text:
Schwartz "feljelentős" Béla közpénzen pereskedik. - Nsppress.hu
kedd, május 23, 2017 Blog
You are hereHome > Hírek > Schwartz “feljelentős” Béla közpénzen pereskedik.	Hírek Schwartz “feljelentős” Béla közpénzen pereskedik.	2017-03-292017-04-24 Szakonyi Balazs	Igen kérem, az a Schwartz Béla, aki másokat “trágár” kifejezésekkel, egy nyilvános rendezvényen sértegetett, annak okán, hogy vélt vagy valós peres eljárásokat sérelmezett. Nos, kössék be a biztonsági öveket a fotelban, majd nézzék meg, Ajka város első embere, hogy beszél politikai ellenfeleiről, majd folytatom a jelenlegi peres üggyel, mely azért komoly kétségeket vet fel a városvezető, valamint környezetének tisztességét illetően. A pestisracok.hu írta meg, hogy közpénzen pereskedik a polgármester:
Vegyük csak sorba a jelenlegi ügy előzményeit:
augusztus 17-én a Demokratában megjelent Lass Gábor újságíró tollából egy cikk, „Ajkáról kifogyott a nóta” címmel.
A cikkben a következő feltevések fogalmazódtak meg:
Az önkormányzat évekkel ezelőtt vásárolt egy autót, ami kísértetiesen hasonlított a polgármester autójához: színe és típusa ugyanaz volt, csak a forgalmi rendszáma más. Ez arra is lehetőséget adhatott a polgármesternek, hogy két helyen is elszámolhassa utazási költségeit, ugyanis ekkor még polgármestersége mellett országgyűlési képviselő is volt.
Több ember nevére női kézírással menetleveleket hamisítottak. Olyan emberek nevére is írtak menetlevelet, akik az érintett időszakban szabadságon voltak, vagy még jogosítványuk sem volt.
A Közbeszerzési Döntőbizottság összesen hat és fél millió forintra büntette az önkormányzatot, annak ellenére, hogy négy éven át több mint harmincmilliót fizettek ki egy gazdasági tanácsadó cégnek a közbeszerzések lefolytatására.
Már majdnem el is felejtettem ennyi év távlatából, hogy az ÁSZ ellenőrzések leállítását is kérte Ékes József, akkori országgyűlési képviselőtől Schwartz Béla szocialista polgármester. Nem is akármilyen megkeresés volt, a megvesztegetés fogalmáról halottak már? Nos mindenki döntse el maga, hova sorolná:
„Nekünk az lenne a kérésünk, hogy rendelkezel ott befolyással, ott az ÁSZ-nál, a költségvetési bizottság tagja is vagy, ha arra kérhetnénk, hogy eljárnál az ÁSZ-nál, hogy hagyjanak békén minket, úgyis lesz itt átfogó ellenőrzés 2011 végén, 2012 elején, úgy láttam, úgyis megnézhetnek mindent. Ne mérgezzék a levegőt…”
A cikk megjelenését követően 2011. szeptember 23-án feljelentést tett a szocialista politikus becsületsértés, zaklatás, hamis vád vádpontokban Ravasz Tiborral szemben.
A cikkben több ajkai képviselőnek és politikusnak a „szavait” idézi az újságíró, de csak egy személy ellen kívánt a feljelentés eszközével élni Schwartz. A cikkel kapcsolatosan sajtópert a polgármester nem indított. A feljelentést – információink szerint – Schwartz polgármesterként tette, nem magánemberként, erről képviselő-testületi felhatalmazást, határozat formájában nem találtunk.
Az eredeti feljelentések alapján, elsőként a Budapesti Rendőrfő-kapitányság VI. kerületi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztálya az eljárást megszüntette bűncselekmény hiányában. (Azért a VI. kerületi rendőrkapitányságra került az ügy, mert a Demokrata szerkesztősége itt található meg.) A határozat ellen Schwartz fellebbezett, de ezeket a Veszprém Megyei Főügyészség és a Veszprémi Nyomozó Ügyészség is elutasította.
Az eredeti feljelentésből mára csak egy pont maradt. Ez pedig az önkormányzati autó használatának ügye. Erről szól a mostani peres eljárás, amit az elutasítások követően Schwartz, pótmagánvádas eljárást indított Ravasz Tibor ellen.
Igen kérem, az a Schwartz aki szolgálati autója után is duplán vett fel költségtérítést:
A cikk többi tartalma nem része a mostani magánvádas eljárásnak. Így nem folyik eljárás a következő állításokkal kapcsolatban:
„a szemétszállítást pályáztatás nélkül koncesszióba adták egy cégnek úgy, hogy egyértelmű volt a döntés pillanatában, az ajkai lesz az egyetlen szemétlerakó az észak-balatoni hulladékrendszeren belül. 250 millió forintnyi közúti fejlesztést pedig úgy vittek ki a közbeszerzési törvény hatálya alól, hogy apró darabokra szedték a beruházásokat, így olyan cég is több ízben nyerhetett – mint a Baumidex Kft. –, amelyik egy helyi szocialista képviselő tulajdonában van, és az elmúlt nyolc év alatt milliárdos árbevételre tett szert.”
„…mivel nyilvánosságra hozták a hangfelvételt, ezért a polgármester most mindenkit, aki bármilyen rokoni kapcsolatban kötődik a Fideszhez, vagy csak szimpatizáns, azt kirúgatja az önkormányzati intézményekből. Két tanárnak mindössze annyi volt a bűne, hogy egy beszélgetésen azt mondták, Ékes József szimpatikus ember. A polgármester egyenesen meg is mondta, ezért küldik el őket.”
A „lehallgatás” állításairól sem, miszerint Schwartz Béla arra kérte Ékes Józsefet, hogy állítson le egy folyamatban lévő ajkai ÁSZ vizsgálatot…
…és arról sem, hogy 6.500.000 Ft bírságra ítélték Ajkát a közbeszerzési szabályok megsértéséért
Az Ajkai Járásbíróság 2015. április 7-én megszüntette a pótmagánvádas eljárást bűncselekmény hiányában. Ezzel szemben élt fellebbezéssel a Veszprémi Törvényszéken Schwartz jogi képviselője, dr. Berecz Zsolt, aki a 2014-es választások idején a helyi választási bizottság tagja volt, korábban elnökeként ténykedett. A végzést a Veszprémi Törvényszék hatályon kívül helyezte és az első fokú bíróságot az eljárás lefolytatására utasította, mert a „felvetésünk” szót össze keverték a „feltevésünk” szóval, valamint azért, mert ha igaz, amit leírt az újságíró, akkor ennek bizonyítását le kell folytatni, mert az emberek igazsághoz való joga erősebb, mint a feljelentő jó hírnévhez való joga.
Megjegyezném, hogy a Schwartz Béla ellen indult eljárást, melyben felmentették, nem a bűncselekmény hiányának okán tették, hanem bizonyítottság hiánya okán, mely nem említhető egy lapon, erről írt a veol.hu is.
https://veol.hu/hirek/schwartz-bela-felmentese-bizonyitottsag-vagy-buncselekmeny-hianya-1676110
A második tárgyalási napon, Ajka első embere bevetette tűzerejét és magával vitte a tárgyalásra a “Béla szavát”. Felfokozott sajtófigyelem kísérte március 21-én, a Veszprémi Járásbíróságon Schwartz Béla polgármester által, Ravasz Tibor ellen indított pótmagánvádas tárgyalás második napját. Nem lehet tudni, hogy kit lepett meg jobban, a bíróságot, a vádlót, vagy a terheltet. Mindenesetre a vágóképeket készítő INFOTV operatőrének a figyelmét felhívta a városvezető, miközben a tárgyalásra érkezett, hogy a „vádlottat, azt ne felejtsd el felvenni”. Róla is készült természetesen felvétel.
A második tárgyalási nap előtt, Ravasz Tibor, a bírónő érvelése szerint valószínűleg azért, mert értesült, hogy a sajtó munkatársai is részt akarnak venni a tárgyaláson, a személyiségi jogaira figyelemmel kérte az ülés zárttá tételét. Ezt a bíróság elutasította.
november 3-án készült jegyzőkönyv szerint korábban Ajkán a Bíróság már elkezdte a valóság bizonyításának elrendelését. Ez a tárgyalás volt, aminek eredményeként felmentették Ravasz Tibort bűncselekmény hiányában, de Schwartz Béla szocialista politikus fellebbezett.
Az első tárgyalási nap megállapításai a következők voltak:
Ravasz Tibor kihallgatásán elismerte, hogy Ő nyilatkozott a Demokrata hetilap újságírójának. Az interjú több órás volt, abból készült a cikk. Sok mindenről nyilatkozott akkor, volt ami megjelent, volt ami nem, vagy csak részben.
Ravasz Tibor feltevése szerint, a polgármester magáncélra használta a város autóját. Akkor, amikor országgyűlési képviselő is volt, illetve a családja birtokában volt egy ugyanolyan típusú, színű személyautó, mint ami az önkormányzatnál is megtalálható. Nem állítást, hanem feltevést fogalmazott meg a cikkben.
Berecz Zsolt, a pótmagánvádló ügyvédje szerint szükségtelen az ÁSZ vizsgálat perbeni tárgyalása, valamint polgármester titkárnőjének, illetve a város jegyzőjének meghallgatása is szükségtelen. Mivel – az ügyvéd álláspontja szerint – szabálytalanság csak kis mértékben fordult elő a menetlevelekkel kapcsolatban.
Mi is számít szocialista körökben kis mértékűnek? Ravasz Tibor elmondta, hogy az ÁSZ jelentés egyértelműen bebizonyította, hogy a menetlevelek 70%-a szabálytalan volt.
Szűkös a bizonyítási lehetőség? Schwartz Béla vajon miért hagyta, hogy leselejtezzék azokat a dokumentumokat, melyek ártatlanságát bizonyíthatták volna? Nagyon érdekes… A bírónő elsőként kérdést fogalmazott meg Schwartz polgármester felé, hogy a megadott időszakon kívül volt-e még országgyűlési képviselő, aki válaszában elmondta, hogy nem.
Következőekben megkérdezte a bírónő a terheltet, hogy mi alapján fogalmazta meg a feltevését a gépkocsi használat szabálytalanságára, amire az önkormányzati képviselő jelezte, hogy az ÁSZ jelentés egyértelműen bebizonyította, hogy a menetlevelek 70%-a szabálytalan volt. A terhelt jelezte a Bíróság előtt, hogy Schwartz nem a cikk írója ellen indított pert, hanem Ő ellene, holott az eljárás az állandóan idézett Demokrata cikkről szól, aminek nyilatkozatot tett. A korábbi tárgyaláson Schwartz elismerte, hogy a gépkocsi használat szabályzata nem változott az elmúlt évek során.
A bírónő visszatért az előző tárgyalási napon elhangzottakra is. Ekkor kiderült, hogy a korábbi menetleveleket leselejtezték, ezért a Törvényszék számára eléggé szűkös a bizonyítási lehetősége. A bíróság megkérdezte akkor, hogy erre miért került sor, ha tudták, hogy pótmagánvádas eljárásban szükséges lehet a bizonyítás során, amivel a Ravasz Tibor feltételezését lehetne cáfolni. A bírónő ugyancsak elmondta, hogy 2015-ben 9 évre visszamenőleg selejteztek le menetleveleket az ajkai hivatalban és a leselejtezők csak a polgármester által használt gépkocsik menetleveleit semmisítették meg.
Schwartz szerint azért selejtezték le, mert „megvan annak a rendje”. Mint elmondta, nem volt tudomása a selejtezésről.
Az Ász jelentés, mely felfedte a hiányosságokat: A Bíróság rendelkezésére áll pár menetlevél, de ezeket nem a Hivatal, hanem Ravasz Tibor mutatta be. Ezeket a menetleveleket annak idején a sajtó számára adta ki a szocialista városvezető, egy sajtótájékoztató alkalmából.
A bírónő ekkor felolvasta, hogy az Állami Számvevőszék a polgármester által használt gépjármű menetleveleinek ellenőrzése során milyen hiányosságokat tárt fel:
július 15. és október 29-e között ugyanazzal a kézírással vezették. Annak ellenére, hogy a gépkocsivezetők váltották egymást. Megállapítható, hogy a helyi szabályozás ellenére a menetleveleket nem a gépkocsivezető töltötte ki.
Az érvényes szabályozás értelmében a tankolásról szóló számlára minden esetben a kibocsátónak szerepeltetnie kell a gépkocsi rendszámát is. A számlák 70 százalékában nem szerepelt a gépkocsi rendszáma.
A számlákra fel kellett volna írni a tankoláskor látható kilométerállást is, illetve a menetlevélen is szerepeltetni kellett volna a tankolás tényét. A kilométerállást két esetben rögzítették a számlán, de ez sem felelt meg a menetlevélen szereplő kilométerállásnak. Például 2004. október 5-én a számlán 5794, ugyanezen napon a menetlevélen az induló kilométerállás 4527.
A menetlevelek alapján megállapítható, hogy 2014. október 18-25. közötti időszakban a személygépkocsi nem üzemelt. Ennek ellenére október 19-én a hivatali autóba tankoltak.
A menetleveleken feltüntetett gépjárművezetők és az irodák által rögzített jelenléti ív alapján megállapítható, hogy:
Fábián Zoltán 2004. július 13-tól 21-ig, augusztus 2-től 13-ig fizetett szabadságon volt. Ennek ellenére július 19-én és augusztus 2-án vezette a hivatali autót.
Péntek Zoltán 2004. augusztus 6-tól 9-ig volt fizetett szabadságon, ugyanakkor augusztus 9-én Budapesten volt kiküldetésben a menetlevél szerint.
Ezek alapján megállapítható volt, hogy a menetleveleket nem a valós adatok szerepeltek – áll az ÁSZ jelentésben.
Az Állami Számvevőszék jelentése, a Demokratában megjelent cikk idején már korábban ismerté vált. Így annak tartalma nyilvános volt.
Schwartz korábban már elismerte, hogy előfordult, hogy az önkormányzat gépkocsiját használta parlamenti munkája során. Vallomásában azt is jelezte, hogy az ebből adódó költségeket be is fizette az önkormányzat számlájára. A hivatali autóhoz hasonló gépjármű – a polgármester korábbi vallomása szerint – nem az Ő tulajdonában, hanem annak a cégnek a tulajdonában volt, aminek a többségi tulajdonosa saját maga, Schwartz. Vallomásában ugyanakkor tagadta, hogy használta a SY-MURG Pénzügyi Tanácsadó és Könyvvizsgáló Kft. tulajdonában lévő autót, mivel az törvényellenes lett volna.
Schwartz „fizesse ki már azt is valaki” Béla az igazságosztó:
Üde színfoltja volt a tárgyalásnak, amikor Schwartz követelte, hogy Ravasz Tibor bizonyítsa be, hogy igazat állított. A polgármester szerint eddig semmit sem bizonyított az önkormányzati képviselő. A szocialista városvezető szerint az sem lett bizonyítva, ami az ÁSZ jelentésben szerepel, hogy a hivatali autót személy szerint Ő vezette. Ekkor a bírónő jelezte, hogy még az Ajkai Járásbíróság bírája kérte be a menetleveleket. Ezek után már a Veszprémi Törvényszéken a menetlevelek megsemmisítésről hoztak okiratot a hivatal képviseletében, ami alapján a megsemmisítés, a menetlevelek bekérése utáni időpontra tehető. Még a tárgyalást vezető bírónő sem értette, miért pont az érintett dokumentumokat selejtezték le, amikor jól tudta Schwartz, hogy a jogi eljárásoknak, amelyeknek ezek a menetlevelek a tárgyi bizonyítékai.
A szocialista politikus ugyanakkor értetlenségének adott hangot, hogy a Bíróság miért terjeszti ki a pótmagánvádat más autókra is, mire a bírónő közölte, hogy ezt csak Ő teheti meg. Ekkor felvetette a szocialista városvezető, hogy terjesszék ki a most, Ő általa is használt hivatali autóra is, majd később azért mégis csak jelezte, hogy nem kéri, hogy kiterjesszék erre is az ügyet.
Milyen érdekes….
A bírónő kérdésére elmondta, hogy csak utólag szerzett tudomást, hogy a hivatali gépjárművet megbüntették, és azt kifizette, holott volt, amikor nem is Ő, hanem egy önkormányzati képviselő vezette. De csak azért, hogy „fizesse ki már azt is valaki”, ellenben, ha a Ravasz Tibor vezette volna, akkor nem fizette volna ki.
Mikor a memória elveszik, marad a képzelő erő?
A Bíróságon a polgármester titkárnője elmondta, hogy lehetséges, hogy Ő írta meg a menetleveleket. A Számvevőszéki jelentésben szereplő két személy esetében a hivatali dolgozó elmondta, hogy lehetséges, hogy elfelejtette aznap kitölteni a menetlevelet, és utólag rossz dátumot írt be.
És még mindig van munkája? Az, hogy volt olyan, akinek jogosítványa sem volt, és Ő volt beírva gépkocsivezetőnek, arról nem volt tudomása. Nem tudta azt sem megmondani, hogy magáncélra lehetett-e használni az autót, illetve kiderült, hogy nem nagyon ismerte a szabályzatot.
Miért is kellett volna ismernie? Fura lenne, ha ilyen hatalmas követelmények lennének a munkaköri leírásában. Dr. Jáger László címzetes főjegyző vallomásában azt állította, hogy lehetséges, hogy adott írásbeli engedélyt a hivatali gépjármú magánhasználatára a polgármesternek, de így tíz év távlatából felelősségteljesen nem tudja állítani. Erről szóló írásos dokumentumot nem tudott bemutatni a hivatalvezető, de elmondta, hogy a pénzügyi bizonylatokból kiderül, valamilyen dokumentumok alapján a Pénzügyi Iroda a polgármester fele kiszámlázta a gépkocsi használatot. Ez azért is érdekes, mert a birtokunkban lévő szabályzat értelmében, ebben az időszakban nem lehetett a hivatali autót magáncélra igénybe venni. Ilyen volt például az országgyűlési képviselői munka is.
Végső megoldás: „semmi sincs meg”.
A bírónő a következő tárgyalásra, ami várhatóan szeptemberben lesz, bekért minden olyan iratot, ami a 2002-2006, illetve a 2006-2010. közötti időszak magánútjairól szól. Schwartz odamondta a jegyzőnek, hogy „nincs meg”, „semmi sincs meg”, mire a jegyző is közölte a bírónővel, hogy előre jelzi, nem valószínű, hogy lesz bármilyen erre vonatkozó dokumentáció.
Elektronikus archívum, valami nyilvántartás csak van, vagy abban is selejteztek? – kérdezett vissza Veszprémi Járásbíróság bírája.
Schwartz „Nektek nem” Béla a sértődött feljelentő?
A tárgyalás végén, a bírónő megkérdezte, hogy ki járul hozzá, hogy róla hang és fényképfelvétel megjelenhessen, gondolva itt a felfokozott média érdeklődésre. Ravasz Tibor jelezte, hogy nem járul hozzá, hogy megjelenhessen a televíziós felvételeken, hangját nem lehet műsorba szerkeszteni, róla a tárgyaláson készült fényképek nem jelenhetnek meg.
Ezen tiltást, az ajkai önkormányzati média egyik képviselője ezt zokon vette, mivel szerinte Ravasz Tibor, mint közszereplő vett részt ezen a tárgyaláson, ezt ezért ezt nem tilthatja meg. A bírónő jelezte a média munkás felé, hogy a terhelt, mint magánember van jelen, ezért megteheti, hogy nem engedélyezi a felvételek nyilvánosságra hozását. Ekkor a városi tévé képviseletében is tudósító kolléga már-már fennhangon adott ennek a ténynek a nem tetszéséről.
Az INFOTV kollégája megkérdezte dr. Jáger László címzetes főjegyzőt is, hogy engedélyezi arcának, hangjának mutatását, aki jelezte, hogy mivel Ravasz úr ezt megtiltotta, így nem sok értelmét látja, hogy Ő megengedje a megjelenést.
Schwartz erre a kérdésre csak ennyit válaszolt: „nektek nem”.
Az Info-tv cikkjéből idézve.
Bayer Zsolt – Az anyák méhe a kulcs a fennmaradáshoz.Az országházban járt a Kinizsi szövetség – “Majdnem” mindenki örömére…
Related posts Hírek Az országházban járt a Kinizsi szövetség – “Majdnem” mindenki örömére… 2017-03-29 Szakonyi Balazs A Parlament Nemzeti Összetartozás Bizottságában tartott bemutatkozó előadást Fábry Szabolcs János valamint a 8 fős nagyvázsonyi... Hírek Magyarországot a pokol kapui sem fogják megdönteni! – Megemlékezés Ajkán. 2017-03-16 Szakonyi Balazs 2017. március. 15-én Fenyvesi Zoltán a Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének alelnöke tartott megemlékező beszédet Ajka-Padragkúton, a Bányász... Hírek Ki a múltat nem becsüli, a jövőt nem érdemli. – Búcsú Abonyi Gábortól. 2017-03-152017-03-15 Szakonyi Balazs Abonyi Gábor hagyományőrző huszár ezredest családtagok, barátok, tisztelők népes tábora búcsúztatta Veszprémben az Erzsébet ligetben. Leave a Comment Kilépés a válaszból	Hozd formába magad a nyárra…

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
OBH: Újabb mérföldkőhöz érkezett a digitális bíróság - Jogászvilág - Jogászvilág
OBH: Újabb mérföldkőhöz érkezett a digitális bíróság - Jogászvilág
Kezdőlap » OBH: Újabb mérföldkőhöz érkezett a digitális bíróság
OBH: Újabb mérföldkőhöz érkezett a digitális bíróság
A Szekszárdi Törvényszék ad először otthont annak a “Digitális Nyílt Nap” road show-nak, amely az ország valamennyi törvényszékén bemutatja a bírósági szervezet legújabb projektjét és annak várható fejlesztéseit, eredményeit.
A Digitális Nyílt Napon résztvevők megtekinthetik majd a bíróságok elektronikus kapcsolattartásának jelenét és jövőjét. Megismerhetik a beszédfelismerő szoftver alkalmazhatóságát, a távmeghallgatási rendszer előnyeit, az ügyfélcentrumok működését és a projekt keretében hamarosan megvalósuló e-aktát.
A Digitális Bíróság projekt mind az ügyfelek, mind a bírósági dolgozók számára újításokat hoz: lehetővé teszi a bírósági iratokhoz, határozatokhoz, valamint a közhiteles nyilvántartáshoz való hatékonyabb hozzáférést. A projektnek köszönhetően létrejön az ún. “e-akta”. Az ügyfelek így személyes megjelenés nélkül, a nap 24 órájában, gyorsan, ingyenesen, online is hozzáférhetnek majd a bíróságon folyamatban lévő ügyükkel kapcsolatos információkhoz.
A fejlesztések érintik a jelenlegi bírósági határozatkereső rendszert is, hamarosan egy korszerű, jól kereshető határozattár lesz elérhető a bíróságok központi honlapján.
A fejlesztéseknek köszönhetően a bíróságok közvetlenül, gyorsan és egyszerűen férhetnek majd hozzá a számukra szükséges nyilvántartási adatokhoz. A Digitális bíróság projekt így az ügyfelek bírósághoz való hozzáférésének egyszerűsítésén túl az egységesebb és gyorsabb jogalkalmazást is elősegíti.
A nyílt nap lehetőséget teremt arra, hogy az ország valamennyi bírája, igazságügyi alkalmazottja, illetve a társhatóságok vezetői, képviselői is tájékozódhassanak az elmúlt években a bíróságokon megvalósult és a jövőben megvalósuló elektronikus fejlesztésekről.
A rendezvénysorozatról bővebb információt a https://birosag.hu/ oldalon olvashatnak.
Aggódik a román igazságszolgáltatásért az EP
Súlyos aggodalomra adnak okot a tervezett romániai igazságügyi és büntetőjogi reform egyes elemei az Európai Parlament szerint.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


59/2016. (IX. 14.) FM rendelet a közösségi agrármarketing támogatások felhasználásának részletes feltételeiről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
59/2016. (IX. 14.) FM rendelet
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva - a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben - a következőket rendelem el:
1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 1. pontja szerinti támogatás;
2. elsődleges mezőgazdasági termelés: az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi tulajdonságát megváltoztató tevékenységet;
3. elszámolható költség: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 6. pontja szerinti költség;
4. kis- és középvállalkozás: a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 651/2014/EU bizottsági rendelet) I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás;
5. közösségi agrármarketing tevékenység: marketing eszközökkel végzett, az élelmiszereknek és szolgáltatásoknak az alapanyag-termelőtől a végső fogyasztóig történő eljuttatására irányuló nonprofit-tevékenység, amelyet a mezőgazdasági és élelmiszeripari gazdasági ágazat szereplői az általuk előállított termékek promóciója érdekében, együttműködve végeznek;
6. lebonyolító szerv: Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft.;
7. mezőgazdasági ágazat: a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége;
8. mezőgazdasági termék: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 10c. pontja szerinti termék;
9. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 10e. pontja szerinti tevékenység;
10. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 10f. pontja szerinti tevékenység;
11. minőségrendszerek: az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatások, 2014-2020 (2014/C 204/01) (a továbbiakban: agrár- és erdészeti iránymutatás) (282) bekezdésében hivatkozott minőségrendszerek;
12. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerinti feltételeknek meg nem felelő vállalkozás;
13. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti vállalkozás;
14. támogatási intenzitás: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 15. pontja szerinti intenzitás.
AZ EGYES TÁMOGATÁSI CÉLTERÜLETEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
1. A támogatási célterületek meghatározása
2. § E rendelet alapján a lebonyolító szerv - az általa végzett közösségi agrármarketing tevékenység során - támogatott szolgáltatás formájában, a mezőgazdasági termékek előállítását, feldolgozását, illetve forgalmazását végző természetes személynek, jogi személynek vagy jogi személyiség nélküli szervezetnek minősülő vállalkozás (a továbbiakban együtt: kedvezményezett) pedig pályázat útján az alábbi célterületekre vehet igénybe vissza nem térítendő támogatást:
a) mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtás:
aa) tudástranszfer és tájékoztatási tevékenység,
ab) tanácsadási szolgáltatás;
b) mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedés.
2. A pályázati felhívás
3. § (1) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény V. fejezetében foglaltaknak megfelelően az egyes célterületekhez kapcsolódó pályázati felhívásokat a lebonyolító szerv a honlapján teszi közzé.
(2) A pályázatokat a lebonyolító szervhez kell benyújtani az egyes célterületekhez kapcsolódó pályázati felhívásban megadott határidőben. A pályázat benyújtására nyitva álló határidő jogvesztő.
(3) A benyújtott pályázatnak tartalmaznia kell a támogatni kívánt célterület - 2. § szerinti - megnevezését, a megvalósítás módjának leírását, a részletes költségkalkulációt, valamint az igényelt támogatás összegét.
(4) A támogatáshalmozódás ellenőrzése érdekében a kedvezményezettnek nyilatkoznia kell arról, hogy a megjelölt cél megvalósítására a tárgyévben milyen egyéb jogcímen és mekkora összegben részesült közösségi, központi költségvetési, illetve önkormányzati támogatásban.
(5) A nagyvállalkozásnak minősülő kedvezményezettnek a pályázathoz mellékelnie kell a támogatás igénybevételével előálló és a támogatás igénybevétele nélkül várható helyzetére vonatkozó elemzést is. Az elemzésben foglaltak valóságtartalmát a lebonyolító szerv ellenőrzi.
3. A pályázat elbírálása, döntés
4. § (1) A pályázatok értékelésére és rangsor felállítására a pályázati felhívásban meghatározott szempontok szerint kerül sor. Az értékelést és a rangsor felállítását az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: a miniszter) által felkért, véleményezési jogosultsággal rendelkező, háromtagú szakértői testület (a továbbiakban: szakértői testület) végzi, amelynek működését a lebonyolító szerv biztosítja. A szakértői testület az ügyrendjét maga határozza meg.
(2) A pályázatokat a szakértői testület a benyújtási határidő utolsó napját követő tizenöt napon belül véleményezi és rangsorolja.
(3) A támogatással kapcsolatos döntést a szakértői testület által felállított rangsor alapján a lebonyolító szerv hozza meg.
(4) A támogatásra rendelkezésre álló forrás kimerülése esetén a támogatási döntés az igényeltnél kisebb összegű támogatás megítélésére is vonatkozhat.
(5) A támogatási döntésről - annak meghozatalát követő tizenöt napon belül - a lebonyolító szerv írásban értesíti a kedvezményezettet.
(6) E rendelet alapján támogatási döntés 2020. december 31-ig hozható.
5. § (1) A 12. § (4) bekezdés b), c) és d) pontjában foglaltak kivételével a támogatás igénybevételére nem jogosult az a kedvezményezett, aki vagy amely a pályázatát - a kedvezményezett nevére és a vállalkozás méretére, a szolgáltatás vagy tevékenység leírására (beleértve annak helyszínét, kezdési és befejezési dátumát), a megvalósításhoz szükséges támogatási összegre és az elszámolható költségekre vonatkozó információval együtt - a támogatott tevékenység, illetve szolgáltatás megkezdése előtt elmulasztotta írásban benyújtani a lebonyolító szervhez.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl nem ítélhető meg támogatás
a) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősülő kedvezményezett részére,
b) azon kedvezményezett részére, amely az Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
c) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi,
e) olyan tevékenység vonatkozásában, amelyet az import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé.
(3) Nem minősül exporttámogatásnak az olyan támogatás, amellyel a kereskedelmi vásárokon való részvétel költségeihez, illetve olyan tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeihez járulnak hozzá, amelyek valamely új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükségesek.
(4) A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(5) A támogatást nyújtó
a) az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében a 60 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról,
b) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó, az erdészeti ágazatban működő vagy az EUMSz 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységet folytató kedvezményezettek esetében az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról
az agrár- és erdészeti iránymutatás 3.7. pontja szerinti közzététel céljából adatot szolgáltat a Támogatásokat Vizsgáló Iroda, mint az állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére.
(6) Az (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a támogatást nyújtó a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 18/A-18/D. §-a szerint teljesíti.
(7) Az (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a támogatást nyújtó a támogatás odaítélését követő három hónapon belül teljesíti, amely tartalmazza
a) a kedvezményezett nevét, székhelyét, adószámát,
b) a kedvezményezett az agrár- és erdészeti iránymutatás 2.4. pont (35) bekezdés 13. és 14. alpont szerinti típusát (kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalat),
c) a kedvezményezett főtevékenységét a mindenkor hatályos TEÁOR nomenklatúra szerint, egyéni vállalkozó esetén ÖVTJ-kódok szerint,
e) a támogatástartalmat,
f) a támogatás formáját,
g) a támogatás célját és
h) a támogatást nyújtó hatóság megnevezését.
(8) A támogatástartalom forintról euróra történő átszámításánál a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 35. §-a alkalmazandó.
4. Támogatási szerződés
6. § (1) A kedvezményezettel a lebonyolító szerv - a támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő harminc napon belül - támogatási szerződést köt, amelyben meghatározza a támogatás igénybevételének részletes feltételeit.
(2) A pályázati felhívásban foglaltakat vagy annak a támogatási döntés alapján elfogadott részét a támogatási szerződésben foglaltak szerinti megvalósítási határidőn belül kell a kedvezményezettnek teljesíteni.
5. A támogatás forrása
7. § (1) * A támogatás forrása a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény miniszter által vezetett minisztérium fejezetében az Agrármarketing célelőirányzatok jogcímcsoporton elkülönített keretösszeg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzaton rendelkezésre álló tárgyévi forrás
a) a 10-12. § szerinti támogatás finanszírozására,
b) a lebonyolító szerv által ellátott közösségi agrármarketing tevékenységre, valamint
c) a lebonyolító szerv működésére
(3) Pénzügyi kötelezettségvállalás csak a tárgyévben rendelkezésre álló támogatási keret mértékéig történhet.
6. A támogatási intenzitás
8. § (1) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók és illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Ha a támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a támogatás összegének a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) Az általános forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) nem támogatható, kivéve, ha az áfára vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében az előzetesen felszámított áfa összegét a kedvezményezett nem helyezheti levonásba.
(3) Azonos vagy részben azonos, azonosítható elszámolható költségek esetén az e rendelet szerinti támogatás abban az esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással, ha az nem vezet a csoportmentességi rendeletekben vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(4) A támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(5) Az egy projekthez igénybe vett összes támogatás - függetlenül attól, hogy annak finanszírozása helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból történik - támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(6) A mezőgazdasági ágazat részére nyújtott állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozhatók az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 81. cikk (2) bekezdésében és 82. cikkében említett kifizetésekkel, ha az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási intenzitás vagy a támogatási összeg meghaladná az agrár- és erdészeti iránymutatásban megállapított támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(7) Az azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező, 8-10. alcím szerinti támogatás az ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott csekély összegű támogatással az ezen alcímekre vonatkozó támogatási intenzitásig halmozható.
AZ EGYES TÁMOGATÁSI CÉLTERÜLETEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
7. A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatások igénybevételének közös szabályai
9. § (1) A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtásra vonatkozó támogatás
a) tudástranszfer és tájékoztatási tevékenység végzésére, illetve
b) tanácsadási szolgáltatás nyújtására
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő valamennyi kedvezményezett igénybe veheti.
(3) A technikai segítségnyújtást az agrár- és erdészeti iránymutatás 2.4. pont (35) bekezdés 22. alpontja szerinti csoport vagy szervezet (a továbbiakban: szervezet) is végezheti, amelynek során a szervezeti tagság nem lehet feltétele a szolgáltatáshoz való hozzáférésnek. A tagsággal nem rendelkező személy által az érintett szervezet adminisztrációs költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás kizárólag a szolgáltatásnyújtás költségeire terjedhet ki.
8. A tudástranszfer és a tájékoztatási tevékenység végzésének támogatása
10. § (1) A tudástranszfer és a tájékoztatási tevékenység végzésének támogatása keretében
a) a szakképzésre és szakmai készségek elsajátítására, valamint demonstrációs és tájékoztatási célú tevékenységek megszervezésére vonatkozó költség,
b) az a) pont szerinti képzéseken, rendezvényeken résztvevők utazási és szállásköltsége, napidíja és
c) az a) pont szerinti képzéseken, rendezvényeken résztvevők távolléte idejére felmerült helyettesítéssel kapcsolatos költség
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(3) Az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti, elszámolni kívánt költség vonatkozásában közvetlen kifizetést a tudástranszfert vagy a tájékoztatási tevékenységet megvalósító szolgáltató részére kell teljesíteni.
9. A tanácsadási szolgáltatás nyújtásának támogatása
11. § (1) A tanácsadási szolgáltatáshoz nyújtott támogatás alapján a kedvezményezettek tanácsadási szolgáltatást vehetnek igénybe beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint annak éghajlatkímélőbbé és az éghajlatváltozással szemben ellenállóbbá tétele érdekében.
(2) A tanácsadásnak az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke szerinti prioritások közül legalább egyhez kapcsolódnia kell, továbbá ki kell terjednie
a) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 91-95. cikkében meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből vagy az ugyanott szereplő, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokból következő kötelezettségekre,
b) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (1) bekezdés c) pontja szerinti mezőgazdasági terület, valamint a 43-47. cikkében meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok fenntartására,
c) a korszerűsítést, a versenyképesség fokozását, az ágazati integrációt, az innovációt, a piacorientáltságot, valamint a vállalkozásösztönzést szolgáló intézkedésekre,
d) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és európai unió tanácsi irányelv 11. cikk (3) bekezdésében foglaltak végrehajtása céljából a tagállamok által meghatározott követelményekre,
e) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 55. cikke végrehajtása céljából a tagállamok által megállapított követelményeknek és a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikke szerinti, az integrált növényvédelemre vonatkozó általános elveknek való megfelelésre,
f) a munkahelyi vagy a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó biztonsági előírásnak való megfelelés teljesítésére vagy
g) az olyan mezőgazdasági termelő számára történő szaktanácsadásra - ideértve a gazdasági és környezeti fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadást is -, aki vagy amely első alkalommal folytat gazdálkodási tevékenységet.
(3) A (2) bekezdésen meghatározottakon túlmenően a tanácsadás kiterjedhet
a) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete szerinti, az éghajlatváltozás mérséklésével, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel és a vízvédelemmel vagy
b) a mezőgazdasági üzem gazdasági és környezeti teljesítményével, versenyképességi szempontjaival
összefüggő kérdésekre is.
(4) A támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetést a tanácsadási szolgáltató részére kell teljesíteni.
(5) A támogatás összege tanácsadásonként nem haladhatja meg az 1500 eurónak megfelelő forintösszeget.
10. Mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
12. § (1) A mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás célja olyan promóciós tevékenység támogatása, amely a nyilvánosságnak a mezőgazdasági termékek jellemzőiről történő tájékoztatására, vagy a gazdasági szereplőknek, illetve fogyasztóknak mezőgazdasági termék megvásárlására történő ösztönzésére irányul. A támogatott promóciós tevékenység a belső piacon és harmadik országban is folytatható.
(2) A promóciós tevékenység lehet általános jellegű, de egy, a minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékre is összpontosíthat - amely esetekben az érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát kell szolgálnia -, továbbá meg kell felelnie a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és adott esetben a vonatkozó egyedi címkézési szabályoknak.
(3) A promóciós tevékenységre vonatkozó támogatás szervezet általi igénybevételének nem feltétele az e szervezetben való tagság, továbbá a tagsággal nem rendelkező személynek az érintett szervezet adminisztrációs költségeihez történő hozzájárulása kizárólag a promóciós tevékenység végrehajtásának költségeire terjedhet ki.
(4) A támogatás alapján elszámolható költségnek minősül
a) a kis- és középvállalkozásnak minősülő kedvezményezett vonatkozásban a verseny, kereskedelmi vásár és kiállítás szervezésével és az azon való részvétellel kapcsolatos alábbi költségek, feltéve, hogy a támogatás - objektív módon meghatározott feltételek mellett - elérhető az érintett területen működő valamennyi jogosult számára:
aa) részvételi díj,
ab) útiköltség, illetve állat szállításának költsége,
ac) az eseményt hirdető kiadvány és honlap költsége,
ad) helyiség és stand bérleti díja, valamint a stand felállításának és lebontásának költsége,
ae) versenydíjanként és győztesenként legfeljebb 1000 eurónak megfelelő forintösszeg értékű díj, amely - a díj kiosztásának igazolását követően - a promóciós intézkedés végrehajtójának közvetlenül is kifizethető;
b) az egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket tényszerű információk közzététele útján ismertető, a nyomtatott és az elektronikus médiában megjelenő kiadvány, illetve honlap, továbbá az elektronikus médiában, rádióban vagy televízióban megjelenő anyag költsége azzal a feltétellel, hogy a közzétett információnak részrehajlástól mentesnek kell lennie és az ismertető anyagban valamennyi termelőnek azonos feltételekkel kell szerepelnie;
c) az alábbi területekre vonatkozó, tudományos ismeretterjesztés és tényszerű információ átadás költségei:
ca) más tagállamból és harmadik országból származó mezőgazdasági termék előtt nyitva álló minőségrendszer,
cb) generikus mezőgazdasági termék (táplálkozástani előny, ajánlott felhasználás);
d) a médiában vagy kiskereskedelmi egységben szervezett, célzott fogyasztói promóciós kampány lebonyolításának, valamint közvetlenül a fogyasztónak kiosztott promóciós anyag előállításának költsége.
(5) A támogatási intenzitás
a) a (4) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott költségek tekintetében nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át,
b) az (4) bekezdés d) pontjában említett, általános jellegű promóciós kampányok esetében az elszámolható költségek 100%-a,
c) a minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékekre összpontosító, (4) bekezdés d) pontjában említett promóciós kampányok esetében a kampány elszámolható költségeinek 50%-a - vagy a harmadik országban folytatott promóció tekintetében azok 80%-a -, de ha az adott mezőgazdasági és élelmiszeripari gazdasági ágazat szereplői legalább 50%-ban hozzájárulnak a költségekhez, akkor a hozzájárulás formájától függetlenül az elszámolható költségek 100%-a.
(6) Az ötmillió euró összegnek megfelelő forintösszeget meghaladó éves költségvetéssel rendelkező promóciós kampányt az agrár- és erdészeti iránymutatásnak megfelelően, egyedileg kell bejelenteni az Európai Bizottság részére.
(7) A (4) bekezdés c) pontja szerinti promóciós tevékenység és a (4) bekezdés d) pontja szerinti promóciós kampány, különösen az általános jellegű, az érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát szolgáló promóciós tevékenység során konkrét vállalatnév, márkanév vagy származás nem említhető, továbbá a (4) bekezdés d) pontjában említett promóciós kampány nem irányulhat kizárólag egy vagy több konkrét vállalat termékére.
(8) A (7) bekezdésben meghatározott, származásra való hivatkozás korlátozása nem vonatkozik a (4) bekezdés c) és d) pontjában említett azon promóciós tevékenységre és promóciós kampányra, amely a minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékre összpontosít és
a) a promóciós tevékenység vagy kampány az Európai Unió által elismert elnevezésre irányul, feltéve, hogy a hivatkozás pontosan megegyezik az Európai Unió által bejegyzett hivatkozással vagy
b) a promóciós tevékenység vagy kampány az Európai Unió által elismert elnevezésen alapuló minőségrendszertől eltérő minőségrendszer hatálya alá tartozó termékre irányul, feltéve, hogy az az üzenetben másodlagos vagy annak fogyasztására ösztönöz.
(9) A (8) bekezdés b) pontja szerinti, származásra való hivatkozás nem lehet diszkriminatív, nem irányulhat a mezőgazdasági termék fogyasztásának kizárólag a termék eredetére való hivatkozással való ösztönzésére, valamint nem vezethet a mezőgazdasági termékek szabad mozgásának az EUMSz 34. cikkével ellentétes korlátozásához.
14. § Ez a rendelet a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló, 2014-2020 időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatás, 1.1.10.1, 1.1.10.2 és 1.3.2 alfejezeteinek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Megállapította: 5/2017. (II. 7.) FM rendelet 1. §. Hatályos: 2017. II. 8-tól.


text:
A családon belüli erőszak kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtása, a jelzésadási kötelezettség teljesítése. Eger, 2015.február PDF
Download "A családon belüli erőszak kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtása, a jelzésadási kötelezettség teljesítése. Eger, 2015.február 25."
1 A családon belüli erőszak kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtása, a jelzésadási kötelezettség teljesítése Eger, 2015.február 25.
2 Családon belüli erőszak I.
3 Családon belüli erőszak II.
4 Felismerés (megismerni a jelenséget, felismerni a jeleket) Lehetőség szerint minél korábbi beavatkozás Felvilágosítás tájékoztatás
5 A családon belüli erőszak egyetlen hatékony ellenszere: A KORAI BEAVATKOZÁS - Az üzenet közvetítése a bántalmazó felé, hogy az áldozat nem elszigetelt (a hatóságok nem érdektelenek és nem tűrik az erőszakot
6 A beavatkozás célja - Az áldozat és az áldozat gyermekei biztonságának növelése - Tisztelni az áldozat jogait - A tettest felelősségre vonni a bántalmazó viselkedésért és ezen viselkedés megszüntetéséért
7 A beavatkozásra jogosító/kötelező jogszabályok évi XXXI. Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról évi XXXIV. Törvény a Rendőrségről évi C. tv. A Büntető Törvénykönyvről évi XIX. Tv. a büntetőeljárásról 23/2003.(VI.24.)BM-IM együttes rendelet (Nyor) évi LXXII. Törvény a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról évi II. tv. a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről évi LXXXVIII. Tv. a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról
8 A gyermekvédelmi törvényből adódó rendőri feladatok Jelzésadás a gyermekjóléti szolgálat részére, ha a rendőri intézkedés, illetőleg a büntető-, szabálysértési vagy közigazgatási hatósági eljárás során kiskorú veszélyeztetettsége állapítható meg, továbbá ugyanígy kell eljárni, ha a kiskorú családon belüli erőszakkal kapcsolatban valótlan tényt állított A kiskorút súlyosan veszélyeztető ok miatt, továbbá a kiskorú önmaga által előidézett súlyos veszélyeztető magatartása esetén haladéktalanul hatósági eljárást kell kezdeményezni a gyámhatóságnál (ha az eljárás nem a rendőrség hatáskörébe tartozik) Haladéktalanul szabálysértési-, vagy büntetőeljárást kell indítani a kiskorú bántalmazása, súlyos elhanyagolása, illetőleg egyéb más, a kiskorút súlyosan veszélyeztető ok (például a kiskorú családon belüli erőszak tanúja) fennállása esetén, ha annak kezelése a Rendőrség hatáskörébe tartozik Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete vagy önmaga súlyosan veszélyezteti, és emiatt azonnali elhelyezése szükséges, a Rendőrség a kiskorú ideiglenes hatályú elhelyezéséről határozhat A Rendőrség a kiskorú védelem vétele érdekében értesíti a települési önkormányzat jegyzőjét, ha: - a fiatalkorú szabálysértést követett el, és a szabálysértési hatóság indokoltnak tartja, a jogerős határozat megküldésével - az elkövető a Btk. 22 -ának a) pontjában foglalt büntethetőséget kizáró ok miatt nem büntethető, a nyomozást elutasító, vagy megszüntető határozat megküldésével (új Btk. 16. ) - a fiatalkorút bűncselekmény elkövetésével gyanúsítják
9 Távoltartás I. (2006. év) évi XIX. Törvény a büntetőeljárásról - távoltartás 138/A és 138/B Bíróság rendeli el Tiztől hatvan napig terjedő időre A távoltartás hatálya alatt álló terhelt a bíróság határozatában megállapított szabályok szerint köteles: a) A meghatározott lakást elhagyni és onnan a bíróság által meghatározott ideig távol maradni b) A meghatározott személytől, illetőleg e személy lakó- és munkahelyétől, az e személy által nevelési és nevelési-oktatási intézménytől, gyógykezelés céljából látogatott egészségügyi intézménytől, vallásgyakorlása során rendszeresen látogatott épülettől a bíróság által meghatározott ideig magát távol tartani c) Tartózkodni attól, hogy a meghatározott személlyel közvetlenül vagy közvetve érintkezésbe lépjen
10 Távoltartás I. A távoltartás elrendelését a) Az ügyész b) A magánvádló c) A pótmagánvádló d) A sértett e) A cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes sértett törvényes képviselője, valamint f) A terhelttel közös háztartásban élő kiskorú személy törvényes képviselője indítványozhatja (a vádirat benyújtását követően a bírósági szakban a bíróság hivatalból is elrendelheti)
11 Távoltartás I. Előzetes letartóztatás egyik alternatívája szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény megalapozott gyanúja esetén rendelhető el, ha a terhelt előzetes letartóztatásának elrendelése nem szükséges, de különösen a bűncselekmény jellegére, a terheltnek az eljárás előtt és során tanúsított magatartására, valamint a terhelt és a sértett viszonyára tekintettel megalapozottan feltehető, hogy a lakókörnyezetben történő hagyása esetén a sértett tanú befolyásolásával vagy megfélemlítésével meghiúsítaná, megnehezítené, vagy veszélyeztetné a bizonyítást, illetve a megkísérelt, vagy előkészített bűncselekményt véghezvinné, vagy a sértett sérelmére újabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekményt követne el.
12 Távoltartás I. A büntetőeljárásról szóló törvény módosítása a kényszerintézkedések bővítése a távoltartás bevezetésével nem teljesen felelt meg a gyakorlatban hozzá fűzött várakozásnak. Önmagában nem alkalmas a családon belüli erőszak, mint rendkívül bonyolult és legtöbbször azonnali ám nem feltétlenül büntetőjogi - beavatkozást igénylő visszás társadalmi jelenség megfelelő kezelésére. de van..
13 Távoltartás II. (2009. év) Jogszabályi háttér: Anyagi jog: - Alkotmány (1949. évi XX. Törvény) évi LXXII. Törvény a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról (Hketv) - A Ptk Eljárási jog: - A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. Törvény (ket.)
14 Hketv- erőszak Hozzátartozók közötti erőszaknak minősül: A bántalmazó által a bántalmazott sérelmére megvalósított a) A méltóságot, az életet, a szexuális önrendelkezéshez való jogot, a testi és lelki egészséget súlyosan és közvetlenül veszélyeztető tevékenység b) A méltóságot, az életet, továbbá a testi és lelki egészséget súlyosan és közvetlenül veszélyeztető mulasztás (sem a tevékenység, sem a mulasztás esetében nem kell, hogy azzal ok-okozati összefüggésben eredmény következzen be, ami számít: a veszélyeztetés ténye, illetve annak közvetlen és súlyos volta)
15 Hketv személyi hatálya Bántalmazottnak minősül az a hozzátartozó, akinek a sérelmére a hozzátartozók közötti erőszakot megvalósítják Bántalmazó: - Az a cselekvőképes hozzátartozó, aki a hozzátartozók közötti erőszakot megvalósítja - Az is, akire tekintettel a hozzátartozók közötti erőszakot más megvalósítja, feltéve, hogy ezzel a bántalmazó egyetért
16 A távoltartással védett jogi tárgyak A méltósághoz való jog Az élethez való jog A testi egészséghez való jog A lelki egészséghez való jog
17 Az eljárás megindítása Hivatalból: a rendőrség a helyszíni intézkedése során észlelt hozzátartozók közötti erőszakra vonatkozó tények alapján Bejelentésre: - Bántalmazott - A bántalmazott közeli hozzátartozója, hozzátartozója - A Gyv tv-ben, valamint a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott munkakörben foglalkoztatott személytől - A gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó - egészségügyi szolgáltatást nyújtótól - személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatótól - közoktatási intézménytől
18 Helyszíni intézkedés Tényállás tisztázása eljárás indítása (ket, szabálysértési, büntető?) (A távoltartás elrendelése nem zárja ki, hogy azzal párhuzamosan szabálysértési vagy büntető eljárás is induljon.)
19 A rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartást akkor rendeli el, ha - Az eset összes körülményéből - A bántalmazó és a bántalmazott által előadott tényekből - A hozzátartozók közötti erőszak helyszínéből - A hozzátartozók közötti erőszakra utaló jelekből - A bántalmazó és bántalmazott magatartásából és egymáshoz való viszonyából a hozzátartozók közötti erőszak elkövetésére megalapozottan lehet következtetni, időtartama 72 óra
20 Az elintézési határidő Haladéktalanul, a bántalmazót a rendőrség előállítja, legkésőbb az előállítás időtartamának lejártáig A rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelésével egyidejűleg kezdeményezi az arra illetékes bíróságnál (a bántalmazott életvitelszerű tartózkodási helye szerint illetékes bíróság) a megelőző távoltartás elrendelését
21 távoltartás Akivel szemben ideiglenes megelőző távoltartást, illetve megelőző távoltartást rendeltek el, a távoltartás hatálya alatt köteles - Magát távoltartani a bántalmazottól - Magát távol tartani a bántalmazott életvitelszerű tartózkodására szolgáló ingatlantól - Magát távol tartani a határozatban megjelölt más személytől - Tartózkodni attól, hogy a bántalmazottal közvetlenül, vagy közvetve érintkezésbe lépjen
22 Tájékoztatási és jelzésadási kötelezettség a Hketv. Alapján - Hketv 2. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények és személyek kötelesek jelezni a családvédelmi koordinációért felelős szervnek, ha hozzátartozók közötti erőszak veszélyét észlelik. (Gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjai+a gyámhatóság) - A meghatározott intézményeken túl más is tehet a (2). bek-ben meghatározott jelzést Általános jelzésadási és együttműködési kötelezettség
23 Tájékoztatási, jelzésadási Hktv 9. (3). Bek. kötelezettség A rendőrség a bántalmazott kérésére, illetve beleegyezésével az ideiglenes megelőző távoltartó határozatot megküldi az illetékes családsegítő szolgálatnak, a gyermekjóléti szolgálatnak abban az esetben, ha a bántalmazott háztartásában kiskorú él. Ha a bántalmazott gyámság vagy gondnokság alá tartozó személy, a rendőrség a határozatot a gyámolt vagy a gondnokolt állandó lakóhelye szerinti gyámhivatalnak is megküldi.
24 Tájékoztatás - A távoltartó határozat meghozatalakor a rendőrség, illetve a bíróság tájékoztatja a bántalmazót a lakóhelyén és környékén igénybe vehető éjszakai szállást nyújtó intézmények helyéről, címéről és az igénybevétel feltételeiről
25 Tájékoztatás A rendőrség a Ket. 5. -ának (2) bekezdésén túl az eljárás megindításakor köteles a bántalmazott részére felvilágosítást adni az áldozatsegítő, a szociális és jogi segítségnyújtó szervekről, szervezetekről és intézményekről, valamint a civil segítő szervezetekről, továbbá a rendelkezésre álló pénzbeli segítségnyújtási lehetőségekről
26 Segítő szervezetek Kríziskezelő hálózat - OKIT Országos Kríziskezelő és Információs Telefonszolgálat Krízis férőhelyek biztosítása, titkos menedékházak üzemeltetése (11 hálózati partner, közel 100 férőhely)
27 Tájékoztatás, felvilágosítás Célcsoportok: 1./A bántalmazottak részére: - Jogaikról - a segítségkérés lehetőségeiről - saját és gyermekeik biztonságának kérdéseiről
28 2./ Civil szervezetek (jelzőrendszer tagjai): - A családon belüli erőszak/hozzátartozók közötti erőszak jellemzőiről, sajátosságairól - Mit ajánljanak a hozzájuk forduló bántalmazottaknak (jogok, lehetőségek, biztonság tervezésének/ szervezésének kérdései)
29 3./ Rendőrök részére: - A családon belüli erőszak jellemzőiről - Az áldozatokkal való bánásmód, meghallgatásukkal szembeni követelményekről, elvárásokról - A biztonság szervezésével kapcsolatos tudnivalókról - A civil szervezetekről, akik szintén beavatkozhatnak és segíthetnek
30 Rendőrség szerepe A beavatkozás célja: Az áldozat és gyermekeinek BIZTONSÁGÁNAK NÖVELÉSE - Bántalmazottak komolyan vétele - Olyan HOZZÁÁLLÁS tanusítása, amely nem súlyosbítja tovább a bántalmazott helyzetét (másodlagos viktimizáció elkerülése)
31 A biztonság tervezése - Miben lehetünk a segítségére - Mire van szüksége ahhoz, hogy biztonságban legyen - Mivel próbálkozott eddig, hogy saját magát és gyermekeit biztonságban tudja - Mi az ami bevált, mi nem
32 A biztonság tervezése Ha az áldozat különvált az elkövetőtől - Zárcsere - Biztonsági rendszerek alkalmazása (biztonsági zár, rács, jobb külső világítás stb) - Beszélni az iskolával, óvodával, tisztázni, kinek van joga elvinni a gyermeket, kinek nincs - Megtanítani a gyerekeket arra, hogyan hívják a rendőrséget, vagy kérjenek segítséget másoktól - Kapcsolatba lépni segítő szervezettel - Barátot, ismerőst, rokont megkérni, tartózkodjon vele otthon, lehetőleg kísérjék őt az utcán, vagy ahol kiszolgáltatott helyzetben van
33 A biztonság tervezése Ha az áldozat tervezi, hogy elhagyja a bántalmazót - Hogyan és mikor tudna (gyermekeivel) legbiztonságosabban elmenekülni - Van-e autója, milyenek a közlekedési lehetőségei - Van-e lehetősége biztonságos helyre menekülni - Mit tehetnek az áldozat rokonai, barátai, hogy biztonságban legyen - Mit kell magával vinnie ( biztonsági táska összekészítése, amit biztonságos helyen tart táska tartalma mi legyen)
34 A biztonság tervezése - Mely dolgokat kell biztonságba helyezni (betétkönyv, értékes tárgyak, iratok stb.) - Feltérképezni kiben bízhat, kiben nem? - Feltérképezni, hogyan lehet biztonságban, amikor munkába megy, vagy a gyermekeiért - Milyen lehetőséget, segítséget nyújt a jog - Mely szociális és önkormányzati intézmények tudnak segítséget nyújtani
35 Biztonság tervezése Ha az áldozat továbbra is az elkövetővel marad - Hogyan tudja a biztonságát leginkább biztosítani vészhelyzetben - Kit hívhat ő, vagy gyermekei segítségül - Van-e telefonja, mi történjen, ha nem tudja használni a telefont - Hívná-e a rendőrséget az elkövető újabb támadása esetén, vagy megpróbálna megkérni valakit, hogy hívja a rendőrséget - Ha menekülni kell, milyen menekülési útvonalak léteznek, hová mehetnek
36 Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Elérhetőség: Heves Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Bűnügyi Osztály Bűnmegelőzési Alosztály 3300 Eger, Eszterházy tér 2.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság