text:
A házassági bontóper (válóper) minden esetben keresetlevélel elindul, akár megegyeznek a felek akár nem. Aki beadja a keresetet az lesz a perben a felperes, a másik fél az alperes. A jogi képviselő nélkül eljáró félnek ezen a nyomtatványon kell előterjesztenie a keresetet, de más a hivatkozási alap ha megegyeztek a felek, megint más ha nem tudnak egészséget csatolni a beadványukhoz.
Ha a keresetlevél megfelel a feltételeknek (csatolták a házassági anyakönyvi kivonatot, a közös gyermek születési anyakönyvi kivonatát stb.), azt megkapja a másik fél, akinek 45 napja lesz írásbeli ellenkérelmének előterjesztésére. Amennyiben egyetért a keresettel vagy nem reagál rá, akkor a keresetlevél szerinti döntést hoz a bíróság, tehát úgy dönt, ahogy a felperes kérelmében szerepelt. Ha egyezséget csatolnak a keresethez, akkor azt hagyja jóvá a bíróság, amennyiben a jogszabályoknak és a felek akaratának megfelel.
A bontóper illetéke 30.000.- Ft.
Amennyiben nincs egyezség, tehát klasszikus per folyik a felek között, akkor részletesen le kell írnia felek történetét – ez lesz a tényállás -, csatolni kell bizonyítékot – okiratok és tanúk megjelölése - és majd ezek alapján dönt a bíróság. Ha viszont egyezséget kötöttek a felek, nem kell bizonyíték, hiszen a felek egyezően nyilatkoztak a megállapodásukban.
Egyezség esetén akár azonnal születhet döntés az első tárgyaláson, ha közös kiskorú gyermek van, akkor a második tárgyaláson.
Ha nincs megállapodás a felek között, akkor viszont minden kérdés tisztázni kell – hiszen az egyik fél állít, a másik azt kétségbe vonja -, bizonyítani kell az előadottakat (a házasság megromlására vezető okokat, a gyermek szükségleteit, felek jövedelmi és vagyoni viszonyait, a felek gyermeknevelési alkalmasságát stb.)
A perlekedés heteket, hónapokat vehet igénybe; a megállapodással egy-két tárgyaláson lezárul a válóper, főleg, hogy ha megállapodtak a felek és egyezséget hagy jóvá bíróság általában a fellebbezésről is lemondanak az érintettek és akkor a kihirdetés napján jogerős lesz az egyezséget jóváhagyó végzés.
Szülői Felügyelet és tartásdíj megváltoztatása
Foglaló és előleg
Foglaló: Amennyiben az adásvétel az eladónak felróható okból hiúsul meg akkor az eladó a kapott foglaló kétszeresét köteles a vevő részére megfizetni. Amennyiben a szerződés a vevőnek felróható okból hiúsul meg akkor a vevő az adott foglalót elveszíti. Amennyiben a szerződés egyik félnek sem felróható, illetve mindkét félnek felróható okból hiúsul meg, a foglaló a vevőnek visszajár.
Előleg: Az előlegként megfizetett összeg a szerződés meghiúsulása esetén mindenképpen visszajár a vevőnek, akár ő volt az oka a szerződés nem teljesülésének, akár nem.
Foglaló: A foglaló sorsa differenciált. Attól függ, hogy az eladó megtarthatja e a foglalóként átvett összeget illetve, hogy a vevő a kétszeresét köteles e visszaadni, melyikőjük felelős azért, hogy kútba esett az ügylet. Ha senki nem volt oka, vagy mindkét fél oka volt a meghiúsulásnak, azaz közös a felelősségük ebben, vagy egyikőjük sem felelős érte, szintén visszajár a foglaló a vevőnek.
Meghiúsulás: Ha nem megy végbe a jogügylet: például végül nem fizetik meg a vételárat, nem léphet birtokba a vevő vagy nem szerez tulajdonjogot stb.
Az ügyvédi munkadíjról - tanácsadástól kezdve az ellenjegyzésig, - a konkrétumok ismeretében tudok tájékoztatást adni.
Kérjen árajánlatot: tamas@tokar.hu +36706328552
Haszonélvezet alapítás
Haszonélvezeti jog értéke
Tulajdoni lap és széljegy
Ajándék illetéke
Ingatlanvásárlás és bankkölcsön
Kötelesrész, betudás
Kötelesrész illeti meg az örökhagyó
leszármazóját,
házastársát és
szülőjét,
ha az öröklés megnyílásakor az örökhagyó törvényes örököse vagy végintézkedés hiányában az lenne ***.
A kötelesrész annak az egyharmada, ami egyébként törvényes örökösként járna.
Nem tartozik a kötelesrész alapjához az örökhagyó által a halálát megelőző tíz évnél régebben bárkinek juttatott ingyenes adomány értéke.
Azt az ingyenes adományt, amelynek betudását az örökhagyó elengedte, nem lehet a jogosult saját kötelesrészének alapjához hozzászámítani.
Életszerűen a dolog a következésképp merül fel: a szülőnek egyik gyermekével rossz a kapcsolata, így végrendeletben mindent a másikra hagy. Ebben az esetben is kérheti a „kisemmizett” gyermek, hogy a hagyaték harmadát neki adják át és számoljon el vele a testvére, a végrendeleti örökös.
Ha a szülő még életében elajándékozta a számára kedvesebb gyermeknek a hagyaték tárgyait – azaz tulajdonképpen üres a hagyaték – az csak abban az esetben megoldás, ha ezt a halálát megelőző tíz éven túl tette, vagy úgy rendelkezett a végrendeletben, hogy ennek az ajándéknak az értékét kifejezetten nem kéri betudni a hagyaték egészébe, azaz ahhoz azt nem kéri hozzászámítani.
A polgári törvénykönyvről:
7:75. § [Kötelesrészre jogosultak]
7:80 (4) A szerződés megkötésétől számított két éven belül megnyílt öröklés esetén a kötelesrész alapjához hozzá kell számítani az öröklési, tartási, életjáradéki vagy gondozási szerződéssel elidegenített vagyon értékének a ténylegesen nyújtott tartás, életjáradék, illetve gondozás értékével nem fedezett részét. Az átruházott vagyon, a nyújtott tartás és a gondozás értékét, valamint az életjáradék összegét az öröklés megnyílásának időpontjában számított értéken kell figyelembe venni.
7:81. § [A kötelesrész alapjából kivont adományok]
(1) Nem tartozik a kötelesrész alapjához az örökhagyó által a halálát megelőző tíz évnél régebben bárkinek juttatott ingyenes adomány értéke;
(3) Azt az ingyenes adományt, amelynek betudását az örökhagyó elengedte, nem lehet a jogosult saját kötelesrészének alapjához hozzászámítani.
7:82. § [A kötelesrész mértéke]
(1) Kötelesrész címén a kötelesrészre jogosultat annak harmada illeti meg, ami neki – a kötelesrész alapja szerint számítva – mint törvényes örökösnek jutna.
Szülői felügyelet és tartásdíj változtatása
I.) A közös szülői felügyelet gyakorlásának megváltoztatása a bíróságtól a jövőben akkor kérhető, ha a szülők ténylegesen nem tudnak a gyermekek érdekét szolgáló módon a gyermekekkel kapcsolatos kérdésekben együttműködni és ezáltal nem tudják biztosítani a kiskorú gyermekeik kiegyensúlyozott életvitelét.
1991.évi LXIV. törvény, a gyermekek jogairól szóló New Yorki egyezmény kihirdetéséről úgy rendelkezik, hogy bíróságok, hatóságok, törvényhozó szervek minden a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe.
Akkor lehet tehát a szülői felügyeleti jog (gyermekelhelyezés) újra rendezésének, ha a korábbi elhelyezés nem szolgálja gyermek érdekét: kevésbé alkalmassá vált a másik fél a szülői felügyeleti jog gyakorlására, ám mindenekelőtt a gyermek érdekében áll változtatás. Tisztázni kell, hogy a gondozás és nevelés a gyermek érdekeinek megfelelő e. Fontos szempont, hogy a gyermek élete gyökeresen ne változzon meg alapos ok nélkül. Ilyen ok lehet: nem járatja iskolába, elhanyagolja, iszik stb. a gondozó szülő. Lényeges, hogy együttműködési és tájékoztatási kötelezettség nem teszi lehetővé a gondozó szülőnek, hogy önkényesen kizárja a másik felet a szülői jog gyakorlásából, kapcsolattartásból.
II.) A gyermektartásdíj mértékének módosítását a jövőben akkor lehet kérni, ha a tartás meghatározásának alapjául szolgáló körülményekben olyan változás következik be, amelynek következtében a tartás változatlan teljesítése valamelyik fél lényeges jogi érdekét sérti.
A kialakult gyakorlat szerint a megváltoztatására a tartás megállapításánál figyelembe vehető bármelyik körülmény alapot adhat, így a gyermek tényleges szükségleteinek, megváltozása is. A tartás megállapításának alapjául szolgáló körülmények lényeges megváltozása esetén a már megállapított gyermektartásdíj leszállításának helye van.
Ilyen lényeges körülmény változás lehet az, ami súlyosan sérti az a másik fél, ami okán nem várható el a korábbi tartás mértéke. Fontos, hogy ne szenvedjenek hiányt a gyermekek a korábbi tartáshoz képest a változtatást követően. Amennyiben tehát a tartást nyújtó szülőnél bekövetkezett változás nem veszélyezteti a gyermek ellátásának képességét, nem megalapozott a tartásdíj csökkentése.
Ha a tartásdíj indokolatlan, túlzó, már nem nincs a gyermeknek olyan szükséglete, amely azt indokolná, helye lehet a tartásdíj újrarendezésének.
A tartásdíj „rendes” részébe a gondozás, nevelés, tartás, élelmezés stb. költségei esnek; a rendkívüliek többe között: a tábor, a tb által nem finanszírozott orvosi ellátások, sporttevékenység.
Haszonélvezet alapítása
Haszonélvezeti jog alapításával arra vállalkozik a (rész)tulajdonos, vagy majdani tulajdonos (vevő), hogy a saját tulajdonjoga terhére, azt korlátozva, - tehát saját "kárára" - átengedi a használat jogát másnak. Ezzel gyakorlatilag azt vállalja fel, hogy amennyiben a haszonélvező használni kívánja a dolgot, akkor azt őt megelőzően megteheti, tulajdonosként ő csak annyiban használhatja, amennyiben az a haszonélvezőt nem korlátozza.
A haszonélvezeti jog ingatlanon történő alapítása földhivatali eljáráshoz kötött, a földhivatali eljárás és a haszonélvezeti jogot alapító okirat ellenjegyzése pedig ügyvéd közreműködéséhez.
A haszonélvezeti jog értékkel bír, amelynek számítási módját jogszabály rendezi.
Az alapítás meneten megegyezik az adásvételi szerződésnél írottakkal.
Amennyiben ilyen jellegű kérdése merül fel, keressen az alábbi elérhetőségeimen.
A haszonélvezeti jog értéke
Az illetékről szóló törvény 72. § (1) szerint: „ A vagyoni értékű jogok egy évi értékéül az ezzel terhelt dolog - terhekkel nem csökkentett - forgalmi értékének egyhuszad részét kell tekinteni.”
Azaz egy 10 millió forintos ingatlan esetében az egy évi érték ennek 1/20-a azaz 500.000. –Ft lesz.
A jogszabály 72. § (4) szerint „ Ha a vagyoni értékű jog valamely személy életének, házasságának vagy özvegységének idejére terjed, annak értékét az illető személy életkorához képest a következő módon kell megállapítani:
ha a vagyoni értékű jog jogosultja:
25 évesnél fiatalabb, az egyévi érték
10-szerese,
25-50 éves, az egyévi érték
8-szorosa,
51-65 éves, az egyévi érték
6-szorosa,
65 évnél idősebb, az egyévi érték
4-szerese;
Miután haszonélvezeti jogot leginkább „holtig tartó haszonélvezetként” szoktak megjelölni, azaz „valamely személy életének idejére terjed”, a vagyoni jog értéke:
25 évesnél fiatalabb haszonélvező esetében 10 x 500.000.-Ft= 5 millió Forint,
25-50 év közötti haszonélvező esetében 8 x 500.000.-Ft= 4 millió Forint,
51-65 év közötti haszonélvező esetében 6 x 500.000.-Ft= 3 millió Forint,
65 évnél idősebb haszonélvező esetében 4 x 500.000.-Ft= 2 millió Forint lesz.
Ez lesz tehát a haszonélvezeti jog értéke.
Fenti összeg a haszonélvezet értékét jelölik, és nem a fizetendő illetéket!
Az adott összegek 4%-a lesz ingatlan átruházás esetén a haszonélvező által megszerzett vételárra vetítetten megfizetendő illeték:
25 évesnél fiatalabb haszonélvező esetében 5 millió Forint érték után annak 4% = 200.000.- Ft lesz a fizetendő illeték,
25-50 év közötti haszonélvező esetében 4 millió Forint érték után annak 4% = 160.000.- Ft lesz a fizetendő illeték,
51-65 év közötti haszonélvező esetében 3 millió Forint érték után annak 4% = 120.000.- Ft lesz a fizetendő illeték,
65 évnél idősebb haszonélvező esetében 2 millió Forint érték után annak 4% = 80.000.- Ft lesz a fizetendő illeték.
Az irodámban a jelenlegi helyzetben is lehetőség van a személyes konzultációra - megfelelő óvintézkedés mellett -, úgyszintén elektronikus távközlési eszköz (telefon, videó) útján történő egyeztetésre.
Bontóper-egyezség
A házasságból született kiskorú közös gyermekek felett a továbbiakban is közösen kívánják gyakorolni a szülői felügyeleti jogot, ezért nem kérik a különélő apa és a gyermekek közötti kapcsolattartás szabályozását. / Közös SZFJ –nél nem kötelező szabályozni a kapcsolattartást. /
A gyermekek mindenkori lakóhelye a felperes anya mindenkori lakóhelyével azonos. / Közös SZFJ –nél nem a tartózkodási-, hanem lakóhelyet kell megjelölni. /
Apa vállalja a gyermekenkénti 50.000,- Ft összegű gyermektartásdíj fizetést jelen hónap 1. napjától kezdődően, minden hónap 10. napjáig a anya részére.
Az anya elfogadja az apa önkéntes gyermektartásdíj fizetését. / Nem kéri közvetlen bírósági felhívás kibocsátását (végrehajtást) /
A gyermektartásdíj mértékének módosítását a jövőben akkor lehet kérni, ha a tartás meghatározásának alapjául szolgáló körülményekben olyan változás következik be, hogy a tartás változatlan teljesítése valamelyik fél lényeges jogi érdekét sérti.
Üdvözlöm, dr. Tokár Tamás vagyok. Irodámban a jelenlegi helyzetben is lehetőség van - megfelelő óvintézkedés mellett –személyes konzultációra, elektronikus távközlési eszköz (telefon, videó) útján történő egyeztetésre; videotelefon útján történő aláírásra és okirati ellenjegyzésre / ingatlan- és cégeljárás /.
Személyes találkozásunk esetén maszkot is tudok biztosítani Önnek, én FFP2-es maszkot viselek.
Amennyiben házassági perrel (kapcsolattartással, tartásdíjjal, lakáshasználattal, vagy szülői jogokkal) kapcsolatos kérdése van, keressen az alábbi elérhetőségeimen ( chat / mail / telefon), vagy tájékozódjon az alábbi linkeken.
Sokan gondolják úgy, hogy:
" Felőlem lehet nála a gyerek, ugyanúgy engedi, hogy láthassam. "
" Felőle lehet nálam a gyerek, ugyanúgy engedem, hogy láthassa. "
A fenti mondattal alapvetően egyet lehet érteni, hiszen egy felelős szülő tudja, hogy a gyermeknek mindkét szülőre szüksége van, a házassági perben viszont külön döntést igényel a " gyermekelhelyezés " / szülői felügyeleti jog gyakorlása és a kapcsolattartás.
A szülői felügyeleti jog gyakorlása mindenképp döntést igényel - egyezség hiányában -, még akár abban az esetben is, ha mindkét szülő belelegyezésével heti váltásban, felváltva vannak a gyerekek a két szülőnél. A bíróság ekkor is kénytelen dönteni: az egyik szülőnél elhelyezi a gyermeket, a másikat tartásra kötelezi.
Az első bekezdésben jelzett "gáláns" hozzáállással tehát nem lehet megspórolni a bírósági döntést, ebben az értelemben a döntés itt Igen -re vagy Nem -re egyszerűsödik. ( A két opció a teljeskörű egyezség létét vagy hiányát takarja. Ha van egyezség nincs szükség döntésre, ha nincs egyezség el kell dönteni, melyik szülő gyakorolja a szülői felügyeleti jogot. )
Az ügyvédi munkadíjról - tanácsadástól kezdve a peres és egyéb képviseletig, - a konkrétumok ismeretében tudok tájékoztatást adni.
Ha tehát csak úgy nyakunkba szakad egy örökség, leginkább végrendelet alapján (törvényes öröklés útján többnyire akadnak mentességek), máris közel 20%-át bukjuk a hagyaték értékének, és közel 10%-át az ingatlannak, ami praktikusan azt jelenti, hogy hirtelen megörülünk a frissen szerzett 50 milliós háznak, de a postafordultával érkező 4.500.000.- Ft-os öröklési illetéknek már kevésbé, pedig ha azt nem rendezzük, akkor szépen ráterhelik a házra és ott figyel majd ítéletnapig... / Ilyenkor a likviditás a gond: van egy nagy értékünk, de abban csak áll a pénz, az illetéket meg készpénzben kérik és azonnal. /
Ajándékozni - úgy általában - semmi értelme, nyilván úgy találták ki a parlamentben a jogszabályt, hogy eszébe ne jusson senkinek, akinek meg igen, az meg is érdemli a sorsát. Az Itv. 17.§ (1) p) pontjában felsorolt hozzátartozókon kívüli személyeknek jobb ha eladjuk a dolgot, a felsoroltaknak meg olcsóbb elajándékozni, mert utóbbi ügylet mentes az illetéktől. A mentesség a (déd/nagy)szülő – gyerek – (ük)unoka tengelyre terjed ki oda – vissza irányban és a házastársra.
A kedvezmény - le/felmenők között - igaz a haszonélvezetre is, tehát ha haszonélvező mond le gyermeke, szülője stb. javára, akkor a haszonélvezetről történő lemondás annak értéke ellenére is mentes lesz az illetékfizetési kötelezettség alól. Itt a dolog egyirányú, hiszen, haszonélvezetet elajándékozni nem lehet, az a jog az adott személyhez kötődik, csak lemondani lehet róla, így a haszonélvezeti jog megszűnik és ezzel - miután már nem korlátozza a használatban - gazdagodik a tulajdonos.
I. Elsőfokon egyesbíró jár el alapból, bár ez pertárgyérték függvénye. Ha nem támadják meg a döntését, akkor az jogerős válik. Ha megtámadják, megy az ügy másodfokra, ott hármas tanács van: tanácselnök, előadó- , és „ alvó ” bíró. Higgyük most el, hogy mindannyian ismerik az ügyet, bár ha nincs ki a létszám kerítenek egy tartalék bírót - fekete ruhában (talár) lila szegéllyel körben a vállánál - a pihenőszobából, nem baj ha nem az épp folyó per a szakága (büntető / polgári, azokon belül is x féle), az a fontos, hogy a létszám legyen ki, mert " csak bírót " említ a perrendtartás. Nota bene a játékvezető is bíró, plusz ő is feketébe tolja, ráadásul neki sípja is van és gyakran dönt hármas tanácsban a partjelzőkkel, de őt még videóbíró is segíti. Mindkét bírónak megvan a befolyása a szabályos játék kikényszerítésére. Előbbi: bírságol, előállíttat, elvezettet; utóbbi: lapot oszt, szabadrúgást ítél, kiállít.
Az elsőfokú döntés fellebbezése a rendes jogorvoslat. Másodfokon mindenképp jogerős ítélet születik, illetve nem, mert új eljárásra is utasíthatják az elsőfokú bíróságot - az viszont végzés, nem ítélet - , hiszen akkor nem az ügy érdemében döntöttek.
Másodfok után – ha az ügy érdemében született döntés (ítélet) - már csak rendkívüli jogorvoslat lehetséges: perújítás és felülvizsgálat. Itt tehát ugyanúgy van jogerő, ha marasztalt a bíróság végrehajtják, csak közben folyik még eljárás, hogy a jogerőt kikezdje valahogy a rendkívüli jogorvoslattal.
A felülvizsgálat alapja a jogszabálysértő döntés. A perújításé olyan (új) TÉNY, amelyet nem ve(het)ett figyelembe bíróság - döntésekor még nem volt ismert -, plusz ha figyelembe vette volna, kedvezőbb határozat születik a perújító félre nézve. ***
II. Az adott esetben fizetési meghagyás lett jogerős egy távközlési szerződés alapján, pörgött a tőke és a kamat a 7 év alatt, majd végrehajtották. Menet közben derült ki, hogy a hírközlési hatóság kötelező érvényű döntést hozott, amely erre az esetre is vonatkoztatható, és amely kedvezőbb bírósági határozatot eredményezett volna. A hatósági döntést pedig a jogerő után tudta meg a perújító fél.
A konkrét esetben volt kézbesítési vélelem megdöntése is, mert a perújításra csak 6 hónap van, de az is rendben lement.
Első körben a perújítás megengedhetősége kérdésében kell(ene) dönteni a bíróságnak, tehát, hogy egyáltalán lehet e helye perújításnak: ha igen, akkor újra az egész – kereset, bizonyítás stb. - és hadd szóljon.
Ebben az ügyben viszont szerencsére elkövette azt a hibát a elsőfokú bíróság, hogy felhívta a perújító felet a bizonyítékok előterjesztésére ( a rá nézve kedvező hatósági döntés benyújtására ), majd ezt követően döntött úgy, hogy nincs helye perújításnak.
A perújítás megengedhetősége kérdésében döntő másodfokú bíróság viszont azt mondta: ha egyszer az elsőfok a bizonyítékokat is bekérte, akkor érdemben foglalkozni kívánt az üggyel, ami azt is jelenti, hogy a perújítás megengedhetősége mellett döntött. A másodfok tehát végzésével hatályon kívül helyezte az elsőfokú döntést, egyúttal új eljárásra utasította az elsőfokú bíróságot.
És innen szép a dolog igazán, mert miután anno fizetési meghagyás lett jogerős, a túloldalnak 7 év után kellett volna keresetlevelet előterjesztenie, plusz az elévülés megszakadását igazolnia, amibe már bele sem ment, mert a távközlési cuccok (elektronikus hírközlés /net, teló/ ) elévülési ideje egy év, az meg 6x volt meg eddig...
Az eredmény: a 7 évvel ezelőtti jogerős fizetési meghagyás, és az azt követő végrehajtás, - meg ugye gépjármű forgalomból történő kivonása - kuka (pontosabban: hatályon kívül helyezve), lehet szépen visszaküldeni a szabálytalanul levont pénzeket, meg persze a sikeres perújítás perköltségét is.
A perújított nem is vállalkozott keresetlevél írására, elismerte a perújító által előadottakat.
Ettől persze még ez a döntés is támadható bár praktikusan kizárt, mert az első fokú eljárásban meg sem kísérelt védekezés után azt is meg kellene magyaráznia a perújítottnak, mi nem tetszett neki az elsőfokú döntésben, ha egyszer kifejezetten elismert mindent. Nincs tehát az ügyben vita, a perújítási eljárásban bizonyosan, a (polgári)bíróság meg leginkább csak jogvitákat bírál el.
*** Vannak apróbb részletszabályok, de a legjellemzőbb esetre tértem ki, azt is a régi perrendtartás alapján.
1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról:
A perújítás esetei
260. § (1) A jogerős ítélet ellen perújításnak van helye, ha
a) a fél oly tényre vagy bizonyítékra, illetőleg olyan jogerős bírói vagy más hatósági határozatra hivatkozik, amelyet a bíróság a perben nem bírált el, feltéve, hogy az - elbírálás esetén - reá kedvezőbb határozatot eredményezhetett volna;
b) a fél az ítélet hozatalában részt vett bírónak, az ellenfélnek vagy másnak bűncselekménye miatt a törvény ellenére lett pervesztes;
c) a perben hozott ítéletet megelőzően ugyanarra a jogra nézve már korábban jogerős ítéletet hoztak;
d) a keresetlevelet vagy más iratot a fél részére a hirdetményi kézbesítés szabályainak megsértésével hirdetmény útján kézbesítették.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja alapján a felek bármelyike csak akkor élhet perújítással, ha az ott említett tényt, bizonyítékot vagy határozatot a korábbi eljárás során hibáján kívül nem érvényesíthette.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja alapján perújításnak csak akkor van helye, ha a perújítás okaként megjelölt bűncselekmény elkövetését jogerős bírói ítélet megállapította, vagy ilyen ítélet hozatalát nem a bizonyítékok hiánya, hanem más ok zárta ki.
(4) Az (1) bekezdés d) pontjára hivatkozással csak az a fél élhet perújítással, akinek az iratot hirdetmény útján kézbesítették, és kizárólag akkor, ha a 101. § (2) bekezdésében meghatározott jogkövetkezményeket a bíróság az elsőfokú eljárásban vagy egyéb perorvoslatban a fél hibáján kívül álló okból nem mondhatta ki, és a fél a hirdetményi kézbesítést követő eljárást nem hagyta jóvá.
(5) A lakás kiürítése iránti kérelemnek helytadó, a lakásbérlet felmondásának érvényességét megállapító ítélet ellen, valamint a végrehajtási igényperben hozott ítélet ellen - a per főtárgya tekintetében - perújításnak helye nincs.
261. § (1) A perújítási kérelem előterjesztésének határideje hat hónap; ezt a határidőt a megtámadott ítélet jogerőre emelkedésétől, ha pedig a perújítás okáról a fél csak később szerzett tudomást, vagy csak később jutott abba a helyzetbe, hogy perújítással élhessen, ettől az időponttól kell számítani. A tudomásszerzés időpontját elegendő valószínűvé tenni.
(2) Az ügyész - ha az eljárásban nem vett részt - az alatt a határidő alatt terjeszthet elő perújítási kérelmet, amely a kérelem előterjesztésére a felek részére is rendelkezésre áll.
(3) Az ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt év elteltével perújításnak helye nincs; e határidő elmulasztása miatt igazolással élni nem lehet.
262. § Az ítélet elleni perújításra vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával perújításnak a bíróság által jóváhagyott egyezség ellen is helye van, a 260. § (1) bekezdésének a) pontja alapján azonban csak akkor, ha a perújító fél a perújítás alapjául szolgáló tényről vagy bizonyítékról (ítéletről, határozatról) az egyezség megkötésekor nem tudott.
262/A. § A jogerős ítélet ellen a Kúria határozata alapján a XXIV. Fejezetben meghatározottak szerint perújításnak van helye a 361. § a) pontja szerinti esetben.
A perújítási kérelem előterjesztése és elbírálása
263. § (1) A perújítási kérelmet a perben eljárt elsőfokú bíróságnál kell írásban benyújtani (93. §). A kérelmet a fél jegyzőkönyvbe is mondhatja (94. §).
(2) A perújítási kérelemben meg kell jelölni azt az ítéletet, amely ellen a perújítás irányul, s annak megváltoztatása iránt kérelmet kell előterjeszteni. A kérelemben meg kell jelölni a perújítás alapjául szolgáló tényeket és azok bizonyítékait; ha a kérelmet a megtámadott ítélet jogerőre emelkedésétől számított hat hónap eltelte után terjesztik elő, ennek okait elő kell adni.
264. § Ha a perújítási kérelmet a megtámadott ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt év elteltével terjesztették elő, a bíróság azt tárgyalás kitűzése nélkül, hivatalból elutasítja.
265. § Ha a perújító fél az első tárgyalást elmulasztja, a bíróság a perújítási kérelmet hivatalból elutasítja; az ellenfél mulasztása a tárgyalás megtartását nem gátolja. Ez a rendelkezés nem alkalmazható abban az esetben, ha a perújító fél kérte, hogy a bíróság a tárgyalást távollétében is tartsa meg.
266. § (1) A bíróság hivatalból vizsgálja, hogy a perújításnak a 260-262. §-ban meghatározott előfeltételei fennállanak-e. A megengedhetőség körében a 260. § (1) bekezdésének a) pontjával kapcsolatban azt kell elbírálni, hogy a perújító fél által a perújítás alapjául felhozottak valóságuk bizonyítása esetében alkalmasak lehetnek-e arra, hogy a bíróság a perújító félre kedvezőbb határozatot hozzon. A bíróság a tárgyaláson a perújítás érdemében is tárgyalhat és határozhat; ha azonban célszerűnek látszik, a perújítás megengedhetősége kérdésében külön tárgyal, és végzéssel határoz.
(2) Ha a bíróság a perújítást megengedhetőnek találja, az érdemi tárgyalást kitűzi, illetőleg a tárgyalást érdemben folytatja, ellenkező esetben pedig a perújítási kérelmet, mint érdemi tárgyalásra alkalmatlant, elutasítja.
(3) Ha a bíróság a perújítási kérelem megengedhetősége tárgyában külön hoz határozatot, határozata ellen külön fellebbezésnek van helye; ilyen esetben az érdemi tárgyalás csak a határozat jogerőre emelkedése után folytatható.
(4) A 262/A. § alapján előterjesztett perújítási kérelem esetében a perújítás a törvény erejénél fogva megengedett, arról a bíróságnak külön határozatot hoznia nem kell.
266/A. § A 260. § (1) bekezdés d) pontjára hivatkozással előterjesztett perújítási kérelmet az elsőfokú bíróság - ha azt a 264. § alapján hivatalból nem utasítja el - az iratokkal együtt a perújítás megengedhetősége és érdeme tárgyában való döntés végett felterjeszti a másodfokú (felülvizsgálati) bírósághoz, ha a hirdetményi kézbesítés szabályait a másodfokú (felülvizsgálati) eljárásban sértették meg. Ebben az esetben az eljárásnak csak az érvénytelenséggel érintett szakaszát kell megismételni. Egyebekben a másodfokú (felülvizsgálati) bíróság a 265. és 266., valamint a 267. és 268. § megfelelő alkalmazásával jár el.
267. § (1) A perújítás megengedése esetében a pert a kérelem korlátai között újból kell tárgyalni; a keresetváltoztatásra a 247. § (1) bekezdése irányadó.
(2) Ha a perújítás sikere valószínűnek mutatkozik, a bíróság a megtámadott ítélet végrehajtását, közbenső ítélet elleni perújítás esetében pedig a per tárgyalásának folytatását hivatalból is felfüggesztheti; a feleket - ha a tárgyaláson jelen vannak - a felfüggesztés tárgyában meg kell hallgatni. A bíróság a felfüggesztés tárgyában hozott határozatát utóbb megváltoztathatja.
268. § A bíróság a per újbóli tárgyalásának eredményéhez képest a perújítási kérelemmel megtámadott ítéletet hatályában fenntartja, illetőleg annak egészben vagy részben hatályon kívül helyezése mellett a jogszabályoknak megfelelő új határozatot hoz.
269. § Amennyiben a jelen fejezet másként nem rendelkezik, a perújítási eljárás során a bíróság az általános szabályok szerint jár el. A határozathozatalra, valamint a határozatok elleni perorvoslatokra szintén az általános szabályok irányadók.
kártérítés-per
I.) A kártérítési perek a bonyolultabb ügyek közé tartoznak, hiszen nem elegendő csak a jogcímet és az összegszerűséget igazolni, hanem további dolgok is bizonyítandóak a pernyertességhez. Így a kár bekövetkeztének ténye, illetve annak nagysága valamint, hogy a kár a károkozó magatartása következtében állott elő, tehát a kár bekövetkezte és a károkozó eljárása között okozati összefüggés áll fenn.
A károkozó okozhat azonban úgy is kárt, hogy nem kötelezhető a kár megtérítésére. Ha magatartása nem volt jogellenes (tételes jogszabályba ütköző), illetve bár eljárása jogellenes volt, (jogellenes eljárása) nem volt neki felróható.
A felróhatóság fogalmát az adott helyzetben általában elvárható eljárás ellentétjeként határozza meg az irodalom. /Ptk. 339. (1)/.
II.) Amennyiben valamely hatóság hivatalos eljárása során okoz kárt, a fenti feltételek továbbiakkal egészülnek ki, és csak valamennyi feltétel együttes fennállta esetén kerülhet sor a kártérítésre:
„Államigazgatási jogkörben okozott kárért a felelősséget csak akkor lehet megállapítani, ha a kár rendes jogorvoslattal nem volt elhárítható, illetőleg a károsult a kár elhárítására alkalmas rendes jogorvoslati lehetőségeket igénybe vette. /Ptk. 349. § (1)/”
III.) Miután a fentiek elsőre kissé töménynek hatnak két olyan peren keresztül mutatom be ismét a gyakorlatot, amit végül röpke 4 év alatt sikerült eredményesen lezárnom:
1.) Az első per:
A történet elég hátborzongató. Temetés.
A temetés előtti napon az elhalt – előző házasságából származó – gyermeke a temettető cég elé tár egy - mint utóbb kiderült: hibás adattartalmú - közokiratot, amely szerint az elhalt nem is volt házas, így ő leszármazóként jogosult egyedül rendelkezni a temetés módjáról és helyéről (1), egyúttal meg is tiltva, hogy másnap sor kerüljön a temetésre. A búcsúztató elmaradt, jóllehet az okiratot kiállító igazgatási szerv már a temetés napján elismerte a tévedését. A nyilatkozata azonban késve érkezett a temettetőhöz, az adott napon már sajnos nem lehetett lebonyolítani a szertartást.
Gondolom nem kérdés, mennyire kegyetlen dolog egy özvegynek szembesülni azzal - a haláleset okozta traumán túl -, hogy nem adhatja meg férjének a végtisztességet. Éppen ezért a vagyoni kárigény mellett, - a lelki sebek gyógyítására – nem vagyoni kárigényt is előterjesztettünk.
A végén kezdem. A temettető cég ellen pert vesztettünk, illetve – mondom inkább így, hiszen vállalom érte a felelősséget – vesztettem. Nem könnyű leírni ilyet, ám most is meggyőződésem, hogy az adott ügyben súlyosan téves, nonszensz ítélet született mind első-, mind másodfokon.
A helyzet ugyanis az volt, hogy a bíróság megállapította a kár bekövetkeztét (temetési költségek stb.) és azt is, hogy a temettető cég eljárása és a kár bekövetkezte között volt okozati összefüggés. Úgyszintén azt is, hogy jogellenes volt az adott eljárás – azaz a négy akadályból hármat vettünk – csak éppen – az ítéletek szerint - nem volt felróható a temettető cégnek, az amit csinált, a bíróság szerint ugyanis úgy járt el, ahogy az adott helyzetben az általában elvárható.
Csak röviden magyarázom a bizonyítványom, illetve azt, amiben a fatális bírói tévedést látom:
Miután kétség merült fel az ügyben, szerintem „illett volna” a többi „papírba” is betekinteni és azok tartalmát összevetni, ugyanis akkor a „közokiratok csatáját” minimum 3:1 re vesztette volna el az elhalt gyermeke által bemutatott okirat.
2.) A második per:
A közokirat kiállítója – érthető módon – a Ptk. 349. § (1) bekezdésével védekezett: az ügyfél – elhalt – nem élt jogorvoslattal nála a téves adat kijavítása céljából.
Hát igen. Csak azt felejtette el hozzátenni a kiállító szerv, hogy az elhalt nem is tud(hat)ott a tévedésről, sosem volt ügyféli pozícióban a kiállítóval, - hiszen a kiállító adatbázisában „romlott el” az adat ( az alsóbb szintű szerveknél helyesen szerepelt az elhalt családi állapota )-, így tudomás hiányában nem nyílt mód a kijavítás kérésére. Remek. Ezzel a Ptk. 349. § (1) bekezdését ki is lőttük.
Erre a kiállító szerv képviselője – érthető módon – az igazgatási apparátusra fogta a tévedést… na itt azért álljunk meg egy szóra!
A közokirat éppen attól az ami, hogy a benne foglaltakat – ellenkező bizonyításáig – mindenki valónak köteles elfogadni. A rendszer belső hibája nem mentheti harmadik személyekkel szemben a kiállító szervet. Az más kérdés, hogy a hibát ejtő munkatárssal majd utólag elszámolnak...
Szerencsére úgy szól a vonatkozó jogszabály, hogy „ a …. szerv biztosítja a kezelt adatok helyességét.” A biztosítási kötelezettség megsértésében rejlik tehát a jogellenesség. Az adat valamely okból téves volt, tehát nem sikerült a törvényi feltételeknek megfelelnie a közokiratot kiállító igazgatási szervnek.
A kiállító szerv eljárásának felróhatóságát az előbbi jogszabályhellyel is igazolhattam volna. Aligha fér hozzá kétség, hogy másként járt el, mint ahogy az - az adott helyzetben általában elvárható. Én például az adott helyzetben általában precízebb munkát várok el egy hatóságtól. Ami ennél is fontosabb, a törvény is így rendelkezik. / Ptk. 339.§ (1) /. A felróhatóság kérdését azonban kizárólag fölös óvatosságból említettem meg a perben, hiszen az - az adott esetben nem bírt jelentőséggel, az igazából csak az igazgatási szerv által kikényszeríteni szándékozott érvelési zsákutca volt.
A " biztosítja a kezelt adatok helyességét" fordulat ugyanis „quasi” objektív (mint a veszélyes üzemi felelősség Ptk. 345.§ (1)) felelősséget teremt. Nem számít hogyan biztosítja az igazgatási szerv az adat helyességét, - mondhatnám: úgy oldják meg, ahogy akarják - a lényeg az eredmény: legyen helyes az adattartalom.
Ez az objektív felelősség lényege: ha tudott a hibáról a károkozó azért felel, ha nem tudott róla, akkor azért. A vége ugyanaz. Az eredménycentrikus jogszabályi előírásból eredően pusztán az adat téves volta, mint adatkezelői hiba, mindenképp kártérítési kötelezettséget eredményez.
Ebben a perben tehát már eredménnyel jártunk. Nem csak a vagyoni, hanem nem vagyoni igény vonatkozásában is. Külön dicséret illeti a megbízóm, amiért kiállt az igazáért, nem szegte kedvét a korábban elszenvedett vereség, és velem együtt hitt abban, hogy nyerhető az ügy azzal együtt, hogy én korábbra prognosztizáltam a győzelmünk, és most is úgy látom: a második perre nem lett volna szükség, ha helyes döntés születik az elsőben.
(1) A sors furcsa fintora, hogy a temetést követő második héten változott az a jogszabály, amely a temetésről rendelkezni jogosultak sorrendjét határozza meg. (1999.évi XLIII. törvény 20.§ (1)c)). Ha csak két héttel későbbi időpontra is esett volna a temetés a fenti jogi probléma fel sem merül, ugyanis „…vagy élettársa” fordulattal egészült ki a jogszabályhely c) pontja. Így 2005. nyarától már nemcsak a házastárs, hanem az élettárs is megelőzi a leszármazót a rendelkezési jog tekintetében, tehát nem szükséges a házasság fennálltának igazolása.
Üdvözlöm, dr. Tokár Tamás vagyok. Irodámban a jelenlegi helyzetben is lehetőség van - megfelelő óvintézkedés mellett -személyes konzultációra, elektronikus távközlési eszköz (telefon, videó) útján történő egyeztetésre; videotelefon útján történő aláírásra és okirati ellenjegyzésre / ingatlan- és cégeljárás /. Személyes találkozásunk esetén maszkot is tudok biztosítani Önnek, én FFP2-es maszkot viselek. Amennyiben ingatlannal kapcsolatos kérdése van, keressen az alábbi elérhetőségeimen, illetve tájékozódjon az alábbi linkeken:
Végrendeletre elsősorban akkor van szükség, ha halálunk esetére a törvénytől eltérően szeretnénk juttatni a vagyonunkból. Ha van jognyilatkozat, ami utólag nem pótolható, nem orvosolható és nem kiegészíthető, az a végrendelet. Ügyvéd közreműködése végrendelet készítésénél azért is praktikus, mert a végrendeletek központi nyilvántartásában elhelyezett végrendelet létét nem lehet letagadni.
***** A Polgári Törvénykönyv Magyarázata című több, mint kétezer oldalas kiskönyvben rengeteg érdekes jogesetet találni a régi Ptk.-hoz kapcsolódóan:
- Jogszabályszerű viszont ez a keltezés: "Az Úr 1936. évének 51. hete után soron következő 27. holdtöltét követő hetedik szombaton." tekintve, hogy ezen időpont pontosan megjelölhető, kiszámítható,
Lakásvásárlás és bankkölcsön
Közismert, milyen tortúrát jelentet a lakásvásárlás, ha „bankhitellel” kell kiegészíteni az önerőt.
Rögtön az elején pontosítanunk kell: az ingatlanvásárláshoz nyújtott banki pénzek esetében kifejezetten kölcsönről van szó, de a napi gyakorlatban a bankok is „hitelként” emlegetik az általuk nyújtott kölcsönt. /A hitel rendelkezésre tartást, míg a kölcsön rendelkezésre bocsátást jelent. Azaz az előbbi esetben „készenlétben” van a pénz, az utóbbiban eleve oda is kerül kölcsönvevőhöz. /
Az ingatlan-adásvételi szerződések azért olyan bonyolultak mert - a vevő pénztelensége miatti kényszerből - többszereplős ügyletek (eladó, vevő, bank).
Ha a vevő nem képes azonnal rendezni a vásárlandó ingatlan teljes árát csak annak egy részét, az eladó reakciója logikus: nem mond le tulajdonjogáról, de jelezve, hogy komolyan gondolja az ügyletet: a tulajdonjoga fenntartásával / függőben tartással / történő eladás tényének földhivatali bejegyzéséhez hozzájárul (1).
A tulajdonjog fenntartásával történő eladás: tény, de még nem jog. Mindössze arra szolgál, hogy ugyanazon ingatlan ismételt (újabb vevőnek történő) eladásának elejét vegye. / Ki is venne olyan lakást, amit már egyszer eladtak?! / A függőben tartás funkciója hasonló, de utóbbi esetben az adásvételt más jog, tény, teher, adat sem "előzheti be"utóbb a teljes vételár kifizetéséig terjedő időben.
Ahhoz, hogy a vevő tulajdonjogot szerezzen, fizetnie kell. Ha pénze nincs, jöhet a bank.
A bank – érthető okokból – komoly listával készül az adásvételre: saját feltételeinek felsorolásával. Külön formanyomtatványán (banki követelménylista) instruálja a vevőt és az ügyvédet, hogy mely elvárásait szeretné viszontlátni az adásvételi szerződésben, és a kölcsön folyósításáról rendelkező közjegyzői okiratban. A banki instrukció nem puszta jó tanács. Épp ellenkezőleg: ellentmondást nem tűrő diktátum. Lehet rajta duzzogni, de azzal nem lesz meg a lakás...
Azért kell meghajolni a bank akarata előtt vevőnek, eladónak, ügyvédnek, mert ha nem tesznek eleget a banki követelménylistának, nincs pénz. Ilyen egyszerű ez.
A bank elvárja, hogy akinek pénzt ad legyen máris tulajdonos, hogy aztán a (z új) tulajdonos ingatlanát terhelhesse jelzálogával. Az eladó pedig csak akkor adná ki kezéből az ingatlanát, ha megkapta a pénzét.
A fenti probléma (pénz-tulajdonjog átadásának hozzávetőleges egyidejűsége) „megoldását” többnyire a banki hitelígérvény (kötelezettségvállaló nyilatkozat) intézménye biztosítja, sejthetően a banknak kedvezve. A bank a hitelígérvényben arról nyilatkozik, hogy a vevővel kötött kölcsönszerződése alapján kifizeti a vételárat a vevő nevében az eladó javára.
Az eladó erre a nyilatkozatra – bár még pénzt nem látott – már kész hozzájárulni a vevő tulajdonszerzéséhez, amelyet tulajdonjog lemondó nyilatkozat (tulajdonjog bejegyzési engedély) formájában tesz meg. A bank alltalában a lemondó nyilatkozat birtokában intézi az utalást, azaz tulajdonképp utólag fizet. ( Olykor viszont csak a vételár megfizetését követően kéri be a vevő tulajdonjogának bejegyzéséhez hozzájáruló eladói nyilatkozatot. )
A valóságban tehát sosem egyszerre történik a pénzkifizetés, és az ingatlan tulajdonjogának megszerzése, egyrészt azért mert a tulajdonjog a földhivatali bejegyzéssel keletkezik, amely bejegyzés elve időigényes másrészt, a (z adásvételi) szerződésnek csak egyik oldala a szándék, a másik viszont a teljesítés. Minthogy a kölcsönből finanszírozott ügyleteket a bank hozza mozgásba a pénzével, szinte tetszőlegesen diktálhatja feltételeit, minden számára fontos okiratot beszereztet, és többnyire csak azután fizet.
(1) A másik – praktikusabb és olcsóbb - megoldás a fentiek szerint „halasztott” adásvételre az 1997. évi CXLI. (az ingatlan-nyilvántartásról szóló) törvény 47/A§ (1) b) pontja szerinti függőben tartás. Utóbbi esetben az eladó eleve azt kéri, hogy a vevő tulajdonjogát jegyezzék be, ám ezen beadványa elintézésének függőben tartását is kéri egyúttal a földhivataltól. A földhivatal ilyenkor nyilvántartásba veszi az adásvételi szerződést, de nem intézi, illetve bírálja el, hanem „sorban álló” tételként kezeli. Éppen ebből a szempontból praktikusabb intézmény a tulajdonjog fenntartásánál: függőben tartás során „elintézetlen” folyamatban lévő ügy „áll sorban”, így minden – az adott ingatlanra nézve - újonnan érkező beadványnak (végrehajtás, jelzálog stb., tehát nem csak újabb adásvétel) ki kell várnia a függőben tartás lejártát illetve feloldását (a beadvány elintézését) így azok nem „előzhetik be” az adásvételt. A függőben tartás ideje – maximum 6 hónap – alatt az eladó hozzájáruló nyilatkozatot adhat ki, amennyiben megkapta a vételárat. Minthogy a függőben tartás és az ahhoz tartozó tulajdonjog bejegyzés egy eljárásnak minősül (1x 6.600. Ft ingatlan-nyilvántartási díj), annak elbírálása is „egy sorban” történik, így a tulajdonjog bejegyzésére irányuló hozzájáruló nyilatkozat elbírálásakor sem léphet a bejegyzés elé zálog- illetve végrehajtási jog.
A cég adataiban történő változás-bejegyzésre (tőkeemelés, székhelyváltás) alapvetően igazak az alapítás kapcsán írottak.
A módosításhoz:
a változó adatok,
a társaság legutóbbi társasági szerződése,
a tagok adatai szükségesek.
Irodám 2003 óta foglalkozik napi szinten társasági joggal, vagyis a „cégjoggal”. Ezalatt az idő alatt számos vállalkozást indítottunk el, illetve alakítottunk át. Gyakorlatot szereztünk minden cégformával kapcsolatban, és a vállalkozások „életének” minden szakaszában jelen voltunk és vagyunk: a megalakulástól az átalakuláson át, egészen a vállalkozási tevékenység esetleges befejezéséig.
Vegyük példaként a Kft-t, mivel napjainkban az Iroda belső statisztikája szerint ez a legkedveltebb társasági forma.
1. Hogyan alapítsunk Kft-t?
Először is, keressük fel ügyvédünket, hogy tájékozódhassunk a nekünk leginkább megfelelő vállalati formák felől. A cégformát nagyban meghatározza a majdani tevékenységi kör, illetve az, hogy mekkora céges vagyonnal kívánunk indulni: pl. betéti társaság alapításához a minimális összeg nincs meghatározva, míg a Kft. esetében ez ötszázezer, zártkörű Rt. esetében ötmillió, míg nyílt Rt.-nél húszmillió forint. A felelősségi viszonyok köre is lényegesen eltér, a Bt. esetében a beltag a vállalkozás tartozásaiért teljes vagyonával korlátlanul felel, míg a Kft. esetében a tagok csak az üzletrészük erejéig.
Ezek után, nincs más hátra, minthogy társainkat felkeressük a cég okiratainak elkészítéséhez szükséges adatokért, és egy személyes találkozóra időpontot egyeztessünk ügyvédünkkel. / Az alapításhoz szükséges adatok listája, az adatlap menüpontban található. /
- a társaságon belüli viszonyokról: azaz az ügyvezetési és képviseleti jogról. Az ügyvezetés többféleképpen megoldható a társaságon belül:
o egyszemélyi vezetésként, ekkor egyetlen ügyvezető képviseli a társaságot a kívülállókkal szemben, gyakorolja a munkáltatói jogokat a cég alkalmazottai felett, és hoz meg minden, hatáskörébe eső döntést.
o több-személyi vezetés: Ekkor a két vagy több ügyvezető képviseletei joga vagy:
 együttes, azaz minden esetben csak együtt járhatnak el, a társaság jognyilatkozatai csak mindkét vezető aláírásával érvényesek.
 önálló: ekkor hatásköreik vagy megegyezők, vagy megosztottak, a tulajdonosok döntésének megfelelően. Ha hatáskörük mindenben megegyezik, akkor egymás nélkül is aláírhatnak, dönthetnek a cég nevében, mindkettejük döntése azonos súlyú,és hatású. Ha megosztott hatáskörökkel bízzuk meg az ügyvezetőket, akkor a több területre felosztott vezetői hatáskör egy-egy része tartozik alájuk, és döntéseik csak ebben a körben kötelezőek. (Itt viszont rejtett buktatóként megjelenhet, hogy 3. jóhiszemű fél felé nem minden esetben hatályos ez a fajta korlátozás. Azaz: például A ügyvezető jogköre kiterjed a munkáltatói jogokra, míg B ügyvezető a stratégiai döntésekért felel, akkor A ügyvezető szerződést jogilag nem írhat alá, de egy esetleges perben a bíróság megállapíthatja, hogy a jóhiszemű külső cég, nem tudhatta a vállalkozás belső viszonyait, és joggal bízhatott abban, hogy az ügyvezető teljes jogkörrel járt el, vagyis az emiatt felmerült esetleges kár megfizetésére, a szerződés teljesítésére is kötelezhető a cég.)
- a társaság által végezni kívánt tevékenységekről: Az úgynevezett TEÁOR lista, vagyis a Tevékenységek Egységes Ágazati Osztályozási Rendszere - a Központi Statisztikai Hivatal kezelésében - tartalmazza azokat a kóddal ellátott tevékenységi osztályokat, és tevékenységi köröket, amelyeket a vállalkozni szándékozók kiválaszthatnak. Az új, 2008-ban módosított lista már Uniós szinten egységesített lista, amelyre azért van szükség, hogy az egyes államokban végzett, illetve hatóságilag ellenőrzött tevékenységek körei gördülékenyen meghatározhatóak és összehasonlíthatóak legyenek. A vállalkozásnak minimum egy tevékenységet ki kell választania, maximum nincsen meghatározva, de 15-20 tevékenységi körnél többet tapasztalataink szerint a cégek nem szoktak folytatni. A kiválasztott tevékenységi körök mindegyikét nem köteles a vállalkozás egyszerre gyakorolni, de csak azokkal a tevékenységekkel foglalkozhat, melyeket megjelölt. Hatósági engedélyköteles tevékenységek is megjelölhetőek, hiszen az engedélynek a ténylegesen ebbe a tevékenységbe eső munkavégzés megkezdésekor kell a vállalkozás rendelkezésére állnia. /A számlázás során azonban az SZJ számok alkalmazandók, amelyek a szolgáltatások jegyzékéből érhetők el./
- az adózás kérdéseiben: erről felvilágosítást főként könyvelő adhat, az ügyvéd előtt azonban a tagoknak nyilatkozniuk kell ebben a kérdésben, hiszen az egyéb okiratokkal együtt ezen döntésüket is meg kell küldeni a cégbíróságnak, amely az APEH felé továbbítja az adatokat, ahol majd a cég adószámát ez alapján határozzák meg.
Amennyiben a fenti információk az ügyvéd rendelkezésére állnak, illetve a vállalkozni szándékozók minden kérdésben megegyeztek, valamint azelőírt illeték és költségtérítés összegét is lerótták, az ügyvéd elkészíti a szükséges iratokat, majd egy újabb időpontban fogadja a feleket az okiratok aláírására.
5. Melyek a további teendők?
2008. július 1-től új eljárási rend van érvényben, amely szerint kizárólag elektronikus formában nyújthatóak be a cégbíróság felé a vállalkozások okiratai.
Miután a fenti dokumentumokat a tulajdonosok aláírták, és az ügyvéd elvégezte ezek ellenőrzését, elkészíti a szükséges elektronikus forma-nyomtatványokat és dokumentumokat is, majd az illeték és költség megfizetés igazolásával megküldi azokat a cégbíróság részére.
A cégbíróság a rá vonatkozó szabályok szerinti határidőben köteles elbírálni a bejegyzési kérelmet. Ezen előírt határidőt sajnos nem minden bíróság tudja tartani, de a kezdeti dömpingszerű benyújtási hullám, ami felduzzasztotta a cégbíróságok előtt lévő ügyeket egyre inkább apadóban van, így folyamatosan gyorsul a cégek bejegyzése.
6. Mit kell még tennie a cégnek és tulajdonosainak?
A további feladatokról - főként az adóügyi és könyvelési kérdésekben - a cég könyvelője tud felvilágosítást nyújtani, illetve a bankszámla nyitáshoz a kiválasztott bank.
Amennyiben a cég a későbbiekben úgy dönt, hogy újabb tevékenységi köröket szeretne bevonni, székhelyét vagy egyéb adatát szeretné módosítani, azt működése során bármikor megteheti, amennyiben lerója a tizenötezer forintos változásbejegyzési illeték, és a háromezer forintos közzétételi költségtérítés díját.
válóper cég ingatlan ügyvéd
Amennyiben házassági perrel (kapcsolattartással, tartásdíjjal, lakáshasználattal, vagy szülői jogokkal); illetve ingatlannal vagy céggel kapcsolatos kérdése van, keressen az alábbi elérhetőségeimen ( chat / mail / telefon), vagy tájékozódjon az alábbi linkeken.
Az ügyvédi munkadíjról - tanácsadástól kezdve a peres képvisetelig, - a konkrétumok ismeretében tudok tájékoztatást adni.
Arra jutottam, hogy a füstbomba - tipikusan - P1-es kategóriába tartozik (a petárda P3-as ) - nagyon alacsony kockázattal és elhanyagolható zajszinttel jár, és amelyet - beleértve az emberi tartózkodás céljára szolgáló épületek belsejét is - behatárolt területen való használatra szántak - 173/2011. Korm. rendelet ***, 3.§ (3) bek a) pont, - de lehet épp színpadi pirotechnikai termék is (rendelet: 3. § (2) bek.), P1-es termékként nem engedélyköteles még zárt térben sem 103.§ (2) bek., csak az élet, testi épség, vagyon, környezet, tűzvédelmi szabályokra kell tekintettel lenni tárolásukkor illetve a jelen helyzetben használatukkor.
látható, hogy a dolog szakkérdés (majdnem szagot írtam) - nem a rendőrhatóság, hanem a (termo)kémiai és fizikai folyamatokban jártas szakember véleménye a döntő -, tehát arra is érdemes kitérni egy esetleges eljárás során (azaz kifejezetten /termokémiai/ szakértő kirendelését indítványozni), hogy volt -e és ha nem, milyen elegy az adott termékben - már ha megtalálják a nagy keveredésben / használat után el kell tenni, de az meg ugye birtoklás -, önfenntartó volt e az exoterm kémiai reakció - vagy segítségre szorult (pl. fújni kellett / endoterm volt) -, szabályozott volt e annak módja (ha igen, hogyan), előre meghatározta e bárki a speciális hatást (vagy csak így alakult / " Odass, mekkora csillagszóró!!! " ), és ezek ismeretében lehet állást foglalni minden további kérdésben. Előbbiek igazolatlansága esetén / ismerete nélkül - konjunktív feltételek lévén elég ha egy tétel hiányzik - az eszköz nem tekinthető pirotechnikainak, ekként a pirotechnikai szabálysértés sem valósulhat meg.
A foglaló a szerződés során vállalt kötelezettség biztosítéka ***: mutatja a szerződés létrejöttét, illetve a kötelezettségvállalást, továbbá a szerződés meghiúsulása esetén a foglaló elvesztése / kétszeres összegének visszaadása szankcionálja a meghiúsulásért felelős felet. A foglalót az különbözteti meg az előlegtől, hogy előleg az ügylet meghiúsulása esetén az azt átadónak visszajár.
Ha az ügylet sikerrel zárul, a foglaló összege beszámít a vételárba, biztosítéki (tényleges) funkciója tehát csak a meghiúsulás esetén jön elő.
A Ptk.-ban kizárólag pénz lehet foglaló, azaz ha mást adok át ekként megnevezve, azt nem lehet foglalónak tekinteni, tehát legfeljebb előlegnek minősülhet, így ha meg is hiúsul az ügylet, az átadónak visszajár. (A foglalóként átadott mobiltelefon mindenképp visszajár - már ha /valamelyik félnek felróható okból/ meghiúsul az ügylet - és furán is jönne ki, ha pl. kettő telefont (ugyanolyat, kétszer annyit.. pénznél ez nyilván nem kérdés) adna vissza az eladó, amennyiben miatta hiúsul meg az ügylet.)
A foglalót ma már nem csak a szerződés megkötésekor lehet kikötni, teljesíteni, átadni, hanem banki úton is átutalhatják, egyéb módon is megfizethetik. A felek a szerződéskötéskor is megegyezhetnek a foglaló adásában, sőt azt utóbb is megfizethetik, de akár a szerződéskötés után is megegyezhetnek a foglaló adásában, de még a korábban adott összeget utóbb is minősíthetnek foglalónak.
Az előlegnél a felróhatóság kérdése - a meghiúsulás kapcsán - nem merül fel, és a teljesítés elmaradása esetén a kapott összeg minden esetben visszajár, míg a foglaló - meghiúsulás esetén - a fentiek szerinti szankciót vonja maga után.
Plusz teher, hogy az elbukott, illetve a kétszeresen visszaadott foglaló nem mentesít a kötelezettség teljesítése alól, így a másik fél a teljesítést a foglalón felül is követelheti de dönthet úgy, hogy elfogadja: kútba esett az ügylet és mindössze a megtartott / kétszeresen visszakapott foglaló kárpótolja.
*** Ptk. 6:185. § [Foglaló]
" (1) A másik félnek fizetett pénzt akkor lehet foglalónak tekinteni, ha annak fizetésére a kötelezettségvállalás megerősítéseként kerül sor, és ez a rendeltetés a szerződésből egyértelműen kitűnik.
(3) A teljesítés meghiúsulásáért felelős fél az adott foglalót elveszti, a kapott foglalót kétszeresen köteles visszatéríteni. "
Az új ügyvédi törvény az ellenjegyzés – tipikusan ingatlan- és cégeljárás - kapcsán azt írja, hogy „ a több oldalból álló okiratot folyamatos oldalszámozással kell ellátni, továbbá minden oldalán a feleknek ... ... kézjegyével kell ellátnia...”
A témában kiadott kamarai tájékoztató ugyan az írja, hogy ha a papíralapú okirat egyes lapjainak csak az egyik oldalán található szöveg, az üres oldalt nem kell oldalszámmal ellátni, mivel az üres oldal nem része az okirat tartalmának; a Fővárosi Földhivatalban viszont a következő a gyakorlat:
„a törvény a folyamatos oldalszámozás alól az üres oldalak esetében sem tesz kivételt” a „folyamatos oldalszámozással ellátott okirat minden oldalát a feleknek kézjegyükkel kell ellátnia.”
A probléma praktikusan a következő: egyoldalas nyomtatás mellett egy lapnak csak az egyik oldalára kerül szöveg. Ha a folyamatos sorszámozást a földhivatali gyakorlat szerint vesszük, a 2. lap első oldala sorszámozás szerint a 3. oldal lesz – az üres lap oldalszámát kénytelenek leszünk ráírni kézzel -, plusz még az élőlábbal is molyolhatunk oldalszámilag, továbbá a rendelkezést nem tartalmazó üres oldalt is szignóztathatjuk a felekkel.
Hasonlóan jópofa ez a cégeljárásban: ha cégmintával dolgozunk, az ott szereplő rubrikákba írhatunk csak, nem írhatunk hozzá, nem módosíthatjuk, legfeljebb üresen hagyhatjuk, de ki nem ollózhatjuk, mert az onnantól már nem a MINTA.
Ehhez képest ezen okiratokat is folyamatos oldalszámozással kell ellátni, amit alapból nem tartalmaz a minta, tehát azt mégiscsak át kell dolgoznunk, be kell számoznunk.
Ennél már csak az lenne szebb, ha a cégbíróság is átvenné a földhivatali gyakorlatot, akkor ugyanis minden oldalt be kellene scannelni, az egyébként üreset is, és akkor tényleg sikerülne köbre emelni az adminisztratív elmebajt.
Persze van megoldás: dobjuk ki a régi nyomtatót, vegyünk kétoldalas printert, egyúttal fűzzük a lapokat úgy össze, hogy az az okirat sérelme nélkül ne legyen megbontható, ez esetben az okirat egyes oldalait a feleknek nem kell szignóznia (viszont sorszámozni akkor is muszáj).
Ha így haladunk, megvalósítom egy régi ötletem: leporellóra nyomtatom az eddigi x oldalt, az ugye egy lap, azt csak legalul kell aláírni és ellenjegyezni, a földhivatalban meg majd ügyesen kihajtogatják...
Szülői felügyelet (I.), tartásdíj (II.), kapcsolattartás / folyamatos - időszakos / (III), lakáshasználat (IV.) – egyezség BLOG
A szülői felügyeleti jog (SZFJ) bíróság általi szabályozásakor minden szülő azon aggódik, hogy pontosan mitől is fosztja meg őt a bírói döntés, amennyiben a másik szülőt jogosítják fel teljeskörűen ezen jog gyakorlására.
Az SZFJ esetében „a bíróság a döntés során azt mérlegeli, hogy a gyermek testi, szellemi és erkölcsi fejlődése miként biztosítható a legkedvezőbben.”(Ptk. 4:167.§ (2) bek.)
A szülői felügyelet a kiskorú gyermek:
Minden ügyvéd jogász, de nem minden jogász ügyvéd. Azaz a többen - ügyvéd - benne van a kevesebb ( jogász ).
Hosszadalmas elhatárolás helyett hadd legyek demagóg*** a konkrét eredményre (1) irányuló, a legnagyobb gondossági (2), és a standby (3) jogviszony összehasonítása kapcsán:
Üdvözlöm, dr. Tokár Tamás vagyok. Irodámban a jelenlegi helyzetben is lehetőség van - megfelelő óvintézkedés mellett -személyes konzultációra, elektronikus távközlési eszköz (telefon, videó) útján történő egyeztetésre; videotelefon útján történő aláírásra és okirati ellenjegyzésre / ingatlan- és cégeljárás /. Személyes találkozásunk esetén maszkot is tudok biztosítani Önnek, én FFP2-es maszkot viselek. Amennyiben cégjoggal kapcsolatos kérdése van, keressen az alábbi elérhetőségeimen, illetve tájékozódjon az alábbi linkeken.
Hogyan alapítsunk Kft-t?
Milyen adatokra van szükség egy Kft. megalapításához?
Mit kell tennie a cég leendő tagjainak?
együttes, azaz minden esetben csak együtt járhatnak el, a társaság jognyilatkozatai csak mindkét vezető aláírásával érvényesek.
önálló: ekkor hatásköreik vagy megegyezők, vagy megosztottak, a tulajdonosok döntésének megfelelően. Ha hatáskörük mindenben megegyezik, akkor egymás nélkül is aláírhatnak, dönthetnek a cég nevében, mindkettejük döntése azonos súlyú,és hatású. Ha megosztott hatáskörökkel bízzuk meg az ügyvezetőket, akkor a több területre felosztott vezetői hatáskör egy-egy része tartozik alájuk, és döntéseik csak ebben a körben kötelezőek. (Itt viszont rejtett buktatóként megjelenhet, hogy 3. jóhiszemű fél felé nem minden esetben hatályos ez a fajta korlátozás. Azaz: például A ügyvezető jogköre kiterjed a munkáltatói jogokra, míg B ügyvezető a stratégiai döntésekért felel, akkor A ügyvezető szerződést jogilag nem írhat alá, de egy esetleges perben a bíróság megállapíthatja, hogy a jóhiszemű külső cég, nem tudhatta a vállalkozás belső viszonyait, és joggal bízhatott abban, hogy az ügyvezető teljes jogkörrel járt el, vagyis az emiatt felmerült esetleges kár megfizetésére, a szerződés teljesítésére is kötelezhető a cég.)
Amennyiben a fenti információk az ügyvéd rendelkezésére állnak, illetve a vállalkozni szándékozók minden kérdésben megegyeztek, valamint az előírt illeték és költségtérítés összegét is lerótták, az ügyvéd elkészíti a szükséges iratokat, majd egy újabb időpontban fogadja a feleket az okiratok aláírására.
Milyen iratokat készít az ügyvéd?
Melyek a további teendők? július 1-től új eljárási rend van érvényben, amely szerint kizárólag elektronikus formában nyújthatóak be a cégbíróság felé a vállalkozások okiratai.
Mit kell még tennie a cégnek és tulajdonosainak?
Cégalapítás, Módosítás, Törlés, Végelszámolás (2)
A cég adataiban történő változás-bejegyzésre (tőkeemelés, székhelyváltás) alapvetően igazak az alapítás kapcsán alább írottak.
Melyek a további teendők? 2008. július úlius 1-től új eljárási rend van érvényben, amely szerint kizárólag elektronikus formában nyújthatóak be a cégbíróság felé a vállalkozások okiratai.
Lakás-, ház és (2017-től úgy általában) ingatlan utáni adózás
Házasság egyezséges bontása
Az egyezség azért fontos, mert a bíróság csak abban a kérdésben dönt, amiben vita van. Ha megállapodtunk nincs vita, következésképp nincs miről dönteni.
**** Ezért volt érthetetlen, amikor a főváros az illetékessége hiányát állapította meg – a felek közös, fővárosi (!!!) lakhelye ellenére – és áttette az ügyet az egyik fél - alperes - állandó lakcíme szerinti bírósághoz. Fellebbezgettem és végül visszakeveredett az ügy - háromnegyed év sem kellett hozzá - ugyanahhoz aki áttette. /Mégiscsak muszáj lesz dolgozni, van ilyen.../ A Pp. ugyanis semmit – okirat /lakcímkártya/, jogcím igazolása – nem követel meg a lakhely kapcsán, ha pedig a felek egyezően nyilatkoznak – tán' csak tudják, hol laknak – nincs mit kétségbe vonni.
Egyébként mindössze arról volt szói, hogy semmi kedvem - kedvünk - nem volt Vas megyébe járkálni, a dolog ugyanis úgy nézett volna ki, hogy fővárosiként mehetünk a határ mellé tárgyalni budapestiek - egyébként egyezséges - bontóperét csak azért, mert itt az istennek nem akar dolgozni az, amelyik középen ül...
Beadvány elintézésének függőben tartása
A tulajdonjog fenntartásnál írottak (bank, bejegyzési engedély stb.) alapvetően igazak a függőben tartás esetén is, az alábbi eltérésekkel:
Ilyenkor az eladó eleve azt kéri, hogy a vevő tulajdonjogát jegyezzék be, de beadványa elintézését tartsák függőben; tehát tudjon róla a földhivatal, jegyezze fel, de egyelőre ne csináljon semmit.
Függőben tartásnál ott figyel széljegyen az adásvételi szerződés, mint folyamatban lévő ügy és vár a sorára. Ez azt is jelenti, hogy mindenki másnak is sorban kell állnia: újabb eladást, terhelést, végrehajtást nem lehet bejegyezni, hiszen még a feljegyzett adásvételt sem bírálták el.
A függőben tartás legfeljebb 6 hónapig tarthat. Ez alatt az eladó vagy kiadja a hozzájáruló nyilatkozatot - ha megkapta a lakása árát -, vagy eredménytelenül telik el a hat hónap és törlik a függőben tartott adásvételt a széljegyről.
Tekintve, hogy a függőben tartás korlátozott ideig tarthat, fél éven túli kifizetés esetén nem alkalmazható. Ekkor jöhet képbe újra a tulajdonjog fenntartásos megoldás, amit viszont beelőzhet az adásvétel iktatását követően földhivatalba érkező teher és végrehajtási jog bejegyzése.
Ügyvédi irodám ügyfelei között egyaránt megtalálhatóak magánszemélyek, kis és középvállalkozások, országos társadalmi és érdekképviseleti szervezetek, fordítóirodák valamint állami intézmények. Forduljon hozzánk bizalommal jogi kérdéseivel!
Lakás-, ház-, ingatlan-, adózás
Lakás-, házingatlan utáni adózás
Dióhéjban: lakás és ház eladása után - az ingatlan szerzését követő ötödik év elteltével - nem kell adózni az Szja törvény (1995. évi CXVII. törvény) 62.§ (6) bekezdése szerint. Kár is tovább olvasni. Ennyi.
Adózás szempontjából is az ingatlan-nyilvántartás szerinti bejegyzés/minősítés a döntő, és nem a tényleges használati mód azaz, ha lakásnak használjuk a nyilvántartás szerint műhelynek, garázsnak stb. minősített ingatlanunk, akkor 15 év elteltével is adózhatunk utána, ha jövedelem szerzése mellett értékesítjük, nem is beszélve arról, hogy pl. a garázs nem lövi ki a szerzési illetéket.
Lakás-, ház-, ingatlan-, adózás (2)
Pár éve a Margit híd budai hídfőjénél parkoltam félig a padkára állva, a bozótos mellett, ami alapból nem volt akkor és ott tilos, mégis megbüntettek.
A KRESZ 40.§ (8) c) rendelkezése szerint ugyanis a gyalogosok közlekedésére a gépjármű és a fal / növényzet között legalább másfél méter távolságot szabadon kell hagyni parkoláskor.
A másfél métert csak bemondásra hiányolta a hatóság, így miután kifejtettem, hogy a cserje térfogata nemcsak évszakonként, de napszakonként is változik, törölték a bírságom.
Megírtam nekik ugyanis, hogy amikor leparkoltam havasak voltak az ágak, az lenyomta a növényt - tehát megvolt a másfél méter -, viszont mire a hatóság embere odaért már leolvadt a hó, felemelkedtek az ágak; így más körülmények álltak fenn a bírságoláskor, mint a parkolás megkezdésekor, amiről én végképp nem tehetek.
Egyébként a dolog nyilván ott dőlt el, hogy a bírság alapját nem tudták igazolni, az arra vonatkozó adat utólag sem pótolható, ám az a jogszerű szankció nélkülözhetetlen eleme.
Önt is hasonló szabálysértési bírság érte? Jogi segítségre van szüksége? Keresse bizalommal budapesti ügyvédi irodámat!
Jognyilatkozat jóváhagyás
Egyik ügyfelem szerette volna átvenni a nevelőapja nevén lévő telket, de sokallta a visszterhes átruházás 4%-os illetékét (Itv.19.§(1)). Minthogy az egyenes ági rokonok között az ajándékozás illetékmentes (Itv.17.§(1)p)), a legolcsóbb megoldásnak az tűnt, ha a nevelőapa a saját fiának - ügyfelem féltestvérének - ajándékozza a telket, hiszen ő egyenes ági rokona, a féltestvér tovább ajándékozza az ügyfelemmel közös édesanyjának (le-, illetve felmenő rokonok), ügyfelem anyukája pedig az ügyfelemnek.
A fenti módszerrel 3 ajándékozás földhivatali költségével (20.000.-Ft) letudtuk az ügyletet, a telek reális árán számolva viszont közel negyedmillió lett volna az illeték.
Ez a megoldás egyébként csak egyenes ági rokonok között működik, mert ha nem talál az ember egyéb kedvezményt a törvényben, akkor az ajándékozási illeték 18%, lakástulajdonnál 9% (Itv.12.§), tehát abszolút értelmetlen és formális jogszabályi lehetőség, hiszen ember nincs aki majd’ 10, illetve 20 százalékos költség mellett ajándékozna, ha egy formális adásvétellel a töredékéből megúszhatja az átruházást.
Önnek is jogi segítségre lenne szüksége ajándékozással kapcsolatban? Forduljon ügyvédi irodámhoz bizalommal!
http://www.tokar.hu/elerhetoseg-budapest-zuglo-tokar-ugyvedi-iroda
Lakás adásvétel illetékkülönbözete
Lakás adásvétel illetékkülönbözete (2)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Bizonyításfelvétel videokonferencia révén - Belgium
Igen, a bizonyításfelvétel mindkét módon lehetséges. Az eljárások eseti alapon alakultak ki; a belga jogszabályok nem tartalmaznak rendelkezéseket a videokonferenciáról, de nem is tiltják.
Bizonyítás felvehető tanúktól és szakértőktől is. A gyakorlatban már a 17. cikk alapján is történt bizonyításfelvétel a felektől.
Ebben a vonatkozásban a megkereső bíróság nemzeti jogszabályait kell alkalmazni. A kérelmezett bizonyításfelvétel nem sértheti a belga nemzeti jog alapelveit (17. cikk (5) bekezdésének (c) pontja).
A videokonferencia alkalmazásával tartott meghallgatásnak nem kell bíróságon történnie.
A megkereső bíróság a saját szabályainak megfelelően határozza meg, hogy a meghallgatást rögzítik-e, illetve teszi meg a szükséges intézkedéseket.
a) kizárólag holland, francia vagy német nyelven (belga jog).
b) nincsenek nyelvi követelmények.
A megkereső bíróság biztosítja a tolmácsot és viseli a tolmácsolási költségeket. Videokonferencia során a tolmács rendszerint a megkereső bíróságon nyújtja szolgáltatásait. Annak azonban nincs semmilyen akadálya, hogy a tolmács ott legyen fizikailag jelen, ahol a tanú.
Ez a megkereső bíróság nemzeti jogának megfelelően kerül meghatározásra.
A költségeket a megkereső bíróság fizeti.
A telefonos kapcsolatot a megkereső bíróság kezdeményezi. Az esetleges útiköltséget is a megkereső bíróságnak kell fizetnie. A központi szerv erre felhívja a megkereső bíróság figyelmét, amikor a kérelem átvételét igazolja.
A külföldi bíróság tájékoztatja a tanút a meghívóról, amelyben szerepel, hogy együttműködése önkéntes jellegű.
A központi hatóság felkéri a megkereső bíróságot, hogy a meghívót küldje meg részére mielőtt a „J” formanyomtatvány kiküldésre kerül. Ebben a meghívóban egyértelműen szerepelnie kell, hogy a személyt tájékoztatták a meghallgatáson való részvétel önkéntességéről.
Személyazonosító okmányok segítségével.
Ez a megkereső állam jogának megfelelően történik.
A központi szerv állományának egy tagja ideiglenesen felvállalja a koordinátor szerepét olyan gyakorlati ügyek egyeztetése céljából, mint a próbameghallgatás és a tényleges meghallgatás napja és időpontja.
Egy adminisztrátor/irodai alkalmazott felelős a rendszer be- és kikapcsolásáért.
A további tájékoztatás iránti kérelmeket a központi szerv a meghallgatás előtt benyújtja a megkereső bíróságnak.
Utolsó frissítés: 24/02/2017

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IzsakOrsolya – Dr. Izsák Orsolya Ügyvédi Iroda
Dr. Izsák Orsolya Ügyvédi Iroda > Articles by: IzsakOrsolya
Szerző: IzsakOrsolya
Szerző: IzsakOrsolya | július 2, 2019 |0 Hozzászólás
Mitől lesz eredményes a weboldal készítés? Ez egy komplex kérdés, így számos helyes válasz létezik rá, de íme, egy összefoglaló – Akkor eredményes a weboldal készítés, ha a honlap látogatója egyszerűen és gyorsan megtalálja azt, amit keres. Lényegében ennyiről van szó. Weboldal készítés során tehát a felhasználó élményét elsődleges szempontként tanácsos kezelnünk.
Tehát ha azt akarjuk, hogy vállalkozásunk számára a weboldal készítés a remélt eredményeket hozza, akkor fel kell tennünk magunknak a kérdést: Hogyan fogja a mi weboldalunkon a látogató egyszerűen és gyorsan megtalálni azt, amit keres? A válasz: webergonómia.
Weboldal készítés során a webergonómiát gyakran úgy is nevezik, hogy felhasználói kényelem. Célja a látogatók elégedettségének növelése azáltal, hogy a weboldal készítés részeként a honlapot magától értetődővé, nyilvánvalóvá és egyértelműen használhatóvá teszi. A vásárlás, kapcsolatfelvétel vagy ajánlatkérés lehetősége természetes, és hívogató kell beépüljön a honlap összképébe. Már a weboldal készítés első lépéseinél tanácsos figyelembe vennünk a webergonómiát, az ugyanis kiterjed a megjelenésre, a tartalomra, a struktúrára, a linkekre stb.
Az Adnet Media csapata tapasztalatból tudja, hogy minél nagyobb hangsúlyt fektet weboldal készítés során a webergonómiára, annál valószínűbb, hogy az adott oldalra érkező látogatók megtalálják azt, amit keresnek, vagyis ügyféllé válnak. Pénzkidobás úgy költeni online marketingre, hogy a weboldal készítés során nem figyeltünk arra, hogy a honlap egyszerűen értelmezhető és kényelmesen használható legyen. Mi értelme a látogatónak, ha néhány másodperc után elhagyja honlapunkat, mert az nehezen használható?
Szerző: IzsakOrsolya | november 12, 2018 |0 Hozzászólás
BÜK AKADÉMIA 2018.10.18 4 csoport V. előadás
Szerző: IzsakOrsolya | szeptember 25, 2018 |0 Hozzászólás
Ahogyan én képzelem a Budapesti Ügyvédi Kamarában az oktatást:
egyetlen tag sem érezheti majd magát szakmai gondjaiban egyedül,
méltó helyre fog kerülni az oktatás a kamara szerkezetén belül, így önálló alkalmazott munkatárssal, saját helyiséggel, olyan oktatási ügyfélszolgálattal fog rendelkezni, amely kezelni, irányítani tudja majd a tízezer főt számláló kamarán belüli tagok oktatásának szervezését,
annak „elektronikus” hírrendszerén belül az oktatás önálló oldalon fog megjelenni, mely felület valamennyi tagnak lehetőséget biztosít majd az összes órarendhez, tananyagokhoz való hozzáféréshez, így az ügyvédiskolai, az ügyvéd akadémiai, az ügyvédi átképzési tanrendek tekintetében, az előadások anyagának, az előadók nevének feltüntetésével,
fontos lesz a vidéki kamarák oktatási rendszerével való kapcsolattartás, együttműködés, megoldott lesz a kamarák egymás oktatói anyagához való hozzáférése, a tapasztalatcserék, a kölcsönös előadások szervezése,
gondolva a kisgyermekes, vagy egyéb okból szünetelő kollégákra, az oktatási munkaprogramban helyet kap majd a távoktatás megszervezése is,
elkezdődik a papír és „elektronikus” formában is a tankönyvek, az oktatási segédanyagok kiadása, érdekeltekhez való eljuttatása,
kiemelt szerepet kap majd a tehetséggondozás, az utánpótlás biztosítása, ezért kiemelten támogatni fogjuk a tehetségek felkutatását segítő programokat, a perbeszéd versenyt, a szakkutatási programokat.
akinek van elképzelése, alakítója lehet az oktatási programnak, hiszen a tematika egy önálló oktatási fórumon kerül majd megvitatásra, elektronikus szavazással elfogadásra,
mindenki elmondhatja majd a véleményét az oktatásról és oktatási programokról, az éves előadás tematikáról,
minden évben pályázatot írunk ki majd az oktatók számára, így bárki jelentkezhet, de javaslatot is tehet majd a külső oktatók személyére,
az oktatással valós értéket és használható tudást kívánunk teremteni, ezért a jövőben az oktató ügyvédeket ennek megfelelően választjuk ki a jelentkezők közül,
folyamatosan biztosított lesz az „elektronikus” oktatás, az állandóan ismétlődő heti rendszerességgel a képzés és az állandó informatikai segítségnyújtás,
valamennyi módosított jogszabály alkalmazhatóságának javítása érdekében megszervezzük a Minisztériummal való kapcsolattartás rendszerét, ennek keretében a széles körű tagsági egyeztetést, továbbá lobbizni fogunk a javaslattétel lehetőségének biztosításáért.
a tagságnak szól majd az oktatás, a képzés, a továbbképzés, ezért fontos, hogy tagjaink részt vegyenek az ügyvédeket támogató jogszabályi változtatások előterjesztésében,
azért fogunk dolgozni, hogy az ügyvédek előnyösebb helyzetbe kerüljenek, munkájukat könnyebben tudják elvégezni, az általuk felvetettek problémák, a jogszabály módosítások előterjesztései eljussanak a döntéshozókhoz,
a minőségi jogi szolgáltatás „értékesítése” céljából nagy hangsúlyt helyezünk majd az ügyvédi reklámtevékenységek, illetve hirdetési lehetőségek megismertetésére, a jogi gondolkodás ilyen módon való alakítására,
a változásokat saját javunkra fogjuk fordítani, hogy ami most teher, az később előnyt jelentsen majd,
nyilvántartjuk majd a tagok szakági érdeklődését, amelyet nemcsak a tagok számára teszünk hozzáférhetővé, ezzel is javítjuk a kollégák „versenyképességét”,
nagy hangsúlyt helyezünk majd a ránk vonatkozó etikai és egyéb eljárási szabályzatok előírásainak betartására, ezért önálló oktatás program keretében valamennyi szabályzat ismertetésére sort fogunk keríteni,
folyamatosan látogatható képzések keretében fogunk foglalkozni a fegyelmi eljárásokkal és az ügyvédekkel szembeni kártérítési perekkel, ismertetjük meg a tagságot a MÜBSE szerepével, munkájával
megszervezi és folytatja tehát az eddigi munkát az ügyvédjelölti oktatásban, az akadémiai oktatásban, a továbbképzésben és közreműködik a kötelező továbbképzések területén is,
végrehajtja a jogtanácsosok integrációját az oktatásban és gondoskodik az alkalmazotti ügyvéd továbbképzésről is,
lehetőséget teremt arra, hogy a jogtanácsosok önálló szekciót alakítsanak ki az oktatásban,
támogatja a folyamatosságot, tovább viszi a szakmáról, értékről és oktatásról eddig kialakított pozitív képet.
Joggyakorlat összefoglaló
(PDF letöltés)
Magyar Ügyvédi Kamara – Ügyvédakadémia (DOC letöltés) MABIV
(PPT letöltés)
Izsák Orsolya – 2016. évi CXXX. törvény a polgári perrendtartásról
A Budapest Főváros Kormányhivatala XI. Kerületi Hivatala határozatával a társasház bejegyzése iránti kérelmét elutasította, az elutasítás tényét a tulajdoni lapra III/16. sorszám alatt feljegyezte. A benyújtott fellebbezést elutasította a másodfokú hatóság, és az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta.
A Budai Központi Kerületi Bíróság 2.P.XII.23.315/2010/34. számú részítéletével és a Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 44.Pf.638.990/2012/6. számú részítéletével megkereste az elsőfokú hatóságot, hogy az Ingatlanra társasházat jegyezzen be. Az elsőfokú hatóság hivatkozott számú határozatával a bejegyzés iránti kérelmet elutasította figyelemmel arra, hogy „a mai napig nem csatolták a hatályos jogszabályoknak megfelelő földhivatali záradékkal ellátott szintenkénti alaprajzot, mely a javított ítéletben foglaltakkal egyezik, valamint a keretbiztosítéki jelzálogjog átjegyzésére vonatkozóan javított ítéletet”. A másodfokú hatóság az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta hivatkozással arra, hogy „az ügy továbbra is az adott eljárásban nem pótolható, az Inytv. 39. § (3) bekezdése szerinti hiányosságokkal bír, amely hiányosságok a fellebbezési eljárás során sem kerültek pótlásra”.
Jelenleg a másodfokú döntéssel kapcsolatban felülvizsgálati kérelem van folyamatban, ugyanakkor az ingatlan és az eljárásban részt vevő tulajdonosok az ügyészséget is megkeresték.
Az érintettek hivatkoztak különösen az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) a megkeresés benyújtásakor hatályos alábbi rendelkezéseire:
8. § Az ingatlan-nyilvántartásban jog bejegyzésére, jogilag jelentős tény feljegyzésére vagy adatok átvezetésére – ha törvény másként nem rendelkezik – csak az e törvényben meghatározott okirat vagy jogerős hatósági, illetve bírósági határozat alapján kerülhet sor.
26. § (1) Az ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését a miniszter e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletében meghatározott nyomtatványon benyújtott kérelemre vagy megkeresés alapján kell az ingatlan-nyilvántartásba átvezetni.
26. § (8) Az eljáró hatóság – ideértve a bíróságot, közjegyzőt, bírósági végrehajtót is – bejegyezhető jogra, feljegyezhető tényre, illetve az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogosult és az ingatlan adataiban bekövetkezett változásokra vonatkozó, végrehajtható határozata alapján megkeresi az ingatlanügyi hatóságot az átvezetés iránt. A vagyonszerzést létrehozó, megállapító hatósági határozatot két eredeti példányban kell az ingatlanügyi hatóság részére megküldeni.
30. § (1) Bejegyzés alapjául szolgálhat bíróság vagy hatóság jogerős és végrehajtható határozata, ha bejegyezhető jogra, illetve tényre vonatkozik.
32. § (1) Az okiratnak – ahhoz, hogy az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapjául szolgálhasson – tartalmaznia kell:
b) a statisztikai számjellel rendelkező szervezet megnevezését, statisztikai azonosítóját, székhelyét, a bírósági, illetőleg cégbírósági bejegyzésének számát, egyház és belső egyházi jogi személy esetében nyilvántartási számát,
f) z érdekeltek megállapodását, a bejegyzett jogosult bejegyzést engedő – feltétlen és visszavonhatatlan – nyilatkozatát,
g) szerződő felek állampolgárságra vonatkozó nyilatkozatát.
34. § (1) A bejegyzés alapjául szolgáló jogerős hatósági (bírósági) határozat tartalmára e törvény 32. § (1) bekezdésében foglaltak az irányadók azzal az eltéréssel, hogy a határozatnak és a bejegyzésre irányuló megkeresésnek – az érdekelt lakcímén túl – vagy az érdekelt természetes személyazonosító adatait vagy az érdekelt családi nevét, utónevét és személyi azonosítóját kell tartalmaznia, továbbá a felek megállapodását a hatóság rendelkezése pótolja. Ez utóbbi rendelkezés bíróság által okiratba foglalt jognyilatkozatra nem vonatkozik.
39. § (1) Ha a kérelemnek, illetőleg mellékletének vagy a bejegyzés alapjául szolgáló okiratnak pótolható hiányossága van – ideértve az igazgatási szolgáltatási díj meg nem fizetését is -, a kérelmezőt tizenöt napon belül fel kell hívni a hiány pótlására. Ha a kérelemnek, illetőleg mellékletének vagy a bejegyzés alapjául szolgáló okiratnak pótolható hiányossága van, de a kérelmet a rangsorban előrébb álló kérelem miatt függőben kell tartani, a hiánypótlási felhívást a rangsorban megelőző kérelem elbírálásának napjától számított tizenöt napon belül kell kiadni.
(3) Nem alkalmas hiánypótlásra a bejegyzés, feljegyzés alapjául szolgáló okirat, és a kérelmet határozattal el kell utasítani, ha ahhoz, hogy bejegyezhető legyen,
a) a benyújtott okirat tartalmát, így különösen az abban megjelölt jogcímet kellene módosítani vagy pótolni,
h) az ingatlanügyi hatóság által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajzot, vagy a vázrajzon a törvényben meghatározott személyek aláírását kellene pótolni.
Az Inytv. 26. § (1) bekezdése határozottan különbséget tesz a kérelemre vagy megkeresés alapján induló eljárások között, amelyek közül az eljárásban megkeresés alapján indult az ingatlan-nyilvántartási eljárás.
Az Inytv. a kérelemre vagy megkeresésre induló eljárások között különbséget tesz mind a benyújtandó okiratok, hiánypótlás és egyéb eljárási szabályok tekintetében, amelyet egyébként a vonatkozó – alább hivatkozott – kúriai gyakorlat is megerősít.
Az Inytv. 8. § rögzíti, hogy jog bejegyzésére okirat vagy jogerős bírósági határozat alapján kerülhet sor. A felhívott rendelkezésből nyilvánvaló, hogy az Inytv. okiratra vonatkozó rendelkezései – ideértve azok hiánya, hiányossága miatti jogkövetkezményeket is, az Inytv. 34. § (1) bekezdés szerinti kivétellel – törvény erejénél fogva nem alkalmazhatóak a jogerős bírósági határozat alapján indult eljárásban. A földhivatalnak jogerős bírósági határozat alapján indult eljárásban nincs jogszerű lehetősége arra, hogy annak tartalmát vizsgálja, felülbírálja, sőt a Kúria még a határozat semmissége esetén is kimondta a földhivatal bejegyzési kötelezettségét: „bejegyzési kérelem elbírálása során a hatósági határozat semmisségét a földhivatal nem vizsgálhatja (BH 389/2007.)”.
A hivatkozott elsőfokú határozatot megelőző eljárás nem vitás módon a Budai Központi Kerületi Bíróság és a Fővárosi Törvényszék fentebb hivatkozott számú jogerős ítéletei alapján indult (a továbbiakban: Ítélet).
A szerző álláspontja szerint az első- és a másodfokú hatóságnak az erre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket kell – kellett volna – alkalmaznia, azonban nevezett hatóságok ezt elmulasztották.
Az Inytv. 29. § alapján jogok bejegyzésének olyan közokirat, teljes bizonyító erejű magánokirat vagy ezeknek közjegyző által hitelesített másolata alapján van helye, amely a bejegyzés tárgyát képező jog keletkezését, megszűnését igazolja.
Tényként megállapítható, hogy a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 195. § (1) bekezdése alapján a bírói ítélet – amely jelen per tárgyát képező eljárás alapjául szolgált – közokirat. Kérelmezők rögzítik, hogy az Inytv. a bírói ítélet mint okirat vonatkozásában a többi okirattól eltérő – lényegesen enyhébb – követelményeket támaszt. Az Inytv. 30. § (1) bekezdése alapján elegendő, ha a bíróság jogerős és végrehajtható határozata bejegyezhető jogra vonatkozik. Jelen perben nyilvánvaló, hogy a társasház megalapítása bejegyezhető jognak tekinthető az Inytv. és a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény vonatkozó rendelkezései alapján.
Ezt erősíti meg az Inytv. 34. § (1) bekezdése, amely a jogerős ítélet tartalmára vonatkozóan az Inytv. 32. § (1) bekezdés szerinti formai követelményeket támasztja, amelyeknek az ítélet – az első- és másodfokú hatóság által sem vitatott módon – megfelelt. Tényként állapítható meg tehát, hogy a perbeli közigazgatási eljárás alapjául szolgáló Ítélet az Inytv. által támasztott valamennyi formai kelléknek megfelelt, amely körülményt egyébként az eljáró első- és másodfokú hatóság sem vitatta.
Az eljáró közigazgatási hatóságok azonban nem az Ítélet formai, hanem – jogellenes módon – a tartalmi elemeit vizsgálták, és ezzel kapcsolatban állapítottak meg olyan hiányosságokat, amely végül a támadott határozat meghozatalához vezetett.
A Kúria elvi éllel rámutatott, hogy a „földhivatalnak nincs jogi lehetősége arra, hogy egy jogerős bírósági ítélet tartalmát felülvizsgálja, köteles az abban foglaltakat teljesíteni … A Legfelsőbb Bíróság rámutat arra, hogy a … Fővárosi Bíróság sérelmezett ítéletét az erre jogosultak felülvizsgálati kérelemmel nem támadták, így a földhivatal az abban foglalt megkeresésnek megfelelően köteles volt a vevők tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére (BH 288/2009.)”. A földhivatal nemcsak bejegyezni köteles, de ennek elmulasztása esetén felel az okozott kárért, miként az a Kúria BH 76/2014. számú határozatában rögzítette: „a bírósági értesítés alapján az érintett ingatlanra vonatkozó széljegyzés elmulasztása esetén a földhivatal felel az ezzel okozati összefüggésben álló kárért”.
A tárgyi közigazgatási eljárásban az elsőfokú hatóság hiánypótlásra hívta fel az eljáró bíróságot, amelyet egyébként a bíróság teljesített a 2.P.XII.23.315/2010/47. számú, jogerős végzésével .
A Kúria egyebekben nem csak a bíróság, de a bírósági végrehajtó megkeresése esetén is kimondta a földhivatal feltétlen bejegyzési kötelezettségét: „az ingatlanügyi hatóság a kérelemhez kötöttség elve alapján a végrehajtó megkeresésére a bejegyzési kérelmet köteles teljesíteni (BH 251/2012.)”
A szerző álláspontja szerint a fenti széles körű és egybehangzó kúriai gyakorlat és a felhívott jogszabályi rendelkezések alapján megállapítható, hogy az elsőfokú hatóság jogellenesen vizsgálta és kifogásolta az Ítélet tartalmát, holott erre jogi lehetősége nincs, nem lett volna.
A szerző álláspontja szerint nem helytálló és jogszabálysértő a másodfokú hatóság Inytv. 39. § (1) bekezdés illetve (3) bekezdés a) és h) pontjára történő hivatkozása is.
A felhívott rendelkezések ugyanis a hiánypótlást arra az esetre nézve szabályozzák, ha „a kérelemnek, illetőleg mellékletének vagy a bejegyzés alapjául szolgáló okiratnak pótolható hiányossága van”. Ezen rendelkezés figyelemmel arra, hogy a tárgyi közigazgatási eljárás nem kérelemre, hanem hivatalbóli megkeresésre indult, nem alkalmazható. Irreleváns tehát az Inytv 39. § (3) bekezdés a) és h) pontjára hivatkozás, ugyanis a hiánypótlás felhívott szabályai csak kérelemre induló eljárásban alkalmazhatóak, jelen esetben ennek nem lett volna helye.
Összességében tehát rögzíthető, hogy jogilag a Földhivatal, az eljárása során a bírósági ítélettel létrehozott társasház bejegyzése ügyében téved, de ez önmagában sajnos még nem hozza létre a Társasházat, mert a bejegyzése elmaradt, addig is a Ptk közös tulajdonra vonatkozó szabályai szerint kénytelen működni. A következő kérdés az, hogy ha alapos lesz az érintettek jogorvoslati eljárása vajon akkor visszamenőlegesen hozza létre a bejegyzés a Társasházat vagy a benyújtás időpontjában? A következő számban erre visszatérünk.
Budapest, 2015.09.07.
Hogyan kell meghatározni a vállalkozói díjszabásokat
Szerző: IzsakOrsolya | szeptember 19, 2018 |0 Hozzászólás
A félbemaradt építmények elkészítéséért a vállalkozóknak járó díjat a vállalkozási szerződés alapján elvállalt össz-műszaki tartalom és a ténylegesen elért műszaki készültség egymáshoz viszonyított százalékos arányának meghatározásával, továbbá ennek a vállalkozási szerződésben szereplő átalánydíjra való vetítésével kell kiszámítani.
Tovább olvasom “Hogyan kell meghatározni a vállalkozói díjszabásokat” →

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság Kúria Bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria


text:
Update on the Magyar Garda? - Page 8 - Stormfront
07-16-2009, 01:44 PM #71
1 .A Gárda nem irt hektárszámra erdőt illegálisan
8. A Gárda nem sz-k nagyáruházak padlójára a vevőszolgálati pult előtt.
21. A Gárda mindenkin segít, és nem állami költségvetésből származó pénzen, hanem saját költségein, INGYEN!
22. És nem csak addig rak homokzsákot, míg ott van a MÉDIA
Látogass be oldalunkra: http://arpadnepe.ning.com/
07-27-2009, 03:36 PM #72
Gyanúsítottként hallgatták ki a rendőrségen a Magyar Gárdafőkapitányát
http://www.google.com/hostednews/epa...sRS9JngUXfo-xA
07-27-2009, 03:39 PM #73
Bolgár nyár?
Bolgár gárda - már ilyen is van!
http://www.hetivalasz.hu/cikk/0907/bolgar_nyar
07-27-2009, 04:28 PM #74
Megszületett a másodfokú ítélet!
A lényeg az elsö oldal:
•	a Fövárosi Itélötábla az elsöfokú bíróság itéletét helybenhagyja.
•	fellebbezésnek helye nincs.
Az egész per 3 fö kérdés körül forgot:
1.	Azonos-e a Magyar Gárda Egyesület és a Magyar Gárda Mozgalom?
(Felel-e az egyesület a mozgalomért?)
2.	Követett-e el törvénysértést az egyesület, vagy a mozgalom?
3.	Jogos-e az egyesület feloszlatása?
Alább a Fövárosi Itélöszék véleménye:
1.	Az egyesület és a mozgalom egységet alkot.
2.	Az egyesület / gárda NEM ítélhetö el az elsöfokú bíróság indoklása alapján, ami csupa jogi nonszenszeket tartalmaz, könnyen megtámadható lett volna. Ezért elövették az igazi nagyágyúkat, a Római Egyezményt, a New Yorki egyezményt.
3.	Kijelentik, hogy a gárda (mindegy, hogy egyesület, vagy mozgalom) rasszista, fajgyülölö, kirekesztö, mások jogait sérti, tehát jogos a feloszlatás. Nem konkrét törvénysértés alapján itélkeztek, hanem szubjektiv, politikai döntést hoztak , ezúttal a nemzetközi jogra hivatkozva, amit ugyebár nem olyan egyszerü megtámadni.
Tehát a Magyar Gárda Egyesület, a maga néhány taggjával fel van oszlatva, de mi van a Gárdával?
Ha az elsö oldalt vesszük alalpul, akkor a Magyar Gárda mozgalmat ez az ítélet nem érinti, hiszen ez volt az elsöfokú bíróság ítéletében. De a helyzet nem ilyen egyszerü, mert az indokolásban kimondták, hogy az egyesület és a mozgalom összefügg. Ezzel egy olyan állpotot teremtettek, mint amit Arany János a Fülemüle c. vesében ábrázol. Az egyik fél az ítélet egyik oldalára fog hivatkozni, a másik fél a másik oldalra.
Az ítélet kusza, zavaros indokolása magán hordja a jelenlegi igazság jogszolgáltatás jellegzetességeit:
Axióma, hogy amit a törvény nem tilt, az nem büntethetö. Ezzel a nagy problémával került szembe mindkét bíróság. Erre most az a gyakorlati megoldás, hogy egy miniszter, a végrehajtó hatalom képviselöje interpretálja a törvényt, saját fantáziája szerint kiegészíti, tehát jogot alkot (15. oldal).
Az AB hasonlóan jár el, utólag sürgösen megalkotja a “foglyulejtett közönség” büntetöjogi fogalmát.
Itt felmerül a kérdés, hogy miért van egyátalán szükség a parlamentnek nevezett cirkuszra, ha az AB és Drazsé egyedül megoldanak mindent.
Tehát az AB utólag megalkotja a méretre szabott jogot, a 2. fokú bíróság pedig bizonyítás nélkül feltételezi annak a megsértéset. Ebböl aztán mindent le lehet vezetni.
A “foglyulejtett közönség” azért is abszurd, mert el lehet menni, a cigánynak is, lehet Bécsben cukrászdát nyitni (Flató nagy mondása). Akiknek meg 600 év is kevés a beilleszkedésre, az mehet vissza Indiába is. Senki nem tartja vissza, söt, még utiköltségre is gyüjtenénk.
07-27-2009, 04:37 PM #75
07-27-2009, 04:38 PM #76
Dr. Szabó Klára	Világhyné dr. Böcskei Terézia
08-19-2009, 03:21 PM #77
08-19-2009, 03:38 PM #78
http://barikad.hu/node/34632?honnan=Nemzeti_Hirhalo
2009-08-18 22:00 barikád.hu VezércikkFriss hírekKüldje el ismerősének!
(fotó: Kassab Adonis István)Több megyéből jelezték a gárdisták, hogy szabálysértési eljárás keretében történt kihallgatásukon, elég érdekes kérdéseket tettek fel nekik. Több esetben közölték a rendőrök velük, hogy itt az egész Kiss Róbert bebörtönzésére megy ki. Többeket még a mai kihallgatást követően ismételten behívtak a Gárda Főkapitánya ellen tanúskodni. Ma estére várjuk több bajtársunk beszámolóját az esetekről. Ezeket igyekszünk mihamarabb közzétenni - áll az Új Magyar Gárda által kiadott közleményben.
A beszámolókkal frissítve:
A mai napon, a Gyorkocsi utcában, xy rendőr felvette vallomásomat, "július 4-vel" kapcsolatban.
A kihallgatást vezető tiszt, előzékenyen felajánlotta a dohányzás lehetőségét, amivel nem éltem. Ezután első kérdésként elhangzott, hogy rokoni kapcsolatban állok-e Kiss Róberttel. Kérdésként elhangzottak még:
Fenti kérdések alapján, világosan látszik, hogy elsősorban Kiss Róbertre irányul a rendőrök figyelme, de bármely tisztséget viselő Gárdistára ugranak! Hangsúlyozottan érdeklődnek, a pénzügyek felől. Ki kap, mennyit kap?
Csak azért is: Szebb Jövőt!"
Itt a második beszámoló:
Részt vettem mint gárdista a július negyedikén és tizenegyedikén lévő rendezvényeken. Gárdistaként ültem a füvön és fogcsikorgatva néztem, ahogy társaimat ütik és megalázzák. Engem is elvittek és fogdába csuktak. Július 11-én büszkén vettem fel a mellényemet és tudtam, hogy nekem ezt, ez a hatalom nem fogja tolerálni. De én öntudatos állampolgár vagyok, és úgy gondoltam kell lenni annyi jogomnak, hogy ezt megtehessem. Mert esküt tettem és a bajtársaimnak is tartozom ezzel, de magamnak és a hazámnak is.
„ Szeretné ha a látnák az adatait a bírósági tárgyaláson?” Visszakérdeztem ki az aki a bíróságon láthatja vagy nem az én adataimat? Sorolta, hogy a bíróság a nyomozó hatóság és a végén megemlítette Kiss Róbert nevét. A Főkapitány? Hát már erre megy ki a játék? Nem a Gárda a lényeg hanem a Főkapitány személye? De ezt még csak magamba gondoltam.
„ Tagja-e a Magyar Gárda Egyesületnek vagy Mozgalomnak? Ha igen, mióta, visel e valamilyen rangot, tisztséget a Gárdán belül?”
„ Mit tud a Magyar Gárda Mozgalom szervezeti felépítéséről, vezetéséről?”
„Hol van a Magyar Gárda helyi központja és országos központja?”
„Milyen tevékenységeket végzett a Gárdán belül, milyen feladatokat hajtott végre, milyen rendezvényeken volt jelen?”
„ Fizet-e valamilyen tagdíjat? Ha igen, mekkora összegben, milyen gyakran, milyen számlára?”
„ Kapott-e valamilyen kifizetést a Magyar Gárdától?”
„ Vannak-e felettesei vagy beosztottai a Magyar Gárdán belül? Kik ők?”
„ Rendelkezik-e gárdista formaruhával? Ha igen, honnan szerezte be és mennyiért?”
„ Változott-e a Magyar Gárda szervezete, felépítése, vezetősége, tevékenysége a július 2-i ítéletet követően? Ha igen, milyen változásokat észlel?”
„ Volt-e 2009. július 04-e után rendezvény, melyet a Gárda szervezett.”
„ Mik az önök tervei arra az esetre, hogy ha a rendőrség a 2009. augusztus 22-re tervezett avatást nem engedélyezi?”
De még több kérdés is elhangzott. A végén, mert már több mint két órája bent ültem és fárasztó volt a kérdezősködés, elhangzottak provokatív kérdések is, pl: Milyen viszonyba vagyok Kiss Róberttel? Már ott tartottam, hogy megkérdezem, hogy ez milyen kérdés, de azt válaszoltam, hogy baráti. A következő kérdés az volt miért nevezem főkapitánynak? Erre már nehéz volt felelni. Nekünk Ő a Főkapitány, az elöljárónk. De azt válaszoltam, hogy emberségből és tiszteletből, ha arra kérnek, akkor akár fejedelemnek is szólíthatom, van ennek valami jelentősége?
Igen van! Mert akkor értettem meg, nem is érdekelték, miért nem távoztam a rendőri felszólításra, nem adtak nyomatékot mely tőrvényeket szegtem meg. Ez nem érdekelte a rendőrséget. Visszaemlékeztem a kihallgatás elejére, bíróság és Kiss Róbert!
A poszt, amit betöltök nem rang, hanem szolgálat - Interjú Kiss Róberttel, a Gárda új főkapitányával (frissítve)
Kiss Róbert kihallgatási jegyzőkönyve
Kiss Róbertnek, a Magyar Gárda Országos Főkapitányának levele az állományhoz
08-21-2009, 09:35 AM #79
http://www.fusz.hu/index.php?op=full&q=8713
Magyar Gárda közlemény
2009-08-20: Politika rovat
A Fővárosi Ítélőtábla ítéletének megfelelően az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 5. § alapján létrehozott, a feloszlatott Magyar Gárda Egyesület jogutódjának nem minősülő Új Magyar Gárda Mozgalom (Magyar Gárda) ünnepélyes eskütételére 2009. augusztus 22-én, szombaton, du. 3 órakor kerül sor magánterületen, a szentendrei Skanzen mellett (Sztaravodai utca).
Sajnos az ötvenes éveket idéző rendőrállam már a magántulajdon alkotmányos sérthetetlenségét és a magyar emberek ünnepléshez való jogát sem tartja tiszteletben: a mai napon a szentendrei rendőrség megkereste a terület tulajdonosát és bűncselekmény elkövetését előre vélelmezve kijelentette, hogy a magántulajdonba behatolva ott az ünnepélyes eskütételt fel fogják oszlatni.
A Magyar Gárda a szükséges jogi és biztonsági ellenlépéseket megteszi: a Nemzeti Jogvédő Szolgálat ügyvédei a helyszínen teljesítenek szolgálatot továbbá a Magyar Gárda biztonsági szolgálata a jogellenes hatósági lépések elkövetését a rendelkezésére álló eszközökkel megakadályozza.
Kérjük szimpatizánsainkat, hogy az avatás helyszínén minél nagyobb számban jelenjenek meg, ezt az eseményt pedig fénykép- és videófelvételekkel örökítsék meg az utókor (és az esetleges jogi eljárás) részére! A BKV-val érkezők számára a HÉV végállomásától ingyenes buszjáratok állnak az érdeklődők rendelkezésére.
08-23-2009, 01:54 AM #80
Thousands of people attended the Hungarian Guard swearing in ceremony and the Jobbik family picnic that was held on a private property, in the city of Szentendre. The pictures show what a friendly and elevating event it was, despite the fact that at some point during the celebration, the attack hounds of the regime invaded the property. Later on a constitutional expert said that the police action was unlawful.
Riot police surrounded the private property where new members of the Hungarian Guard swore in, in the morning. Police entered into the site and carried out identity checks. According to police sources, they start legal proceedings against the members of the Hungarian Guard.
http://www.hungarianambiance.com/200...ks-family.html

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság