megsértése miatt pénzügyi szankciót, illetve bírságot megállapító határozata végrehajtását.
(3)124 A végrehajtás (1) bekezdés szerinti kezdeményezése, valamint (2) bekezdés szerinti foganatosítása kiterjed mindazokra az illetékes hatóság által kiszabott, közigazgatási vagy bírósági szerv által helybenhagyott, vagy adott esetben közigazgatási ügyben eljáró bíróságoktól származó, pénzügyi szankciót, illetve bírságot – ideértve a díjakat és pótdíjakat is – megállapító határozatokra, amelyek a határozatot hozó hatóság államának joga szerint további jogorvoslattal nem támadhatók meg.
a)125 a (2) bekezdés szerinti megkeresés alapján kezdeményezi a részére megküldött határozatban megállapított pénzügyi szankció behajtását, vagy
b)126 megküldi az (1) bekezdés szerinti intézkedés céljából a munkaügyi bírságot kiszabó végleges határozatot, valamint minden, a bírság behajtásához kapcsolódó dokumentumot, ideértve a behajtás iránti megkeresés végrehajtásának jogalapjául és jogcíméül szolgáló ítéletet vagy végleges határozatot, vagy annak hiteles másolatát.
(6)127 Az (1) bekezdés szerinti megkeresésre, illetve a (2) bekezdés szerinti megkeresés teljesítésének kezdeményezésére csak akkor kerülhet sor, ha a munkaügyi hatóság vagy a más EGT-állam megkereső hatósága a saját állama törvényeivel, rendeleteivel és közigazgatási gyakorlatával összhangban nem tudja biztosítani a szankció, illetve bírság behajtását, vagy teljesíteni a megküldést.
(7)128 A munkaügyi hatóság a részére a belső piaci információs rendszerben továbbított határozatot minden további alaki követelmény nélkül elismeri, és haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedést a határozat végrehajtásának kezdeményezésére, kivéve, ha a 8/G. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott elutasítási ok áll fenn.
8/F. §129 (1)130 A munkaügyi hatóság haladéktalanul kezdeményezi a végrehajtást, ha az Ákr. 132. §-ában meghatározott feltétel fennáll, és a megkereső hatóság által kiállított egységes okirat tartalmazza
c) a megkereső hatóság joga szerint a végrehajtást lehetővé tevő jogi aktus megnevezését és minden egyéb, a végrehajthatóság szempontjából releváns információt vagy dokumentumot – ideértve az igazságügyi jellegű információkat és dokumentumokat is; valamint
d) a végrehajtandó döntés elbírálásáért felelős illetékes hatóságnak és – ha előbbivel nem azonos – azon illetékes szervnek a megnevezését és elérhetőségét, amelytől a fizetési kötelezettséggel vagy az azt kiszabó határozattal szembeni kifogásemelés lehetőségéről információ szerezhető.
b)131 a végrehajtás foganatosítása iránti megkeresés esetén az azt megalapozó döntés véglegessé és végrehajthatóvá válásának időpontját, a döntés jellegének leírását és a végrehajtandó követelésnek és elemeinek a megjelölését a megkereső ország pénznemében, a végrehajtási eljárással kapcsolatos minden releváns eseményt, valamint a megkereső hatóság általi megerősítést arra vonatkozóan, hogy a döntéssel szemben további jogorvoslat nem vehető igénybe.
(3) A munkaügyi hatóság – lehetőség szerint a megkeresés kézhezvételétől számított egy hónapon belül –
b)132 a végrehajtást – a munkaügyi bírság végrehajtására vonatkozó szabályok szerint – kezdeményezi, és a megkereső hatóságot a végrehajtás érdekében tett intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatja.
8/G. §133 (1) A munkaügyi hatóság a megkeresést elutasítja, ha az nem tartalmazza a 8/F. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott adatokat és információkat, vagy azok hiányosak, illetve nem felelnek meg az alapul szolgáló döntésnek.
(3)134 A végrehajtással kapcsolatos jogorvoslati kérelem benyújtása esetén a döntés határokon átnyúló végrehajtására irányuló eljárást fel kell függeszteni, amíg a megkereső hatóság államának illetékes szerve vagy hatósága az ügyben nem dönt. A jogorvoslati kérelem benyújtásáról, valamint a felfüggesztés tényéről a végrehajtást foganatosítandó hatóság értesíti a munkaügyi hatóságot, amely erről haladéktalanul értesíti a megkereső hatóságot.
(4)135 A végrehajtást foganatosító hatóság a követelést forintban hajtja be, a pénzügyi szankció vagy bírság kiszabása napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyam figyelembevételével.
(5)136 A végrehajtás során érvényesített követeléssel összefüggésben behajtott költségek a végrehajtást foganatosító hatóságot illetik.
(6)137 A külföldi határozat magyarországi végrehajtása során felmerült költségeket a végrehajtást foganatosító végrehajtást foganatosító hatóság maga viseli és azokat a végrehajtás során befolyt követelés terhére számolja el.
(5)140 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a munkaügyi hatóságot vagy hatóságokat rendeletben jelölje ki, valamint a hatóság vagy hatóságok eljárására vonatkozó részletes szabályokat rendeletben határozza meg.141
(5a)142 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak tekintetében rendeletben jelölje ki a büntetés-végrehajtási munkaügyi hatósági jogkör gyakorlóját.143
(5b)144 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki a munkaügyi hatósági jogkör gyakorlóját a honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelynél és ideiglenes építési munkahelynél, a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézménynél, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági társaságoknál, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban együtt: honvédelmi foglalkoztatók), valamint a honvédelmi foglalkoztatók tekintetében a munkaügyi ellenőrzés eljárási szabályait rendeletben határozza meg.145
(6)146 Felhatalmazást kap
a)147 a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a honvédelmi foglalkoztatók tekintetében a 2/A. §, 3. § és a 6. § alkalmazásának eltérő szabályait, valamint az ellenőrzés speciális eszközeit,148
b)149 a rendvédelmi szervet irányító miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a 3. § alkalmazásának eltérő szabályait, valamint a rendvédelmi szerveknél és az önkormányzati tűzoltóság vonatkozásában a rendvédelmi munkaügyi hatóság kijelölését,
c)150 a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, hogy az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak tekintetében a munkaügyi ellenőrzés eljárási szabályait, valamint a 2/A. §, 3. § és 6. § alkalmazásának eltérő szabályait.151
9/A. §152
10. §153 E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
f)154 a munkavállalók szolgáltatások nyújtása esetén történő kiküldetéséről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munka törvénykönyve és a munkavédelemről szóló törvény irányadó rendelkezéseivel együtt;
m)155 az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti illegális foglalkoztatás tilalmának, a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény irányadó rendelkezéseivel együtt,
n)156 a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló 2008. november 17-i 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
o)157 a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló, 2011. december 13-i, 2011/98/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv,
p)158 a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014. február 26-ai 2014/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv;
q)159 a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014. május 15-ei 2014/66/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv,
r)160 a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv.
11. §161 (1)162
(4)163 A 6/A. § rendelkezéseit a Módtv. hatályba lépését követően indult ügyekben feltárt jogsértések esetén kell alkalmazni,.
12. §164 E törvénynek az egyes migrációs tárgyú és ezekkel összefüggésben más törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIX. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a hatálybalépést követően megindult ügyekben kell alkalmazni.
13. §165 Az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2016. évi LXXIX. törvény hatálybalépésekor166 már Magyarország területén foglalkoztatott munkavállalók tekintetében a külföldi munkáltató a 8/D. § (1) bekezdés szerinti nyilatkozattételi és adatszolgáltatási kötelezettségének a törvény hatálybalépését követő hónap utolsó napjáig köteles eleget tenni.
14. §167 E törvénynek az egyes törvényeknek a közérdekű nyugdíjas szövetkezetek létrehozásával összefüggő módosításáról szóló 2017. évi LXXXIX. törvény (a továbbiakban: 2017. évi LXXXIX. törvény) 5. § (2), (5) és (6) bekezdésével megállapított 1. § (1) bekezdés h) pontjában, 3/B. § (1) bekezdés d) pontjában és 3/B. § (2) bekezdés d) pontjában foglaltakat a 2017. évi LXXXIX. törvény 5. § (2), (5) és (6) bekezdésének hatálybalépésekor168 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
15. §169 E törvénynek az átmeneti bányászjáradékban részesülők közérdekű nyugdíjas szövetkezeten keresztül történő foglalkoztatása érdekében egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi CXLVI. törvény (a továbbiakban: 2017. évi CXLVI. törvény) 4. § (1) bekezdésével megállapított 1. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltakat a 2017. évi CXLVI. törvény hatálybalépésekor170 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
1. melléklet az 1996. évi LXXV. törvényhez171
2. Annak megállapítása érdekében, hogy egy vállalkozás a pusztán belső igazgatási, illetve adminisztratív tevékenységeken kívül ténylegesen folytat-e érdemi tevékenységet, tágabb időkeretet figyelembe véve el kell végezni a vállalkozás által a letelepedés helye szerinti EGT-államban, valamint – szükség esetén – a kiküldetés helye szerinti EGT-államban folytatott tevékenységeket jellemző tényszerű elemek átfogó értékelését. Ezek az elemek különösen:
e) a letelepedés helye szerinti EGT-államban meglévő szerződések és/vagy elért forgalom száma, illetve nagysága, figyelembe véve többek között az új alapítású vállalkozások és a kis- és középvállalkozások egyedi helyzetét.
2. melléklet az 1996. évi LXXV. törvényhez172
3. melléklet az 1996. évi LXXV. törvényhez173
A megkereső hatóság (a végrehajtást a magyar jog szerint foganatosító hatóság) általi, közigazgatási szankció
és/vagy bírság külföldön történő végrehajtása iránti megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
1 A törvényt az Országgyűlés az 1996. október 8-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1996. október 18.
2 Lásd az 1991: IV. törvényt, az 1992: XXII. törvényt, az 1993: XLVIII. törvényt, 1993: XCIII. törvényt. A preambulum a 2011: CXCI. törvény 89. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § a 2003: XX. törvény 63. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 32. § (10) bekezdése alapján rendelkezéseit a 2003. július 1-jét követően megindított munkaügyi ellenőrzés tekintetében kell alkalmazni.
4 Az 1. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 107. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 1. § (1) bekezdés h) pontja a 2017: CXLVI. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 Az 1. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 107. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 Az 1. § (3) bekezdése a 2017: L. törvény 107. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 Az 1. § (4) bekezdése a 2017: L. törvény 107. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 Az 1. § (5) bekezdése a 2018: XCIV. törvény 41. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 Az 1. § (5a) bekezdését a 2016: LXXIX. törvény 26. § (3) bekezdése iktatta be.
11 Az 1. § (5b) bekezdését a 2016: LXXIX. törvény 26. § (3) bekezdése iktatta be.
12 Az 1. § új (6) bekezdését a 2007: XIX. törvény 16. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6) bekezdés számozását (8) bekezdésre változtatva. Az 1. § (6) bekezdése a 2018: XCIV. törvény 41. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 Az 1. § (7) bekezdését a 2007: XIX. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2018: XCIV. törvény 41. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
14 Az 1. § (8) bekezdését újonnan a 2016: XXXIX. törvény 6. §-a iktatta be.
15 A 2. § a 2017: L. törvény 107. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 2/A. §-t a 2005: CLV. törvény 2. §-a iktatta be, e módosító törvény 11. § (4) bekezdésének b) pontja alapján a rendelkezést a 2006. január 1-jét követően indult eljárásokban és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
17 A 2/A. § (1) bekezdése a 2015: VIII. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 2/A. § (2) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 89. § b) pontja, a 2015: VIII. törvény 6. § (11) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 2/A. § (4) bekezdését a 2016: LXXIX. törvény 27. §-a iktatta be.
20 A 3.§ az 1999: CXXII. törvény 39.§-ával megállapított szöveg.
21 A 3. § (1) bekezdés nyitó és záró szövegrésze a 2017: L. törvény 108. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
22 A 3. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 3. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 3. § (1) bekezdés c) pontját a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (13) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
25 A 3. § (1) bekezdés d) pontját a 2011: CXCI. törvény 90. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 3. § (1) bekezdés f) pontja a 2016: LXXIX. törvény 28. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 3. § (1) bekezdésének g) pontja a 2007: XIX. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 26. § (4) bekezdése alapján a rendelkezés csak a 2007. április 1-jét követően elkövetett jogsértés esetén alkalmazható.
28 A 3. § (1) bekezdésének h) pontja a 2005: CLV. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 11. § (4) bekezdésének b) pontja alapján a rendelkezést a 2006. január 1-jét követően indult eljárásokban és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 3. § (1) bekezdés i) pontja a 2011: CV. törvény 33. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 3. § (1) bekezdés j) pontját a 2011: CXCI. törvény 90. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
31 A 3. § (1) bekezdésének új k) pontját a 2001: XVI. törvény 31. §-ának (3) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti k)–m) pontok számozását l)–n) pontokra változtatva. A k) pont a 2005: CLV. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 11. § (4) bekezdésének b) pontja alapján a rendelkezést a 2006. január 1-jét követően indult eljárásokban és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 A 3. § (1) bekezdése eredeti k) pontjának jelölését l) pontra változtatta a 2001: XVI. törvény 31. §-ának (3) bekezdése, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCI. törvény 90. § (1) bekezdés b) pontja.
33 A 3. § (1) bekezdése eredeti l) pontjának jelölését m) pontra változtatta a 2001: XVI. törvény 31. §-ának (3) bekezdése, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCI. törvény 90. § (1) bekezdés b) pontja.
34 A 3. § (1) bekezdése eredeti m) pontjának jelölését n) pontra változtatta a 2001: XVI. törvény 31. §-ának (3) bekezdése, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCI. törvény 90. § (1) bekezdés b) pontja.
35 A 3. § (1) bekezdésének o) pontját a 2003: XX. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 32. § (10) bekezdése alapján rendelkezéseit a 2003. július 1-jét követően megindított munkaügyi ellenőrzés tekintetében kell alkalmazni.
36 A 3. § (1) bekezdés p) pontját a 2003: XX. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (13) bekezdés a) pontja.
37 A 3. § (1) bekezdés q) pontját a 2005: LXXXVIII. törvény 21. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (13) bekezdés a) pontja.
38 A 3. § (1) bekezdésének r) pontját a 2005: CLV. törvény 3. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CV. törvény 33. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 3. § (1) bekezdés s) pontját a 2011: CV. törvény 33. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: XXXIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
40 A 3. § (1) bekezdés t) pontját a 2011: XCIX. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: XCIX. törvény – a 2012: XXI. törvény 15. §-ával megállapított – 7. § a) pontja.
41 A 3. § (1a) bekezdését a 2016: LXXIX. törvény 28. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 108. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
42 A 3. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 107. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 3. § (3) bekezdését a 2001: XVI. törvény 31. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CXLVI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 3. § (4) bekezdését újból hatályon kívül helyezte a 2017: L. törvény 109. § a) pontja.
45 A 3. § (5) bekezdését a 2016: CXLV. törvény 30. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 108. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
46 A 3/A. §-t a 2005: LXXVI. törvény 1. §-a iktatta be, e módosító törvény 7. § (2) bekezdése alapján rendelkezéseit a 2005. július 15-ét követően kezdődő kivitelezési tevékenységekre kell alkalmazni.
47 A 3/A. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 128. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
48 A 3/A. § (2) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 128. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
49 A 3/B. §-t a 2017: L. törvény 107. § (4) bekezdése iktatta be.
50 A 3/B. § (1) bekezdés d) pontja a 2017: LXXXIX. törvény 5. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
51 A 3/B. § (2) bekezdés d) pontja a 2017: LXXXIX. törvény 5. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 4. § a 2017: L. törvény 107. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 4/A. §-t újonnan a 2017: L. törvény 107. § (6) bekezdése iktatta be.
54 Az 5. § a 2017: L. törvény 107. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
55 Az 5. § (3) bekezdése a 2018: XCIV. törvény 42. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
56 Az 5. § (4) bekezdését a 2018: XCIV. törvény 42. § (2) bekezdése iktatta be.
57 Az 5. § (5) bekezdését a 2018: XCIV. törvény 42. § (2) bekezdése iktatta be.
58 Az 5/A. §-t a 2017: L. törvény 107. § (8) bekezdése iktatta be.
59 A 6. § (1) bekezdése a 2015: VIII. törvény 6. § (4) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2017: L. törvény 108. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
60 A 6. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: L. törvény 107. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 6. § (1) bekezdés g) pontja a 2016: XXXIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
62 A 6. § (1) bekezdés h) pontja a 2016: XXXIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
63 A 6. § (1) bekezdés i) pontját a 2016: XXXIX. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 108. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
64 A 6. § (1) bekezdés j) pontját a 2016: LXXIX. törvény 29. § (1) bekezdése iktatta be.
65 A 6. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 107. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
66 A 6. § (2a) bekezdését a 2017: CLXXXVI. törvény 19. §-a iktatta be.
67 A 6.§ (3) bekezdését az 1999: CXXII. törvény 41.§-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 107. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 6. § (4) bekezdését a 2009: LVI. törvény 141. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CXCI. törvény 85. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 6. § (4) bekezdés a) pontja a 2017: L. törvény 108. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
70 A 6. § (4) bekezdés b) pontja a 2017: L. törvény 108. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
71 A 6. § (5) bekezdését a 2011: CLXVII. törvény 59. §-a iktatta be, szövege a 2016: CLXIV. törvény 7. §-a, a 2017: L. törvény 108. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
72 A 6. § (6) bekezdését a 2016: LXXIX. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 108. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
73 A 6/A. §-t a 2009: XXXVIII. törvény 3. §-a iktatta be, szövege a 2011: CV. törvény 35. §-ával megállapított szöveg.
74 A 6/A. § (1) bekezdése a 2015: VIII. törvény 6. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 6/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2017: CLIX. törvény 62. §-ával megállapított szöveg.
76 A 6/A. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: VIII. törvény 6. § (11) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 6/A. § (3) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 90. § (1) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: L. törvény 107. § (12) bekezdése iktatta be.
78 A 6/B. §-t a 2011: CLVI. törvény 446. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: XCIX. törvény – a 2012: XXI. törvény 15. §-ával megállapított – 7. § b) pontja.
79 A 7. § a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (8) bekezdésvel megállapított szöveg.
80 A 7. § (1) bekezdése a 2016: LXXIX. törvény 30. §-ával megállapított szöveg.
81 A 7. § (1) bekezdés c) pontját a 2016: CXLV. törvény 33. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
82 A 7. § (2) bekezdését a 2017: L. törvény 109. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
83 A 7. § (6) bekezdése a 2017: L. törvény 108. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
84 A 7. § (7) bekezdése a 2017: L. törvény 107. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 7. § (8) bekezdése a 2015: VIII. törvény 6. § (7) bekezdésével megállapított, a 2017: L. törvény 108. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
86 A 7/A. §-t a 2005: CLV. törvény 6. §-a iktatta be, e módosító törvény 11. § (4) bekezdésének a) pontja alapján rendelkezéseit a 2006. február 9-ét követően elkövetett jogsértések miatt indított eljárásokban kell alkalmazni.
87 A 7/A. § (1) bekezdése a 2016: XXXIX. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 7/A. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CLIII. törvény 25. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
89 A 7/A. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CV. törvény 128. § (6) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 7/A. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CV. törvény 128. § (6) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 7/A. § (3) bekezdése a 2011: CV. törvény 128. § (6) bekezdés d) pontja, a 2017: L. törvény 108. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
92 A 7/A. § (4) bekezdése a 2016: XXXIX. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 7/A. § (4a) bekezdését a 2016: XXXIX. törvény 9. § (3) bekezdése iktatta be.
94 A 7/A. § (5) bekezdése a 2011: CV. törvény 128. § (6) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 7/A. § (5a) bekezdését a 2016: LXXIX. törvény 31. §-a iktatta be, szövege a 2018: XCIV. törvény 43. §-ával megállapított szöveg.
96 A 7/A. § (6) bekezdését a 2009: XXXVIII. törvény 11. § (20) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XCIII. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 7/A. § (7) bekezdését a 2011: CV. törvény 37. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XCIII. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított, a 2017: L. törvény 108. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
98 A 7/B. §-t a 2016: CXLV. törvény 32. §-a iktatta be.
99 A 8. § az 1999: CXXII. törvény 43. §-ával megállapított szöveg.
100 A 8. § (1) bekezdését a 2017: L. törvény 109. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
101 A 8. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 143. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: XXI. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2013: CLXXIX. törvény 5. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
102 A 8. § (3) bekezdését a 2006: CIX. törvény 128. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: CVII. törvény 40. § (1) bekezdése iktatta be.
103 A 8. § (4) bekezdését újonnan a 2008: CVII. törvény 40. § (1) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 2013: XCIII. törvény 36. §-a, záró szövegrésze a 2017: L. törvény 108. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
104 A 8. § (4) bekezdés a) pontja a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (12) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 8. § (5) bekezdését a 2008: CVII. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 51. § (18) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2009. január 1-jét követően lefolytatott munkaügyi ellenőrzések alapján meghozott közigazgatási határozatban szereplő munkaügyi jogsértések, illetőleg adatátadás esetén kell alkalmazni.
106 A 8. § (5) bekezdés a) pontja a 2017: L. törvény 108. § 7. és 13. pontja szerint módosított szöveg.
107 A 8. § (5) bekezdés b) pontja a 2012: LXXXVI. törvény 39. § (9) bekezdésvel megállapított, a 2017: CLIX. törvény 67. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
108 A 8. § (6) bekezdését a 2008: CVII. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be.
109 A 8. § (6a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be.
110 A 8. § (7) bekezdését a 2008: CVII. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 108. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
111 A 8. § (8) bekezdését a 2009: CLII. törvény 22. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 107. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
112 A 8/A. §-t a 2005: LXXXIII. törvény 39. §-a iktatta be, szövege a 2017: CLIX. törvény 63. §-ával megállapított szöveg.
113 A 8/A. § (2) bekezdése a 2018: XCIV. törvény 44. §-ával megállapított szöveg.
114 A 8/B. §-t a 2005: CLV. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2016: LXXIX. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
115 A 8/B. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: L. törvény 108. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
116 A 8/B. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: L. törvény 108. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
117 A 8/C. §-t a 2005: CLV. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 107. § (16) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 8/C. § (5a) bekezdését a 2018: XCIV. törvény 45. §-a iktatta be.
119 A 8/D. §-t a 2005: CLV. törvény 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: XCIII. törvény 13. § f) pontja, újonnan a 2016: LXXIX. törvény 33. §-a iktatta be.
120 A 8/D. § (3) bekezdése a 2017: L. törvény 108. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
121 A 8/D. § (5) bekezdése a 2016: CXLV. törvény 33. § b) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 8/E. §-t a 2016: LXXIX. törvény 33. §-a iktatta be.
123 A 8/E. § (2) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 64. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
124 A 8/E. § (3) bekezdése a 2017: L. törvény 108. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
125 A 8/E. § (4) bekezdés a) pontja a 2017: CLIX. törvény 64. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
126 A 8/E. § (4) bekezdés b) pontja a 2017: L. törvény 108. § 7. és 12. pontja szerint módosított szöveg.
127 A 8/E. § (6) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 64. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
128 A 8/E. § (7) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 64. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
129 A 8/F. §-t a 2016: LXXIX. törvény 33. §-a iktatta be.
130 A 8/F. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CLIX. törvény 67. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
131 A 8/F. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: L. törvény 108. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
132 A 8/F. § (3) bekezdés b) pontja a 2017: CLIX. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
133 A 8/G. §-t a 2016: LXXIX. törvény 33. §-a iktatta be.
134 A 8/G. § (3) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 66. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
135 A 8/G. § (4) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 67. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
136 A 8/G. § (5) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 66. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
137 A 8/G. § (6) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 67. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
138 A 9. § (3) bekezdését a 2017: L. törvény 109. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
139 A 9. § (4) bekezdését a 2018: XCIV. törvény 46. §-a hatályon kívül helyezte.
140 A 9. § (5) bekezdését a 2006: LXV. törvény 14. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CIX. törvény 128. § (1) bekezdése iktatta be.
141 Lásd a 314/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
142 A 9. § (5a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 107. § (18) bekezdésével megállapított szöveg.
143 Lásd a 306/2014. (XII. 5.) Korm. rendeletet.
144 A 9. § (5b) bekezdését a 2015: VIII. törvény 6. § (9) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 107. § (18) bekezdésével megállapított szöveg.
145 Lásd a 358/2015. (XII. 2.) Korm. rendeletet, az 500/2017. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
146 A 9. § (6) bekezdését a 2011: CXCII. törvény 65. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCV. törvény 255. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
147 A 9. § (6) bekezdés a) pontja a 2017: L. törvény 107. § (19) bekezdésével megállapított szöveg.
148 Lásd a 10/2012. (VII. 19.) HM rendeletet, a 11/2016. (VII. 4.) HM rendeletet, a 11/2018. (VII. 19.) HM rendeletet.
149 A 9. § (6) bekezdés b) pontja a 2017: L. törvény 107. § (19) bekezdésével megállapított szöveg.
150 A 9. § (6) bekezdés c) pontját a 2014: LXXII. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: LXXIX. törvény 34. §-ával megállapított szöveg.
151 Lásd a 63/2014. (XII. 15.) BM rendeletet.
152 A 9/A. §-t a 2011: XCIX. törvény – a 2012: XXI. törvény 15. §-ával megállapított – 7. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
153 A 10. §-t a 2001: LXXVIII. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2005: CLV. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
154 A 10. § f) pontja a 2017: XXVIII. törvény 130. §-a szerint módosított szöveg.
155 A 10. § m) pontját a 2011: CV. törvény 40. §-a iktatta be.
156 A 10. § n) pontját a 2011: CV. törvény 40. §-a iktatta be.
157 A 10. § o) pontját a 2013: XCIII. törvény 35. §-a iktatta be.
158 A 10. § p) pontját a 2016: XXXIX. törvény 10. §-a iktatta be.
159 A 10. § q) pontját a 2016: XXXIX. törvény 10. §-a iktatta be.
160 A 10. § r) pontját a 2016: LXXIX. törvény 35. §-a iktatta be.
161 A 11. §-t a 2011: CV. törvény 41. §-a iktatta be.
162 A 11. § (1) bekezdését a 2017: L. törvény 109. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
163 A 11. § (4) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 90. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
164 A 12. §-t a 2016: XXXIX. törvény 11. §-a iktatta be.
165 A 13. §-t a 2016: LXXIX. törvény 36. §-a iktatta be.
166 A hatálybalépés napja 2016. július 8.
167 A 14. §-t a 2017: LXXXIX. törvény 5. § (7) bekezdése iktatta be.
168 A hatálybalépés időpontja 2018. január 2.
169 A 15. §-t a 2017: CXLVI. törvény 4. § (4) bekezdése iktatta be.
170 A hatálybalépés időpontja 2017. november 28.
171 Az 1. mellékletet a 2016: LXXIX. törvény 37. § (1) bekezdése iktatta be.
172 A 2. mellékletet a 2016: LXXIX. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
173 A 3. mellékletet a 2016: LXXIX. törvény 37. § (3) bekezdése iktatta be.


text:
Az erga omnes ítéletek nem vitathatók - Jogászvilág - Jogászvilág
Az erga omnes ítéletek nem vitathatók - Jogászvilág
Kezdőlap » Az erga omnes ítéletek nem vitathatók
Ami a tényállást illeti az I. rendű alperes kizárólagos, 1/1 arányú tulajdonában állt a külterület X/2 helyrajzi számon felvett, kivett fásított terület, lakóház és kastély megjelölésű ingatlan, amely kapcsán a tulajdonosi jogokat a Magyar Állam I. rendű alperes a II. rendű alperes útján gyakorolta. Az ingatlan értékesítése érdekében 2008 júliusában a II. rendű alperes pályázatot írt ki. A pályázati csomag részét képező formanyomtatványban a pályázókat felhívták az elővásárlási jogosultság megjelölésére és hitelt érdemlő igazolására is. A II. rendű alperes 2008. szeptember 30-án kelt levelében értesítette a pályázaton indult felpereseket, hogy a legkedvezőbb ajánlatot a III-IV-V. rendű alperesek alkotta konzorcium tette. Azon az alapon, hogy a felperesi konzorcium a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény (a továbbiakban: Hegyközségi tv.) alapján magasabb rangú elővásárlási joggal rendelkezett, a II. rendű alperes felhívta a felpereseket elővásárlási joguk gyakorlására. A felperesek 2008. október 7-én kelt nyilatkozatukban éltek az elővásárlási jogukkal.
A II. rendű alperes mint az I. rendű alperes képviselője 2008. november 3-án megkötötte az adásvételi szerződést a felperesekkel.
A III-IV-V. rendű alperesek pert indítottak jelen per felperesei, valamint az I-II. rendű alperesek ellen a pályázat eredményeként megkötött adásvételi szerződés érvénytelenségének megállapítása végett. A Tolna Megyei Bíróság előtt folyamatban volt eljárásban lefolytatott bizonyítás során bizonyosságot nyert, hogy a felperesek nem rendelkeztek a Hegyközségi tv.-en alapuló elővásárlási joggal. Az elsőfokú ítéletet a másodfokon eljáró Pécsi Ítélőtábla jogerős ítéletével helybenhagyta.
Az eljárás befejezését követően a III-IV-V. rendű alperesek pert indítottak az I. rendű alperes ellen szerződés létrehozása iránt. A perben másodfokon eljárt Pécsi Ítélőtábla ítéletével az elsőfokú ítéletet megváltoztatta, és az I. rendű alperes mint eladó, valamint a III-IV-V. rendű alperesek mint vevők között a perrel érintett ingatlanra az adásvételi szerződést létrehozta, megállapította annak tartalmát, illetve meghatározta az ingatlan vételárát, annak esedékességét. Az I. rendű alperes a vételár jóváírását követően 15 napon belül külön nyilatkozattal hozzájárult a III-IV-V. rendű alperesek tulajdonjoga ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez. Megkereste a földhivatalt, hogy a bejegyzési engedély csatolása után a III-IV-V. rendű alperesek tulajdonjogát jegyezze be az ingatlan-nyilvántartásba. A Kúria felülvizsgálati eljárásban hozott ítéletével a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta azzal a kiegészítéssel, hogy az adásvételi szerződés további feltételeit jelen per I. rendű alperese által a perbeli ingatlanra a felperesekkel 2008. november 3. napján megkötött szerződés tartalmazza.
A jelen per felperesei 2014. december 22. napján érkeztetett keresetükben elsődlegesen azt kérték, hogy a bíróság állapítsa meg, hogy az I. rendű, valamint a III-IV-V. rendű alperesek között a Pécsi Ítélőtábla jogerős ítéletével létrehozott adásvételi szerződés semmis, egyben kérték az érvénytelenség jogkövetkezményeként az eredeti állapot helyreállítását, továbbá azt, hogy a bíróság keresse meg a Szekszárdi Járási Földhivatalt a III-IV-V. rendű alpereseknek a perbeli ingatlanra bejegyzett tulajdonjoga ingatlan-nyilvántartásból történő törlése végett. Kérték az elsődleges kereseti kérelemhez kapcsolódóan, hogy a bíróság a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: 1959-es Ptk.) 206. § (1) bekezdése alapján a felperesek által benyújtott pályázati ajánlat alapján hozza létre az adásvételi szerződést az I. rendű alperes mint eladó és a felperesek mint vevők között. Másodlagosan – arra az esetre, ha a bíróság az elsődleges kereseti kérelemnek nem adna helyt – annak megállapítását kérték, hogy a perbeli szerződés az elővásárlási joguk megsértése miatt velük szemben hatálytalan. Ezen kereseti kérelmükhöz kapcsolódóan kérték annak megállapítását, hogy az adásvételi szerződés a felperesekkel jött létre az elővásárlási joguk alapján a III-IV-V. rendű alperesek által tett ajánlatnak megfelelően, egyebekben a 2008. november 3. napján kelt adásvételi szerződésben foglalt tartalommal. Harmadlagos kereseti kérelmükben az I-II. rendű alperesek egyetemleges kötelezését kérték 1 650 000 Ft és járulékai, valamint további 4 050 000 Ft és járulékai megfizetésére, jogalap nélküli gazdagodás jogcímén. Negyedlegesen kérték az I-II. rendű alperes egyetemleges kötelezését kártérítés jogcímén 44 828 908 Ft és járulékai megfizetésére. Ötödleges, az elsődleges és másodlagos kérelemhez képest eshetőlegesen előterjesztett kereseti kérelmükben a III-IV-V. rendű alperesek egyetemleges marasztalását kérték 10 691 853 Ft és járulékai vonatkozásában jogalap nélküli gazdagodás jogcímén. Hatodlagos kereseti kérelmükben 18 511 086 Ft és járulékai vonatkozásában kérték az I. rendű alperes marasztalását.
A Fővárosi Törvényszék a 36. sorszámú végzésével a pert az elsődleges kereseti kérelem tekintetében megszüntette. A megszüntető végzés ellen a felperesek által benyújtott fellebbezés folytán eljárt Fővárosi Ítélőtábla az 5.Pkf.Y/2016/3. számú végzésével az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta. A felperesek felülvizsgálati kérelme folytán a Kúria mint felülvizsgálati bíróság végzésével a jogerős végzést hatályában fenntartotta. A Kúria a másodfokú végzés indokaira utalva egyetértett abban, hogy a pert az elsődleges kereseti kérelem vonatkozásában az I. rendű alperes mint eladó és a III-IV-V. rendű alperesek mint vevők között a perrel érintett ingatlan tulajdonjogának átruházására vonatkozó adásvételi szerződés létrehozásáról szóló, a Pécsi Ítélőtábla által hozott jogerős ítélet „erga omnes” hatálya folytán a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 157. § a) pontja folytán alkalmazandó Pp. 130. § (1) bekezdés f) pontjára figyelemmel meg kellett szüntetni.
A Fővárosi Törvényszék a 62. sorszámú végzésével a pert a másodlagos kereseti kérelem vonatkozásában is megszüntette azon az alapon, hogy a Pécsi Ítélőtábla által hozott ítélet „erga omnes” hatályából következik, hogy a felperesek az elbírált anyagi jogi jogviszonyt újabb per indításával nemcsak a bíróság által létrehozott szerződés érvényességét, hanem a szerződés hatályát illetően sem tehetik vitássá. Kiemelte, hogy a hivatkozott eljárásban a bíróság az adásvételi szerződést az I. rendű és a III-IV-V. rendű alperesek között úgy hozta létre, hogy vizsgálta az elővásárlási jogok kérdését. Erre tekintettel a Pp. 130. § (1) bekezdés f) pontjára figyelemmel a Pp. 157. § a) pontja alapján a másodlagos kereseti kérelem vonatkozásában is megszüntette a pert.
A felperesek fellebbezése
A végzéssel szemben a felperesek éltek fellebbezéssel, kérve annak hatályon kívül helyezését, és az elsőfokú bíróságnak a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára való utasítását. Álláspontjuk szerint a Pécsi Ítélőtábla korábbi ítéletének „erga omnes” hatálya csak az ítéletre terjed ki és nem az ítélet alapján létrehozott jogviszonyra. Előadták, hogy a felperesek kifejezetten amiatt tudják a relatív hatálytalanságra alapított kereseti kérelmüket előterjeszteni, mert van egy, a bíróság által létrehozott érvényes szerződés, amely ilyen formában nem minősül pergátló tényezőnek a másodlagos kereseti kérelem tekintetében, mivel csak érvényes szerződés lehet relatíve hatálytalan. Hivatkoztak arra, hogy egyetlen perirat sem támasztja alá, hogy a szerződés létrehozására irányuló perben az ott eljárt bíróságok vizsgálták volna a III-IV-V. rendű alperesek elővásárlási jogát, amelynek vizsgálatára álláspontja szerint nem is volt szükség. Hivatkoztak arra, hogy jogszabálysértő a másodlagos kérelem tekintetében a per megszüntetése a Pp. 130. § (1) bekezdés f) pontja alapján, mivel amennyiben az „erga omnes” hatály a szerződés hatályát is jelenti, abban az esetben kizárólag a kereset ítélettel történő elutasításának lehetett volna helye.
Az I-II. rendű alperes a fellebbezésre észrevételt nem tett.
A III-IV-V. rendű alperesek fellebbezési észrevételükben az elsőfokú végzés helybenhagyását kérték.
A felperesek fellebbezése nem megalapozott.
Az elsőfokú bíróság helytállóan határozott a másodlagos kereseti kérelmet illetően a per megszüntetéséről a Pp. 157. § a) pontja folytán alkalmazandó Pp. 130. § (1) bekezdés f) pontja alapján, az ítélőtábla a döntés jogi indokaival is egyetértett.
A felek közti jogvitát érdemben lezáró jogerős ítélethez anyagi jogerő hatás fűződik, amely azt jelenti, hogy a felek ugyanazon tényalapból származó ugyanazon jog iránt egymás ellen újabb keresetet nem indíthatnak, és a már elbírált jogot egyébként sem tehetik vitássá. Az anyagi jogerő alanyi terjedelme általában a felekre és jogutódaikra vonatkozik. Léteznek azonban olyan ítéletek is, amelyek mindenkivel szemben hatályosak, azaz amelyek anyagi jogereje mindenkire kiterjed. Ilyen „erga omnes” hatályúnak minősül az a konstitutív tartalmú ítélet is, amely az ingatlan-nyilvántartás adatainak megváltoztatását eredményezi. A Pécsi Ítélőtábla jogerős ítélete az alperesek közötti adásvételi szerződés létrehozásával ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapjául is szolgált. A jogerős ítélet „erga omnes” hatálya pedig kizárja, hogy a már elbírált anyagi jogi jogviszonyt utóbb bárki vitássá tehesse.
Ebből az is következik, hogy adott esetben a jogerős ítélettel eldöntött anyagi jogi kérdésben újabb anyagi jogi vitának nincs helye, tehát ilyen tartalmú per lefolytatására nincs bírói út. Nem tévedett ezért az elsőfokú bíróság, amikor a másodlagos kereseti kérelem körében a pert a Pp. 130. § (1) bekezdés f) pontjára utalással szüntette meg.
A kifejtett indokokra tekintettel a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését a Pp. 259. §-ára utalással a Pp. 253. § (2) bekezdés alkalmazásával helybenhagyta.
Az ismertettt döntés (Fővárosi Ítélőtábla 5.Pkf.26.219/2017/4.) a Bírósági Döntések Tára folyóirat 2017/12. számában 179. szám alatt jelent meg.

matches: Bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kávéházi félév-értékelő | ZETApress
Írta: zéta - 12/10/19 • Rovat: Belföld
A bírák érdekeltek abban, hogy a Kúria alkotmányjogi helyzete megerősödjön, és ha ehhez a jogalkotó megfelelő és hatékony eszközöket talál, úgy az találkozni fog a jogkereső közönség érdekeivel is – mondta Darák Péter a legfőbb bírói fórum 2019. II. félév-értékelő sajtótájékoztatóján a Múzeum Kávéház és Étteremben.
A Kúria elnöke szerint 2019. a visszajelzések éve volt számukra, és hosszú évek után nyugvópontra jutnak az igazgatási szervezetet és a Kúriát érintő jogalkotási kérdések. Példaként említette a közigazgatási bíráskodás helyzetének rendezését, valamint azt a Parlament előtt lévő törvényjavaslatot, amely a Kúria szervezetét és az igazságszolgáltatásban betöltött szerepét akarja megerősíteni.
A Kúriának a jövőben is kiemelt szerepe lesz az alkotmányos berendezkedés fenntartásában – szögezte le Darák Péter hozzátéve: a törvényi változások felértékelik a Kúria abbeli szerepét, hogy megőrizze az igazságszolgáltatás stabilitását. Szólt arról is, hogy a közelmúltban fogadta el a Kúria következő öt évre szóló középtávú stratégiáját, amely többek között rögzíti, hogy az igazságszolgáltatás legfőbb mutatója a magas szakmai színvonalú, országosan egységes jogalkalmazás.
Kérdésre válaszolva – Várható-e változás az Országos Bírósági Hivatal (OBH) és az Országos Bírói Tanács viszonyában, ha az OBH élére új vezető érkezik? – felidézte: fél éve azt fogalmazta meg, hogy elnehezült a kommunikáció a felek között, vissza kellene térni a bizalmon alapuló közvetlen párbeszédhez. Szerinte ez már akkor elkezdődött, amikor Senyei György Barnát az OBT meghallgatta és a felmerülő kérdésekre a jelölt kielégítő válaszokat adott.
Másik kérdésre válaszolva elmondta: az, hogy alkotmánybíróból a jövőben kúriai bíró lehetne, üdvözlendő, mivel már a korábbi alkotmánybírósági elnökökkel is azt célozták, hogy a két intézményt közelebb hozzák egymáshoz. – Nem fenyeget az, hogy bírói kinevezési feltétellel nem rendelkező alkotmánybíró válna kúriai bíróvá, mivel javaslatunkra ez a kritérium belekerült a törvényjavaslatba – tette hozzá az elnök.
Kalas Tibor, a Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium vezetője a közigazgatási bíráskodással kapcsolatos viták lezárását emelte ki felszólalásában. Azzal összefüggésben, hogy a Parlament előtt álló törvénycsomag elfogadása esetén a közhatalmi szervek is lehetőséget kapnának arra, hogy alkotmányjogi panaszt terjeszthessenek elő elmondta: a bírák szempontjából az igazgatási bíráskodásban a fegyveregyenlőség elve érvényesül.
Orosz Árpád, a Polgári Kollégium tanácselnöke kiemelte, hogy a Kúria egyik joggyakorlat-elemző csoportja a keresetlevelek befogadásának, illetve visszautasításának gyakorlatát vizsgálta. Határozatuk szerint ha a keresetlevél elutasítása ellen benyújtott fellebbezés alapos, a másodfokú bíróság nem új eljárást ír elő, hanem mellőzi a kereset visszautasítását és megváltoztatja az elsőfokú végzést, vagyis meg kell kezdeni az ügy érdemi vizsgálatát.
Simonné Gombos Katalin, a Polgári Kollégium szóvivője az elmúlt félévet értékelve arról beszélt, hogy az Európai Bíróság előtt is megerősítést nyert a Kúria által folytatott joggyakorlat helyessége és iránya a devizahiteles perekben. A Kúria csak azokban az ügyekben tud véleményt nyilvánítani, amelyek a felülvizsgálati eljárásban ezt lehetővé teszik. Nagyon sok jogerős határozat nem tud a Kúria elé kerülni, mert ezekben az ügyekben a régi polgári per-rendtartás értékhatárt megszabó rendelkezései kizárják ezt – tette hozzá a szóvivőnő.
Székely Ákos, a Büntető Kollégium vezetője két konkrét esetet említett, amelyekben a megállapított kerítés, illetve kényszermunka bűncselekményekkel szemben felmerülhetett volna a súlyosabb büntetéssel fenyegető emberkereskedelem is, ezért ezekben az ügyekben új eljárást írt elő a Kúria. Az emberkereskedelem fogalmának helyes értelmezése érdekében várhatóan létrehoznak egy bírákból és ügyészekből álló munkacsoportot, ahogy azt korábban tették más bűncselekménytípusok, például a pénzmosás esetében is.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria