text:
KŐHIDI ÁKOS A FÁJLCSERÉBEN RÉSZTVEVŐ FELHASZNÁLÓKKAL SZEMBENI IGÉNYÉRVÉNYESÍTÉS. Médiatudományi Intézet, Budapest, PDF
KŐHIDI ÁKOS A FÁJLCSERÉBEN RÉSZTVEVŐ FELHASZNÁLÓKKAL SZEMBENI IGÉNYÉRVÉNYESÍTÉS. Médiatudományi Intézet, Budapest, 2014.
Download "KŐHIDI ÁKOS A FÁJLCSERÉBEN RÉSZTVEVŐ FELHASZNÁLÓKKAL SZEMBENI IGÉNYÉRVÉNYESÍTÉS. Médiatudományi Intézet, Budapest, 2014."
1 KŐHIDI ÁKOS A FÁJLCSERÉBEN RÉSZTVEVŐ FELHASZNÁLÓKKAL SZEMBENI IGÉNYÉRVÉNYESÍTÉS Médiatudományi Intézet, Budapest,2 I. Bevezetés A fájlmegosztás (vagy köznapi elnevezéssel: fájlcsere) olyan folyamat, amelyben a felhasználók a saját gépük merevlemezén található tartalmakat elérhetővé teszik, és egyúttal a mások által elérhetővé tett tartalmakhoz férnek hozzá. 1 A fájlmegosztás kezdetekben jellemzően egyirányú folyamat volt, amely a kiszolgálófelhasználó (szerver-kliens) hierarchikus kapcsolatára épült, ebben az egyik elem szolgáltatta a tartalmat, a másik pedig elérhette azt. A fájlmegosztás egyik (és a jelenleg elterjedt megoldások közül legmodernebb), de nem egyetlen módja az ún. peer to peer (P2P), amely egy, a korábbi fájlmegosztási struktúrát mellőző kapcsolati mód. 2 A P2P olyan rendszer, amelyben a hálózat felhasználója kiszolgáló is egyben. A peer szó egyenrangú jelentése miatt a kifejezés mindenképpen találó, hiszen a hálózat egyenrangú felek spontán kommunikációjára épül. 3 A felhasználók közötti interakciók ilyen szövevényes hálójában könnyedén megvalósulhatnak olyan adatáramlások is, amelyeknek tárgya a szerzői jog által védett tartalmak továbbítása, amennyiben ezekhez a jogosultak nem adnak kifejezett engedélyt, úgy tömeges jogsértések valósulnak meg. A jogsértésekért és az ezekkel előidézett károkért való felelősséget alapvetően három fő csomóponton vizsgálhatjuk. Az első és talán leginkább kézenfekvő ilyen pont a felhasználók köre, ezt követi a közvetítők fogalmilag viszonylag szerteágazó halmaza, majd végül a legszűkebb keresztmetszet az internetszolgáltatók felelősségének és megelőző intézkedési és szűrési lehetőségeinek felvetése. Jelen tanulmány címéből eredően elsősorban a felhasználók felelősségének lehetséges megalapozását vizsgálja, beleértve ebbe azt az esetet is, amikor a felhasználó nem elsődleges szerzői jogi jogsértést (primary infringements) követ el (vagy legalábbis ennek bizonyítása nehézkes), mindössze lehetővé teszi más felhasználók jogsértését. A fájlmegosztási folyamat résztvevői felelősségének megalapozásához szükséges egy elsődleges jogsértő magatartás. (Ilyen értelemben a felhasználóktól különböző résztvevők 1 A fájlcsere és fájlmegosztás kifejezések gyakran használt fogalmak, azonban mindkettő pontatlan és félrevezető. (A polgári jogi nyelvezetet is szem előtt tartva a fájlmegosztás kifejezés mint a kisebbik rossz kevesebb téves asszociációhoz vezet.) Szó sincs ugyanis a védett műveket, illetve szomszédos jogi teljesítményeket tartalmazó fájlok cseréjéről, mivel az ilyen fájlok az azokat a többi felhasználó számára hozzáférhetővé tevő személyek számítógépén maradnak. (Vö.: LIEBOWITZ, Stan J.: File sharing: Creative destruction or just plain destruction. Journal of Law and Economics, XLIX., 2006: 4.) Csere esetén a műpéldányok száma nem változik, abban az esetben viszont, amire félrevezető módon a fájlcsere kifejezés utal, az érintett művek és teljesítmények óriási mértékű többszörözéséről, és az erre a célra való hozzáférhetővé tételéről, mint szerzői jogi szempontból releváns a művek és teljesítmények rendes felhasználása és a jogosultak jogos érdekei szempontjából fontos cselekményekről van szó. Ezért nem mosható össze ezzel az az eset, ha például valamely ismerősünknek kölcsönbe (pontosabban haszonkölcsönbe) adunk egy könyvet vagy CD lemezt. A csere kifejezés azért sem találó, mert nem történik sem egyirányú, sem kölcsönös tulajdonátruházás. Már csak azért sem, mert az adat nem minősül dolognak. Hasonló okokból szintén pontatlan a fájlok megosztására való utalás. A fájlcsere elnevezés a folyamat egészét tekintve képszerű kifejezés, viszont jogilag félrevezető, a fájlmegosztás pedig, amennyiben az a fájl hozzáférhetővé tételét kívánja kifejezni, azért félrevezető, mert kizárólag a folyamat egy részére koncentrál, elterelve a figyelmet annak dinamikus voltáról. (Bővebben lásd: SZJSZT 07/08/1. számú véleménye, 2.) 2 Emellett felvethetők még például a felhő-szolgáltatások, dedikált kereső alkalmazások, hyperlink szolgáltatások, stb. 3 A rendszer működésének jogszerűségével kapcsolatban gyakran elhangzó érv, hogy a P2P egy olyan architektúra, amely nem kizárólag jogellenes fájlmegosztásra használható (sőt a fájlmegosztás mellett számos további felhasználási módja is létezik), lehetőséget biztosít legális tartalmak megosztására is akár családtagok között, akár egy vállalaton belül. Ez azonban csak bizonyos fájlmegosztási módokra és programokra tűnik igaznak. Ugyanis például egy 2010-es ausztrál felmérés szerint a BitTorrent rendszerén megtalálható torrent fájlokból vett minták 89%-a nem jogtiszta tartalom letöltését tette lehetővé. Az Egyesült Államokban készült, a Limewire hálózattal kapcsolatban 2010-ben készült felmérés még ennél is megdöbbentőbb 98,8%-os eredményt mutat. Lásd: IFPI DMR A BitTorrentet használók felhasználási szokásaival kapcsolatos felmérést lásd: (FILBY 2007)3 jogsértése csak másodlagos lehet, utalva annak egyszersmind derivált jellegére.) Jóllehet az elsődleges és másodlagos jogsértések (primary and secondary infringements) ilyen értelmű normatív elkülönítése leginkább az USA-ban elfogadott, az Egyesült Királyság vonatkozó törvényének (az 1988-as Copyright, Designs and Patents Act, a továbbiakban CDPA) 2. fejezetéből is kitűnik az elkülönítés ( the acts restricted by copyright és secondary infringement of copyright ). Tehát a törvény különbséget tesz elsődleges (primary) és másodlagos (secondary) jogsértés között, úgy hogy a primary kifejezést expressis verbis nem használja. A másodlagos jogsértések azonban a brit jogban nem feltétlenül az USA jogában bevett, derivált jogsértésekre utalnak. 4 A felhasználókkal szembeni igényérvényesítés kezdetben főként az Egyesült Államokra volt jellemző. Az USA-ban többek között a Recording Industry Association of America (továbbiakban RIAA) próbálkozott polgári jogi igények érvényesítésével. Több mint keresetet adtak be magánszemélyek ellen 2003 óta, a legtöbb eljárás még folyamatban van. Az ítélettel zárult perek többségében a bíróság nagy összegű kártérítéseket állapított meg. 5 A felhasználók felelősségének megállapítására tett törekvéseket szintén jól példázza, hogy az International Federation of the Phonographic Industry (a továbbiakban: IFPI) több ezer eljárást indít évente szerte a világon. 6 Az igényérvényesítési láz pedig már Európát is elérte, ugyanis az fent említett eljárásokból ezernél is több európai userekkel szemben indult (ezek nagy része azonban egyezséggel végződött). 7 A pereknek azonban a vonatkozó kimutatások szerint nincs jelentős elrettentő hatása, ugyanis egyes felmérések szerint bizonyos országokban az érintett időszakban ténylegesen nőtt a letöltők száma. 8 A szerzői jogi érdekképviseleti szervek egyéni felhasználók elleni egységes fellépése még várat magára. Feltételezhető azonban, hogy a hosszú távú megoldást nem az ellenük indított tömeges perek fogják jelenteni, ez ugyanis a piac gazdasági logikája szempontjából meglehetősen kontraproduktív, továbbá a fájlmegosztást lehetővé tévő személyeket és szervezeteket perelni sokkal inkább költséghatékony megoldás több szempontból is (kevesebb eljárás, nagyobb végrehajtható kártérítési összegek). Ennek azonban hosszú távon lehetnek komoly társadalmi következményei, értve ez alatt például olyan, nehezen kiszámítható veszteségeket mint a jövőbeni innováció (legalábbis e területen történő) visszaesése. 9 4 Ehelyütt nevesíti ugyanis a CDPA a jogsértő másolat importálását, a jogsértő másolat megszerzését és annak árusítását, továbbá a jogsértő másolat készítését lehetővé tevő szolgáltatás nyújtását, valamint az engedély nélküli sugárzást. CDPA s Internetes fogyasztói blogokban terjedt olyan információ, amely szerint a RIAA internetes oldalt hozott létre, amelyben egy bizonyos összeg befizetése esetén a jogsértő személyek ügyeit nem vitték bíróság elé. A nehézséget ezekben az esetekben azonban nem a bizonyítás jelentette, sokkal inkább egy értelmezési kérdés. Ugyanis az USA szabályozása szerint a szerzői jogsértést a terjesztés (to distribute) jelenti. Vö.: 17 U.S.C s (3). Így kérdéses, hogy ha a művet elérhetővé teszik (to make available), ez megvalósítja-e a terjesztést. Lásd: (STERK 2011) 496. A bíróság előtt a legfőbb kérdés az volt, hogy önmagában a megosztás, annak bizonyítása nélkül, hogy letöltés is történt, elegendő-e a jogsértés megállapításához? Az ítéletek az adott tárgykörben nem tisztázták a kérdést, a bíróságok gyakorlata ingadozó, többségükből azonban az a következtetés vonható le, hogy a letöltés mindig jogsértő, a megosztás azonban, letöltés nélkül nem. Lásd: (STERK 2011) (CLARK 2009) Lásd bővebben: 8 (CLARK 2009) 214., Lásd továbbá egy májusi Egyesült Királyságban végzett felmérés eredményeit, amelyben kimutatták, hogy a felhasználók a következő 12 hónapban előreláthatóan 30%-al több tartalmat szándékoznak letölteni. Forrás: 9 Vö.: (LEMLEY és REESE, Reducing Digital Copyright Infringement Without Restricting Innovation 2004)4 A felhasználókkal szembeni igényérvényesítés valamiféle egységes, európai policyjáról egyelőre nem beszélhetünk. Sokak szerint az ACTA (Anti-Counterfeiting Trade Agreement) lett volna ebbe az irányba mutató kezdeményezés. Ez azonban önmagában tévhit, ugyanis az egyénekkel szembeni igényérvényesítést már a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelv (a továbbiakban: Jogérvényesítési irányelv) 10 is elősegítette azzal, hogy meghatározta az igényérvényesítés minimumszabályait. Példaként hozható az irányelv általános kötelezettségekről szóló 3. cikke, 11 vagy az irányelv 8. cikke, (ami alapján kérhető a nemzeti bíróságtól az adott szolgáltató kötelezése arra vonatkozóan, hogy adja ki a felhasználók adatait), vagy akár a kártérítésre és a költségek megtérítéséről rendelkező 13. cikke. 12 A következőkben a magyar, német és angol jog felhasználókkal szembeni igényérvényesítést lehetővé tevő rendelkezéseit és gyakorlatát vizsgálom, ám a közös jogi gyökerekre is tekintettel a német joggyakorlat elemzése ebből a szempontból némileg hangsúlyosabb lesz. Egyrészt azért, mert a német polgári jog kétségtelen hatást gyakorolt a magyarra, másrészt a kontinentális gyakorlatban talán Németországban lelhető fel a legtöbb, témánk szempontjából releváns döntés. Ahogy arra MEZEI az osztrák, és a magyar jog vizsgálata során utal, e két ország gyakorlatával kapcsolatban adatok híján nehéz megállapításokat tenni. 13 Saját kutatásaim is azt igazolták, hogy Magyarországon kártérítési felelősséget érintő polgári jogi ítéletekkel nem találkozhatunk. (Egyébiránt megjegyzendő, hogy a német pereket is több esetben a büntetőügyekben megállapított felelősségre és az ott beszerzett és megismert bizonyítékokra alapozzák.) MEZEI megállapításai szerint Európában inkább a masszív (10000 fájlnál többet megosztó) felhasználókkal szemben indulnak perek, 14 saját kutatásaim során azonban több olyan esettel is találkoztam, ahol alig néhány fájl megosztása miatt indítottak eljárást, és ezekben alacsonyabb kártérítési összegeket ítéltek meg. Vannak olyan országok, amelyek nem akarják azonban az USA, Németország vagy Anglia példáját követni, nem akarnak utat nyitni annak, hogy egyedi felhasználókkal szemben lehessen pereket indítani, egyes országokban pedig (mint például Hollandia 15 vagy Svájc) a letöltés beletartozik a törvényi kivételek körébe. Másrészről az InfoSoc-irányelv magáncélú 10 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 29.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről. Hivatalos Lap L 157/45, / A tagállamok rendelkeznek azon intézkedésekről, eljárásokról és jogorvoslatokról, amelyek az ezen irányelv által szabályozott szellemi tulajdonjogok érvényesítésének biztosításához szükségesek. Ezen intézkedéseknek, eljárásoknak és jogorvoslatoknak méltányosnak és igazságosnak kell lenniük, és nem lehetnek indokolatlanul bonyolultak és költségesek és nem eredményezhetnek ésszerűtlen határidőket és indokolatlan késedelmeket. Jogérvényesítési irányelv 3. cikk. 12 Eszerint: A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes bíróságok a sértett fél kérelmére elrendeljék, hogy a jogsértő, aki tudta, vagy kellő gondosság mellett tudnia kellett volna, hogy jogsértést valósít meg, a jogosult számára a jogsértés folytán elszenvedett tényleges kárnak megfelelő kártérítést fizessen. 13 (MEZEI, Digitális sampling és fájlcsere 2010) (MEZEI, Digitális sampling és fájlcsere 2010) uo, továbbá: (MEZEI, A fájlcsere dilemma. A perek lassúak, az internet gyors 2012) A puszta letöltéssel kapcsolatban (tehát amikor az nem jár együtt lehívásra hozzáférhetővé tétellel) 2004-ben egy holland bíróság megállapította, hogy nem jogsértő cselekmény. Forrás: (MAZZIOTTI 2008) 144. Továbbá Hollandiában épp a közelmúltban tettek kísérletet az ilyen jellegű letöltések jogellenességének megállapítására. Azonban az az érv kerekedett felül, hogy a letöltések ilyen jellegű korlátozása a szabad és nyílt internet ellen hatna, ezáltal meggátolná az információk szabad áramlását. Továbbá olyan aggodalmak is felmerültek, hogy ha a letöltés jogellenesnek minősülne a jogosultak az egyedi felhasználók ellen indítanának pereket. Forrás: 45 többszörözésre vonatkozó kitételének implementálása is diverz nemzeti szabályozásokat eredményezett, így a fájlmegosztás jogi minősítése országonként eltérő képet mutat. 16 II. A magáncélú másolatkészítés mint jogellenességet kizáró ok A kilencvenes években az internet elterjedésével alapvető szerzői jogi szabályokat kellett az új elektronikus környezetre interpretálni. Felmerült, hogy a klasszikusan materiális javak (birtokba vehető dolog) formájában megjelenő műpéldányokra épülő szabályanyaghoz képest új szabályokat kell-e meghatározni, vagy jogalkalmazói, esetleg törvényi analógia alkalmazása válik szükségessé? A választ a WIPO 1996-os szerzői jogi egyezményei adták meg, amelyek szerint az addigi szabályokat az új formára is alkalmazni kellett. 17 A problémakör egyik gyújtópontja így a magáncélú másolás megítélése, melynek jogpolitikai indoka egyrészt a magánszféra tiszteletben tartása, kompenzálva ezt a szerzőknek közvetve fizetendő méltányos jogdíjakkal. Az 1999-es magyar szerzői jogi törvény például differenciál a magáncélú és az egyéb kedvezményezetti kör számára biztosított, törvényi engedélyen alapuló többszörözési esetkörök között. Ennek egyik legfőbb oka az volt, hogy a magáncélú többszörözést a jogalkotó szűkebb normatív korlátok közé terelhesse, annak körét a megváltozott technológiai vívmányokra tekintettel precízebben meghatározhassa. 18 Továbbá a magyar szerzői jog kifejezetten elismeri a digitális formában elektronikus eszközön, valamint a számítógépes hálózaton átvitt művek anyagi formában való előállítását mint a többszörözés egyik lehetséges változatát. 19 Ehhez kapcsolódóan a törvény előírja, hogy a többszörözési engedély csak kifejezett kikötés esetén vonatkozik a fenti többszörözési módokra. 20 A magáncélú másolás kivételének legfrissebb, közösségi kereteit az InfoSoc-irányelv adja. Az irányelv 2. cikke a következőképpen határozza meg a többszörözés fogalmát. A tagállamok biztosítják a közvetett vagy közvetlen, ideiglenes vagy tartós, bármely eszközzel vagy formában, egészben vagy részben történő többszörözés engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos jogát A megfogalmazásból is kitűnik, hogy az irányelv nem tesz különbséget hagyományos értelemben vett és digitális többszörözés között. A szabályokat így egységesen, mindkét esetkörre alkalmazni kell. Fogalmi különbségtétel azonban megfigyelhető, ugyanis a preambulum 38. és 44. pontja megkülönbözteti az analóg és a digitális többszörözést. A 38. pont szerint: a digitális magáncélú többszörözés valószínűleg jóval nagyobb mértékben terjed el, és gazdasági jelentősége is nagyobb lesz. A digitális és az analóg magáncélú többszörözés közötti különbségeket ezért kellőképpen 16 A Tanács, a Parlament és a Gazdasági és Szociális Bizottság jelentés a 2001/29/EK irányelv alkalmazásáról, 4. Forrás: 17 WIPO Szerzői Jogi Szerződés (WCT 1996) 1. cikk (4) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: A Berni Egyezmény 9. cikke által szabályozott többszörözési jog és az általa megengedett kivételek teljes körben alkalmazandók a digitális környezetben is, különösen a művek digitális formában történő felhasználására. Valamely védelem alatt álló mű elektronikus hordozón történő, digitális formában megvalósuló tárolása a Berni Egyezmény 9. cikke értelmében vett többszörözésnek minősül. Lásd: WIPO Előadásokról és Hangfelvételekről szóló Szerződése (WPPT 1996) 7., 11., 16. cikkei. 18 (GYENGE, Szerzői jogi korlátozások és a szerzői jog emberi jogi háttere 2010) Szjt. 18. (2) bekezdése. 20 Szjt. 47. (2) bekezdése. 56 figyelembe kell venni, és bizonyos vonatkozásokban különbséget kell tenni köztük. Ezzel összhangban a 44. pont rögzíti: az irányelvben meghatározott kivételek és korlátozások tagállami szabályozásának tükröznie kell különösen azt a fokozott gazdasági hatást, amelyet e kivételek és korlátozások az új elektronikus környezetben előidézhetnek. Ennélfogva egyes kivételek és korlátozások terjedelmét a védelem alatt álló művek és más teljesítmények egyes újszerű felhasználásai tekintetében akár szűkebben is meg lehet határozni. A magáncélú másolás tagállamok által alkalmazható kivételének generális szabályát az irányelv 5. cikk (2) szakasz b) pontja rögzíti. Erre akkor van lehetőség, ha valamely hordozóra, természetes személy által magáncélra, kereskedelmi célt közvetlenül vagy közvetve sem szolgáló többszörözés történik, feltéve, hogy a jogosultak méltányos díjazásban részesülnek. Mivel a méltányos díjazás rendszere és az ellentételezési szabályok az Európai Unión belül diverz képet mutatnak, ezért a magáncélú többszörözés ilyen egységesítése egyesek szerint adott esetben negatívan befolyásolhatja a belső piac működését. 21 Ez cáfolható egyrészt azzal, hogy az engedélyköteles többszörözés alóli kivételek szabálya az irányelv keretein belül viszonylag rugalmas, azt a nemzeti szabályok tovább szigoríthatják. (Például az előállított másolatok számának meghatározásával, vagy amint azt később kifejtem, a jogszerű forrás követelményének különböző meghatározásaival.) Továbbá a méltányos díjigény meghatározásánál figyelembe kell venni az adott eset sajátos körülményeit, amit nyilvánvalóan befolyásol a pontos tagállami szabályozás, joggyakorlat és egyéb körülmények (így például a műszaki intézkedések alkalmazásának mértéke). 22 Így bár elképzelhető a belső piacra gyakorolt negatív hatás, de ez normatív szinten véleményem szerint nem küszöbölhető ki, mivel egységes díjfizetési rendszer csak a kivételek teljes egységesítésével lenne lehetséges, ami viszont szintúgy negatív hatást jelenthetne a belső piac működésére. Az előbbiekben említett magáncélú többszörözés további fogalmi szigorításának lehetőségét éppen a fájlmegosztás tömegessé válása indokolta. Ennek egyik lehetséges megoldása a jogszerű forrás követelményének előírása lehet, azaz hogy a többszöröző cselekménye csak akkor nem lépi túl a törvényi engedélyt, ha az alapul szolgáló műpéldányt jogszerű forrásból szerezte be. Ilyen előírást expressis verbis sem az InfoSoc-irányelv, sem más nemzetközi dokumentum nem tartalmaz. Az InfoSoc-irányelv 6. szakasz (4) bekezdése rendelkezik a jogszerű hozzáférés követelményéről, ez a járulékos vagy közbenső többszörözést értelmező 33. szakasszal összevetve, explicit módon alkalmas lehet a jogszerű forrás követelményének megalapozására. Ennél azonban kézenfekvőbb és dogmatikailag megalapozottabb megoldásnak bizonyult a Berni Uniós Egyezmény (továbbiakban: BUE) 9. cikk 2. bekezdésében található ún. háromlépcsős teszt -ből kiolvasni a jogszerű forrás követelményét. 23 A teszt első feltétele, hogy a törvényben meghatározott esetkör kivételes jellegű legyen, azaz csak különleges esetekre vonatkozzon, vagyis pontosan meghatározott és speciális törvényi engedélyen alapuló legyen (ez esetünkben valamilyen szabad felhasználási 21 (MILASSIN 2006) InfoSoc-irányelv, 35. preambulum-bekezdése : A kivételek vagy korlátozások egyes eseteiben a jogosultaknak méltányos díjazás jár, hogy ezáltal a védelemben részesülő műveik és egyéb teljesítményeik felhasználása ellenében megfelelő ellentételezésben részesüljenek. E méltányos díjazás formájának, részletszabályainak és lehetséges mértékének megállapításánál figyelembe kell venni minden egyes eset sajátos körülményeit 23 Bővebben lásd: SZJSZT 17/7 esetkör). Továbbá a szabad felhasználás gyakorlása ne ütközzön a mű rendes felhasználásába. 24 Harmadrészt pedig ne korlátozza ésszerűtlenül a jogosult törvényes érdekeit. A teszt harmadik lépcsőjéből egyesek szerint az is következik, hogy mindazon tagállamokban, ahol a jogalkotó a törvényi engedélyt megadta, ott valamilyen fair kompenzációról is rendelkeznie kell. 25 Az általam vizsgált országok közül csak a német jog vette át kifejezetten a jogszerű forrás követelményét. 26 (Franciaországban található még hasonló szabályozás, ott a másolat nem nyilvános elhelyezkedése a döntő szempont, így a jogszerű másolatkészítést csak az eredeti, tehát első felhasználó végezheti.) 27 A korábbi német szabályozás kapcsán is vitatott volt, hogy a művek magáncélú másolása csak akkor megengedett-e, ha mintaként egy jogszerűen előállított műpéldány szolgált. 28 Többen arra következtettek, hogy a P2P fájlmegosztás jogilag megengedett. Ezért a törvény 2003-as módosításával a jogszerű forrás követelménye expressis verbis bekerült a törvénybe. A szövegezés szerint, a magáncélú másolatkészítés akkor nem megengedhető, ha ehhez egy nyilvánvalóan jogellenesen előállított ( eine offensichtlich rechtswidrig hergestellte ) vagy ilyen módon a nyilvánosság számára elérhetővé tett ( öffentlich zugänglich gemachte ) műpéldányt használnak fel. A megfogalmazás azonban értelmezési kérdéseket vet fel. Mitől lesz valami nyilvánvalóan jogellenes? Egyesek szerint ez a lemezkiadó cégek phürroszi győzelmének tekinthető. 29 Mivel a konkrét megfogalmazás előtt a törvényszöveg jelenthette azt, hogy szükséges a jogszerű forrás, most viszont a szövegezés szerint csak akkor nem alkalmazható a magáncélú másolatkészítés törvényi engedélye, ha nyilvánvalóan jogellenes a műpéldány. Természetesen az is vitatható, hogy a P2P technológia eleve megalapozza-e a nyilvánvaló jogellenességet. A törvény 95b -a azonban mindezek mellett is erősen árnyalja, sőt korlátozza a magáncélú többszörözés lehetőségét. Ha ugyanis a jogosult technikai intézkedéseket (pl. másolásvédelmet) alkalmaz, akkor a szabad felhasználás előbbi esetköre kizárt, és így az 53. fogatlan tigrissé változik. 30 A magáncélú többszörözéssel kapcsolatban mennyiségi korlátot is felállított a bíróság, amely szerint ebbe legfeljebb (egy műből) 7 műpéldány előállítása férhet bele. 31 Az általam is osztott nézetek szerint a jogszerű forrás követelménye alapelvekből is levezethető. Így például a fraus omnia corrumpit (a csalárdság mindent érvénytelenít) elvéből. 32 Azaz, mivel a cselekmény alapja eleve egy jogsértés (hiszen a forrás nem jogszerű), 24 Lásd pl.: (LONTAI, és mtsai. 2006) (MAZZIOTTI 2008) UrhG 53. (1) bekezdés: Zulässig sind einzelne Vervielfältigungen eines Werkes durch eine natürliche Person zum privaten Gebrauch auf beliebigen Trägern, sofern sie weder unmittelbar noch mittelbar Erwerbszwecken dienen, soweit nicht zur Vervielfältigung eine offensichtlich rechtswidrig hergestellte oder öffentlich zugänglich gemachte Vorlage verwendet wird. 27 Franciaországban a jogszerű letöltést és a jogellenes megosztást szintén elválasztják egymástól. Több esetben úgy ítélték meg a francia bíróságok, hogy a letöltés (amit egyébként helyeselhetően a többszörözés fogalma alá soroltak) magáncélból történt, emiatt pedig a francia szerzői jogi törvény által biztosított kivétel alá esik. Más esetben azonban, ahol az illető P2P szoftver használatával végezte a letöltést (így automatikusan megosztás is történt), a bíróság úgy döntött, hogy a jogosultnak mind a többszörözéshez való joga, mind pedig a lehívásra hozzáférhetővé tétel joga sérült. A vonatkozó eseteket lásd: (MAZZIOTTI 2008) (HOEREN 2007) (HOEREN 2007) uo. 30 (HOEREN 2007) (GUTMAN 2003) (MAZZIOTTI 2008)8 így az ebből következő cselekmény sem lehet jogszerű. Bár a magyar szerzői jogi törvény nem írja elő kifejezetten a jogszerű forrás követelményét, ezt például a SZJSZT 17/2006. ügyszám alatti szakértői véleményében a háromlépcsős teszt -ből levezeti. A testület megjegyzi, hogy a jogellenes forrás megengedhetőségének elfogadása a háromlépcsős teszt első lépcsőfokán fennakadna, ugyanis a magáncélú többszörözés különleges voltát terjedelmileg az általánosság irányába tolná el. 33 Bár 2008-ban készült olyan törvényjavaslat, amely szerint ezt expressis verbis elő kellene írni, ilyen kifejezett tilalom végül nem vált a törvény részévé. A javaslat a többszöröző tudatállapotát tekintette döntő szempontnak, vagyis az volt mérvadó, hogy az illető tudott vagy elvárható magatartás tanúsítása mellett tudnia kellett volna a forrás nem jogszerű jellegéről. 34 A módosító javaslatokban megjelenő elsődleges ellenérv az volt, hogy az adott helyzetben elvárható magatartás esetről esetre történő mérlegelése aránytalan terhet róna az igazságszolgáltatásra. Teljesen egyetértek GYENGE álláspontjával, aki szerint ez a kifogás nyilvánvalóan nem megalapozott. 35 Az adott helyzetben elvárható magatartás elve és annak kártérítési jogi exculpációs lehetőségként történő meghatározása eddig is azt jelentette, hogy a generálklauzulát a bíróságnak legtöbbször a köznapi értelmezésen túlmutató szakmai szabályok, tudományos és technikai ismeretek szűrőjén át kell értelmeznie. Ha szakértő igénybevétele indokolt, ez nem jelent mást, mint a polgári peres eljárás normális működését, ahol a bíró a hiányzó szakértelem pótlására szakértőt vesz igénybe. Azonban a kérdés kártérítési felelősségi vonatkozásait vizsgálva megjegyzendő, hogy a fenti megoldás (azaz a jogszerűség tudati állapothoz kötése) tulajdonképpen a felróhatósági elem jogellenesség kritériumán belüli vizsgálatát követelte volna meg, ráadásul normatív alapon. E megoldás nem tekinthető szerencsésnek, még úgy sem, hogy a többszörözés jogszerűsége vagy jogellenessége feletti döntés nem kizárólag kártérítési, hanem díjigénnyel kapcsolatos kérdéseket is érint. Mivel mind a jogellenesség, mind pedig a felróhatóság vélelmezett, a vélelem pedig megdönthető, így a károkozónak mindkettővel kapcsolatban van lehetősége ellenbizonyításra. Azaz bizonyíthatja, hogy van jogellenességet kizáró ok, avagy exculpálhat annak bizonyításával, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Így tulajdonképpen arra jutunk, hogy a jogszerű forrás követelményének objektív meghatározása esetén, a polgári jog általános felelősségi szabályai szerint a károkozónak ugyancsak lenne lehetősége mentesülésre annak bizonyításával, hogy az okozott kár nem volt felróható. Ebben az esetben a bíróságnak ugyanúgy meg kellene határoznia az elvárható magatartás jelen esetben alkalmazandó mércéjét. Emiatt a jogszerű forrás követelményének objektív vagy szubjektív volta közötti vita tulajdonképpen a szerzői jogi jogellenességről és így a jogdíj igényről szólt, utóbbi meghatározása ugyanis a jogszerű többszörözésekre tekintettel történik. SZINGER és TÓTH véleménye szerint a szerzői jogi felelősség objektív természetű, annak megállapításához a jogsértő felhasználás tényén felül egyéb feltétel fennállta nem 33 Lásd még: (GYENGE, Rendkívüli dokumentációs értékek a YouTube-on, avagy gyűjthetők-e archívumokban illegális forrásból származó művek? 2007) Továbbá a magáncélú többszörözés kérdéseiről a P2P rendszerekben lásd: (MEZEI, Digitális sampling és fájlcsere 2010) (GYENGE, Szerzői jogi korlátozások és a szerzői jog emberi jogi háttere 2010) (GYENGE, Szerzői jogi korlátozások és a szerzői jog emberi jogi háttere 2010)9 szükséges. 36 Az állítás igaz, ha a szerzői jogi felelősséget és a szerzői jogi jogsértéssel összefüggő kártérítési felelősséget konzekvensen különtartjuk. A szerzői jogi jogkövetkezmények beállta ugyanis valóban nem függ felróhatóságtól (bár mint előbb ismertettem, a magáncélú többszörözésnél csaknem szubjektív elemek is determináns tényezővé váltak), a szerzői jogsértéshez kapcsolódó kártérítési felelősség azonban nem lesz objektív. Egyrészt maga a Szjt. hívja fel kártérítési kérdések esetén a Polgári Törvénykönyvben foglalt szabályokat, 37 másrészt más jogszabály sem rendel objektív felelősségi tényállást az adott esetekre. Lehetséges lenne persze a fokozott veszéllyel járó tevékenység körébe vonni bizonyos magatartásokat (lásd bővebben a 7.2. pontban kifejtetteket) vagy mindössze a felróhatóságon belül megemelni az elvárhatóság szintjét. (Utóbbi lehetőséget egyes országok alkalmazzák, ez azonban nem vezet objektív felelősséghez, legfeljebb a szubjektív felelősség objektivizálását veti fel.) 38 III. A felhasználókkal szemben alkalmazható szankciók Az egyénekkel szemben támasztott igények közül röviden meg kell említeni a jogsértő magatartás abbahagyására irányuló kérelmet, a jogsértő állapot megszüntetésére irányuló kérelmet és végül magát a kártérítési igényt. Ezek alkalmazására mindhárom -általam vizsgált országban (Egyesült Királyság, Németország, Magyarország) lehetőség van. 39 Természetesen a folyamat többi szereplőjével szemben is (esetükben azonban tipikusan ideiglenes intézkedést rendel el a bíróság). A jogsértés abbahagyásának elrendeléséhez a felróhatóságot nem kell bizonyítani. Németországban a bírósági jogérvényesítés előtt kötelező út az Abmahnung (megintés) intézménye, 40 amely egy, a jogosult vagy annak képviselője által küldött felszólítás, erre reagálva az adott személy aláírhatja az abbahagyási nyilatkozatot (strafbewehrte Unterlassungserklärung), amelyet meghatározott összegű kötbér biztosít. Így ha az illető ezután újra elköveti a jogsértést, akkor a további polgári jogi igények mellett a kötbért is meg kell fizetnie. Emellett más kötelezettségeket is keletkeztet, úgymint: különféle tájékoztatások, az ügyvédi költségek megfizetése. Így az abbahagyás mellett más jellegű kötelezettségeket is vállal az aláíró, mivel a nyilatkozat a költségekkel kapcsolatban egyfajta tartozáselismerő nyilatkozatként is funkcionál. Igaz a felszólított személynek a nyilatkozattal (Unterlassungs- und Verpflichtungserklärung) kapcsolatban viszonylag nagy mozgástere van, ugyanis nem köteles a kiküldött formát az előre meghatározott tartalommal aláírni. Ha azonban aláírja, egy esetleges későbbi jogsértéssel nemcsak egy abszolút szerkezetű (szerzői jogi) jogviszonyt, hanem egy relatív szerkezetű (kontraktuális kötelmi) jogviszonyt is megsért. Az abbahagyásra irányuló igény mindazokkal szemben előterjeszthető, akik magatartása az adekvát kauzalitás elvének megfelelően a jogsértéssel okozati összefüggést 36 (SZINGER és TÓTH 2004) 66., Szjt. 3. és 94. (2) bekezdései. 38 Vö.: (BLAIR és COTTER 2005) Szjt /B Polgári jogi jogkövetkezmények UrhG 97. Anspruch auf Unterlassung und Schadenersatz, CDPA s Rights and remedies of copyright owner. 40 UrhG 97a (1) Der Verletzte soll den Verletzer vor Einleitung eines gerichtlichen Verfahrens auf Unterlassung abmahnen und ihm Gelegenheit geben, den Streit durch Abgabe einer mit einer angemessenen Vertragsstrafe bewehrten Unterlassungsverpflichtung beizulegen. Soweit die Abmahnung berechtigt ist, kann der Ersatz der erforderlichen Aufwendungen verlangt werden. 910 mutat. 41 A német jogban lehetőség van arra is, hogy egy megfelelő összeg megfizetése ellenében az igénytől elálljon a jogosult és a jogsértő személy magatartása a jogszerű használat keretei között folytatódhasson tovább. 42 A jogsértő állapot megszüntetésére irányuló kérelem szintén nem függ a felróhatóságtól. Irányulhat a jogsértő állapot megszüntetésére, de a jogsértő műpéldányok (ultima ratio jelleggel történő) megsemmisítésére vagy átadására is. Digitális adathordozók esetében csak a végleges törlés követelhető, magának az adathordóznak a megsemmisítése értelemszerűen nem. 43 (Már amennyiben ez lehetséges, mert például újra nem írható CD vagy DVD lemezek esetében a törlés és újrahasznosítás technikailag kizárt.) 44 Mindhárom jogrendszerben lehetséges kártérítési igénnyel élni mind a vagyoni, mind pedig a személyi jogok megsértése esetén. IV. Célszerűségi megfontolások az igényérvényesítés körében Amint arra már utaltam, az egyénekkel szembeni tömeges igényérvényesítésről a három vizsgált ország közül Magyarországon egyelőre nem beszélhetünk. Németországban és Angliában azonban ez bevett gyakorlatnak mutatkozik. Az alábbiakban ennek okait igyekszem megvilágítani. Ahhoz, hogy megérthessük, miért indul jelentős számú per Németországban a felhasználókkal szemben, röviden vissza kell térnünk az Abmahnung intézményére. Ez, permegelőző funkcióját tekintve hasonlatos a magyar jogban ismert fizetési meghagyás intézményéhez. Kibocsátására azonban nem a közjegyzők jogosultak, hanem közvetlenül a jogaiban sértett fél (vagy annak képviselője) intézi a jogsértőhöz. (Több tehát, mint egy egyszerű felszólítás, de mindenképpen kevesebb, mint egy fizetési meghagyás vagy egy bírósági határozat.) Emellett a tartozáselismerés és az egyezség jegyeit is magán viseli. Amint már említettem a felszólításra reagálhat úgy a felszólított személy, hogy elismeri a felelősségét és kötbért (Vertragsstrafe) fizet, ellenkező esetben megnyílik a polgári per lehetősége. Mindegyik felszólításban közös, hogy valamilyen magatartásra reagál és az utolsó lépésnek tekinthető a bíróság előtti igényérvényesítést megelőzően. Az Abmahnung intézménye Németországban egyfajta visszaélési hullámot indított el. 45 Ennek kiváltó oka az lehetett, hogy ezzel a módszerrel a kártérítésnek megfelelő összeget a költségekbe bújtatták, ami a kártérítési követelés megalapozásával szemben sokkal könnyebb volt. 46 Mivel ha a követelést vitatják, a kártérítési igény megalapozásához bizonyítani kellene, hogy pontosan ki 41 (GUTMAN 2003) UrhG 101. (1) bekezdése, Vö.: Szjt. 94. (c) pontja. 43 (GUTMAN 2003) Az osztrák jog szerint az igény közvetlenül az adott dolog tulajdonosával szemben is előterjeszthető, a német jog szerint a jogsértő személy ellen is, aki magatartásával közrehatott az okozásban, kivéve értelemszerűen a megsemmisítésre irányuló igényt, mivel ennek érvényesítése csak a tulajdonossal szemben lehetséges. Itt utalnék rá, hogy az osztrák jog megoldása szerint némileg problémás a tárhelyszolgáltató oldalakkal szembeni igény érvényesíthetőség, mivel ők nem minősülnek sem tulajdonosnak, sem birtokosnak. Azonban GUTMAN szerint megengedhető a velük szembeni igényérvényesítés is, mivel tulajdonjogszerű hatalmat gyakorolnak a tárhelyek felett, és leginkább ők tudják a jogsértő állapotot megszüntetni. Lásd: (GUTMAN 2003) (NEIßE és HEINTSCH 2009) Lásd még: OLG Brandenburg O 110/08. 1011 követte el a jogsértést és milyen mértékű a kár. Így az adott felszólítással összefüggésben kiemelkedően magas ügyvédi díjakat számláztak a jogsértőknek. Mindezekre tekintettel 2008-ban módosították a német szerzői jogi törvény vonatkozó szakaszát, a megváltozott rendelkezések szerint az első figyelmeztetés ügyvédi költségei abban az esetben, ha a fájlcserélés nem éri el a kereskedelmi mértéket (geschäftlicher Verkehr) 100 eurót meghaladó mértékben nem követelhetőek. 47 A kereskedelmi mérték azonban újfent értelmezést igényelt, erre felhívható a törvény hasonló jelentésű (gewerbliches Ausmaß) fordulata, ez ugyanis elméleti kiindulópontként szolgálhat. 48 Mivel a fenti szabályozás egyfajta kettős mérce alkalmazását irányozza elő a fájlmegosztók között, így érdemes röviden vizsgálni, hogy határozza meg a bírói gyakorlat a kereskedelmi mértéket. Az UrhG vonatkozó a szerint a jogosult olyan harmadik személytől, aki nem működött közre a jogsértésben, felvilágosítást kérhet (Anspruch auf Auskunft) a tényleges használó személyével kapcsolatban, ha utóbbi kereskedelmi mértékben követett el jogsértést. Ezt akár a jogsértések száma, akár azok súlya alapján meg lehet állapítani. 49 De mindenképpen szükséges, hogy valamilyen gazdasági előny megszerzésére irányuljon a magatartás. Ezzel kizárhatók azok a végfelhasználók, akik jóhiszeműen jártak el. Például az a személy, aki olyan zeneszámot tölt le, amelyet legális úton csak ellentételezés fejében tehetne meg, nem minősül jóhiszeműnek. 50 A bíróságoknak tehát nem csupán a feltöltések számát kell nézni, hanem azt is, hogy milyen terjedelmű fájlokat oszt meg az illető (például egy egész mozifilmet, vagy zenei albumot). Továbbá azt is figyelembe kell venni a mérték vizsgálata során, hogy az adott jogsértésre hány további jogsértés alapul. 51 Emellett a bírósági gyakorlat szerint meg kell állapítani (véleményem szerint inkább vélelmezni) a kereskedelmi mértéket akkor is, ha az adott tartalmat közvetlenül annak első közzététele utána tették jogellenesen elérhetővé. 52 A kezdeti visszaélésektől eltekintve a felszólítások hatékonysága szignifikáns, egy 2011-es felmérés szerint Németországban a felhasználók 81%-a vélekedik úgy, hogy ha ő kapna figyelmeztetést, abbahagyná a jogsértő magatartást. 53 Angliában hasonló folyamatok mutathatók ki. Bár itt elsősorban a nagyobb mennyiségben megosztókat vették célba a jogosultakat által megbízott irodák. 54 A Davenport 47 UrhG 97a (2) Der Ersatz der erforderlichen Aufwendungen für die Inanspruchnahme anwaltlicher Dienstleistungen für die erstmalige Abmahnung beschränkt sich in einfach gelagerten Fällen mit einer nur unerheblichen Rechtsverletzung außerhalb des geschäftlichen Verkehrs auf 100 Euro. 48 A gewerbliches Ausmaß fogalmát az UrhG a hozta be, amely az IP címek kiadásáról rendelkezik. A bírósági gyakorlattal kapcsolatban lásd pl.: OLG Zweibrücken, W 184/08. Ebben az ítéletben egy még csak három hónapja a piacon lévő, ám nem túl jó piaci mutatókkal bíró számítógépes játék egyszeri le- és/vagy feltöltése esetében a bíróság megállapította, hogy ez nem meríti ki a kereskedelmi mértéket. (Különösen akkor, ha az adott programmal kapcsolatban ismeretes volt, hogy azt a gyártó nem látta el másolásvédelemmel, megkönnyítve így az illegális másolatok készítését). Ugyanis ehhez valamilyen gazdasági vagy kereskedelmi előny elérésének szándéka szükséges. Emellett a bíróság megállapította, hogy ennek meghatározása során, nem csak a jogsértések számát, hanem a jogsértések súlyát is figyelembe kell venni. 49 Das gewerbliche Ausmaß kann sich sowohl aus der Anzahl der Rechtsverletzungen als auch aus der Schwere der Rechtsverletzung ergeben. UrhG 101. (1) bekezdés. 50 LG Darmstadt, Qs 490/ OLG Köln W 182/ Dass eine Rechtsverletzung in gewerblichem Ausmaß jedenfalls dann vorliegt, wenn ein Musikalbum unmittelbar nach seiner Veröffentlichung widerrechtlich im Internet öffentlich zugänglich gemacht wird eine Rechtsverletzung "in gewerblichem Ausmaß" unter anderem dann vorliegen, wenn eine besonders umfangreiche Datei kurz nach ihrer Veröffentlichung im Internet angeboten wird. OLG Köln W 182/08. II. Abs IFPI DMR 2012 Key Facts and Figures, 3. 1112 Lyon ügyvédi iroda kezdte a tömeges felszólítási eljárásokat, ám a rossz sajtó miatt hamar felhagyott azokkal. Ezután az ACS:Law elnevezésű ügyvédi iroda foglalkozott egyénekkel szembeni igényérvényesítéssel, e tevékenységét 2009 óta látta el, több tízezer (!) figyelmeztető levelet küldtek ki 2010-ben. 55 A séma itt is hasonló volt mint Németországban, több ezer fontos jóvátétel megfizetése ellenében eltekintettek a bírósági eljárásoktól. 56 A cég végül 2011-ben, köszönhetően a tisztességtelen eljárási módszereinek, kénytelen volt felhagyni tevékenységével. Ugyanis túlzó követeléseik miatt (speculative invoicing) végül megbírságolták a céget, az alapítónak és egyik társának engedélyét pedig két évre felfüggesztették. 57 Az egyik, közelmúltban lezárult ügy tanulságai szerint azonban a korábbi gyakorlat, bár újabb szereplőkkel, de folytatódni látszik. 58 A Golden Eye (International) Ltd. és 13 másik felperes pornóipari vállalat adatközlésre kötelező végzés kibocsátását kérték a Telefonica UK Limited (O2) ellen, 59 mivel annak előfizetői állításuk szerint P2P alapú fájlmegosztó rendszereken keresztül szerzői jogi jogsértéseket követtek el. A Golden Eye és társai azért kívánták megszerezni az általuk azonosított IP címekhez tartozó személyes adatokat, hogy később felszólító leveleket küldhessenek ki, amelyben meghatározott elégtétel fizetése ellenében eltekintenek a későbbi igényérvényesítéstől. 60 A bíróság csak úgy hagyta jóvá a jövőre nézve a fenti gyakorlatot, hogy a kiküldendő leveleket ellenőrizni kívánta. 61 Az ügyben felvetett érvek arra engednek következtetni, hogy a felszólításokban meghatározott fix összegek vélhetően csökkenni fognak, mivel ezekkel kapcsolatban a bíróság kifejtette, hogy nem megalapozottak, megállapította továbbá, hogy az összeget egyénenként kell meghatározni és biztosítani kell továbbá az ellenbizonyítás lehetőségét, a biankó felszólításokat ezzel tulajdonképpen kizárva. 62 Végül az igényérvényesítéshez szükséges adatok szükségességét kell említenem, ugyanis ezek beszerzése illetve gyűjtése is akadályokba ütközhet. 63 Az adatok beszerzésének első állomása az IP címek (Internet Protocol Address) 64 gyűjtése, ez történhet különböző kém programokkal 65 vagy egyéb internetes szolgáltatásokkal, de egyes, megbízott cégek általi 54 Lásd pl.: Polydor Ltd & Ors v. Brown & Ors ( ) EWHC Forrás: 56 Több ízben felmerült, hogy az ACS:Law és a vele együttműködő ISP-k (például a British Telecom) megsértették az adatvédelmi jogszabályokat. Forrás: 57 Forrás: ( ) 58 Az ügyben körülbelül 9000 felhasználó IP címét azonosították, akik engedély nélkül jutottak hozzá pornográf tartalmakhoz. 59 Az ügy egyik érdekessége, hogy maga az O2 nem tagadta meg az adatközlést, ők ugyanis készséggel megállapodtak a felperesekkel abban, hogy nevenként és címenként 2.20 fontért és összességében 2,500 fontos (költségekre vonatkozó) biztosítékért kiadják a kért adatokat. Az ügybe azonban beavatkozóként belépett az előfizetők érdekeit képviselő Consumer Focus. Innentől pedig valójában a később kiküldendő felszólítások tartalma került az ügy középpontjába. A megjelölt követelések nagy része ugyanis valójában bújtatott kárigény volt, amelyet az irodák ügyvédi költségnek álcáztak. 60 A pornográf alkotásokkal kapcsolatos USA-ban is alkalmazott gyakorlat tehát Európában is ismert, vélhetően azért találják ezt praktikus eszköznek, mert a művek jellege miatt többen inkább befizetik a kért összegeket, minthogy felvállalják a pereskedést. 61 Forrás: Uo. 62 Az összeg meghatározásával kapcsolatban lásd az esettel kapcsolatos bírósági irat pontjait: 63 A üzemeltetői olyan oldalt hoztak létre, amelyen bárki megnézheti az általa, vagy mások által használt IP címhez tartozó letöltéseket. A rendszer azonban nem ad teljeskörű felvilágosítást, ugyanis a privát torrent trackerek adatáramlását nem tudja nyomon követni, továbbá a dinamikus IP címekhez tartozó letöltéseket nem listázza és deklaráltan csak tájékoztató jellegű. 64 Ez az adott számítógép egyedi hálózati azonosítója. 65 A Svájci Szövetségi Bíróság szeptember 8-ai döntésében jogellenesnek minősítette egy, az IP címeket gyűjtő szoftver alkalmazását. Ehhez hasonló programokat az Egyesült Államokban is használnak IP címek gyűjtésére, sőt a Francia 1213 gyűjtés sem ritka. Az összegyűjtött (és különféle bizonyítási eszközök révén a jogsértéssel összefüggésbe hozott) IP címek alapján az internetszolgáltatók beazonosíthatják az érintett felhasználót, így annak személyes adatai megállapíthatóvá válnak. Bár a szolgáltatókkal szembeni általános nyomon követési, kivizsgálási kötelezettség bevezetése kizárt, a 2000/31/EK irányelv 15. cikk (2) bekezdése lehetővé teszi a közigazgatási hatóságok irányába történő közlés kötelezettségét. (Mint a következőkben ismertetett jogesetekből kiderül, nem ellentétes továbbá az uniós joganyaggal olyan nemzeti szabályozás sem, amely a polgári peres eljárás megindítása érdekében ilyen jellegű adatok harmadik személyekkel való közlésének kötelezettségét írja elő. ) A német jogban a szükséges adatok beszerzésének alapvetően két hivatalos útja van. Az egyik egy ügyészségi adatkérés (staatsanwaltliche Auskunftsverlangen), a másik pedig egy bírósági határozaton alapuló adatkérés (Richterbeschluss). 66 Az Egyesült Királyságban a felhasználók adatainak kikérésével kapcsolatos, meghatározó jelentőségű precedens az es Norwich Pharmacal v. Customs and Excise Commissioners ügyben született döntés. Ebben a Lordok Háza megállapította, hogy aki, akárcsak vétlenül, de érintett a jogsértésben, köteles a sérelmet szenvedett fél részére információkat szolgáltatni a jogsértő személlyel kapcsolatban. A bíróság pedig eseti mérlegelés alapján dönt, hogy a kért információ kiadhatóe. A kapcsolódó brit ügyekben a bíróságok úgy ítélték meg, hogy az adatvédelmi szabályok olyanok, amelyeket törvényi felhatalmazás alapján bizonyos esetekben (tulajdonképpen a szükségességi arányossági teszt segítségével) áttörhetnek. 67 Indokolása miatt érdekességként megemlítendő a Római Kerületi Bíróság Techland and Peppermint Jam Records v. Wind Telecommunicazioni ügyben hozott 2007-es döntése. 68 Ebben a bíróság arra a megállapításra jutott, hogy csak kivételes körülmények fennforgása esetén van lehetősége beavatkozni a felhasználók magánszférájába és megismerni azok bizalmas közléseit. Ezeket a kivételes körülményeket pedig a 2002/58/EK (Elektronikus hírközlési adatvédelmi) irányelv 15. szakasz (1) bekezdése sorolja fel. E felsorolás pedig nem tartalmazza lehetőségként az egyének jogainak polgári peres úton való védelmét. A kollektív, csaknem ipari méretű adatgyűjtés azonban értelemszerűen adatvédelmi aggályokat is felvet. A francia adatvédelmi hivatal jelentése szerint a felhasználók P2P tevékenységének automatizált monitorozása nem engedhető meg abból a célból, hogy a megszerzett információkkal utóbb tömeges adatgyűjtést végezzenek, ez ugyanis alapjogi szempontból nem állná ki a szükségesség próbáját a kalózkodás elleni harcban 69 (A francia fokozatos válasz rendszerének kiépítése során a jogalkotó ezt a véleményt nem vette figyelembe.) 2005-ben Hollandiában a BREIN Foundation and others v. UPC Nederland BV ügyben a bíróság úgy döntött, hogy az internetszolgáltatók nem adhatják ki az információkat Adatvédelmi Hatóság (CNIL) felhatalmazott négy társaságot az IP címek gyűjtésére, amelyeket utóbb speciális közigazgatási eljárásokban lehet felhasználni. Forrás: Az adatgyűjtő alkalmazások sokszor fals pozitív eredményekre vezetnek. Lásd pl.: 66 (NEIßE és HEINTSCH 2009) (CLARK 2009) Az eset főbb megállapításait lásd: (MAZZIOTTI 2008) (CLARK 2009)14 oly módon, hogy a kérelmet egy IP címeket tömegesen gyűjtő jogkezelő cég terjesztette elő. 70 (Az elutasítás indoka érdekes volt, ugyanis az adatok kiadása az utrechti bíróság szerint társadalmi kötelezettséget sértett volna a szolgáltató részéről.) Később a holland Legfelsőbb Bíróság helybenhagyta a BREIN ügyben hozott alsóbb fokú döntést, meghatározva a vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatos négylépcsős tesztet. 71 Az adatok kiadása a következő feltételek szerint lehetséges. 1) Szükséges, hogy az információ minden bizonnyal ártalmas és jogellenes legyen (értve ez alatt, hogy valamilyen jogsértéssel összefüggésbe lehessen hozni). 2) Valamely harmadik személynek jogos érdeke fűződjön az információ kiadásához. 3) Megállapítható legyen, hogy a sérelmet szenvedett fél számára nem áll rendelkezésre egyéb eszköz az információ megszerzésére. 4) A kérdéses érdekeket (tehát az adatokat kérő személy, a szolgáltató, valamint az oldalüzemeltető érdekeit) össze kell mérni és ezek közül az adatokat kérő személy érdekeinek kell dominálni ahhoz, hogy az adatok kiadhatóak legyenek. 72 Európa-szerte jellemző továbbá, hogy a jogosultak büntetőeljárások kezdeményezésével igyekeznek megszerezni a szükséges adatokat azért, hogy utóbb polgári peres eljárást indíthassanak, ez egyrészt egyszerűbb, másrészt a büntetőeljárások könnyebben veszik az adatvédelmi szabályokkal való konkurálás okozta akadályokat, továbbá tulajdonképpen ingyenes eszköznek tekinthetőek. 73 Egyes nemzeti döntések exemplifikatív említése után szükséges a közösségi szinten hozott döntéseket is vizsgálni. A szolgáltató által kiadható adatok körét jelentős mértékben korlátozta az Európai Bíróság Promusicae v. Telefónia de Espana ügyben január 29. napján hozott ítélete. 74 Az ügy alapját jelentő jogvitában a spanyol távközlési cég nem volt hajlandó teljesíteni a Promusicae elnevezésű jogkezelő szervezet adatigénylési kérelmét, amely a távközlési cég egyes felhasználóinak személyes- és felhasználással kapcsolatos adataira vonatkozott. Az Európai Bíróság rögzítette, hogy a fájlcserélő rendszereken elkövetett szerzői jogsértések esetén az internetszolgáltató nem köteles kiadni igényérvényesítés céljából azon személyek IP címét, internetre való csatlakozásuk napját és időpontját, akiknek internethozzáférést biztosít. Az Európai Bíróság a hivatkozott előzetes döntéshozatali eljárás keretében részletesen vizsgálta az adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó európai uniós normákat, és arra a következtetésre jutott, hogy azok alapján nem kötelező a tagállamok számára, hogy a szerzői jog hatékony védelmének biztosítása céljából előírják a személyes adatok közlésének kötelezettségét. Tehát ilyen jellegű közösségi kötelezettség nincs, azonban egy későbbi, az LSG GmbH v. Tele2 esetben hozott végzésében a Bíróság finomította korábbi döntését. 75 Az LSG osztrák 70 Lásd: BREIN Foundation and others v. UPC Nederland BV (SCHLESINGER 2009) 218. Az ügyben azt - a tulajdonképpen bizonyítási kérdést is kiemelte a bíróság, hogy a jogkezelő által alkalmazott MediaSentry nevezetű program nem volt elég kifinomult a felhasználók személyének és jogsértéseinek korrekt meghatározásához. A MediaSentry alkalmazásának problémáival kapcsolatban lásd: (BRIDY 2009) (CLARK 2009) A holland döntés azért is jelentős, mert kifejtette, hogy az internetszolgáltató tevékenységével együtt jár egyfajta gondossági kötelezettség Tehát az Elker-irányelv nem jelent teljes immunitást az ISP-k számára. 73 Lásd bővebben: 74 Az Bíróság január 29-ei, C-275/06. számú, Productores de Música de Espana (Promusicae) v. Telefónica de Espana SAU közötti ügyben hozott ítélete. 75 A Bíróság február 19-ei, C-557/07. számú, LSG-Gesellschaft zur Wahrnehmung von Leistungsschutzrechten GmbH vs. Tele2 Telecommunication GmbH közötti ügyben hozott végzése. Lásd még: (FALUDI és GYENGE, A fájlmegosztás - 1415 közös jogkezelőként egyes felhasználók azonosítását kérte a Tele2 internetszolgáltatótól. A szolgáltató a kérést megtagadta arra hivatkozással, hogy nem minősül közvetítő szolgáltatónak, 76 továbbá érvelése szerint a szerzői jogi tájékoztatásra vonatkozó jog és a személyes adatok tárolására és továbbítására vonatkozó adatvédelmi korlátok közötti feszültséget a közösségi irányelvek az adatvédelem javára oldották fel. 77 Az Európai Bíróság megállapította, hogy nem ellentétes a közösség vonatkozó adatvédelmi szabályaival, 78 hogy az adott tagállam ilyen kötelezettség megállapítását lehetővé tegye. Az ezzel kapcsolatos szabályok meghatározása során azonban a vonatkozó irányelvek átültetését és értelmezését úgy kell elvégezni, hogy az alapvető jogok egyensúlya biztosíttassék. Megjegyzendő, hogy az Európai Bíróság az internetszolgáltatók általános szűrési kötelezettségének megengedhetőségét vizsgáló Sabam vs. Tiscali (Scarlet) ügyben hozott 2011-es döntésében a felhasználók IP címeit védett személyes adatokként határozta meg, mivel azok lehetővé teszik az említett felhasználók pontos azonosítását. 79 A döntés azonban az IP címek fenti esetekben meghatározott kiadhatóságát nem érinti, az IP címek személyes adat jellege mindössze az adott ügyben az általános és előzetes monitorozási kötelezettség egyik akadályát képezte. A legutóbbi ezzel kapcsolatos döntés, az Európai Bíróságnak a svéd Bonnier Audio AB és társai v. Perfect Communication Sweden AB közötti ügyben hozott 2012-es ítélete. 80 Ebben a több jogkezelőt tömörítő Antipiratbyrån csoport azt kérte az ephone elnevezésű internetszolgáltatótól, hogy végezze el egyes felhasználók azonosítását. Az elsőfokú bíróság adatközlésre kötelező végzését az ephone megtámadta. Az ügy egészen a svéd Legfelsőbb Bíróságig jutott, amely előzetes döntéshozatali kérelemmel fordult az Európai Bírósághoz. A kérdés arra irányult, kötelezheti-e a nemzeti bíróság az ISP-ket arra, hogy a jogkezelők által megjelölt, szerzői jogi jogsértésekkel összefüggésbe hozott felhasználók személyes adatait kiadják. A bíróság a vonatkozó irányelvek rendelkezéseit és a svéd szerzői jogi törvényt (amely az adatközlésre kötelezést megengedte, összhangban a Jogérvényesítési irányelv 8. cikkével) vetette össze. A kérdést előterjesztő bíróság álláspontja szerint a Promusicae ügyben 2008-ban hozott ítélet, valamint az LSG v. Tele2 ügyben hozott 2009-es végzés ellenére kétségek merültek fel abban a tekintetben, hogy az uniós joggal ellentétes-e a nemzeti szerzői jogról szóló törvény vonatkozó szakaszának alkalmazása. A nóvumot az jelentette, hogy a két korábbi ügyben még nem hivatkoztak a közben megalkotott 2006/24/EK irányelvre. 81 Az ügy érdekességét tovább növelte az a tény, hogy az érintett tagállam még nem implementálta az irányelvet, annak ellenére, hogy a nemzeti jogba való átültetésre nyitva álló határidő lejárt. A bíróság rámutatott, hogy a nemzeti jogszabálynak és az irányelvnek hazai és uniós szemmel 2011) A szerzők megállapítják, hogy az adatvédelmi szempontok alkalmazása attól függően alakul, hogy a felhasználók tevékenységét a magánközlés fogalmi körébe vonjuk-e. Ha ezt nem tesszük, akkor megállapítható a felhasználók tartalomszolgáltatói minősége. 76 A nemzeti bíróságok megállapították, hogy a Tele2 az öurhg 81. cikke értelmében közvetítő szolgáltatónak minősül. 77 Lásd: az ítélet 20. pontja /58/EK irányelv 15. cikk első bekezdése. 79 Az Európai Bíróság november 24-ei ítélete a C 70/10. számú, Sabam vs. Tiscali (Scarlet) ügyben, 51. pont. Az üggyel bővebben az internetszolgáltató felelősségét tárgyaló VI. részben foglalkozom. 80 Az Európai Bíróság április 19-ei, C-461/10. számú, svéd Bonnier Audio AB és társai vs. Perfect Communication Sweden AB közötti ügyben hozott döntése /24/EK irányelv a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról 1516 különbözőek a céljai. Ugyanis előbbi a polgári eljárás keretében történő adattovábbításra vonatkozik, míg utóbbi a büntetőeljárással összefüggő adatmegőrzési kötelezettségekre. Emiatt nincs jelentősége annak, hogy az adott tagállam nem ültette át az irányelv rendelkezéseit. Így a bíróság fenntartotta a Promusicae ügyben tett és LSG ügyben kiegészített megállapításait. Mivel az eljárást a svéd ISP indította (egész pontosan a bíróság adatközlésre kötelező végzését támadta meg), így még nyitott kérdés, hogy a jogkezelők a megszerzett adatok birtokában valóban indítottak-e polgári peres eljárást. Az mindenesetre biztos, hogy az IFPI által is üdvözölt döntés tovább erősítette a közös jogkezelők érdekérvényesítési lehetőségeit. 82 Összességében megállapítható, hogy az egyéni felhasználók felelőssége a legtöbb ország jogrendszerében könnyen megalapozható lenne, hiszen a szerzői jogi megítélés viszonylag egységes, köszönhetően a nemzetközi egyezményeknek. A problémát inkább a kártérítés mértékének meghatározása körüli elméleti és gyakorlati problémák, a bizonyítás nehézségeinek és a polgári perek elhúzódásának együttese tényezője adja, amelyek az egyénekkel szembeni igényérvényesítés gátját jelenthetik. Vélhetően mindezek miatt ennyire közkedvelt az eredetileg permegelőző funkciót betöltő felszólítások szélesebb igényérvényesítő funkciója. Ennek ellenére továbbra is az tűnik valószínűnek, hogy a jövő útját nem az egyéni felhasználókkal szemben indított perek jelenthetik, ugyanis ha a szerzők tényleges anyagi veszteségét legalább részben leképező kártérítési összegeket ítélnek meg a bíróságok, ezeket a felhasználók egész egyszerűen nem tudják megfizetni, továbbá a jogkezelők fenyegetése hosszú távon nem teremt egészséges piaci légkört, ennek üzenete pedig akár tudatos ellenállásra is késztetheti a felhasználókat. V. A nem elsődleges jogsértést elkövető felhasználók felelőssége A következőkben a német Störerhaftung (a háborító személy felelőssége) fogalmát vizsgálom, főként azért mert ennek kapcsán egy klasszikus polgári jogi (dologi jogi) intézmény kreatív alkalmazásával találkozhatunk, 83 amely adott esetben felelősségegységesítést is lehetővé tehetne. Széles körben alkalmazzák a német bíróságok e felelősségi alakzatot azoknál az interneten történő szerzői jogi jogsértéseknél, amelyeknél a konkrét jogsértő más személy internetkapcsolatát veszi igénybe. A Störerhaftung tehát valamely jogsértő harmadik személy magatartásáért való felelősség, amelynek alapja bizonyos ellenőrzési kötelezettségek megszegése. 84 A Störerhaftung alkalmazása a szerzői jogi jogsértések esetén nem törvényi analógián alapul, a jogalkalmazás felhasználta a korábban már versenyjogi jogsértések esetén szintén analóg módon alkalmazott felelősséget a szerző vagyoni érdekeinek védelmére, kiegészítve azt a harmadik személyeket terhelő ellenőrzési kötelezettséggel. 85 Az ellenőrzési kötelezettség 82 Lásd: 83 Egyébiránt ezt a felelősséget internetes közegben először az internetes piacterekkel összefüggésben alkalmazta a német judikatúra, kifejtve azok szűrési kötelezettségét. Lásd: BGH, I. ZR 304/ Vitatható azonban, hogy a más személy magatartásával összefüggő háborítói felelősség másért való felelősség lesz-e, ugyanis a bekövetkezett károkért a Störer ezen az alapon nem felelhet, így kártérítési szempontból a derivatív jelleg nem érvényesül. A másért való felelősséggel kapcsolatban lásd: (FÖLDI 2004) Lásd pl.: BGH, I ZR 251/99 1617 kimutatása a tényállás vizsgálatakor szükséges, ellenkező esetben olyan vélelemre lenne szükség, amely szerint a harmadik személynek általános ellenőrzési kötelezettsége van. A felelősség megállapításához szükséges, hogy a háborító valamilyen módon a közvetlen jogsértő személy cselekményében akaratlagosan és az adekvát kauzalitás szerint megalapozottan ( willentlich und adäquat kausal ) részt vegyen. 86 Ez magában foglalja a közreműködést és a támogatást is. Lényeges, hogy a háborítónak legyen jogilag értékelhető lehetősége a jogsértő cselekmény megakadályozására. A felróhatóság nem feltétel, mivel objektív alapú kötelezettségről van szó. A willentlich elemet külső körülmények vizsgálatából vezetik vissza, az nem az okozott kárral kapcsolatos tudati viszonyulást jelöli. Ebből az is következik, hogy a közvetlen jogsértő és a háborító cselekménye nem lesz közös okozás. A két felelősség ugyanis olyan értelemben független egymástól, hogy a tényleges jogsértő (teljes) felelősségre vonása esetén is elvileg felvethető a háborító felelőssége. Németországban a legtöbb Störerhaftungra alapozott eset a vezeték nélküli helyi hálózat (WLAN) üzemeltetőinek felelősségével kapcsolatban merül fel. A vizsgált esetekben az üzemeltetett hálózat magánhálózat (például egy otthoni hálózat), tehát nem egy bárki által hozzáférhető, szabad hozzákapcsolódást lehetővé tevő hálózat (például egy szálloda esetében). Az ilyen magánhálózatok mára kétségtelenül elterjedtek és nélkülözhetetlenné váltak. Lényegük éppen a drót nélküli (wireless) jellegükből adódik, amely lehetővé teszi, hogy több gép akár egy időben és egyszerre több helyről a hálózat fizikai hatókörén belül szabadon kapcsolódhasson az internethez a hálózat létrehozójának (és egyben üzemeltetőjének) internethozzáférésén keresztül. A kapcsolódó jogi kérdések máig vitatottak. A fő kérdést az jelenti, hogy felelhet-e, és ha igen, mi alapján a WLAN üzemeltetője akkor, ha a jogsértést az ő hálózatán keresztül követték el. A probléma hátterét az a technikai megoldás adja, hogy az internetszolgáltatóval csak a hálózat üzemeltetője (mint előfizető) kerül szerződéses kapcsolatba, a külvilág számára követhető módon csak az ő adatai jelennek meg, hiszen az ő IP címe lesz beazonosítható. Elvárható-e a hálózat titkosítása, vagy annak különböző számítástechnikai módszerekkel történő megakadályozása, hogy a magánhálózathoz más (illetéktelen) személyek szabadon csatlakozhassanak? Ha igen, akkor fennáll-e a felelősség abban az esetben is, ha az előfizető megtett mindent, ami az adott helyzetben általában elvárható, azaz titkosította a hálózatot a tudomány és technika állása szerinti intézkedéseket megtéve, azonban azokat kijátszva valaki mégis az ő internetszolgáltatását vette igénybe és szerzői jogi jogsértéséket követett el? Milyen alapokon nyugszik és mennyire objektív a felelősség? Megjegyzendő, hogy Magyarországon a vizsgált kérdésre egyelőre nincs joggyakorlat. (Az Szjt. szerint a jogsértés vagy az azzal közvetlenül fenyegető cselekmények abbahagyását" attól is lehet követelni, akinek szolgáltatását a jogsértés elkövetéséhez igénybe vették".) 87 E szakasz alkalmazása ebben a körben is lehetséges lenne. A kérdéssel a Bundesgerichtshof is foglalkozott a 2010-es Sommer unseres Lebens ügyben. 88 A német Szövetségi Legfelsőbb Bíróság megállapításai szerint, a nem megfelelően biztosított (vagyis védett) WLAN üzemeltetője felelős az ezen a hálózaton elkövetett szerzői 86 (HARTMANN 2009) Szjt. 94. (3) bekezdése. 88 BGH, I ZR 121/08. 1718 jogi jogsértések által okozott kárért. Az adott ügyben a felperes szerzői jogosultja volt a Sommer unseres Lebens című zeneműnek, amelyet internetes fájlmegosztó rendszerben tettek lehívásra hozzáférhetővé. Az alperes személy azonban a kérdéses időpontban (tehát amikor az IP címét a jogsértés elkövetésével kapcsolatban beazonosították) éppen szabadságon volt. A bíróság így kifejtette, hogy az alperesnek sem okozói (Täter), sem pedig közrehatói (Teilnehmer) felelőssége nem állt fenn. Azonban, minthogy ő az előfizető, vagyis a csatlakozási pont birtokosa (Anschlussinhaber), így az ő kötelezettsége megbizonyosodni arról, hogy hálózata az erre alkalmas biztonsági megoldások által védett-e. Vagyis neki kell arról gondoskodni, hogy ehhez jogosulatlan személyek ne férhessenek hozzá és ne kövessenek el ennek segítségével szerzői jogi jogsértéseket. Az azonban nem várható el a WLAN üzemeltető magánszemélytől, hogy a hálózat biztonságát folyamatosan a technika mindenkori állásához igazítsa és ennek érdekében újabb és újabb anyagi kiadásokat eszközöljön. Az ő felelőssége tehát annyi, hogy az üzemeltetéshez szükséges berendezés (router) 89 telepítésekor a piacon szokásos (tehát az adott helyzetben általában elvárható) védelmet biztosítsa a hálózat számára. Ezt a kérdéses esetben az alperes megsértette, mivel elmulasztott megadni egy személyes jellegű, megfelelően hosszú és biztonságos kódot. Azzal kapcsolatban, hogy ennek megadása elvárható-e, a bíróság kifejtette, hogy ez már 2006 óta szokásosnak tekinthető és elvárható az átlagos tudással bíró egyéni felhasználóktól is. Ez továbbá nem okoz többletköltséget, és egyúttal az ilyen hálózatokat üzemeltető felhasználók jól felfogott érdekét is szolgálja. A bíróság a felelősséget jelen esetben a Störerhaftungra alapította. Ez azonban kártérítési kötelezettséget nem keletkeztetett, mivel egyrészt közvetlen okozás nem történt az alperes részéről, másrészt a közrehatói felelősség sem állt meg, mivel a bíróság szerint hiányzott a jogsértésre irányuló szándék. Így az alperes csak a zavarás abbahagyására és a költségek megtérítésére volt kötelezhető. Az elvárható magatartással kapcsolatos nagyon érdekes megállapításokat tartalmaz az osztrák Szövetségi Legfelsőbb Bíróság egyik döntése. 90 Ebben egy kiskorú (17 éves) lány apját perelték be azért, mert a lány zeneszámokat kínált fel a LimeWire elnevezésű P2P kliensen keresztül, mindezt az apja tudta nélkül. (Egész pontosan abban az időpontban, amikor az IP cím az adott felhasználóhoz tartozott szám szerint 1828 fájlt, ezek közül 1627 zeneszámot kínáltak fel letöltésre.) A közös jogkezelő a jogsértő magatartás abbahagyását és kártérítést követelte az apától. A bíróság azzal támasztotta alá a szülő mentesülését, hogy a szülők körében (nyilván az életkorra célozva) nem általánosan ismert az ilyen jellegű programok használata, így az sem várható el tőlük, hogy ezeket felismerjék és letöröljék. Az indokolás lényegi eleme tehát az volt, hogy az internetes fájlcserélő hálózatok működésének ismerete általában nem várható el a felnőtt személyektől. Az alperesnek nem kellett tudnia arról, hogy a fájlok honnan származtak (bár ez a fájlok nagy mennyisége miatt furcsa indok), továbbá nem volt olyan jogi kötelezettsége, hogy a lánya internetes ténykedését felügyelje. (A bíróság által kifejtett indokok némiképp emlékeztetnek a kiskorú vétőképtelenségének tudati állapot mentén történő megokolására, mintha csak annak idősebbekre vetített, inverze lenne.) A releváns bírói gyakorlatot vizsgálva megfigyelhető, hogy van egyfajta (nem törvényen alapuló) megdönthető vélelem, amely szerint: akihez a lehívásra hozzáférhetővé 89 A hálózaton történő adatáramlást biztosítő (ún. útválasztó) eszköz. 90 OGH Österreich Ob 194/07v. 1819 tétel időpontjában az IP cím tartozik, azt a személyt közvetlen okozónak kell tekinteni. Ha e vélelmet meg tudja dönteni, akkor még mindig felelhet a Störerhaftung alapján. A megdöntéshez azonban nem szükséges kétséget kizáró bizonyítás, mindössze a feltevés kétségbevonása. Ennek oka, hogy ez a vélelem nem normatív alapú, sokkal inkább egyfajta ténybeli vélelem (tatsächliche Vermutung, praesumptio homini vel facti), 91 amely esetén véleményem szerint a vélelmet megalapozó tények kétségbevonásával nem a vélelem dől meg, hanem a vélelem alapja válik kétségessé. Az előfizető felelősségét vélelmezte a bíróság például abban az esetben is, ahol egy pornófilm internetes fájlcserélő rendszeren történő megosztása miatt 1000 eurós kártérítést állapítottak meg. 92 Eszerint az a személy, akihez lehívásra hozzáférhetővé tétel időpontjában az IP cím tartozott, ellenkező bizonyításig úgy tekintendő, mintha ő követte volna el a jogsértést. Ugyanilyen ténybeli vélelemmel foglalkozott az LG Köln is. 93 Az ügy specifikumát és a vélelem alkalmazhatósági kérdését az jelentette, hogy az internet-előfizetés két személyhez tartozott. A bíróság kifejtette, hogy a vélelmet minden olyan körülmény lerontja, amelyből az állapítható meg, hogy valaki másnak is volt hozzáférése az internetkapcsolathoz (különösképpen, ha ezekkel kapcsolatban Täterschaft merül fel), így az adott esetben sem lehetett a vélelmet alkalmazni. A vezeték nélküli hálózatokat üzemeltető előfizető (Anschlussinhaber) felelőssége először nem a Szövetségi Legfelsőbb Bíróság 2010-es Sommer unseres Lebens esetben merült fel, ugyanis több tartományi bíróság is foglalkozott a kérdéssel számos esetben megalapozva a felelősséget, 94 más esetekben azonban elvetve azt. 95 Az ítélkezési gyakorlat tehát rendkívül színes képet mutat. Az alperesi oldal legtipikusabb hivatkozása, amellyel a vélelem alapját kétségbe kívánja vonni, hogy az adott háztartásban többen élnek együtt és nem lehet megállapítani, pontosan ki követte el a jogsértést. 96 (A konkrét jogsértő kilétének bizonyítása pedig a károsult kötelezettsége lenne.) Egyes esetekben a bíróság valóban kifejtette ugyanis, hogy egyrészt nem lehet megállapítani, hogy a család tagjai közül pontosan ki töltötte le a szerzői jogi oltalom alá eső anyagot. Továbbá, hogy az előfizetőnek nincs általános felügyeleti kötelezettsége a többi családtag tevékenységével kapcsolatban. 97 (Bár a szülő és vétőképtelen gyermeke relációjában ezt több esetben megalapozta a bíróság.) Ez azonban a preventív ellenőrzési kötelezettségre vonatkozó megállapítás, ami egészen addig igaz, amíg a fájlcserélés tényéről az előfizető nem szerez tudomást. Innentől azonban figyelmeztetési és ellenőrzési kötelezettsége is van az illetőnek, egyes döntések szerint a felnőtt családtagokkal szemben is. 98 Az LG Köln kifejtette, hogy az internet harmadik személynek történő átengedése (különösen, ha az kiskorú személy részére történik) a 91 (VARGA 2002) LG Hamburg O 367/ LG Köln W 58/ Lásd pl.: LG Hamburg O 58/06.; LG Hamburg O 407/06.; OLG Düsseldorf I-20 W 157/ Az LG Köln az Access-Provider Störerként történő felelősségre vonásával kapcsolatban, hogy csak relatíve csekély mértékben hatott közre a jogsértésnél. A jogsértés kapcsán ő nem fejtett ki tevőleges magatartást és nem is volt ilyenről tudomása. Arra vonatkozó ellenőrzési kötelezettséget nem lehet tőle elvárni, hogy milyen tartalmakat értek el és osztottak meg az internetkapcsolatán keresztül. Lásd: LG Köln O 339/ LG Köln O 150/06. Az ügyben a bíróság megállapította, hogy az előfizető attól függetlenül felel, hogy ő maga követte-e el a jogsértést, vagy az ő kiskorú fiai. Ezt nem befolyásolta az, hogy a cégének internetét használta otthon, amelyhez a gyermekek is hozzáférhettek. (Az ítélet elleni fellebbezést, az OLG Köln, U 244/06. számú határozatában elutasította.) 97 Lásd pl.: OLG Frankfurt am Main W 58/ OLG Köln W 58/11.; OLG Köln W 42/11. 1920 lehetséges jogsértés miatt tevőleges ellenőrzési kötelezettséget (Handlungspflicht) vált ki. 99 Így a szülőnek nemcsak az lett volna a kötelezettsége, hogy gyermekét kifejezetten eltiltsa attól, hogy zenét töltsön le fájlmegosztó szoftverek segítségével, hanem ezen felül intézkednie kellett volna annak érdekében, hogy meggátolja a lehetséges engedély nélküli letöltéseket. (Például beállíthatott volna a gyermek számára egy saját felhasználási fiókot, vagy tűzfalat alkalmazhatott volna). 100 Az LG Hamburg egy 2008-as ítéletében, a felelősség megalapozása kapcsán megállapította, hogy a szülők esetében nem elegendő, ha gyermekük internethasználatának megkezdése előtt felvilágosítást adnak az interneten elkövethető jogsértésekről, szükséges emellett szúrópróba szerűen ellenőrizni a tényleges használatot. 101 Az LG Mannheim 2006-os döntése szerint a szülők felelőssé tehetőek abban az esetben is, ha az internethozzáférést nem csak a gyerekeiknek, de gyerekeik barátainak is biztosítják. 102 A felelősség viszont csak annyiban állapítható meg, amennyiben (a gyerekek korára is tekintettel) átszállt a felügyeleti kötelezettség, és amennyiben az állandó felügyelet elvárható. Az utolsó esetben a felügyeleti és az intézkedési kötelezettséget is megalapozottnak tartotta a bíróság. GRAF szerint a szülőktől elvárható, hogy olyan technikai intézkedéseket vegyenek igénybe, amelyekkel megelőzhetik a gyermekek ilyen irányú tevékenységét, 103 vagyis az ilyen kötelezettségek a gondozói minőségből fakadhatnak. Mivel a kiskorú gyermek gondozójának felelőssége is felvethető ezekben az esetekben, továbbá a gyermekkel kapcsolatos felügyeleti és ellenőrzési kötelezettségnek speciális alapja is van, így röviden érdemes megemlíteni az ehhez kapcsolódó német szabályozást azért is, mert adott esetben akár felvethető lenne a gyermek felelőssége. A magyar jogban a kiskorú személy felelőssége nincs törvény által meghatározott életkorhoz kötve, azt eseti mérlegelés alapján a belátási képességhez (vétőképességhez) köti a törvény. 104 A BGB ezzel szemben konkrét törvényi életkor meghatározásával zárja ki a kiskorú személy felelősségét. 105 A hetedik életév betöltéséig egyáltalán nem áll fenn a kiskorú felelőssége (bizonyos káresetek esetén maga a törvény tesz kivételt, csak a tíz éves életkor betöltéséig zárva ki a felelősséget), 106 ezután viszont felelősséggel tartozik a kiskorú (azaz a tizennyolcadik életévét még be nem töltött személy), ha a károkozó magatartás kifejtésénél rendelkezett a felelősség felismeréséhez szükséges belátási képességgel (vétőképesség). 107 A német Szövetségi Legfelsőbb Bíróság a belátási képességet arra alapozza, hogy a cselekmény mennyire volt veszélyes és az adott 99 LG Köln O 889/08., a megállapításokat az OLG Köln U 101/09. számú határozatában fenntartja. 100 Dürfen den Kindern und Jugendlichen den Internetzugang nicht ungeschützt überlassen., Lásd még: LG Hamburg O 139/ So bedarf es einer einführenden Belehrung der Kinder und zusätzlich einer stichprobenartigen Kontrolle. Eine einführende Belehrung alleine reicht nicht aus Lásd: LG Hamburg O 144/ LG Mannheim O 62/ (GRAF 2009) Vö.: A magyar bírói gyakorlatban a vétőképesség megállapítása általában éves korban történik. 105 BGB 828. (1) bekezdés: Wer nicht das siebente Lebensjahr vollendet hat, ist für einen Schaden, den er einem anderen zufügt, nicht verantwortlich. 106 BGB 828. (2) bekezdés: Wer das siebente, aber nicht das zehnte Lebensjahr vollendet hat, ist für den Schaden, den er bei einem Unfall mit einem Kraftfahrzeug, einer Schienenbahn oder einer Schwebebahn einem anderen zufügt, nicht verantwortlich. Dies gilt nicht, wenn er die Verletzung vorsätzlich herbeigeführt hat. 107 BGB 828. (3) bekezdés: Wer das 18. Lebensjahr noch nicht vollendet hat, ist, sofern seine Verantwortlichkeit nicht nach Absatz 1 oder 2 ausgeschlossen ist, für den Schaden, den er einem anderen zufügt, nicht verantwortlich, wenn er bei der Begehung der schädigenden Handlung nicht die zur Erkenntnis der Verantwortlichkeit erforderliche Einsicht hat. 20 Több megjelenítése
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben Virtuális múzeumi séta a szerzői jogász szemével. Dr. Mayer Erika Ügyvéd, Infomediátor
Virtuális múzeumi séta a szerzői jogász szemével Dr. Mayer Erika Ügyvéd, Infomediátor Van Gogh jogai? Egyéni eredeti jelleg Magyarországon nyilvánosságra hozott, vagy magyar szerző, ill. viszonosság alapján Részletesebben KÖFOP VEKOP A jó kormányzást megalapozó közszolgálat-fejlesztés
KÖFOP-2.1.2-VEKOP-15-2016-00001 A jó kormányzást megalapozó közszolgálat-fejlesztés A szerzői jog az Európai Unióban Hozzáférés az e-könyvekhez dr. Legeza Dénes, SZTNH Nemzeti Közszolgálati Egyetem A KÖNYVTÁRAK Részletesebben A Bíróság érvénytelennek nyilvánítja az adatok megőrzéséről szóló irányelvet
Az Európai Unió Bírósága 54/14. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2014. április 8. Sajtó és Tájékoztatás A C-293/12. és C-594/12. sz., Digital Rights Ireland, valamint Seitlinger és társai egyesített ügyekben Részletesebben KALANDOZÁS AZ INTERNET JOG VILÁGÁBAN SZEGED 2011.09.29.
KALANDOZÁS AZ INTERNET JOG VILÁGÁBAN SZEGED 2011.09.29. Hillary Clinton az internetről Az internet a világ új idegrendszereként értelmezhető, ahol minden felhasználónak joga van az információ szabad keresésére, Részletesebben A szerzői jogi jogsértések tipizálása, fókuszban az on-line jogsértések. Dr. Horváth Péter
A szerzői jogi jogsértések tipizálása, fókuszban az on-line jogsértések Dr. Horváth Péter A szerző jogai Személyhez fűződő jogok 10-15. (név feltüntetés, nyilv.ra hozatal, a mű egységének védelme) Vagyoni Részletesebben SZERZŐI JOGI TARTALMAK VÉDELME A DIGITÁLIS VILÁGBAN
SZERZŐI JOGI TARTALMAK VÉDELME A DIGITÁLIS VILÁGBAN INTERNETES FELHASZNÁLÁS SZERZŐI JOGI ALAPJAI Internet megjelenése: kommunikáció egyszerűbb, felgyorsult le- és feltöltések engedély nélkül régen : vezetékes Részletesebben Az EUIPO ELŐTT FELMERÜLT KÖLTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE A MAGYAR BÍRÓSÁGOK ELŐTT?
ILYEN MÉG NEM VOLT! Az EUIPO ELŐTT FELMERÜLT KÖLTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE A MAGYAR BÍRÓSÁGOK ELŐTT? MIE Konferencia, Győr 2016. november 25. dr. Klauber Zsófia Amiről szó lesz EUIPO előtti iparjogvédelmi eljárás Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben SZABÁLYOZÁSI HIÁNYOSSÁGOK A MUNKÁLTATÓI ELLENŐRZÉS ADATVÉDELMI KÉRDÉSEIBEN. Munkahelyi adatvédelem Nemzeti jelentés
SZABÁLYOZÁSI HIÁNYOSSÁGOK A MUNKÁLTATÓI ELLENŐRZÉS ADATVÉDELMI KÉRDÉSEIBEN Munkahelyi adatvédelem Nemzeti jelentés MUNKAHELYI ADATVÉDELEM NÉHÁNY ALAPKÉRDÉS magánszféra vs. munkáltatói érdekek A munkáltató Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Szerzői művek online fájl cserélő rendszerek segítségével megvalósuló felhasználása Ügyszám: SZJSZT 07/08/1. A megbízó által feltett kérdések: 1.: Engedélyköteles Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben A GENERÁLI PROVIDENCIA ÜGY- A KIZÁRÓ OKOK ÉRTELMEZÉSE AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÉS A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG GYAKORLATÁBAN május 7.
A GENERÁLI PROVIDENCIA ÜGY- A KIZÁRÓ OKOK ÉRTELMEZÉSE AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÉS A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG GYAKORLATÁBAN 2015.május 7. Tartalom A kizáró okok funkciója,jogpolitikai célja A hamis adatszolgáltatás,mint Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi. 500.000.000.000 Forint. Keretösszegű Kötvényprogramja. Összevont Alaptájékoztatójának. 9. számú kiegészítése
Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi 500.000.000.000 Forint Keretösszegű Kötvényprogramja Összevont Alaptájékoztatójának 9. számú kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló összevont alaptájékoztató két Részletesebben A szerzői jogi törvény változásainak. Tószegi Zsuzsanna PhD főtanácsadó, egyetemi docens. Networkshop 2009 Szeged, 2009. április 15-17.
A szerzői jogi törvény változásainak hatása a közgyűjteményekre ekre Tószegi Zsuzsanna PhD főtanácsadó, egyetemi docens Networkshop 2009 Szeged, 2009. április 15-17. A szerzői jogi törvény 2008. évi módosításai Részletesebben A törvény hatálya. 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni:
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben A szerzői jog alapjai
A szerzői jog alapjai Gyenge Anikó Budapest, 2005. november 9. Igazságügyi Minisztérium Európai Uniós Jogi Főosztály A szerzői jogi oltalom tárgya a szerző mű kapcsolatból származó jogok - elidegeníthetetlen, Részletesebben Közös közlemény az IP Translator végrehajtásáról v1.2, február 20.
Közös közlemény az IP Translator végrehajtásáról v1.2, 2014. február 20. A Bíróság a C-307/10. sz. IP Translator ügyben 2012. június 19-én hozta meg ítéletét, amelyben a következő válaszokat adta a vonatkozó Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben a szerzői jog digitális világhoz való alkalmazkodásáról
A Szerzői Jogi Szakértő Testület tanulmányai Szakértői elemzés a szerzői jogi jogérvényesítésről 1 A jelen szakértői elemzés célja a hazai szerzői jogi jogsértések esetén a jogosultak számára igénybe vehető Részletesebben AZ EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁS GYAKORLATA. B u d a p e s t, s z e p t e m b e r 2 9.
AZ EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁS GYAKORLATA d r. R á k V i k t o r B u d a p e s t, 2 0 1 6. s z e p t e m b e r 2 9. végrehajtási jogcímhez jutás önálló, alternatív igényérvényesítési eljárás európai Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ A DOMÉNNÉV-REGISZTRÁCIÓRÓL ÉS A DOMÉNNEVEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JOGÉRVÉNYESÍTÉSRŐL TARTOTT KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉSRŐL
ÖSSZEFOGLALÓ A DOMÉNNÉV-REGISZTRÁCIÓRÓL ÉS A DOMÉNNEVEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JOGÉRVÉNYESÍTÉSRŐL TARTOTT KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉSRŐL A téma vizsgálatának aktualitását az adja, hogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével Részletesebben Az audiovizuális művekhez való online hozzáférés megkönnyítése az Európai Unióban: magyar javaslatok. Dr. Rozgonyi Krisztina
Az audiovizuális művekhez való online hozzáférés megkönnyítése az Európai Unióban: magyar javaslatok Dr. Rozgonyi Krisztina Előzmények 1. Európai Bizottság COM(2012)789 számú, az egységes digitális piacon Részletesebben 3. A magyar szerzői jog fejlődése... 22
Tartalomjegyzék 1. A szerzői jog elhatárolása más jogterületektől... 9 1.1. A szerzői jog és az iparjogvédelem... 9 1.2. A szerzői jog tárgya... 11 1.2.1. A szerzői jog hatálya alá tartozó alkotások... Részletesebben Budapest, MSZÜK, 2014. február 3.
Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás az Európai Szabadalmi Hivatal joggyakorlatában Dr. Kacsuk Zsófia Budapest, MSZÜK, 2014. február 3. Áttekintés Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás Interneten Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.6.2013 COM(2013) 401 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A kollektív Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben 2008. évi CXII. törvény indokolása. a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról. Általános indokolás
2008. évi CXII. törvény indokolása a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról Általános indokolás A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) módosítása - Részletesebben A bírság szankció. A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban. dr. Pap Szilvia. főosztályvezető. 2012. március 13.
A bírság szankció dr. Pap Szilvia főosztályvezető A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban 2012. március 13. 2 1. A szankció alkalmazásának funkciói OBJEKTÍV FELELŐSSÉG JOGÉRVÉNYESÍTÉS Részletesebben Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi Forint. Keretösszegű Kötvényprogramja. Összevont Alaptájékoztatójának. 8. számú kiegészítése
Az OTP ank Nyrt. 2013/2014. évi 500.000.000.000 Forint Keretösszegű Kötvényprogramja Összevont Alaptájékoztatójának 8. számú kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló összevont alaptájékoztató két Részletesebben A Bíróság a C-307/10. számú IP Translator ügyben június 19-én hozta meg ítéletét, amelyben a következő válaszokat adta a vonatkozó kérdésekre: 1
Közös közlemény a nizzai osztályozás szerinti fejezetcímek általános kifejezéseire vonatkozó közös gyakorlatról v1.2, 2015. október 28. A Bíróság a C-307/10. számú IP Translator ügyben 2012. június 19-én Részletesebben Tisztelt Törvényszék!
1 Fővárosi Törvényszék Budapest Tisztelt Törvényszék! Alulírott dr. Tordai Csaba ügyvéd ( ) az atlatszo.hu Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felperes (székhelye: 1084 Budapest, Déri Miksa Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben IRÁNYELVEK. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/24/EK IRÁNYELVE (2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről. (kodifikált változat)
L 111/16 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.5.5. IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/24/EK IRÁNYELVE (2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben í t é l e t e t : Indokolás A bíróság a peradatok, így különösen a csatolt közigazgatási iratok tartalma alapján a következő tényállást
Vagyongyarapodás bizonyítás, becslés, elévülés Békés Megyei Bíróság 7.K.23.351/2006/3.szám A megyei bíróság dr Bagdi László ügyvéd által képviselt I.rendű, II. rendű felpereseknek - APEH Hatósági Főosztály Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Iktatószám: Axel Springer- Magyarország Kft. v é g z é s t. változtatja meg
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/23/2011. Iktatószám: Vj/23-211/2011. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.30. COM(2009)194 végleges/2 2009/0060 (COD) HELYESBÍTÉS A 2009.04.21-i COM(2009)194 végleges dokumentumot törli és annak helyébe lép. A helyesbítés a Részletesebben A KBT. 67. SZERINTI FELVILÁGOSÍTÁS KÉRÉS MINTA 1 / 6
A KBT. 67. SZERINTI FELVILÁGOSÍTÁS KÉRÉS MINTA 1 / 6 TÁJÉKOZTATÓ A MINTA HASZNÁLATÁVAL KAPCSOLATOSAN A jelen minta azzal a céllal készült, hogy segítséget nyújtson az európai uniós forrásból támogatott Részletesebben TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS. amely létrejött egyrészről. cégszerű megnevezés:... (székhelye: nyilvántartást vezető cégbíróság neve:...
TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről cégszerű megnevezés:.......... (székhelye:........., nyilvántartást vezető cégbíróság neve:......., cégjegyzék száma:........., adószám:......, képviselő Részletesebben Jogi nyilatkozat Budapest, 2014. szeptember 24.
Bátor Tábor Alapítvány Jogi nyilatkozat Budapest, 2014. szeptember 24. 1 1. SZOLGÁLTATÓ ADATAI: A szolgáltató neve: Bátor Tábor Alapítvány A szolgáltató székhelye: 1135 Budapest, Reitter Ferenc u. 46-48. Részletesebben Valami régi, valami új, valami nagyon új
Valami régi, valami új, valami nagyon új A Versenyjogi Kártérítési Irányelv átültetése Magyarországon dr. Horváth M. András LL.M., Ph.D. Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker&McKenzie Ügyvédi Iroda Budapest, Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY KNOW-HOW ÉS ÜZLETI TITOK MEGSÉRTÉSE, ILLETVE VÉDELME KÉRDÉSÉBEN ISZT- 8/2008 I. Megbízás és előzmények Az M. Zrt. a közte, Részletesebben AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA *
Sólyom László AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA * 1. Ha már ombudsman, akkor rendes közjogi ombudsman legyen mondta Tölgyessy Péter az Ellenzéki Kerekasztal 1989. szeptember 18-i drámai Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1464/2012. (VII. 25.) számú HATÁROZATA
Iktatószám: MN/15130-10/2012. Tárgy: a gyermekek és kiskorúak védelmére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Ügyintéző: Melléklet: személyes adat a hatósági eljárás tárgyát képező honlap másolata Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben Polgári jog. Személyek joga évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről Dr. Szekeres Diána Ph.D évi V. törvény (Új Ptk.)
Polgári jog Személyek joga 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről Dr. Szekeres Diána Ph.D. 2013. évi V. törvény (Új Ptk.) I. Könyv Bevezető rendelkezések II. Könyv Az ember mint jogalany III. IV. Részletesebben 6. óra Szerzői mű fogalma. MOME Kulturális jog /2. Szerzői mű fogalma. Egyéni. 2012 ősz. 2012. október 29. Dr. Tóth Péter Benjamin
MOME Kulturális jog /2 2012 ősz 6. óra Szerzői mű fogalma 2012. október 29. Szerzői mű fogalma Egyéni Az irodalom, a tudomány és a művészet minden egyéni, eredeti alkotása. Az alkotó személyiségéből fakad Részletesebben Siófok Város Önkormányzata Polgármester 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON: FAX:
Siófok Város Önkormányzata Polgármester 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON: + 36 84 504100 FAX: + 36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2016. március 3. Kónyáné Dr. Zsarnovszky Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a személyesen eljárt.. (..) felperesnek az ORFK Gazdasági és Részletesebben 20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában - dr. Lábady Tamás, Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.10.21. COM(2015) 517 final 2015/0242 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Németországnak, illetve Ausztriának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló Részletesebben Szakkönyvek és tankönyvek on-line környezetben
Szakkönyvek és tankönyvek on-line környezetben dr. Legeza Dénes Szerzői Jogi Szakértő Testület Szerzői Jogi Főosztály Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Online környezet Szakkönyv (szakirodalom) Szakirodalom Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben Hír-ADÓ. Az Európai Bíróság ítélete a magyar áfa visszaigénylés szabályozásáról
Az Év Adótanácsadó Cége Magyarországon International Tax Review European Tax Awards 2011 Az Európai Bíróság ítélete a magyar áfa visszaigénylés szabályozásáról Hír-ADÓ 2011. augusztus 1. Az Európai Bíróság Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Digitális műsorelosztás és műsorszolgáltatás szerzői jogi megítélése Ügyszám: SZJSZT 43/07/1. A megkereső által feltett kérdések: A) Minősül-e új, egyedi Részletesebben KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE
KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 61. (1) bekezdése értelmében A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, Részletesebben Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében. dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság
Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság Az irányelvek és átültetésük A közösségi jog egyik Részletesebben 8/2004. (III. 25.) AB határozat
8/2004. (III. 25.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő határozatot: Részletesebben BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN. dr. Koltai György
BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN dr. Koltai György A KÖZIGAZGATÁSI PER CÉLJA Pp. 2. (1) A bíróságnak az a feladata, hogy - összhangban az 1. -ban foglaltakkal - a feleknek a jogviták elbírálásához, a Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben forgalomból történő kivonását rendelem el.
Iktatószám: Tárgy: BA/001/00754-0003/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat A fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Baranya Megyei Kormányhivatal a QX-IMPEX Kft. Részletesebben Beépítési és vázlatterv egyéni eredeti jellege és felhasználása
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Beépítési és vázlatterv egyéni eredeti jellege és felhasználása Ügyszám: SZJSZT-03/11. A Fővárosi Bíróság megkeresése A Bíróság által feltett kérdések: 1.) Részletesebben Az egységes távközlési piacról szóló rendelet
Az egységes távközlési piacról szóló rendelet Kajzinger Ervin Nemzetközi és Stratégiai Igazgató NMHH Hálózatsemlegesség és roaming uniós szabályozása 2015. november 12. Az egységes távközlési piacról szóló Részletesebben A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.)
A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási Részletesebben T/1489. számú. törvényjavaslat
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/1489. számú törvényjavaslat az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. Részletesebben Serák István. A Kúria ítélete a végrendelet érvénytelenségének megállapítása iránti perben történő keresetváltoztatásról *
JeMa 2015/1 MAGÁNJOG ÉS MUNKAJOG Serák István A Kúria ítélete a végrendelet érvénytelenségének megállapítása iránti perben történő keresetváltoztatásról * A beavatkozó perbeli jogainak határai Hivatalos Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.12.21. COM(2016) 818 final 2016/0411 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló Részletesebben ZÁRÓOKMÁNY. AF/CE/BA/hu 1
ZÁRÓOKMÁNY AF/CE/BA/hu 1 A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, Részletesebben 2140/2008. (X. 15.) Korm. határozat a 2008 2010. évekre szóló Hamisítás Elleni Nemzeti Stratégiához kapcsolódó intézkedési tervről
2140/2008. (X. 15.) Korm. határozat a 2008 2010. évekre szóló Hamisítás Elleni Nemzeti Stratégiához kapcsolódó intézkedési tervről Az Új rend és szabadság programban megfogalmazott célok megvalósítása, Részletesebben A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN. Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI
A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI Az Alaptörvény elfogadása után az alkotmányos rendszer változásait elemző szakirodalomi diskurzusban Részletesebben Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete
Sulyok Tamás Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete PhD értekezés doktori tézisei I. A kutatási téma előzményeinek rövid összefoglalása: Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzetéről a kelet közép - Részletesebben 2004. évi XLIX. törvény
( ) 2004. évi XLIX. törvény a Szellemi Tulajdon Világszervezete 1996. december 20-án, Genfben aláírt Szerzői Jogi Szerződésének, valamint Előadásokról és a Hangfelvételekről szóló Szerződésének kihirdetéséről Részletesebben 2004. évi CXL. törvény. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól Az Országgyűlés abból a célból, hogy az állampolgárokat és a szervezeteket legszélesebb körben érintő közigazgatási Részletesebben A helyzet felülről - Adatbőség vs. információszabadság
A helyzet felülről - Adatbőség vs. Ide kerülhet az előadás címe információszabadság Adatrobbanás Műhelykonferencia 2016-01-21 PPKE-ÁJK Kiindulási pontok 2. 1. Az információszabadság és a közadat-újrahasznosítás Részletesebben Kyäni internetes adatkezelési irányelvek
Kyäni Internet Privacy Policy-10.10-HU-EU Kyäni internetes adatkezelési irányelvek A Kyäni, Inc. és annak kapcsolt vállalkozásai (együttesen a Kyäni), valamint ezek leányvállalatai elkötelezettek a Disztribútorok Részletesebben Az ügyfélre és más eljárási szereplőkre vonatkozó általános szabályok
Az ügyfélre és más eljárási szereplőkre vonatkozó általános szabályok (képviselet, határidő számítás, igazolási kérelem, iratokba való betekintés; idézés, értesítés) AZ ÜGYFÉL KÉPVISELETE ELJÁRÁSI KÉPVISELET: Részletesebben IRÁNYMUTATÁSOK AZ ESETLEGESEN TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEKET MAGUK UTÁN VONÓ TESZTEKRŐL, VIZSGÁLATOKRÓL, ILLETVE ELJÁRÁSOKRÓL
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.9.17. COM(2013) 633 final 2013/0312 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
Fővárosi Bíróság 3.K.34523/2005/3 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a UPC Magyarország Kft. felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal alperes (1054 Budapest, Alkotmány u. 5.) ellen indított, Részletesebben 2.1. A felhasználó a felvétel első sugárzását követő ismételt sugárzásáért az alábbiakban meghatározott előadóművészi jogdíjat köteles fizetni.
A Művészeti Szakszervezetek Szövetsége Előadóművészi Jogvédő Irodájának (MSZSZ- EJI) jogdíjközleménye az előadás sugárzás vagy a nyilvánossághoz történő átvitel céljára készült rögzítésének díjáról és Részletesebben Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1
Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1 A jogalkalmazás körében érvényesülő szempontok megjelölése előtt szükséges rögzíteni, hogy a személyhez fűződő jog az egyes személyek Részletesebben II. Az Adatvédelmi tv. 1. -ának 4.a) pontja határozza meg az adatkezelés fogalmát:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet elnökének 2/2003 számú ajánlása a hitelintézetek, a befektetési szolgáltatók, az árutőzsdei szolgáltatók és a biztosítók adatkezelési szabályairól A hitelintézet, Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. február 9. 2015. 3. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 2/2015. (II. 2.) AB határozat a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben A szó jelentése szerteágazó, még jogi értelemben is
A szó jelentése szerteágazó, még jogi értelemben is Polgári jogi felelősség Tágabb értelemben hasonlítható a kénytetőséghez, a jogilag szoríthatósághoz (Grosschmid) Szűkebb értelemben: jogellenesen (kivételesen Részletesebben DR. HATHÁZI VERA ÜGYVÉDI IRODA
DR. HATHÁZI VERA ÜGYVÉDI IRODA ADATKEZELÉS A GYAKORLATBAN, JOGI OLDAL DIGITÁLIA 2013 10/09/2013 ADATVÉDELEM VS. ÜZLETI ÉRTÉK személyes adat védelme: alkotmányos jog személyes adat üzleti érték egyensúly: Részletesebben Tisztelt Elnök Úr! módosító javaslatokat. 1. A törvényjavaslat 235. helyébe a következő rendelkezést javasoljuk:
Módosító javaslat Kövér László úrnak, az Országgyűlés elnökének Helyben Tisztelt Elnök Úr! A Házszabály 94. (1) bekezdése és a 102. (1) bekezdése alapján a Munka Törvénykönyvéről szóló, 4786. számú törvényjavaslathoz Részletesebben Súlyos vagy súlytalan problémák? Az e-könyvek jelene és jövője a könyvtárakban
Súlyos vagy súlytalan problémák? Az e-könyvek jelene és jövője a könyvtárakban 2012. szeptember24. Budapest Fogalmi meghatározás és tétel E-könyv, elektronikus könyv Az e-könyv az elektronikus formában Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.)

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Pf. 1036
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Kúria
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
Kúria