text:
4. § (1) 2 Az eljárás lefolytatására
6. § 3 (1) E törvény alkalmazásában:
b) hagyatékátadási teher: az örökhagyó illő eltemetésének költségei, a hagyaték megszerzésével, biztosításával és kezelésével járó szükséges költségek (hagyatéki költségek), valamint a hagyatékieljárás költségei;
d) hagyatéki eljárásban érdekelt: a ki
h) kieséses örökös: aki a hagyaték megnyíltával az örökhagyónak- sem a törvényes, sem a végrendeleti öröklés rendje szerint - nem örököse, de ha valamelyik örökös az öröklésből kiesett volna, akkor az örökhagyó törvényes vagy végrendeleti örökösévé lenne;
i) lajstromozott vagyontárgy: olyan ingó dolog vagy jog, amelyre vonatkozóan a tulajdonjog vagy a lajstromozott jogmegszerzését belföldön vezetett közhiteles nyilvántartásba történő bejegyzés igazolja;
(3) A kirendelt, illetve kijelölt zárgondnok, a biztosítási intézkedést végrehajtó személy vagy szervezet, az ügygondnok és a hatósági tanú közreműködőként (a továbbiakban: közreműködő) vesz részt ahagyatéki eljárásban.
11. § (1) 4 A közjegyző a hagyatéki eljárás iratait a bíróság részére a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kézbesíti, a megkeresett bíróság pedig a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton válaszol a megkeresésre.
(2) 5 A közjegyző a hagyatéki eljárás iratait a cégbíróság részére a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kézbesíti, a megkeresett cégbíróság pedig a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton válaszol a megkeresésre.
(2) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt a hagyatéki eljárásban a hagyaték átadását érintő lényeges kérdésben a Kjnp. szerinti előzetes bizonyítás felvételét vagy igazságügyi szakértő kirendelését indítványozza, az ezen eljárás lefolytatására a hagyatéki ügyben eljáró közjegyző kizárólagosan illetékes. A közjegyző nem köteles a hagyatéki eljárás befejezését ezen eljárás befejezésétől függővé tenni, de a hagyaték átadásakor - ha ezen eljárás addigra már befejeződött és abban a kérdésben, amelyben az előzetes bizonyítás felvételére vagy igazságügyi szakértő kirendelésére került sor, ahagyatéki eljárásban bizonyításnak van helye - azt figyelembe véve dönt.
15. § (1) A közjegyzőre vonatkozó, a közjegyzőkről szóló törvényben foglalt titoktartás szabályai a jegyzőre és az eljárásban közreműködő személyre is irányadóak. A titoktartási kötelezettség a jegyzőre az eljárás megindulása, a közre- működőre az erre történő figyelmeztetésről való tudomásszerzés időpontjával áll be; a figyelmeztetést a jegyzőkönyvben, illetve a közreműködő kirendeléséről, kijelöléséről szóló iratban fel kell tüntetni.
(2) 8 A megkeresésben foglaltak teljesítését csak akkor lehet megtagadni, ha az jogszabályba ütközik. Ha a megkeresés teljesítésére más jogosult, a megkeresett a megkeresést haladéktalanul, de legkésőbb a megkeresés megérkezésétől számított öt napon belül a megkeresés teljesítésére jogosulthoz továbbítja, és erről egyidejűleg tájékoztatja a megkeresőt.
(3) 9 A megkeresést térítésmentesen, az abban foglalt határidőn belül kell teljesíteni. A megkeresett szerv vezetője ezt a határidőt annak letelte előtt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja. Ha az adat elektronikusan rögzített nyilvántartásban áll rendelkezésre, a megkeresést öt napon belül kell teljesíteni.
(5) 10 Az örökség visszautasításának jogáról való kifejezett lemondás a hagyatéki eljárásra illetékes közjegyzőnél tett bejelentéssel történik.
18. § 11 (1) Ha a közjegyző végzése több személyt vagy vagyontárgyat, illetve ügyet érint, és a végzésben foglalt egyes rendelkezések alapján történő intézkedésekhez a végzés rendelkező részét az abban foglaltak teljesítése céljából valamely hatóságnak, intézménynek vagy egyéb, az intézkedésben érdekeltnek meg kell küldeni, a közjegyző a végzésnek csak az adott személyre és vagyontárgyra vonatkozó kivonatát küldi meg, amely az intézkedés foganatosításához szükséges.
(2) Ha a közjegyzőnek hatósági meg keresésre vagy az érdekelt kérelmére kell a hagyatékban, vagy annak egy részében érvényesülő öröklési rendet igazolnia, a közjegyző a végzésnek csak az adott személyre és vagyontárgyra vonatkozó olyan kivonatát küldi meg, amely a megkeresés vagy a kérelem teljesítéséhez szükséges.
(3) 12 Ha végrendeletben vagy öröklési szerződésben az örökhagyó alapítvány létrehozásáról rendelkezett, arról a közjegyző értesíti a bíróságot és a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezése szerint az alapítvány nyilvántartásba vétele iránt eljárni köteles személyt. Az alapítvány nyilvántartásba vételéről a bíróság kérelem nélkül, a végrendelet tartalma alapján dönt. A bíróság az alapítvány nyilvántartásba történő bejegyzéséről vagy a bejegyzés megtagadásáról - a határozat jogerőre emelkedése után - értesíti a közjegyzőt is.
(3) 13 Az (1) bekezdés c) pontjában foglalt bejelentést a jegyzőnél kell megtenni. Ha a bejelentés nem tartalmazza a (2) bekezdésben írottakat, a jegyző a bejelentőt nyolc napon belül - megfelelő határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett - hiánypótlásra hívja fel. A jegyző az eljárást végzéssel megszünteti, ha a bejelentő a hiánypótlásra való felhívásnak nem tett eleget, és az erre megállapított határidő eltelte előtt a határidő meghosszabbítását sem kérte. A jegyző az eljárást megszünteti akkor is, ha a bejelentő a hiányokat a meghosszabbított határidő alatt sem pótolta. Az e bekezdés szerinti megszüntető végzés meghozatalára és az ellene rendelkezésre álló jogorvoslatra a Ket. rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(4) 14 A jegyző az eljárás megindulását követő nyolc napon belül megkezdi a leltározást.
b) 15 a jegyző vagy a közjegyző rendelkezésére álló adatok alapján valószínű, hogy a bejelentett hagyatéki tartozások meghaladják a hagyaték értékét.
ab) 16 17 kiskorú,
ac) 18 19 cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló nagykorú,
23. § (1) 20 A leltárt 30 napon belül el kell készíteni. E határidőt attól a naptól kell számítani, amikor a jegyző a kötelező leltározás alá eső vagyontárgyról vagy a leltár felvételét kötelezővé tevő tényről, körülményről okiratból tudomást szerzett. A (4) bekezdésben meghatározott kivételen kívül e határidő meghosszabbítása, valamint a leltár elkészítésének felfüggesztése vagy szünetelése nem lehetséges.
24. § (1) 22 A leltár egy példányát - az ok megjelölésével - az illetékes gyámhatóságnak is meg kell küldeni a szükséges intézkedések megtétele végett, ha az öröklésben olyan személy látszik érdekeltnek, akinek nincs törvényes képviselője, vagy törvényes képviselője akár a törvény kizáró rendelkezése folytán, akár tényleges akadály miatt az ügyben nem járhat el és
b) 23 24 kiskorú,
c) 25 26 cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló nagykorú,
(2) 27 A gyámhatóság az (1) bekezdésben meghatározott esetekben gyámot, gondnokot, illetve eseti gyámot vagy eseti gondnokot rendel ki, és erről a közjegyzőt értesíti.
(2) 28 A leltárba felvett ingóság értékének feltüntetése előtt az öröklésben érdekeltek arra - az érték meghatározását megkönnyítő adatok közlésével, a tárgy általuk becsült értékének megjelölésével - nyilatkozatot tehetnek. Erről a helyszíni leltározásról és a meghallgatásról szóló értesítés tájékoztatást tartalmaz.
28. § (1) 29 Ha a rendelkezésre álló adatok alapján az örökhagyó a halálakor közjegyző, ügyvéd, önálló bírósági végrehajtó, igazságügyi szakértő, gyám, gondnok vagy bizalmi vagyonkezelő volt, ennek tényét, valamint azoknak a vagyontárgyaknak, iratoknak a jegyzékét, amelyek az örökhagyó e tevékenységével kapcsolatosak és a leltárban nem szerepelnek, jegyzőkönyvben kell feltüntetni.
c) önálló bírósági végrehajtó volt, akkora Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát,
d) 30 igazságügyi szakértő volt, akkor a Magyar Igazságügyi Szakértői Kamarát,
e) 31 gyám vagy gondnokvolt,akkora gyámhatóságot,
f) 32 szerzői jogi védelem alatt álló alkotás vagy kapcsolódó jogi teljesítmény jogosultja volt, az örökhagyó alkotásaival vagy teljesítményeivel kapcsolatban érintett közös jogkezelő szervezetet vagy - ha ilyen szervezet nem azonosítható - az irodalmi és a zenei művekkel kapcsolatos szerzői jogok közös kezelését végző szervezetet
(6) 33 Ha a leltározás során az örökhagyó bizalmi vagyonkezelési szerződése a jegyző vagy a közjegyző birtokába kerül, vagy egyébként adat merül fel ilyen szerződés létrejöttére, vagy arra vonatkozóan, hogy az örökhagyó bizalmi vagyonkezelő volt, a jegyző vagy a közjegyző haladéktalanul értesíti a halálesetről a szerződésben szereplő vagyonrendelőt, további vagy új vagyonkezelőt és a kedvezményezettet.
a) 34 35 36 az öröklésben érdekelt méhmagzat, kiskorú, cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló, ismeretlen helyen levő vagy ügyeinek vitelében akadályozott személy öröklési érdeke veszélyeztetve van,
(3) 37 38 Ha az öröklésben méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy látszik érdekeltnek, a jegyző a hagyatéki leltár felvétele során e személy törvényes képviselőjét, gyámját, ügygondnokát és a nevében eljáró eseti gyámot vagy eseti gondnokot, valamint az ismeretlen helyen tartózkodó vagy az ügyben más okból eljárni nem tudó, törvényes képviselővel vagy meghatalmazottal nem rendelkező személy részére kirendelt ügygondnokot, eseti gyámot vagy eseti gondnokot meghallgatja.
32. § 39 (1) Ha a hagyaték átadására még nem került sor, az öröklésben érdekelt azonban valószínűsítette, hogy a hagyatékhoz tartozó vagyontárgy veszélyben van, az öröklésben érdekelt indokolt kérelmére - amíg a leltárt meg nem küldte a közjegyzőnek, a jegyző, azt követően - a közjegyző végzésben biztosítási intézkedésként elrendelheti a leltárba felvett vagyonnak, a vagyon meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyaknak
c) 40 birtokba adását (birtokban hagyását),
d) a zárlatát, szükség esetén zár alá vétellel - ha e törvény másképp nem rendelkezik- a bírósági végrehajtásról szóló törvényben szereplő zárlat szabályainak és a zárgondnokra vonatkozó szabályoknak a megfelelő alkalmazásával,
f) értékesítését, és a vételárnak az a) vagy b) pontszerinti megőrzését, ha azok
(2) 41 Ha a leltár szerint a hagyatékban a Ptk. gazdasági társaságokra és szövetkezetekre vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott társasági, illetve szövetkezeti részesedés van, - amíg a leltárt meg nem küldték a közjegyzőnek, a jegyző, azt követően - a közjegyző biztosítási intézkedésként a tagsági (szövetkezeti) jogok gyakorlására a társaság (szövetkezet) vagy a működésében érintett más személy, szervezet indokolt kérelmére ügygondnokot rendelhet ki, ha az intézkedés nyilvánvalóan a társasági (szövetkezeti) vagyon megóvása vagy a társaság (szövetkezet) működésének biztosítása érdekében szükséges. Az ügygondnok vagyoncsökkenést eredményező határozat hozatalát a szavazatával nem támogathatja és a hagyaték terhére vagyoni kötelezettségeket nem vállalhat, kivéve, ha ezzel az érintett társaságot (szövetkezetet) és az örökösként érdekeltet nyilvánvaló károsodástól óvja meg.
(4) Ha arra hivatalból nem került sor, az ügygondnokot bármelyik örökösként érdekelt kérelmére a közjegyző (a leltár megküldéséig a jegyző) végzésben kirendeli, és feladatáról a végzés megküldésével egyidejűleg - ha az a végrendelet későbbi előkerülése miatt változik, akkor ismételten - tájékoztatja. Ha valamennyi öröklésben érdekelt közös kérelemben kéri meghatározott személy ügygondnokul történő kirendelését, akkora kérelemben megjelölt személyt kell kirendelni; e kérelemben az öröklésben érdekelteknek nyilatkozniuk kell arról, hogy más öröklésben érdekeltről nincs tudomásuk.
(5) A (2)-(4) bekezdésekben meghatározott ügygondnok csak akkor rendelhető ki, ha az eljárásának előre lát ható díját és költségeit a kérelmező - a hagyatéki eljárás költségeitől függetlenül - megelőlegezi és viseli.
(6) 42 Végrendeleti öröklés esetében az (1)-(5) bekezdésben foglaltakat csak akkor lehet alkalmazni, ha az adott tevékenységet nem végrendeleti végrehajtó vagy a Ptk. rendelkezése szerint az alapítvány nyilvántartásba vétele iránt eljárni köteles személy látja el.
33. § 43 Ha a hagyatékhoz tartozó vagyontárgyaknak vagy azok egy részének a 32. § (1) bekezdés szerinti veszélyeztetése megállapítható, biztosítási intézkedés elrendelésének a gyámhatóság értesítéséig hivatalból is helye van, ha az öröklésben olyan személy látszik érdekeltnek, aki:
a) 44 45 46 méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy és nincs törvényes képviselője vagy törvényes képviselője akár a törvény kizáró rendelkezése folytán, akár tényleges akadály miatt az ügyben nem járhat el, vagy
34. § 47 (1) A jegyző által elrendelt biztosítási intézkedést a jegyző maga foganatosítja. A közjegyző által elrendelt biztosítási intézkedést a közjegyző maga is foganatosíthatja, vagy annak foganatosítása végett a vagyontárgy fekvése szerint illetékes jegyzőt keresi meg. A megkeresett jegyző a megkeresést haladéktalanul köteles teljesíteni.
38. § (1) 48 Ha a biztosítási intézkedéssel érintett vagyontárgyon fennálló rendelkezési, birtok- vagy használati jogot közhiteles vagy pénzforgalmi szolgáltató által vezetett nyilvántartás tartalmazza, és az intézkedés nyilvántartásba vételére jogszabály lehetőséget biztosít, az intézkedés nyilvántartásba vétele iránt a nyilvántartást vezető hatóságot vagy pénzforgalmi szolgáltatót meg kell keresni. A megkeresett a biztosítási intézkedést haladéktalanul nyilvántartásba veszi, és ennek megtörténtéről a megkeresőt tájékoztatja.
39. § (1) 49 Aki a biztosítási intézkedéssel a vagyon, a vagyon meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyaknak a birtokosává vált, ideértve az e törvény szerinti közreműködőt is, az
(2) 50 Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségről a biztosítási intézkedést elrendelő végzés tájékoztatást tartalmaz.
(2) A hagyatéki eljárás megszüntetéséről szóló végzésben, a teljes hatályú hagyatékátadó végzésben vagy a hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzésben rendelkezni kell ahagyatéki eljárás során korábban elrendelt és még meg nem szüntetett biztosítási intézkedés megszüntetéséről.
46. § (1) 51 Ha adat merül fel arra vonatkozóan, hogy az örökhagyó írásbeli végintézkedést tett, a közjegyző - ha annak eredeti példánya nem áll rendelkezésére - annak (vagy törvény rendelkezése esetén hiteles másolatának vagy kiadmányának) átadására felhívja az azt birtokában tartó hatóságot vagy személyt.
Eseti gyám, eseti és ügygondnok52
49. § (1) 53 A közjegyző ügygondnokot rendel ki vagy - ha az a leltározás során nem történt meg - a gyámhatóságot keresi meg eseti gyám vagy eseti gondnok kirendelése végett, ha
a) 54 az öröklésben érdekeltnek nincs törvényes képviselője és méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy,
(2) 55 Ha a közjegyző által ismert adatok arra utalnak, hogy az öröklésben érdekeltnek cselekvőképességét érintő gondnokság alá helyezése indokolt és annak elmaradása a hagyatéki eljárásban károsodását okozhatja, erről a közjegyző az illetékes ügyészt vagy az illetékes gyámhatóságot, az öröklésben érdekeltnek az érdekeltségére vonatkozó és a rendelkezésre álló más adatok közlése mellett, a gondnokság alá helyezési eljárás esetleges megindítása végett értesíti.
52. § Az ügygondnokra - ha törvény másként nem rendelkezik - a meghatalmazott jogállására vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügygondnok jogköre kiterjed ahagyatéki eljárással kapcsolatos minden nyilatkozatra és cselekményre, ideértve a hagyatéki vagyon átvételét is; készpénzt, értékpapírt és értéktárgyat azonban csak a gyámhatóság engedélyével vehet át. Az ügygondnok egyezséget nem köthet, jogokról nem mondhat le, jogokat (követeléseket) nem ismerhet el és kötelezettséget nem vállalhat, kivéve, ha ezáltal az általa képviselt felet nyilvánvaló károsodástól óvja meg.
(2) 57 A közjegyző a szóbeli végrendelet tanúinak kihallgatásakor vagy a szóbeli végrendelet kihirdetésekor jelen nem levő - korábban ismert vagy a tanúk kihallgatásának következtében ismertté vált - örökösként érdekelteknek a tanúk előzetes nyilatkozatait, illetve a meghallgatásukról szóló tárgyalási jegyzőkönyvet megküldi. Ha ilyen érdekelt nem ismert, a közjegyző az örökhagyó szóbeli végrendeletét nyomban kihirdeti, ellenkező esetben a végrendelet kihirdetésére azt követően kerülhet sor, miután a végrendelet lényeges tartalma a tanúk meghallgatásakor jelen nem lévő érdekeltekkel is szabályszerűen közlésre került.
(2) 58 Ha a közjegyző rendelkezésére álló adatok alapján az örökhagyó házastársa az őt törvényes örökösként megillető haszonélvezeti jog (a továbbiakban: özvegyi jog) megváltására igényt terjeszthet elő, a közjegyző az özvegyi jog jogosultját és a törvényes állagörökösöket az özvegyi jog megváltásának lehetőségéről az idézésben tájékoztatja.
57/A. § 59 (1) A közjegyző a hagyatéki tárgyalásra idézett örökös írásbeli kérelmére az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 54. § (4a) bekezdése szerint jár el, és az adóhatóság tájékoztatásának tartalmáról tájékoztatja a tájékoztatást kérelmező örököst.
60. § (1) A hirdetmény útján kézbesítendő iratot 15 napra ki kell függeszteni az érdekelt utolsó belföldi lakóhelye, ennek hiányában bejegyzett tartózkodási helye, ennek hiányában a hagyatékieljárásra illetékes közjegyző székhelye szerint illetékes polgármesteri hivatal hirdetőtáblájára is.
61. § 60 Bármelyik hagyatéki eljárásban érdekelt kérelmére a hirdetményt közzé kell tenni a külön jogszabályban meghatározott kormányzati portálon vagy - ha annak költségeit előlegezi - más egyéb módon is (országos napilapban vagy más formában). Az ezzel felmerült költséget a kérelmező viseli.
(2) 61 A tárgyalás elhalasztása esetén, ha az öröklésben érdekeltek - az elhalasztást megelőzően vagy azt követően - egyezően kérik, a közjegyző tárgyaláson kívül, a rendelkezésre álló adatok alapján dönthet a hagyaték átadásáról, és e döntést kézbesítés útján közli.
b) a hagyaték vagy egy részének átadása olyan előzetes kérdés elbírálásától függ, amelynek tárgyában ba) büntetőeljárás vagy közigazgatási hatósági eljárás, vagy
bb) polgári per vagy a bíróság hatáskörébe tartozó más polgári eljárás van folyamatban.
(2) 62 A közjegyző a hagyatéki eljárást felfüggeszti, ha a hagyaték átadását befolyásoló kérdésben
(3) 63 Ha az (1) bekezdésben és a (2) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott eljárás még nincs megindítva, de a rendelkezésre álló adatok és a megindításra jogosult nyilatkozata alapján rövid időn belül megindulása valószínűnek mutatkozik, a közjegyző az eljárás megindítására és annak igazolására az arra jogosultnak megfelelő határidőt tűz. Ha a határidő eredménytelenül telik le, az eljárásfelfüggesztésének nincs helye. A (2) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a közjegyző a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerint szükséges feltételek fennállásáról szóló hatósági bizonyítvány kiadása céljából megkeresi a mezőgazdasági igazgatási szervet.
(6) 64 Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény alapján a hatósági bizonyítvány kiadását megtagadja, a közjegyző a végrendelet ezzel ellentétes rendelkezését semmisnek tekinti; a hagyaték érintett része tekintetében a végrendeleti örökösre való átszállás nem állapítható meg, illetve a hagyaték érintett része a végrendeleti örökösnek ideiglenes hatállyal sem adható át.
72. § (1) 65 A hagyatéki eljárás költsége:
75. § 66 A hagyatéki eljárás költségeinek megfizetésére megfelelő határidőt kell tűzni, mely az eljárást befejező végzés jogerőre emelkedésétől számított 15 napnál távolabbi nem lehet; a meg nem fizetett közjegyzői díjazás erejéig a hagyatékon a közjegyzőt törvényes zálogjog illeti meg.
a) 67 nem áll fenn, illetve megszűnik
80. § 68 (1) Ha az öröklés feltételhez kötött, ezt - ha még nem következett be - a hagyaték átadásáról szóló végzésben fel kell tüntetni.
b) 69 a vagyontárgy tulajdonjogára igényt tartó személy a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig közokirattal igazolja, hogy javára a tulajdonjogot a nyilvántartásba bejegyezték.
(4) 70 Ha a leltárba felvett vagyonra, vagyonrészre vagy vagyontárgyra az örökhagyó túlélő házastársa (volt házastársa) házastársi vagyonközösség jogcímén, vagy az örökhagyót túlélő élettársa (volt élettársa) az együttélés alatt keletkezett vagyonközösségből őt megillető részesedés jogcímén igényt tart és
(2) 71 A közjegyző akkor is teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak másodlagos öröklési vita merült fel és e vitában az igény előterjesztője a teljes hatályú hagyatékátadáshoz hozzájárult, vagy az igénye összegének megfelelő pénzösszeget a többi örökösként érdekelt biztosítékként közjegyzői letétbe helyezte. A közjegyző a letétbe helyezett biztosíték összegét a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30. nap leteltét követően haladéktalanul a letevőnek fizeti ki, kivéve, ha az igény előterjesztője a 30. napig - az érkeztetett keresetlevél egy példányával - igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett. A közjegyzői letétbe helyezett biztosítékkal egy tekintet alá esik, ha az örökösként érdekelt beleegyezik, hogy a hagyatékba tartozó ingatlanra az igény összege erejéig jelzálogjogot jegyezzenek be, és a bejegyzés költségeit megelőlegezi. A közjegyző a költségeknek az örökösként érdekelt általi megelőlegezése után a jelzálog bejegyzése iránt megkeresi az ingatlanügyi hatóságot. Ha az örökösként érdekelt a törlés díját megelőlegezi, és az, aki a vitatott igényt a hagyatéki eljárásban előterjesztette a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30 napon belül - az érkeztetett keresetlevél egy példányával - nem igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett, a közjegyző a jelzálog törlése iránt megkeresi az ingatlanügyi hatóságot.
(5) 72 A (2) bekezdésben meghatározott bírósági eljárást kezdeményező keresetlevélben - a jogszabályban meghatározottakon kívül - fel kell tüntetni a pénzösszeg letételének, illetve a jelzálogjog bejegyzésének tényét, és kérelmet kell előterjeszteni az azokról való döntés iránt. A bíróság jogerős ítéletét vagy a pert megszüntető vagy megszűnését megállapító végzését a közjegyzői letéttel kapcsolatos intézkedések megtétele céljából a közjegyzőnek, a jelzálogjoggal kapcsolatos intézkedések megtétele céljából az ingatlanügyi hatóságnak is megküldi; ugyanezen célból a keresetlevél idézés kibocsátása nélkül történő jogerős elutasításáról szóló végzést csak akkor küldi meg a közjegyzőnek, illetve az ingatlanügyi hatóságnak, ha a keresetlevél beadásához fűződő jogi hatályok fennmaradása nem következett be.
84. § 73 A közjegyző özvegyi joggal terhelten és teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak e jog vagy annak terjedelme vitás.
(2) 74 A hagyatékot ideiglenes hatállyal megszerző a neki ideiglenesen átadott hagyatékot - kivéve a biztosítási intézkedés alapján más személy birtokába kerülő, illetve abban maradó vagyontárgyat - birtokában tarthatja, a birtokában nem lévő vagyontárgyakat birtokba veheti és azokat jóhiszemű birtokosként használhatja, de el nem idegenítheti és meg nem terhelheti a hagyaték teljes hatályú átadásáig vagy a hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válásának megállapításáig.
89. § 75 Ha a hagyatéki perben döntést hozó bíróság jogerős határozata az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzéstől részben vagy egészben eltér, a közjegyző az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzést a bírósági határozattal érintett részében hatályon kívül helyezi és a bírósági határozatnak megfelelő teljes hatályú hagyatékátadó végzést hoz, egyidejűleg az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés bírósági határozattal nem érintett részére vonatkozóan megállapítja annak teljes hatályúvá válását. Ha a bíróság az ideiglenes hagyatékátadó végzéssel érintett valamennyi igényt elbírálja, a közjegyző - a teljes hatályú hagyatékátadó végzés meghozatala helyett - a hagyatéki eljárást befejező végzésében azt állapítja meg, hogy az igények vonatkozásában a bíróság határozata az irányadó.
ab) 76 77 ha az érdekeltek között méhmagzat, kiskorú, cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló vagy ismeretlen helyen tartózkodó személy van, akkor a gyámhatósággal;
(2a) 78 Ha a teljes hatályú hagyatékátadó végzés utóöröklési jogot tartalmaz, akkor a közjegyző a Végrendeletek Országos Nyilvántartásába bejegyzi az előörökös nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, valamint az utóöröklési jogot tartalmazó teljes hatályú hagyatékátadó végzés egyedi azonosításához szükséges adatokat.
(4) 79 A teljes hatályú hagyatékátadó végzés, az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzés, valamint az eljárást megszüntető végzés jogerőre emelkedésének megállapítása után a végzés rendelkezéseinek megfelelően a közjegyző intézkedik a biztosítási intézkedés folytán hatósági, közjegyzői vagy bírósági letétben levő vagyontárgy kiutalása, valamint ahagyatéki eljárás során korábban elrendelt biztosítási intézkedéssel birtokba adott (birtokban hagyott) vagyontárgynak a jogosult részére való átadása és a zár alá vétel megszüntetése iránt.
(2) Ha az (1) bekezdésben foglalt meghosszabbított határidő alatt a közvetítői eljárás a felek által a közjegyzőhöz a meghosszabbított határidő alatt egyezségként jóváhagyás végett beterjesztett olyan megállapodással fejeződik be, a) amelyet a vitatott érték - része vagy egésze - tekintetében a közjegyző részben vagy egészben jóváhagy, akkora közjegyző a jóváhagyott egyezségnek megfelelően intézkedik; a jóvá nem hagyott rész tekintetében a b) pontban és a (4) bekezdésben foglaltak irányadók;
94. § 80 (1) A hagyatékot az osztályos egyezség alapján öröklés jogcímén kell átadni. Az ilyen egyezséget a közjegyző nem alakszerű végzéssel hagyja jóvá, hanem az egyezségnek megfelelő hagyatékátadó végzést hoz, vagy ha az osztályos egyezség jogszabályba ütközik, a hagyatékot az osztályos egyezségre tekintet nélkül adja át.
(2) Ha az örökösként érdekelt a hagyatéki eljárásban az általa öröklés, halál esetére szóló ajándékozás, dologi hagyomány jogcímén megszerzett hagyatéki vagyon egészét vagy részét az öröklésben érdekelt más személyre, a kieséses örökösre vagy a hagyatéki hitelezőre átruházza, avagy az igénylőnek - az eredetileg a hagyatékhoz tartozónak tekintett-vagyontárgyra vonatkozó igényét elismeri, a közjegyző ezeket a jog nyilatkozatokat egyezségbe foglalja, és dönt az egyezség jóváhagyása felől. Ha a közjegyző ezen egyezséget jóváhagyta, a hagyatékot az egyezség szerinti jogcímen szerző félnek adja át az örökös öröklés jogcímén történő közbenső jogszerzésének megállapítása mellett.
Az özvegyi jog megváltása81
96. § 82 (1) Az özvegyi jog megváltása iránti igénnyel kapcsolatos eljárás lefolytatására az a közjegyző illetékes, aki az örökhagyó hagyatéki eljárásának lefolytatására illetékes. Ha az özvegyi jog megváltása iránti igényt a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig előterjesztik, az igényt a közjegyző a hagyatéki eljárásban bírálja el és a hagyatékot annak megfelelően adja át.
97. § 83 (1) Ha az özvegyi jog megváltása iránt a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig igényt terjesztenek elő, arról a közjegyző dönt és a hagyatékot ennek megfelelően adja át; a 96. § (2) bekezdésében foglalt esetben a közjegyző a felek között létrejött egyezség jóváhagyásáról a 12. § szerint határoz.
Eljárás végrendeleti végrehajtó megnevezése esetén84
98. § 85 (1) A jegyző vagy a közjegyző amint arról tudomást szerez, hogy az örökhagyó végrendeleti végrehajtót nevezett meg, haladéktalanul értesíti őt, és a végrendelet rá vonatkozó tartalmát vele közli.
99. § 86 87 (1) A végrendeleti végrehajtó jogaira és kötelezettségeire a végintézkedés az irányadó; feladatát az örökhagyó utasításai és rendes gazdálkodás szabályai szerinti köteles ellátni. Különböző feladatokra más-más végrendeleti végrehajtó is megnevezhető. A jogszabályok betartása alól az örökhagyó jogszabályba ütköző utasítása nem mentesíti, de ha az örökhagyó célja jogszerű magatartással elérhető, a jogellenes utasítás teljesítése helyett a végrendeleti végrehajtó ez utóbbit köteles megtenni.
ca) a hagyatéki hitelezőket-különösen a halaszthatatlan kifizetéseket-a saját nevében eljárva, de a hagyatékterhére kielégítse,
(3) A vég rendeleti végrehajtó a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott feladata ellátása során a hagyatékhoz tartozó vagyontárgy vonatkozásában
b) a hagyatékterhére ingyenesen nem rendelkezhet.
100. § 88 (1) A végrendeleti végrehajtóra a törvényben foglalt eltérésekkel a megbízottra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
101. § 89 (1) A végrendeleti végrehajtó megbízatása megszűnik:
Hagyatéki eljárás utóörökös-nevezés esetén
101/A. § 91 (1) Az örökhagyó hagyatéki eljárását e törvény szabályai szerint kell lefolytatni akkor is, ha hagyatékában olyan vagyontárgy van, amelynek ő előörököse volt. Az ilyen vagyontárgyat az előörökös hagyatéki eljárásában az utóörököst nevező örökhagyó hagyatékaként kell átadni.
(5) 92 A (2) bekezdés b) pontja alapján kiállított öröklési bizonyítványhoz a közjegyző annyiban van kötve, hogy attól eltérő határozatot osztályos egyezség alapján nem hozhat, valamint a hagyatékon (a hagyatéknak azon a részén, amelyre az öröklési bizonyítvány kiállítása vonatkozik) az özvegyi jog megváltásának is csak pénzben lehet helye.
102/A. § 93 (1) Ha az öröklési bizonyítvány kiállítása után hagyaték átadására kerül sor, a közjegyző teljes hatályú hagyatékátadó végzésének, az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzésének, valamint az ideiglenes hagyatékátadó végzéssel érintett valamennyi igénynek a bíróság általi elbírálása folytán - a teljes hatályú hagyatékátadó végzés meghozatala helyett - hozott a hagyatéki eljárást befejező végzésének jogerőre emelkedésével az öröklési bizonyítvány hatályát veszti; erre - ha a közjegyzőnek az öröklési bizonyítványról tudomása van - a végzésben utalni kell.
(2) 94 Ha arra vonatkozó adat merül fel, hogy az örökhagyó az esetleges külföldi állampolgársága mellett halálakor magyar állampolgársággal is rendelkezett, ennek tisztázása érdekében adatszolgáltatás céljából a hagyatéki eljárásra illetékes jegyző vagy közjegyző megkeresi az állampolgársági ügyekben eljáró szervet.
(3) Ha a hagyatéki eljárás megismétlésének és a póthagyatéki eljárás lefolytatásának a feltételei egyaránt fennállnak, a póthagyatéki eljárásra tartozó igényeket a megismételt hagyatéki eljárássorán kell érvényesíteni.
(4) Ha az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárás megismétlésének és a hagyatéki eljárás megismétlésének feltételei egyaránt fennállnak, az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárásmegismétlésére vonatkozó kérelemről külön végzést nem kell hozni, azt a megismételt hagyatéki eljárás során kell elbírálni.
a) 95 96 97 méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy,
(2) A hagyatéki eljárás megismétlésének az előfeltételeit a közjegyző hivatalból megvizsgálja, és az eljárás megengedhetőségéről (a hagyatéki eljárás, az öröklési bizonyítvány kiadása irántieljárás megismétlésének elrendeléséről vagy a kérelem elutasításáról) a kérelem beérkezését követő 30 napon belül külön végzéssel dönt. Hiányos kérelem esetén ezt a 30 napos határidőt a hiányok pótlásától, illetve a hiánypótlásra megszabott határidő eredménytelen eltelte esetén a határidő lejártától kell számítani.
108. § 98 (1) A megismételt hagyatéki eljárás eredménye alapján a közjegyző új végzése a korábbi hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést hatályában fenntartja, vagy (részben vagy egészben) hatályon kívül helyezi, és a korábbi végzéstől eltérő hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést hoz.
c) olyan teljes hatályú vagy azzá vált hagyatékátadó végzéssel fejezte be, amelynek alapján az ingatlannyilvántartásba változást bejegyezni nem lehet, és a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül az ingatlanra vonatkozó tulajdonjogi per indítása érdekében benyújtott keresetlevél nem tartalmazza azt a kérelmet, hogy a bíróság a pernek a megismételt hagyatéki eljárásmegindítása tényének ranghelyén való feljegyzése érdekében az ingatlanügyi hatóságot keresse meg.
(4) A közjegyző akkor is megkeresi az ingatlanügyi hatóságot, hogy a megismételt hagyatéki eljárás megindítása tényének az ingatlan-nyilvántartásba való feljegyzését törölje, ha a keresetlevélnek a bírósághoz való érkezésétől számított 45 napon belül az ingatlan-nyilvántartásba - ideértve a megkeresés széljegyzését is - a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti per a megismételt hagyatéki eljárásmegindítása ténye feljegyzésének ranghelyén nem kerül feljegyzésre.
(2) 99 Fellebbezésnek van helye a hagyatéki eljárás során
b) a helyszíni leltárfelvétele iránti kérelmet elutasító,
a) 100 101 102 méhmagzat, kiskorú vagy cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy,
112. § 103 A fellebbezési jogról előzetesen lemondani nem lehet. A végzés közlése után sem mondhat le képviseltje nevében a fellebbezési jogról a természetes személy törvényes képviselője, valamint a gyám, az eseti gyám, az eseti és az ügygondnok.
113. § (1) 104 A közjegyző végzése a jogorvoslat szempontjából a járásbíróság által hozott végzéssel azonos hatályú.
(2) 105 A közjegyző végzése elleni fellebbezést a végzést hozó közjegyzőnél kell előterjeszteni és a törvényszékhez kell címezni.
(3) 106 A hagyaték átadása tárgyában hozott végzés ellen nincs helye felülvizsgálatnak.
114. § 107 Hagyatéki pert az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül kell megindítani. A per megindítását legkésőbb a határidő elteltét követő 8. napig a perre illetékes bíróság által érkeztetett keresetlevél bemutatásával vagy más, hitelt érdemlő módon a közjegyzőnél igazolni kell. A pert azzal szemben kell megindítani, akinek a hagyatékból való részesülése az öröklési jogi vagy másodlagos öröklési vita tárgya. Kizárólag fizetési meghagyással érvényesíthető követelés esetén a hagyatéki per megindítására a fizetési meghagyásos eljárásmegindítására vonatkozó szabályok megfelelően alkalmazandóak.
e) 108 109 110 a törvényes képviselő a), b) és c) pontjában meghatározott adatai, ha az öröklésben érdekelt méhmagzat, kiskorú, cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló, ismeretlen helyen levő, vagy ügyeinek vitelében akadályozott személy.
118. § (1) 111 A jegyző és a közjegyző az örökhagyó e törvény szerint kezelhető adatainak megállapítása és az ezekről rendelkezésére álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, valamint az anyakönyvből.
(3) 112 A jegyző és a közjegyző az örökhagyó vagyonának megállapítása és a rendelkezésre álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszerből közvetlenül, az egyedi azonosító jellel ellátott (lajstromozott) vagyontárgyak nyilvántartásából és a zálogjogi, valamint a hitelbiztosítéki nyilvántartásból.
(4) 113 A jegyző és a közjegyző az ismert vagy ismeretlen öröklésben érdekelt e törvény szerint kezelhető adatainak megállapítása és az ezekről rendelkezésére álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, valamint az anyakönyvből.
b) a hagyatéki leltár nyomtatványának adattartalmát és a nyomtatvány közzétételének módját,
c) a hagyatéki eljárás során közjegyzői letétbe vehető vagyontárgyakat és a letétkezelés szabályait,
d) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban elrendelt biztosítási intézkedés foganatosításával kapcsolatban felszámítható készkiadásokat, munkadíjakat, valamint költségeket, továbbá ezek megelőlegezésének és megfizetésének módját,
e) 114 az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban kirendelt zár-, ügygondnok, eseti gyám és eseti gondnok díját, felszámítható költségeit, valamint ezek megfizetésének módját,
f) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárás iratainak nem hiteles másolatáért járó díj mértékét és megfizetésének módját,
g) a hagyatéki eljárásban kibocsátott hirdetmények elektronikus nyilvántartásából történő felvilágosításadás részletes szabályait és az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hirdetményi nyilvántartásba való rögzítés és közzététel költségtérítésének összegét, valamint megfizetésének módját.
(3) 115 Az 1-10. §, a 11. § (1)-(3) és (5) bekezdései, a 12-119. § és a 121. § 2011. január 1-jén lépnek hatályba.
(5) 116 A 11. § (4) bekezdése és a 23. § (2) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba
122. §117
123. §118
124. §119
125. § 120

matches:
§ 3
bíróság
bíróság
§ 11
bíróság
bíróság
§ 39
§ 43
§ 47
§ 59
§ 60
bíróság
§ 66
§ 68
bíróság
§ 73
§ 75
bíróság
bíróság
bíróság
§ 80
§ 82
§ 83
§ 85
§ 86
§ 88
§ 89
§ 91
§ 93
bíróság
§ 98
bíróság
§ 103
§ 107
bíróság
§ 2011
§117
§118
§119
§ 120


text:
Az Egyenlő Bánásmód Hatóság 2013. évi tevékenysége a számok tükrében | Egyenlő Bánásmód Hatóság
Az Egyenlő Bánásmód Hatóság 2013. évi tevékenysége a számok tükrében
Az Egyenlő Bánásmód Hatósághoz 2013. évben 1496 beadvány érkezett, mely több mint másfélszerese az előző években érkezett panaszok számának.
Ebbe a számba beletartozik az a 173 panaszbeadvány is, mely a 19 megyében dolgozó egyenlőbánásmód-referens közreműködésével készült el az általuk tartott ügyfélfogadáson, ahol emellett 2730 regisztrációs lap felvételére is sor került azokról a bejelentésekről, amelyek nem a hatóság hatáskörébe tartoznak.
A korábbi évekhez hasonlóan a városi lakosságtól érkezett beadványok száma körülbelül háromszorosan meghaladta a kisebb településekről a hatóság eljárását kezdeményezők arányát.
A legtöbb panasz Budapestről, valamint Pest és Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből érkezett a hatósághoz, míg a legkevesebben Győr-Moson-Sopron, Vas és Csongrád megyéből kezdeményezték a hatóság eljárását.
A tavalyi év statisztikai adataiból ugyanakkor az is megállapítható, hogy területenként eltérő, hogy egy adott megyéből milyen védett tulajdonsághoz való tartozás miatt fordulnak a panaszosok a hatósághoz. Például Budapestről beérkezett panaszoknál leggyakrabban az egészségi állapotot és fogyatékosságot jelölik meg a panaszosok védett tulajdonságként, addig BAZ megyéből érkezett panaszok esetében a kérelmezők nemzetiséghez való tartozásuk miatt, Pest megyéből érkezett panaszok esetében pedig életkoruk miatt érezték úgy, hogy sérült velük szemben az egyenlő bánásmód követelménye.
A hatóság 2013. évben a beadványok alapján 589 esetben indított eljárást, míg 907 esetben tájékoztatta a hozzá forduló ügyfelet, hogy kérelme nem tekinthető diszkriminációs panasznak és más szervhez irányította a panaszost. Azokban az ügyekben, amelyekben eljárás indult, a kérelmezők leggyakrabban fogyatékosságukat (119 esetben), nemzetiséghez való tartozásukat (113 esetben) valamint egészségi állapotukat (77 esetben) jelölték meg védett tulajdonságként a hatósághoz eljuttatott panaszukban.
A jogsértést megállapító határozatokból is az látszik, hogy leggyakrabban a kérelmezők fogyatékosságával (6 esetben) valamint egészségi állapotával kapcsolatban (4 esetben) sértette meg az eljárás alá vont az egyenlő bánásmód követelményét.
2013. évben 345 közigazgatási döntés született, mely 122 esetben elutasító határozattal, 120 esetben eljárást megszüntető végzéssel zárult, 52 esetben érdemi vizsgálat nélküli elutasítással végződött, 21 esetben állapította meg a hatóság, hogy az eljárás alá vont megsértette az egyenlő bánásmód követelményét és 30 esetben egyezséget jóváhagyó határozat született.
A diszkrimináció területét tekintve a legtöbb panasz a foglalkoztatással kapcsolatban érkezett(248 esetben), ezen belül is a foglalkoztatási jogviszony létesítésénél vagy megszüntetésénél érezték úgy a legtöbben, hogy sérült az egyenlő bánásmód követelménye, ezt követi az áruk forgalma és szolgáltatások igénybevételének területe (108 esetben) valamint az oktatás és képzés (73 esetben).
Az előző évekhez hasonlóan 2013. évben is a legtöbb eljárás gazdasági társasággal (239 esetben), a helyi és nemzetiségi önkormányzat valamint szerveivel (99 esetben), illetve az oktatási intézményekkel (85 esetben) szemben indult.
A jogsértést megállapító határozatoknál ugyanez a sorrend figyelhető meg, ha a jogsértő szerv típusa szerint csoportosítjuk a 2013. évben született határozatokat. A hatóság 2013-ban többségében közvetlen hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos panaszokkal foglalkozott, de jelentős számban érkeztek panaszok zaklatás miatt is. Közvetett hátrányos megkülönböztetés, megtorlás és jogellenes elkülönítés miatt csak néhány esetben keresték fel a hatóságot.
Az egyenlő bánásmód követelményét megsértőkkel szemben a szankciók közül a legtöbb esetben a további jogsértő magatartástól való eltiltás (15 esetben), illetve a határozat nyilvános közzététele elrendelésére (11 esetben) került sor.
A hatóság döntéseivel szemben (ebbe beletartoznak a 2012 végén meghozott döntések is) 2013-ban 30 esetben fordult az ügyfelek valamelyike bírósághoz. Tekintettel az előző évről áthúzódó ügyekre, 35 esetben a bíróság elutasította a felperes keresetét vagy megszüntette a pert (pl. azért, mert a keresetet visszavonták, vagy idézés kibocsátása sem történt meg hiánypótlás elmulasztása miatt). Mindösszesen egy esetben helyezte hatályon kívül a bíróság a hatóság döntését, és három további esetben ezzel egyidejűleg új eljárás lefolytatására kötelezte a hatóságot. Számos ügy végződött a Kúria előtt, vagy azért, mert a hatóság nem értett egyet a bíróság ítéletével, vagy mert az ellenérdekű fél bízott a rendkívüli perorvoslati eljárás során abban, hogy javára szóló döntés születik. A Kúria 7 esetben hatályában fenntartotta a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítéletét (ezekben az esetekben nem a hatóság terjesztette elő a felülvizsgálati kérelmet), egy esetben történt az eljáró bíróság új eljárásra utasítása, amikor viszont a hatóság kérte a Kúriát a számára sérelmes ítélet hatályon kívül helyezésére, és további két esetben – ugyancsak a hatóság kérelmére, a Kúria hatályon kívül helyezve a sérelmes elsőfokú döntést, elutasította a kereseti kérelmet.

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Bíróság bíróság Kúria


text:
A röszkei tranzitzóna sérti az uniós jogot - Jogászvilág
Kezdőlap » A röszkei tranzitzóna sérti az uniós jogot
Az Európai Unió Bírósága (EUB) 2020. május 14-én hozott döntést sürgősségi eljárásban a menedékjogra és a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok kiutasítására vonatkozó magyar szabályozással kapcsolatban. A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előzetes döntéshozatali kérelmében az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatósága, az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság és négy menedékkérő jogvitájában fordult az EUB-hoz a 2008/115 irányelv (visszatérési irányelv), a 2013/32 irányelv (eljárási irányelv) és a 2013/33 irányelv (befogadási irányelv) értelmezésével kapcsolatban.
Az első ügyben afgán állampolgársággal rendelkező házastársak, 2019. február 5-én menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be a röszkei tranzitzónában a menekültügyi hatósághoz. Kérelmükben kifejtették, hogy három évvel korábban, politikai okokból hagyták el Afganisztánt Törökország irányába egy hónapra érvényes vízummal, melyet a török hatóságok hat hónappal meghosszabbítottak. Magyarországra Bulgária–Szerbia útvonalon keresztül érkeztek, amely út során más országba nem nyújtottak be menedékjog iránti kérelmet. A kérelem Magyarországon történő benyújtásával egyidejűleg a menekültügyi hatóság a kérelmezők számára a röszkei tranzitzónát jelölte ki tartózkodási helyként. Ezt követően 2019. április 25-ei döntésében a menekültügyi hatóság érdemi vizsgálat nélkül elutasította a kérelmezők menedékjog iránti kérelmét, tekintettel arra, hogy olyan harmadik országon keresztül érkeztek Magyarországra, amelynek területén a menekültkénti elismerés alapjául szolgáló feltételek adottak voltak és a megfelelő szintű védelem is biztosított volt számukra. A menekültügyi hatóság így elrendelte a felperesek Szerbiába történő kiutasítását. A kérelmezők a döntéssel szemben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz fordultak, amely a keresetet 2019. május 14-ei határozatával elutasította a menedékjog iránti kérelem megalapozottságának vizsgálata nélkül. Ez után az elsőfokú idegenrendészeti hatóság 2019. május 17-ei határozatában a kérelmezők számára a röszkei tranzitzónát, azon belül is az elutasított menedékkérők szektorát jelölte ki tartózkodási helyként. Ezzel párhuzamosan pedig az idegenrendészeti hatóság felvette Szerbiával a kapcsolatot a menedékkérők visszafogadásával kapcsolatosan, melyet utóbbi teljes mértékben elutasított, tekintettel arra, hogy a kérelmezők nem jogellenesen léptek Szerbia területéről Magyarország területére, ekként pedig nem teljesülnek az Európai Unió és Szerbia közötti visszafogadási megállapodás feltételei. Erre válaszul az idegenrendészeti hatóság 2019. június 3-ai és 6-ai határozataival módosította a korábbi kiutasítást elrendelő határozatot a célország tekintetében Szerbiáról Afganisztánra.
A kérelmezők a módosító határozatokkal szemben végrehajtási kifogást terjesztettek elő, mely a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elé került.
A második ügyben apa és fia, két iráni állampolgár (köztük egyik kiskorú) nyújtott be 2018. december 5-én menedékjog iránti kérelmet a röszkei tranzitzónában a menekültügyi hatósághoz. Kérelmükben kifejtették, hogy az Iráni Iszlám Köztársaságot két és fél évvel korábban hagyták el többek között azért, mert az apának gyermekkorában szexuális erőszakot kellett elszenvednie családtagjaitól. Azt is leírták, hogy a származási ország elhagyására kényszerítő indokok nem voltak politikai jellegűek, illetve nem kapcsolódtak kisebbségi etnikai vagy vallási közösséghez való esetleges tartozáshoz, valamint hogy a Törökország–Bulgária–Szerbia útvonalon érkeztek Magyarországra. Törökországban összesen tíz napot töltöttek anélkül, hogy menedékjogot kértek volna, majd körülbelül három hónapot tartózkodtak Bulgáriában. Itt azonban benyújtottak nemzetközi védelem iránti kérelmet, mert azt a tájékoztatást kapták, hogy ennek hiányában visszaküldik őket Iránba. Ezt követően több mint két évig tartózkodtak Szerbiában anélkül, hogy ott menedékjog iránti kérelmet nyújtottak volna be. Ez után már csak Magyarországon nyújtottak be ismételten menedékjog iránti kérelmet. A kérelem befogadását követően 2018. december 5-én a menekültügyi hatóság a röszkei tranzitzónát jelölte ki a kérelmezőknek tartózkodási helyként. 2019. február 12-ei egybefoglalt döntésében a menekültügyi hatóság a benyújtott menedékkérelmeket elutasította azok megalapozottságának vizsgálata nélkül és elrendelte Szerbiába való kitoloncolásukat, tekintettel arra, hogy Törökországban, Bulgáriában és Szerbiában a megfelelő szintű védelem biztosított volt számukra. A kérelmezők a döntéssel szemben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz fordultak, amely a keresetet 2019. március 5-ei határozatával anélkül utasította el, hogy vizsgálta volna menedékjog iránti kérelmük megalapozottságát. Majd az idegenrendészeti hatóság 2019. március 27-ei határozatában a kérelmezők számára a röszkei tranzitzónát jelölte ki tartózkodási helyül, és egyidejűleg megkereste a szerb hatóságokat a kérelmezők visszafogadásával kapcsolatban. 2019. április 1-jén azonban a szerb hatóság arról tájékoztatta a magyar felet, hogy nem fogadja vissza a területére a kérelmezőket. Ezt követően pedig a magyar hatóság a korábbi kiutasító határozatát módosította a célország tekintetében Szerbiáról az Iráni Iszlám Köztársaságba való kitoloncolásra. A kérelmezők a döntéssel szemben végrehajtási kifogást terjesztettek elő az idegenrendészeti hatóságként eljáró menekültügyi hatóság előtt, azonban az 2019. május 17-ei végzésben elutasította kifogásukat. Ezután a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elé került ügy, amely egyesítette a két pert és úgy döntött, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti az EUB elé:
„1) [új elfogadhatatlansági ok]
Lehet-e a menekültkérelem elfogadhatatlanságának az oka, hogy a kérelmező olyan országon keresztül érkezett, ahol üldözésnek vagy a súlyos sérelem veszélyének nincs kitéve, vagy ha abban az országban, amin keresztül Magyarországra érkezett, a megfelelő szintű védelem biztosított?
2) [menekültügyi eljárás folytatása]
A tagállami menekültügyi hatóságnak biztosítania kell a kérelmező részére a menekültügyi eljárás ismételt megindításának lehetőségét olyan esetben, ha elfogadhatatlansági okra hivatkozással nem vizsgálja meg érdemben a menedékkérelmet, és a kérelmezőt kiutasítja a harmadik országba, amely azonban nem fogadja vissza a kérelmezőt?
3) Ellentétes-e az uniós joggal az a tagállami szabályozás, amely lehetővé teszi azt, hogy a kérelmezőt négy hét után is a tranzitzónában tartsák fogva?
– Az uniós jog szerint a négyhetes időtartamot meghaladó, tranzitzónában történő elhelyezés őrizetnek minősül-e?
– Összeegyeztethető-e az uniós joggal, hogy négyhetes időtartamot meghaladóan a kérelmező őrizetbe vételére kizárólag azért kerül sor, mert anyagi fedezet hiányában saját magáról (szállásáról és ellátásáról) gondoskodni nem tud?
– Összeegyeztethető-e az uniós joggal, hogy a négyhetes időtartamot meghaladó de facto fogva tartást megvalósító elhelyezésről nem születik őrizetbe vételt elrendelő határozat, illetve erre vonatkozólag nem biztosított a jogorvoslat?
– Értelmezhető-e úgy az uniós jog, hogy a tagállami bíróság ideiglenes intézkedésként kötelezheti a hatóságot arra, hogy a közigazgatási per befejezéséig a harmadik országbeli állampolgár részére őrizetnek nem minősülő, tranzitzónán kívüli tartózkodási helyet jelöljön ki abban az esetben, ha nyilvánvaló, hogy jogellenes fogva tartásról van szó?
4) [A negyedik kérdés akkor releváns], ha a [második kérdésre adott válasz alapján] nem a menekültügyi eljárást, hanem az idegenrendészeti eljárást kell lefolytatni.
a) Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot hogy szabadságtól való megfosztásnak minősül az alapügyhöz hasonló körülmények fennállása mellett (az önkéntes távozás semmilyen irányban nem lehetséges jogszerűen) a tranzitzónában történő elhelyezés?
b) Összeegyeztethető-e az uniós joggal, hogy harmadik országbeli állampolgár őrizetbe vételére kizárólag azért kerül sor, mert kiutasítás hatálya alatt áll, és anyagi fedezet hiányában saját magáról (szállásáról és ellátásáról) gondoskodni nem tud?
5) Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, hogy a célországot módosító határozat ellen benyújtott jogorvoslati kérelmet legalább egyszer bíróságnak kell felülvizsgálnia abban az esetben, ha a tagállami jogszabály által biztosított jogorvoslat nem minősül hatékonynak?
Az EUB elsőként az ötös kérdés vizsgálatával kezdte, amely során megállapította, hogy ha az illetékes nemzeti hatóság módosítja a korábbi kiutasítási határozatban szereplő célországot, az a határozat lényeges módosításának, ezáltal pedig új kiutasítási határozatnak minősül, melyre vonatkozik a visszaküldés tilalmának az elve. Ennek következménye pedig, hogy az illetékes nemzeti hatóságnak biztosítani kell az uniós jog által előírt és a kiutasítási határozat elfogadására vonatkozó valamennyi eljárási szabályt így többek között biztosítani kell a hatékony jogorvoslathoz való jogot is. A magyar eljárás azonban hatalmi ágak sérelemét is megvalósította, ugyanis a határozattal szemben csak a menekültügyi hatóságnál lehetett végrehajtási kifogást előterjeszteni, és azzal a határozattal szemben, mellyel a menekültügyi hatóság a végrehajtási kifogást elutasítja, nincs helye jogorvoslatnak. Ez utóbbi pedig teljesen ellentétes az uniós joggal, ugyanis a menekültügyi hatóság a rendészetért felelős miniszter irányítása alá tartozik, ekként pedig a végrehajtó hatalom része. A függetlenség követelménye viszont előírja, hogy az érintett szerv teljesen autonóm módon gyakorolja feladatkörét anélkül, hogy bármilyen hierarchikus kapcsolatban lenne, vagy bárkinek alá lenne rendelve, illetve anélkül, hogy bárhonnan utasításokat kapna, így tud csak védett lenni az olyan külső beavatkozással vagy nyomással szemben, amely veszélyeztetheti tagjai határozathozatalának függetlenségét, és határozataikat befolyásolhatja. Vagyis alapkövetelmény, hogy a bíróságok függetlenségét a jogalkotó és a végrehajtó hatalommal szemben biztosítani kell.
Az EUB így megállapította, hogy ellentétes az uniós joggal az a tagállami szabályozás, amely értelmében az érintett harmadik országbeli állampolgár egy korábbi kiutasítási határozatban említett célország közigazgatási hatóság általi módosítását csak közigazgatási hatóság előtt indított eljárás keretében támadhat meg. Ugyanis ebben az esetben a hatóság határozatával szemben nem biztosított a későbbi bírósági jogorvoslat. Azonban az uniós jog elsőbbségének elve és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alapján a bíróságok hatáskörrel rendelkeznek a menekültügyi hatóság azon határozataival szemben is, ahol a kitoloncolást elrendelő közigazgatási határozatokkal szemben végrehajtási kifogást terjesztett elő az elutasított menedékkérő.
Ezt követően az EUB az első kérdést vizsgálta, melyben megállapította, hogy ellentétes az a nemzeti szabályozás az uniós joggal, amely lehetővé teszi egy menedékkérelem automatikus elutasítását azon az alapon, hogy a kérelmező az érintett tagállam területére olyan állam területéről érkezett, ahol nincs kitéve üldöztetésének, súlyos sérelem veszélyének, illetve ahol a megfelelő szintű védelem biztosított volt számára.
A második kérdés vizsgálata során az EUB megállapította, hogy az eljáró hatóság nem köteles hivatalból újból megvizsgálni azt a menedékjog iránti kérelmet, amelynek tárgyában jogerős bírósági határozattal helybenhagyott elutasító határozatot hoztak azt megelőzően, hogy az említett határozat uniós jogba ütközését megállapították.
A harmadik és negyedik kérdést az EUB összevontan vizsgálta, mely a tranzitzónában eltöltött négyhetes időtartam minősítésére kereste többek között a választ. Ennek kapcsán az EUB megállapította, hogy a visszafogadási irányelv és a befogadási irányelv értelmében vett „őrizetre” jellemző szabadságelvonást képez a harmadik országbeli állampolgárok tranzitzónába való tartózkodásra kötelezése, hiszen folyamatosan egy korlátozott és zárt területen vannak, amelyen belül csak korlátozottan és felügyelet mellett mozoghatnak, és amelyet jogszerűen semmilyen irányban nem hagyhatnak el önkéntesen. Tekintettel arra, hogy a tranzitzóna őrizetnek minősül, az EUB megállapította, hogy az eljárási irányelv értelmében a nemzetközi védelmet kérelmezőknek a négy hetet meghaladó ott tartózkodása egyértelműen uniós jogba ütközik. Továbbá megállapította az EUB, hogy a befogadási irányelvvel teljesen ellentétes, miszerint menedékkérelmet beadott személyek őrizetére kizárólag azért kerül sor, mert nem tud saját magáról gondoskodni, és mindezt súlyosbítja, ha az őrizetre az őrizetbe vételt elrendelő határozat előzetes elfogadása nélkül, a szükségesség és arányosság vizsgálata nélkül került sor, és mindezen intézkedésekre pedig még a bírósági felülvizsgálat sem biztosított. Azonban az EUB megjegyzi, hogy amennyiben az összes eljárási garancia biztosított, a tagállamok határozzák meg az őrizet fenntartásának maximális időtartamát, amennyiben nemzeti joguk garantálja, hogy az őrizet csak addig tart, ameddig feltétlen szükséges.
Az EUB összegzésében pedig kifejti, a befogadási irányelv megköveteli, hogy azok a menedékkérők, akiknek a jogellenesnek ítélt őrizetét megszüntették, a hatáskörrel rendelkező bíróság előtt lehetőségük van szállást lehetővé tevő pénzjuttatást igényelni, mivel az uniós jog értelmében ez a bíróság rendelkezik azzal a lehetőséggel, hogy végleges határozatának meghozataláig ideiglenes intézkedéseket hozzon. Ezzel pedig automatikusan kiküszöbölhető lenne, hogy anyagi okok miatt kelljen a tranzitzónába tartózkodniuk hosszabb időn keresztül.
Jelen EUB-döntés komoly változásokat hozott, ugyanis a magyar kormány bejelentette a tranzitzónák felszámolását, és hogy ezt követően csak és kizárólag külképviseleten lehet menedékkérelmet benyújtani. A döntés kérdéses, hiszen az EUB ítéletében nem magát a tranzitzónák létezését kifogásolta, hanem az eljárási garanciákat nélkülöző magyar menekültügyi eljárást. Magának az EUB döntésének való megfeleléshez, feltétlen szükséges lenne maga az egész menekültügyi eljárás jogorvoslati rendszerének felülvizsgálata, mely az erőteljes migrációs nyomás alatt nem valószínű, hogy be fog következni, hiszen olyan többlet adminisztrációs terhet róna a magyar közigazgatásra, melyre jelen pillanatban nem áll készen.
https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2020-05/cp200060hu.pdf
http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=226495&pageIndex=0&doclang=hu&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=2648703

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság