text:
1989. évi XXXI. törvény. az Alkotmány módosításáról - PDF
Download "1989. évi XXXI. törvény. az Alkotmány módosításáról"
1 NETJOGTÁR. A CompLex Kiadó Kft. CompLex jogi adatbázisából évi XXXI. törvény az Alkotmány módosításáról A Magyar Népköztársaság alkotmányáról szóló évi XX. törvény - amelynek módosított és egységes szövegét az évi I. törvény állapította meg - (a továbbiakban: Alkotmány) a következk szerint módosul: 1. Az Alkotmány Bevezet része helyébe a következ szöveg lép: A többpártrendszert, a parlamenti demokráciát és a szociális piacgazdaságot megvalósító jogállamba való békés politikai átmenet elsegítése érdekében az Országgylés - hazánk új Alkotmányának elfogadásáig - Magyarország Alkotmányának szövegét a következk szerint állapítja meg: 2. Az Alkotmány I. fejezete helyébe a következ rendelkezések lépnek: I. fejezet Általános rendelkezések 1. Magyarország: köztársaság. 2. (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, amelyben a polgári demokrácia és a demokratikus szocializmus értékei egyaránt érvényesülnek. (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviseli útján, valamint közvetlenül gyakorolja. (3) A társadalom egyetlen szervezetének, egyetlen állami szervnek vagy állampolgárnak a tevékenysége sem irányulhat a hatalom erszakos megszerzésére vagy gyakorlására, illetleg kizárólagos birtoklására. Az ilyen törekvésekkel szemben törvényes úton mindenki jogosult és egyben köteles fellépni. 3. (1) A Magyar Köztársaságban a pártok az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok tiszteletben tartása mellett szabadon alakulhatnak és szabadon tevékenykedhetnek. (2) A pártok közremködnek a népakarat kialakításában és kinyilvánításában. (3) A pártok közhatalmat közvetlenül nem gyakorolhatnak. Ennek megfelelen egyetlen párt sem irányíthat semmiféle állami szervet. A pártok és a közhatalom szétválasztása érdekében törvény határozza meg azokat a tisztségeket, közhivatalokat, amelyeket párt tagja vagy tisztségviselje nem tölthet be.
2 4. A szakszervezetek és más érdekképviseletek védik és képviselik a munkavállalók, a szövetkezeti tagok és a vállalkozók érdekeit. 5. A Magyar Köztársaság állama védi a nép szabadságát és hatalmát, az ország függetlenségét és területi épségét, valamint a nemzetközi szerzdésekben rögzített határait. 6. (1) A Magyar Köztársaság elutasítja a háborút, mint a nemzetek közötti viták megoldásának eszközét, és tartózkodik a más államok függetlensége vagy területi épsége ellen irányuló erszak alkalmazásától, illetleg az erszakkal való fenyegetéstl. (2) A Magyar Köztársaság együttmködésre törekszik a világ valamennyi népével és országával. (3) A Magyar Köztársaság felelsséget érez a határain kívül él magyarok sorsáért, és elmozdítja a Magyarországgal való kapcsolatuk ápolását. 7. (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a bels jog összhangját. (2) A jogalkotás rendjét alkotmányerej törvény szabályozza. 8. (1) A Magyar köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvet jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsrend kötelessége. (2) Alapvet jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat kizárólag alkotmányerej törvény állapíthat meg. (3) Alapvet jog gyakorlása csak alkotmányerej törvényben megállapított olyan korlátozásnak vethet alá, amely az állam biztonsága, a bels rend, a közbiztonság, a közegészség, a közerkölcs vagy mások alapvet jogainak és szabadságának a védelme érdekében szükséges. (4) Az ban, az 57. (2)-(4) bekezdésében, a 60. -ban, a ban és a 70/E. -ban megállapított alapvet jogokat még rendkívüli állapot, szükségállapot vagy veszélyhelyzet idején sem lehet korlátozni vagy felfüggeszteni. 9. (1) Magyarország gazdasága a tervezés elnyeit is felhasználó piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenl védelemben részesül. (2) A Magyar Köztársaság a versenysemlegesség elve alapján elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a verseny szabadságát, amelyet csak alkotmányerej törvény korlátozhat. 10. (1) A magyar állam tulajdona nemzeti vagyon.
3 (2) Az állam kizárólagos tulajdonának, valamint kizárólagos gazdasági tevékenységének körét alkotmányerej törvény határozza meg. 11. Az állami vállalatok és gazdálkodó szervek a törvényben meghatározott módon és felelsséggel önállóan gazdálkodnak. 12. (1) Az állam támogatja az önkéntes társuláson alapuló szövetkezeti mozgalmat, elismeri a szövetkezetek önállóságát. (2) Az állam elismeri a termeli önigazgatás és az önkormányzat tulajdonának létrejöttét és mködését. 13. Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekbl, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet. 14. Az Alkotmány biztosítja az öröklés jogát. 15. A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét. 16. A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit. 17. A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik. 18. A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. 3. Az Alkotmány II. fejezetének címe helyébe a következ cím lép: Az Országgylés. 4. (1) Az Alkotmány 19. -ának (2) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (2) Az Országgylés a népszuverenitásból ered jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét, meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit. (2) Az Alkotmány 19. -ának (3) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (3) E jogkörében az Országgylés a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát; b) alkotmányerej törvényeket és törvényeket alkot; c) meghatározza az ország társadalmi-gazdasági tervét; d) megállapítja az államháztartás mérlegét, jóváhagyja az állami költségvetést és annak végrehajtását;
4 e) dönt a Kormány programjáról; f) megköti a Magyar Köztársaság külkapcsolatai szempontjából kiemelked fontosságú nemzetközi szerzdéseket; g) dönt a hadiállapot kinyilvánításáról és a békekötés kérdésérl; h) hadiállapot vagy idegen hatalom fegyveres támadásának közvetlen veszélye (háborús veszély) esetén kihirdeti a rendkívüli állapotot, és Honvédelmi Tanácsot hoz létre; i) az alkotmányos rend megdöntésére vagy a hatalom kizárólagos megszerzésére irányuló fegyveres cselekmények, továbbá az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságát tömeges méretekben veszélyeztet, fegyveresen vagy felfegyverkezve elkövetett súlyos erszakos cselekmények, elemi csapás vagy ipari szerencsétlenség esetén (a továbbiakban együtt: szükséghelyzet) szükségállapotot hirdet ki; j) dönt a fegyveres erk külföldi vagy országon belüli alkalmazásáról; k) megválasztja a köztársasági elnököt, a Minisztertanácsot, az Alkotmánybíróság tagjait, az állampolgári jogok országgylési biztosait, az Állami Számvevszék elnökét, elnökhelyetteseit, a Magyar Nemzeti Bank elnökét, a Legfelsbb Bíróság elnökét és a legfbb ügyészt; l) a Minisztertanács javaslatára feloszlatja azt a tanácsot, amelynek mködése az Alkotmánnyal ellentétes; m) közkegyelmet gyakorol. (3) Az Alkotmány 19. -a a következ (4) bekezdéssel egészül ki, a (4) bekezdés számozása pedig (5) bekezdésre változik: (4) A (3) bekezdés g), h), i) és j) pontjában meghatározott döntéshez az országgylési képviselk kétharmadának a szavazata szükséges. 5. Az Alkotmány a következ 19/A-19/D. -sal egészül ki: 19/A. (1) Ha az Országgylés e döntések meghozatalában akadályoztatva van, a köztársasági elnök jogosult a hadiállapot kinyilvánítására, a rendkívüli állapot kihirdetésére és a Honvédelmi Tanács létrehozására, továbbá a szükségállapot kihirdetésére. (2) Az Országgylés e döntések meghozatalában akkor van akadályoztatva, ha nem ülésezik, és összehívása az id rövidsége, továbbá a hadiállapotot, a rendkívüli állapotot vagy a szükségállapotot kiváltó események miatt elháríthatatlan akadályba ütközik.
5 (3) Az akadályoztatás tényét, továbbá a hadiállapot kinyilvánításának, a rendkívüli állapot vagy a szükségállapot kihirdetésének indokoltságát az Országgylés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Minisztertanács elnöke együttesen állapítja meg. (4) Az Országgylés a hadiállapot, a rendkívüli állapot vagy a szükségállapot kihirdetésének az indokoltságát az akadályoztatásának megsznése utáni els ülésén felülvizsgálja, és dönt az alkalmazott intézkedések jogszerségérl. E döntéshez az országgylési képviselk kétharmadának a szavazata szükséges. 19/B. (1) Rendkívüli állapot idején a fegyveres erk külföldi vagy országon belüli alkalmazásáról, valamint a külön törvényben meghatározott rendkívüli intézkedések bevezetésérl a Honvédelmi Tanács dönt. (2) A Honvédelmi Tanács elnöke a köztársasági elnök, tagjai: az Országgylés elnöke, az Országgylésben képviselettel rendelkez pártok képviselcsoportjainak vezeti, a pártokhoz nem tartozó képviselk megbízottja, a Minisztertanács elnöke és tagjai, valamint a Magyar Néphadsereg vezérkari fnöke. (3) A Honvédelmi Tanács gyakorolja: a) az Országgylés által rá átruházott jogokat, b) a köztársasági elnök jogait, c) a Minisztertanács jogait. (4) A Honvédelmi Tanács rendeletet alkothat, ebben egyes törvények alkalmazását felfüggesztheti, illetleg törvényi rendelkezésektl eltérhet, továbbá egyéb különleges intézkedéseket hozhat, az Alkotmány alkalmazását azonban nem függesztheti fel. (5) A Honvédelmi Tanács rendelete a rendkívüli állapot megsznésével hatályát veszti, kivéve ha az Országgylés a rendelet hatályát meghosszabbítja. (6) Az Alkotmánybíróság mködése rendkívüli állapot idején sem korlátozható. 19/C. (1) A szükségállapot kihirdetésekor az Országgylés akadályoztatása esetén a köztársasági elnök dönt a fegyveres erk alkalmazásáról. (2) A szükségállapot idején a külön törvényben megállapított rendkívüli intézkedéseket rendeleti úton a köztársasági elnök vezeti be. (3) A köztársasági elnök a bevezetett rendkívüli intézkedésekrl haladéktalanul tájékoztatja az Országgylés elnökét. A szükségállapot idején az Országgylés - akadályoztatása esetén az Országgylés Honvédelmi Bizottsága - folyamatosan ülésezik. Az Országgylés, illetleg az Országgylés Honvédelmi Bizottsága a köztársasági elnök által bevezetett rendkívüli intézkedések alkalmazását felfüggesztheti.
6 (4) A rendeleti úton bevezetett rendkívüli intézkedések harminc napig maradnak hatályban, kivéve ha hatályukat az Országgylés - akadályoztatása esetén az Országgylés Honvédelmi Bizottsága - meghosszabbítja. (5) A szükségállapotra egyébként a rendkívüli állapotra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 19/D. A rendkívüli állapot és a szükségállapot idején alkalmazandó részletes szabályokat alkotmányerej törvény állapítja meg. 6. Az Alkotmány 20. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 20. (1) Az Országgylést négyévi idtartamra választják. (2) Az országgylési képviselk tevékenységüket a köz érdekében végzik. (3) Országgylési képviselt az Országgylés hozzájárulása nélkül letartóztatni vagy ellene bünteteljárást indítani - a tettenérés esetét kivéve - nem lehet. (4) Az országgylési képviselt a függetlenségét biztosító tiszteletdíj, továbbá meghatározott kedvezmények és költségeinek fedezésére költségtérítés illetik meg. A tiszteletdíj és a költségtérítés összegét, valamint a kedvezmények körét alkotmányerej törvény állapítja meg; ebben a tiszteletdíj teljes összegének a kifizetése feltételhez köthet. (5) A képvisel nem lehet köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság tagja, az állampolgári jogok országgylési biztosa, az Állami számvevszék elnöke, elnökhelyettese és számvevje, bíró, ügyész, államigazgatási szerv dolgozója - a Minisztertanács tagja és a politikai államtitkár kivételével -, továbbá a fegyveres erk, a rendrség és a rendészeti szervek hivatásos állományú tagja. Alkotmányerej törvény az összeférhetetlenség egyéb eseteit is megállapíthatja. (6) Az országgylési képviselk jogállásáról alkotmányerej törvény rendelkezik. 7. Az Alkotmány a következ 20/A. -sal egészül ki: 20/A. (1) Az országgylési képvisel megbízatása megsznik: a) az Országgylés mködésének befejezésével, b) a képvisel halálával, c) az összeférhetetlenség kimondásával, d) lemondással, e) a választójog elvesztésével.
7 (2) Ha a képviselvel szemben a tisztsége gyakorlása során összeférhetetlenségi ok [20. (5) bekezdés] merül fel, bármely képvisel indítványára az Országgylés határoz az összeférhetetlenség kimondásáról. (3) A képvisel az Országgyléshez intézett nyilatkozatával lemondhat megbízatásáról. A lemondás érvényességéhez az Országgylés elfogadó nyilatkozata nem szükséges. 8. Az Alkotmány 22. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 22. (1) Az Országgylés évenként legalább két ülésszakot tart: minden év február elsejétl június tizenötödikéig, illetve szeptember elsejétl december tizenötödikéig. (2) Az Országgylés alakuló ülését - a választást követ egy hónapon belüli idpontra - a köztársasági elnök hívja össze; egyébként az Országgylés ülésszakának és ezen belül az egyes üléseknek az összehívásáról az Országgylés elnöke gondoskodik. (3) A köztársasági elnök, a Minisztertanács, vagy a képviselk egyötödének írásbeli kérelmére az Országgylést rendkívüli ülésszakra vagy rendkívüli ülésre össze kell hívni. A kérelemben az összehívás indokát, továbbá a javasolt idpontot és napirendet meg kell jelölni. (4) A köztársasági elnök az Országgylés ülését egy ülésszak alatt egy alkalommal - legfeljebb harminc napra - elnapolhatja. (5) Az elnapolás tartama alatt az Országgylés elnöke a képviselk egyötödének írásbeli kérelmére - a kérelem kézhezvételétl számított nyolc napnál nem távolabbi idpontra - köteles az Országgylést összehívni. 9. Az Alkotmány 23. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 23. Az Országgylés ülései nyilvánosak. A köztársasági elnök, a Minisztertanács, továbbá bármely képvisel kérelmére az Országgylés a képviselk kétharmadának a szavazatával zárt ülés tartását is elhatározhatja. 10. Az Alkotmány 24. -ának (1)-(3) bekezdése helyébe a következ rendelkezések lépnek: (1) Az Országgylés akkor határozatképes, ha a képviselknek több mint a fele jelen van. (2) Az Országgylés a határozatait a jelen lév képviselk több mint a felének szavazatával hozza. (3) Az Alkotmány megváltoztatásához, az Alkotmányban meghatározott egyes döntések meghozatalához, továbbá az alkotmányerej törvények megalkotásához az országgylési képviselk kétharmadának a szavazata szükséges. 11. Az Alkotmány 25. -a helyébe a következ rendelkezés lép:
8 25. (1) Törvényt a köztársasági elnök, a Minisztertanács, minden országgylési bizottság és bármely országgylési képvisel kezdeményezhet. (2) A törvényhozás joga az Országgylést illeti meg. (3) Az Országgylés által elfogadott törvényt az Országgylés elnöke aláírja, majd megküldi a köztársasági elnöknek. 12. Az Alkotmány 26. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 26. (1) A törvény kihirdetésérl, annak kézhezvételétl számított tizenöt napon - az Országgylés elnökének sürgsségi kérelmére öt napon - belül a köztársasági elnök gondoskodik. A kihirdetésre megküldött törvényt aláírja. A törvényt a hivatalos lapban ki kell hirdetni. (2) Ha a köztársasági elnök a törvénnyel vagy annak valamelyik rendelkezésével nem ért egyet, azt aláírás eltt az (1) bekezdésben említett határidn belül megfontolás végett, észrevételeinek közlésével visszaküldheti az Országgylésnek. (3) Az Országgylés a törvényt újra megtárgyalja, és elfogadásáról ismét határoz. Az Országgylés elnöke által ezt követen megküldött törvényt a köztársasági elnök köteles aláírni és öt napon belül kihirdetni. (4) A köztársasági elnök a törvényt aláírás eltt az (1) bekezdésben említett határidn belül véleményezésre megküldi az Alkotmánybíróságnak, ha annak valamelyik rendelkezését alkotmányellenesnek tartja. (5) Ha a az Alkotmánybíróság - soron kívüli eljárásban - az alkotmányellenességet megállapítja, a köztársasági elnök a törvényt az Országgylésnek visszaküldi, egyébként köteles a törvényt aláírni és öt napon belül kihirdetni. 13. Az Alkotmány 27. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 27. Az Országgylés tagjai a köztársasági elnökhöz, az állampolgári jogok országgylési biztosához, az Állami Számvevszék elnökéhez és a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez kérdést, a Minisztertanácshoz, a Minisztertanács bármely tagjához és a legfbb ügyészhez interpellációt és kérdést intézhetnek, a feladatkörükbe tartozó minden ügyben. 14. Az Alkotmány 28. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 28. (1) Az Országgylés megbízatása az alakuló ülésével kezddik. (2) Az Országgylés kimondhatja feloszlását megbízatásának lejárta eltt is. (3) A köztársasági elnök a választások kitzésével egyidejleg feloszlathatja az Országgylést, ha az Országgylés - ugyanazon Országgylés megbízatása idején - tizenkét hónapon belül legalább négy esetben a) megvonja a bizalmat a Minisztertanácstól, vagy
9 b) nem szavaz bizalmat a bemutatkozó Minisztertanácsnak. (4) A köztársasági elnök a (3) bekezdésben meghatározott jogával megbízatásának ideje alatt legfeljebb két alkalommal élhet. (5) Az Országgylés feloszlatása eltt a köztársasági elnök köteles kikérni a Minisztertanács elnökének és az Országgylés elnökének, az Országgylésben képviselettel rendelkez pártok képviselcsoportjai vezetinek, továbbá a pártokhoz nem tartozó képviselk megbízottjának a véleményét. (6) Az Országgylés megbízatásának lejártától, feloszlásától vagy feloszlatásától számított három hónapon belül új Országgylést kell választani. Az Országgylés mködése az új Országgylés alakuló üléséig tart. 15. Az Alkotmány a következ 28/A. -sal egészül ki: 28/A. (1) Rendkívüli állapot vagy szükségállapot idején az Országgylés nem mondhatja ki a feloszlását és nem oszlatható fel. (2) Ha az Országgylés megbízatása rendkívüli állapot vagy szükségállapot idején jár le, a megbízatás a rendkívüli állapot, illetleg a szükségállapot megsznéséig meghosszabbodik. (3) A feloszlott vagy feloszlatott Országgylést a köz-társasági elnök hadiállapot, háborús veszély állapota vagy szükséghelyzet esetén ismét összehívhatja. Megbízatásának meghosszabbításáról az Országgylés maga határoz. 16. Az Alkotmány ai és az eltte lev Az Elnöki Tanács alcím helyébe a következ III. fejezet lép; egyidejleg a III. fejezet számozása VII. fejezetre, a IV. fejezet számozása IX. fejezetre, az V. fejezet számozása X. fejezetre, a VI. fejezet számozása XI. fejezetre, a VII. fejezet számozása XII. fejezetre, a VIII. fejezet számozása XIII. fejezetre, a IX. fejezet számozása XIV. fejezetre és a X. fejezet számozása XV. fejezetre változik: III. fejezet A köztársasági elnök 29. (1) Magyarország államfje a köztársasági elnök, aki kifejezi a nemzet egységét, és rködik az államszervezet demokratikus mködése felett. (2) A köztársasági elnök a fegyveres erk fparancsnoka. 29/A. (1)A köztársasági elnököt az Országgylés négy évre választja. (2) Köztársasági elnökké megválasztható minden választójoggal rendelkez állampolgár, aki a választás napjáig a harmincötödik életévét betöltötte. (3) A köztársasági elnököt e tisztségre legfeljebb egy alkalommal lehet újraválasztani.
10 29/B. (1) A köztársasági elnök választását jelölés elzi meg. A jelölés érvényességéhez az Országgylés legalább ötven tagjának írásbeli ajánlása szükséges. A jelölést az Országgylés elnökénél a szavazás elrendelése eltt kell benyújtani. Az Országgylés minden tagja csak egy jelöltet ajánlhat. Annak, aki több jelöltet ajánl, mindegyik ajánlása érvénytelen. (2) Az Országgylés a köztársasági elnököt titkos szavazással választja. A szükséghez képest többszöri szavazásnak van helye. Az els szavazás alapján megválasztott köztársasági elnök az, aki a képviselk kétharmad részének szavazatát elnyeri. (3) Ha az els szavazás alkalmával ezt a többséget egyik jelölt sem nyeri el, az (1) bekezdésnek megfelel új ajánlás alapján újból szavazást kell tartani. A második szavazás alapján való megválasztáshoz ugyancsak a képviselk kétharmad részének szavazata szükséges. (4) Ha a második szavazás alkalmával egyik jelölt sem nyerte el a megkívánt többséget, harmadszori szavazást kell tartani. Ez alkalommal csak arra a két jelöltre lehet szavazni, akik a második szavazás alkalmával a legtöbb szavazatot kapták. A harmadik szavazás alapján megválaszott köztársasági elnök az, aki - tekintet nélkül a szavazásban részt vevk számára - a szavazatok többségét elnyerte. (5) A szavazási eljárást legfeljebb három egymásra következ nap alatt be kell fejezni. 29/C. (1) A köztársasági elnököt a korábbi elnök megbízatásának lejárta eltt legalább harminc nappal, ha pedig a megbízás id eltt sznt meg, a megsznéstl számított harminc napon belül kell megválasztani. (2) Az elnökválasztást az Országgylés elnöke tzi ki. 29/D. A megválasztott köztársasági elnök a korábbi elnök megbízatásának lejártakor, illetleg a megbízás id eltti megsznése esetén a kiírt választás eredményének kihirdetését követ nyolcadik napon lép hivatalába; hivatalba lépését megelzen az Országgylés eltt esküt tesz. 29/E. (1) A köztársasági elnök átmeneti akadályoztatása esetén, vagy ha a köztársasági elnök megbízatása valamely okból id eltt megsznik, az új köztársasági elnök hivatalba lépéséig a köztársasági elnöki jogkört az Országgylés elnöke gyakorolja, azzal a korlátozással, hogy törvényt az Országgylésnek megfontolás végett, illetleg az Alkotmánybíróságnak megvizsgálás céljából nem küldhet meg, az Országgylést nem oszlathatja fel, és a kegyelmezés jogával csak a jogersen elítéltek javára élhet. (2) A köztársasági elnök helyettesítése idején az Országgylés elnöke képviseli jogait nem gyakorolhatja, és helyette az Országgylés elnökének feladatát az Országgylés által kijelölt alelnök látja el. 30. (1) A köztársasági elnöki tisztség összeegyeztethetetlen minden más állami, társadalmi és politikai tisztséggel vagy megbízatással. A köztársasági elnök más
11 keres foglalkozást nem folytathat, és egyéb tevékenységéért - a szerzi jogi védelem alá es tevékenységet kivéve - díjazást nem fogadhat el. (2) A köztársasági elnök tiszteletdíját, kedvezményeit és az t megillet költségtérítés összegét alkotmányerej törvény állapítja meg. 30/A. (1) A köztársasági elnök a) képviseli a magyar államot, b) a Magyar Köztársaság nevében nemzetközi szerzdéseket köt, ha a szerzdés tárgya a törvényhozás hatáskörébe tartozik, a szerzdés megkötéséhez az Országgylés elzetes hozzájárulása szükséges, c) megbízza és fogadja a nagyköveteket és a követeket, d) kitzi az országgylési és a tanácsi választásokat, e) részt vehet és felszólalhat az Országgylés és az országgylési bizottságok ülésein, f) javaslatot tehet az Országgylésnek intézkedés megtételére, g) népszavazást kezdeményezhet, h) kinevezi és felmenti - az illetékes miniszternek a Minisztertanács elnöke útján tett javaslatára - az államtitkárokat, i) külön törvényben meghatározott szervek javaslatára kinevezi és felmenti a Magyar Nemzeti Bank elnökhelyetteseit és az egyetemi tanárokat; megbízza és felmenti az egyetemek rektorait; kinevezi és ellépteti a tábornokokat; megersíti tisztségében a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, j) adományozza a törvényben meghatározott címeket, érdemrendeket, kitüntetéseket és engedélyezi viselésüket, k) gyakorolja az egyéni kegyelmezés jogát, l) dönt az állampolgársági ügyekben, m) dönt mindazokban az ügyekben, amelyeket külön törvény a hatáskörébe utal. (2) A köztársasági elnöknek az (1) bekezdésben meghatározott minden intézkedéséhez és rendelkezéséhez - az a), d), e), f) és g) pontban foglaltak kivételével - a Minisztertanács elnökének vagy az illetékes miniszternek az ellenjegyzése szükséges. 31. (1) Az elnöki megbízatás megsznik: a) a megbízatás idejének lejártával,
12 b) az elnök halálával, c) a feladatkör ellátását kilencven napon túl lehetetlenné tev állapottal, d) az összeférhetetlenség kimondásával, e) lemondással, f) az elnöki tisztségtl való megfosztással. (2) Ha a köztársasági elnökkel szemben a tisztsége gyakorlása során összeférhetetlenségi ok [30. (1) bekezdés] merül fel, bármely képvisel indítványára az Országgylés határoz az összeférhetetlenség kimondásáról. A határozat meghozatalához a képviselk kétharmadának a szavazata szükséges. A szavazás titkos. (3) A köztársasági elnök az Országgyléshez intézett nyilatkozatával lemondhat megbízatásáról. A lemondás érvényességéhez az Országgylés elfogadó nyilatkozata szükséges. Az Országgylés tizenöt napon belül kérheti a köztársasági elnököt, hogy elhatározását újból fontolja meg. Ha a köztársasági elnök elhatározását fenntartja, az Országgylés a lemondás tudomásulvételét nem tagadhatja meg. (4) A köztársasági elnök a tisztségétl megfosztható, ha annak gyakorlása során az Alkotmányt vagy valamely más törvényt szándékosan megsérti. Ehhez a döntéshez a képviselk kétharmadának a szavazata szükséges. 31/A. (1) A köztársasági elnök személye sérthetetlen; büntetjogi védelmét külön törvény biztosítja. (2) A tisztsége gyakorlása során az Alkotmányt vagy valamely más törvényt megsért köztársasági elnökkel szemben az országgylési képviselk egyötöde indítványozhatja a felelsségre vonást. (3) A felelsségre vonási eljárás megindításához az országgylési képviselk kétharmadának a szavazata szükséges. A szavazás titkos. (4) Az Országgylés határozatának meghozatalától kezdden a felelsségre vonási eljárás befejezéséig az elnök a hatáskörét nem gyakorolhatja. (5) A cselekmény elbírálása az Országgylés által a saját tagjaiból választott, tizenkét személybl álló Ítélkez Tanács hatáskörébe tartozik. (6) Ha az Ítélkez Tanács az eljárás eredményeként a törvénysértés tényét megállapítja, javaslatot tesz az Országgylésnek arra, hogy az elnököt a tisztségétl fossza meg. 32. (1) Ha a köztársasági elnök ellen a felelsségre vonási eljárás a hivatali ideje alatt a hivatali tevékenységével összefüggésben elkövetett, büntetjogilag üldözend cselekmény miatt indult, az eljárásban a bünteteljárás alapvet rendelkezéseit is megfelelen alkalmazni kell. A vádat a legfbb ügyész képviseli.
13 (2) A köztársasági elnök ellen egyéb cselekménye miatt bünteteljárást csak megbízatásának megsznése után lehet indítani. (3) A köztársasági elnökkel szemben a Büntet Törvénykönyvben az adott cselekményre meeghatározott bármely büntetés és intézkedés alkalmazható. Ha az Ítélkez Tanács a köztársasági elnök bnösségét szándékos bncselekmény elkövetésében megállapítja, büntetést szab ki, illetleg intézkedést alkalmaz, továbbá javasolhatja az Országgylésnek, hogy fossza meg az elnököt a tisztségétl. 17. Az Alkotmány a 32. után a következ IV. fejezettel egészül ki: IV. fejezet Az Alkotmánybíróság 32/A. (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat. (2) Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat. (3) Az Alkotmánybíróság eljárását törvényben meghatározott esetekben bárki kezdeményezheti. (4) Az Alkotmánybíróság tizenöt tagját az Országgylés választja. Az Alkotmánybíróság tagjainak a megválasztásához az országgylési képviselk kétharmadának a szavazata szükséges. (5) Az Alkotmánybíróság tagjai nem lehetnek tagjai a pártnak, és az Alkotmánybíróság hatáskörébl adódó feladatokon kívül politikai tevékenységet nem folytathatnak. (6) Az Alkotmánybíróság szervezetérl és mködésérl alkotmányerej törvény rendelkezik. 18. Az Alkotmány a 32/A. után a következ V. fejezettel egészül ki: V. fejezet Az állampolgári jogok országgylési biztosa 32/B. (1) Az állampolgári jogok országgylési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokat érint eljárásokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. (2) Az országgylési biztos eljárását törvényben meghatározott esetekben bárki kezdeményezheti.
14 (3) Az országgylési biztost a köztársasági elnök javaslatára az Országgylés választja. Az Országgylés egyes alkotmányos jogok védelmére külön biztost is választhat. (4) Az országgylési biztos tevékenységének tapasztalatairól évente beszámol az Országgylésnek. (5) Az országgylési biztosokra vonatkozó részletes szabályokat alkotmányerej törvény állapítja meg. 19. Az Alkotmány a 32/B. után a következ VI. fejezettel egészül ki: VI. fejezet Az Állami Számvevszék 32/C. (1) Az Állami Számvevszék az Országgylés pénzügyi-gazdasági ellenrz szerve. Feladatkörében ellenrzi az államháztartás gazdálkodását, ennek keretében az állami költségvetési javaslat megalapozottságát, a felhasználások szükségességét és célszerségét, ellenjegyzi a költségvetés hitelfelvételeire vonatkozó szerzdéseket; elzetesen felülvizsgálja az állami költségvetés felhasználásának a törvényességét; ellenrzi az állami költségvetés végrehajtásáról készített zárszámadást; ellenrzi az állami vagyon kezelését, az állami tulajdonban lév vállalatok, vállalkozások vagyonérték-megrz és vagyongyarapító tevékenységét; ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt egyéb feladatokat. (2) Az Állami Számvevszék ellenrzéseit törvényességi, célszerségi és eredményességi szempontok szerint végzi. Az Állami Számvevszék az általa végzett ellenrzésekrl jelentésben tájékoztatja az Országgylést. A jelentést nyilvánosságra kell hozni. Az Állami Számvevszék elnöke a zárszámadás ellenrzésérl készült jelentést a zárszámadással együtt terjeszti az Országgylés elé. (3) Az Állami Számvevszék elnökét és elnökhelyetteseit az Országgylés választja; a számvevket az Állami Számvevszék elnöke alkalmazza. (4) Az Állami Számvevszék szervezetérl és mködésérl alkotmányerej törvény rendelkezik. 20. Az Alkotmány VII. fejezetének címe helyébe a következ cím lép: A Minisztertanács 21. Az Alkotmány 33. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 33. (1) A Minisztertanács (Kormány) a) a Minisztertanács elnökébl, b) az államminiszterekbl és
15 c) a miniszterekbl áll. (2) A Minisztertanács elnökét az általa kijelölt államminiszter helyettesíti. (3) Kormányalakításra az Országgylésben képviselettel rendelkez pártok képviselcsoportjai vezetinek, továbbá a pártokhoz nem tartozó képviselk megbízottjának a meghallgatása után a köztársasági elnök ad megbízást. A Minisztertanács megválasztásáról, továbbá programjának elfogadásáról az Országgylés egyszerre határoz. A Minisztertanács megbízatása az Országgylés által megválasztott új Minisztertanács hivatalba lépéséig tart. (4) A Minisztertanács egyes tagjainak a megválasztásáról és felmentésérl az Országgylés a Minisztertanács elnökének a javaslata alapján határoz. (5) A Minisztertanács tagjai megválasztásuk után az Országgylés eltt esküt tesznek. 22. (1) Az Alkotmány 35. -ának (1) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (1) A Minisztertanács a) védi az alkotmányos rendet, védi és biztosítja az állampolgárok jogait; b) biztosítja a törvények végrehajtását; c) irányítja a minisztériumok és a közvetlenül alárendelt egyéb szervek munkáját, összehangolja tevékenységüket; d) ellátja a tanácsok törvényességi felügyeletét; e) biztosítja a társadalmi-gazdasági tervek kidolgozását, gondoskodik megvalósulásukról; f) meghatározza a tudományos és kulturális fejlesztés állami feladatait, és biztosítja az ezek megvalósulásához szükséges feltételeket; g) meghatározza a szociális és egészségügyi ellátás állami rendszerét, és gondoskodik az ellátás anyagi fedezetérl; h) irányítja a fegyveres erk, a rendrség és a rendészeti szervek mködését; i) az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságát veszélyeztet elemi csapás, illetleg következményeinek az elhárítása (a továbbiakban: veszélyhelyzet), valamint a közrend és a közbiztonság védelme érdekében megteszi a szükséges intézkedéseket; j) közremködik a külpolitika meghatározásában; a Magyar Köztársaság Kormánya nevében nemzetközi szerzdéseket köt;
16 k) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket törvény a hatáskörébe utal. (2) Az Alkotmány 35. -ának (3) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (3) Veszélyhelyzetben a Minisztertanács az Országgylés felhatalmazása alapján egyes törvények rendelkezéseitl eltér rendeleteket és intézkedéseket hozhat. A veszélyhelyzetben alkalmazható szabályokat alkotmányerej törvény állapítja meg. (3) Az Alkotmány 35. -ának (4) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (4) A Minisztertanács - jogszabály kivételével - az alárendelt szervek által hozott minden olyan határozatot vagy intézkedést megsemmisít, illetleg megváltoztat, amely törvénybe ütközik. 23. (1) Az Alkotmány 39. -ának (2) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (2) A Minisztertanács tagjai a Minisztertanácsnak és az Országgylésnek felelsek, tevékenységükrl kötelesek a Minisztertanácsnak és az Országgylésnek beszámolni. A Minisztertanács tagjai és az államtitkárok jogállását, díjazását, továbbá felelsségre vonásuk módját alkotmányerej törvény szabályozza. (2) Az Alkotmány 39. -a a következ (3) bekezdéssel egészül ki: (3) A Minisztertanács tagjai részt vehetnek és felszólalhatnak az Országgylés ülésein. 24. Az Alkotmány 39/A. -ának (2) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (2) Az indítvány feletti vitát és szavazást legkorábban a beterjesztéstl számított három nap után, legkésbb a beterjesztéstl számított nyolc napon belül kell megtartani. 25. Az Alkotmány 39/B. -ának (2) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (2) Az Országgylés a bizalom megvonásától számított negyven napon belül határoz az új Minisztertanács megválasztása fell. 26. Az Alkotmány a 40. után a következ VIII. fejezettel egészül ki: VIII. fejezet A fegyveres erk és a rendrség 40/A. (1) A fegyveres erk (Magyar Néphadsereg, Határrség) alapvet kötelessége a haza katonai védelme. A fegyveres erk feladatait és a rájuk vonatkozó részletes szabályokat alkotmányerej törvény határozza meg.
17 (2) A rendrség alapvet feladata a közbiztonság és a bels rend védelme. A rendrséggel és az állam biztonságával összefügg részletes szabályokat alkotmányerej törvény határozza meg. 40/B. (1) A fegyveres erk - a hatályos nemzetközi szerzdésen alapuló hadgyakorlat, illetleg az Egyesült Nemzetek Szervezete felkérésére végzett békefenntartó tevékenység kivételével - csak az Országgylés elzetes hozzájárulásával léphetik át az államhatárokat. (2) A fegyveres erket az alkotmányos rend megdöntésére, vagy a hatalom kizárólagos megszerzésére irányuló fegyveres cselekmények, továbbá az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságát tömeges mértékben veszélyeztet, fegyveresen vagy felfegyverkezve elkövetett súlyos erszakos cselekmények esetén, az Alkotmány rendelkezéseinek megfelelen kihirdetett szükségállapot idején lehet felhasználni, akkor, ha a rendrség alkalmazása nem elegend. (3) A fegyveres erk irányítására - ha érvényes nemzetközi szerzdés másként nem rendelkezik - az Alkotmányban és külön törvényben meghatározott keretek között kizárólag az Országgylés, a köztársasági elnök, a Honvédelmi Tanács, a Minisztertanács és az illetékes miniszter jogosult. (4) A fegyveres erk és a rendrség tényleges állományú tagjának pártban való tevékenységére alkotmányerej törvény korlátokat állapít meg. 40/C. (1) Érvényes nemzetközi szerzdés eltér rendelkezése hiányában idegen fegyveres erk az Országgylés elzetes hozzájárulása nélkül az ország területén nem vonulhatnak át, nem használhatók fel és nem állomásozhatnak. (2) A honvédelmet érint nemzetközi szerzdéseket törvényben kell megersíteni és nyilvánosan kihirdetni. 27. Az Alkotmány 42. -ának (2) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (2) A tanácsok tagjait négyévi idtartamra választják. 28. Az Alkotmány 43. -a (1) bekezdésének a), c) és e) pontja helyébe a következ rendelkezések lépnek: (A tanács) a) képviseli a lakosság érdekeit, mködési területén a lakosság önkormányzati szerve, c) meghatározza - az ország társadalmi-gazdasági terve és az állami költségvetés figyelembevételével - a terveit és költségvetését, irányítja és ellenrzi a tervek végrehajtását, a költségvetés felhasználását, anyagi eszközeivel önállóan gazdálkodik, e) közremködik az alkotmányos rend védelmében.
18 29. Az Alkotmány 48. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 48. (1) A Legfelsbb Bíróság elnökét a köztársasági elnök javaslatára az Országgylés választja, elnökhelyetteseit a Legfelsbb Bíróság elnökének a javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. (2) A hivatásos bírákat törvényben meghatározott módon a köztársasági elnök nevezi ki. (3) A bírákat tisztségükbl csak törvényben meghatározott okból és eljárás keretében lehet elmozdítani. 30. Az Alkotmány 50. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 50. (1) A Magyar Köztársaság bíróságai védik és biztosítják az alkotmányos rendet, az állampolgárok jogait és törvényes érdekeit, büntetik a bncselekmények elkövetit. (2) A bíróság ellenrzi a közigazgatási határozatok törvényességét. (3) A bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak alárendelve. A bírák nem lehetnek tagjai pártnak és politikai tevékenységet nem folytathatnak. (4) A bíróságokra vonatkozó szabályokat alkotmányerej törvény állapítja meg. 31. Az Alkotmány 51. -a helyébe a következ rendelkezés lép: 51. (1) A Magyar Köztársaság legfbb ügyésze és az ügyészség gondoskodik az állampolgárok jogainak a védelmérl, valamint az alkotmányos rendet, az ország biztonságát és függetlenségét sért vagy veszélyeztet minden cselekmény következetes üldözésérl. (2) Az ügyészség törvényben meghatározot ügyekben nyomozást végez, felügyeletet gyakorol a nyomozás törvényessége felett, képviseli a vádat a bírósági eljárában, továbbá felügyeletet gyakorol a büntetésvégrehajtás törvényessége felett. (3) Az ügyészség közremködik annak biztosításában, hogy a társadalom valamennyi szervezete, minden állami szerv és állampolgár megtartsa a törvényeket. Törvénysértés esetén - törvényben meghatározott esetekben és módon - fellép a törvényesség védelmében. 32. Az Alkotmány 52. -ának (1) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (1) A Magyar Köztársaság legfbb ügyészét a köztársasági elnök javaslatára az Országgylés választja, a legfbb ügyész helyetteseit a legfbb ügyész javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. 33. Az Alkotmány 53. -a a következ (2) bekezdéssel egészül ki és egyidejleg a jelenlegi (2)-(3) bekezdés számozása (3)-(4) bekezdésre változik:
19 (2) Az ügyészek nem lehetnek tagjai pártnak és politikai tevékenységet nem folytathatnak. 34. Az Alkotmány XII. fejezete helyébe a következ rendelkezések lépnek: XII. fejezet Alapvet jogok és kötelességek 54. (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektl senkit nem lehet önkényesen megfosztani. (2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni. 55. (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani. (2) Az, aki törvénytelen letartóztatás vagy fogvatartás áldozata volt, kártérítésre jogosult. 56. A Magyar Köztársaságban minden ember jogképes. 57. (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság eltt mindenki egyenl, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el. (2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthet bnösnek mindaddig, amíg büntetjogi felelsségét a bíróság jogers határozata nem állapította meg. (3) A bünteteljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. A véd nem vonható felelsségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt. (4) Senkit nem lehet bnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog szerint nem volt bncselekmény. (5) A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. 58. (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is.
20 (2) A Magyarország területén törvényesen tartózkodó külföldit csak a törvénynek megfelelen hozott határozat alapján lehet kiutasítani. 59. A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog. 60. (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságára. (2) Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más lelkiismereti meggyzdés szabad megválasztását vagy elfogadását, és azt a szabadságot, hogy vallását és meggyzdését mindenki vallásos cselekmények, szertartások végzése útján vagy egyéb módon akár egyénileg, akár másokkal együttesen nyilvánosan vagy magánkörben kinyilváníthassa vagy kinyilvánítását mellzze, gyakorolhassa vagy taníthassa. (3) A Magyar Köztársaságban az egyház az államtól elválasztva mködik. 61. (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdek adatokat megismerje, illetleg terjessze. (2) A Magyar Köztársaság elismeri és védi a sajtó szabadságát. 62. A Magyar Köztársaság elismeri a békés gyülekezés jogát és biztosítja annak szabad gyakorlását. 63. (1) A Magyar Köztársaságban az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetleg azokhoz csatlakozni. (2) Politikai célt szolgáló fegyveres szervezet az egyesülési jog alapján nem hozható létre. 64. A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. 65. (1) A Magyar Köztársaság - a törvényben meghatározott feltételek szerint - biztosítja a menedékjogot azoknak a külföldi állampolgároknak, akiket hazájukban, illetleg azoknak a hontalanoknak, akiket tartózkodási helyükön faji, vallási, nemzeti, nyelvi vagy politikai okokból üldöznek. (2) A menedékjogot élvez személyt más államnak nem lehet kiadni. 66. (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a férfiak és a nk egyenjogúságát minden polgári és politikai, valamint gazdasági, szociális és kulturális jog tekintetében. (2) A Magyar Köztársaságban az anyáknak a gyermek születése eltt és után külön rendelkezések szerint támogatást és védelmet kell nyújtani.
21 (3) A munka végzése során a nk és a fiatalok védelmét külön szabályok is biztosítják. 67. (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részérl arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelel testi, szellemi és erkölcsi fejldéséhez szükséges. (2) A szülket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák. (3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák. 68. (1) A Magyar Köztársaságban él nemzeti és nyelvi kisebbségek részesei a nép hatalmának: államalkotó tényezk. (2) A Magyar Köztársaság védelemben részesíti a nemzeti és nyelvi kisebbségeket. Biztosítja kollektív részvételüket a közéletben, saját kultúrájuk ápolását, anyanyelvük használatát, az anyanyelv oktatást, a saját nyelven való névhasználat jogát. 69. (1) A Magyar Köztársaságban senkit nem lehet magyar állampolgárságától önkényesen megfosztani, vagy magyar állampolgárt a Magyar Köztársaság területérl kiutasítani. (2) Magyar állampolgár külföldrl bármikor hazatérhet. (3) Minden magyar állampolgár jogosult arra, hogy törvényes külföldi tartózkodásának ideje alatt a Magyar Köztársaság védelmét élvezze. 70. (1) Minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy - ha állandó lakóhelye Magyarországon van - az országgylési és a tanácsi választásokon választó és választható legyen. (2) Nincs választójoga annak, aki a cselekvképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alatt, illetleg aki a közügyek gyakorlásától eltiltó jogers ítélet hatálya alatt áll, továbbá aki jogers szabadságvesztés büntetését, vagy aki bünteteljárásban jogersen elrendelt intézeti kényszergyógykezelését tölti. (3) A helyi tanácsok tagjainak választásánál a választójog - külön törvény szerint - megilleti a Magyarországon tartósan letelepedett nem magyar állampolgárokat is. (4) Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen a közügyek vitelében, továbbá hogy rátermettségének, képzettségének és szakmai tudásának megfelelen közhivatalt viseljen. 70/A. (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy
22 társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. (2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti. (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlség megvalósulását az esélyegyenltlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti. 70/B. (1) A Magyar Köztársaságban mmindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához. (2) Az egyenl munkáért mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül, egyenl bérhez van joga. (3) Minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minségének. (4) Mindenkinek joga van a pihenéshez, a szabadidhöz és a rendszeres fizetett szabadsághoz. 70/C. (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy gazdasági és társadalmi érdekeinek védelme céljából másokkal együtt szervezetet alakítson vagy ahhoz csatlakozzon. (2) A sztrájkjogot az ezt szabályozó törvények keretei között lehet gyakorolni. 70/D. (1) A Magyar Köztársaság területén élknek joguk van a lehet legmagasabb szint testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg. 70/E. (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg. 70/F. (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a mveldéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közmveldés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelez általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhet közép- és felsfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülk anyagi támogatásával valósítja meg.
23 70/G. (1) A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és mvészeti élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát. (2) Tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány mveli jogosultak. 70/H. (1) A haza védelme a Magyar Köztársaság minden állampolgárának kötelessége. (2) Az állampolgárok az általános honvédelmi kötelezettség alapján fegyveres vagy fegyver nélküli katonai szolgálatot, illetleg törvényben meghatározott feltételek szerint polgári szolgálatot teljesítenek. 70/I. A Magyar Köztársaság minden állampolgára köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelen a közterhekhez hozzájárulni. 70/J. A Magyar Köztársaságban a szülk, gondviselk kötelesek kiskorú gyermekük taníttatásáról gondoskodni. 70/K. Az alapvet jogok megsértése miatt keletkezett igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság eltt érvényesíthetk. 35. (1) Az Alkotmány 71. -ának (1) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (1) Az országgylési képviselket, valamint a községi, a városi és a fvárosi kerületi tanácsok tagjait (a helyi tanácstagokat) a választópolgárok általános és egyenl választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással választják. (2) Az Alkotmány 71. -ának (3) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép: (3) Az országgylési képviselk és a tanácstagok választásáról külön törvény rendelkezik. 36. Az Alkotmány XIV. fejezete helyébe a következ rendelkezések lépnek: XIV. fejezet A Magyar Köztársaság fvárosa és nemzeti jelképei 74. A Magyar Köztársaság fvárosa Budapest. 75. A Magyar Köztársaság himnusza Kölcsey Ferenc Himnusz cím költeménye Erkel Ferenc zenéjével. 76. A Magyar Köztársaság címerérl, zászlajáról és azok használatáról alkotmányerej törvény rendelkezik. 37. Az Alkotmány 77. -ának (2) bekezdése helyébe a következ rendelkezés lép:
24 (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezek. 38. (1) Ez a törvény - a 4. (2) bekezdésének, a 38. (5) bekezdésében megjelölt rendelkezése kivételével, a oknak a 38. (3) bekezdésében megjelölt rendelkezései kivételével, a 16. -nak a 38. (5) bekezdésében megjelölt rendelkezése kivételével, továbbá a és a 27. kivételével - a kihirdetése napján lép hatályba; egyidejleg az Alkotmány 49. -a, a és a 77. -ának (3) bekezdése a hatályát veszti. Az Alkotmány címében és szövegében a Népköztársaság elnevezés Köztársaság elnevezésre, az Alkotmány 19. (5) bekezdésében a törvény, a 34. -ban a külön törvény, a 44. (2) bekezdésében a törvény és az 53. (4) bekezdésében a törvény elnevezés alkotmányerej törvény elnevezésre változik. Ahol jogszabály a Magyar Népköztársaságot említi, ezen a Magyar Köztársaságot kell érteni. (2) A törvény hatálybalépésének napján a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa megsznik. Ezzel egyidejleg az Alkotmány II. fejezetében Az Országgylés alcím, továbbá az Alkotmány 35. (2) bekezdés harmadik mondatából az és törvényerej rendelettel szövegrész, a 37. (3) bekezdés els mondatából az elnöke, elnökhelyettesei és szövegrész, valamint a második mondatából törvényerej rendelettel szövegrész, a 38. harmadik mondatából az Elnöki Tanács vagy szövegrész, továbbá a 43. (2) bekezdés els mondatából a törvényerej rendelettel szövegrész a hatályát veszti. Ahol jogszabály az Elnöki Tanácsot vagy annak elnökét említi, ezen - eltér rendelkezés hiányában - a köztársasági elnököt kell érteni. (3) A törvény 6. -ának az Alkotmány 20. (2)-(6) bekezdéseit megállapító rendelkezése, a 7. -nak az Alkotmány 20/A. (2)-(3) bekezdéseit megállapító rendelkezése, a 8. -nak az Alkotmány 22. (1) és (4)-(5) bekezdéseit megállapító rendelkezése, továbbá a a az országgylési képviselk következ általános választása után összeül új Országgylés alakuló ülésének a napján lép hatályba. (4) A törvény 27. -a a tanácstagok következ általános választása kitzésének a napján lép hatályba. (5) A törvény 4. (2) bekezdésének az Alkotmány 19. (3) bekezdés k) pontjában szerepl, a Magyar Nemzeti Bank elnökének megválasztására vonatkozó, továbbá a törvény 16. -ának az Alkotmány 30/A. (1) bekezdés i) pontjában szerepl, a Magyar Nemzeti Bank elnökhelyetteseinek kinevezésére vonatkozó rendelkezése hatálybalépésérl külön törvény rendelkezik. (6) Az Alkotmány 38. -a, továbbá a 43. (2) bekezdés els mondatából az államtitkári rendelkezéssel szövegrész az új Országgylés által megválasztott Minisztertanács hivatalba lépése napján hatályát veszti; ezen a napon megsznik a Minisztertanács elnökhelyettese tisztség. (7) A Központi Népi Ellenrzési Bizottság elnöke tisztség december 31-én megsznik.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Olimpia: az istenadta nép szavára tényleg nem kíváncsi senki? - Magyar Ügyvéd Blog
2016. december 18. - Magyar Ügyvéd
Az embereknek semmi köze hozzá, mire akar költeni a kormány ezermilliárdokat – legalábbis ez derül ki a Kúria legutóbbi döntéséből. Nem lehet népszavazást tartani például a paksi bővítéséről, de most már az olimpiáról sem. De ez utóbbi ügy még nincs veszve, csak találni kellene egy jó kérdést. Pályázati felhívás.
Nem lehet a 2024-es olimpia ügyében népszavazást rendezni – mondta ki pár napja a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) után a Kúria is. De akkor vajon mire jó a közvetlen hatalomgyakorlás e kivételes eszköze, ha egy akár kétezer milliárdot felemésztő rendezvényről sem dönthetnek maguk a választók? Ez ugyanis elképesztően sok pénz, különösen annak fényében, hogy a 3-as metró egyre húzódó felújítása kapcsán ennek az összegnek alig két-három százaléka miatt folyik a vég nélküli huzavona.
Nemzeti Választási Bizottság: a népszavazás elvonná az Országgyűlés hatáskörét
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről szóló 2016. évi LVIII. törvényt?” – ezt kérdezte volna Erdélyi Katalin újságíró. Az NVB szerint azonban ez tiltott tárgyba ütközik, mert az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási hatásköröket vonna el.
Kétségtelen, hogy a törvény számos rendelkezése szól szervezetalakítási kérdésekről: így a Magyar Olimpiai Bizottság (MOB) Sportolói Bizottságáról, az Olimpiai Védnökök Testületéről, a Budapest 2024 Nonprofit Zrt.-ről, Kimondja azt is, hogy az olimpiai játékok rendezési jogának elnyerése esetén olimpiai megvalósítási hatóságot kell létrehozni. Ez utóbbi kivételével egyébként már működő szervezetekről van szó.
A testület ugyanakkor rámutatott arra, hogy a kérdés nem egyértelmű. A választók ugyanis joggal gondolhatnák, hogy a törvény hatályon kívül helyezése esetén Budapesten nem lesz olimpia, az NVB viszont úgy látja, a játékokat a jogszabály megsemmisítése esetén is megrendezhetnék.
Kúria: félrevezető a kérdés
A Kúria viszont megállapította, hogy a választási bizottság részben téves döntést hozott. A legfőbb bírói fórum álláspontja szerint a kérdés nem irányul közvetlenül az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási hatáskörök elvonására, miközben egy eredményes népszavazásnak kétségkívül lehetnének az olimpiai szervezeteket érintő következményei, amelyeket azonban még a támadott törvény hatályba lépése előtt hoztak létre. Ez tehát kevés lenne a tiltáshoz.
Sokkal nagyobb gond – erősítette meg a Kúria is –, hogy a kérdés félrevezető. Azt állítják, hogy a törvény „hatályon kívül helyezése esetén is akadály nélkül lebonyolítható a rendezvény, megrendezhetőek az olimpiai játékok, mely okból az érvényes és eredményes népszavazásnak nem szükségszerű következménye a pályázat visszavonása vagy az elnyert rendezés lemondása”.
Ezzel összefüggésben a legfőbb bírói fórum jelezte azt is, hogy a játékok megrendezésére vonatkozó pályázati szándék támogatásáról országgyűlési határozat döntött, azaz a pályázati szándék és lépések nem a törvényen, hanem az országgyűlési határozaton alapulnak. A törvény esetleges hatályon kívül helyezése után az országgyűlési határozat szerinti felkérés változatlanul érvényben és hatályban maradna. Szóval a nagyrészt a pályázattal, illetve a játékok technikai lebonyolításával kapcsolatos szabályokat tartalmazó olimpiai törvény hatályon kívül helyezése után is minden mehetne tovább az eredeti kerékvágásban.
A Kúria tehát úgy látja, a törvényben egyetlen olyan lényeges rendelkezés sincs, amelynek hiányában a kormány, a főváros vagy a MOB ne dönthetne a játékok megrendezésével kapcsolatos valamennyi lényeges ügyben. A bírák szerint ezt a választók nemigen tudnák átlátni.
Megállapítható azt is – érvelt a Kúria –, hogy a pályázati kiírásban szereplő, s a törvényben is felsorolt „garanciák egyike sem az Országgyűlés hatáskörébe tartozó vállalás, ezeket a jelen szakaszban ezen törvény hiányában is vállalhatja az illetékes szerv”. Ebben viszont vélhetően téved a nagytiszteletű grémium.
Mindannyiunk zsebére megy
A pályázati garanciák között szerepel egyebek mellett, hogy az olimpia megrendezéséhez szükséges létesítmények és az olimpiai falu felépítéséhez, illetve a közlekedési infrastruktúra fejlesztéséhez szükséges forrásokat biztosítani kell. Efféle, egyenként is akár százmilliárdos nagyságrendű projekt finanszírozására pedig a főváros, a kormány vagy a MOB parlamenti felhatalmazás nélkül aligha vállalhatna garanciát.
Nem véletlenül tartalmazza az olimpiai törvény, hogy „az Olimpiai és Paralimpiai Játékok pályázatához és rendezéséhez szükséges forrásokat (…) a központi költségvetés biztosítja”. Ha tehát nincs ez a törvény, nincs olimpia sem, mert ennek hiányában garanciát sem adhat senki arra, hogy a szükséges fejlesztések tényleg megvalósulhatnak.
Más kérdés, hogy a parlament egy esetleg eredményes népszavazás után – már ha azt engedték volna – bármelyik salátatörvénybe feles többséggel belevehetné ugyanezt a rendelkezést. Ezért valószínűleg érdemes a dologba másként belevágni.
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Budapesten 2024-ben olimpiát rendezzenek?” – szólhatna igen egyszerűen a kérdés, amire a választási bizottság és a Kúria is gyorsan kijelenthetné, hogy ez nem parlamenti hatáskörbe tartozik. De ha ezt megállapítanák, mindjárt azt is leszögeznék, hogy az Országgyűlés béna kacsa, és nincs köze ezermilliárdos közügyekhez.
Másfelől meg akár igazuk is lenne, mert az olimpia rendezési jogának elnyerésére városok pályáznak. Ám legyen, jelentkezzék Budapest, de üzleti alapon. Keressenek olyan befektetőket, akik úgy vélik, a játékokat óriási veszteség nélkül – mi több, nyereségesen – is meg lehet szervezni. Ebben az esetben a parlamentnek tényleg nem lenne dolga ezzel, hiszen nincs szükség törvényt alkotni a közpénzből történő finanszírozásról.
Amúgy az olimpia eddig mindenütt többe került, mint amennyit eredetileg szántak rá. Ráadásul a létesítmények utólagos hasznosítása is sokszor megoldhatatlannak tűnik.
Nekünk állítólag elég lesz a játékok megrendezésére 774 milliárd – ami különben trükk, mert számos járulékos kiadást egyszerűen nem számoltak bele –, de az előzetes kalkuláció még sehol sem stimmelt. Ezért a rendezőknek az olimpia eddig komoly pénzügyi bukást jelentett. Ezzel kapcsolatban elég csak a budapesti vizes világbajnokságra utalni: az eredeti összegnek már ott is csaknem a két és félszeresénél tartanak, s a számla közelít a százmilliárdhoz.
Mi lehet a kérdés?
Végezetül: valószínűleg lehetne találni az olimpiával kapcsolatban olyan kérdést, amely megállhatna a kényes ízlésű választási bizottság és a Kúria előtt. Ha van erre tippjük, írják meg nekünk kommentben.
olimpia népszavazás alkotmánybíróság kúria
https://magyarugyved.blog.hu/api/trackback/id/tr1612055125

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria


text:
Azonos nemű házastársakra is érvényes a szabad tartózkodáshoz való jog? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott | hírek | Jogi Fórum
Azonos nemű házastársakra is érvényes a szabad tartózkodáshoz való jog? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott
2018.06. 6. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
Az uniós polgárok és családtagjaik szabad tartózkodáshoz való jogáról szóló uniós jogi rendelkezések értelmében vett „házastárs” fogalma magában foglalja az azonos nemű házastársakat . Noha a tagállamok szabadságot élveznek a tekintetben, hogy engedélyezik ‑ e, vagy sem az azonos nemű személyek közötti házasságkötést, nem akadályozhatják valamely uniós polgár szabad tartózkodáshoz való jogát azzal, hogy nem uniós állam állampolgárságával rendelkező, azonos nemű házastársától megtagadják a területükön való tartózkodáshoz való származékos jogot - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
A C-673/16. sz. ügyben hozott ítélet Relu Adrian Coman és társai kontra Inspectoratul General pentru Imigrări és társai
R. A. Coman román állampolgár és R. C. Hamilton amerikai állampolgár négy évig élt együtt az Egyesült Államokban azt megelőzően, hogy 2010-ben Brüsszelben házasságot kötöttek. 2012 decemberében R. A. Coman és házastársa kérelemmel fordult a román hatóságokhoz, hogy tájékoztassák őket azon eljárásról és feltételekről, amelyek mellett R. C. Hamilton, R. A. Coman családtagjának minőségében három hónapot meghaladó jogszerű tartózkodásra vonatkozó engedélyt kaphat Romániában. E kérelem a szabad mozgáshoz való jog gyakorlásáról szóló irányelven alapult1, amely lehetővé teszi az e szabadságot gyakorló uniós polgár házastársa számára, hogy az előbbi tartózkodása szerinti tagállamban házastársához csatlakozzon.
E kérelemre válaszul a román hatóságok tájékoztatták R. A. Comant és R. C. Hamiltont, hogy az utóbbit csak három hónapos tartózkodási jog illeti meg, mégpedig azért, mert Romániában nem minősülhet uniós polgár „házastársának”, mivel e tagállam nem ismeri el az az azonos nemű személyek közötti házasságot.
R. A. Coman és R. C. Hamilton ekkor keresetet indított a román bíróság előtt az iránt, hogy a bíróság állapítsa meg szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés megvalósulását az Unió területén való szabad mozgáshoz való jog gyakorlása tekintetében. A Curtea Constituţională (alkotmánybíróság, Románia), amelyhez e jogvita keretében alkotmányellenességi kifogást nyújtottak be, azt kérdezi a Bíróságtól, hogy R. C. Hamilton a szabad mozgáshoz való jogát gyakorló uniós polgár ”házastársának” fogalma alá tartozik-e, következésképpen Romániában állandó tartózkodáshoz való jog illeti-e meg.
Ítéletében a Bíróság mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy a szabad mozgáshoz való jog gyakorlásáról szóló irányelv kizárólag valamely uniós polgár olyan tagállamokba való belépésének és tartózkodásának feltételeit szabályozza, amelyeknek e személy nem állampolgára, és az irányelv nem keletkeztet származékos tartózkodási jogot uniós polgár nem uniós állam állampolgárságával rendelkező családtagja számára olyan tagállamban, amelynek ez az uniós polgár az állampolgára. Következésképpen az irányelv nem keletkeztethet származékos tartózkodási jogot R. C. Hamilton számára abban a tagállamban, amelynek R. A. Coman az állampolgára, Romániában. A Bíróság emlékeztet ugyanakkor arra, hogy bizonyos esetekben uniós polgár nem uniós állam állampolgárságával rendelkező családtagjait, akik az irányelv rendelkezései alapján nem rendelkezhetnek származékos tartózkodási joggal abban a tagállamban, amelynek állampolgárságával ez az uniós polgár rendelkezik, megilletheti ez a jog az Európai Unió működéséről szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdése alapján (amely rendelkezés közvetlenül az uniós polgárokra ruházza a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való alapvető és egyéni jogot).
A Bíróság ezt követően rámutat, hogy az e származékos tartózkodási jog megadásával kapcsolatos feltételek nem lehetnek szigorúbbak, mint a tartózkodási jog olyan uniós polgár nem uniós állam állampolgárságával rendelkező családtagja számára történő megadása tekintetében az irányelvben előírt feltételek, amely uniós polgár a szabad mozgáshoz való jogát valamely, az állampolgársága szerintitől eltérő tagállamban való letelepedés útján gyakorolta.
A Bíróság megállapítja, hogy a szabad mozgáshoz való jog gyakorlásáról szóló irányelv keretében a „házastárs” fogalma, amely olyan személyt jelöl, akit egy másik személyhez házassági kötelék fűz, nemi szempontból semleges, ekként magában foglalhatja az érintett uniós polgár azonos nemű házastársát. A Bíróság pontosítja mindazonáltal, hogy a személyi állapot, amelynek körébe a házasságra vonatkozó szabályok tartoznak, a tagállamok hatáskörébe tartozó terület, és az uniós jog nem sérti e hatáskört, a tagállamok szabadságot élveznek tehát a tekintetben, hogy rendelkeznek e, vagy sem azonos nemű személyek házasságáról. A Bíróság kiemeli továbbá, hogy az Unió tiszteletben tartja tagállamai nemzeti identitását, amely elválaszthatatlan része azok alapvető politikai és alkotmányos berendezkedésének.
A Bíróság úgy ítéli meg mindazonáltal, hogy az, ha valamely tagállam megtagadja az olyan házasságnak kizárólag nem uniós állam állampolgára származékos tartózkodási jogának megadása szempontjából történő elismerését, amelyet ezen állampolgár a vele azonos nemű uniós polgárral valamely másik tagállamban kötött, akadályozhatja ezen uniós polgár tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogának gyakorlását. Ez azt eredményezné, hogy a szabad mozgáshoz való jog tagállamonként változna az azonos nemű személyek közötti házasságra vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésektől függően.
Ezt követően a Bíróság emlékeztet arra, hogy a személyek szabad mozgása az érintett személyek állampolgárságától függetlenül korlátozható, ha objektív, közérdekű megfontolásokon alapul, és a nemzeti jog által jogszerűen követett célkitűzéssel arányos.
E tekintetben a közrendet, amelyre a jelen ügyben a szabad mozgáshoz való jog korlátozásának igazolásául hivatkoznak, szigorúan kell értelmezni, oly módon, hogy annak tartalmát az egyes tagállamok ne határozhassák meg egyoldalúan az uniós intézmények ellenőrzése nélkül. Valamely tagállam azon kötelezettsége, hogy elismerje – kizárólag valamely, nem uniós állambeli állampolgár származékos tartózkodási jogának biztosítása szempontjából – az olyan, azonos nemű személyek közötti házasságot, amelyet egy másik tagállamban, annak jogával összhangban kötöttek, nem sérti ezen első tagállamban a házasság intézményét. E kötelezettség különösen nem foglal magában olyan kötelezettséget e tagállam számára, hogy az nemzeti jogában rendelkezzen az azonos nemű személyek közötti házasság intézményéről. Ezenkívül egy ilyen, kizárólag valamely, nem uniós állam állampolgára származékos tartózkodási jogának megadása szempontjából történő elismerésre vonatkozó kötelezettség nem sérti az érintett tagállam nemzeti identitását, és nem veszélyezteti annak közrendjét.
A Bíróság végül emlékeztet arra, hogy egy olyan nemzeti intézkedés, amely akadályozza a személyek szabad mozgását, kizárólag akkor igazolható, ha ezen intézkedés összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartában biztosított alapvető jogokkal. Mivel a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való alapvető jogot a Charta 7. cikke biztosítja, a Bíróság kiemeli, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatából ugyancsak az következik, hogy egy homoszexuális pár által fenntartott kapcsolat ugyanolyan címen tartozhat a „magánélet” és a „családi élet” fogalma alá, mint egy hasonló helyzetben lévő heteroszexuális pár kapcsolata.
1Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.; helyesbítés: HL 2009. L 274., 47. o.).

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság