text:
Válás - Bulgária
A bolgár jog a házasság felbontásának a következő módozatait ismeri el:
megegyezésen alapuló bontás a családjogi törvénykönyv (Semeen kodeks) 50. és 51. cikke alapján;
bontás kérelemre, a házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlása esetében a családjogi kódex 49. cikke alapján;
nem vétkességen alapuló bontás kérelemre, a házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlása esetében a házastársak megállapodása alapján a családjogi kódex 49. cikkének (4) bekezdése szerint;
A megegyezésen alapuló bontás során a házastársak közös kérelmet nyújtanak be a kerületi bírósághoz (rayonen sad), amellyel beterjesztik a családjogi kódex 50. cikke szerinti megállapodásukat. Ebben a megállapodásban a házastársaknak rendezniük kell a gyermekek lakóhelyével, a szülői jogok gyakorlásával, a gyermekekkel való kapcsolattartással és a gyermekek tartásával, a házastársi közös lakás használatával, a házastársi tartással és a családnév használatával kapcsolatos kérdéseket. Az egyezséget a bíróságnak kell jóváhagynia annak ellenőrzését követően, hogy a gyermekek érdekei védelemben részesülnek-e. Ha a bíróság azt állapítja meg, hogy a megállapodás hiányos vagy a gyermekek érdekei nem részesülnek megfelelő védelemben, a bíróság határidőt tűz ki a hiánypótlásra. Ha a hiánypótlás határidőre nem történik meg, a bíróság a házasság felbontása iránti kérelmet elutasítja.
A házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlása miatti, kérelemre történő felbontása esetében a kérelmet az egyik házastárs nyújtja be. A kérelmet az alperes lakóhelye szerint illetékes kerületi bíróság (rayonen sad) bírálja el. A bíróságnak hivatalból döntenie kell a házasság megromlása tekintetében fennálló vétkességről, valamint a szülői jogok gyakorlása, a házasságból született gyermekekkel való kapcsolattartás és a gyermekek tartása, a vagyonmegosztás, a házastársi közös lakás használata, házastársi tartás és a férj vezetéknevének használata kérdésében. Ezek a szabályok érvényesülnek, ha a felek nem kötöttek házassági vagyonjogi megállapodást, amely a házasság felbontása esetére rendezi a fent említett kérdéseket.
A házasság kérelemre történő felbontása esetében a házastársak kijelenthetik, hogy egyezséget kötöttek, amely magában foglalja a szülői jogok gyakorlása, a házasságból született gyermekekkel való kapcsolattartás és a gyermekek tartása, a vagyonmegosztás, a házastársi közös lakás használata, a házastársi tartás és a férj vezetéknevének használata kérdésében történő megállapodást. A bíróság a vétkesség kérdésében csak akkor dönt, ha azt legalább az egyik fél kifejezetten kéri, ettől függetlenül köteles vizsgálni, hogy a házasság felbontásának oka, nevezetesen annak súlyos és helyrehozhatatlan megromlása fennáll-e.
Megegyezésen alapuló bontás esetében:
A házasság megegyezésen alapuló felbontásának alapja a házastársak azon nyilatkozata, hogy a házasság felbontása tekintetében megingathatatlan megegyezésre jutottak. A bíróság nem vizsgálja, hogy a házastársakat milyen okok indították a házasság felbontására.
A házasság kérelemre történő felbontása esetében:
A házasság kérelemre történő felbontásának alapja a házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlása. A házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlásának fogalmát a jogszabályok nem határozzák meg. A jogelmélet és a Legfelsőbb Semmítőszék (Varhoven kasatsionen sad) értelmező ítélkezési gyakorlata szerint a házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlásáról akkor van szó, amikor a házassági kötelék formálisan létezik, de annak a közerkölcs és jog szerinti tartalma teljes egészében kiüresedett. A házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlása objektív helyzet, amelynek fennállását esetenként kell meghatározni. Bármely bizonyítási eszköz elfogadott, a tanúvallomást is ideértve. A jog nem támaszt abszolút előfeltételeket a házasság súlyos és helyrehozhatatlan megromlása tekintetében. Az ítélkezési gyakorlat azonban kialakított egy – nem tételes – listát: házasságtörés, hosszabb ideig tartó tényleges különélés, alkoholizmus és más toxikus anyagok használata, fizikai és lelki erőszak, valamint a család tartós elhanyagolása. Az új családjogi kódex már nem követeli meg a bíróságtól, hogy hivatalból döntsön a házasság megromlásával kapcsolatos vétkesség kérdésében, kivéve, ha ezt legalább az egyik fél kifejezetten kérte. Megegyezés hiányában azonban a vétkesség szerepe döntő jelentőségű a szülői jogok gyakorlásával, a házasságból született gyermekekkel való kapcsolattartással és a gyermekek tartásával, valamint a házastársi közös lakás használatával kapcsolatos kérdések eldöntése során.
A házasság felbontása után a bíróság visszaállíthatja a házastársak házasságkötés előtti névhasználatát.
Az új családjogi kódex több különféle tulajdonjogi rendszert szabályoz a házastársak házasság alatti vagyonjogi viszonyaira vonatkozóan: a törvényes házassági vagyonjogi rendszert; a törvényes vagyonelkülönítő rendszert és a szerződéses rendszert.
1. A házassági vagyonjogi rendszer a házasság alatt szerzett valamennyi vagyontárgy osztatlan közös tulajdonát jelenti, a készpénzbetéteket is beleértve. Ha a szerzéshez mindkét házastárs hozzájárult, a vagyontárgyaknak mindkét házastárs a tulajdonosa, függetlenül attól, hogy kinek a neve alatt szerezték azokat. A házastársak közös szerzése megvalósulhat pénzbeli befektetés és munka, gyermekgondozás és házimunka révén is. A közös hozzájárulást az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell.
Mindegyik házastárs különvagyonát képezik a házasságkötés előtt szerzett vagyontárgyak, valamint a házasság ideje alatt örökölt és ajándékba kapott vagyontárgyak. A házasság ideje alatt a házastárs által szokásos személyes használatra vagy a szakma gyakorlásához szerzett ingóságok különvagyont alkotnak.
A házasság felbontását követően a házastársi közös vagyon rendes vagyonná válik.
2. Vagyonelkülönítő rendszer:
A házastársak által a házasság időtartama alatt szerzett jogok az adott házastárs különvagyonába kerülnek, de a házasság felbontásakor mindegyik házastárs jogosult a másik házastárs által a házasság ideje szerzett jogok értékének azon hányadára, amilyen mértékig ahhoz a kérelmező házastárs munkával, saját pénzével, gyermekgondozással, házimunkával vagy egyéb módon hozzájárult. A családi szükségletek kielégítésének költségeit a házastársak közösen fedezik; a házastársak közösen felelnek a családi szükségletek kielégítése érdekében vállalt kötelezettségekért.
3. Szerződéses rendszer;
Az új családjogi kódex értelmében a házastársak házassági vagyonjogi megállapodást köthetnek, ami a bolgár jogban új lehetőség. A házastársak a házassági vagyonjogi megállapodást a házasság megkötése előtt vagy annak ideje alatt is megköthetik. A házassági vagyonjogi megállapodás a felek közötti vagyonmegosztási rendelkezésekre korlátozódik, ilyenek például a felek házasság ideje alatt szerzett ingatlannal kapcsolatos jogai; a felek azon ingatlanokhoz kapcsolódó jogai, amelyek a házasságkötés előtt a tulajdonukban álltak; a tulajdon kezelésének és elidegenítésének módja (a házastársi közös lakást is beleértve); a kiadások és kötelezettségek felek közötti megosztása; a házasság felbontása esetében a tulajdonjogi jogkövetkezmények; a házastársi tartás a házasság ideje alatt és a házasság felbontása esetében, valamint a házasságból született gyermekek tartása. Nem megengedettek az olyan rendelkezések, amelyek az egyik fél házasságkötés előtt szerzett vagyonát a házassági vagyonközösségbe utalják. A házassági vagyonjogi megállapodásba nem foglalhatóak bele a halál előtti időszakra vonatkozó rendelkezések, azon rendelkezések kivételével, amelyek tárgya a házasság megszűnése esetén az egyes házastársak részesedése a megegyezés szerinti házassági vagyonközösségbe tartozó vagyonban. A törvényes házassági vagyonjogi rendszer irányadó minden olyan vagyonjogi viszonyra, amelyet a házassági vagyonjogi megállapodás nem rendez.
A házastársak által választott rendszertől függetlenül az általános rendszer vonatkozik a házastársi közös lakás elidegenítésére, azaz amennyiben a házastársi közös lakás az egyik házastárs különvagyona, úgy az elidegenítéshez a másik házastárs hozzájárulása is szükséges, kivéve, ha van a közös vagy külön tulajdonukban álló másik otthonuk. Megegyezés hiányában az elidegenítés a kerületi bíró engedélyével történhet, ha bizonyított, hogy a rendelkezés a kiskorú gyermekekre és a családra nem káros. A házasság felbontásakor, ha a házastársi közös lakást a két házastárs elkülönítve nem használhatja, a bíróság a használat jogát az egyik házastársnak ítéli, amennyiben az illető ezt kérte, és erre rászorul. Amennyiben vannak a házasságból született kiskorú gyermekek, a bíróság hivatalból dönt a házastársi közös lakás használatáról, és e jogok gyakorlásának időtartamára a használat jogát annak a házastársnak ítélheti, akinek a szülői jogok gyakorlását ítéli.
A házasság felbontása után a korábbi házastársak között megszűnik a törvényes öröklési jogviszony, és elveszítik a halál előtti időszakra szóló megállapodásokból eredő összes előnyt. A házasság felbontása után a házassággal kapcsolatban vagy annak időtartama alatt az egyik házastárs vagy közeli hozzátartozói által a másik házastársnak adott jelentős értékű ajándék visszakövetelhető, amennyiben ez nem ütközik a közerkölcsbe. A visszakövetelés iránti kérelmet a házasság felbontása után legfeljebb egy évig lehet benyújtani.
A törvényes házassági vagyonjogi rendszer irányadó, amennyiben a házasulandók nem választottak vagyonjogi viszonyaikat szabályozó rendszert, illetve kiskorúak, vagy korlátozottan cselekvőképes személyek. A választott vagyonjogi rendszer a házastársi vagyonjogi viszonyok nyilvántartásában kerül rögzítésre. A házasság ideje alatt a vagyonjogi rendszer módosítható. A módosítás az előbb említett nyilvántartás mellett feljegyzésre kerül a polgári házasságkötések nyilvántartásában. A házassági vagyonjogi megállapodásokat és az irányadó törvényes vagyonjogi rendszert rögzítik a nyilvántartó ügynökség által vezetett központi elektronikus nyilvántartásban. A nyilvántartás nyilvánosan elérhető. A törvényes házassági vagyonjogi rendszer irányadó, ha az egyik vagy mindkét házastárs harmadik személlyel köt ügyletet, és a vagyonjogi rendszer a nyilvántartásban nem került rögzítésre.
A bolgár jogalkotásban bevett jogi szakkifejezés a „szülői jogok gyakorlása”.
A bíróság a házasságot felbontó határozatában kötelezően rendelkezik a szülői jogok gyakorlásával, a házasságból született gyermekekkel való kapcsolattartással és a gyermekek tartásával, valamint a házastársi közös lakás használatával kapcsolatos kérdésekről. Ennek során a bíróság figyelembe veszi a gyermekek érdekeit. A bíróság dönt arról, hogy melyik házastárs gyakorolja a szülői jogokat, és megállapítja a jogok gyakorlásával, a gyermekek és a szülők közötti kapcsolattartással és a gyermekek tartásával kapcsolatos intézkedéseket. Annak meghatározásakor, hogy a szülői jogokat melyik szülő gyakorolja, a bíróság értékeli a gyermekek érdekeivel kapcsolatos valamennyi körülményt, meghallgatja a szülők véleményét, valamint a gyermekek véleményét is, ha azok a 10. életévüket már betöltötték.
A családjogi kódex 83. cikke értelmében tartás csak annak a házastársnak ítélhető meg, aki a házasság felbontásában nem vétkes. A tartás a házasság megszűnését követően legfeljebb három évig fizetendő, kivéve, ha a felek ennél hosszabb időszakban állapodtak meg. A bíróság ezt az időtartamot meghosszabbíthatja, ha a tartásban részesülő volt házastárs különösen nehéz helyzetben van és a másik házastárs különösebb nehézség nélkül képes a tartás megfizetésére. A volt házastárs tartásra vonatkozó joga az újbóli házasságkötéssel megszűnik. A gyakorlatban rendkívül ritkák az olyan esetek, amikor a volt házastársnak tartást ítélnek meg, illetve őt tartás fizetésére kötelezik.
A hatályos bolgár jog a különválás intézményét nem ismeri.
Az ítélkezési gyakorlatban a tényleges különválás azt jelenti, hogy a házastársak nem élnek együtt, és a háztartásuk sem közös. Ennek jelentése nem azonos a különválás jelentésével.
Lásd a 4. kérdést.
A bolgár jog szerint az érvénytelenítés a házasság megszüntetésének egyik eszköze. Az érvénytelenített házasság az érvényes házasság minden joghatásával rendelkezik mindaddig, amíg azt bírósági eljárásban meg nem szüntetik. A házasság érvénytelenítése csak bírósági eljárásban történhet: a házasság érvénytelenségére mindaddig nem lehet hivatkozni, amíg azt bíróság ki nem mondja.
A házasság érvénytelenítésének feltétele, hogy az egyik házastárs:
a házasságkötés időpontjában nem töltötte be a 18. életévét;
más személy házastársa;
cselekvőképtelenségét megállapították, vagy olyan mentális betegségben vagy elmebeli károsodásban szenved, amely alapján a cselekvőképtelenség megállapítható;
olyan betegségben szenved, amely a gyermekek vagy a másik házastárs életét vagy egészségét súlyosan veszélyezteti, kivéve, ha a betegség csak a másik házastársat veszélyezteti és a házastárs erről tudomással bír;
a másik házastársnak egyenes ági felmenője vagy leszármazója;
a másik házastárs testvére, unokatestvére vagy más oldalági rokona a negyedik rokonsági fokig bezárólag;
a másik házastárs örökbefogadó szülője vagy örökbefogadott gyermeke;
a házasságot az ő vagy családja életét, egészségét vagy becsületét közvetlenül fenyegető súlyos fenyegetés kényszere alatt kötötte meg.
Az érvénytelenítés iránti kérelmet – a házassággal kapcsolatos hiba függvényében – a hibával érintett házastárs, az ügyész, a korábban megkötött házasságbeli házastárs, vagy pedig az ügyész és a házastárs nyújthatja be. A családjogi kódex 97. cikke kifejezetten és tételesen felsorolja az érvénytelenítési kereset megindítására jogosultakat és a kereset benyújtásának határidejét.
A házasság érvénytelenítésének jogkövetkezményei a házastársak személyi és vagyoni viszonyait, valamint a házastársak és gyermekeik kapcsolatát illetően megegyeznek a házasság felbontásának jogkövetkezményeivel. A házasság érvénytelenítése vonatkozásában a rosszhiszeműség a házasság felbontása tekintetében fennálló vétkességgel esik egy tekintet alá. Az érvénytelen házasságban fogant vagy született gyermek házasságon kívül született gyermeknek minősül, és tekintetében az apaság vélelme érvényesül.
A házasság bontás útján való megszüntetésének egyetlen módja kérelem vagy kereset benyújtása a bíróságra.
Ha a felek közvetítési eljárást kérnek, a bírósági eljárást felfüggesztik.
Elsőfokú bíróságként a kerületi bíróság (rayonen sad) hatáskörébe tartozik a vétkességen alapuló bontás és az érvénytelenítés iránti kérelmek elbírálása. Ezek a bíróságok tárgyalják a házastársak megegyezésen alapuló bontás iránti kérelmeit is. A kérelmet az alperes lakóhelye szerinti bíróságon kell benyújtani. A bíróság az illetékességet nem köteles hivatalból ellenőrizni, de ha az alperes az ellenkérelem benyújtására nyitva álló határidőn belül illetékességi kifogást terjeszt elő, köteles az ügyet az illetékes bírósághoz áttenni.
Házassági ügyekben mulasztási ítélet nem hozható.
Az ügyben érintett felek a jogi segítségnyújtásra általában érvényes feltételek mellett kaphatnak jogi segítséget. Ezeket a feltételeket a jogi segítségnyújtásról szóló törvény (Zakon za pravnata pomosht) tartalmazza.
A megegyezésen alapuló bontás ellen fellebbezésnek helye nincs.
Az érvénytelenség megállapítása vagy a házasság felbontása iránti kérelem alapján hozott határozat ellen annak kézbesítését követő két héten belül lehet a tartományi bírósághoz fellebbezést benyújtani. A házasság felbontásáról szóló határozat a vétkességet megállapító rész elleni fellebbezésre tekintet nélkül hatályos.
Ebben az esetben a 2201/2003/EK tanácsi rendeletet kell alkalmazni, amelyet a Polgári Eljárásjogi Törvénykönyv (Grazhdanski protsesualen kodeks) 621. cikke hajtott végre. Az illetékes bíróság az ellenérdekű fél állandó lakóhelye szerint illetékes tartományi bíróság. Ha az ellenérdekű félnek a Bolgár Köztársaság területén állandó lakóhelye nincs, az illetékes bíróság az érdekelt fél tartózkodási helye szerint illetékes bíróság, amennyiben pedig az érdekelt fél a Bolgár Köztársaság területén nem rendelkezik tartózkodási hellyel, úgy az illetékes bíróság Szófia városi bírósága (Sofiyski gradski sad).
Ebben az esetben a 2201/2003/EK tanácsi rendeletet kell alkalmazni, amelyet a Polgári Eljárásjogi Törvénykönyv 622. és 623. cikke hajtott végre.
A határozat elismerését vitató fél fellebbezhet az elismerő végzés, vagy adott esetben a határozat végrehajtását elrendelő végzés ellen. A végzést másodfokon Szófia Fellebbviteli Bírósága (Sofiyski apelativen sad) vizsgálja felül; utóbbi határozatának megsemmisítését a Legfelsőbb Semmítőszéktől lehet kérni.
A házasság érvénytelenítésére a házasságkötés helye szerinti jog irányadó.
A házastársak személyes jogviszonyaira a házastársak közös hazai joga irányadó. Ha a házastársak állampolgársága eltérő, személyes jogviszonyaikra azon állam joga irányadó, amelynek területén közös szokásos tartózkodási helyük van. Ennek hiányában jogviszonyukra azon állam joga irányadó, amellyel a két házastársnak a legszorosabb a kapcsolata.
A házastársak közötti vagyonjogi jogviszonyokat a személyes jogviszonyukra irányadó jog szabályozza.
Az azonos külföldi állampolgársággal rendelkező házastársak házasságának felbontására azon állam joga irányadó, amelynek a házasság felbontása iránti kérelem benyújtásának időpontjában állampolgárai. Az eltérő állampolgárságú házastársak házasságának felbontására azon állam joga irányadó, amelynek területén a házasság felbontása iránti kérelem benyújtásának időpontjában közös szokásos tartózkodási helyük van. Amennyiben a házastársaknak közös szokásos tartózkodási helyük nincsen, a bolgár jogot kell alkalmazni.
Utolsó frissítés: 24/11/2015

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Lázár Alapítvány a Gyógyíthatatlan Betegekért (székhely: 8753 Balatonagyaród, Dózsa Gy. u. 27.) módosított. Alapító Okirata - PDF
Lázár Alapítvány a Gyógyíthatatlan Betegekért (székhely: 8753 Balatonagyaród, Dózsa Gy. u. 27.) módosított. Alapító Okirata
Download "Lázár Alapítvány a Gyógyíthatatlan Betegekért (székhely: 8753 Balatonagyaród, Dózsa Gy. u. 27.) módosított. Alapító Okirata"
1 Lázár Alapítvány a Gyógyíthatatlan Betegekért (székhely: 8753 Balatonagyaród, Dózsa Gy. u. 27.) módosított Alapító Okirata (A Fővárosi Bíróság által 8. Pk számú nyilvántartási számmal ellátott és január 14. napján kelt végzéssel nyilvántartásba vett, majd módosított Alapító Okirattal egységes szerkezetben) Alapítva: 1991-ben- Módosítva: 1997., ben2 A L A P Í T Ó O K I R A T Az Alapítvány létrehozása óta bekövetkezett jogszabályi változásokat, ezen belül elsődlegesen a közhasznú szervezetről szóló évi CLVI. törvényben meghatározottakat figyelembe véve, az alapítványi célok mind teljesebb megvalósulása érdekében alulírott alapító elsősorban a hazai lakosság egészségügyi állapotának javítása és a magyarországi tudományos, kutatási tevékenységek fejlesztése érdekében, az orvostudomány által gyógyíthatatlannak ítélt betegek, velük foglalkozó orvosok, ápolók, kutatók és intézmények támogatása érdekében közhasznú, tartós közérdekű céllal, az önállójogi személvként létrehozott Lázár alapítvány a Gyógyíthatatlan Betegekért Alapítvány Alapító Okiratát a mai napon az alábbiak szerint módosítja, a módosítás szövegét egységes szerkezetbe foglalva az eredeti Alapító Okirata. I. Az Alapítvány neve: Lázár Alapítvány a Gyógyíthatatlan Betegekért Az Alapítvány székhelye: 8753 Balatonmagyaród, Dózsa Gy. u. 27. III. Az Alapítvány időtartama: az Alapító határozatlan időtartamra hozta létre. IV. Az alapítvány alapításának éve: V. Az alapítvány közhasznúsági jogállása: az Alapítvány a közhasznú szervezetekről szóló törvényben meghatározottak alapján: közhasznú szervezet. Az Alapítvány közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, tevékenységét pártoktól és politikai irányzatoktól függetlenül fejti ki, pártpolitikai tevékenységet nem végez, pártokat nem támogat, valamint tőlük támogatást nem fogad, továbbá tevékenysége során országgyűlési képviselői, valamint önkormányzati választásokon jelöltet nem indít és nem támogat.3 VI. Az alapítvány célja: Az Alapítvány a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. törvény 26. c.) bekezdésében meghatározott közhasznú tevékenységek közül az alábbiakat valósítja meg: - egészségmegőrzés, betegségmegelőzés, gyógyító, egészségügyi rehabilitációs tevékenység, - szociális tevékenység, családsegítés, időkorúak gondozása. Az Alapítvány célja továbbá: Az Alapítvány távlati célja egy olyan kutatóintézet, illetve terápiás intézet létesítése, ahol a kutatások és a gyakorlat eredményei mindenki számára elérhetővé válnak. Az Alapítvány a gyógyíthatatlan betegekkel kapcsolatos tevékenységéről minden évben kiadvány keretében tájékoztatja az orvos társadalmat. A kuratóriumi tagok és a tulajdonosok is vállalhatnak az intézményben tisztséget. Az Alapítvány kuratóriuma esetenként, maximum azonban egy évben egyszer kiadja a Lázár Díjat annak a személynek, aki a közvélemény sz erint legtöbbet tette a gyógyíthatatlanokért. A díj kiadásának időpontja: minden év június 16-a. A díj egy bronzkép, melyhez a díj összegét a Kuratórium határozza meg minden évben az alapítvány tőkéjének függvényében. Az Alapítvány ösztöndíjat nyújt kutatás finanszírozásra és külön azoknak a szervező és számítástechnikai szakértőknek, akik munkájuk eredményét felajánlják az alapítvány javára. Az Alapítvány céljai megvalósítása során együttműködik valamennyi hasonló célkitűzésű alapítvánnyal és szervezettel belföldön és külföldön. Az alapítvány egészségmegőrző programokat szervez és bonyolít, életmód táborokat, csoportos tréningeket szervez pszichoterápeuták közreműködésével. Az Alapítvány működése során zömmel olyan feladatokra vállalkozik, amelyet állami és önkormányzati intézmények és a szakemberek önmagukban nem tudnak biztosítani, illetve megoldani. Az Alapítvány közhasznú tevékenységéhez kapcsolódó szolgáltatásairól bárki részesedhet, aki arra egészégi állapota, kora, vagy társadalmi helyzete miatt rászorult illetve kéri az Alapítvány segítségét.4 VII. Az Alapítvány vagyona: Az Alapítvány vagyonát a létrehozáskor az alapító által alapításkor pénzintézetnél elhelyezett alapítói vagyon, illetve az alapítvány működése óta eltelt időben a Kuratórium és az alapítvány munkaszervezete tevékenységének eredményeként az alapítvány gazdálkodásából képződött vagyontömeg képezi. az alapítványi vagyontömeg felhasználása és nyilvántartása a vonatkozó hatályos jogszabályi rendelkezések figyelembe vételével a Kuratórium döntése alapján történik. VIII. Az Alapítvány támogatása: Az Alapítvány nyitott, céljai megvalósulását külföldi és belföldi magán- és jogi személy, valamint jogi személyiség nélküli társaság egyaránt támogathatja természetbeni vagy pénzbeli, illetve tárgyi adományaival, tevékenységgel, ingóságnak vagy ingatlannak az alapítvány tulajdonába vagy használatába adásával. A támogatások elfogadásáról a Kuratórium jogosult dönteni. A támogató céladomány esetén jogosult arra, hogy adománya vagy támogatása felhasználásáról a Kuratóriumtól felvilágosítást, illetve beszámolást kérjen. IX. Az Alapítvány kezelő szerve és működése: Az alapítvány Alapító Okiratában meghatározott célok megvalósítását az Alapító által kinevezett kezelő szerv, a Kuratórium valósítja meg. A Kuratórium az alapítvány legfőbb testületi döntéshozó, gazdálkodó és képviseleti szerve. A kuratóriumi tagok tevékenységüket az alapítótól kapott megbízás alapján, tőle függetlenül végzik, azonban az Alapítvány érdekében végzett tevékenységükkel kapcsoltban tiszteletdíjra és költségeik megtérítésére jogosultak. A Kuratórium tagjainak a száma 5 fő. A Kuratórium ettől eltérő létszámának meghatározására az Alapító jogosult. A Kuratórium tagjai: elnök, elnökhelyettes és a tagok.5 A Kuratórium tagjai sem egymással, sem az alapítóval nem lehetnek a Ptk b.) pontjában meghatározott közeli hozzátartozók. A kuratóriumi döntéshozatalban nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek a fenti -ban meghatározottak szerinti hozzátartozója vagy élettársa a határozat alapján a.) kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, b.) bármilyen más anyagi előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem lehet a Kuratórium elnöke vagy tagja az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be annak megszűntét megelőző két évben legalább egy évig vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki. A Kuratórium elnöke és tagjai kötelesek az alapítványt arról tájékoztatni, ha ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betöltenek. A kuratóriumi megbízás határozatlan időre szól, azonban ha az Alapító veszélyben látja az Alapítvány Alapító Okiratában foglalt célok megvalósítását, a Kuratórium egészét vagy egyes tagjai visszahívják és helyettük Új kuratórium tagokat bízhatnak meg e feladat ellátásával. Az Alapító Okirat módosításakor a Kuratórium tagjai: Elnök: Dr. Dékány Csaba Lakcím: 1131 Budapest, Szt. László u.141. Elnökhelyettes: Szi Márton János Lakcím: 8752 Zalakomár, Kossuth u. 15. Tagok: Dr. Virág Ferenc Lakcím: 2092 Budakeszi, Hunor u. 4.6 Csiszér János Lakcím: 1182 Budapest, Kolbányi Géza u. 6. Dr. Gyeney Mária Lakcím: 8753 Balatonmagyaród, Dózsa Gy. U. 27. Az Alapítvány képviselője: A Kuratórium elnöke. Az elnök az alapítványt harmadik személlyel szemben, valamint bíróságok és más hatóságok előtt önállóan jogosult képviselni. A cégjegyzés akként történik, hogy az Alapítvány előírt, előnyomott vagy nyomtatott cégneve alá a Kuratórium elnöke nevét önállóan írja a közjegyző által készített aláírási címpéldány szerint. Az alapítvány képviselője: képviseli az Alapítványt harmadik személyekkel, hatóságokkal, bíróságokkal szemben, gondoskodik a kuratóriumi ülések előkészítéséről és levelezéséről, valamint az éves beszámoló, az éves közhasznúsági jelentés elkészíttetéséről és nyilvánosságra hozataláról. Az alapítvány nevében történő utalványozásra az elnök és Virág Ferenc tag önálló aláírással jogosult. Az alapító amennyiben tagja a Kuratóriumnak képviseletre, valamint utalványozásra nem jogosult, az alapító Okirat módosításakor hatályos jogszabályi rendelkezések alapján. A Kuratórium feladat- és hatásköre: az Alapítvány cél szerinti alaptevékenységének biztosítása, döntés vállalkozások indításáról vagy megszüntetéséről, az alapítvány gazdálkodásával, a kezelői feladatokkal kapcsolatos adminisztratív és szervezeti feladatok ellátása, illetve azok ellátásának ellenőrzése, az alapítvány által létrehozandó szervezetek felállítása, vezetőik kinevezése és visszahívása, szervezeti rendjük kialakítása és ellenőrzése, az alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzatának, valamint a Kuratórium Ügyrendjének kidolgozása, mindaz, amit az alapító Okirat és a Szervezeti- és Működési Szabályzat a Kuratórium hatáskörébe utal.7 A Kuratórium működési rendje: - A Kuratórium évente egy alkalommal ülésezik. Az ülések összehívásáról és levezetéséről a Kuratórium elnöke, akadályoztatása estén az általa írásban felhatalmazott kuratóriumi tag gondoskodik. A Kuratóriumot Össze kell hívni bármely két tagjának írásban megtett kezdeményezésére is, az ok és a napirend meghatározásával: A kuratóriumi ülésre a meghívókat a hely, idő és a napirend feltüntetésével az ülés kitűzött időpontját legalább nyolc nappal megelőzően, ajánlott térti-vevényes levélben vagy faxon kell kiküldeni a kuratóriumi tagok részére. Ezen meghívóban közölni kell a határozatképtelenség esetére ugyanazon napirenddel összehívott újabb kuratóriumi élés helyét és időpontját is: A Kuratórium ülései nyilvánosak. A kuratóriumi ülés határozatképességéhez tagjainak ötven százaléka plusz egy fő jelenléte, jelen esetben a Kuratórium tagjai közül legalább két fő jelenléte szükséges. A testület döntéseit nyílt szavazással, általában egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Minden tagnak egy szavazata van. A Kuratórium ülésein jegyzőkönyvet kell vezetni. A jegyzőkönyvet az ülése levezetőelnöke és a jegyzőkönyv készítője hitelesíti. A jegyzőkönyv melléklete a Kuratórium jelenlévő tagjait és az ülésre meghívottak névsorát feltüntető jelenléti ív. A jegyzőkönyvet a jelenéti ívvel együtt irattárózva kell megőrizni. A jegyzőkönyv alapján olyan nyilvántartás készül, amelyből a Kuratórium által hozott döntések tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya, személye, a nyilvánosságra hozatali mód egyaránt megállapítható. E nyilvántartás évek szerint elkülönített rendszemben kell őrizni: A Kuratórium döntéseit, a döntést követő tizenöt napon belül írásban közli az érintettekkel, azt az Alapítvány székhelyén kifüggeszteni. Az értesítés megtörtéért a Kuratórium elnöke a felelős: Az Alapítvány köteles az éves beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági jelentést is készíteni. Az éves beszámoló és az éves közhasznúsági jelentés elfogadása a Kuratórium kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az Alapítvány éves beszámolójának jóváhagyása a közhasznúsági jelentés elfogadásával egyidejűleg a tárgyévet követő év május 31. napjáig a Kuratórium egyhangú döntése alapján történik. Az Alapítvány működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba a Kuratórium elnökéhez intézett írásbeli kérés alapján mindenki betekinthet, arról saját költségére másolatot készíthet a személyiségi és adatvédelmi jogok védelmének betartásával.8 Az Alapítvány működési (hivatali) és nyilvántartási rendjét, a szolgáltatások igénybevételének módját és feltételeit, az elfogadott éves beszámolót, az éves közhasznúsági jelentés és a kuratóriumi döntéseket az alapítvány székhelyén elhelyezett hirdetőtáblán történő kifüggesztéssel nyilvánosan közzéteszik: A Kuratórium elnöke vagy tagja által e feladatköre ellátása során harmadik személynek okozott kárért az alapítvány a felelős. A Kuratórium tagja az Alapítványnak okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint tartozik felelősséggel: A Kuratórium tevékenységéről évente írásban tájékoztatja az Alapítót. Az írásos tájékoztatót az éves beszámoló és az éves közhasznúsági jelentés Kuratórium általi elfogadása után, 30 napon belül az Alapítvány Kuratóriumának elnöke köteles megküldeni az Alapító részére: Amennyiben az Alapítvány éves bevétele meghaladja a közhasznú szervezetekről szóló törvényben meghatározott mértéket, a kezelő szervtől elkülönült, annak tevékenységét és gazdálkodásának ellenőrzését végző Felügyelő Bizottság létrehozása és tagijainak az Alapítványt nyilvántartásba vevő bírósághoz történő bejelentése az alapító kötelessége. A Kuratórium vagy annak tagja által feladatköre ellátása során harmadik személynek okozott kárért az Alapítvány a felelős. A tag által e minőségben az alapítványnak okozott kárért a polgári jog általános kártérítési szabályai szerint felel: A Kuratórium tevékenységéről, az alapítványi célok megvalósulásáról évente, a mérleg elkészítését követő harminc napon belül írásban tájékoztatja az Alapítót. X. Az Alapítvány gazdálkodása: A Kuratórium az alapítvány céljainak elérése érdekében az Alapítvány vagyonával gazdálkodhat, szolgáltatásokat nyújthat, az alapítvány nevében vállalkozhat, illetve vállalkozásokban részt vehet azzal, hogy az nem lehet az alapítvány elsődleges tevékenysége, az csak közhasznú céljainak elérése érdekében azokat nem veszélyeztetve végezheti úgy, hogy a vállalkozás nem képezheti tevékenysége döntő meghatározó részét.9 Az Alapítvány könyvvezetésében a vállalkozási tevékenység bevételeit és k i ad ás ait az Al ap ítvány O k i r at áb an meghatároz ott köz h asz nú alaptevékenységeitől elkülönítetten kell vezetni. Befektetési tevékenység esetén az alapítvány befektetési szabályzatot köteles készíteni, melyet a Kuratórium egyhangú döntéssel fogad el. Az Alapítvány gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, az csak az Alapító Okiratban meghatározott célokra, az Alapítvány szervezetének fenntartására, valamint az alapítvány által létrehozott intézmények és szervezetek működtetésére és céljaira használható. XI. Alapítvány megszűnése: Az Alapító az alapítványt határozatlan időre létesítette. Megszűnése esetén a megszűnéskor meglévő vagyona a hitelezők kielégítése után más hasonló célú szervezet támogatására fordítható a megszűnéskor határozatot hozó bíróság döntése alapján. Az Alapító halálával az Alapítvány nem szűnik meg, ilyen esetben az alapító jogokat az Alapító örökösei és egyben gyermekei gyakorolják. XII. Egyéb: Az Alapító Okirat módosítása, valamint a Kuratórium tagjai körében bekövetkezett személyi változások eldöntése és az új kuratóriumi tagok bejelentése az alapítványt nyilvántartásba vevő bíróság felé az alapító jogosultsága. A jelen okiratban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv és a közhasznú szervezetekről szóló törvény rendelkezései, valamint az alapítványok tevékenységét szabályozó egyéb hatályos jogszabályokban foglalt rendelkezések az irányadók. A Kuratórium tagjai ezen Alapító Okiratban foglalt követelményeket megismerve, elfogadó nyilatkozatuk aláírásával vállalják a kuratóriumi tisztséget és nyilatkoznak arról, hogy tagságuknak10 jogi akadálya nincs. Az Alapító a jelen Alapító Okiratban foglaltakat, mint akaratukkal mindenben egyezőt, a tanúk jelenlétében a mai napon egyetértőleg írja alá. Budapest, december 16. Alapító 12. Pk /12.11 V É G Z É S A Fővárosi Bíróság elrendeli az sorszám alatt nyilvántartásba vett Lázár Alapítvány a Gyógyíthatatlan Betegekért elnevezésű alapítványra vonatkozó alábbi változás bejegyzését a Ptk. 741B../5/ bekezdése alapján. Az alapítvány képviselete megváltozott. Az új képviselő neve és lakcíme: Dr. Dékány Csaba 'Budapest, Szt. László u Dr. Virág Ferenc képviseleti joga megszűnt. A kezelő szerv összetétele megváltozott. A kezelő szerv tagjainak neve és lakóhelye: Dr. Dékány Csaba Szi Niárton János Dr. Virág Ferenc Csiszér János Dr. Gyeney Mária Budapest, Szt. László u Zalakomár, Kossuth u Budakeszi, Hunor u Budapest, Kolbányi Géza u Balatonmagyaród, Dózsa Gy. u A bíróság egyébként az alapító okiratnak a nyilvántartás adatait nem érintő egyéb módosítását tudomásul veszi. Az alapító okirat módosításának időpontja: december 16. A végzés ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye. Budapest, április hó 7. Dr. Vas Zoltánné s.k. fővárosi bírósági bíró A kiadmány hitléül: Hasonló dokumentumok
ALAPÍTÓ OKIRAT Amely abból a célból készült, hogy az alábbiakban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv 74/A-74/F. -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. Évi CLVI. Tv. alapján tartós közérdekű Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés
Alapító Okirat 1. címe: Az alapító neve, címe dr. Herczeg Sándorné dr. Xantus László 2. Az alapítvány neve: Békésy Alapítvány 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés Részletesebben KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA
KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA DIÁKTARISZNYA ALAPÍTVÁNY MONOR ALAPÍTÓ OKIRAT 2 Ezen alapító okirat azért készült, hogy az 1. pontban megnevezett alapító az 1959. évi IV. törvény, a Polgári Törvénykönyv Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2011. október 24- i ülésére Tárgy: A Zirci Erzsébet Kórház Alapítvány alapító okiratának módosítása Előterjesztés tartalma: határozati Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben A BÍRÓ KÁROLY ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A BÍRÓ KÁROLY ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA módosított, egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata Preambulum Alulírott Alapítók 1989. január2-án létrehozták a Bíró Károly Alapítványt, amelyet a Fővárosi Részletesebben Kapolcs Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány
A BOLYAI JÁNOS KATONAI MŰSZAKI FŐISKOLA SZOCIÁLPOLITIKAI ALAPÍTVÁNYÁNAK A L A P Í T Ó O K I R A T A 2 A Bolyai János Katonai Műszaki Főiskola tartós, közérdekű célt szolgáló szociálpolitikai Alapítványt Részletesebben Angyali Szolgálat Alapítvány. Alapító Okirata
Angyali Szolgálat Alapítvány Alapító Okirata tanítások átadása így hozzájárulva egy békésebb, szeretetteljesebb és boldogabb társadalmi élet kialakulásához. II.-6. Az alapítvány munkájában résztvev k Részletesebben A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány 1 15. 1 számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA Cegléd Város Önkormányzata Képviselő-testülete a 117/1995. (V. 4.) számú határozatával Részletesebben Alapító okirat (módosításokkal egységes szerkezetben)
Alapító okirat (módosításokkal egységes szerkezetben) A módosítások kerettel kiemelten szerepelnek. Az Alapító okirat módosításának időpontja: 2011.08.15. amely alapján az első pontban meghatározott alapítok Részletesebben KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) Kapuvár Lakosainak Egészségért Közalapítvány jogi személyiséggel rendelkező, közfeladatok biztosítása céljából határozatlan időre létrehozott Részletesebben MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről. A Széchenyi István Általános Iskola dányi iskolásokért alapítványt hoz létre.
MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről A 2008. január 03-i keltű alapító okiratot a következőképpen módosítom. A módosítás dőlt betűvel. A Széchenyi István Általános Iskola Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan.
ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan. Kovács Gábor Személyi szám: 1 591020 1141 Lakcím: 2854 Dad, Badacsonyi utca 14. Fülöp Pál Személyi szám: 1 610920 Részletesebben VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban)
ALAPÍTÓ OKIRAT (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban) Alulírott, Borka Gyula (8000 Székesfehérvár, Gyár u. 4.) számítva természetes és jogi személyek csatlakozására Székesfehérvár Részletesebben Wartha Vince Kerámiaművészeti Alapítvány. Szervezeti és Működési Szabályzat. Jelen szabályzat az 2014.05.29-től érvényes
ÜGYREND Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12. Tartalomjegyzék 1. A Felügyelő Bizottság működése...3 1.1. Részletesebben Alapító Okirat Módosítása
Alapító Okirat Módosítása A Közalapítvány Alapító Okiratának egységes szerkezetbe hozott szövege az alábbi: (A dőlt betűs rész a módosításokat jelöli) Balatonszőlősi Faluházért Közalapítvány Alapító Okirata Részletesebben Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata
1 Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Kelt: Budapest, 2006.november 16. 2 Az Alapítvány adatai: Az Alapítvány cégneve: Alkalmazott Tudományért Részletesebben Bankszámlaszám: 11600006-00000000-50160116
A L A P Í T Ó O K I R A T Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata mint alapító (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/A. -a alapján jogi személyiséggel rendelkező, Részletesebben PÉCSI TENISZÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY
PÉCSI TENISZÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT I. Az Alapítvány neve, székhelye Az Alapítvány neve: PÉCSI TENISZÉRT Közhasznú Alapítvány Az Alapítvány székhelye: 7635 Pécs Kisszkókó dűlő 7. II. Az Részletesebben Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED
Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED Alapító Okirat Ezen Alapító Okirat a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi törvény IV.74/A paragrafusa alapján, önálló jogi személyként működő alapítvány létrehozása Részletesebben Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat. (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt)
Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt) 2013 A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona (1173 Bp., Pesti út 117.) jelen Részletesebben Alapító Okirat. 1 Az Alapítvány neve, székhelye
A Magyar Nemzeti Szívalapítvány alapító okiratának az alapítás által bekövetkezett módosításokkal, kiegészítésekkel és a jogi szabályozás aktualitásaiból eredő változásokkal egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT KÖZALAPÍTVÁNY
ALAPÍTÓ OKIRAT Gödöllő Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. alapján, határozatlan időre a törvényben előírt követelményeknek is megfelelő KÖZALAPÍTVÁNY Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben I. A KURATÓRIUM TAGJAINAK ADATAI II. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI. 2./ Az alapítvány székhely: 4400 Nyíregyháza Fazekas János tér 23 3/29.
A GÖRÖGTŰZ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA I. A KURATÓRIUM TAGJAINAK ADATAI (Személyes jogokra, való hivatkozásra, a kuratórium tagjainak személyes adatait nem áll módunkban közölni.) II. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI Részletesebben 1. Az alapítók: Dr. Aubert Antal 7668 Keszü, Kinizsi P. u. 16.
MODERN GEOGRÁFUS ALAPÍTVÁNY EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA Jelen okiratban az alapítók arra vállalnak kötelezettséget, hogy a felhasználási cél megjelölésével önálló vagyont hoznak létre Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
ALAPÍTÓ OKIRAT (MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) mely létrejött: Mátrai Károlyné (3580 Tiszaújváros, Bolyai J. köz 13. fsz. 3.), mint alapító által elkülönített vagyon terhére az alábbiak szerint: 1. Részletesebben Duna Charta Egyesület. Alapszabálya
A Duna Charta Egyesület Módosított és egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya A Duna Charta Egyesület (bírósági lajstromszáma: Pk.60830/2002) 2009. évi rendes Közgyűlésén 2009. január 21-én és a közhasznú Részletesebben Alapszabály. (Módosítva: június 22.)
Alapszabály (Módosítva: 2007. június 22.) 1. Az egyesület neve: Okkal-Más-Okkal Ifjúsági Egyesület 2. Az egyesület székhelye: Hajdúnánás, Kazinczy u. 19. sz. 3. Az egyesület címe: 4080 Hajdúnánás, Köztársaság Részletesebben 2012. május 09-i módosítással Egységes Szerkezetbe Foglalt Szövege
ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. május 09-i módosítással Egységes Szerkezetbe Foglalt Szövege Alulírott Alapító az 1959. évi IV. tv. 74/A. - 74/F. szabályai alapján közérdekű célból az alábbi alapítványt (a továbbiakban Részletesebben Jegyzőkönyv, A közgyűlés egyhangú határozattal levezető elnöknek Lovász Lászlót választja meg.
Jegyzőkönyv, amely a Budai Polgárok Társasága 2010. március 30. napján 17 órakor tartott közgyűléséről készült. Jelen vannak a mellékelt jelenléti ív szerint 13 fő: A közgyűlés egyhangú határozattal levezető Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében
ALAPSZABÁLY Az egyesület neve: Állatvédő Egyesület Székhelye: a mindenkori elnök címe I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében a.) A közhasznú szervezetekről Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT MARTONYI FEJLŐDÉSÉÉRT ALAPÍTVÁNY
ALAPÍTÓ OKIRAT MARTONYI FEJLŐDÉSÉÉRT ALAPÍTVÁNY Az Alapító Okirat kelte: 2009. december 21. Egységes szerkezetbe foglalás időpontja: 2010. március 12. 1 ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT amely abból a célból készült, Részletesebben Az Etyeki Sportért alapítvány alapító okirata 1
Az Etyeki Sportért alapítvány alapító okirata 1 Alulírott - mint az etyeki Sportegyesület képviseletében eljáró elnök - alapító, a jelen okirattal, az ebben írt célok megvalósítása és az itt rögzített Részletesebben Alapító okirat. A Marcali Városi Önkormányzat (8700 Marcali, Rákóczi u. 11.) mint alapító közalapítványt hoz létre az alábbiak szerint.
Alapító okirat A Marcali Városi Önkormányzat (8700 Marcali, Rákóczi u. 11.) mint alapító közalapítványt hoz létre az alábbiak szerint. 1./ A Közalapítvány neve: Családokért Közalapítvány 2./ A Közalapítvány Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT. 2012. október 11.
Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. október 11. 1 Alulírott alapító a Ptk. 74/A-G -ai alapján a következők szerint rögzíti egységes szerkezetben 2012. október 11. a Sárospataki Theologiai Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A NAPRA-forgó Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Győr-Moson-Sopron Megye Önkormányzatának Közgyűlése (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv. Nyílt szavazás. Tartózkodás és nem szavazat nélkül egyhangúlag elfogadva.
Helye: Ökológiai Intézet, BFTE iroda. 3525 Miskolc, Kossuth u. 13. I. emelet Ideje: 2014.10.30., szerda 17.00 óra BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv Boronkai József: Köszöntöm az Részletesebben Vilonyai Iskoláért Közhasznú Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetbe foglalva) Preambulum
Vilonyai Iskoláért Közhasznú Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetbe foglalva) Preambulum Alulírott Alapító(k) a Ptk. 74/A F. -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
ALAPSZABÁLY melyet a tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján 1994. szeptember 30. napján elfogadtak, majd többször módosítottak, legutoljára 2013. február 16. napján, Részletesebben MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT A HÉT KRAJCÁR KÖZALAPÍTVÁNY létesítéséről
MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT A HÉT KRAJCÁR KÖZALAPÍTVÁNY létesítéséről A Pk.60.121/1996/19. számú 2000. 06. 13. napján jogerőre emelkedett végzés alapján az alapító okiratot a következőképpen módosítom. A Részletesebben A Lövő Ifjúsági Klub. Szervezeti és Működési Szabályzata. 2014. November 01-től érvényes
A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 2014. November 01-től érvényes 1 A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 1. I. Általános rész a.) Az Ifjúsági Klub, az Alapszabály Részletesebben Dr. Horváthné Farkas Ibolya, Kraft László, Móricz Ivánné a jelen alapító okirattal a Ptk. 74/A-F. -ban foglaltak szerint tartós közérdekű célra
1 RUMI RAJKI ISTVÁN ALAPÍVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Dr. Horváthné Farkas Ibolya, Kraft László, Móricz Ivánné a jelen alapító okirattal a Ptk. 74/A-F. -ban foglaltak szerint tartós közérdekű célra ALAPÍTVÁNY Részletesebben EMLA ALAPÍTVÁNY. a Környezeti Oktatás Támogatására. 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
EMLA ALAPÍTVÁNY a Környezeti Oktatás Támogatására 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT LEGUTÓBBI MÓDOSÍTÁS IDŐPONTJA: 2012. MÁJUS 7. Alapító Okirat Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T Püspökladány Város Önkormányzata az 1990. évi LXV. törvény 88. -ában megfogalmazott jogosultságával élve közérdekű alapítványt hozott létre a város sportfeladatai ellátásának Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
A L A P Í T Ó O K I R A T Alapító által alapított, a 2013. évi V. tv. (Ptk.), valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. Részletesebben A L A P Í T V Á N Y A L A P Í T Ó O K I R A T A a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
A L A P Í T V Á N Y A L A P Í T Ó O K I R A T A a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Jelen okiratot az 1./ pontban megjelölt abból a célból készítette, hogy az 1959. évi IV. törvény 74/A-74/G. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben
ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma, mint alapító az 1989. október 4- én a Magyar Népköztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya Részletesebben Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg
A ROMNET-MÉDIA ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg 2003. május 4. A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló többször módosított 1959. évi IV. Törvény Részletesebben A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA Jóváhagyta: a 2005. április 8-i közgyűlés Egységes szerkezetbe foglalt alapszabály I. Általános rendelkezések: A Szövetség neve: Motoros Könnyűrepülő Szövetség Részletesebben - 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben)
- 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben) Gyula Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (5700 Gyula, Petőfi tér 3.) KÖZALAPÍTVÁNYT-t hoz létre. Az alapítvány neve: Egészséges Részletesebben A Szellemi Köztársaságért Alapítvány
A Szellemi Köztársaságért Alapítvány Alapító okirat 5. módosított (2010. szeptember 27.) Praeambulum Alulírott Alapító attól a felismeréstől vezérelve, hogy a magyar társadalomban a demokratikus politikai Részletesebben KÉT KERÉKKEL AZ IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
KÉT KERÉKKEL AZ IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (a 2007. július 9. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) PREAMBULUM Alulírott Alapítók, attól a felismeréstől vezérelve, hogy a Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1.2. Székhelye: 6044. Kecskemét-Hetényegyháza, Belsőnyír 202.
ALAPÍTÓ OKIRAT a VACKOR VÁR ALAPÍTVÁNYRÓL, (a továbbiakban: Alapítvány) amelynek alaprendelkezéseit, szervezeti és működési rendjét a jelen okirat 2. pontjában megjelölt Alapító a Polgári Törvénykönyvről Részletesebben K Á V A Kulturális Műhely. Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege.
A K Á V A Kulturális Műhely Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyeseület neve: KÁVA Kulturális Műhely 2. Az egyesület székhelye: 1022 Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Az Alapítók 2008. március 7-ei, 2008. május 8-ai módosításával egységes szerkezetbe foglalva.(a változások dőlt betűvel jelölve.
135/2008. (V. 08.) számú Ökt. határozat melléklete ALAPÍTÓ OKIRAT Az Alapítók 2008. március 7-ei, 2008. május 8-ai módosításával egységes szerkezetbe foglalva.(a változások dőlt betűvel jelölve.) Az alapító Részletesebben 6. Az alapítványi vagyon működtetése és felhasználása
Az alapítói vagyont az alapító jelen okirat aláírásától számított tizenöt (15) napon belül nyitandó bankszámlán helyezi el és bocsátja az Alapítvány rendelkezésére egyösszegben, készpénzben. b. I Az Alapítvány Részletesebben Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. /1/ bekezdése alapján
Egységes szerkezet Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. /1/ bekezdése alapján Községi Szociális Otthont Létesítő Alapítványt hozott létre az alábbi Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések. 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány keretei között.
1. oldal, összesen: 11 Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1./ Az Egyesület neve: 2./ Az Egyesület székhelye: 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány Részletesebben ZSEBOROSZLÁN VAS MEGYEI KORASZÜLÖTTEKÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
ZSEBOROSZLÁN VAS MEGYEI KORASZÜLÖTTEKÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA 1. Az alapító természetes személy adatai Kovácsné Molnár Henriett Mária Kovács Árpád Péter Kaczmarski Szilvia Kaczmarski Balázs Részletesebben NETPUBILCA ALAPÍTVÁNY
NETPUBILCA ALAPÍTVÁNY Alapító Okirata Alulírott Sarmasági Pál alapító (továbbiakban Alapító), a Magyarországon folyó internet kapcsolatok fejlesztése érdekében a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi Részletesebben ELTE TTK Hallgatói Alapítvány
ELTE TTK Hallgatói Alapítvány 1990. november 20-án kelt Alapító Okirata egységes szerkezetben a 2013. március 12-én és április 15-én kelt módosításokkal. Az alapítók jelen okirattal a Polgári Törvénykönyv Részletesebben Mészáros Károly Erdészeti Felsőoktatási Emlékalapítvány Alapító Okirata (egységes szerkezetben)
Mészáros Károly Erdészeti Felsőoktatási Emlékalapítvány Alapító Okirata (egységes szerkezetben) Az alapítók Prof. Dr. Mészáros Károly emlékére, az erdészeti felsőoktatás, az erdészeti politika és az erdészeti Részletesebben ALAPÍTVÁNYI ALAPÍTÓ OKIRAT (A 2011.augusztus 22.-i módosításokkal egységes szerkezetben)
ALAPÍTVÁNYI ALAPÍTÓ OKIRAT (A 2011.augusztus 22.-i módosításokkal egységes szerkezetben) A jelen okiratban az Alapító arra vállal kötelezettséget, hogy a felhasználási cél megjelölésével önálló vagyont Részletesebben A VASÚTI ERŐSÁRAMÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A VASÚTI ERŐSÁRAMÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Az Alapítvány i: 1. Csapó Imre 2. Földházi Pál 3. Füle Antal 4. Lipka József 5. Siliga Ervin 6. Takács Imre 7. Tóth Kálmán Az Alapítók az általuk vállalt kötelezettségnek Részletesebben A Napkereszt Hagyományorzo Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
A Napkereszt Hagyományorzo Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA Alulírott alapító a Polgári Törvénykönyv vonatkozó eloírásaira figyelemmel, tartós közérdeku célok megvalósítására, jelen alapító okirattal, az alább Részletesebben Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány. Kuratórium Ügyrendje
Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány Kuratórium Ügyrendje TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 2. A KURATÓRIUM ÖSSZETÉTELE... 3 3. A KURATÓRIUM TAGJAINAK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI... 3 4. Részletesebben Közalapítvány Szentpéterúr Község Jövőjéért ALAPITÓ OKIRATA
Közalapítvány Szentpéterúr Község Jövőjéért ALAPITÓ OKIRATA (Az 1997. január 23.-án, 2006. január 19.-én, 2006. február 6.-án, 2006. február 15.-én, 2006. április 19.-én, 2006. május 31.- én elfogadott Részletesebben Az Openmaps Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata
Az Openmaps Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Székesfehérvár, 2012. junius 05. TARTALOM JEGYZÉK: 1. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI 3 2. AZ ALAPÍTVÁNY SZERVEZETE 4 2.1 A kuratórium 4 2.2 A kuratórium Részletesebben MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOLGLALT PREAMBULUM ALAPÍTÓ OKIRAT
A DUNABOGDÁNY ISKOLÁÉRT ALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOLGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA PREAMBULUM Az alapító 2010. november 22-én írta alá a Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány alapító okiratát, Részletesebben TÓTH ANTAL ALAPÍTVÁNY A HALLÁSSÉRÜLT GYERMEKEKÉRT EGYSÉGES SZERKEZETŰ ALAPÍTÓ OKIRAT
TÓTH ANTAL ALAPÍTVÁNY A HALLÁSSÉRÜLT GYERMEKEKÉRT EGYSÉGES SZERKEZETŰ ALAPÍTÓ OKIRAT 1 TÓTH ANTAL ALAPÍTVÁNY A HALLÁSSÉRÜLT GYERMEKEKÉRT ALAPÍTÓ OKIRAT (módosításokkal egységes szerkezetben) Alulírott Részletesebben "HARMATCSEPP" SZOCIÁLIS KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA
"HARMATCSEPP" SZOCIÁLIS KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés (továbbiakban: alapító) a szociális gondoskodás színvonalának emelésére Részletesebben A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya
A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1.) Az egyesület neve: Csepeli Kertbarát Kör Egyesület (továbbiakban egyesület) 2.) Rövidített neve: CSKK 3.) Az egyesület székhelye: Részletesebben AZ EGYESÜLET ADATAI. 2. Az Egyesület székhelye: 6800 Hódmezővásárhely, Medgyessy Ferenc u. 6/C fsz. 6.
Gyógyulás az STI-vel Egyesület Alapszabálya egységes szerkezetbe foglalva a 2006. január 31. napján kelt Alapszabály Módosítással azzal, hogy a módosításra kerülő rendelkezések dőlt betűvel kerültek feltüntetésre. Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
203/2011. ( IX.9.) számú Ökt. határozat melléklete A L A P Í T Ó O K I R A T Az Alapító 194/1996. (VII.05.) sz. Ökt., a 7/1998. (I.30.) sz. Ökt., a 147/1998. (VI.19.) sz., a 103/1999. (V.21.) sz., a 36/2001. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Amelyet a jelen okirat 4./ pontjában megnevezett alapító a Ptk. rendelkezései alapján jogi személyiséggel működő A L A P Í T VÁ N Y
ALAPÍTÓ OKIRAT Amelyet a jelen okirat 4./ pontjában megnevezett alapító a Ptk. rendelkezései alapján jogi személyiséggel működő A L A P Í T VÁ N Y létrehozása és működése érdekében hoz létre. 1./ Az alapítvány Részletesebben ÁSOTTHALOM-ért KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
ÁSOTTHALOM-ért KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetben) Módosítva: 2007. február 16-án 34/2007.(II.16.) KT határozat alapján 2007. szeptember 21-én 142/2007.(IX.21) KT határozat alapján 2009. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Kardhordó Kálmán (a volt 508-as Szakmunkásképző és Szakközépiskola 1958-tól 1996-ig tanára) ( új név: Simonyi Károly Szakközépiskola és Szakiskola) ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek Részletesebben Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesterétől
Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesterétől Postacím: 5601 Pf. 112. Telefax: (66) 523-804 Telefon: (66) 523-801 E-mail:papj@bekescsaba.hu Ikt.sz.: I. 236/2004. NYILVÁNOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Tehetséges Paksi Fiatalokért Alapítvány létrehozására. Alulírottak a címben szereplő névvel alapítványt hoznak létre:
ALAPÍTÓ OKIRAT A Tehetséges Paksi Fiatalokért Alapítvány létrehozására. Alulírottak a címben szereplő névvel alapítványt hoznak létre: 1. Paksi Atomerőmű Részvénytársaság 2. Paks Város Önkormányzata Az Részletesebben A Heves Megyei Bíróság Pk. 60.145/1990/4.számú végzésével nyilvántartásba vett. VÉRADÓ MOZGALOMÉRT Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
A Heves Megyei Bíróság Pk. 60.145/1990/4.számú végzésével nyilvántartásba vett VÉRADÓ MOZGALOMÉRT Alapítvány 2014. május 14-i módosításokkal (dőlt) egységes szerkezetbe foglalta ALAPÍTÓ OKIRATA A Polgári Részletesebben JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MŰVÉSZETI KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA
JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MŰVÉSZETI KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Művészeti Közalapítványt," Részletesebben Alapító Okirat. alapítványt
Alapító Okirat Alapító, a Polgári Törvénykönyv 74/A -a, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény alapján, közhasznú szervezetként működő, nyílt alapítványt hoz létre határozatlan Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT - a módosításokkal egységes szerkezetben -
ALAPÍTÓ OKIRAT - a módosításokkal egységes szerkezetben - Sióagárd Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi közművelődés és sport jelenlegi hátrányos helyzetének megszüntetése, e tevékenységek Részletesebben KI DERGARTE ALAPÍTVÁ Y MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA. Budapest, 2008-06-27.
A KI DERGARTE ALAPÍTVÁ Y MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA Budapest, 2008-06-27. KI DERGARTE ALAPÍTVÁ Y ALAPÍTÓ OKIRAT amely módosításokkal egységes szerkezetben tartalmazza a Részletesebben ZALAHALÁPÉRT KÖZALAPÍTVÁNY
ZALAHALÁPÉRT KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATÁNAK MÓDOSÍTÁSA Az alapító Zalahaláp Község Önkormányzat Képviselő-testülete a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.évi V. törvény és az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA A jelen Alapító Okirat I. pontjában megjelölt Alapító a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben LEGYETEK JÓK ALAPÍTVÁNY az óbudai ifjúságért
LEGYETEK JÓK ALAPÍTVÁNY az óbudai ifjúságért ALAPÍTÓ OKIRATA egységes szerkezetben E:\Dokumentumok\alapítványok\Legyetek jók alapítvány alap.ok.040220 2 1./ Az alapítvány neve: Legyetek Jók ALAPÍTVÁNY Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
"Községi Szociális Otthont Létesítő" Alapítvány Adószáma:19221506-1-16 Egységes szerkezet Jászdózsa Község Önkormányzat képviselő-testülete az 1990. évi I. tv-el módosított Ptk. 74/A.. / 1/ bekezdése alapján Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT
Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT amely alapján az 1. pontban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. Tv. 74/A-74/F -a alapján jogi személyiséggel rendelkező alapítványt Részletesebben "NYÁRIDŐ" KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA
"NYÁRIDŐ" KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés (továbbiakban: alapító) a munkanélküli szülő gyermeke üdültetésére, valamint Részletesebben EMBER A KÓRHÁZBAN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT
EMBER A KÓRHÁZBAN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRAT Az alapító, Molnár Zsolt, a Polgári Törvénykönyv 74/A-F. -ait (továbbiakban: Ptk.), valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. tv. rendelkezéseit Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Pf. 112
Bíróság
Bíróság


text:
Közösségi intézmények és nemzeti érdek 1 - PDF
Download "Közösségi intézmények és nemzeti érdek 1"
1 Trócsányi László tanszékvezető egyetemi tanár, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék 1 A rendszerváltozás lehetővé tette, hogy nemzeti szuverenitásunkról ismét értekezzünk. Az országból a hazánkban ideiglenesen állomásozó idegen katonák kivonását, valamint a KGST-ből történő kilépésünket mindenki az önrendelkezési jog visszanyerésének tekintette. 18 évvel a rendszerváltozást követően, a NATO-hoz és az Európai Unióhoz népszavazással megerősítetten csatlakozó Magyarországon is aktuális kérdés: miként értelmezhető a nemzeti szuverenitás a XXI. században, a mai Európában, milyen tartalmat hordoz az integrációban résztvevő államok számára. Az alábbiakban kizárólag az európai integráció aspektusából vizsgáljuk a nemzeti szuverenitás kérdését. 1. Szuverenitás és annak korlátozása a nemzeti alkotmányokban A tagállam és az európai integráció viszonyának meghatározásánál az egyik központi kérdés, hogy miként változik a tagállami szuverenitás, az hogyan idomul az Európai Unióhoz. Ennek a kérdésnek a vizsgálatakor látható, hogy a korábbi szuverenitásfogalmak (fejedelmi szuverenitás, népszuverenitás, nemzetszuverenitás, államszuverenitás, jogrend szuverenitása) nem adaptálhatók, ennek következtében újfajta szuverenitásdimenziók kialakítására van szükség. A szuverenitásnak központi eleme a szabad döntési képesség. Ezen jogkörükben a nemzetközi jogelvekből eredő korlátozásokat ide nem értve a tagállamok a korábbiakban 1 A Kárpát-medencei Fiatal Politológusok Konferenciája - 50 éves az Európai Unió - Többszintű kormányzás az Európai Unióban című konferencián elhangzott előadás írott változata (Szeged, november december 1.)
2 korlátozva nem voltak, így a szuverenitásból eredően jogosítványaikban a tagállamok nagyfokú szabadsággal rendelkeztek. Az európai integráció ezt a hagyományos szuverenitás képzetet a gyakorlatban felülírja, így a korábbi fogalmak mai jelentése átalakul. Ha a nemzeti alkotmányokat vizsgáljuk, azt állapíthatjuk meg, hogy azok ugyan a keletkezési időszakuknak megfelelően még a szuverenitás hagyományos talaján állnak, de az utóbbi évtizedekben a nemzeti alkotmányokban megjelennek azok a cikkelyek is, amelyek már utalnak a megváltozott körülményekre. Néhány jellemző példa a nemzeti alkotmányokból. Az évi francia Alkotmány I. Címe (2-4 cikkelyek) a Szuverenitás -ról szóló rész, melyben többek között az szerepel, hogy a nemzeti szuverenitás a népé, amely azt képviselői által, valamint népszavazás útján gyakorolja. Ugyanezen Alkotmány XV. Címe Az Európai Közösségek és az Európai Unió - ról szóló rendelkezéseket tartalmazza, mely szerint a Köztársaság részt vesz az államok szabad egyesülésén alapuló Európai Közösségben és az Európai Unióban abból a célból, hogy az alapító szerződések értelmében egyes hatásköreit más tagállamokkal együttesen gyakorolja. A svéd Alkotmány 1. cikk (1) bekezdése szerint Svédországban minden közhatalom a néptől ered. Ugyanezen Alkotmánynak a Kapcsolat más államokkal című X. fejezetének 5. cikke értelmében a Riksdag (parlament) átruházhatja döntéshozatali jogkörét az Európai Közösségre, amíg az Európai Közösség védi azokat a jogokat és szabadságokat, amelyeket a kormányzás szerkezetéről szóló jelen törvény, továbbá az Emberi jogok és alapvető szabadságok európai egyezménye biztosít. A fenti példákat jól kiegészíti a magyar Alkotmány, melynek 2. (2) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a szuverenitását választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja. Ennek korlátozását tartalmazza a 2/A. (1) bekezdésében foglalt rendkívül összetett és az Alkotmánybíróság által eddig részleteiben nem elemzett európai-klauzula. A lisszaboni szerződés ratifikációjával egyidejűleg került az Alkotmány 57. (4) bekezdésének módosítására, ezzel a cikkellyel egy rendkívül bonyolult megfogalmazás útján a Magyar Köztársaság lehetővé teszi, hogy meghatározott feltételek esetében a szabadság, a biztonság és jog térségében olyan magyar állampolgár kiadatásához is hozzá kell járuljon, aki a magyar jog szerint esetleg nem, de az említett térség más államának joga szerint bűncselekményt követett el. Az Alkotmány e cikkelyének hatályba lépése a lisszaboni szerződés ratifikációjához van kötve, amely azért meglepő, mert az európai kiadatási irányelv magyarországi transzpozíciójára már a korábbiakban sor került. De iurisprudentia et iure publico 2
3 Az európai integrációban résztvevő államok nemzeti alkotmányai fő szabály szerint tehát kettős követelménynek kívánnak eleget tenni: egyrészről az alkotmányok elején, az általános vagy bevezető rendelkezések között a hagyományos szuverenitási klauzulát fektetik le, amely a nemzeti közhatalom és jogrend első számú legitimációja, másrészről az egyes alkotmányokban eltérő helyen és tartalomban utalnak arra, hogy a tagállami döntéshozatal kikerülhet a nemzeti keretekből és európai színtérre tevődhet át. A nemzeti alkotmányok a kettősség ellenére érthetően a nemzeti szuverenitásra helyezik a hangsúlyt, miután az alkotmányok meghatározzák: a) a szuverenitás letéteményesét (nép, nemzet) és a szuverenitás gyakorlóit (választott képviselők, közvetlenül a nép) b) a közhatalom gyakorlásának módját és szerveit c) az alapvető jogokat és kötelességeket. A fenti témakörökben a részletes nemzeti alkotmányi rendelkezésekhez képest viszonylag szűkszavúan érintik a nemzeti alkotmányok a szuverenitás korlátozását: vagy a nemzetközi kapcsolatokból, vagy önállóan, az európai integrációról szóló rövid alkotmányi rendelkezésekből vezethetők le a tagállamok szuverenitási önkorlátozása. A nemzeti alkotmányok nem sorolják fel azokat az ügycsoportokat, amelyekben a döntési jogosítványukat már nem önállóan gyakorolják, hanem többnyire az európai integrációs szerződésekre, vagy magára az Európai Unióra és Európai Közösségre történik hivatkozás. A Közösséget és az Uniót alapító szerződések azok, amelyek választ adnak arra, hogy mely hatáskörök tartoznak kizárólagos uniós hatáskörbe, és melyek azok a területek, amelyekben megosztott hatáskörrel rendelkezik az Unió és a tagállamok. Így a nemzeti alkotmányok statikus állapotot mutatnak: az alkotmányi rendelkezések stabilak, az államszervezeti keretek ritkán módosulnak, az alapjogok körében radikális változtatások nem jellemzőek. Ezért nagy alkotmányreformokra általában hosszabb időt követően kerül sor, és akkor sem a hatáskörök átengedése, a szuverenitási klauzulák teszik szükségessé az alkotmányi reformokat (ide nem értve rövid európai uniós klauzulák beépítését a nemzeti alkotmányokba). Ezzel szemben az európai integráció a meglévő problémák ellenére - több évtizede dinamikus fejlődést mutat, újabb és újabb szerződések gazdagítják az európai építkezést. A Római Szerződés, a Maastrichti Szerződés, az Amszterdami Szerződés, a Nizzai Szerződés, a Lisszaboni Szerződés mind bizonyítják, hogy az eredetileg csak gazdasági célzatú együttműködés egyre kifinomultabbá válik, és olyan területekre is kiterjed az együttműködés és ezáltal az uniós intézmények döntési jogköre, amelyek a korábbiakban De iurisprudentia et iure publico 3
4 klasszikusan a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoztak (pl. menekültügy, bevándorlás, bűnmegelőzés, bűnüldözés stb). A fejlődési folyamat tehát azt mutatja, hogy a tagállamok szintjén a nemzeti alkotmányok nem adnak választ arra, hogy az európai építkezés milyen mértékű és mely területekre kiterjedő legyen, melyek a főbb szabályok a tagállam és az Unió közötti kapcsolatban, a közösségi jog milyen helyet foglaljon el a jogforrási hierarchiában: a nemzeti alkotmány megelőzze-e a közösségi jogot vagy sem. Mindez azt mutatja, hogy maguk a tagállamok óvatosak az európai építkezés jogi minősítésében. Egyrészt észlelik, hogy gyors ütemben nő az Unió által elfoglalt hatáskörök száma, ezáltal a szupranacionális szinttér meghatározóvá válik. Másrészt a tagállamok a szuverenitás elvére alapítottan érzékeltetni kívánják, hogy ők az együttműködés urai, a tagállamok szervei azok, amelyek döntenek az Unió fejlődéséről. A nemzeti alkotmánynak tehát ebben az értelemben védelmező szerepe is van, a nemzeti szuverenitás fenntartásának illúziója, bástyákat biztosít számukra az európai építkezés túlzott hatalmával szemben. Erre különösen azért is szükségük van a tagállamoknak, mert az európai démosz kialakulása egyelőre várat magára. Az európai építkezés elsősorban az elitek munkájának az eredménye, a közvélemény a létező demokratikus deficitek következtében megosztottan szemléli az európai integráció jelenét. Az Európai Alkotmányos Szerződés ratifikációjának elmaradását a francia, holland népszavazás megakadályozta, és a most elfogadott Lisszaboni Szerződés (Reform Szerződés) az eredeti alkotmányozási célkitűzésekből visszavéve már csak a korábbi szerződések módosítására vállalkozhatott. 2. Képviseleti demokrácia, közvetlen demokrácia az Unióban Az Unió működése a képviseleti demokrácián alapul (8a. cikk 1 pont) mondja ki ünnepélyesen, a II. Címben a demokratikus elvekre vonatkozó rendelkezések között a Lisszaboni Szerződés. Ennek értelmében az Unió szintjén a polgárok közvetlen képviselete az Európai Parlamentben valósul meg. A Lisszaboni Szerződés rendelkezik a közvetlen demokrácia egyik intézményéről, a népi kezdeményezésről is. Legalább egy millió uniós polgár, akik egyben a tagállamok egy jelentős számának állampolgárai, kezdeményezhetik, hogy az Európai Bizottság hatáskörén belül megfelelő javaslatot terjesszen elő azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására van szükség (8B. cikk 4. pont). De iurisprudentia et iure publico 4
5 A fenti demokratikus deficitet csökkenteni kívánó alapelvi rendelkezések egyáltalán nem említik a szuverenitás kifejezést, mégis a képviseleti és közvetlen demokrácia alapelvi szintű megjelenítése felveti, hogy az Unió demokratikus működését biztosítani kívánó új lisszaboni rendelkezések mennyiben hasonlítanak a szuverenitáshoz kapcsolódó nemzeti alkotmányi kitételekhez. A nemzeti alkotmányok rendelkezései szerint a nép a Parlamenten keresztül gyakorolja hatalmát (képviseleti demokrácia), és kivételesen a közvetlen demokrácia eszközeivel. Az Európai Unióban a polgárok közvetlen képviselete az Európai Parlamentben valósul meg óta közvetlenül választják meg az Európai Parlament képviselőit, mindezidáig a szerződések szintjén a képviseleti demokrácia elvének ilyen markáns rögzítésére nem került sor. A képviseleti és közvetlen demokrácia konkrét nevesítése burkolt formában utalás arra, hogy az Európai Unió működése, a szuverenitás hordozói, a polgárok legitimációján alapszik. Ez a legitimáció azonban nem ad európai színtéren alkotmányozási hatalmat az európai népeknek, sőt valójában a szerződések tartalmáról a kormányközi konferenciák keretén belül marad a döntéshozatal joga. A tagállamok kormányai szerződések útján alakítják az integráció fejlődését, és a nemzeti parlamentek legitimizálják a kormányközi konferencia kompromisszumait. 3. A nemzeti parlamentek és az európai integráció A nemzeti parlamentek európai integrációban betöltött szerepéről, a kialakított modellekről számos értekezés született a közelmúltban Magyarországon is. Az e kérdéskörben született tanulmányok bemutatták az ex ante és az ex post ellenőrzési eljárás rendszerét, többnyire hitet téve az ex ante ellenőrzés előnyei mellett. Csoportokat alakítottak ki aszerint, hogy egy-egy ország parlamentje képes-e valódi befolyást gyakorolni a kormány európai pozícióit illetően (dán modell), vagy csak közepes erővel rendelkezik a nemzeti parlament e tekintetben (osztrák, francia szabályozás), illetőleg vannak olyan nemzeti parlamentek amelyek csak szerény módon tudnak részt venni az európai ügyek vitelében (pl. belga, ír parlament). Mindez azt is igazolja, hogy olyan témakör kutatásáról van szó, amelynek aktualitása van. A nemzeti parlamentekben a képviselők azok, akik a nemzeti szuverenitásból eredő jogosítványokat gyakorolják, a parlament a legmagasabb szintű nemzeti jogszabályalkotás, valamint a kormányzat ellenőrzésének a helye. Ezen központi funkciók fényében mégis az elmúlt évtizedek tapasztalatai általánosságban azt mutatják, hogy a nemzeti parlamentek De iurisprudentia et iure publico 5
6 inkább külső szemlélői, esetleg szerény befolyásolói az európai építkezésnek, mintsem aktív alakítói. A tagállamok nemzeti parlamentjei döntő többsége nemigen tart lépést az európai ügyekkel. A kormány Európa politikájának ellenőrzése tartalom nélküli. Néhány, a témakör iránt érdeklődést mutató képviselő kivételével az európai ügyek iránt a parlamenti képviselők érdektelenséget mutatnak. Európában igazából nem jelentősek azok a pártok, amelyek nyílt kritikával illetnék az integrációt. A demokratikus politikai erők az európai építkezést nem érzik olyan témának, amely iránt a választóik valódi érdeklődést mutatnának, így a politikai pártok a parlamentben elkerülik a valódi európai ügyeket érintő vitákat. Jól tükrözi ezt, hogy a magyar Országgyűlés december 17-én, érdemi vita nélkül szavazott a Lisszaboni Szerződés elfogadásáról, és ezzel elsőként ratifikálta a Szerződést. Ezt egyesek különösen politikusok - dicsőségnek tekintik, mások viszont a parlamenti viták, a Szerződés tartalmi elemzésének elmaradása miatt kritikájukat és erős fenntartásukat fejezték ki az elsőkénti ratifikálás miatt. Sokak számára a korai ratifikáció az európai ügyekben meglévő demokratikus deficit nemzeti szinten történő megjelenését bizonyítja. Igaz, a legtöbb európai országban az alapító szerződések korábbi parlamenti ratifikációja viszonylag probléma menetesen zajlott le, és valódi problémák azokban az országokban merültek fel, amelyek a népszavazás útján történő ratifikációt választották (Dánia, Írország). Nem tekinthető példa nélkülinek az a megoldás sem, amikor az európai szerződések ratifikációját előzetes alkotmányossági szűrőnek vetik alá (többek között Franciaország és Németország). A nemzeti parlamentek szerepéről a Lisszaboni Szerződés önálló cikkben rendelkezik. Ezt megelőzőn csak az Amszterdami Szerződéshez csatolt 9. számú A nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló évi Jegyzőkönyve volt az, amely a nemzeti parlamentek javára kötelező információs és tájékoztatási feladatokat rögzítő - normákat állapított meg. A Lisszaboni Szerződés lényeges újításokat hajtott végre a nemzeti parlamentek vonatkozásában. Egyrészt a 8C. cikk alatt a)-f) pontokba foglalva az alapító szerződések közül elsőként - felsorolja, hogy a nemzeti parlamentek milyen módon tudnak hozzájárulni az Unió jó működéséhez. Másrészt hatályon kívül helyezve az említett 9. számú jegyzőkönyvet, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről új tartalmú jegyzőkönyv került elfogadásra, valamint hatályon kívül helyezték A szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló évi 30. számú jegyzőkönyvet is, és e témakörben egy új tartalmú jegyzőkönyv került elfogadásra. A jegyzőkönyvek legfontosabb újítása az, hogy a nemzeti parlamentek szerepet kaphatnak a szubszidiaritás és az arányosság elve alkalmazásának ellenőrzésében. A jegyzőkönyvben foglaltak szerint, a jogalkotási De iurisprudentia et iure publico 6
7 eljárások és ügytípusok szerint a nemzeti parlamentek egyharmada, egynegyede, vagy egyszerű többsége indokolt véleménnyel arra a megállapításra juthat, hogy egy jogalkotási aktus tervezete nincs összhangban a szubszdiaritás elvével. Ebben az esetben a jogalkotást kezdeményező szerv indokolással a tervezetet fenntarthatja, módosíthatja vagy visszavonhatja. Lényeges újításnak tekinthető az is, hogy a nemzeti parlamentek keresetindítási jogot kaptak az Európai Bíróság előtt a szubszidiaritás elvét megsértő jogalkotási aktus megsemmisítése iránt. Mint a fentiekben látható, a nemzeti parlamentek és az európai integráció viszonylatában is egyfajta kettősség mutatható ki. A nemzeti alkotmányok a parlamenteket tekintik a szuverenitás legfőbb letéteményeseinek, európai ügyekben játszott szerepük a nemzeti alkotmány szintjén nem jelenik meg. Ezzel szemben a Lisszaboni Szerződés és a kapcsolt említett két jegyzőkönyv is fontos hatásköröket kíván adni a nemzeti parlamenteknek. A demokratikus deficitet csökkenteni kívánó és üdvözlendő szabályozás azonban csak akkor fejthet ki valódi hatást, ha a tagállamok szintjén is tudatosulnak az új jogkörök. Amennyiben a tagállamok parlamentjei, valamint a politikai pártok képviselőcsoportjai nem teremtik meg a szubszidiaritás és arányosság ellenőrzéséhez szükséges eszköztárukat és nemzetközi kapcsolataikat (COSAC rendszer az Európai Unió közösségi és európai ügyekkel foglalkozó parlamenti bizottságainak konferenciája), úgy félő, hogy a felülről érkező jogi szabályozás nem váltja ki a várt hatást, és a demokratikus deficit továbbra is fennmarad. 4. Nemzeti kormányok és az európai integráció A nemzeti kormányok szerepe tűnik a legjelentősebbnek az európai integráció fejlődésében. A Lisszaboni Szerződés értelmében a tagállamok képviseletét az Európai Tanácsban az állam-, illetve kormányfőjük, a Tanácsban pedig a Kormány látja el, amelyek vagy nemzeti parlamentjüknek, vagy a polgáraiknak tartoznak demokratikus felelősséggel (8A. cikk 2. pont). E cikk a korábbi szerződések rendelkezéseitől csak annyiban tér el, hogy utal az állam-és kormányfők, illetve a Kormány nemzeti szinten szabályozott felelősségére. A végrehajtó hatalom képviselői a különböző tanácsi formációkban előzetes meghatalmazás és felhatalmazás nélkül nyilatkozhatnak, az általuk tett nyilatkozatok jogszerűségét, tagállami alkotmányosságát európai szinten nem ellenőrzik. Erre tekintettel is került az elfogadott szövegbe a nemzeti szinten fennálló közjogi felelősség. De iurisprudentia et iure publico 7
8 A nemzeti alkotmányok sem adnak eligazítást arról, hogy az állam-, illetve kormányfők, valamint a Kormány integrációs ügyekben történő szerepvállalása milyen felhatalmazás és felelősség mellett történjék. Mindez azt támasztja alá, hogy a kormányok (állam,- illetve kormányfő) nagyfokú szabadság mellett gyakorolhatják európai színtéren egyes jogosítványaikat. A gyakorlat azonban árnyalja a nagyfokú szabadságról kialakítható képet. Az európai integrációban részt vevő nagy államok (Németország, Franciaország, Nagy-Britannia, Olaszország, valamint Spanyolország és Lengyelország) súlyuknál fogva jelentősebb szerepet játszthatnak, mint a kis és közepes méretű államok. Amennyiben az elsőként említett négy nagy tagállam képviselői megállapodásra jutnak, úgy a többi tagállam a szavazati arányokat is figyelembe véve nem tudja a döntéshozatalt blokkolni. Ezért az európai építkezés fejlesztésében legtöbbször a nagy tagállamok államfői vagy miniszterelnökei játszották a meghatározó szerepet (Giscard d Estaing, Helmut Schmidt, Francois Mitterand, Helmut Kohl vagy jelenleg Nicolas Sarkozy, Angela Merkel). Nem vitatható, hogy alkalmanként az Európai Tanácsban egy-egy kisebb ország miniszterelnöke is jelentős szerephez, reputációhoz juthat, azonban az ő hatásuk az Unió fejlődésére korlátozottabb (Jean-Claude Juncker luxemburgi miniszterelnököt az európai integrációért elkötelezett politikusként, a Tanács elnöke poszt egyik lehetséges várományosaként tartják számon). A Tanácsüléseket megelőzik a munkacsoport és az Állandó Képviselők Konferenciájának ülése is. A végrehajtó hatalom képviselőiként a különböző minisztériumok tisztviselői és diplomatái készítik elő a Tanácsok üléseit, így sok esetben valójában nem is a miniszterek a döntések meghatározói, hanem a tisztviselők. Egy munkacsoporti ülésen egy kis és közepes tagállam mozgástere is nagyobb, a jól felkészült, idegen nyelven tárgyalóképes, szakmáját jól ismerő köztisztviselő olyan reputációt tud magának kivívni, amely megfelelő ellensúlya tud lenni a nagy tagállamok érdekérvényesítő képességének. A végrehajtó hatalom az információk birtokosa, ezért könnyen kitermelődik egy országban az a köztisztviselői elit, aki képes az európai ügyekben eligazodni, az eseményekre, döntésekre befolyást gyakorolni. Ezáltal a köztisztviselői elit is kettéválik a tagállamban: kialakul a nyelveken beszélő, Brüsszelbe rendszeresen utazó, sokszor brüsszeli állásra váró, versenyképes, európai ügyekkel foglalkozó köztisztviselői elit, valamint a nemzeti, belső közigazgatásért felelős, európai ügyekkel csak ritkán találkozó kevésbé versenyképes köztisztviselők köre. A két köztisztviselői kör között az átjárás nem jellemző, De iurisprudentia et iure publico 8
9 az európai ügyekkel foglalkozók magasabbrendűsége negatív hatást válthat ki a nemzeti közigazgatással foglalkozó, nagyobb számú tisztviselők körében. Figyelemmel arra, hogy az Európai Unióban a szakpolitikák jelentősége a meghatározó, a politikai érdekeket képviselő és újabb választásokat nyerni kívánó politikus miniszterek nem tudnak mást tenni, mint az európai szakpolitikákban támaszkodnak a köztisztviselők szakmai véleményére. Ezért a Tanácsülésen a miniszterek felszólalásaikban papírjaikra támaszkodva gyakorta az apparátus által előkészített dokumentumot ismertetik, és az esetleges vitában való részvételük korlátozott. A Lisszaboni Szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló tartalmilag új jegyzőkönyv előírja, hogy a Tanácsülés eredményét beleértve az azon ülésekről készült jegyzőkönyveket, amelyek során a Tanács jogalkotási aktusok tervezetéről tanácskozik a tagállamok kormányai részére történő továbbítással egyidejűleg közvetlenül továbbítani kell a nemzeti parlamenteknek. E szabálynak egyszerre több funkciója is van: egyrészt biztosítani tudja a miniszter, a kormány ellenőrzését (valóban azt mondta a Tanácsülésen, amit a sajtónak nyilatkozott, stb.), másrészt egy elfogadott jogi aktus értelmezésénél fontos lehet, hogy a Tanácsülésen a felszólalók a jogi aktust miként értelmezték. A korábbiakkal ellentétesen a Tanácsülésen elhangzottak a jövőben nyilvánosságot kaphatnak, mely átláthatóbbá teheti a Tanács működését. 5. Bíróságok és európai integráció A nemzeti alkotmányok és az európai alapító szerződések a modus vivendi kialakítása érdekében - számos olyan kérdésre nem adnak választ, amelyek a tagállamok és az Európai Unió egymáshoz való viszonyával kapcsolatosak. A felmerülő vitás helyzetekre egyértelmű választ nem adó nemzeti alkotmányok, az európai szerződések értelmezése, a viták feloldása tekintetében a nemzeti és európai bíróságok főszerepet kapnak. Nem véletlen, hogy a XXI. században a parlamenti szupremáció helyett a bíróságok uralmáról beszélnek Európában. Az Európai Közösség Bírósága és a nemzeti alkotmánybíróságok közötti kapcsolatok jó visszatükrözői a tagállamok és az Unió viszonyának. A nemzeti alkotmánybíróságok a nemzeti alkotmány alapján működnek, feladatuk a nemzeti alkotmány védelmezése, minden olyan belső jogszabály megsemmisítése amely ellentétes az alkotmánnyal. Az Európai Bíróságnak feladata a szerződések védelmezése, a közösségi jog értelmezése és érvényre juttatása. Ennek kapcsán a nemzeti De iurisprudentia et iure publico 9
10 alkotmánybíróságok mindezidáig rendkívüli óvatossággal járnak el, amikor egy közösségi jogi norma akár csak transzpozíció következtében látókörükbe kerül. A luxemburgi bíróság is óvakodik a nemzeti alkotmány és más nemzeti jogi normák kritikájától, a közösségi joggal ellentétes belső jogi normákat nem semmisítheti meg, ugyanakkor kifejezésre juttathatja, ha egy belső jogi norma valamely rendelkezése ellentétes a közösségi joggal. A kétfajta bíróság között évtizedek alatt szinte egy hallgatólagos megállapodás folytán olyan modus vivendi jött létre, mely a különböző bíróságok konfrontáció mentes egymás mellett élését biztosítja. Ami az előzetes döntéshozatal kezdeményezését illeti, mindezidáig csak az osztrák, a belga és a litván alkotmánybíróságok fordultak kérdésekkel az Európai Bírósághoz. A nagy országok alkotmánybíróságai, a francia Alkotmánytanács, a német Alkotmánybíróság vagy az olasz Alkotmánybíróság mindezidáig nem kívánt az Európai Bíróságnál előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezni, ezzel kifejezésre juttatván azt is, hogy nem kívánják döntési szabadságukat korlátozni. Az utóbbi években az Európai Bíróság részéről egyfajta aktivizmus a jellemző, a luxemburgi bírói fórum igyekszik a tagállamok nemzeti alkotmánybíróságával és Legfelsőbb Bíróságával szoros szakmai kapcsolatot kiépíteni, bátorítani a nemzeti alkotmánybíróságokat az előzetes döntéshozatal kezdeményezésére. Az Európai Bíróság aggodalma és erőfeszítése érthető. Egy 27 tagú Unióban nehezebb elkerülni a tagállami jog és a közösségi jog közötti konfliktusokat, a közösségi jog primátusa veszélybe kerülhet. Az Európai Alkotmányos Szerződés nem véletlen, hogy magában foglalta a közösségi jog elsőbbségének elvét, azonban az ebben a kérdésben visszalépést mutató Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia már csak a záróokmányhoz csatolt 17. számú Nyilatkozatban emlékeztet az uniós jog elsőbbségére. Amit tehát az Európai Bíróság 1964-ben lefektetett és kikényszeríthetővé tett, nem tudott áttörni, sem a szerződések, sem a nemzeti alkotmányok szintjére, a közösségi jog elsőbbségének elve továbbra is az Európai Bíróságnak joggyakorlatán alapszik. Az utóbbi években néhány Alkotmánybíróság bátrabb, közösségi jogot is érintő döntést hozott. A francia Alkotmánytanács 2004 júniusában akként foglalt állást, hogy egy európai irányelv transzpozícióját akkor meg lehet tagadni, ha a közösség irányelve nyilvánvalóan (manifestement) sérti a francia alkotmányt. A nyilvánvaló alkotmánysérelemre az Alkotmánytanács nem hozott ugyan konkrét példát fel, de a kapott informális tájékoztatások értelmében ilyennek lehet tekinteni pl. a szolidaritás vagy a laicitás elvének esetleges sérelmét. A lengyel Alkotmánybíróság az európai kiadatási irányelv nemzeti jogba De iurisprudentia et iure publico 10
11 történő átültetése alkotmányossági kontrolljánál állapította meg, hogy az irányelv egyes pontjai a nemzeti alkotmányba ütköznek, így a lengyel alkotmány módosítása nélkül az irányelv átültetésére nincs mód. Mindezek a példák azt mutatják, hogy a nemzeti alkotmánybíróságok őrei kívánnak maradni a nemzeti alkotmánynak és az európai irányelvek (keret-határozatok) nemzeti jogba történő átültetésénél az alkotmányossági kontrollról nem kívánnak lemondani. Mindazonáltal a nemzeti alkotmánybíróságoknak, a közösségi lojalitás alapelvére tekintettel figyelmeztetniük kell az alkotmányozót az uniós kötelezettségek teljesítésére. Új színfoltként fog jelentkezni az Európai Bíróság alapjogi bíráskodása is. Az eddigi szerényebb mértékű joggyakorlat várhatóan a jövőben gazdagodni fog: ezt bizonyítja az, hogy az Alapjogi Charta a szerződésekkel azonos jogi kötőerőt nyert, és az a célkitűzés, hogy az Unió csatlakozzék az Emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Európai Egyezményhez. Mindezek az Európai Bíróság számára rendkívül széles új értelmezési keretet biztosítanak, különösen azon ügyekben, amelyek túlmutatnak a gazdasági együttműködésen. Az Európai Bíróságnak döntenie kell ott is, ahol az emberi jogi aspektusok egyre markánsabban jelennek meg (pl. a menekültügy kezelése, a bevándorlás, a bűnmegelőzés és bűnüldözés, a terrorizmus elleni küzdelem). Az Európai Uniónak az alapjog irányába történő nyitását igazolja a bécsi székhelyű Alapjogi Ügynökség létrehozása is, igaz e szerv eddigi tevékenysége még nem igazolta a hozzá fűzött reményeket. A bírói uralom Európában azt is eredményezi, hogy egymás mellett működnek olyan bírói fórumok, amelyek tevékenysége egymásra hatással kell, hogy legyen. A jövőben egyáltalán nem lehet kizárni azt, hogy egy adott ügy párhuzamosan különböző bírói fórumok előtt folyjék. Egy nemzeti adójogszabályt meg lehet támadni a nemzeti alkotmánybíróság és a luxemburgi bíróság előtt is. Amennyiben eltérő döntések születnek a különböző bíróságok előtt, úgy az nem a nemzeti és az európai szintű koherenciát fogja bizonyítani. Ha az alapjogi bíráskodás területén a nemzeti alkotmánybíróságok vagy a luxemburgi bíróság nem követnék az Emberi Jogi Európai Bíróság által felállított minimum követelményeket, úgy a konzisztencia hiánya szintén kimutatható lenne. Mindezek olyan veszélyek, amelyekre a bírói fórumoknak, az alkotmány- és szerződésértelmezésre elhívatott bíráknak figyelemmel kell lennie. De iurisprudentia et iure publico 11
12 6. Következtetések Az európai alkotmányozás elmaradt. A reformszerződés, azaz a Lisszaboni Szerződés tartalmilag sok mindent átvett a Konvent által kidolgozott alkotmányos szerződésből, mégis vannak hiányérzeteink. A szerződések módosítását elvégző Lisszaboni Szerződés amennyiben ratifikációjára sor kerül megmentette a Laekeni Deklarációval megkezdett kvázi alkotmányozási folyamatot, mégis az alapproblémák megmaradtak. Nem tisztázódott, hogy a nemzeti alkotmányokban meghatározott szuverenitás fogalom milyen tartalmi változásokon megy keresztül az Európai Unióban. Kit illet valójában a szuverenitás: az egyes országok szavazati joggal rendelkező polgárait (nemzeti szint) vagy az európai államok polgárait (európai szint)? A nemzeti parlamentek vagy népszavazás útján ratifikált európai szerződések lehetnek-e megtestesítői a szuverenitásnak az integráció viszonylatában? Esetleg a tagállamok kormányait tekinthetjük a szuverenitás gyakorlóinak európai színtéren? Nemzeti szuverenitásunk nem korlátlan, a nemzeti parlamentek csak azokban az ügyekben dönthetnek, amelyek még hatáskörükbe tartozik. Mindazokban a kérdéskörökben, amelyekben az európai integráció szervei, az Európai Unió hozhat döntést, a tagállamok mozgástere korlátozottá vált. Mindez azt is jelenti, hogy a tagállamok által átadott hatáskörök gyakorlása európai színtérre került. A Lisszaboni Szerződés azonban nem adott választ arra, hogy az európai integrációban kit illet a szuverenitás: a polgárokat, a kormányokat vagy a jogrendet. Mindez széles értelmezési szabadságot biztosít a tagállamok nemzeti alkotmányainak, a nemzeti parlamenteknek, a tagállamok kormányainak, valamint a nemzeti alkotmánybíróságoknak. Az Európai Bíróságra pedig újabb feladat vár: a kiszélesedett európai integráció belső kohéziójának és stabilitásának jog általi biztosítása. De iurisprudentia et iure publico 12
EURÓPAI TÜKÖR XIII. ÉVF. 3. SZÁM n 2008. MÁRCIUS
E U R Ó PA I TÜ KÖR A KÜLÜGYMINISZTÉRIUM FOLYÓIRATA EURÓPAI TÜKÖR XIII. ÉVF. 3. SZÁM n 2008. MÁRCIUS A TARTALOMBÓL n Trócsányi László: Nemzeti szuverenitás és európai integráció n Egry Gábor: Kisebbségpolitika
M E L L É K L E T. Egyes tagállami alkotmányok Európai Unióval kapcsolatos rendelkezései. Ausztria. I. fejezet A) Általános Rendelkezések
229 M E L L É K L E T Egyes tagállami alkotmányok Európai Unióval kapcsolatos rendelkezései Ausztria I. fejezet A) Általános Rendelkezések 9. cikk (1) A nemzetközi jog általánosan elismert szabályai a

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság