text:
BALATONLELLE TELEPÜLÉSKÉPI ARCULATI KÉZIKÖNYV - PDF
BALATONLELLE TELEPÜLÉSKÉPI ARCULATI KÉZIKÖNYV
Download "BALATONLELLE TELEPÜLÉSKÉPI ARCULATI KÉZIKÖNYV"
1 1 BALATONLELLE TELEPÜLÉSKÉPI ARCULATI KÉZIKÖNYV
3 3 TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés 5 2. Balatonlelle bemutatása 7 3. Örökségünk Eltérő karakterű településrészek Balatonlellén13 Település központ Üdülő terület Kertvárosi lakóterületek Rákóczi út környéke Tájképi terület-kishegy Tájképi terület-rádpuszta 5. Építészeti útmutató 18 Településközpont Üdülő terület Kertvárosi lakóterületek Rákóczi út környéke Kishegy Rádpuszta Kerítések Kertek Erkélyek, tornácok Ajtók, ablakok Homlokzatképzésre Részletek 6. Mai példák Utcák, terek Hirdetések, reklámtáblák 42
5 1 5 BEVEZETÉS Hullámokat korbácsol a szél a Balaton vízre, Szelíden hintáznak a hajók, jó szelet remélve. Fodrozó habokban a napsugarak térdig járnak, Naplemente csókot hint, a holnapnak és mának. Önmagát nézi a Nap, a hatalmas tükörképen, Nincs szebb látványnál ennél, kerek-e vidéken. ( Rutai Éva Fényvarázs-Balatoni séta ) Tisztelt Balatonlellén élők és Balatonlellére költözni vágyók! Bizonyára nem lepődnek meg azon, hogy ezzel az idézettel köszöntöm Önöket, hiszen - ahogy városunk nevében és címerében is büszkén őrizzük és viseljük - településünk mind kialakulásában és fejlődésében, mind múltjában és jelenében (és természetesen jövőjében is) számtalan szálon kötődik a Balaton tóhoz, hazánk egyik legszebb természeti értékéhez. Önök most a Balatonlelléről készített Településképi Arculati Kézikönyvet tartják a kezükben, melyet széleskörű nyilvánosság biztosításával azért készíttettünk, hogy közérthető formában mutassuk be a település természeti és épített környezete által meghatározott településképi jellemzőit, a településen belül jól elkülönülő egyes településrészek arculati jellemzőit és értékeit, és ezek figyelembe vételével szöveges és képi megjelenítés formájában javaslatot tegyünk a településképhez illeszkedő építészeti elemek alkalmazására. A képekkel gazdagított kézikönyv elsősorban nem a szakemberek számára készült, hanem a lakosság tájékoztatását segítő, szemléletformáló kiadvány, mely mindenki számára érthető módon mutatja be egy közösség környezetalakítással kapcsolatos elvárásait, valamint iránymutató segítséget nyújt a jövő építéséhez és beruházásaihoz, Balatonlelle jövőbeni fejlődéséhez. Vegyék kezükbe és forgassák e kézikönyvet, ha meglévő otthonukat szépíteni, bővíteni, átalakítani szeretnék, esetleg új otthon építésébe kezdenének, vagy csak felelevenítenék településünk létrejöttének és fejlődésének épített környezetre gyakorolt hatásait, megismernék a jelen és a jövő javasolt településképét, arculatá Tisztelettel Kenéz István polgármester
7 2 A település bemutatása 7 BALATONLELLE BEMUTATÁSA Balatonlelle a Balaton egykori öblét képező, illetve ahhoz csatlakozó mocsárvidék, a Nagyberek és a Szemesi -berek között helyezkedik el. A mocsarakon a Balatonba tartó vízfolyások ( Forró ( Fonyó) patak, Tetves patak ) mentén É-D-i irányban húzódó löszhátak megfelelő teret biztosítottak az emberi megtelepedésre. Bár Lelle és környéke a feltárt leletek alapján már évezredekkel ezelőtt a bronzkorban és a korai vaskorban is lakhelyéül szolgált különböző népcsoportoknak, a római korban Aquincumba vezető Had-út is a mai település központjában haladt át, és egyes feltételezések szerint Lehel (Lél) vezérnek volt itt egyik udvarhelye (a hagyomány szerint ő volt a település névadója), a település mai arca a török hódoltság után a XVIII században kezdett formálódni. A népességszám jelentősen megnövekedett, egy századvégi felmérési térkép Lölly néven jelzi a települést és ábrázolása szerint már elnyerte a mai település szerkezetét, kialakult a főbb utcahálózata. A település fejlődéséhez hozzájárult, hogy 1848-ban mezővárosi rangot szerzett, így fokozatosan a környék gazdasági és kereskedelmi központjává vált. A fejlődés további lendítő ereje volt a közlekedés fejlődése, a kövezett utak kiépülése, a Déli Vasútvonal valamint a balatoni műút megépülése. Új település arculati formáló tényezőként megjelent a fürdőkultúra, melynek fellendülése jelentős változással volt a település életére és a településszerkezet alakulására. Az ben megalakult Fürdőegyesület jelentős szerepet játszott a strandok kialakítása, a vasúti megállóhelyek és kikötők létesítése, a parkok, közterületek kialakítása tekintetében. A vasútvonaltól északra beindult a parcellázás, és az új minőséget jelentő fürdőtelep, villanegyed kialakulása építészetileg is megváltoztatta a település képét.
8 8 A település bemutatása A település az évi Balatonboglárral történt egyesítésével Boglárlelle néven városi rangot kapott. A két település október 1-jével különvált, de mindkettő megtarthatta városi rangját. A XX. század végére kialakult a település mai formája, településszerkezete. A déli part súlypontjában elhelyezkedő város közkedvelt fürdőhely, mely könnyen megközelíthető bármelyik közlekedési - eszközzel. A várost átszeli a 7-es út, melybe a Kaposvár felől érkezők csatlakoznak be a központban elhelyezkedő körforgalomnál. A vasútállomás és távolsági buszmegálló a nyári központban található, és az M7-es autópálya is a település déli határánál halad el. A fürdőhely nyugalma érdekében az akkori városvezetés az autópálya lehajtó Rádpusztánál történő kialakítását szorgalmazta- ami némi hátrányt jelenthet a gazdasági övezet fejlesztésében-, de onnan is pár perc alatt elérhető a település központja.
9 A település bemutatása 9 A településszerkezet mai sajátossága, és így különleges értéke is, a fejlődése során kialakult kettősség. Egyrészt az alapjaiban szinte változatlan formában megőrzött, észak-dél irányú ( a Szövetség utca és Kossuth L. utca alkotta ) - un. kétutcás falu jellege, melyre a település terjeszkedése során újabb kereszt-és hosszirányú utcák kerültek felfűzésre. Jellemezően ezeken a területeken alakultak ki a lakóterületek, a város közösségi, kulturális színhelyei (Művelődési Ház, Könyvtár, Szabadtéri Színpad ), egészségügyi szolgáltató helyei ( Orvosi rendelő, Fogorvosi rendelő, Gyermekorvosi rendelő), oktatási és nevelési intézményei (Általános Iskola, Óvoda, Bölcsöde ), valamint a közigazgatási és egyházi épületei (Polgármesteri Hivatal, rendőrség, katolikus templom ). A lakóövezetek elsősorban oldalhatáros beépítéssel, kedvező dél, dél-nyugati tájolással épültek be, jellemzően földszintes vagy földszint+ tetőtér tömegformával, tégla falazattal és utcára merőleges gerincű cserépfedéses tetővel. A kettőség másik arca a lakóterülettől szinte függetlenül a vasút és a Balaton közötti keskeny sávon létrejött fürdő terület jellege. A fürdő terület mai képe igen változatos, megszaporodtak a telekfelosztással kialakított kisebb méretű, javarészt magánszálláshely kiadás céljára megépített üdülőépülettel beépítet ingatlanok, a néhány megmaradt nagyparcellás - a nagy vállalati és minisztériumi üdülők értékesítése során magán kézbe került - ingatlanokon pedig az utóbbi években jellemzően többszintes, jellemzően lapostetős, modern építészeti stílust képviselő, többegységes lakó-üdülő épületek épültek. A területen mára már csupán néhány megmaradt villa őrzi még a régmúlt emlékét. A kettősség nem csak a településszerkezetben, hanem a település mindennapi életében is jelen van, hiszen amíg ősztől tavaszig békés, nyugodt kisvárosias jelleget mutat, addig a nyári idegenforgalmi szezonban a több tízezer nyaraló-turista érkezése felpezsdíti a várost, megnyitnak az éttermek és a kiskereskedelmi üzletek, megszépülnek, kivirágoznak a közterületek, és színvonalas kulturális programok szórakoztatják a vendégeket. Balatonlelle a Balaton déli partjának idegenforgalmi szempontból második legjelentősebb városa, ezért a Napfény strand és élményfürdő a település egyik legnépszerűbb turisztikai attrakciója. A strandon a tó medréből kikotort homokból lidos partszakaszt alakítottak ki, mely tengerparti hangulatot idéz, az élményfürdőben pedig három medence valamint egy szaunaház is működik.
10 10 A település bemutatása A kor változó igényeinek és az évről-évre visszajáró jelentős számú nyaraló-turista igényeinek jobb szintű kiszolgálása, valamint a környező települések ellátása érdekében is fokozatosan jelentek meg a városban a kereskedelmi - szolgáltatást nyújtó intézmények, élelmiszer értékesítő áruházak, kisvállalkozói létesítmények, üzletek, szolgáltatások, benzinkutak, jellemzően a várost átszelő 7. sz-ú főközlekedési út mentén, kialakítva ott egy szolgáltató övezetet. Balatonlelléhez tartoznak még Irmapuszta és Rádpuszta településrészek, melyek a településtől délre, illetve keletre szigetszerűen helyezkednek el. Irmapuszta jellegzetessége a berekszabályozással létrejött tórendszer, gazdag állat-, és növényvilággal. Rádpusztán a XIX. században kiépített majorság elemei, a kúria, az istálló, a pince, a magtár épületei gazdálkodástörténeti emlékek. Itt található továbbá a XIII. század első felében épült román kori templom műemléki védelem alatt álló romja. Balatonlelle szőlőkultúrája igen gazdag, a településszerkezet meghatározó eleme a Kishegy és környéke, ahol kiváló minőségű szőlőkataszteri területeken egyéni és vállalkozói szinten is magas színvonalon folyik a szőlőtermesztés és feldolgozás. Fellendülőben van a borturizmus, mint szolgáltatói ágazat, több új, modern pincészet is épült a hegyen az elmúlt évtizedekben. Fentiek is alátámasztják, hogy Balatonlelle egy igen változatos, sok arcát mutató, fejlődő, élhető kisváros, gazdag természeti, és épített környezettel, értékes és megvédendő építészeti és táji örökségekkel. A település lakosságának száma a évi népszámlálás alapján 5217 fő. Szegregációval veszélyeztetett terület a Széchenyi u.-temesvári u.-fácán u.-zrínyi Miklós u. által határolt tömb.
11 3 Örökségünk 11 ÖRÖKSÉGÜNK E fejezetben szeretnénk megismertetni Önökkel a település egy-egy jellemző természeti és építészeti örökségét, elsősorban azokat, amelyek meghatározzák és befolyásolják a településképet. Nem célunk minden egyes műemléki vagy helyi védettség alatt álló épület felsorolása, hiszen ezek bemutatása, a védelem alá helyezésük oka és a védettségük fenntartására vonatkozó előírások a településkép védelméről szóló önkormányzati rendeletben megtalálhatóak. Országos műemléki védettség alatt álló építményeink: Szalay kúria ( Álgya-Papp Kúria) Az épület a Kossuth Lajos utcában, a várost átszelő két főút találkozásánál, jól látható, frekventált helyen található. Földszintes, klasszicista, eredeti rendeltetésében lakóépület. Szalay József földbirtokos építette 1838-ban. Később a Gál, majd az Álgya-Pap család birtokába került. Két, utca felőli homlokzatán oszlopos tornácokkal kialakított egyszintes épület. A toszkán oszlopok alacsony négyzetlábazaton ülnek. A homlokzat közepén előreugró háromszögű oromzatos előcsarnok található, félköríves üvegezett nyílásokkal. Az épület keleti timpanonján a Szalay család, míg a hátsó homlokzat timpanonján az Álgya-Pap család iker címere található. Az épület 2014-ben teljes felújításon esett át, új tetőfedést kapott, a homlokzata is megújult. A kastély parkjában meglévő szabadtéri színpad átépítésre került, ahol a nyári szezonban számtalan koncert, előadás zajlik. Az épület egy része az Afrika Múzeumnak ad helyet, ahol a közép-afrikai vadvilágot bemutató Sommsich-gyűjtemény látható. A parkban a helyi népművész, idősebb Kapoli Antal és az élete utolsó éveit Lellén töltő hírneves építész, Schulek Frigyes szobra áll. Jankovich kúria Volt Jankovich-kúria klasszicizáló stílusban 1713-ban épült és 2003-ban lett felújítva. Az épület jelenleg az általános iskola művészeti oktatásának ( zeneiskola ) ad helyet. Szentháromság templom ( Római katolikus templom) Az 1055-ben alapított Tihanyi apátság alapítólevélben találunk utalást a mai Lellére és a nagy hadiút mellett épített Szent Kelemen-bazilikára. Ez a Balatonkörnyék legkorábbi ismert temploma. A bazilikát a két út - Hadút és Sziget-szád, más forrásokban Nagyút - találkozásánál, az apátsági birtok nyugati határában építették. A lellei templom bazilika rangban volt, Szent Kelemen pápa tiszteletére lett felszentelve. A bazilikáról nincsenek pontos értesüléseink, nem tudjuk ki, mikor és milyen stílusban építette, annyit azonban biztosan tudunk, hogy a bazilika a mostani templom helyén állt, mivel a helyét az alapítólevél pontosan meghatározza. A bazilikát még 1426-ban is említik a források, később azonban nyoma veszik, minden valószínűség szerint a török hódoltság ( ) idején pusztult el, a faluval együtt..
12 12 Örökségünk A lelleiek a török kiűzése után, amennyire anyagi lehetőségük engedte templomépítésbe kezdtek, 1756-ban építettek helyére téglatemplomot, majd többször átépítették a századok során mindig fejlesztve, szépítve. Ám végül 1943-ban elbontották és az egykori bazilika helyén Árkay Bertalan tervei alapján elkezdődött a harmadik kőtemplom építése. A templom mai formájában jelentős méreteivel is ( 35 m hosszú, 17 m széles, belmagassága 9 m ) mozgalmas, jó tömegarányú épület. Az utcai homlokzat tagozott, íves, nagyméretű beton keretezésű. Az utólag hozzáépített, 1972-ben befejezett torony 28 m magas. Érdekessége, hogy ez a déli part egyetlen vörös kőből emelt temploma. Belső, három hajóra osztott terét értékes művészi alkotások - egyebek között festett üvegablakok - díszítik. (A képek az ország és a katolikus egyház történetének jeles eseményeit ábrázolják.) A templom főoltárképe Szent Kelemen pápára, a korábban e helyen állt templom védőszentjére emlékeztet, valamint Cirillre és Metódra, akik az említett pápa ereklyéinek szállítása során megálltak és időztek is Lellén, a Hadút mellett. A templom nyaranként nagy sikerű orgonahangversenyeknek ad helyet. Szt. Donát kápolna (Katolikus Kápolna) Balatonlellétől 3 km-re kiemelkedő, észak-déli irányba húzódó, magas felszíni vonulata a Külső-Somogyi-dombsághoz tartozó Gamási-hát. A település határában a legmagasabb pont a Kishegy teteje, amely néhány méter híján eléri a tengerszint felett 300 m-es magasságot. A Kishegyen áll a gyönyörű panorámát kínáló, szőlőkkel körülvett, a barokk stílus kis remeke, az ban Szent Donátnak a szőlősgazdák védőszentjének tiszteletére felszentelt kishegyi kápolna. Egész külseje, tornya, de belseje, régi faoltára és gyertyatartói is reprezentálják építési stílusát. Talán túlzás nélkül kijelenthető, hogy ez Somogy megye legszebb műemlék kápolnája,1815-ben Gróf Széchenyi Ferenc birtokába került a Kishegy, vele a kápolna is, a Széchenyi címer most is látható az oltáron. Ma már csak Szent Donát napján - a lellei borhét ideje alatt - tartanak itt misét, valamint egyre gyakrabban tartanak itt esküvőket ben ismét teljes körű felújítást végeztek el a kápolnán, melynek keretében többek között teljesen új fazsindely fedést kapott az épület.
13 Örökségünk 13 Rádpuszta templomrom Rádpusztán található a XIII. században késő-román stílusban, faragott homokkőből és téglából épült templom feltárt romja, és a körülötte elterülő temető. A templom négyzetalaprajzú nyílás nélküli Ny-i oromfallal rendelkezik, amelyet lépcsős támpillérek fognak közre, a boltozati elemek csatlakozása még ma is jól látható. A meglévő fal 8-10 méter magas. A templomot többször átépítették. Az elhagyott és elhanyagolt rom régészeti kutatására 1969-ben került sor, ezt követően részlegesen helyreállították és konzerválták. Az utóbbi években az önkormányzat - a műemlékvédelmi hatóság iránymutatásával - állag megóvási munkálatokat végeztetett el rajta. Helyi védettség alatt álló építményeink Védendő értékeink, épületeink elsősorban a néhai fürdőtelep területén, a mai üdülőterületi részen a XIX. század végén és a XX. század elején épült villák, melyek jellemzően követték a kor villa építési divatját, így a régmúlt időknek emléket állítva településtörténeti emlékként védendő helyi építészeti értékek. Helyi védettség alatt álló építmények találhatók még a város legrégebben kialakult területét lefedő településkép-védelmi területén (Szövetség utca, Kossuth Lajos utca ), ahol még néhány népies lakóház ma is áll. A helyi védettség alatt álló épületek felújítása során törekedni kell a jellemző építészeti értékek valamint az anyag-, és színhasználat, tömeg-, és formavilág megtartására.
14 14 Örökségünk Védendő természeti értékeink Bár Balatonlelle nem rendelkezik jogszabály által meghatározott és védett természetvédelmi területtel, vagy védett természeti területtel, több olyan természeti kinccsel is dicsekedhetünk, melyek jelentősen meghatározzák és befolyásolják településünk arculatát. Balatonlellétől 3 km-re található a csodálatos panorámával büszkélkedő Kishegy, a környék egyik legkiválóbb bortermelő vidéke. A panorámáért és a látványért a turisták nagy számban látogatnak el ide.
15 Örökségünk 15 Az 1920-ban kialakított Irmapusztai-halastavak Balatonlellétõl néhány km-re dél-keleti irányban helyezkednek el. A körtöltéses halastórendszert délrõl a Tetves-patak táplálja. A Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zrt. nyolc tavon, összesen 270 hektárnyi területen folytat halgazdálkodást. A halastavak területe másfél évszázaddal korábban, amikor még a Balaton vízszintje jóval magasabb volt, nagy tavunk szerves részét képezhette. A vízszintszabályozás, a déli vasútvonal és a Balaton part kiépítése során a közvetlen kapcsolat megszűnt. A tórendszer kedvező élőhelyi környezetet nyújt a vízi madaraknak, mind az itt élőknek, mind az átvonulóknak. Különösen értékes madárfaj a szürke gém, a nemes kócsag és az átvonuló kárókatona. Imapuszta lakott részén két védett páfrányfenyő ( Ginko biloba) fa is található. A település K-i része mögötti nagy kiterjedésű külterület Natura 2000 védettség alatt áll. A Natura 2000 hálózat egy olyan összefüggő európai ökológiai rendszer, amely a közösségi jelentőségű természetes élőhelytípusok, vadon élő állat-, és növényfajok védelmén keresztül biztosítja a biológiai sokféleség megóvását és hozzájárul kedvező természetvédelmi helyzetünk fenntartásához, illetve helyreállításához.
16 16 Eltérő karakterű településrészek 4 ELTÉRŐ KARAKTERŰ TELEPÜLÉSRÉSZEK A várost településképi szempontból eltérő karakterű területekre lehet osztani. Ezek a település fejlődése során eltérően alakuló városrészek, melyeket meghatároz a településen belüli helyzetük, a bennük kialakult funkciók, a tájhoz való kapcsolatuk, a lakók kultúrája stb. Az egyes részek jellegzetességeit érdemes megvizsgálni, értékelni és a településkép szempontjából értékes elemeket továbbra is megtartani, mert így alakulhat ki egy egységes, de részleteiben gazdag településkép.
17 Eltérő karakterű településrészek 17 Településközpont A város településközpontja a vasútállomástól délre eső terület a ma iskolaként működő Jankovics kúriáig. Ez valójában a nyári szezonon kívüli központ, mivel a nyaraló jellegnek köszönhetően nyáron a parti területeké a főszerep. A 70-es főút és aa 67-es út csomópontában lévő körforgalom szervezi a központ északi felét. Itt a zajosabb útmenti környezethez igazodva elsősorban üzletek, kereskedelmi épületek találhatók. A posta szép neobarokkos homlokzata több későbbi épület tervezőjét is inspirálta. A térhez csatlakozik a parkban álló klasszicista kúria - művelődési ház-és a nemrég felújított modern szabadtéri színpad. A központban elhelyezkedő park oldja a körforgalom nagy területet elfoglaló autós forgalmát és indítja a Kossuth Lajos utcát, mint a település fő utcáját. Itt jellemzően oldalhatáros beépítésű, fésűs elrnedezésűek a még megmaradt régi házak, melyek jellegzetességeit több helyi védett épület is igyekszik megőrizni. Az utcában egyre több kereskedelmi funkció nyílik, ami magával hozta a magasabb épületek kialakulását is. Itt az építészeti kép elég vegyes, amit ront még a megoldatlan parkolás a járdákon és a teljes utcaszélességben megjelenő aszfaltfelület látványa. Az utcaképen sokat javíthatna egy rendezett parkolósáv, fasorral beültetett zöldsáv kialakítása. Szép a látvány a katolikus templom, városháza és iskola környezetében, ahol a kiszélesedő utcát gondozott zöldfelületek, parkok és rendezett épületek szegélyezik. A településközponthoz tartozó párhuzamos utcákban is az oldalhatáros beépítés a jellemző, de vegyes oromfalas és L-alakban beforduló tömegekkel.
18 18 Eltérő karakterű településrészek
19 Eltérő karakterű településrészek 19 ÜDÜLŐ TERÜLETEK A települést kettészelő vasút, 70-es főút és a Balaton közötti elnyúló terület elsősorban a nyári üdülést szolgálja. Az 1900-as években meginduló üdülő életnek még látható néhány szép villaépülete nagy, ősfás telkeken elhelyezkedve. Az 1960-as évektől egyre több állami üdülő épült, a környezetéből kiugró magassággal, lapos tetővel, hosszú erkélyekkel. Lellén ugrásszerűen megnőtt a nyaraló vendégek száma, ami létrehozta a vasútállomás és hajóállomás közti nyári központot üzlet utcákkal, vendéglátó helyekkel, discókkal. A vendégek esti szórakozása ma is itt történik, a rendezvényparkban folyamatos a program kínálat. Az állami tulajdonú nagy telkek a rendszerváltástól kezdődően eladósorba kerültek és sorra alakulnak ki a kisebb parcellázású üdülő utcák vagy a nagyobb lakóparkok. A folyamat jelenleg egyre erősebb, ami a településnek növekvő turisztikai forgalmat, bevételt ezzel együtt megoldandó feladatokat (parkolás, strandok terhelése) is jelent. A vasúttal párhuzamos szélesebb utcákról (Honvéd, Köztársaság) nyílnak a tóra lefutó keskeny utcácskák, melyekben jellemzően 1-2 szintes, magas tetős kisebb családi nyaralók állnak. A nagyobb telkeken pedig 3-5 szintes, többnyire lapos tetős társasházak épülnek felszínen elhelyezett parkolókkal. A település nyugati felén hosszan elnyúló szabadstrand kíséri a partot, melyet a központban a nyüzsgő kikötő zár le. A keleti részeken közvetlen vízparti telek határolják a Balatont, melyek beépítése nagyban meghatározzák a part látványát.
20 20 Eltérő karakterű településrészek
21 Eltérő karakterű településrészek 21 RÁKÓCZI ÚT KÖRNYÉKE Az M7-es autópálya megépülése előtt a településen átvezető 70-es főút (Rákóczi u). hatalmas átmenő gépjármű forgalmat bonyolított le, melynek következtében az utca mentén a régi lakóházak mellett megjelentek a kereskedelmi, szolgáltatási funkciók is. Balatonboglár irányában a nagy üres területeken sorra épülnek a bevásárló központok, benzinkutak, autómosók, nyári vidámpark, vendéglátó helyek, cukrászdák. A vásárlók elsősorban gépkocsival érkeznek, ami az út mentén sok esetben parkolási gondokat okoz. A lakóházak többnyire az utóbbi 50 évben épültek, jellemző a 70-es évek sátortetős, kétablakos kockaházai, ami egyszerűsége mellett egységes utcaképet is jelentett. A kereskedelem megjelenésével a csarnok jellegű nagyobb üzletek is meghatározzák a látványt, melyek fásított parkolókkal kapcsolódnak az utcához. Az összképet gazdagítja a sokféle reklámtábla, melyek egy utcakép meghatározó elemei. Az út melletti vörös levelű vérszilva fasor virágzáskor különösen szép látványt nyújt.
22 22 Eltérő karakterű településrészek KERTVÁROSI LAKÓTERÜLETEK A településközpontot lakóterületek veszik körül 1-2 szintes épületekkel. A telkek viszonylag keskenyek (12-18m), ezért a beépítés mindenhol oldalhatáros aszokásos 5m-es előkertekkel. Az épületek az adott korra jellemző építészeti formákkal, anyagokkal épültek, összességében rendezett utcaképet eredményezve. Az utcahálózat főleg a Rákóczi utcáról nyíló észak-déli irányú és ezeket osztják kereszt utcák. A régebbi utcák (pl. Arany J.) keskenyek és az előkertek is minimálisak, ezért a gyér utcafásítás miatt kevésbé kertvárosi jellegűek. Itt több oromfalas keskeny lakóház is megtalálható még. Szép ligetes utcaképet mutatnak a szélesebb utcákon (pl. Kölcsey) a telkek előtti lombos fákkal beültetet széles zöld sáv, ami jótékonyan egységesíti a különböző megjelenésű kerítések, házak megjelenését. A központból délre vezető fő utca (Május 1) több szakaszán valóban falusias jelleget mutató régi oromfalas parasztházak láthatók minimális előkertekkel, hosszan hátranyúló portákkal. Az utca nyugati felén húzódó gömbmeggy fasor a sötétzöld leveleivel, szabályos gömb koronájával jó példa lehet további utcák fásítására is. A perem részeken a település növekedésének megfelelően újabb építésű lakóházak láthatók (Vágóhíd u., Mátyás k. u.). A nyaraltatás igénye miatt megjelentek a magasabb, tetőtér beépítéses lakóházak is. A 70-es években a széles épületekre szerkesztett meredek nyeregtetők a magyar hagyományos épületekhez képest aránytalanul nagy oromfalakat eredményeztek, de mára ezek is megszokott elemei egy formálódó településképnek. A szemnek vonzóak, de mégis tájidegenek a túlzásokba eső, mediterrán építészeti elemeket használó épületek is.
23 Eltérő karakterű településrészek 23 TÁJKÉPI TERÜLET-KISHEGY A településtől kissé leszakadva különleges fekvésű és adottságú, természeti környezetbe ágyazott településrészek találhatók. A várostól délre fekvő Kishegyre szép fekvésű szőlők között kanyarog fel a szűkös dűlőút, de fentről páratlan kilátás nyílik a Balatonra és tájra. A XIX. sz. végi műemléki kápolna környezetében elszórva kisebb pincészetek, vendéglátó helyek találhatók a szőlők között megbújva. Több neves helyi borász is komoly birtokközpontot épített, szépen kialakított épületekkel, parkosított környezettel. Felfedezhetünk néhány mintaszerűen felújított régi parszatházat is, amik példát adhatnak a terület településképi megőrzésében is. A jelenlegi szigorú szabályozásnak is köszönhetően a sok jó példa mellett kevés környezetéből kirívó épület és úgy tűnik a tulajdonosok is megértették a hely szellemét.
24 24 Eltérő karakterű településrészek TÁJKÉPI TERÜLET-RÁDPUSZTA A várostól kissé leszakadva található Rádpuszta is különleges hangulatú hely a somogyi dombok lábánál, melynek gyökerei a romjaiban is impozáns Árpád kori templomtól erednek. Az egyutcás falusisas településrészen túl felfedezhetők az egykori majorság épületei hosszú magtáraival, pincéivel. A településnek fellendülést, turisztikai forgalmat az egyre nagyobb területen működő lovas központ nyújt nagyvonalú fejlesztéseivel, szolgáltatásaival, látványos lovas pályáival. Környezetét meghatározó a déli domboldalba épített borászat markáns épülete is kulturált környezetével, mely már a szomszéd település területén található.
25 5 Eltérő karakterű településrészek 25 ÉPÍTÉSZETI ÚTMUTATÓ Az eltérő karakterű település részek arculatának megőrzése érdekében érdemes odafigyelni a környezethez igazodó telepítés, arányok, tetőformák, anyaghasználat, színek betartására. Mielőtt házunk tervezésébe, átalakításába fogunk nézzünk szét az utcánkban, környezetünkben, hogy mik azok a jellegzetességek, jó példák, melyek az egységes utcakép érdekében megőrzendők. Nagyon fontos az előkert, kerítés, autóbehajtó színvonalas kialakítása is. Ebben a fejezetben magyarázó ábrák segítségével bemutatjuk az egyes övezetekre vonatkozó, településkép szempontjából fontos ajánlásokat, szabályokat.
26 26 Építészeti útmutató TELEPÜLÉS KÖZPONT TELEP ÍTÉS Itt általános az oldalhatáros beépítés és a minimális előkert. Az épületeket az oldalhatárral párhuzamosan kell elhelyezni, ami az utcához képest fogas elrendezést is eredményezhet. Az előkerteket a környezethez igazodva kell kialakítani, hogy ne legyenek túl nagy eltérések az építési vonalban. TETŐHAJLÁSSZÖG A településrész történelmi jellege miatt a jellemző tetőhajlás fok, melynél lényegesen alacsonyabbat vagy meredekebbet sem javasolt kialakítani. A tetőfedés anyagánál kerülendők az élénk, természetellenes színek (pl. kék), valamint a mintás bitumenes lemez anyagok, melyet főleg palafedések felújításakor alkalmaznak.. Magasság Az épületek maximális magasságát meghatározza a helyi építési szabályzat, de az egységes utcakép kialakítása érdekében törekedni kell a szomszédos épületek magasságához is igazodni. Tervezésnél fontos, hogy utcaképben is gondolkodjunk. Kerülendők a mediterreán épületekre jellemző lépcsőzees tömegek.
27 Építészeti útmutató 27 ÜDÜLŐ TERÜLET TELEP ÍTÉS Az üdülő területeken a szabadonálló beépítés a jellemző, ami kedvez a villa jellegű épületek kilakításához. Az előkertek általánosan 5m-esek, de a levegősebb utcakép érdekében a Honvéd és Köztásraság utcában 10m előkert tartandó. TETŐHAJLÁSSZÖG A parti területeken a régi villák fokos magastetővel készültek. A as évektől megjelenő többszintes nagy üdülők lapos tetős tömegűek valamint jellemző volt a kisebb nyaralókra az alacsony hajlású félnyereg tető és a V alakú pillangótető is. A tetőhajlásokat az utcaképhez igazodva kell kialakítani. A tetőfedés anyagánál kerülendők az élénk, természetellenes színek (pl. kék), a csillogó felületű cseréputánzatú lemezek, valamint a cserépmintás bitumenes lemez anyagok, melyet főleg palafedések felújításakor alkalmaznak. MAGASSÁG Az épületek maximális magasságát meghatározza a helyi építési szabályzat, de az egységes utcakép kialakítása érdekében törekedni kell a szomszédos épületek magasságához is igazodni. Tervezésnél fontos, hogy utcaképben is gondolkodjunk. Kerülendők a többszintes, felfelé keskenyedő lépcsőzetes tömegek.
28 28 Építészeti útmutató KERTVÁROSI LAKÓTERÜLET TELEP ÍTÉS Itt általános az oldalhatáros beépítés és az 5m-es előkert. Az épületeket az oldalhatárral párhuzamosan kell elhelyezni, ami az utcához képest fogas elrendezést is eredményezhet. Az előkerteket a környezethez igazodva kell kialakítani, hogy ne legyenek túl nagy eltérések az építési vonalban. TETŐHAJLÁSSZÖG A régebbi házaknál jellemző a fokos magastető. Az utóbbi időben az alacsonyabb hajlásszögű tetők kerültek előtérbe, bontottabb épülettömegekkel. A tetőforma kialakításánál figyelembe kell venni az utcában, környezetben jellemző hajlásszögeket. A tetőfedés anyagánál kerülendők az élénk, természetellenes színek (pl. kék), a csillogó felületű cserép utánzatú lemezek, valamint a cserépmintás bitumenes lemez anyagok, melyet főleg palafedések felújításakor alkalmaznak. MAGASSÁG Az épületek maximális magasságát meghatározza a helyi építési szabályzat, de az egységes utcakép kialakítása érdekében törekedni kell a szomszédos épületek magasságához is igazodni. Tervezésnél fontos, hogy utcaképben is gondolkodjunk.
29 Építészeti útmutató 29 KISHEGY TEREPRE ILLESZTÉS Kishegyen az épületeket tájba illesztése kiemelten fontos szempont. Általában erős lejtésű telkeken kell elhelyezni az épületeket, ahol fontos, hogy minél inkább megtartsuk a terep eredeti lejtését és az épülettel igazodjunk a környezethez úgy, hogy ne alakuljanak ki magas töltések vagy bevágások. Ez kifejezetten kedvez pinceszint kialakításhoz lejtő felöli bejárattal. TÖMEGALAKÍTÁS, TETŐHAJLÁSSZÖG A hagyományos szőlőhegyi épületekre, pincékre fokos, oromfalas, lejtőre merőleges gerincű tetőkilakítás a jellemző.az épületek 5-6 m szélesek, ami arányos oromfalakat eredményez. Az új épületeket is ehhez igazodóan kell kialakítani. A tetők hajlásszögének fok között kell lennie. Lapos tető csak terepbe illesztve földszintes tömeggel és támfal jelleggel alakítható ki. A tetőfedés anyagánál nem alkalmazhatók az élénk, természetellenes színek (pl. kék), a cserép utánzatú lemezek, valamint a bitumenes alapanyagú fedések. ANYAGHASZNÁLAT A homlokzatok kialakításánál a hagyományos megjelenésű anyagokat kell használni, mint a vakolat, fa felületek, terméskő vagy tégla burkolatok, fa nyílászárók. A terméskő burkolatoknál kerülni kell a díszítő jellegű ragasztott lapokat, különösen a hullámzó vonalú lábazatokat, ablak kereteket. A homlokzatok látható felületén gépészeti berendezés nem jelenhet meg. KERÍTÉS A telkekhez csak jelképes, alacsony léckerítés, sövény készülhet a kapu, bejárat kiemelésével.
30 30 Építészeti útmutató RÁDPUSZTA TELEPÍTÉS Itt általános az oldalhatáros beépítés és az 5mes előkert. Az épületeket az oldalhatárral párhuzamosan kell elhelyezni, ami az utcához képest fogas elrendezést is eredményezhet. Az előkerteket a környezethez igazodva kell kialakítani, hogy ne legyenek túl nagy eltérések az építési vonalban. Megtalálhatók a majorságokra jellemző csoportos telepítések is, ahol a gazdasági udvar köré szerveződnek az épületek egyszerű, nyeregtetős tömegekkel. TETŐHAJLÁSSZÖG, TETŐFORMA A falusias megjelenésre jellemző a fokos magastető. Az utóbbi időben az alacsonyabb hajlásszögű tetők kerültek előtérbe, bontottabb épülettömegekkel. A tetőforma kialakításánál figyelembe kell venni az utcában, környezetben jellemző hajlásszögeket. Kerülendő a lapostető és a 45 foknál magasabb hajlás is. A tetőforma egyszerű legyen, a nagyon tagolt és a mediterrán jellegű formák idegenek a környezettől. A tetőfedés anyagánál kerülendők az élénk, természetellenes színek (pl. kék), a csillogó felületű cserép utánzatú lemezek, valamint a cserépmintás bitumenes lemez anyagok, melyet főleg palafedések felújításakor alkalmaznak. ANYAGHASZNÁLAT, SZÍNEK A homlokzatok kilalkításánál a hagyományos megjelenésű anyagokat kell használni, mint a vakolat, fa felületek, terméskő vagy tégla burkolatok. A homlokzati terméskő burkolatoknál kerülni kell a műrom jellegű hullámzó vonalú lábazatokat, ablakkereteket. A homlokzatok látható felületén gépészeti berendezés nem jelenhet meg. A homlokzatok nagy felületén kerülendő a túl élénk, környezetéből kirívó színek használata (pl.narancs, kék), inkább törekedjünk a pasztell színek alkalmazására.
31 Építészeti útmutató 31
32 32 Építészeti útmutató KERÍTÉSEK A kerítéseknél törekedjünk az épület vagy kert anyaghasználatával egységet mutató kialakításra és magasságban igazodjunk a szomszédokhoz. Ha szép régi kerítésünk van, igyekezzünk azt felújítva megmenteni. Kerüljük az 1,8 m-nél magasabb kialakítást és a hosszú, magas falakat. Az utcai oldalon magas örökzöldek is túlzottan zárják a látványt. A Balatonnál használt vörös homokkő alkalmazása szép egységet képez a régi kerítésekkel. Az előkertben elhelyezett elektromos mérőszekrények, kukák takarására is kell gondolni a kerítés kialakításánál. Az üdülő övezetekben az utcafronton csak 50%-ban áttört kerítés alkalmazható, hogy ne alakuljanak ki zavaró látványú tömör falak.
33 Építészeti útmutató 33
34 34 Építészeti útmutató KERTEK A jó kert része az épületnek és egységet képez vele. Már az épület tervezésénél foglalkoznunk kell a telek adottságaival, tájolásával, terepviszonyaival és ezzel bekapcsoljuk a kert tervezését is. Egy bejárat vagy terasz kialakításánál már pontosan tudnunk kell a terep csatlakozását és törekedjünk arra, hogy a kert minél szervesebben csatlakozzon a belső funkciókhoz. Lejtős terepen nem feltétlen az udvar kiegyenlítésével kell kezdenünk a munkát, hanem lehet az épületet is -akár belső szineltolásokkala terephez igazítani. Kertünkben meglévő értékes fákat, növényzetet óvjuk meg! Egy idős fa pótlásához kell legalább év, ezért nem szabad egyből a fejszéhez nyúlni. A növények kiválasztásánál igyekezzünk a klímánknak megfelelő egyedeket választani és gondoljuk át mekkora helyet foglalnak majd el év múlva. A kedvelt tujasorok tájidegenek és nagyon magas, zárt falat tudnak képezni, ami hamar zavaró lehet. A melegedő nyarak miatt fontos az árnyékot adó lombosfák ültetése is, mégha ősszel gondot is okoznak a lombhullásukkal.
35 Építészeti útmutató 35
36 36 Építészeti útmutató
37 Építészeti útmutató 37 ERKÉLYEK, TORNÁCOK, ELŐTETŐK A hagyományos népi építészetben fontos funkcionális és esztétikai szerepe volt az épület mellett végifutó tornácoknak, melyek látványban is meghatározták a faluképet. A keskeny, hosszú házak több helyisége is a tornácról nyílt, ami közlekedőként és egyben fedett tárolóként is funkcionált, egyfajta átmeneti teret képezve a belső tér és udvar között. A tornác mindig déli tájolású, így kinyúló ereszével hatásosan árnyékolta az épületet. A tornácok anyaga, formája, díszítése egy-egy falura is jellemző volt és a kis különbségek egyediséget adtak az épületnek. A tornácoszlopok ritmusa, árnyéka plasztikusabbá tette az egyszerű épülettömget. Az életforma változásával az emberek elhagyták a tornácot a házaikról, de rájöttek, hogy mégiscsak hiányzik valami fedettnyitott tér, ezért utólag kezdtek féltetőket toldani az épülethez a kornak megfelelő stílusban és anyagokkal, melyek közül a szemnek legbántóbb az acélvázas műanyag hullámpala előtető. A tervezésnél gondolni kell erre a funkcióra, akár fedett teraszként is. Jó, ha szerkezete, fedése, anyaghasználata egységet képez az épülettel. Az utcaképet nagyon befolyásolják az előtetők, s mivel sokszor utólagos toldással készül, kevésbé átgondolt és sikeres a kialakításuk.. Az erkélyek inkább városias beépítés jellemzői, de az üdülő övezetben kiemelten fontos funkció és az épületek meghatáró elemei. Egy kertes családi háznál az emeleti erkély inkább díszítő elem, egy társasháznál az egyetlen közvetlen udvarkapcsolatot jelenti a lakóknak. Nagyon zavaró látvány, ha az egységesen kilakított erkélyeket helyenként egyedien átalakítják, az áttört korlátot zárttá teszik, az erkély fölé az épülettől idegen előtetőt szerkesztenek. Az erkély kialakításának, korlátjának, fedésének összhangban kell lenni az épülettel és környezetével.
38 38 Építészeti útmutató AJTÓK, ABLAKOK A nyílászárók anyaga, formája, színe meghatározó eleme az épületek homlokzatának, így az utcaképnek is. A település központ területén lévő régebbi lakóházakon kisebb méretű, álló arányú, osztott üveges, díszes profilozású ablakok láthatók. A paraszti életforma nem kívánt nagy üvegfelületeket a házakra, ami csökkentette a nyári felmelegedését is az épületeknek. A vízparti területeken épülő nyaralókon viszont jóval nagyobb üvegfelületek jelentek meg a funkciójukból adódóan, sőt a faszerkezetes, üveges verandák a legbarátságosabb részei voltak a z épületeknek. Ma szeretjük a világos belső tereket, ezért a nappali, étkező helyiségekre bátran tegyünk nagy üvegfelületeket, melyek összekapcsolják a belsőt a terasszal vagy udvarral. A hagyományosabb jellegű épületek utcai homlokzatán inkább a keskenyebb, álló jellegű nyílások a kedvezőbbek, de a lakótereken alkalmazott nagyobb üvegfelületek tagolásával, osztásával is lehet illeszkedni a tradícionálisabb környezethez. Ányékolásnak nagyon szépek és jól használhatók a zsalugáterek, melyeket a redőnyök kissé háttérbe szorítottak, de fedezzük fel őket újra. A vízparti modern nyaralókhoz a nagy, osztás nélküli üvegek illenek, ahol az árnyékolás is a nagyobb méret miatt redőnyökkel, zsaluziákkal oldható meg. Fontos a nyílászárók színének kiválasztása, a kis felület miatt az erőteljesebb színek is érdekesek lehetnek egy semlegesebb színű falfelület mellett.
39 Építészeti útmutató 39
40 40 Építészeti útmutató HOMLOKZATKÉPZÉS Egy jó belső elrendezésű épület homlokzatai még nem feltételnül szépek, ezért tervezésnél mindkettőre nagy hangsúlyt kell fektetni. A színválasztás, homlokzati burkolatok kialakítása a végeredményt nagyon meghatározza és sokat javíthatnak vagy akár ronthatnak az épület megjelenésén. Az 1900-as évek elején épült balatoni villák arányos tömegekkel, gondosan elkészített vakolat tagozatokkal, terméskő burkolatokkal készültek. A mai agyonhőszigetelt homlokzatok nem kedveznek a hagyományos homlokzatképzési technikáknak, ezért inkább a sík vakolt felületeket különböző színekkel próbálják tagolni, és a vékony burkolatok is inkább ragasztott rögzítéssel készülnek. Ezt ellensúlyozandó megjelennek az ablakok körül készen kapható tagozatok, melyek sokszor szervetlenül illeszkednek a homlokzat egészébe. Ilyenkor célszerű a kevésbé díszes profilokat választani és az egész homlokzatot (nyílászárókat, tetőfedést, színeket) ebben a stílusban megtervezni. Tetszetősek a különböző terméskő, téglaburkolatok is, melyek karakteres megjelenést adhatnak az épületnek. A rusztikusabb jellegű burkolatoknál a ragasztott technika sokszor nem azt a hatást nyújta, amit várunk, ezért jobb, ha vastagabb burkolóelemeket használunk. A lábazatokon, ablakok körüli hullámos vonalvezetésű -műrom jellegű-burkolásokat mindenképp kerüljük, teljesen idegen a hagyományos építészetben is. A modern megjelenésű épülethez általában a szabályos geometriájú burkolatok illenek és nagyon látványos a szerelt jellegű nagytáblás színes vagy fautánzatú homlokzatburkolat is. Különböző színű vakolt felületeknél szerencsés, ha a síkok között van néhány cm síkváltás, ami plasztikusabbá teszi a homlokzatot. A homlokzati színek kiválasztásánál kerüljük a nagy felületen megjelenő harsány, környezetéből kirívó színeket, melyek kifakulásra is hajlamosak és uralják az utcaképet.
41 Építészeti útmutató 41 A nyári felmelegedés erősödésével gondolnunk kell az épületek árnyékolására is, melyre alkalmasak a különböző kúszónövények, elsősorban a vadszőlő, ami az évszakoknak megfelelő színváltozásával gazdagítja a látványt. A tetőfedés anyagát, színét az épület egészével és a környezetével harmonizálva kell kialakítani. A hagyományos lakókörnyezetben törekedjünk a megszokott színű cserépfedések közül választani és kerüljük a kirívó (pl. kék) színeket, a fényesen csillogó cseréputánzatú lemezeket. A főleg palatetők felújításához használt bitumenes lemezeket pedig kerüljük, mert olcsóságuk mellett nem tartósak, kifakulnak és nagyon kedvezőtlen megjelenésűek.
42 42 Építészeti útmutató RÉSZLETEK Egy épületet akkor látunk szépnek, harmonikusnak, ha minden részletén érezzük, hogy végiggondolt és az épülettel összhangban kialakított. Ehhez sok energia, idő kell, de megéri igényesnek lennünk. Fontos, hogy az épület karakteréhez, stílusához igazódóan alakítsuk ki ezeket az elemeket. Téglaburkolatokkal sok szép részletet lehet kialakítani, ami akár ablakpárkány vagy homlokzati díszítés is lehet. A kémények szintén alakíthatók a ház jellegéhez. A fagyálló téglaburkolat tartós és egyedi megjelenésű, amire több példát találhatunk a régi épületeken. Kerámia elemekből egyedi névtábla, házszám készíthető. A postaláda besüllyesztése a kerítésbe, a kuka helyének kialakítása, a kerti mérőszekrények elrejtése mind megoldandó részlet.
43 Építészeti útmutató 43
44 44 Mai példák 6 MAI PÉLDÁK Ha építkezésbe vágunk lényeges, hogy először keressünk egy számunkra szimpatikus tervezőt, nézzük meg a referenciáit, beszélgessünk vele az igényeinkről, de a tervezés során bízzunk benne, hiszen szakmájánál fogva nagyobb rálátása lehet az épület belső és külső egységére, környezetbe illesztésére Ebben a fejezetben bemutatunk néhány, közelmúltban megépült lellei jó példát, melyek stílusban eltérőek, de közös bennük, hogy minőségi épületek tervezésben és kivitelezésben egyaránt. Minden kornak meg vannak a saját jellegzetes stílusjegyei, anyaghasználata, építéstechnológiái. Nem szabad azt várni, hogy ma is a 100 évvel ezelőtti balatoni villákhoz hasonló megjelenésű épületek épüljenek, de a hely szellemét a mai épületeknek is meg kell érezniük és a helyi hagyományokra épülve kell újat alkotniuk. Másképp kell építenünk a történelmi jellegű település központban, másképp a vízpart közeli villanegyedben és másképp Kishegyen a tájképi környezetben. Alázatosnak kell maradnunk a környezetünkkel szemben és akkor tudunk egységes és színvonalas településképet létrehozni.
45 Mai példák 45
46 46 Mai példák
47 Mai példák 47
48 48 Utcák, terek 7 UTCÁK, TEREK Ha autóval áthajtunk egy településen már az első benyomásunkkal érezzük, hogy rendezett-e a látvány vagy sem. A településképnek nemcsak az épületek, kerítések, hanem a köztes területek, utcák, parkok is elsődlegesen meghatározó részei. A közterületek kialakítása elsősorban az önkormányzat feladata, de ezek megóvása, tisztán tartása és hosszú távú fenntarthatósága már az ott lakók felelőssége. Amikor pl. behajtót építünk a telkünkre, már mi alakítjuk a közteret. Az árkokon átívelő, eltérő megjelenésű behajtók sokasága erősen meghatározhatja az utcaképet is. Ha fát ültetünk a házunk elé vagy gondozzuk az árok szélét azzal is sokat teszünk településünkért. A megfelelő fajtájú fasorok ültetése az utcákon nagyon sokat javít az utcaképen, egységesíti a házak, kerítések sokféleségét, árnyékot nyújt és ritmust ad az utcának. A telkeken is gondoljunk a fásításra, ami épületünk belső hőmérsékletét nyáron több fokkal is csökkentheti. Jól fontoljuk meg egy meglévő fa kivágását, mert egy új fának kell akár 20 év, hogy megfelelően árnyékoljon. A növények kiválasztásánál részesítsük előnyben a lombhullatókat, melyek ősszel, télen már beengedik a napsütést a házunkba. Az utcákon a légkábelek miatt általában kisebb lomkoronájú fasorok ültethetők, kertvárosi övezetben szépek és hasznosak a kisebb méretű gyümölcsfák is. Az üdülő övezetben jellemzőek a platánfák és a fekete fenyő. Ezek nagy része már éves, nagy érték egy kertben, akár egy új épületet is érdemes hozzá tervezni. A platán nagyon jól bírja a metszést, bátran visszavághatjuk és cserébe friss új hajtásokat kapunk.
49 Utcák, terek 49
50 50 Hirdetések, reklámtáblák 8 HIRDETÉSEK, REKLÁMTÁBLÁK A város kereskedelmi, szolgáltatási övezeteiben egyre nagyobb mennyiségben jelennek meg a reklámtáblák, melyek sokszor a településképben már zavaró látványt nyújtanak. Ez főleg a településközpontot, a Rákóczi u. környékét és az üdülőnegyedben a nyári rendezvényterület környékét érinti. A hirdető részére a legfontosabb, hogy minél harsányabb, szembeötlőbb legyen, ami nehezen egyeztethető össze a rendezett látvánnyal. A kulturált, esztétikus reklámtábla, cégfelirat bizalmat kelt a vásárlóban is, hogy minőségi terméket, szolgáltatást kap. Ha egy homlokzaton tolonganak a különféle méretű, színű, anyagú feliratok, akkor átláthatatlanná, zavarossá válik és ellenkező hatást válthat ki. Fontos az is, hogy autós vagy gyalogos számára készül a reklám, mert ahhoz kell igazítani a betűméreteket, információ mennyiséget. A település központ területén-kossuth Lajos utca mentén-a hagyományosabb utcaképnek megfelelő kisebb, cégér jellegű táblák a kedvezőbbek és kerülendők az utóbbi időben elterjedő mozgó fényreklámok. A vízpart közeli nyári központban főleg a vendéglátó helyeken, üzleteken jelennek meg feliratok. A rövid nyári turisztikai szezon miatt sok vállalkozó a reklámok mennyiségi növelésével igyekszik vonzóvá tenni üzletét. A sok felirat és kevésbé vonzó ételfotók helyett egy-egy ötletes logó vagy tábla nagyobb hatást ér el. Az utcára kihelyezett italautomaták vagy a mindenhol megjelenő ugyanazon néhány italcég világítós táblája sem az egyediséget, minőséget sugallják. Ide vehetők a teraszokra kihelyezett különböző megjelenésű reklám napernyők is. Nagyon egységes lenne legalább hasonló színű, méretű árnyékolók alkalmazása. A Rákóczi u. mentén az autós forgalomra tervezett óriásplakátok jelennek meg. A táblák a nagy élelmiszer üzletek parkolója mentén még elfogadhatóak, de számukat növelni nem javasolt. A nagyobb forgalmi csomópontokban megjelenő tábla tömeget egységes tartószerkezetre szerelt egységes méretű táblákkal célszerű kialakítani.
51 Hirdetések, reklámtáblák 51
52 52 MELLÉKLET Műemlékeink: 0110/2 hrsz Katolikus Kápolna 042 Nepomuki Szent János szobor 3131 Üdülő ( Masped) 3938/1 Kovácsműhely 3938/2 Kovácsműhely 4085/2Álgya-Papp Kúria ( Kultúrotthon ) 4159Jankovich - kúria ( Iskola) 4648Népi épület 4662/4 Római katolikus templom 9027Rád-pusztai templomrom Helyi védett építményeink Helyi védett építmények H1 = teljes körű védelem, H2 = épület, építmény részlet Megnevezés cím hrsz védettség 1./ Múzeum, volt lakóház Kossuth L.u /2 H1 2./ Lakóház, üzlet Kossuth L.u H2 3./ Lakóház és üzlet Kossuth L.u H2 4./ Lakóház Kossuth L.u /3 H2 5./ Kőfeszület Kossuth u.60 előtt 4723/4 H1 6./ Ország zászló Kossuth u 64 előtt 4723/4 H1 7./ Lakóház-üdülő Szövetség u /1 H1 8./ Lakóház, zeneiskola Szövetség u H2 9. / Kőfeszület Petőfi u isk. előtt 4159 H1 10./ Kőfeszület Úszó u /2 H1 11./ Üdülő épület Honvéd u. 3149/1 H1 12./ Üdülő épület Honvéd u H2 12a./ Üdülő épület Honvéd u H1 13./ Üdülő épület Honvéd u H1 14./ Rk. kápolna Honvéd u H1 15./ Üdülő épület Honvéd u /1 H2 15a./ Üdülő épület Honvéd u H1 16./ Üdülő épület Honvéd u /1 H2 17./ Üdülő épület Honvéd u H1 18./ Üdülő épület Szent István u 3210/7 H2 19./ Üdülő épület Szent István u 3187 H2 19a./[1] 20./ Üdülő épületek Köztársaság u. 5142/1 H1 21./ Kaszinó Napospart u 5098/2 H1 22./ Üdülő épület Köztársaság u 5136/8 H1 23./ Üdülő épület Köztársaság u 5187 H1 24./ Csárda Rákóczi u H2 25./ Kőfeszület Rákóczi u 4916/14 H1
53 53 26./ Posta épület Ady Endre u H1 27./ Kőfeszület Külterület 044 H1 28./ Kőfeszület Külterület 026/2 H1 29./ Kúria Irma puszta 5971 H1 31,32./ Temető Mauzóleumok 3646 H1 33. Kishegy Vendéglő 0113/7 H1 34./ Kishegy Présház 6048/2 H1 35./ Kishegy Présház 6054 H1 Helyi értékvédelmi terület : 30./Rád puszta majorsági területe 9033/ 10, /12, /14, /15, /16, /17, /18, /19, /20, /21, 27-29, és 0170/46, /47, /48, /49, /61, /62, /63 hrsz 31, 32./Régi temetőn belül lehatárolt 3646 hrsz XVIII. és XIX. századi síremlékek Helyi természetvédelmi terület : Irma puszta 5972 hrsz-u telken 2 db páfrányfenyő (Ginko biloba) Kishegy, 0117/1, /4 hrsz Védendő érték: tájkép, kilátás IMPRESSZUM BALATONLELLE VÁROS ÖNKORMÁNYZA TA Balatonlelle, Petőfi u.2. Telefon: Polgármester:Kenéz István Főpítész: Pór Péter Szerkesztette: Pór Péter Szöveg:Szászné Boros Krisztina, Pór Péter Fotó: Önkormányzat, Pór Péter Felhasznált források: KSH demográfiai adatok Balatonlelle - A XXI század küszöbén ( CEBA kiadó 2002 ) Balaton-felvidéki Nemzeti Park nyilvántartási adatai Kaposvári Járási Hivatal Hatósági Főosztály Építésügyi és Örökségvédelmi Osztály védett ingatlanok hiteles hatósági nyilvántartása Balatonlelle,
2. (1) A R 4. (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
1 Balatonlelle Város Önkormányzata 1/2017.(I.27.) önkormányzati rendelete a Helyi Építési Szabályzatról szóló 11/2013.(VII.30.) önkormányzati rendelet módosításáról Balatonlelle Város Önkormányzatának

matches: kúria kúria kúria Kúria kúria Kúria


text:
Titkos a parkolási pénzek sorsa | hírek | Jogi Fórum
2009.02.24. TASZ
A Társaság a Szabadságjogokértáltal képviselt Lát-Kép egyesület azt szerette volna megtudni többek között, hogy a Centrum Parkoló Rendszernekaz elmúlt 5 évben mennyi volt éves lebontásban a bevétele, milyen személyi kiadásai voltak, illetve kikkel és milyen ellenszolgáltatásért cserébe szerződtek 1 millió forintos értékhatár felett. A ma ítéletet hirdető Fővárosi Bíróság értelmezésében ezek a kérdések „nem kellően pontosak“, ezért a bíróság helyt adott az alperes parkolási cég fellebbezésének. Érdekes és megdöbbentő példaként lehet kiemelni az ítélet indoklásából, hogy az 1 millió forint feletti szerződések vonatkozásában azért nélkülözte a pontosságot az adatigénylés, mert a bíróság szerint „2 millió forint és 3 millió forint is nagyobb összeg, mint 1 millió”. A bíróság szerint egyébként sem kötelezhető ilyen jellegű csoportosításra a cég, mert az aránytalan munkateherhet jelentene.
A bíróság kiemelte, hogy nem kívánja elvitatni a közvélemény jogát arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje. Ennek ellenére a Fővárosi Bíróság Dr. Tulipán Marianna által vezetett tanácsa immáron második alkalommal hoz olyan megdöbbentő ítéletet, amely lényegében jogon kívüli indokok alapján teszi lehetővé a parkolási cég pénzügyi adatainak eltitkolását.
A TASZ és a Lát-Kép a Legfelsőbb Bírósághoz fog fordulni rendkívüli jogorvoslatért.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


Magyarország csatlakozása az Európai Unióhoz megköveteli, hogy az Országgyűlés megalkossa az Európai Parlamentben Magyarország képviselői részére fenntartott parlamenti helyek betöltésének szabályait, amelyek biztosítják a választójogot az Európai Unió más tagállamainak Magyarországon lakóhellyel rendelkező állampolgárai részére az Európai Parlament tagjainak választásán. Ezért az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. § Ezt a törvényt kell alkalmazni az Európai Parlamentben Magyarország részére fenntartott képviselői helyek betöltésére.
(2) A választáson Magyarország területe egy választókerületet alkot.
2/A. § (1) Az Európai Parlament tagjainak választásán az választó és választható, aki Magyarországon lakóhellyel rendelkezik.
4. § Magyarországon az Európai Parlament tagjainak választásán a választójogát gyakorolhatja
b) az Európai Unió más tagállamainak minden választópolgára, ha nyilatkozatot tesz arról, hogy választójogát Magyarországon kívánja gyakorolni,
8. § (1) A megszerezhető mandátumok száma megegyezik az Európai Parlamentben Magyarország számára fenntartott képviselői helyek számával.
11-14. §
18-23. §
24-26. §
27-28. §
29-31. §
32-35. §
36-42. §
46-50. §
50/A. § A 2/A. § az Alaptörvény XXIII. cikk (4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Utolsó módosítás dátuma: 2013.05.06.


Szövetkezeti tv. - 2006. évi X. törvény a szövetkezetekről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
2006. évi X. törvény [ Szövetkezeti tv. ]
a szövetkezetekről *
I. Fejezet *
A Polgári Törvénykönyvhöz kapcsolódó rendelkezések *
1. § * E fejezet rendelkezéseit a Polgári Törvénykönyvvel (a továbbiakban: Ptk.) együtt kell alkalmazni.
2. § * A Ptk. szövetkezeti tagsággal kapcsolatos általános rendelkezései alapján kizárólag szövetkezetek tagságával másodlagos szövetkezet is alapítható és működtethető.
3. § * A szövetkezet és a tag között kötött tagsági megállapodásban határozhatóak meg - az alapszabály keretei között - a szövetkezet és a tag gazdasági együttműködése keretében teljesítendő feladatok és vállalások, valamint a tag által igénybe vehető szövetkezeti szolgáltatások köre.
4. § * Ha a tag a szövetkezet részére kölcsönt nyújt, a tagi kölcsönről szóló szerződést közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni.
5. § * (1) A szövetkezetek - mind a maguk, mind a szövetkezeti tagok érdekeinek védelme érdekében - érdekképviseleti szervezeteket, szövetkezeti szövetségeket hozhatnak létre.
Egyes sajátos szövetkezetek *
1. A Polgári Törvénykönyv alkalmazása *
6. § * Az e törvényben szabályozott sajátos szövetkezetekre az e törvényben foglalt eltérésekkel kell a Ptk. szövetkezetekre vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni.
2. Iskolaszövetkezet *
7. § * (1) * Az iskolaszövetkezet
a) a középfokú iskolával, a kollégiummal, illetve az alapfokú művészeti iskolával (a továbbiakban együtt: nevelési-oktatási intézmény) tanulói jogviszonyban álló tanulók,
b) a szakképző intézménnyel tanulói jogviszonyban álló tanulók vagy felnőttképzési jogviszonyban álló képzésben részt vevő személyek, és
c) a felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyban álló hallgatók
számára lehetőséget biztosít a munkavégzési feltételek megteremtésére, valamint szakirányú oktatási, illetve gyakorlati képzésük elősegítésére.
(3) * Az iskolaszövetkezet tevékenységének összhangban kell állnia a nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve felsőoktatási intézmény pedagógiai és képzési célkitűzéseivel, az nem veszélyeztetheti a nevelési-oktatási, a felsőoktatási intézmény működését, a nevelési-oktatási, a felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányokat.
(4) * Az iskolaszövetkezet hozzájárulhat a nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény nevelő és oktató munkájához szükséges feltételek javításához. Az iskolaszövetkezet hozzájárulhat a tagjai tanulmányainak folytatásához szükséges feltételek megteremtéséhez.
(6) * A gyakorlati képzéshez kapcsolódó, a felsőoktatási intézmény által meghatározott szakmai feltételeket az iskolaszövetkezet és a szolgáltatás fogadója együttesen biztosítja.
(6a) * Az iskolaszövetkezet útján megszervezett gyakorlati képzés esetén a szakmai gyakorlatot az (1) bekezdés szerinti hallgató - a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 44. § (1) bekezdésétől eltérően - a 10/B. § (2) bekezdése szerinti külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján is elláthatja.
(7) * Az iskolaszövetkezet útján megszervezett gyakorlati képzés esetén a szakmai gyakorlatot - a szolgáltatás fogadójának nyilatkozata alapján - az iskolaszövetkezet igazolhatja, feltéve, hogy a gyakorlati képzés az iskolaszövetkezet hallgató tagjának felsőoktatási képzésben megszerzett elméleti ismereteinek felhasználását igényli, továbbá a szolgáltatás fogadója megfelel a szakmai gyakorlóhellyel, a gyakorlati képzés tartalma pedig a szakmai gyakorlattal szemben jogszabály által támasztott követelményeknek.
(8) * Az iskolaszövetkezet a szolgáltatás fogadójával kötött megállapodást köteles a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 19. § (5) bekezdése szerinti szervnek, a szakképzési államigazgatási szervnek, illetve a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 6. § (5) bekezdés a) pontja szerinti szervnek annak megkötésétől számított öt munkanapon belül megküldeni. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 19. § (5) bekezdése szerinti szerv, a szakképzési államigazgatási szerv, illetve a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 6. § (5) bekezdés a) pontja szerinti szerv a szakmai gyakorlattal kapcsolatos követelmények teljesülését a szolgáltatás fogadójánál is ellenőrizheti.
(9) * Az iskolaszövetkezet közhasznú jogállású lehet.
8. § * (1) * Az iskolaszövetkezet alapításában és működésében nevelési-oktatási intézménynek, szakképző intézménynek, illetve felsőoktatási intézménynek tagként részt kell vennie.
(2) * A nevelési-oktatási intézmény, illetve a szakképző intézmény akkor lehet az iskolaszövetkezet tagja, ha ezt alapító okirata lehetővé teszi és a tagsághoz a nevelési-oktatási intézmény, illetve a szakképző intézmény fenntartója hozzájárul. Felsőoktatási intézmény akkor lehet iskolaszövetkezet tagja, ha a szenátus ezt támogatja, és a tagsághoz a felsőoktatási intézmény fenntartója hozzájárul.
(3) * Az iskolaszövetkezetnek természetes személy és jogi személy tagja lehet.
(4) * Az iskolaszövetkezet tagjainak legalább kilencven százaléka olyan természetes személy, aki nevelési-oktatási intézménnyel, illetve a szakképző intézménnyel tanulói vagy felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyban áll.
(5) * Az iskolaszövetkezetnek nem lehet személyes közreműködést nem vállaló természetes személy tagja.
9. § * (1) Az iskolaszövetkezet felügyelő bizottságának egy-egy tagja az iskolaszövetkezet alapításában részt vevő, a 8. § (1) bekezdésében meghatározott intézmény, továbbá az intézmény fenntartója által delegált személy.
(2) Az iskolaszövetkezet alapszabályának érvényességéhez a 8. § (1) bekezdésében meghatározott intézmény fenntartójának jóváhagyása szükséges. Az iskolaszövetkezet alapszabályának jóváhagyása abban az esetben tagadható meg, ha jogszabályba ütközik vagy ellentétes az intézmény szervezeti és működési szabályzatában, illetve más belső szabályzatában foglaltakkal, továbbá, ha az iskolaszövetkezet tevékenysége veszélyezteti az intézmény működését.
10. § * (1) Az iskolaszövetkezet közgyűlésére meg kell hívni a korlátozottan cselekvőképes kiskorú tag törvényes képviselőjét. A törvényes képviselő távolmaradása a közgyűlés határozatképességét nem érinti.
a) * az iskolaszövetkezet nevelési-oktatási intézmény, illetve a szakképző intézmény tagjában működő iskolai szülői szervezet (közösség) és diákönkormányzat képviselője,
10/A. § * (1) Az iskolaszövetkezet és a tagja közötti gazdasági együttműködést, a személyes közreműködés módját - az alapszabály keretei között - a tagsági megállapodásban kell meghatározni.
(2) A tagsági megállapodásnak tartalmaznia kell azokat a konkrét feladatokat, amelyek az iskolaszövetkezeti tag személyes közreműködése körébe tartoznak.
10/B. § * (1) Az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja személyes közreműködését az iskolaszövetkezet által harmadik személy részére nyújtott szolgáltatás (a továbbiakban: külső szolgáltatás) keretében is teljesítheti.
(2) A külső szolgáltatás nyújtására irányuló jogviszony az iskolaszövetkezet és az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja közötti külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján létrejött, olyan sajátos jogviszony, amelynek keretében az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja teljesíti személyes közreműködését, és amelyre a Ptk. megbízásra vonatkozó, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) e törvényben meghatározott szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(3) A külső szolgáltatás nyújtása során a külső szolgáltatás fogadója az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagját közvetlenül utasíthatja. Az utasításadási jog kiterjed különösen a feladatteljesítés módjának, idejének és ütemezésének meghatározására.
(4) Az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja részére, ha a feladatteljesítés tartama a napi hat órát meghaladja, napi húsz, ha a napi kilenc órát meghaladja, további napi huszonöt perc munkaközi szünetet kell biztosítani. Az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja részére, ha két egymást követő napon végzi feladatát, a napi munka befejezése és a következő napi munka megkezdése között legalább tizenegy óra pihenőidőt kell biztosítani.
(5) Az Mt. szabadságra vonatkozó rendelkezéseit az iskolaszövetkezet személyes közreműködést teljesítő, nappali tagozatos tanulói vagy hallgatói jogviszonyban nem álló tagja esetében kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy munkában töltött időnek a külső szolgáltatás keretében végzett feladatteljesítés időtartama minősül, amelynek keretében minden tizenhárom feladatteljesítéssel töltött nap után egy nap szabadság jár.
(6) A külső szolgáltatás fogadójánál történő feladatteljesítés tartamára járó, az egyes feladatokhoz kapcsolódó díj nem lehet alacsonyabb, mint az Mt. 153. §-ában foglalt felhatalmazás alapján kiadott jogszabályban meghatározott minimális összeg.
(7) A (2) bekezdés szerinti megállapodásnak tartalmaznia kell
c) az iskolaszövetkezet és a tag kapcsolattartásának módját a feladatteljesítéssel nem járó időtartamra.
(8) A személyes közreműködés külső szolgáltatás keretében történő teljesítése megkezdésének feltétele, hogy az iskolaszövetkezet és a tag írásban megállapodjanak
(9) A külső szolgáltatás teljesítésében részt vevő tag károkozása vagy személyiségi jog megsértése esetén az iskolaszövetkezet és a külső szolgáltatás fogadójának megállapodása alapján az alkalmazott károkozásáért való felelősség polgári jogi szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy a harmadik személynek okozott kárért vagy személyiségi jogsértésért az iskolaszövetkezet és a külső szolgáltatás fogadója egyetemlegesen felelnek.
(10) A külső szolgáltatás fogadója részére történő feladatteljesítés során a külső szolgáltatás teljesítésében részt vevő tagnak okozott kárért vagy személyiségi jogai megsértéséért az iskolaszövetkezet és a szolgáltatás fogadója egyetemlegesen felel.
10/C. § * A szolgáltatás fogadója együttműködik az iskolaszövetkezettel, így különösen biztosítja az iskolaszövetkezet képviselőjének a feladatteljesítés helyére történő belépést, tájékoztatja az iskolaszövetkezetet a feladatteljesítéssel kapcsolatos lényeges körülményekről.
11. § * (1) * Ha az iskolaszövetkezet tagja a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, az iskolaszövetkezet üzletszerű gazdasági tevékenységében személyes közreműködésére - ideértve a munkaviszony, illetve a polgári jogi jogviszony keretében történő munkavégzés esetét is -, az Mt.-ben foglalt, a fiatal munkavállalók munkajogi védelmére vonatkozó rendelkezések figyelembevételével kerülhet sor.
(2) * Ha az iskolaszövetkezet üzletszerű gazdasági tevékenységében személyes közreműködésre munkaviszony, illetve polgári jogi jogviszony létrehozása nélkül kerül sor, az iskolaszövetkezet tizenhatodik életévét be nem töltött tagja csak olyan tevékenységet láthat el, amelyet a vele jogviszonyban álló nevelési-oktatási intézmény pedagógiai programja, illetve a szakképző intézmény szakmai programja alapján a tanítási órák keretében is ellát, vagy amely kapcsolódik a nevelési-oktatási intézmény létesítményeinek rendeltetésszerű működésével összefüggő, a tanulói jogviszonyból származó kötelezettségeinek teljesítéséhez.
12. § * (1) * A nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény azt a vagyonát viheti be az iskolaszövetkezetbe, illetve azt a vagyonát bocsáthatja az iskolaszövetkezet rendelkezésére, amellyel az alapító okiratának megfelelően vállalkozhat, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az alapító okiratában meghatározott alaptevékenységét és ebből fakadó kötelezettségeinek teljesítését.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően, ha a nevelési-oktatási intézmény a szakképzési hozzájárulás teljesítése keretében fejlesztési támogatást kap, az ebből származó vagyon - külön megállapodás keretében - az iskolaszövetkezet rendelkezésére bocsátható, feltéve, hogy az iskolaszövetkezet alapszabálya szerint részt vesz a gyakorlati képzés feladatainak az ellátásában, és ezt a célt a fejlesztési támogatás nyújtásával kapcsolatos megállapodásban rögzítik.
(3) * A nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény által az iskolaszövetkezet rendelkezésére bocsátott vagyon nem minősíthető az iskolaszövetkezet fel nem osztható vagyonává.
(4) * Ha az iskolaszövetkezet jogutód nélkül megszűnik, az a vagyon, amelyet a nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény az (1) és (2) bekezdés alapján bocsátott az iskolaszövetkezet rendelkezésére, a nevelési-oktatási intézményt, illetve a felsőoktatási intézményt illeti meg.
13. § * (1) Az iskolaszövetkezeti tagsági jogviszony is megszűnik a tanulói vagy a hallgatói jogviszony megszűnésével.
(4) * Az iskolaszövetkezet megszűnik, ha a nevelési-oktatási intézmény, illetve felsőoktatási intézmény megszűnésével vagy kilépésével az iskolaszövetkezetnek nem marad a 8. § (1) bekezdése szerinti tagja, és a megszűnéstől vagy kilépéstől számított hat hónapon belül nem lép be tagként másik, a 8. § (1) bekezdése szerinti intézmény.
13/A. § * (1) Az iskolaszövetkezet által nyújtott szolgáltatásokért szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) Az iskolaszövetkezet az éves nettó árbevételének legalább 85%-át a tagok között személyes közreműködésük arányában osztja fel.
13/B. § * (1) Az iskolaszövetkezet az adózott eredményének (nyereségének) legalább 10%-át oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alapba köteles helyezni. Az iskolaszövetkezet oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alapja fel nem osztható szövetkezeti vagyonnak minősül.
(2) Az oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alap felhasználása célhoz kötött, a szövetkezet tagjainak oktatását, képzését, továbbképzését fedezi.
(3) Az iskolaszövetkezet jogutód nélküli megszűnése esetén - a hitelezőkkel való elszámolást követően - az oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alapot az alapszabály rendelkezése szerinti iskolaszövetkezet vagy iskolaszövetkezeti szövetség részére kell átadni.
(4) Az oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alap terhére nyújtott szolgáltatás a nyereségből való részesedésként és a tagsági jogviszony megszűnéséhez kapcsolódó elszámolás során nem vehető figyelembe.
3. Szociális szövetkezet *
14. § * (1) A szociális szövetkezet célja a hátrányos helyzetben lévő tagjai számára munkafeltételek teremtése, valamint szociális helyzetük javításának egyéb módon történő elősegítése.
(2) * A szociális szövetkezetnek a nevében viselnie kell a fő tevékenységére utaló megjelölést, valamint a „szociális szövetkezet” megnevezést.
15. § * (1) * A szociális szövetkezetnek a természetes személy tagjain kívül legalább egy helyi önkormányzat vagy nemzetiségi önkormányzat, illetve ezek jogi személyiségű társulása (a továbbiakban együtt: önkormányzat), vagy jogszabályban meghatározott karitatív tevékenységet ellátó közhasznú jogállású szervezet tagjának kell lennie.
(2) Szociális szövetkezetnek - az önkormányzat, továbbá karitatív tevékenységet ellátó közhasznú jogállású szervezet tag kivételével - nem lehet személyes közreműködést nem vállaló tagja.
16. § * (1) A szociális szövetkezet karitatív tevékenységet ellátó közhasznú jogállású szervezet tagjának tagsági jogviszonya megszűnik, ha e tag közhasznú jogállása megszűnik.
18. § * (1) A szociális szövetkezetek esetében a személyes közreműködés sajátos formája a közös termelésben való, a tagsági jogviszonyon alapuló közvetlen közreműködés (a továbbiakban: tagi munkavégzés).
(2a) * A szociális szövetkezet tagja tagi munkavégzés keretében más munkáltatónál nem végezhet munkát.
(3) * Tagi munkavégzésre irányuló jogviszonyt az létesíthet és tarthat fenn
a) akit az állami foglalkoztatási szerv a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény szerint legalább három hónapja nyilvántart, vagy
b) aki legalább három hónapja közfoglalkoztatási jogviszonyban áll.
19. § * (1) * A szociális szövetkezet a tagi munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló tagjával a tagsági jogviszony fennállása alatt munkavégzésre irányuló további jogviszonyt nem létesíthet. Ha a szociális szövetkezet tagi munkavégzési jogviszonyban lévő tagja a tagsági jogviszonya fennállása alatt más foglalkoztatóval munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesít vagy tart fenn, e jogviszony tartama alatt a szociális szövetkezettel fennálló tagi munkavégzési jogviszonya szünetel.
20. § * (1) Tagi munkavégzés esetén a tagnyilvántartásnak tartalmaznia kell a tagi munkavégzési jogviszony keletkezésének, megszűnésének időpontját, szüneteltetésének kezdő és végső időpontját is.
21. § * (1) A szociális szövetkezet alapszabálya a tagi munkavégzési jogviszonyban állók számára előírhatja, hogy a tag alapításkor, illetve belépéskor vagyoni hozzájárulást nem köteles szolgáltatni, hanem azt a tagsági jogviszonya keletkezésétől számított egy éven belül - az alapszabályban meghatározott időpontban és módon - köteles a szövetkezet részére rendelkezésre bocsátani. A nem pénzbeli hozzájárulás esetében ez a rendelkezés akkor alkalmazható, ha az alapszabály értelmében a tag a nem pénzbeli hozzájárulást a szövetkezetben végzett munkavégzése során megtermelt és a tulajdonába kerülő javak szövetkezet részére történő átadásával teljesíti.
3/A. * Start szociális szövetkezet
21/A. § * (1) A start szociális szövetkezet olyan szociális szövetkezet, amelynek alapítása és működése - a szociális szövetkezetre vonatkozó előírásokon felül - megfelel az ezen alcímben foglalt előírásoknak is.
(2) A start szociális szövetkezetnek a nevében - a fő tevékenységére utaló megjelölés mellett - a „start szociális szövetkezet” megnevezést kell viselnie.
21/B. § * (1) A start szociális szövetkezet
a) alapításában és működésében részt kell vennie a közfoglalkoztatásra vonatkozó jogszabályok szerint közfoglalkoztatónak minősülő önkormányzatnak, és
b) alapítói között lennie kell olyan személynek, aki az önkormányzattal közfoglalkoztatási jogviszonyban áll, vagy a tagsági jogviszonya keletkezését megelőző egy éven belül közfoglalkoztatási jogviszonyban állt (a továbbiakban együtt: közfoglalkoztatott).
(2) A start szociális szövetkezet működése során biztosítani kell, hogy a szövetkezetnek legyen közfoglalkoztatott tagja, ennek hiányában olyan tagja, aki a tagsági jogviszony keletkezésekor a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény szerinti álláskeresőnek minősül, azzal, hogy ezen személy tagsági jogviszonyának megszűnése és az e bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő új tag tagsági jogviszonyának keletkezése közötti időtartam nem lehet hosszabb három hónapnál.
4. Agrárgazdasági szövetkezet *
22. § * (1) Az agrárgazdasági szövetkezet a mező- vagy erdőgazdasági, valamint élelmiszeripari ágazatban fő- és kiegészítő tevékenységet folytató szövetkezet, amely fő tevékenységként
a) tagjai tevékenységét előmozdító jelleggel tagjai számára - azok elsődleges agrárgazdasági termeléséhez, termékeinek piacra juttatásához - szolgáltatásokat nyújt, vagy tevékenységet folytat, amelynek során
(2) Az agrárgazdasági szövetkezetnek a nevében - az elsődleges tevékenységének megfelelően - a „mezőgazdasági”, az „erdőgazdasági”, illetve az „élelmiszeripari” kifejezést fel kell tüntetnie.
23. § * (1) A 22. § (1) bekezdés b) pontja szerinti agrárgazdasági szövetkezet személyes közreműködést nem vállaló tagjai számának megállapításakor a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerint öregségi nyugdíjasnak minősülő tagokat figyelmen kívül kell hagyni.
24. § * (1) Az agrárgazdasági szövetkezet súlyos érdeksérelmének kell tekinteni, ha a tagnak a kizárása iránti kereset megindítására okot adó tevékenysége vagy mulasztása az Európai Unió vagy a költségvetés által finanszírozott támogatásnak az agrárgazdasági szövetkezet általi igénybevételét hiúsítja meg vagy az igénybe vételét veszélyezteti.
5. * Közérdekű nyugdíjas szövetkezet
25. § * A közérdekű nyugdíjas szövetkezet (a továbbiakban: nyugdíjas szövetkezet) célja, hogy a még aktív időskorúak számára foglalkoztatást, munkaerőpiaci reaktivizálást biztosítson, a tagok gazdasági és szociális helyzetét előmozdítsa. A nyugdíjas szövetkezet célja továbbá, hogy a következő generációk számára a tagoknál felhalmozódott tudás, szakmai- és élettapasztalat átadásra kerüljön. A nyugdíjas szövetkezet a céljainak megvalósításával közérdeket is szolgál.
26. § * (1) A nyugdíjas szövetkezetnek csak természetes személy tagja lehet.
(2) * A nyugdíjas szövetkezet tagjainak legalább kilencven százaléka olyan természetes személy, aki öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül.
27. § * A tagfelvételi kérelemben a tagságra jelentkező személynek nyilatkoznia kell arról, hogy
b) * öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e,
28. § * A nyugdíjas szövetkezet tagja a személyes közreműködés konkrét tartalmára, módjára és ellentételezésére tagsági megállapodást köt a nyugdíjas szövetkezettel. A nyugdíjas szövetkezet tagját megillető ellentételezés arányos kell, hogy legyen a természetes személy tag személyes közreműködésének mértékével.
29. § * (1) * A nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja személyes közreműködését a nyugdíjas szövetkezet által harmadik személy részére nyújtott szolgáltatás (a továbbiakban: külső szolgáltatás) keretében is teljesítheti.
(2) * A külső szolgáltatás nyújtására irányuló jogviszony a nyugdíjas szövetkezet és öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja közötti külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján létrejött, olyan sajátos jogviszony, amelynek keretében a nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja teljesíti személyes közreműködését, és amelyre a Ptk. megbízásra vonatkozó, valamint az Mt. e törvényben meghatározott szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(3) * A külső szolgáltatás nyújtása során a külső szolgáltatás fogadója a nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagját közvetlenül utasíthatja. Az utasításadási jog kiterjed különösen a feladatteljesítés módjának, idejének és ütemezésének meghatározására.
(4) * A nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja részére, ha a feladatteljesítés tartama a napi hat órát meghaladja, napi húsz, ha a napi kilenc órát meghaladja, további napi huszonöt perc munkaközi szünetet kell biztosítani. A nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja részére, ha két egymást követő napon végzi feladatát, a napi munka befejezése és a következő napi munka megkezdése között legalább tizenegy óra pihenőidőt kell biztosítani.
30. § * A szolgáltatás fogadója együttműködik a nyugdíjas szövetkezettel, így különösen biztosítja a nyugdíjas szövetkezet képviselőjének a feladatteljesítés helyére történő belépést, tájékoztatja a nyugdíjas szövetkezetet a feladatteljesítéssel kapcsolatos lényeges körülményekről.
31. § * A nyugdíjas szövetkezet tagja alapításkor vagy belépéskor vagyoni hozzájárulást köteles vállalni. A vagyoni hozzájárulás teljesítésének módjára, idejére és mértékére vonatkozó rendelkezéseket az alapszabály tartalmazza.
32. § * (1) A nyugdíjas szövetkezet eredményes gazdálkodás esetén a Ptk. 3:334. §-a alapján közösségi alapot képez, amire a Ptk. rendelkezéseit az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. A közösségi alapot a nyugdíjas szövetkezet tagjának vagy vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozójának a szociális, egészségügyi, oktatási, kulturális jellegű szükségleteinek a kielégítésére kell felhasználni.
33. § * (1) Az állam a nyugdíjas szövetkezet tevékenységéhez szükséges és arányos mértékben támogatást nyújthat.
(2) A nyugdíjas szövetkezet által nyújtott szolgáltatásokért szolgáltatási díjat kell fizetni.
34. § * A nyugdíjas szövetkezetnek a nevében viselnie kell a „közérdekű nyugdíjas szövetkezet” megnevezést.
35-41. § *
IV-X. Fejezet *
42-106. § *
107. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a kihirdetését követő hatodik hónap első napján lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően alapított szövetkezetekre, valamint a hatálybalépésekor már működő és a 106. § (1) bekezdésének megfelelően alapszabályukat módosító szövetkezetekre kell alkalmazni.
(3) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az iskolaszövetkezet és a nyugdíjas szövetkezet által nyújtott szolgáltatásokért fizetendő minimális szolgáltatási díjat rendeletben állapítsa meg.
108. § * E törvénynek az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CCLII. törvénnyel (a továbbiakban: Ptk.htv.) megállapított rendelkezéseinek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvényben (a továbbiakban: Ptké.) foglaltak szerint kell megfelelni azzal, hogy a Ptk.htv.-vel megállapított 15. § (3) bekezdésében foglalt korlátozást a Ptk. hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett, vagy a Ptké. szerint bejegyzés alatt álló szociális szövetkezet esetében nem kell alkalmazni, azonban a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontját követően e szociális szövetkezet tagsága nem változtatható meg úgy, hogy a tagok számának aránya a 15. § (3) bekezdésében foglaltaktól - a változást megelőző állapothoz képest - nagyobb arányban térjen el.
108/A. § * (1) Az egyes iskolaszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló 2016. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló iskolaszövetkezet és ezen iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja, aki a személyes közreműködését harmadik személy részére nyújtott szolgáltatás keretében teljesítette, a fennálló tagsági megállapodást a Módtv. rendelkezéseinek megfelelően 2016. december 31-ig módosítja.
(2) A 10/B. § (2) bekezdésében foglalt megállapodás megkötésével egyidejűleg a Módtv. hatálybalépését megelőző napon hatályos Mt. 223. §-ában szabályozott munkaviszony megszűnik.
(3) Amennyiben a felek az (1) bekezdésben meghatározott időpontig a tagsági megállapodást az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően nem módosítják, a tagsági megállapodás, valamint a tagsági megállapodás keretében létrejött munkaviszony 2017. január 1-jén a törvény erejénél fogva megszűnik.
(4) A munkaviszony megszűnése esetén az Mt. 80-81. §-a megfelelően alkalmazandó.
(5) Az (1) bekezdés szerinti iskolaszövetkezet alapszabályának az (1) bekezdésben foglaltakhoz szükséges, valamint a Módtv.-vel módosított egyéb rendelkezéseknek való megfeleléshez szükséges módosítását 2016. december 31-ig köteles elvégezni. Az (1) bekezdés szerinti iskolaszövetkezetnek a Módtv.-vel módosított rendelkezéseknek az alapszabály-módosítás időpontjától, ennek hiányában 2017. január 1-jétől kell megfelelnie.
108/B. § * (1) Az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2016. évi CXLV. törvény (a továbbiakban: Módtv1.) hatálybalépését megelőző napig a cégjegyzékbe bejegyzett foglalkoztatási szövetkezet a Módtv1. hatálybalépésétől szociális szövetkezetként folytatja tevékenységét.
(2) A Módtv1. hatálybalépését megelőző napig a cégjegyzékbe bejegyzett foglalkoztatási szövetkezet és a tagja között, ebben az időpontban fennálló, munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszony a Módtv1. hatálybalépése napján megszűnik. Ha a foglalkoztatási szövetkezet és a kölcsönbevevő megállapodása alapján a tag munkavégzése a kölcsönbevevőnél ezen időpontnál későbbi időpontban fejeződik be, a munkaviszony megszűnésének napja a munkaerő-kölcsönzés alapján történő munkavégzés utolsó napja.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szövetkezet, továbbá a Módtv1. hatálybalépésének időpontjában a cégjegyzékbe bejegyzett, vagy a bejegyzés alatt álló szociális szövetkezet e törvénynek a Módtv1.-gyel megállapított rendelkezéseinek 2018. január 1-jéig köteles megfelelni, és az ahhoz szükséges alapszabály-módosítást elvégezni.
(4) * E törvénynek az egyes törvényeknek a közérdekű nyugdíjas szövetkezetek létrehozásával összefüggő módosításáról szóló 2017. évi LXXXIX. törvény 11. §-ával megállapított 8. § (4) bekezdésében foglaltaknak az iskolaszövetkezetek 2017. november 1-ig kötelesek eleget tenni.
108/C. § * (1) A Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi LXVI. törvény hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló, a 21/B. §-ban foglaltaknak megfelelő szociális szövetkezetnek a 21/A. § (2) bekezdése szerinti rendelkezésnek legkésőbb 2019. december 31-étől kell megfelelnie.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakhoz szükséges alapszabály-módosítás alapján a változásbejegyzési kérelmet a cégbírósághoz illeték és közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül lehet benyújtani, feltéve, hogy az alapszabály-módosítás kizárólag az (1) bekezdésben előírtaknak való megfeleléshez szükséges módosításokat tartalmazza. Ha a szociális szövetkezet egyéb cégadatot érintő változást is bejelent, abban az esetben is csak az e cégadat módosítására vonatkozóan egyébként fizetendő illetéket és közzétételi költségtérítést kell fizetni.
109. § * (1) E törvény 13/A. §-a és a 33. § (2) bekezdése a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A 13/A. § és a 33. § (2) bekezdése tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
110-113. § *
Kihirdetve: 2006. I. 4.
Módosította: 2011. évi CCI. törvény 291. §.
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 2019. évi CXII. törvény 52. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 1.
Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 2.
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi CXII. törvény 54. § 1. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XXVII. törvény 1. § (1). Hatályos: 2016. IV. 22-től.
Beiktatta: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 1. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi XXVII. törvény 1. § (2). Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 3.
Beiktatta: 2016. évi XXVII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2016. IV. 22-től.
Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 2. §. Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 4.
Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 2. §. Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 5.
Megállapította: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi LXXXIX. törvény 11. §, 2019. évi CXII. törvény 53. § 6.
Megállapította: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (3). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 3. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 7.
Beiktatta: 2016. évi XLIX. törvény 4. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (4). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 5. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 8.
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi CXII. törvény 54. § 2. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 9.
Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 10.
Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 11.
Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 6. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 7. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi XLIX. törvény 8. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 34. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 34. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 35. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi CXLV. törvény 39. §. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 36. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 36. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 37. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
A fejezetcímet hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) a).
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től. A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) b). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2019. évi LXVI. törvény 54. §. Hatályos: 2019. VII. 10-től.
Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2017. évi LXXXIX. törvény 10. § (1). Hatályos: 2017. VII. 1-től.
Megállapította: 2017. évi LXXXIX. törvény 10. § (1). Hatályos: 2017. VII. 1-től.
Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 8. § (1). Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 8. § (2). Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 8. § (3). Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
Megállapította: 2017. évi CXXII. törvény 3. § (1). Hatályos: 2017. X. 13-tól.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) c). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) d). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 2017. évi CXXII. törvény 3. § (2). Hatályos: 2017. X. 13-tól.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) e). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (3). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2016. évi XLIX. törvény 9. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 38. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi LXXXIX. törvény 10. § (2). Hatályos: 2017. VII. 1-től.
Beiktatta: 2019. évi LXVI. törvény 55. §. Hatályos: 2019. VII. 10-től.
Megállapította: 2017. évi CXXII. törvény 3. § (3). Hatályos: 2017. X. 13-tól.
A korábbi alcímekkel együtt hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 3. § (2) 8. Hatálytalan: 2007. VII. 2-től.