b)3 az 1. számú mellékletben foglalt azon vízminőségi határérték kivételével, amelyet a dúsítás nem érint, és a 2. számú melléklet B) rész 3.4. pontjában foglalt táblázatában előírt vizsgálati gyakoriság kivételével az ásványi anyaggal dúsított palackozott ivóvízre,
d)4 arra a vízre, amelyet kizárólag olyan célra használnak, amely nem jelent sem közvetlen, sem közvetett káros hatást a vízhasználók egészségére és a víz felhasználását az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala, illetve a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban együtt: népegészségügyi szerv) vagy annak jogelődje engedélyezte,
(2a)5 Ha e rendelet vagy a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló kormányrendelet másként nem rendelkezik, e rendeletet nem kell alkalmazni
(3)6 A (2a) bekezdés szerinti esetben az illetékes népegészségügyi szerv meghatározza azokat a feltételeket, amelyek elősegítik a fogyasztók egészségének védelmét a víz esetleges szennyeződéséből eredő káros hatásokkal szemben.
2. §7 E rendelet alkalmazásában:
c)8 hatósági vízminőség-ellenőrző vizsgálat: a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal), illetve az f) pont fb) alpontja szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH), az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró járási hivatal (a továbbiakban: élelmiszerlánc-felügyeleti szerv) által vagy a megyei kormányhivatal, illetve az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv megbízásából végzett vízminőség vizsgálat,
d)9 hatósági vízminta: a kormányhivatal, illetve az f) pont fb) alpontja szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol az f) pont fb) alpontja szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják, az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv által vagy megbízásából vett, megjelölt és kísérőirattal ellátott vízminta,
fb)10 valamennyi víz, amelyet a 178/2002/EK rendelet 2. cikke szerint az élelmiszeripari vállalkozások élelmiszer előállításához használnak fel, beleértve mindazon anyagoknak és termékeknek a gyártását, feldolgozását, konzerválását és forgalmazását, amelyek emberi fogyasztásra szolgálnak (a továbbiakban: 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz), kivéve ha a kormányhivatal, illetve az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv azt állapítja meg, hogy a víz minősége nem befolyásolja a késztermék (élelmiszer) minőségét,
i)11 ivóvízellátó rendszer: az ivóvíz beszerzését és szolgáltatását biztosító vízilétesítmények összessége,
k)12 üzemeltető: a Vksztv. 15. § (2) bekezdése szerint az adott ellátási területen a víziközmű-szolgáltató, amely az ellátásért felelőssel víziközmű-üzemeltetési jogviszonyban áll, és a Vksztv. alapján az adott víziközmű-rendszerre vonatkozóan működési engedélyt kapott, vagy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal határozatában közérdekű üzemeltetőként kijelölésre került, vagy az egyedi ivóvízellátórendszer üzemeltetője,
m)13 radioaktív anyag: az az anyag, amelyik egy vagy több olyan radioaktív nuklidot tartalmaz, amelynek aktivitása vagy koncentrációja sugárvédelmi szempontból nem elhanyagolható,
n)14 indikatív dózis: az ivóvíz ellátó rendszerében kimutatott természetes és mesterséges eredetű radionuklidoknak az egy év alatt beépült lekötött effektív dózisa a trícium, a kálium-40, a radon és a radon rövid felezési idejű bomlástermékei kivételével,
o)15 parametrikus érték: az ivóvízben jelen lévő kémiai, biológiai és radioaktív anyagok, valamint fizikai jellemzők értéke, amely felett vizsgálni szükséges, hogy a kémiai, biológiai és radioaktív anyagoknak, valamint fizikai jellemzőknek az ivóvízben való jelenléte beavatkozást igénylő kockázatot jelent-e az emberi egészségre nézve, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy a víz minősége olyan mértékben javuljon, hogy megfeleljen az emberi egészség védelmére vonatkozó követelményeknek,
p)16 határérték: az a parametrikus érték, amely felett mérlegelés nélkül korrekciós intézkedést kell tenni.
2/A. §17 A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként az 1000 m3/nap mennyiségnél kisebb kapacitású és 5000 főnél kevesebb állandó népességet ellátó vízellátó rendszerek esetén az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát, az ennél nagyobb, illetve egy járás határán átnyúló vízellátó rendszerek esetén az illetékes népegészségügyi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
3. § (1)18 Az ivóvíz minőségére vonatkozó határértékeket és parametrikus értékeket az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3)19 Ha a szolgáltatott víz az 1. számú melléklet A) és B) részében meghatározott határértékeknek megfelel, azonban az 1. számú melléklet C), D) vagy E) részében előírt valamely parametrikus értéknek nem felel meg, akkor kifogásolt minőségű ivóvíznek kell tekinteni.
a) elosztó hálózatból származó víz esetében a létesítményen belül azon – a külön jogszabály21 szerinti – vízkivételi helyen, ahol emberi fogyasztás céljára rendeltetésszerűen vételeznek vizet;
c)22 kereskedelmi forgalomba kerülő edény (tartály, ballon, palack) esetén azon a ponton, ahol a vizet az edénybe töltik;
d)23 élelmiszeripari vállalkozásnál használt ivóvíz esetében azon a ponton, ahol az ivóvizet a vállalkozás használja, üzemeltetőtől átvett ivóvíz esetén az átadási ponton is.
(1a)24 Azon, a 2. számú melléklet B) rész 3.2. pontjában felsorolt paraméterek esetében, amelyeknek a koncentrációja az elosztóhálózatban igazoltan nem változik, a megfelelési pontok (1) bekezdés a) pontja szerinti meghatározása nem érinti a mintavételi hely megválasztását, amely az ellátási területen belül bármely közüzemi ivóvízellátási ponton vagy a vízkezelő mű ivóvíz kiadási pontján lehet.
(2)25 A külön jogszabályban meghatározott karszt-, talaj- és partiszűrésű vízbázisból vízkezelés nélkül szolgáltatott ivóvíz esetén minden vízkivételi pontnál külön-külön, valamint a felszíni vízbázisból származó, víztisztító műben termelt ivóvíz esetén az 1. számú melléklet D) részében meghatározott követelményeknek teljesülniük kell.
(3)26 Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt előírás – szükség esetén az illetékes népegészségügyi szerv véleményének kikérése után – teljesítettnek tekinthető, ha a vízminőségi előírásoktól való eltérés oka a külön jogszabály27 szerinti házi ivóvízhálózat nem megfelelő anyaga, állapota vagy karbantartási hibája.
(3a)28 A (3) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatóak az 1. számú melléklet C) részében foglalt táblázat 22–24. pontja szerinti vízminőségi jellemzők esetében.
(4)29 Nyilvános ivóvízvételi lehetőséget biztosító intézmények esetében az intézmény fenntartójának kell gondoskodnia a vízbiztonság fenntartásáról annak érdekében, hogy a 3. §-ban meghatározott követelmények az ivóvízhasználat tényleges helyén teljesüljenek.
(5)30 A házi vízelosztó rendszerben előforduló vízminőségi határérték túllépése miatt fennálló egészségügyi kockázat csökkentése érdekében az illetékes népegészségügyi szerv
a)31 tájékoztatja az ingatlantulajdonosokat, illetve fenntartókat és az érintett fogyasztókat, valamint a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszer-vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén az élelmiszerlánc-felügyeleti szervet a vízminőség javítása érdekében szükséges és általuk tehető további intézkedésekről, beavatkozási lehetőségekről, illetve
(6)32 A fogyasztók számára évi átlagban 10 m3/nap mennyiségnél több vizet szolgáltató vagy 50 főt meghaladó állandó népességet ellátó ivóvízellátó rendszerek ivóvízbiztonság-irányítási rendszerét ivóvízbiztonsági tervben kell rögzítenie az üzemeltetőnek.
(7)33 Az ivóvízbiztonsági tervet az ivóvíz-szolgáltatás helye szerinti illetékes népegészségügyi szerv közegészségügyi szempontból határozatban hagyja jóvá. Az ivóvízbiztonsági terv tartalmi követelményeit és a szakvéleményezéshez benyújtandó dokumentumokat a 6. számú melléklet tartalmazza. Az ivóvízbiztonsági terv jóváhagyására abban az esetben kerülhet sor, amennyiben a terv alapján történő üzemeltetéssel biztosított a lakosság egészséges ivóvízzel történő ellátása.
(8)34 Szükség esetén az ivóvíz-szolgáltatás helye szerinti illetékes népegészségügyi szerv a jóváhagyó határozatban az ivóvízbiztonsági tervben foglaltakon túl további feltételeket határoz meg a (7) bekezdés szerinti szempontok alapján, az ivóvízminőség biztonságának és elfogadhatóságának folyamatos, következetes biztosítására, valamint az ivóvízbiztonsági terv továbbfejlesztésére vonatkozóan.
(9)35 A jóváhagyásra irányuló kérelemhez az üzemeltető az Országos Közegészségügyi Intézet (a továbbiakban: OKI) szakvéleményét csatolja.
(10)36 Az üzemeltetőnek az ivóvízbiztonsági tervet évenként kötelezően felül kell vizsgálnia. Az ivóvízbiztonsági tervben eszközölt változásokat – különösen a kockázatértékelés, beavatkozási értékek, monitorozás gyakorisága terén – az illetékes népegészségügyi szerv felé be kell jelenteni.
(11)37 Új üzemeltető esetén új ivóvízbiztonsági tervet kell készíteni és jóváhagyás céljából az illetékes népegészségügyi szerv részére benyújtani az üzemeltetőváltást követő hatvan napon belül.
(12)38 Az üzemeltetőnek az ivóvízbiztonsági terv közegészségügyi felülvizsgálatát az aktualizált ivóvízbiztonsági terv benyújtásával, ötévente az ivóvíz-szolgáltatás helye szerinti illetékes népegészségügyi szervnél kell kérelmeznie, mely felülvizsgálat legalább a következőkre terjed ki:
(13)39 A vízszolgáltatás helye szerinti illetékes népegészségügyi szerv a jóváhagyó határozatot hivatalból visszavonhatja, amennyiben az ivóvízbiztonsági tervben foglaltak nem teljesülnek, vagy az ivóvízbiztonsági terv szerinti megelőző és veszélykezelési tevékenységet az üzemeltető nem alkalmazza.
(15)41 Az ivóvízbiztonsági tervben foglaltak betartását az ivóvízbiztonság hatósági ellenőrzésének keretében az illetékes népegészségügyi szerv évente legalább egyszer a helyszínen is ellenőrzi.
5. § (1)42 Az üzemeltető köteles gondoskodni arról, hogy az ivóvíz minőségét ivóvízvizsgálatra akkreditált laboratórium a 2. számú mellékletben meghatározottak alapján az illetékes népegészségügyi szerv által évente határozatban jóváhagyott vizsgálati program szerint ellenőrizze. A vizsgálati program jóváhagyása során dönt az illetékes népegészségügyi szerv a 2. számú melléklet B) rész 2.5. és 2.7. pontja szerinti vizsgálati szám csökkentéséről, és ennek figyelembevételével dönt a vizsgálati program elfogadásáról. Több települést ellátó vízmű esetében minden településről évente legalább egyszer a 2. számú melléklet B) rész 2. pont 2.1. alpontja szerinti, A csoportba tartozó ellenőrző paraméterek vizsgálatát el kell végezni. Ha az ivóvizet fertőtlenítik, az üzemeltető köteles gondoskodni az alkalmazott fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzéséről, és biztosítani, hogy a fertőtlenítőszer melléktermékeiből származó szermaradvány az ivóvízben – a fertőtlenítő hatás veszélyeztetése nélkül – a lehető legalacsonyabb szintű legyen, és az 1. számú melléklet B) részében foglalt táblázatban megadott határértékeket ne lépje túl.
(1a)43 A vízmintavételi helyeket a 4. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti pontokon az illetékes népegészségügyi szerv a vízellátó rendszer üzemeltetője kérelmére határozatban hagyja jóvá. Az illetékes népegészségügyi szerv a vízmintavételi helyek jóváhagyáskori feltételeinek fennállását legalább évente felülvizsgálja, és szükség esetén módosítja a vízmintavételi helyeket.
(1b)44 Az élelmiszeripari vállalkozás köteles gondoskodni arról, hogy az ivóvíz minőségét ivóvízvizsgálatra akkreditált laboratórium a 2. számú mellékletben meghatározottak alapján – a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják – az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv által jóváhagyott vizsgálati program szerint ellenőrizze. A vízmintavételi helyeket az élelmiszeripari vállalkozás kérelmére a 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti ponton az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv hagyja jóvá.
(1c)45 Az üzemeltető, illetve az élelmiszeripari vállalkozás köteles gondoskodni az ivóvízben található radioaktív anyagok ellenőrzéséről a jóváhagyott vizsgálati program szerint annak vizsgálata érdekében, hogy a radioaktív anyagok értéke megfelel-e az 1. számú melléklet C) részében foglalt táblázatban megállapított parametrikus értékeknek. A radioaktív anyagok vizsgálata esetében a szolgáltatott, illetve élelmiszeripari vállalkozás által használt ivóvíz minimális mintavételezését legalább a 2. számú melléklet A) rész 3. pontjában szereplő gyakorisággal kell elvégezni, a 3. számú melléklet 5. pontjában foglaltak szerint.
(2)46 Az (1)–(1c) bekezdésben foglaltak végrehajtását az illetékes népegészségügyi szerv, illetve – a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják – az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv folyamatosan ellenőrzi.
(3)47 A hatósági vízminőség-ellenőrző vizsgálatok vizsgálati száma a 2. számú melléklet B) rész 3.3. pontjában megadott értékek 10%-a, azonban a 2. számú melléklet B) rész 2. pont 2.6. alpontja szerinti, B csoportba tartozó paraméterekre az 1000 m3/nap (a továbbiakban: m3/d) mennyiségnél nagyobb kapacitású vízműveknél évente legalább egyszer, a 10 000 m3/d mennyiségnél nagyobb kapacitású vízműveknél legalább évente kétszer kell vizsgálni.
(4)48 A vízminőség-ellenőrző vizsgálatokat a 3. számú melléklet szerinti előírásoknak megfelelő módszerekkel kell elvégezni, figyelemmel a (7) bekezdésben foglaltakra.
(5)49 Ha a vizsgálatok során az 1. számú melléklet A) és B) részében meghatározott határértékeket meghaladó érték fordul elő vagy az 1. számú melléklet C) vagy E) részében meghatározott vízminőségi jellemzők (indikátor paraméterek) szennyezést jeleznek, illetve szennyezés veszélyével járó rendkívüli esemény fordul elő, a vízellátó rendszer üzemeltetője azonnal megkezdi a közegészségügyi kockázatot jelentő paraméter(ek) koncentrációjának csökkentése érdekében történő beavatkozást, amellyel egyidejűleg telefonon és elektronikus úton tájékoztatja az illetékes népegészségügyi szervet, illetve a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják, az élelmiszerlánc-felügyeleti szervet annak érdekében, hogy a 6. § (1) bekezdése szerinti intézkedést megtegye.
(6)50 Az (5) bekezdés szerinti tájékoztatásnak ki kell terjednie a szennyezés feltételezett okára és a tervezett vagy megkezdett helyreállító intézkedésekre. Az illetékes népegészségügyi szerv, illetve a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv a tájékoztatás érdekében az elérhetőségét a honlapján közzéteszi.
(7)51 A 3. számú melléklet 1. részében meghatározottakon kívül más módszer akkor használható, ha bizonyított, hogy az így kapott eredmény legalább annyira megbízható, mint a megadott módszer szerinti eredmény. Az alternatív módszer alkalmazását az OKI szakvéleménye alapján a népegészségügyi feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala engedélyezi, és az engedélyt annak jogerőre emelkedését követően megküldi az országos tisztifőorvosnak. A kérelemhez csatolni kell a validációs dokumentációt, valamint az azt értékelő, az OKI által kiadott szakvéleményt. A 3. számú melléklet 2. és 3. pontjában meghatározott vízminőségi jellemzők esetén bármely analitikai módszer alkalmazható, ha megfelel a 3. számú mellékletben előírt követelményeknek.
(8)52 Az illetékes népegészségügyi szerv vagy – a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják – az élelmiszerlánc- felügyeleti szerv bármely olyan vízminőségi jellemző vizsgálatát is elrendelheti, amelyről feltételezhető, hogy olyan mennyiségben vagy koncentrációban van jelen az ivóvízben, amely egészségügyi vagy élelmiszerbiztonsági szempontból kockázatot jelenthet, vagy a 2. számú melléklet B) rész 3.3. pontjában foglalt táblázatban meghatározottnál nagyobb gyakoriságú vizsgálatot írhat elő a helyben fennálló kockázatok vagy az ivóvízellátórendszer jóváhagyott ivóvízbiztonsági terve szerint.
(9)53 A hatósági vízminőség-ellenőrző vizsgálatok költségét a kormányhivatal, illetve azon megfelelőségi ponttól történő ellenőrzés vizsgálati költségeit, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv viseli.
(10)54 Az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv és a kormányhivatal kölcsönösen tájékoztatják egymást azokról az eltérésekről, illetve adatokról, amelyek egészségügyi vagy élelmiszer-biztonsági kockázattal vannak összefüggésben.
5/A. §55 Az élelmiszeripari vállalkozások tulajdonában lévő, közvetlen lakossági ellátást nem biztosító, az ingatlan határain belül elhelyezkedő és saját célt szolgáló vízilétesítmények esetében az élelmiszer előállítására felhasználásra kerülő víz tekintetében élelmiszerlánc-felügyeleti feladatkörében az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv jár el.
Informatikai rendszer56
5/B. §57 (1)58 A vízminőség-ellenőrző vizsgálatokkal, a határérték-túllépésekkel, a szennyezés veszélyével járó rendkívüli eseményekkel, valamint a minőségjavító intézkedésekkel kapcsolatos adatok, információk rögzítése, folyamatos tárolása és kezelése céljából az OKI működteti a Humán felhasználású vizek informatikai rendszerét (a továbbiakban: HUMVI rendszer).
(2)59 A HUMVI rendszerbe az OKI, valamint az OKI feljogosítását követően az illetékes népegészségügyi szerv, továbbá az üzemeltető, és az üzemeltető által megbízott laboratórium tölthet fel adatokat.
Radioaktív anyagok ellenőrzése60
5/C. §61 (1)62 Ha az 5. § (1), (1b) és (3) bekezdése szerinti három, egymást követő évben végzett ellenőrzés során a 3. számú melléklet 5.3. pontjában foglalt táblázatban szereplő paraméterek és radionuklidok egyetlen mintában sem érték el a 3. számú melléklet 5.3. pontjában foglalt kimutatási határt, a továbbiakban az 1. számú melléklet C) részében foglalt táblázat 22–24. pontjában szereplő vízminőségi jellemzők parametrikus értékeit nem kell mérni és a 2. számú melléklet B) rész 3.1. pontjában és a 3. számú melléklet 4. pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni.
(2)63 Ha az 5. § (1), (1b) és (3) bekezdése szerinti három, egymást követő évben végzett ellenőrzés során a 3. számú melléklet 5.3. pontjában foglalt táblázatban szereplő paraméterek és radionuklidok nem minden esetben maradtak a 3. számú melléklet 5.3. pontjában foglalt kimutatási határ alatt, de egy érték sem éri el a parametrikus érték 50%-át, akkor az illetékes hatóság hat évre felmentést adhat az 1. számú melléklet C) részében foglalt táblázat 22–24. pontjában szereplő vízminőségi jellemzők parametrikus értékeinek mérése, valamint a 2. számú melléklet B) rész 3.1. pontjában és a 3. számú melléklet 4. pontjában foglaltak alól.
6. §64 (1)65 Az ivóvíz minőségére vonatkozó, üzemeltető által jelentett vagy hatóság által észlelt, a 3. §-ban meghatározott határértékek és parametrikus értékek bármelyikének túllépése, illetve szennyezés veszélyével járó rendkívüli esemény esetén az illetékes népegészségügyi szerv a túllépés okát kivizsgálja, és a szükséges ivóvízminőség-javító intézkedéseket elrendeli. A 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv rendeli el az élelmiszeripari vállalkozás részére a szükséges ivóvízminőség-javító intézkedéseket. A hatósági eljárás keretében elrendelt intézkedés kiterjedhet az alábbiakra:
(2)66 Az (1) bekezdés szerinti intézkedést a határérték-túllépésből, illetve a rendkívüli esemény által előidézett szennyezésből eredő egészségügyi kockázat mértékére figyelemmel kell elrendelni. Az elrendelt intézkedésről és az alapjául szolgáló vízminőség-ellenőrző vizsgálat eredményéről az illetékes népegészségügyi szerv valamennyi érintett települési önkormányzatot, illetve a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszer-vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén az élelmiszerlánc-felügyeleti szervet egyidejűleg értesíti.
(2a)67 Az ivóvíz minőségére vonatkozó, üzemeltető által jelentett vagy az illetékes népegészségügyi szerv által észlelt, a 3. §-ban meghatározott határértékek és parametrikus értékek bármelyikének túllépése, illetve szennyezés veszélyével járó rendkívüli esemény esetén az illetékes népegészségügyi szerv a túllépés okát kivizsgálja és a szükséges ivóvíz minőség javító intézkedéseket elrendeli. A beavatkozás elvégzéséről és a beavatkozás eredményességét igazoló vizsgálat eredményéről az üzemeltető haladéktalanul telefonon és a HUMVI rendszer azonnali jelentési felületén keresztül tájékoztatást nyújt az illetékes népegészségügyi szerv részére, majd a közegészségügyi kockázat elhárítása érdekében tett beavatkozás módját a határérték túllépés feltételezett okának megjelölésével, valamint a beavatkozás hatékonyságát igazoló ellenőrző minta eredményét a HUMVI rendszerben rögzíti.
(2b)68 Az (1) bekezdésben foglalt esetekben a beavatkozás elvégzéséről és a beavatkozás eredményességét igazoló vizsgálat eredményéről az élelmiszer-vállalkozás telefonon tájékoztatást nyújt az (1) bekezdésben meghatározott hatóság részére, majd a közegészségügyi kockázat elhárítása érdekében tett beavatkozás módját a határérték túllépés feltételezett okának megjelölésével, valamint a beavatkozás hatékonyságát igazoló ellenőrző minta eredményét a hatóság és a NÉBIH részére haladéktalanul megküldi.
(3)69 A határérték vagy parametrikus érték túllépésének kivizsgálásával kapcsolatos hatósági ivóvízvizsgálat költségei eljárási költségnek minősülnek.
(4)70 Az egészségre veszélyt jelentő ivóvíz fogyasztását, illetve felhasználását az illetékes népegészségügyi szerv, illetve a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál történő felhasználását az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv haladéktalanul megtiltja vagy korlátozza, ha valamely vízminőségi jellemző az 1. számú melléklet A) és B) részében foglalt táblázatban meghatározott értéket meghaladja vagy ha egyéb, az 1. számú mellékletben nem szabályozott, egészségre kockázatot jelentő szennyező van jelen, kivéve, ha a hatóság a 2. § f) pont fb) alpontjában foglaltak szerint az ivóvíz felhasználása során alkalmazott technológia mérlegelése után azt állapítja meg, hogy a víz minősége nem befolyásolja az élelmiszer minőségét.
(4a)71 A (4) bekezdés szerinti korlátozást az illetékes népegészségügyi szerv, illetve – a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszeripari vállalkozásoknál élelmiszer-előállításra történő felhasználása esetén azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják – az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv abban az esetben oldhatja fel vagy tekinthet el az elrendelésétől, ha az üzemeltető az egészségkockázat elhárításához, – a vízminőségi kifogás tekintetében – az ivóvízbiztonság fenntartásához szükséges intézkedéseket megtette. Az üzemeltető a megtett intézkedések eredményességét ivóvízvizsgálati eredmények benyújtásával igazolja.
(5)72 Amennyiben az (1) és (4) bekezdések szerinti intézkedések a vízjogi engedélyezési kötelezettség alá tartozó vízellátó rendszereket érintik, az intézkedésekről az engedély kiadására illetékes és hatáskörrel rendelkező területi vízügyi hatóságot is tájékoztatni kell.
(6)73 Az üzemeltető a fogyasztókat és a települési önkormányzato(ka)t, illetve a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvíz élelmiszer-vállalkozásoknál történő felhasználása esetén az élelmiszer-vállalkozást köteles haladéktalanul tájékoztatni a 3. §-ban meghatározott határértékek és parametrikus értékek bármelyikének túllépéséről, illetve szennyezés veszélyével járó rendkívüli eseményről azon eseteket kivéve, ha illetékes népegészségügyi szervnek állásfoglalása szerint a határértékektől való eltérés elhanyagolható vagy nem jelent közegészségügyi kockázatot, figyelemmel a (12) bekezdésben foglaltakra. A tájékoztatásnak ki kell terjednie a vízellátás korlátozásáról vagy betiltásáról, az átmeneti vízellátás módjáról és rendjéről, valamint a vízminőség-javításáról hozott intézkedésekre.
(7)74 Amennyiben egy településen, vagy – ha meghatározható – településrészen a lakosság által fogyasztott ivóvíz nitrit- vagy nitráttartalma illetékes népegészségügyi szervnek megállapítása szerint meghaladja az 1. számú melléklet B) táblázatában megadott határértéket, mindaddig gondoskodni kell az érintett területen lakó egy évnél fiatalabb csecsemők és a várandós anyák (8) bekezdés szerinti ivóvízellátásáról, amíg illetékes népegészségügyi szerv ezt előírja.
(8)75 Ha a (4) bekezdés szerint a víz ivásra, főzésre való felhasználását meg kell tiltani, az üzemeltető köteles az érintettek számára 3 liter/fő/nap ivóvizet biztosítani. Az ivóvizet az érintettek számára – a helyi földrajzi sajátosságokra is figyelemmel – az érintett lakóépületekből megközelíthető helyen, az érintett lakosok számára reálisan elérhető távolságban kell biztosítani.
(9)76 A (8) bekezdés szerinti vízszolgáltatás költségét a települési önkormányzat viseli, amennyiben az (5) bekezdés szerinti intézkedésre nem az üzemeltető jogellenes magatartása következtében került sor.
(9a)77 A (9) bekezdésben foglaltaktól eltérően, amennyiben az arra kötelezett az átmeneti ivóvízellátásról – annak kiszállítással történő biztosításának kiváltása érdekében – átmeneti jelleggel telepített vízkezelő szűrőberendezéssel gondoskodik, az átmeneti ivóvízellátáshoz szükséges berendezések üzemeltetésének önköltségi áron számított kiadásait a víziközmű tulajdonosa viseli. A víziközmű tulajdonosa e kiadásait a fogyasztóra nem háríthatja át.
(12)78 A (6) bekezdés szerinti, az illetékes népegészségügyi szerv által kiadott állásfoglalás kizárólag az 1. számú melléklet C) részében foglalt táblázatban meghatározott vízminőségi jellemzők vonatkozásában állapíthat meg elhanyagolható mértékű parametrikus értéktől való eltérést. A parametrikus értéktől való eltérés akkor tekinthető elhanyagolható mértékűnek, ha az emberi egészségre nem jelent veszélyt.
7. §79
(4)81 Amennyiben egy már nyilvántartásban lévő anyagot, terméket vagy ivóvízbiztonsági engedéllyel rendelkező technológiát a kormányhivatal közegészségügyi szempontból kockázatosnak ítél meg, a bejelentőt vagy engedélyest további vizsgálatokra kötelezi.
(5)82 A kormányhivatal az anyagot, terméket a nyilvántartásból törli vagy az ivóvízbiztonsági engedélyt visszavonja, ha a (4) bekezdés szerinti további vizsgálatok eredménye indokolja.
(6)83 A (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően a kormányhivatal további vizsgálatok elrendelése nélkül, haladéktalanul visszavonja az ivóvízbiztonsági engedélyt, illetve törli az anyagot, terméket a nyilvántartásból, ha a közegészségügyi kockázat olyan magas, hogy a kockázatcsökkenés lehetősége a további vizsgálatok eredményétől sem várható.
8/A. §84 (1)85 Az első hazai forgalmazást megelőzően a forgalmazónak az 5. számú melléklet I. pont A) alpontjában felsorolt, az ivó- és használati melegvíz-ellátásban vízzel közvetlenül érintkező anyagokat, termékeket a kormányhivatal felé be kell jelenteni, az 5. számú melléklet II. pontjában előírt követelményeknek megfelelően. A bejelentésre nem köteles termékcsoportok felsorolását az 5. számú melléklet I. pont B) alpontja tartalmazza.
(2)86 A bejelentés tudomásulvételét a kormányhivatal az (1) bekezdésben jelzett követelményeknek maradéktalanul megfelelő bejelentés beérkezésétől számított 8 napon belül visszaigazolja és a használat feltételeit meghatározza.
(4)87 A nyilvántartásba vett anyagok, termékek közegészségügyi felülvizsgálatát a bejelentőnek ötévente a kormányhivatalnál kell kérelmezni, ha a kormányhivatal ettől eltérő időt nem határoz meg.
(6)88 A nyilvántartásba vételkor fennálló feltételek, adatok megváltozása bejelentésének elmulasztása, a bebizonyosodott nem megfelelőség, valamint a kötelező felülvizsgálat 3 hónapon túli elmulasztása a nyilvántartásból való törlést vonja maga után. A nyilvántartásból törölt elemeket a törlés indoklásával együtt a kormányhivatal a honlapján közzéteszi.
8/B. §89 (1)90 Az 5. számú melléklet I. pont D) alpontjában felsorolt ivó- és használati melegvíz-ellátásban alkalmazni kívánt technológiákat a kormányhivatal ivóvízbiztonsági szempontból engedélyezi. Az ivóvízbiztonsági engedélyezés során a kormányhivatal figyelembe veszi a vízzel érintkező anyagból kioldódó szennyező anyagok jelenlétét, vizsgálja, hogy a technológia alkalmazása nem eredményezi-e a mikrobiológiai minőség romlását, továbbá kellemetlen íz- és szaganyagok ivóvízbe kerülését.
(2)91 Az ivóvízbiztonsági engedélyt az első hazai forgalmazást megelőzően a forgalmazónak kell a kormányhivatalnál kérelmezni.
(5)92 Az engedélyezett technológiák közegészségügyi felülvizsgálatát az engedélyesnek, ha az engedély ettől eltérő időt nem határoz meg, ötévente a kormányhivatalnál kell kérelmezni.
8/C. §93 (1) A 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti megfelelőségi pontot követően a 178/2002 EK rendelet szerinti ivóvíz tekintetében az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó, jogszabályban és uniós jogi aktusokban előírt rendelkezések szerinti megfelelőséget az élelmiszeripari vállalkozásoknál az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv ellenőrzi.
(2)94 Amennyiben az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak tekintetében a szabályozás megsértését állapítja meg, erről és a megtett intézkedésekről 8 napon belül értesíti a kormányhivatalt.
9. § (1)95 A szolgáltatott ivóvíz minőségére vonatkozó adatok nyilvánosak. Az üzemeltető és a települési önkormányzat a helyben szokásos és leghatékonyabb módon köteles biztosítani, hogy megfelelő és rendszeres információ álljon a fogyasztók rendelkezésére a szolgáltatott víz minőségéről. A víz egészségre gyakorolt hatásáról kérelemre az illetékes népegészségügyi szerv ad felvilágosítást.
(2)96 Az illetékes népegészségügyi szerv az 5. §-ban előírt vizsgálatok és adatgyűjtés alapján az önellenőrző és hatósági vizsgálatok eredményére vonatkozó adatokat az aktuális negyedév lezárultát követő 21 napon belül a HUMVI rendszerben jóváhagyja. A kormányhivatal évente írásos jelentést készít a megye ivóvízminőségi helyzetéről, amelyről tájékoztatja az üzemeltetőket, az élelmiszeripari vállalkozásokra vonatkozóan az élelmiszerlánc-felügyeleti szervet és a területi vízügyi hatóságot. Az országos tisztifőorvos az éves településsoros ivóvíz-minőségi adatokat elektronikus formában átadja a Központi Statisztikai Hivatal részére.
(2a)97 Az 5. §-ban előírt vizsgálatok és adatgyűjtés alapján az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv az élelmiszeripari vállalkozások ivóvízminőségi helyzetére vonatkozó adatokat az aktuális negyedév lezárultát követő 21 napon belül összesíti és megküldi a NÉBIH-nek, amely ezen adatokat az országos tisztifőorvosnak továbbítja; egyúttal tájékoztatja a NÉBIH az országos tisztifőorvost a 6. § (2b) bekezdése szerint megkapott adatokról is.
(3)98 Az OKI a HUMVI rendszerben rendelkezésre álló adatok alapján értékeli az ivóvízminőség országos helyzetét, erről évente összefoglalót készít, és azt az éves településsoros ivóvíz-minőségi adatokkal, valamint az élelmiszeripari vállalkozások ivóvízminőségi helyzetére vonatkozó adatokkal együtt az országos tisztifőorvos honlapján közzéteszi.
(4)99 Az ivóvíz-szolgáltatás helye szerint illetékes népegészségügyi szerv által jóváhagyott ivóvízbiztonsági terveknek megfelelően üzemelő ivóvízellátó rendszerek listáját az illetékes népegészségügyi szerv a honlapján közzéteszi.
(2)–(3)100
(4)–(6)101
(7)102
(8)103
(9)104
(10)105 A jelen rendeletben előírt, illetve vízminőségellenőrző vizsgálatot 2006. január 1. napját követően kizárólag akkreditáló szerv által a tevékenységre akkreditált és az országos tisztifőorvos megbízásából az OKI által szervezett körvizsgálatokban évente és megfelelő eredménnyel részt vevő laboratórium végezhet.
(11)106
(12)107
(13)108
(13a)109 Az érintett üzemeltetőknek az ivóvízbiztonsági tervet az 5000–49 999 főt ellátó rendszerek esetén 2014. július 1-jéig, az 50–4999 főt ellátó rendszerek esetén 2017. november 30-áig kell benyújtani jóváhagyásra az illetékes népegészségügyi szervhez.
(13b)110
(13c)111 Az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet módosításáról szóló 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr.) hatálybalépését112 megelőzően kiadott alkalmazási engedélyek felülvizsgálatakor a 8. § szerinti bejelentést meg kell tenni vagy ivóvízbiztonsági engedélyt kell kérni.
(13d)113 A Módr. hatálybalépését114 megelőzően e rendelet szerinti azon hagyományos anyagokra vonatkozóan, amelyek nem voltak alkalmazási engedély kötelesek, azonban a Módr. hatálybalépését követően bejelentési kötelezettség vonatkozik rájuk, a bejelentést legkésőbb 2014. december 31-ig meg kell tenni.
(13e)115 A 2. számú melléklet B) rész 2.5., 2.7. és 2.9. pontjában foglaltakat 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.
(13f)116 A részletes vizsgálatok vonatkozásában 2014. január 1-jét megelőzően kiadott felmentések 2017. december 31-éig érvényesek.
(14)117 Az országos tisztifőorvos az 5. § (7) bekezdés szerinti alternatív módszerek alkalmazásáról és a 3. számú melléklet 1. részében megállapított módszerekkel való egyenértékűségükről tájékoztatja az Európai Bizottságot.
(15)118 A 9. § (3) bekezdése alapján készített összefoglaló alapulvételével az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium 3 évente jelentést küld az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz minőségéről. Minden jelentésben szerepelnie kell legalább minden, az átlag napi 1000 m3-t meghaladó hozamú vagy 5000 főnél többet ellátó ivóvízellátó rendszernek. A jelentésnek három naptári évre kell kiterjednie, és a jelentési időszak végét követő naptári év végéig az országos tisztifőorvosnak kell közzétenni. A jelentést a közzétételtől számított két hónapon belül meg kell küldeni a Bizottságnak.
(16)119 Ez a rendelet
c)120 az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 98/83/EK tanácsi irányelv II. és III. mellékletének módosításáról szóló, 2015. október 6-i (EU) 2015/1787 tanácsi irányelvnek
1. számú melléklet a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelethez121
5. Egy liter véletlenszerű napközbeni mintát kell venni a fogyasztói csapból a víz előzetes kifolyatása nélkül.
Csak azokat a peszticideket kell rendszeresen vizsgálni, amelyek az adott vízellátó rendszerben jelen lehetnek. Ennek eldöntéséhez évente ad támpontot – hivatalos közlönyben – az országos tisztifőorvos, de a helyi információk (területi vízügyi hatóságok, kormányhivatalok, növényvédelmi állomások véleményének) figyelembevétele is szükséges.
3. Ha Clostridiumot kimutatnak, az illetékes népegészségügyi szerv köteles értékelni, hogy az ivóvízellátás kórokozó mikroorganizmus (például Cryptosporidum) jelenléte miatt nem jelenthet-e veszélyt az emberi egészségre.
6. Az illetékes népegészségügyi szerv vízműre, illetve mintavételi pontra; azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják, az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv mintavételi pontra – a vízműre, illetve a mintavételi pontra jellemző szokásos érték figyelembevételével – határértéket szabhat meg, amelyet 90%-os gyakorisággal kell betartani; az eseti túllépés e határértéknek legfeljebb a négyszerese lehet. A 37 °C-os telepszámot csak a 2. számú melléklet szerinti esetekben kell meghatározni.
9. 10 000 m3/d-nál kisebb kapacitású vízműveknél ezt a vízminőségi jellemzőt nem kötelező mérni.
2. számú melléklet a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelethez122
1.1. az emberi egészségre jelentett kockázatok ellenőrzésére irányuló intézkedések a vízellátási lánc teljes egészében – a vízgyűjtő területtől vízkivételen, vízkezelésen, víztároláson és vízelosztáson keresztül a fogyasztás helyéig – hatékonyak legyenek, és hogy a víz a megfelelési helyen egészséges és jó minőségű legyen;
g) arzén, ahol az ivóvíz előállításra használt nyersvízben – a korábbi vizsgálatok szerint – a határértéket meghaladó érték előfordult, vagy mentesítő technológia működik,
h) bór, ahol az ivóvíz előállításra használt nyersvízben – a korábbi vizsgálatok szerint – a határértéket meghaladó érték előfordult, vagy mentesítő technológia működik,
i) fluorid, ahol az ivóvíz előállításra használt nyersvízben – a korábbi vizsgálatok szerint – a határértéket meghaladó érték előfordult, vagy mentesítő működik,
j) pseudomonas aeruginosa, ha a hálózatba táplált víz hőmérséklete a 20 °C-ot meghaladja, vagy az előző évben a hálózaton kimutatható volt.
2.5. Az A csoportba tartozó paramétereket a 3.3. pontban foglalt táblázatban meghatározott gyakorisággal kell mérni, kivéve, ha az illetékes népegészségügyi szerv, illetve – azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják – a NÉBIH az országos tisztifőorvossal egyeztetve az üzemeltető kérésére meghatározott időre a vizsgálati szám csökkentését a vizsgálati program elfogadásával engedélyezi. A minimális vizsgálati szám akkor csökkenthető egy vízminőségi jellemző esetében, ha legalább egy hároméves időszak alatt rendszeres időközönként, a teljes vízellátási körzetre reprezentatív mintavételi helyen vett minden minta eredménye alacsonyabb értéket mutat, mint a határérték 60%-a, és ha az ivóvízbiztonsági tervben elvégzett, a vízbázis ellenőrzésére is kiterjedő veszélyelemzés és kockázatértékelés megerősíti, hogy nincs olyan ésszerűen várható tényező, amely az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének romlását okozná, vagy az emberi egészséget veszélyeztetné. A minimális vizsgálati szám legfeljebb a 3.3. pontban foglalt táblázatban meghatározott gyakoriság 25%-ára csökkenthető. A vizsgálati szám nem csökkenthető a 2.1. pont a) alpontjában és a 2.2. pont a)-c) alpontjában felsorolt paraméterekre vonatkozóan.
2.7. A B csoportba tartozó, részletes paramétereket a 3.3. pontban foglalt táblázatban meghatározott gyakorisággal kell mérni, kivéve, ha az illetékes népegészségügyi szerv, illetve – azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják – a NÉBIH az országos tisztifőorvossal egyeztetve az üzemeltető kérésére meghatározott időre a vizsgálati szám csökkentését a vizsgálati program elfogadásával engedélyezi. A minimális vizsgálati szám akkor csökkenthető egy vízminőségi jellemző esetében, ha legalább egy hároméves időszak alatt rendszeres időközönként, a teljes vízellátási körzetre reprezentatív mintavételi helyen vett minden minta eredménye alacsonyabb értéket mutat, mint a határérték 60%-a, és ha az ivóvízbiztonsági tervben elvégzett, a vízbázis ellenőrzésére is kiterjedő veszélyelemzés és kockázatértékelés megerősíti, hogy nincs olyan ésszerűen várható tényező, amely az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének romlását okozná, vagy az emberi egészséget veszélyeztetné. A minimális vizsgálati szám legfeljebb a 3.3 pontban foglalt táblázatban meghatározott gyakoriság 25%-ára csökkenthető. A radioaktivitásra vonatkozó parametrikus értékekre az 1. számú melléklet C) részében foglalt táblázatot követő „Megjegyzések” rész 12. és 13. pontja az irányadó.
2.9. Nem sérülékeny felszín alatti vízbázisok vize esetében az alumínium, az arzén, a benzol, a benz(a)pirén, a bór, a cianid, a cisz-1,2-diklór-etilén, az 1,2-diklór-etán, a fluorid, a peszticidek, a tetraklór-etilén, a triklór-etilén, a trihalometánok, a policiklusos aromás szénhidrogének, a higany, a szelén paraméterekre a vizsgálati szám vízellátó rendszerenként az országos tisztifőorvos engedélyével, illetve – azon megfelelőségi ponttól, ahol a 178/2002/EK rendelet szerinti ivóvizet az élelmiszer-előállításhoz, illetve -kezeléshez az élelmiszer-higiénia biztosítása érdekében felhasználják – az országos tisztifőorvos bevonásával a NÉBIH által kiadott engedély alapján háromévente egy vizsgálatra csökkenthető a következő feltételek együttes teljesülése esetén: nem voltak kimutathatók az alsó méréshatárt vagy a határérték 30%-át meghaladó koncentrációban legalább egy hároméves időszak alatt rendszeres időközönként, a teljes vízellátási körzetre reprezentatív mintavételi helyen vett mintából, és ha az ivóvízbiztonsági tervben elvégzett, a vízbázis ellenőrzésére is kiterjedő veszélyelemzés és kockázatértékelés megerősíti, hogy nincs olyan ésszerűen várható tényező, amely az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének romlását okozná vagy az emberi egészséget veszélyeztetné. Az országos tisztifőorvos az engedélyezést az OKI bevonásával végzi. Az engedélyezési eljárásban a hatályos ivóvízbiztonsági tervet, a vízbázis védettségét igazoló dokumentumokat, az utolsó három év vizsgálati eredményeit és tríciummérési eredményt kell benyújtani.
A csoportba tartozó (ellenőrző) paraméterek minimális éves vizsgálati száma
(3., 4., 5., 7. és 8. megjegyzés)
B csoportba tartozó (részletes) paraméterek minimális éves vizsgálati száma
?10 és <100
?100 és <1000
?1000 és <10 000
minden megkezdett 1 000 m3/d mennyiségre
1 minta + 1 minta
?10 000 és <100 000
3 minta + 1 minta
12 minta + 1 minta
8. Az elosztó hálózatban történő mintavételt – a fogyasztói csapoknál történő mintavétel kivételével – az ISO 5667-5 szabvány szerint kell végezni. A mikrobiológiai paraméterek vizsgálatára az elosztó hálózatban a mintavételt és minta kezelését az EN ISO 19458 szabvány a) rész mintavételi célja szerint kell végezni.
A csoportba tartozó (ellenőrző) paraméterek minimális éves vizsgálati száma2
2 (minden megkezdett 5 m3-re)
2 (minden megkezdett 100 m3-re)
3. számú melléklet a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelethez123
tenyészthető mikroorganizmusok számlálása – telepszám 22 °C-on (MSZ EN ISO 6222)
tenyészthető mikroorganizmusok számlálása – telepszám 36 °C-on (MSZ EN ISO 6222)
Mérési bizonytalanság (lásd az 1. megjegyzést)
A módszerrel szemben 2019. december 31-éig alkalmazható követelmények – „pontosság”, „precizitás” és „kimutatási határ”
(lásd a 2. megjegyzést) a határérték %-os arányában (a pH kivételével)
Precizitás (lásd a 3. megjegyzést) a határérték %-os arányában (a pH kivételével)
Kimutatási határ (lásd a 4. megjegyzést) a határérték %-os arányában (a pH kivételével)
– vagy a paramétert alacsony koncentrációban tartalmazó természetes minta egy tételén belüli szórásának háromszorosa, vagy
– egy vakminta (egy tételen belüli) szórásának ötszöröse.
Ha a mérési bizonytalanság értéke nem érhető el, a rendelkezésre álló legjobb technikát kell kiválasztani (60%-ig).
Referencia-módszer: EN ISO 8467.
A módszerrel szembeni követelmények egyedi peszticidekre vonatkoznak és jelzésértékűek. A mérési bizonytalanság értéke számos peszticid esetében 30% is lehet, más peszticidek esetében azonban legfeljebb 80%-os érték is megengedhető.
A módszerrel szembeni követelmények az egyes anyagokra vonatkoznak, és meg kell felelniük az 1. számú melléklet B) részében az egyes anyagokra vonatkozó határértékek 25%-ának
A módszerrel szembeni követelmények az egyes anyagokra vonatkoznak, és meg kell felelniük az 1. számú melléklet B) részében az egyes anyagokra vonatkozó határértékek 50%-ának
A mérési bizonytalanságot az összes szerves széntartalom (TOC) 3 mg/l-es szintjén kell megbecsülni. Az összes szerves széntartalom és oldott szerves szén meghatározására szolgáló CEN 1484 útmutatót [Guidelines for the determination of TOC and dissolved organic carbon (DOC)] kell használni.
4. számú melléklet a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelethez124
5. számú melléklet a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelethez125
4. Azon termékek, amelyek esetében az OKI szakvéleményében megállapítja, hogy az alkalmazás közegészségügyi és ivóvízbiztonsági kockázata – speciális alkalmazási feltételek meghatározása nélkül – a fogyasztóra nézve elhanyagolható.
2. A termék előállításának technológiája, beleértve az esetleges utókezelést, vízkezelő vegyszerek esetén az adagolható mennyiség – normál, maximális dózis –, az adagolás módja és ennek ellenőrzése
6. számú melléklet a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelethez126
6. Kockázatértékelés módszertana
A kockázatértékelés elvégzése során az MSZ EN 15975-2 szabványban, vagy azzal egyenértékű nemzetközi vagy hazai ajánlásokban meghatározott általános kockázatértékelési elveket kell figyelembe venni. A módszertan alkalmasságát az OKI szakvéleményezési eljárás során értékeli.
3 Az 1. § (2) bekezdés b) pontja a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 1. § (2) bekezdés d) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 52. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
5 Az 1. § (2a) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
6 Az 1. § (3) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 51. pontja, a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 86. §-a, a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 2. § a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
8 A 2. § c) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 52. § (1) bekezdésével megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 1. és 2. pontja szerint módosított szöveg.
9 A 2. § d) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
10 A 2. § f) pont fb) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
11 A 2. § i) pontja a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 42. §-ával megállapított szöveg.
12 A 2. § k) pontja a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 49. § a) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 2. § m) pontját a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
14 A 2. § n) pontját a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
15 A 2. § o) pontját a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
16 A 2. § p) pontját a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
17 A 2/A. §-t a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 3. § (1) bekezdése a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § a) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 3. § (3) bekezdése a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
20 A 3. § (4) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
21 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 1. § 15. pont.
22 A 4. § (1) bekezdés c) pontja a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 4. § (1) bekezdés d) pontja a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 4. § (1a) bekezdését a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § b) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 4. § (2) bekezdése a 47/2005. (III. 11.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg; azon ivóvizek tekintetében, amelyekre nem vonatkoznak ezek a technikai előírások lásd e módosító rendelet 7. §-át.
26 A 4. § (3) bekezdése a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 86. §-a szerint módosított szöveg.
27 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 1. § 7. pont.
28 A 4. § (3a) bekezdését a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
29 A 4. § (4) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 4. § (5) bekezdése a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 86. §-a szerint módosított szöveg.
31 A 4. § (5) bekezdés a) pontja a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 84. § (7) bekezdésével megállapított, a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § c) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 4. § (6) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § c) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 4. § (7) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § d) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 4. § (8) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
35 A 4. § (9) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
36 A 4. § (10) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be.
37 A 4. § (11) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be.
38 A 4. § (12) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be.
39 A 4. § (13) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be.
40 A 4. § (14) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 43. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 40. §-a. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
41 A 4. § (15) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 43. §-a iktatta be.
42 Az 5. § (1) bekezdése a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
43 Az 5. § (1a) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 44. §-a iktatta be.
44 Az 5. § (1b) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 44. §-a iktatta be.
45 Az 5. § (1c) bekezdését a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése iktatta be.
46 Az 5. § (2) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 49. § c) pontja, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § e) pontja szerint módosított szöveg.
47 Az 5. § (3) bekezdése a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
48 Az 5. § (4) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
49 Az 5. § (5) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
50 Az 5. § (6) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
51 Az 5. § (7) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 49. § d) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 5. és 6. pontja, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § f) pontja szerint módosított szöveg.
52 Az 5. § (8) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § g) pontja szerint módosított szöveg.
53 Az 5. § (9) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
54 Az 5. § (10) bekezdését a 138/2007. (VI. 18.) Korm. rendelet 9. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 84. § (9) bekezdésével megállapított, a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § d) pontja és 14. § (2) bekezdés b) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
55 Az 5/A. §-t a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
56 Az 5/B. §-t megelőző alcímet a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 45. §-a iktatta be.
57 Az 5/B. §-t a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 45. §-a iktatta be.
58 Az 5/B. § (1) bekezdése a 79/2017. (IV. 7.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerint módosított szöveg.
59 Az 5/B. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 9. pontja, a 79/2017. (IV. 7.) Korm. rendelet 1. § b) pontja szerint módosított szöveg.
60 Az 5/C. §-t megelőző alcímet a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
61 Az 5/C. §-t a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
62 Az 5/C. § (1) bekezdése a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § h) pontja szerint módosított szöveg.
63 Az 5/C. § (2) bekezdése a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § i) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 6. § a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
65 A 6. § (1) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított, a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 6. § (2) bekezdése a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 84. § (10) bekezdésével megállapított, a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § e) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 6. § (2a) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 46. § (1) bekezdésével megállapított, a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 6. § (2b) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdése iktatta be.
69 A 6. § (3) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított, a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § c) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 6. § (4) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 6. § (4a) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 47. §-ával megállapított, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § j) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 6. § (5) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 225. § a) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 6. § (6) bekezdése a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 86. §-a, a 288/2012. (X. 11.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdése, a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § f) pontja, a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 6. § (7) bekezdése a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 86. §-a szerint módosított szöveg.
75 A 6. § (8) bekezdése a 288/2012. (X. 11.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 6. § (9) bekezdése a 288/2012. (X. 11.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
77 A 6. § (9a) bekezdését a 288/2012. (X. 11.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § g) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 6. § (12) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdésével megállapított, a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § d) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 7. §-t és a megelőző alcímet a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 12. §-a hatályon kívül helyezte.
81 A 8. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 11. pontja szerint módosított szöveg.
82 A 8. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 11. pontja szerint módosított szöveg.
83 A 8. § (6) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 11. pontja szerint módosított szöveg.
84 A 8/A. §-t a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
85 A 8/A. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 11. pontja szerint módosított szöveg.
86 A 8/A. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 11. pontja szerint módosított szöveg.
87 A 8/A. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 11. és 12. pontja szerint módosított szöveg.
88 A 8/A. § (6) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 11. pontja szerint módosított szöveg.
89 A 8/B. §-t a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
90 A 8/B. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
91 A 8/B. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 12. pontja szerint módosított szöveg.
92 A 8/B. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 12. pontja szerint módosított szöveg.
93 A 8/C. §-t a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
94 A 8/C. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 13. pontja szerint módosított szöveg.
95 A 9. § (1) bekezdése a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 86. §-a, a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 49. § e) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 9. § (2) bekezdése a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 48. § (1) bekezdésével megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 14–16. pontja szerint módosított szöveg.
97 A 9. § (2a) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 48. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 17. és 18. pontja szerint módosított szöveg.
98 A 9. § (3) bekezdése a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 9., 16. és 19. pontja, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § k) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 9. § (4) bekezdését újonnan a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
100 A 10. § (2)–(3) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 9. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
101 A 10. § (4)–(6) bekezdését a 22/2013. (II. 1.) Korm. rendelet 3. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
102 A 10. § (7) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
103 A 10. § (8) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 9. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
104 A 10. § (9) bekezdését a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 9. §-a hatályon kívül helyezte.
105 A 10. § (10) bekezdése a 47/2005. (III. 11.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 9. § (7) bekezdése, a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § h) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 9. és 16. pontja szerint módosított szöveg.
106 A 10. § (11) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1039. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § b) pontja.
107 A 10. § (12) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
108 A 10. § (13) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1039. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdése iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § b) pontja.
109 A 10. § (13a) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be, szövege a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § e) pontja, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 11. § k) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 10. § (13b) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § b) pontja.
111 A 10. § (13c) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
112 A hatálybalépés időpontja 2013. december 1.
113 A 10. § (13d) bekezdését a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
114 A hatálybalépés időpontja 2013. december 1.
115 A 10. § (13e) bekezdését a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése iktatta be.
116 A 10. § (13f) bekezdését a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése iktatta be.
117 A 10. § új (14) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (14) bekezdés számozását (16) bekezdésre változtatta. A 10. § (14) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 16. pontja szerint módosított szöveg.
118 A 10. § (15) bekezdését a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 13. § i) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 17. pontja, a 79/2017. (IV. 7.) Korm. rendelet 1. § c) pontja szerint módosított szöveg.
119 A 10. § eredeti (14) bekezdésének számozását a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdése (16) bekezdésre változtatta, szövege a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
120 A 10. § (16) bekezdés c) pontját a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdése iktatta be.
121 Az 1. számú melléklet a 269/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 31. §-ának (2) bekezdése, valamint a 47/2005. (III. 11.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése, a 65/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése és 9. § (4) bekezdése, a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 85. §-a, a 22/2013. (II. 1.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. § b) pontja, a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése és 14. § (2) bekezdés f) pontja, a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 225. § c) pontja, a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 50. § (1) bekezdése, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 52. § (4) bekezdés b) pontja, a 313/2015. (X. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdés 14., 16. és 20–21. pontja, a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 2. számú melléklet a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 10. § b) pontjával megállapított szöveg.
123 A 3. számú melléklet a 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
124 A 4. számú mellékletet a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
125 Az 5. számú melléklet a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 10. § c) pontjával megállapított szöveg.
126 A 6. számú mellékletet újonnan a 430/2013. (XI. 15.) Korm. rendelet 12. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 10. § d) pontjával megállapított szöveg.