text:
A perlési téboly határán - Szakma - Jogászvilág
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. A perlési téboly határán
2016. 10. 19. 10:57
jogeset, perlés, cselekvőképesség, cselekvőképesség korlátozása Tweet
Nincsen jogalap az alperes cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezésére a peres eljárások, ügyészségi és közigazgatási hatósági eljárások indítása és vitele ügycsoportot illetően, ha az érintett személy ugyan jelentős számban kezdeményez peres és egyéb eljárásokat, azonban azok volumene a kóros mértéket még nem éri el és családjától minden téren támogatásban részesül – a Kúria eseti döntése. Ami a tényállást illeti, az alperes a testvérével közös tulajdonban lévő, kétszobás lakásban egyedül él. 2009-től nincs munkaviszonya és jelenleg 22 800 forint foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesül. Létfenntartásában a testvére és az édesanyja segíti. Az alperes 2000-től kezdve az őt kezelő orvosokkal, egészségügyi intézményekkel, 2006-tól pedig a bírósággal és annak bíráival szemben, 2013 végéig összesen 17 alkalommal, alapvetően személyiségijog-sértés megállapítása, bírósági jogkörben okozott kár megtérítése iránt peres eljárásokat indított. A jogerősen befejezett ügyekben kereseteit elutasították. Más jogi és természetes személyekkel szemben pedig összesen 59 eljárást kezdeményezett a bíróságok előtt. Az alperes 2010 és 2011 között pszichiátriai kezelésben részesült, de azt saját elhatározásából abbahagyta. A kereseti kérelem tartalmaA felperes azt kérte a bíróságtól, hogy az alperest a peres eljárások, az ügyészségi és közigazgatási hatóságok előtti eljárások ügycsoportban cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezze. Álláspontja szerint mindezt megalapozza, hogy az alperes jelentős számban indít pereket, az összes eljárásban él a rendes, illetve egyes eljárásokban a rendkívüli perorvoslati jogával, amelyet akkor is előterjeszt, ha az a törvény értelmében kizárt. A perek során perelhúzó magatartást tanúsít, a bíróság felhívására adott nyilatkozatai nem egyértelműek, kérelmei pontatlanok, napi rendszerességgel újabb és újabb beadványokat nyújt be, stb. Mindezek alapján az alperes magatartása a notórius, zaklató jellegű pereskedés látszatát, ezen keresztül pedig a rosszhiszemű perlekedést alapozza meg. Meglátása szerint mivel a korábbi helyzet, miszerint az alperest az általa indított perekben felmerült perköltség személyes költségmentessége miatt nem terhelte, a törvényszék rosszhiszemű perlekedésre alapozott döntése, vélhetően a jövőben indított perekben illetéklerovási kötelezettséget jelent majd az alperesre nézve, illetve az esetleges pervesztessége esetén a felmerülő perköltség viselésére is köteles lesz. Mindez pedig azzal járhat, hogy csekély mértékű jövedelmére figyelemmel az ingatlanvagyonára vezetett végrehajtási eljárás megélhetését és lakhatását veszélyeztetné.Az alperes szerint az ügyeit önállóan is képes vinni, a peres és egyéb eljárásokat mindig alappal kezdeményezte, mert a keresetlevélben írtakkal ellentétben számos alkalommal pernyertes is lett. Az első. és másodfokú eljárásAz elsőfokú bíróság az alperest cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezte a kért ügycsoportok vonatkozásában. A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú ítéletet. A felülvizsgálati kérelem tartalmaAz alperes szerint jogszabálysértő volt a jogerős ítélet, továbbá megalapozatlan, okszerűtlen és iratellenes megállapításokat tartalmazott. A Kúria megállapításaiA Kúria kiemelte, hogy az új Ptk. 2:19. § (2) bekezdése alapján a bíróság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan, vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökken, és emiatt egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel meghatározott ügycsoportban gondnokság alá helyezése indokolt. Ilyen esetben a bíróságnak azt kell vizsgálnia, hogy a kettős feltételrendszer kritériumai fennállnak-e: az alperes mentális zavara és ezzel összefüggésben a meghatározott ügycsoportban való személyi autonómiája korlátozásának indokoltsága családi körülményeire is tekintettel. A perben a Kúria tényként állapította meg, hogy az alperes az ügyeit, a hétköznapi életvitelét érdekeinek megfelelően intézi. A mindennapok szintjén segítségre, támogatásra nem szorul, egyéni körülményei, személyes kapcsolatai megtartottak.A Kúria egyetértett azzal, hogy az alperes által indított ügyeket vizsgálva arra a következtetésre lehet jutni, hogy azok, jelentős számuk miatt, kóros mértékűnek tekinthetők. Ugyanakkor az ítélkezési gyakorlat alapján önmagában a bírósághoz való fordulások száma még nem alkalmas a kóros mértéket öltött perlekedési hajlam megállapításához, szükséges a peres vagy egyéb iratok tanulmányozása.A Kúria szerint a perbeli adatokból, különösen az alperes beadványaiból megállapítható, hogy az általa indított eljárásokat pontosan követte, saját pervesztességének-pernyertességének arányával tisztában volt. Az eljárt bíróságok kiemelten hivatkoztak döntésük során arra a törvényszéki döntésére, amelyben a törvényszék az alperes személyes költségmentesség iránti kérelmét a rosszhiszemű perlekedésére figyelemmel megalapozatlannak minősítette. Ebből vonták le azt a következtetést, hogy az alperes által a jövőben kezdeményezett perekben valószínűsíthető pervesztessége jelentős költségvonzattal, anyagi és lakhatási helyzetének ellehetetlenülésével fog járni, hiszen a személyes költségmentességének hiánya miatt, ha az eljárási illeték megfizetésére az eljárás tárgyi illetékmentessége folytán nem is, az alperes perköltségének fizetésére köteles lesz. Mivel a pervesztesség költségvonzattal jár, nem hagyható figyelmen kívül az alperes pervesztességének hatása az anyagi körülményeire. A személyi autonómia korlátozása azonban nem lehet preventív jellegű, hangoztatta a Kúria. Az, hogy az alperes egy konkrét ügyben a személyes költségmentesség kedvezményében nem részesült, a jövőre nézve egységesen nem értelmezhető úgy, hogy minden általa indított eljárásban a személyes költségmentesség iránti kérelmét a bíróságok el fogják majd utasítani. Egyetértett ezzel kapcsolatban a Kúria az alperes meglátásával, miszerint ez a levezetés feltételezésen alapul, ítéleti bizonyosság pedig feltételezésre nem alapítható.Rámutatott a Kúria arra is, hogy az alperest a családja már korábban is segítette a kötelezettsége teljesítésében segítette, és nagy valószínűséggel a jövőben is így fog eljárni. Így nem jelenthető ki, hogy az alperes lakhatása a jövőbeni pervesztessége miatti költségek alapján bizonytalanná válhat.A Kúria döntése értelmében kétségtelen, hogy az alperes perlekedési hajlamú, személyiségzavara azonban a perlekedési téboly szintjét nem érte el, a Ptk. 2:19. § (2) bekezdése alapján vizsgálandó egyéni körülményei, családi, társadalmi kapcsolatai megtartottak, családja az általa indított eljárásokat megalapozottnak tekinti, a perköltség kifizetésében támogatja, így az eljárt bíróságok a rendelkezésre álló bizonyítékok téves értékelésével döntöttek az alperes cselekvőképességének korlátozásáról. Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. II. 21.762/2015.) a Kúriai Döntések 2016/9. számában 239. szám alatt jelent meg. Tweet
Handó Tünde Falus Tamás Európai Unió Bírósága Európai Unió Kúria új Mt. Jogszabályfigyelő Új Jogtár új Ptk Országos Bírósági Hivatal Fővárosi Ítélőtábla Emberi Jogok Európai Bírósága jogeset OBH a hét jogesete Fővárosi Törvényszék adatvédelem Alkotmánybíróság új Ptk. Olvasta már?
Egyéb helyzet mint védett tulajdonság »

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
ALAPSZABÁLY FŐVÁLLALKOZÓK MAGYARORSZÁGI SZÖVETSÉGE - PDF
Download "ALAPSZABÁLY FŐVÁLLALKOZÓK MAGYARORSZÁGI SZÖVETSÉGE"
1 1 ALAPSZABÁLY FŐVÁLLALKOZÓK MAGYARORSZÁGI SZÖVETSÉGE egységes szerkezetben a június 17-i közgyűlésen, továbbá a február 18. i közgyűlésen hozott módositásokkal: a Fővárosi Törvényszék 14. Pk /1990/11. sz. végzése szerint, a módositások dőlt betűvel kerültek megjelölésre. Az Alapszabály módositás készült: a évi V. tv. /új Ptk./ és az az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény - a továbbiakban Civil tv. ill. a hatályos vonatkozó jogszabályok alapján. Az egyesület fentiekben megjelölt időpontokban megtartott közgyűlése, figyelemmel arra, hogy a tagok a már korábban megalakított és működő egyesületet az új Polgári Törvénykönyvnek és a Civil tv-nek, ill. a hatályos vonatkozó jogszabályoknak megfelelően kivánják működtetni, ennek, továbbá annak, hogy az egyesület a későbbiekben közhasznú jogállást kiván megszerezni, az alábbi, módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabályt fogadta el. Ezen egyesület az egyesülési jog alapján létrehozott szervezet, amelynek különös formája a szövetség. A szövetség olyan egyesület, amelynek tagja természetes személy nem lehet. 1. Az egyesület adatai, jogállása Az egyesület önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkező szervezet, amely az Alapszabályában meghatározott célokra alakult, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és céljai elérésére szervezi tagjai tevékenységét. a./ Az egyesület neve : Fővállalkozók Magyarországi Szövetsége A szövetség idegen nyelvű elnevezései: a.) angol nyelvű elnevezés: Project Management Association Hungary b.) német nyelvű elnevezés: Projekt Management Verband Ungarn b./ A szövetség székhelye:1106 Budapest, Jászberényi út c./ Az egyesület rövidített neve: FÖVOSZ Az egyesület civil szervezet.
2 2 d./ Az egyesület képviselői: az elnökön és a főtitkáron kivüli elnökségi tagok ketten együttesen képviselik az egyesületet. elnök: Dr.Végh Imre KIPSZER FT Zrt. tag elnök-vezérigazgatója lakik: 1163 Budapest, Budapesti út 5. Főtitkár: Tárnoki Péter lakik: 1142 Budapest, Tengerszem utca 46. További elnökségi tagok: Vagdalt László AUDI HUNGÁRIA MOTOR Kft. munkavállalója lakik: 9012 Győr, Garan János utca 28/1. Tompos Attila EuroAszfalt Épitő és Szolgáltató Kft. munkavállalója-műszaki igazgató lakik: 2051 Biatorbágy, Szily Kálmán út 79. Halmos Sándor INVESTMONT Vállalkozásszervező és Kereskedelmi Kft-ügyvezetője lakik: 2000 Szentendre, Nap utca 20. Bálint Ágnes ProfessionCert Mérnöki Szolgáltató Kft. lakik: 2096 Üröm, Fülemüle utca 14/B. e./ Az egyesület székhelye: 1106 Budapest, Jászberényi út f./ Az egyesület cime: g./ Az egyesület honlapja: h./ Az egyesület adószáma: i./ Az egyesület közösségi adószáma: HU
3 3 j./ Az egyesület nyilvántartási száma: a./ Bevezetés 2. Az egyesület céljai, feladatai Az egyesület az egyesülési jog alapján létrehozott szervezet. Az egyesület a tagok közös, tartós, az Alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy. Az egyesülési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog, amelynek alapján mindenkinek joga van ahhoz, hogy másokkal szervezeteket, illetve közösségeket hozzon létre vagy azokhoz csatlakozzon. Egyesület nem gazdasági tevékenység céljára került megalapításra. Az egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult. Az egyesület vagyonát céljainak megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat. Az egyesülési jog gyakorlása nem sértheti az Alaptörvény C) cikk (2) bekezdését, nem valósíthat meg bűncselekményt vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást, valamint nem járhat mások jogainak és szabadságának sérelmével. Az egyesülési jog alapján szervezet minden olyan tevékenység végzése céljából alapítható, amely összhangban áll az Alaptörvénnyel, és amelyet törvény nem tilt. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jött létre. Ha az egyesület olyan tevékenységet végez, amelyet jogszabály engedélyhez (feltételhez) köt vagy egyébként szabályoz, e tevékenység felett a tevékenység szerinti hatáskörrel rendelkező állami szerv a hatósági ellenőrzésre irányadó szabályok alkalmazásával felügyeletet gyakorol. Az egyesület elnökségének és döntéshozó szervének ülése a jelen Alapszabály szerint személyes részvételt követel meg, elektronikus hírközlő eszközök igénybevételét nem teszi lehetővé. Ha törvény közzétételi kötelezettséget ír elő az egyesület számára, e kötelezettségnek a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény szerinti módon kell eleget tenni. Az egyesület működése rendszeres, nyilvántartott tagsága és az egyesületre vonatkozó rendelkezésekben meghatározott szervezete van. Az egyesület saját maga rendelkezik nevével, címerével, logójával és minden a nevéhez kapcsolódó joggal, különös tekintettel a hirdetési, reklám és a tevékenység televíziós, rádiós valamint egyéb elektronikus technikákkal történő közvetítésével kapcsolatos jogokra. Az egyesület a hirdetési, reklám, illetve közvetítési jogokkal kapcsolatosan egy évnél hosszabb időre szerződést csak a közgyűlés külön felhatalmazása alapján köthet, azzal, hogy a határozatlan vagy
4 4 egy évnél hosszabb időre kötött szerződés megkötésétől számítva évente a közgyűlés újabb felhatalmazása hiányában hatályát veszti. Ezen rendelkezést e szerződésben szerepeltetni kell. A jelen Alapszabályt az egyesület céljának figyelembevételével kell értelmezni. b./ A szövetség célja: szakmai érdekképviselet. - szakmai szövetségbe tömörült hazai fővállalkozók (komplex vállalkozásokra orientálódó gyártó, szerelő, szolgáltató, tanácsadó gazdasági társaságok, stb.) és megbízói illetőleg fővállalkozói szervezetekben vagy a szakképzésben dolgozó projekt menedzserek, akkreditált PM-szakoktatásban tanuló diákok és YOUNG CREW gyakornokok összefogása, eredményesebb működésének elősegítése, a szűkebb szakmai érdekvédelem. a tagság érdekeinek szakmai és gazdasági szempontból való egyeztetése és hatékony képviselete, a vállalkozások, a szakmai információáramlás, a pénzügyi források, a nemzetközi gazdasági kapcsolatok és a szakterületek fejlődésének elősegítése, kiemelten az Uniós belső piaci partnercégekkel, szakmai szövetségekkel való együttműködés és kapcsolatépítés jegyében. - A szövetség közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt, illetve azoktól támogatást nem kap, országgyűlési képviselőjelöltet nem állít és nem támogat,-mindezen tevékenységek gyakorlását és kapcsolatok létrehozását a jövőre nézve is kizárja. Közvetlen politikai tevékenységnek minősül a párt érdekében végzett politikai tevékenység, az országgyűlési képviselői választáson jelöltállítás, megyei, fővárosi önkormányzat képviselő-testületében történő jelölt állítás, az Európai Parlament tagjának történő jelölés, a megyei jogú város képviselő-testületébe történő jelöltállítás, valamint a polgármester jelölése. c./ A szövetség feladatköre: A fővállalkozás szakterületén az érdekképviseleti, érdekegyeztető, kapcsolattartó és egyéb - a közgyűlés által meghatározott - feladatok ellátása: Kezdeményezi, koordinálja, szervezi a szövetség tagjai (ill. szakágazatok) összehangolt fellépését, mindazon kérdésekben, amelyet a szakterület presztízse, a tagok érdekének érvényre juttatása bármely téren megkíván.
5 5 A tagok összehangolt véleménye alapján állást foglal a szakmai, a vállalkozásokat érintő általános és alapvető kormányzati döntések és a szabályzók tervezeteivel kapcsolatban. A szövetség állásfoglalásairól a gazdaságirányítási és az érintett társadalmi szervezeteket tájékoztatja. Figyelemmel kíséri a szakmai vállalkozásokra vonatkozó jogszabályok gyakorlati érvényesülését, az illetékes gazdaságirányítási szerveknél kezdeményezi a vállalkozásokat nehezítő szabályozók, intézkedések felülvizsgálatát és módosítását, Részt vesz más társadalmi szervezetek állásfoglalásának, a gazdasági élénkítést célzó javaslatainak a Fővállalkozók Magyarországi Szövetségét érintő szakmai megalapozásában. Szakmai-etikai bizottságot működtet, amely más szakszövetségi, ill. alapítványi etikai bizottságokkal azonos elvek alapján tevékenykedik. Részt vesz a munkaadók és munkavállalók közti lényeges keret-megállapodások kialakításában. Projektmenedzser (PM) képzésben való részvétel. Előadások, tájékoztatók szervezése, tartása, kiadványok szerkesztése a nemzetközileg is elismert IPMA minősítések elismertségének növelése céljából. Projektmenedzser Klubot működtet (PM-Klub). Hírlevél kiadásával, illetve folyamatosan frissített honlapon keresztül elősegíti a tagok tájékoztatását. Az érdekegyeztetés területén: Segíti a tagjai és az egyéb vállalkozók közötti együttműködést, közös felkérésre vitás kérdésekben egyeztetést szervez. A vállalkozások szakmai kérdéseit érintő általános feltételek hatósági előírások, ajánlások és útmutatók, rendelkezésre álló mintaszerződések közreadásával segíti tagjai tevékenységét. Információs, egyeztető, döntés-előkészítő együttműködést épít ki és tart fenn az állami szervekkel (minisztériumok, kormányszervek, országgyűlési bizottságok), társadalmi és gazdasági érdekcsoportokkal mindazon kérdésekben, amelyek a szakterület érdekeinek érvényre juttatását indokolttá és szükségessé teszik. Egyéb feladatai keretében:
6 6 Szakmai együttműködést épít a hazai projektmenedzsment szervezetekkel, szövetségekkel, kölcsönösen egyeztetett programok, rendezvények aktív támogatásával mintegy közös hazai PM-platform kialakításán keresztül közös érdekeltségű társult összefogásra törekszik. Alapító tagszövetségként aktívan részt vesz a Projektmenedzsment Kiválóság Táblában, amely a magyar projektmenedzsment szervezetek által létrehozott szakmai grémium. A Tábla az Év Projektmenedzsere pályázat kiírásával és közös ünnepélyes díjátadó gálával járul hozzá a hazai projektmenedzsment kultúra fejlődéséhez. d./ A szövetség a nemzetközi gazdasági kapcsolatok kialakítása érdekében: - céginformációt szerez be, vagy tagjait céginformáció beszerzési lehetőségéről tájékoztatja, - segítséget nyújt tagjainak a nemzetközi munkában való részvételhez, beérkező külpiaci információkat továbbít, - kapcsolatot tart külföldi szövetségekkel, - nemzetközi szövetségekben és fórumokon képviseli a szakterületen tevékenykedő tagokat, - a VÉF (Vállakozói Érdekegyeztető Fórum) alapító tagjaként közreműködik a vállalkozók külföldi munkavállalásához szükséges minősítésekben,, - ellátja az IPMA /International Project Management Association/ magyar tagozati feladatait és eleget tesz a vonatkozó IPMA szerződési kötelezettségeinek. Kiemelten az IPMA által nemzetközileg akkreditált projektmenedzsment szakemberek kompetencia alapú 4-szintű személyi minősítések, PM tanácsadók és szervezetek minősítő és tanúsító eljárások felügyelete és folyamatos fejlesztése, valamint az IPMA Nemzetközi Projektmenedzsment Díj és szakmai teljesítmények díjazásaiban való támogató részvétel. Sajtó- és marketingmunkát végez a szakterületeken tevékenykedő tagok munkájának segítése érdekében. Rendszeres tájékoztatást nyújt tagjainak tudomására jutott piaci (versenytárgyalási, ügyletkötési) és egyéb lehetőségekről. Egyéb, a tagok által igényelt szolgáltatásokat végez (pl. szimpóziumok, konferenciák, szakképzés szervezése).
7 7 e./ A szövetség ügyintézése: A szövetség feladatainak ellátására saját ügyintéző szervezettel rendelkezik (iroda), melynek vezetését az ügyvezető főtitkár végzi. Az iroda ügyrendjét a szakszövetség Működési és Szervezeti Szabályzatában az elnökség hagyja jóvá. Az ügyvezető főtitkárt a szövetség elnökségének előterjesztése alapján az elnök bízza meg és gyakorolja felette a munkáltató jogokat. Megbízatása határozott időre szól. Az ügyvezető főtitkár feladata az ügyintéző szervezet működésének irányítása a közgyűlés és az elnökség iránymutatása alapján. Feladatait a Működési és Szervezeti szabályzatban kell meghatározni. A Szövetség képviselete: 3. Az egyesület képviselete A szövetséget harmadik személy előtt a szövetség elnöke, és a főtitkár önállóan képviselik. A szövetség ügyintéző szervezetének kapcsolati rendszerét más társadalmi szervezetek apparátusával a szövetség Működési és Szervezeti Szabályzata állapítja meg. A szövetség elnöksége útján saját nevében közvetlen kapcsolatot tart a főhatóságokkal, országos hatáskörű szervekkel, társadalmi és egyéb szervezetekkel.a választott vezető tisztségviselők feladataikat társadalmi munkában végzik. A gazdasági szervezetek gazdálkodási forma szerinti osztályozása a 21/2012. (IV. 16.) KIM rendelet szerint: GFO kód: 517 /Egyéb szövetség/ Az egyesület tevékenységének alapja: a célok szerint megjelölt tevékenységek megvalósitása Az egyesület hatóköre: nemzetközi. Az egyesület tevékenysége a fentiekben megjelölt célok - megvalósitásához szükséges, a fentiekben megjelölt tevékenység elvégzése útján, az alábbiak figyelembe vétele mellett: tevékenységének mibenléte: minden olyan tevékenység, amely a Alapszabályban megjelölt feladat teljesítését közvetlenül vagy közvetve szolgálja, ezzel hozzájárulva a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez;
8 8 4. Az egyesület működése A civil szervezet működésével kapcsolatos szabályok: : A döntéshozó szerv, valamint az elnökség határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján a) kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy b) bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a civil szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás.a vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett civil szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más civil szervezetnél is betölt.a felügyelő szerv az ügyrendjét maga állapítja meg. A felügyelő szerv ellenőrzi a civil szervezet működését és gazdálkodását. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a civil szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. A felügyelő szerv tagja a civil szervezet vezető szervének ülésén tanácskozási joggal részt vehet, illetve részt vesz. A felügyelő szerv köteles az intézkedésre való jogosultságának megfelelően a döntéshozó szervet vagy az elnökséget tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy a) a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé; b) a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. A döntéshozó szervet vagy az elnökséget a felügyelő szerv indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - intézkedés céljából össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a döntéshozó szerv és az elnökség összehívására a felügyelő szerv is jogosult.ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a felügyelő szerv köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervet. Az egyesület döntéshozó szerve : a közgyűlés
9 9 A közgyűlés, az elnökségi ülés és a felügyelő bizottsági ülés helye az irásos meghívóban meghírdetett hely. A közgyűlési tisztségviselők /levezető elnök, jegyzőkönyvvezető, jegyzőkönyv hitelesitő, szavazatszámláló/ megválasztásának szavazati aránya egyszerű többség. A közgyűlés tisztségviselőinek személyére a javaslatot az egyesület elnöksége teszi meg. A közgyúlés akkor határozatképes, ha legalább a tagok több mint a fele jelen van a határozatképességhez. A szavazások lebonyolitásának előkészitése a közgyűlési tisztségviselők feladata. A határozatok kihirdetésének módja a székhelyen lévő hirdetőtáblán történő kihelyezés, a közgyűlést követő 8 napon belül történő kifüggesztéssel, azzal, hogy a közgyűlési határozatoknak a hirdetőtáblán még további 15 napig szükséges kifüggesztve lenni. A közgyűlés ülésezése: az elnökség hivja össze a közgyűlést. A közgyűlés évente legalább egy alkalommal ülésezik. Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés. A tag jogosult a közgyűlésen részt venni, szavazati jogát gyakorolni, a közgyűlés rendjének megfelelően felszólalni, kérdéseket feltenni, javaslatokat és észrevételeket tenni.a közgyűlés nyilvános; azon a tagokon és az ügyvezetésen kívül a közgyűlés összehívására jogosult által meghívottak és az Alapszabály vagy a közgyűlés határozata alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek érdemben vesznek részt. A közgyűlés hatásköre: A közgyűlés hatáskörébe tartozik a) az Alapszabály módosítása; b) az egyesület megszűnésének, egyesülésének és szétválásának elhatározása; c) a vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; d) az éves költségvetés elfogadása; e) az éves beszámoló - ezen belül az elnökségnek az egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentésének - elfogadása; f) a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkaviszonyban áll; g) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével, a felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt;
10 10 h) a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok, a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottsági tagok vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés; i) a felügyelőbizottság tagjainak megválasztása, visszahívásuk és díjazásuk megállapítása; j) a választott könyvvizsgáló megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; és k) a végelszámoló kijelölése. A napirend kiegészítése: A napirend kiegészítésének tárgyában az elnökség jogosult dönteni. Ha a napirend kiegészítése iránti kérelemről az elnökség nem dönt vagy azt elutasítja, a közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában. A közgyűlési meghivó kézhezvételétől számitott 3 napon belül tehetnek a tagok inditványt a napirend kiegészitésére. A napirend kiegészitése iránti inditványokról 3 napon belül kell döntenie a közgyűlést összehivónak. Határozathozatal: Az egyesület Alapszabályának módosításához a jelen lévő tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. A minősitett döntéshozatali eseteket kivéve a jelenlévő tagok egyszerű többségével hozza meg döntéseit a közgyűlés.az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. A közgyűlési meghivónak tartalmaznia kell a szövetség nevét, székhelyét, a közgyűlés helyét és idejét, a napirendet. A közgyűlésre a tagokat a napirend közlésével kell meghívni. A meghivókat legkésőbb a közgyűlés időpontját megelőző 15. napon igazolható módon kézbesiteni /közölni/ kell a tagok részére. A napirendet a meghivóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökban álláspontjukat kialakithassák. Határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés a megjelentek számától függetlenül határozatképes, ha az eredeti közgyűlési meghivóban erre kifejezetten figyelmeztették a tagokat és abban a megismételt közgyűlés helyét és idejét is feltüntették. A megismételt közgyűlést az eredeti közgyűlés időpontjától számitva legalább három nappal későbbi, de 15 napnál nem későbbi időpontban kell megtartani. A közgyűlésen a határozathozatal nyílt szavazással történik, kivéve, ha titkos szavazás elrendelésére kerül sor. A határozat meghozatalakor nem szavazhat az,
11 11 a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. A szavazati jog gyakorlásának feltételei: a jogi személy rendes tagok a törvényes képviselőjükön kivüli egyéb meghatalmazott útján is gyakorolhatják szavazati jogukat. A több tagból álló döntéshozó szerv, valamint az elnökség szerv ülései nyilvánosak, amely nyilvánosság jogszabályban meghatározott esetekben korlátozható. A jegyzőkönyvben rögziteni kell a közgyűlés helyét és idejét, a napirendi pontokat, a határozatképességet, a közgyűlési tisztségviselők megválasztását és nevét, az elhangzottakat, a döntések tartalmát, idejét és hatályát, a döntést támogatók és ellenzők számarányát. A közgyűlési határozatokat igazolható módon kell az érintettekkel közölni. 5. Az Elnökség Az elnökség tagjai /2015.június 17-től számitott 5 évig/: Az egyesület ügyvezetését az elnökség látja el. Az egyesület vezető tisztségviselői az elnökség tagjai. elnök: Dr.Végh Imre KIPSZER FT Zrt. tag elnök-vezérigazgatója Főtitkár: Tárnoki Péter További elnökségi tagok
12 12 Vagdalt László AUDI HUNGÁRIA MOTOR Kft. munkavállalója Tompos Attila EuroAszfalt Épitő és Szolgáltató Kft. munkavállalója-műszaki igazgató Halmos Sándor INVESTMONT Vállalkozásszervező és Kereskedelmi Kft-ügyvezetője Bálint Ágnes ProfessionCert Mérnöki Szolgáltató Kft. ügyvezető Az egyesület elnökségi tagjai közül az elnök és a főtitkár aláirási joga önálló, a további elnökségi tagok ketten együttesen irnak alá ill. igy képviselik az egyesületet. Az egyesület elnökségét az egyesület közgyűlése választja meg 5 évre. Az elnökséget a közgyűlés hozza létre, titkos szavazással. Az elnökség hatáskörébe tartozik az egyesület ügyeinek intézése, törvényes működtetése, ill az Alapszabályban ill. a vonatkozó jogszabályokban meghatározott feladatok ellátása. Az elnökség szükség szerint, de min. három havonta ülésezik, az ülései nyilvánosak. Az egyesület mint civil szervezet vezető tisztségviselőinek összeférhetetlenségére vonatkozó szabályok: A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett civil szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más civil szervezetnél is betölt. Vezető tisztségviselő az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Ha a vezető tisztségviselő jogi személy, a jogi személy köteles kijelölni azt a természetes személyt, aki a vezető tisztségviselői feladatokat nevében ellátja. A vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat a kijelölt személyre is alkalmazni kell. A vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni.nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült.nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől.
13 13 Az ügyvezetés : Az ügyvezetés hat tagból áll /elnökség/. Az elnökség köteles a közgyűlésen részt venni, a közgyűlésen az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre válaszolni, az egyesület tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni. Az elnökség határozatait elnökségi döntés keretében hozza. A vezető tisztségviselői megbízatás: A vezető tisztségviselői megbizatás öt évre szól. Az öt évnél hosszabb időre szóló vezető tisztségviselői megbízás az öt évet meghaladó részében semmis. A vezető tisztségviselők közül 5 főt az egyesület tagjai képviselői, munkavállalói közül kell választani, 1 fő lehet nem tagi érdekeltségű, a mindenkori főtitkár személye. Az ügyvezetés feladatai: Az ügyvezetés feladatkörébe tartozik a) az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala; b) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése; c) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése; d) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása; e) az egyesület jogszabály és az Alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése; f) a közgyűlés összehívása, a tagság és az egyesület szerveinek értesítése; g) az elnökség által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása; h) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre; i) a tagság nyilvántartása; j) az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése; k) az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése;
14 14 l) az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és m) az Alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés. A közgyűlés összehívása: Az elnökség köteles a közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha a) az egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi; b) az egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni; vagy c) az egyesület céljainak elérése veszélybe került. Az fentiek alapján összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az egyesület megszüntetéséről dönteni. A vezető tisztségviselői megbízatás megszűnése: Megszűnik a vezető tisztségviselői megbízatás a) határozott idejű megbízatás esetén a megbízás időtartamának lejártával; b) megszüntető feltételhez kötött megbízatás esetén a feltétel bekövetkezésével; c) visszahívással; d) lemondással; e) a vezető tisztségviselő halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével; f) a vezető tisztségviselő cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával; g) a vezető tisztségviselővel szembeni kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével. A jogi személy tagjai, tagság nélküli jogi személy esetén a jogi személy alapítói a vezető tisztségviselőt bármikor, indokolás nélkül visszahívhatják.a vezető tisztségviselő megbízatásáról a jogi személyhez címzett, a jogi személy másik vezető tisztségviselőjéhez vagy döntéshozó szervéhez intézett nyilatkozattal bármikor lemondhat.ha a jogi személy működőképessége ezt megkívánja, a lemondás az új vezető tisztségviselő kijelölésével vagy megválasztásával, ennek hiányában legkésőbb a bejelentéstől számított hatvanadik napon válik
15 15 hatályossá. Az elnökségi ülés akkor határozatképes, ha az ülésen legalább az elnökségi tagok fele plusz egy fő elnökségi tag van jelen. Az elnökség a döntéseit a jelenlévők egyhangú határozatával hozza meg. Az elnökség üléseit az elnök hivja össze. Az elnökségi ülésről az elnökségi tagokat az ülés helyét, idejét és napirendjét tartalmazó meghivóval kell igazolható módon értesiteni legkésőbb az ülést megelőző 8. napig. Az elnökségi ülésen nem szavazhat az az elnökségi tag, akivel szemben a Ptk. 3:19. /2/ bek. a./-f./ pontjaiban foglalt valamely kizáró ok fennáll. Az elnökség határozatait igazolható módon közli az érintettekkel. A nyilvántartáshoz való hozzáférés: A civil szervezet nyilvántartásba bejegyzett adatai - ideértve a törölt adatokat is - nyilvánosak.az egyesület bírósághoz benyújtott iratai, ideértve a még el nem bírált kérelmet és mellékleteit is, - jogszabályban meghatározott kivétellel - nyilvánosak, azokat bárki megtekintheti, és azokról feljegyzést készíthet.az egyesület alakuló ülésének jelenléti íve, valamint az egyesület tagnyilvántartása nem nyilvános.a törvényességi ellenőrzési eljárás keretében az ügyészség teljes körű iratbetekintésre jogosult. 6. A Felügyelő Bizottság Az egyesület felügyelő szervének/felügyelő Bizottság/ tagjainak száma 3, az alábbiak szerint / Június 17-től számitott 5 évig/: Az egyesület felügyelő szervének, a Felügyelő Bizottságának tagjai: Boros Péter elnök lakik: 2045 Törökbálint, Szent István u.68. Loppert Zoltán lakik: 1112 Budapest, Eper u.17. Polónyi István lakik: 1139 Budapest, Üteg u.29. IX.em.57. A felügyelő bizottsági tagok öt évre kerülnek megválasztásra Határozatképesség: két felügyelő bizottsági tag jelenléte esetén kizárólag egyhangú határozat hozható.
16 16 A felügyelő bizottsági ülés akkor határozatképes, ha azon a leadható szavazatok több mint felét képviselő szavazásra jogosult részt vesz. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. Ha egy tag valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. Határozathozatal: A felügyelő bizottság ülését a felügyelő bizottság elnöke hivja össze. A felügyelő bizottsági tagok a szerv ülésén szavazással hozzák meg határozataikat. A felügyelőbizottság tagja az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Nem lehet a felügyelőbizottság tagja, akivel szemben a vezető tisztségviselőkre vonatkozó kizáró ok áll fenn, továbbá aki vagy akinek a hozzátartozója a jogi személy vezető tisztségviselője. A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. A tagok határozatukat a határozatképesség megállapításánál figyelembe vett szavazatok többségével hozzák meg. A felügyelő bizottság szükség szerint, de min. évente kétszer ülésezik, az ügyendjét maga állapitja meg.a felügyelő szerv ellenőrzi a civil szervezet működését és gazdálkodását. Ennek során a vezető tisztségviselőtől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a civil szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. A felügyelő szerv tagja a civil szervezet vezető szervének ülésén tanácskozási joggal részt vehet, illetve részt vesz, ha jogszabály vagy a létesítő okirat így rendelkezik.
17 17 A felügyelő szerv köteles az intézkedésre való jogosultságának megfelelően a döntéshozó szervet vagy az elnökséget tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy a) a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé; b) a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. A döntéshozó szervet vagy az elnökséget a felügyelő szerv indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - intézkedés céljából össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a döntéshozó szerv és az elnökség összehívására a felügyelő szerv is jogosult.ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a felügyelő szerv köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervet. 7. Az egyesület tag jogállása A jelen Alapszabály a tagságot feltételekhez köti, miszerint, csak az maradhat egyesületi tag, aki mindig határidőben kifizeti az egyesület által megállapított tagdíjat. Ha a tag ezen fizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, az egyesület a tagsági jogviszonyt harmincnapos határidővel irásban felmondhatja. A felmondásról az egyesület közgyűlése dönt. Az érintett tag tagsági jogviszonyát a közgyűlés akkor mondhatja fel, ha az elnökség a tagot a póthatáridő tűzésével irásban felhivta az elmaradt tagdij megfizetésére és a póthatáridő is eredménytelenül telt el. Az egyesület Alapszabálya a különleges jogállású tagságról e jogállás tartalmának meghatározásával rendelkezik. Az egyesület Alapszabálya pártoló tagságot hoz létre, igy az ilyen tag az egyesület tevékenységében csak vagyoni hozzájárulással vesz részt. Pártoló tag felvételéről az elnökség dönt. Az egyesület Alapszabálya tiszteletbeli tagságot is alapit, igy az ilyen tagot az egyesület tagjai választják meg e tagságra. A pártoló és a tiszteletbeli tag az egyesület szerveinek ülésén tanácskozási joggal vehet részt és vezető tisztségviselővé nem választható. Tiszteletbeli taggá az válhat, akit két egyesületi tag ajánl, és az elnökség elfogadja a személyét. Tiszteletbeli tagok jogi, vagy sokéves kiemelekedő szakmai teljesítményt felmutató természetes személyek is lehetnek. Az egyesület tagja jogosult az egyesület tevékenységében részt venni. Az egyesület tagjait ide nem értve a pártoló tagokat és a tiszteletbeli tagokat -
18 18 egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik. A tag tagsági jogait személyesen és képviselő útján is gyakorolhatja. A tagsági jogok forgalomképtelenek és nem örökölhetők. A tagok - a tagdíj megfizetésén túl - az egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. A tagok szavazati joga gyakorlásának feltétele, hogy érvényes tagsági jogviszonnyal rendelkezzen a tag. Ennek megállapitása az elnök útján az elnökség feladata. A rendes tagok kötelezettsége: Az egyesület tagja köteles az Alapszabályban meghatározott tagi kötelezettségek teljesítésére. Az egyesület tagja nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását és az egyesület tevékenységét. A rendes tagok kötelezettségei közé tartozik a tagdij megfizetésének kötelezettsége. A tagdij megfizetésének módja az egyesület bankszámlájára történő átutalás, vagy az egyesület pénztárába történő készpénz befizetés, határideje minden tárgyév január 31-e. A rendes tagok jogai: a szavazati jog gyakorlása a közgyűlésen, vélemény és beadvány előterjesztésének joga, észrevételezés joga. A tagsági jogviszony keletkezése: az egyesület tagja az egyesület alapszabályát, célkitűzéseit elfogadó, a tagdij fizetését vállaló jogi személy gazdálkodó szervezet lehet. Az elnökség dönt a tagok felvételéről. Az egyesületi tagság az alapításkor az egyesület nyilvántartásba vételével, az alapítást követően a belépési kérelemnek az elnökség általi elfogadásával keletkezik. A tagok személyére vonatkozó adatok nem nyilvánosak. A tagsági jogviszony megszűnése: A tagsági jogviszony megszűnik a) a tag kilépésével; b) a tagsági jogviszony egyesület általi felmondásával; c) a tag kizárásával; d) a tag jogutód nélküli megszűnésével. A tag tagsági jogviszonyát az egyesület képviselőjéhez intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor, indokolás nélkül megszüntetheti. A tag kizárása: A kizárási eljárás meginditásáról az érintett tagot igazolható módon értesiteni kell és tájékoztatni a védekezés lehetőségéről. A tagnak jogszabályt, az egyesület
19 19 Alapszabályát, szabályzatát vagy közgyűlési határozatát súlyosan vagy ismételten sértő magatartása esetén a közgyűlés - bármely egyesületi tag vagy egyesületi szerv kezdeményezésére - a taggal szemben kizárási eljárást folytathat le. Az érintett tagnak lehetőséget kell biztositani arra, hogy a közgyűlési határozat meghozatala előtt a védekezését akár irásban, akár szóban előadhassa. A tag kizárását kimondó határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást. A kizáró határozatot az érintett taggal igazolható módon közölni kell. A kizárási határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. 8. Az egyesület határozatainak birósági felülvizsgálata A felülvizsgálat oka és a kezdeményezésre jogosultak: A jogi személy tagja, tagság nélküli jogi személy esetén az alapítói jogok gyakorlója, a jogi személy vezető tisztségviselője és felügyelőbizottsági tagja kérheti a bíróságtól a tagok vagy a jogi személy szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértő vagy a létesítő okiratba ütközik. A határozat hatályon kívül helyezése iránti kereset: A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az időponttól számított harminc napon belül lehet keresetet indítani a jogi személy ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható. Nem jogosult perindításra az, aki a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult, kivéve, ha tévedés, megtévesztés vagy jogellenes fenyegetés miatt szavazott a határozat mellett. Ha a határozatot a jogi személy vezető tisztségviselője támadja meg, és a jogi személynek nincs más olyan vezető tisztségviselője, aki a jogi személy képviseletét elláthatná, a perben a jogi személyt a felügyelőbizottság által kijelölt felügyelőbizottsági tag képviseli. Ha a jogi személynek nincs felügyelőbizottsága, vagy a felügyelőbizottság valamennyi tagja felperesként perben áll, a bíróság a jogi személy perbeli képviseletére ügygondnokot rendel ki. A határozat hatályon kívül helyezése iránti per megindításának a határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs. A bíróság indokolt esetben a felperes kérelmére a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A felfüggesztést elrendelő végzés ellen nincs helye fellebbezésnek. A perben bírósági meghagyás nem bocsátható ki. A határozat hatályon kívül helyezése
20 20 Ha a határozat jogszabályt sért vagy a létesítő okiratba ütközik, a bíróság a határozatot hatályon kívül helyezi és szükség esetén új határozat meghozatalát rendeli el.a határozat hatályon kívül helyezését kimondó bírósági ítélet hatálya a határozat felülvizsgálatának kezdeményezésére jogosult, de perben nem álló más személyekre is kiterjed.ha a jogszabálysértés vagy a létesítő okiratba ütközés nem jelentős és nem veszélyezteti a jogi személy jogszerű működését, a bíróság a jogsértés tényét állapítja meg. 9. Az egyesület megszűnése, egyesülése, szétválása Jogutódlással történő megszűnés: Egyesület más jogi személlyé nem alakulhat át, csak egyesülettel egyesülhet és csak egyesületekre válhat szét. A jogutód nélküli megszűnés okai: A jogi személy jogutód nélküli megszűnésének általános esetein túl az egyesület jogutód nélkül megszűnik, ha a) az egyesület megvalósította célját vagy az egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy b) az egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt. Rendelkezés a fennmaradó vagyonról: Az egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az Alapszabályban meghatározott, az egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött civil szervezetnek kell átadni. A nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott szervezetnek juttatja a vagyont, ha az Alapszabály nem tartalmaz rendelkezést a megszűnő egyesület vagyonáról, vagy ha az Alapszabályban megjelölt civil szervezet a vagyont nem fogadja el vagy azt nem szerezheti meg.a fennmaradó vagyon sorsáról a nyilvántartó bíróság a törlést kimondó határozatában rendelkezik, a vagyonátruházás teljesítésére szükség esetén ügygondnokot rendel ki. A vagyon feletti rendelkezési jog az egyesület törlésével száll át az új jogosultra. A vezető tisztségviselők felelőssége jogutód nélküli megszűnés esetén: Az egyesület jogutód nélküli megszűnése után a vezető tisztségviselőkkel szemben e minőségükben az egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt - a jogerős bírósági törléstől számított egy éven belül - az egyesület törlésének
21 21 időpontjában tagsági jogviszonyban álló tag vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszűnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy ha lett volna vagyon, át kellett volna adni.ha az egyesület jogutód nélkül megszűnik, a hitelezők kielégítetlen követelésük erejéig kártérítési igényt érvényesíthetnek az egyesület vezető tisztségviselőivel szemben a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályai szerint, ha a vezető tisztségviselő az egyesület fizetésképtelenségével fenyegető helyzet beállta után a hitelezői érdekeket nem vette figyelembe. Ez a rendelkezés végelszámolással történő megszűnés esetén nem alkalmazható. 10. Választottbirósági eljárás kikötése Az egyesület jelen Alapszabálya a tagsági jogviszonyból, továbbá az egyesületi szervek és a tagok egymás közti jogviszonyából eredő jogvitákra állandó vagy eseti választottbíróság eljárását köti ki az alábbiak szerint:bármely vita eldöntésére, amely a jelen Alapszabállyal vagy azzal összefüggésben, annak megszegésével, megszűnésével, érvényességével vagy értelmezésével kapcsolatban keletkezik, a felek alávetik magukat az Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett szervezett Állandó Választottbíróság, Budapest kizárólagos döntésének azzal, hogy a Választottbíróság a saját Eljárási Szabályzata szerint jár el. Egyebekben a Ptk., a Civil tv., ill. a további vonatkozó jogszabályok irányadók. Budapest, Dr.Végh Imre, egyesületi elnök Alulirott, jogi képviselő, az egyesületi elnök aláirását ezennel ellenjegyzem, továbbá, az alábbi külön aláirásommal igazolom, hogy a létesitő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel az Alapszabály módositások alapján hatályos tartalmának. Budapest, Dr.Gór-Nagy Istvánné Ügyvédi Iroda Dr.Gór-Nagy Istvánné ügyvéd jogi képviselő

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Erkölcstelen és hálátlan örökösök kitagadása - Jogászvilág - Jogászvilág
Erkölcstelen és hálátlan örökösök kitagadása - Jogászvilág
Kezdőlap » Erkölcstelen és hálátlan örökösök kitagadása
A kötelesrész az örökhagyó legközelebbi rokonainak és házastársának a törvény szerint járó minimumrészesedése az örökhagyó vagyonának terhére, amely igénynek az örökhagyó által megvalósítható kioltása egyedül a kitagadás jogának gyakorlásával következhet be. A kitagadás okait a polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) 7:78. §-a pontosan meghatározza, az erkölcstelen életmód kötelesrészre jogosult általi folytatása az egyik magatartás ezek közül, amelynek fogalmát a törvény nem adja meg, ezért a jogalkalmazásra hárult a feladat, hogy meghatározza annak jellemzőit, ismérveit és elhatárolási elemeit más magatartásoktól. A durva hálátlanság a kitagadási okok új kategóriája, amelynek tartalommal való kitöltése számos kérdést felvet majd a jövőben.
Az erkölcstelen életmód kitagadás alapjául szolgáló mivolta már a Werbőczy István által 1514-ben készített Tripartitumban is feltűnt, azonban mai formájában a Magyarországon is hatályban volt Osztrák Polgári Törvénykönyvben jelent meg elsőként, ahol a „folytat” kitétellel tette egyértelművé a jogalkotó, hogy csak azzal a magatartással valósíthatja meg a kötelesrészre jogosult örökös a kitagadási magatartást, amelyet hosszabb időn át folyamatosan tanúsít, tehát egy garázda cselekmény elkövetése vagy vétségért való egyszeri elítélés a kitagadásnak nemigen lehet alapja. A régi Ptk.-hoz (1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről) fűzött kommentár szerint tekintettel arra, hogy az erkölcstelen életmód definíciójával nem foglalkozik a törvény, mindig a közfelfogásnak megfelelően kell megítélni, milyen életmód tekinthető ilyennek. A kommentár szerint különösen az alkoholista, garázda, bűnöző életmód, a nemi erkölcs szabályainak rendszeres és súlyos megsértése azok, amelyekből a kötelesrészre jogosult erkölcsi felfogásának züllöttségére lehet következtetni.
A régi Ptk. kommentárjának némileg ellentmond a gyakorlat, így például a Legfelsőbb Bíróság 410/2001. számú polgári elvi határozatában kimondta, hogy önmagában a túlzott mértékű rendszeres italozás nem minősül erkölcstelen életmódnak, így kitagadási okot nem valósít meg, ugyanis az alkoholizmus nem egyszerűen szeszes italok rendszeres fogyasztása, hanem alkoholtartalmú italok mértéktelen fogyasztása következtében kialakult szenvedélybetegség, ami testi és pszichikai tünetekkel jár együtt. A Legfelsőbb Bíróság szerint az erkölcstelen életmód folytatásának megállapításához azt kell bizonyítani, hogy a kitagadni kívánt örökös az italfogyasztással együtt járó olyan magatartást tanúsított, amelyből erkölcsi felfogásának züllöttségére lehet következtetni és ez az életmódjává vált, amely folyamatosan megnyilvánuló aktív jellegű többletmagatartást feltételez. Ugyancsak a Kúria szerint – Pfv. I. 20.181/2014. – a kábítószerezés, az alkoholizmus, a játékgép-szenvedély, a munkakerülés, a tanulmányok folytatásának hiánya és a szülői segítségnyújtás elutasítása bár a kitagadást megalapozó okok, külön-külön mégsem feltétlenül minősülnek erkölcstelen magatartásnak. Továbbá megállapította a Kúria azt is, hogy figyelemmel kell lenni arra is, hogy az örökhagyó mennyiben hatott közre a kötelesrészre jogosult erkölcstelen életmódjának a kialakulásában, ugyanis amennyiben a szülő a gyermekeivel – éppen akkor, amikor erkölcsi elhajlása kezdődik – semmiféle – sem személyi, sem vagyoni – kapcsolatot nem tart fenn, és semmiben nem teljesíti nevelői – főként erkölcsi nevelői – kötelezettségeit, a gyermek erkölcstelen életmódjára hivatkozással nem tehet érvényes kitagadási végintézkedést (BDT2011. 2493.). Hasonló megállapításra jutott a Somogy Megyei Bíróság korábbi, 21.P.20.065/2008/86. számú határozatában, amikor kimondta, hogy noha a kitagadott gyermek súlyos problémákkal küszködött és fiatal éveitől kezdődően alkoholos drogfüggőség alakult ki nála, valamint politoxikománia – az alkohol kombinálása altatókkal és nyugtatókkal –, amelyek miatt nehezen tudott beilleszkedni, az édesapja egy ideig anyagilag támogatta fiának eme életmódját, nem gyógyíttatta, így kimondható, hogy az örökhagyó mint szülő nem mindig és nem mindig megfelelően gondoskodott gyermekéről.
Fontos megjegyzendő, hogy a jogalkotó a régi Ptk. hatályba lépésétől kezdve immár nem közerkölcsöt említ. A korábbi szabályozás szerint a közfelfogáshoz kapcsolt közerkölcs vagy más néven konvencionális erkölcs esetében a bírónak nem a saját erkölcsi nézeteit kifejtve, hanem a társadalom többségi felfogásában jelen lévő közerkölcs alapján kellett keresnie a helyes választ. Nyilván könnyebb az értelmezőnek azzal érvelni, hogy az adott magatartás nemcsak szerinte rossz vagy nem helyes, illetve meghatározott szankciót vonhat maga után – kitagadást –, hanem azt a társadalom többsége is megvetendőnek tartja. Azzal, hogy a jogalkotó a régi Ptk. óta már nem a közerkölcs kategóriáját használja, azt juttatja kifejezésre, hogy az erkölcstelen életmód kategóriája a társadalmi változásokhoz idomul, azokkal együtt folyamatosan formálódik, az erkölcsös vagy az erkölcstelen életmódfelfogás nem feltétlenül ugyanaz minden egyén, család esetében vagy minden élethelyzetben, ezért azt konkrét esetről-esetre kell megvizsgálni és a fogalom meghatározását nem lehetséges egy zárt körbe sűríteni, a törvényhez fűzött kommentár is csak a legjellemzőbb eseteket sorolja fel. Így például a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság 8.P.20.878/2008/66. számú határozatában érvényesnek találta annak a házastársnak a kitagadását, aki ugyan a tanúk és az örökhagyó végrendeleti nyilatkozata szerint is „ivott, de nem mértéktelenül”, azonban bizonyításra lelt, hogy az emlőrákkal küzdő örökhagyó áttétes állapotának nagy fokú romlása nagyrészt annak volt tulajdonítható, hogy az saját magát és a közös gyermekeket évek óta kevés rokkantsági nyugdíjából próbálta fenntartani, éheztek, nélkülöztek, mert a férj, ha alkalmi munkával keresett is egy kis pénzt, azt italra költötte.
A züllött erkölcsi felfogással együtt járó aktív jellegű többletmagatartással kapcsolatban érdekes a Legfelsőbb Bíróság Pf. II. 21006/1988. számú határozata, amelyben rámutatott arra, azzal, hogy a kitagadott gyermek az örökhagyóval szemben italozó, munkakerülő életmódjának eredményeként felelőtlen, közönyös passzív magatartást tanúsított, megvalósította a kitagadási magatartást, mert ez az életmód nemcsak az örökhagyó szerint, de a közfelfogás szerint is olyan mértékben erkölcstelen és elítélendő, amely a kitagadást kétséget kizáró módon indokolttá tette. Láthatóan az erkölcsi kategória megítélése a gyakorlatban vegyes, többször ellentmondásosnak tűnik. A 2013-as Ptk.-hoz fűzött kommentár szerint az 1959-es Ptk.-ból változatlanul átvett kitagadási okokkal kapcsolatban a jövőben is figyelni lehet a korábbi bírói gyakorlatra, azonban az erkölcsi normák folyamatos társadalmi változása azzal jár, hogy ez a kitagadási kategória a jövőben valószínűleg változni, színesedni fog.
A jogalkotó az új Ptk. hatálybalépésével lényegesen változtatott a kitagadás jogintézményén, ugyanis alapvetően módosította az ahhoz vezető okokat, így újdonság a kitagadási okok körében a „durva hálátlanság” kategóriája is, amely tanúsítása miatt a nagykorú leszármazó – tehát más nem – tagadható ki az öröklésből. Ez a kitagadási ok felölelni hivatott mindazt az esetkört, amely kívül esik a büntetőjogilag értékelhető magatartások és a törvényes tartási kötelezettség megszegésének kategóriáján – ezekre már találunk szabályokat. A Ptk. hatálybalépése óta nem telt el sok idő, így egyes jogintézményei esetében kialakult bírói gyakorlatról még nem beszélhetünk, elvétve találunk néhány bírói ítéletet, amely a témában érintett egyes kérdéseket taglalja. Ilyen terület a kitagadás is, az új kitagadási okok esetében jelenleg kevés még a közzétett bírósági határozat, vagy komolyabb, a joggyakorlatot befolyásoló bírósági döntés, a durva hálátlanság miatti kitagadásra pedig ma még nem találunk semmilyen gyakorlati anyagot. A durva hálátlanság kategóriája vitathatatlanul erkölcsi tartalommal és ebből adódóan szubjektív jellemzőkkel bír, ezért valószínűleg majd csak konkrét esetenként, az ügyek részleteit megvizsgálva mondható ki a kitagadási ok megalapozottsága vagy annak hiánya. Mindezek mellett, ahogyan az erkölcstelen életmód folytatásának esetében is, minden bizonnyal a közfelfogásban gyökerező megítélésnek is nagy szerepe lesz a döntések meghozatalában, nemcsak egyedül az örökhagyó szubjektív megítélésére bízza a jogalkotó az örökségtől való teljes megfosztást.
Véleményem szerint a jogalkalmazásban már régóta felmerült kívánalom a durva hálátlanság kitagadási okként történő kodifikálása, ugyanis például a közjegyző előtt végrendelkezni akaró ügyfelek egyik leggyakoribb kitagadást megalapozottnak gondolt indoka az szokott lenni, hogy őket a nagykorú gyermekük nem látogatja, nem gondozza, az unokákat nem engedi hozzájuk, annak ellenére, hogy ők a szülői kötelességeiknek maradéktalanul eleget tettek annak idején, kitagadni szándékozott gyermeküknek mindent megadtak, őt erkölcsileg és anyagilag egyaránt támogatták. A durva hálátlanság megfoghatatlansága és tágnak tűnő értelmezése kapcsán ellenben felmerülhet a kérdés: vajon erre hivatkozva könnyebb lesz-e kitagadni? Lévén, hogy a törvény nem adja meg a fogalom definícióját, a kitagadási kategória fogalomkörének peremei túlságosan homályosak, abba sokféle élethelyzet beleképzelhető, emiatt úgy tűnik, hogy azok csak az adott eset keretei között határolhatóak be, ezért a bíróság feladata lesz minden egyes ügyben a fogalmat tartalommal kitölteni és eldönteni a magatartásról, hogy megalapozza-e a kitagadást vagy sem. Érdemes megjegyezni, hogy a durva hálátlanság bizonytalan kategóriája egyik európai ország polgári törvénykönyvében sem szerepel, esetleg a hatályos Osztrák Polgári Törvénykönyv (ABGB) kitagadásra vonatkozó rendelkezései között találunk hasonlót, amely szerint kitagadható az a kötelesrészre jogosult, „aki kifogásolható magatartásával az örökhagyónak súlyos lelki, érzelmi fájdalmat okozott” (770. §. 4. pont), azonban az ezzel kapcsolatos joggyakorlat nem túl széles körű.
Mindenesetre a kitagadás súlyos jogkövetkezményének megvalósulásához elengedhetetlen, hogy az örökhagyó kitagadásra vonatkozó rendelkezése érvényes végintézkedésben nyerjen formát, tehát végrendeletben, öröklési szerződésben vagy halál esetére szóló ajándékozás formájában, akár közjegyző előtt tett közvégrendeletben, akár írásbeli magánvégrendelet útján, valamint a végintézkedésben valamelyik, a Ptk.-ban felsorolt kitagadási okot kifejezetten meg kell jelölni, e feltételek hiányában a kitagadás érvénytelen lesz.
Releváns jogszabályhelyek:
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 663. § (1) bekezdés, 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 7:78. §, Legfelsőbb Bíróság 410/2001. számú polgári elvi határozata, Legfelsőbb Bíróság Pfv. I. 20.181/2014. számú határozata, BDT2011. 2493., Somogy Megyei Bíróság 21.P.20.065/2008/86. számú határozata, Hajdú-Bihar Megyei Bíróság 8.P.20.878/2008/66. számú határozata, Legfelsőbb Bíróság Pf. II. 21006/1988. számú határozata;

matches: Bíróság Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Megszületett az első Quaestor-ítélet, 11,2 milliárd forint megfizetésére kötelezte a bíróság Tarsoly Csabát | Forbes.hu
Megszületett az első Quaestor-ítélet, 11,2 milliárd forint megfizetésére kötelezte a bíróság Tarsoly Csabát
2 perces olvasási idő 147414Pénz Forbes
Megszületett az első olyan ítélet a Quaestor-ügyben, mely kimondta Tarsoly Csaba cégvezetői felelősségét a Quaestor Pénzügyi Tanácsadó Zrt. vagyonvesztésével kapcsolatban.
Fontos ítélet született a Fővárosi Törvényszéken (Bíróság), miután a Bíróság megállapította Tarsoly Csaba személyes felelősségét a Quaestor Pénzügyi Zrt. (QPT) ellen a társaság felszámolója, a Kvantál Kft. által indított perben – tudtuk meg a cég sajtóközleményéből.
A Bíróság 30.G.40.751/2017/130-as számú ítéletében kimondta, hogy Tarsoly Csaba a QPT fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetének bekövetkeztét, de legalább 2012. január 1-jét követően ügyvezetési feladatait nem a hitelezők érdekeinek figyelembevételével látta el, és ezáltal követeléseik kielégítését legalább 11.216.982.761 forinttal meghiúsította, tekintettel arra, hogy a QPT vagyona ezzel az összeggel csökkent.
Ennek alapján a Bíróság elsőfokú, nem jogerős ítéletében kötelezte Tarsoly Csabát, hogy mintegy 11,2 milliárd forintot fizessen meg vagyoni biztosítékként a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Hivatalának letéti számlájára.
Az indoklás szerint Tarsoly nem a hitelezők érdekeinek figyelembevételével látta el ügyvezetési feladatait, a követelések kielégítését legalább 11,2 milliárd forinttal meghiúsította, ezért a Bíróság kötelezte ezen összeg megfizetésére. A pert a QPT felszámolója, a Kvantál Kft. indította, mely a hitelezők érdekeit képviselve arra törekszik, hogy a peres eljárások során a károk a lehető legnagyobb mértékben megtérüljenek.
Az ítélet abból a szempontból különösen fontos, hogy ez az első, mely kimondta Tarsoly Csaba jogi felelősségét a Quaestor-ügyben, és vagyoni kártérítésre kötelezte.
Megszületett a megállapodás, eladják a Gellért Hotelt, a vevő is megvan rá
Ítélet a bíróságon: Bige László szolnoki gyárában újraindulhat a munka

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Gödöllői Hírek - Egy időre elköltözik a Gödöllői Járásbíróság
Még az idei évben megkezdődnek a Gödöllői Járásbíróság épületének – bővítést és felújítást egyaránt tartalmazó – rekonstrukciós munkálatai. Emiatt a bíróság a Dózsa György útról új helyre, a Gödöllő, Tessedik Sámuel utca 6. szám alatti épületbe költözik. A költözés miatt december 9-én, pénteken a bíróság ZÁRVA tart – közölte hírportálunkkal Gyimesi Kinga, a Budapest Környéki Törvényszék sajtótitkára.
Ezen a napon szünetel az ügyfélfogadás, a bíróság sem személyesen, sem telefonon, sem elektronikus úton nem érhető el, az erre a napra kitűzött tárgyalásokat elhalasztják.
December 12-től (hétfő) – úgy tudjuk, legalább egy évig – a bíróság zavartalanul működik tovább az új épületben. A már kitűzött tárgyalásokat a közölt időpontban az új bírósági épületben (képen) tartják meg. A bíróság dolgozói az épület földszintjén kialakított ügyfélcentrumban változatlan ügyfélfogadási időben várják az ügyfeleket.
Bírósági vezetők ügyfélfogadási rendje: minden hónap első hétfője 9-11 óráig, előzetes bejelentkezés alapján.
A kezelőirodák ügyfélfogadási rendje: hétfő 9-12 és 13-15.30 óra, szerda-péntek 9-11 óra.
Panasznapi ügyintézés: hétfő 9-11 óra.
A bíróság elektronikus elérhetőségei és telefonszámai nem változnak.
Központi telefonszám: +36-28/515-240
Telefax: +36-28/527-320
Email-cím: birosag@godollo.birosag.hu
Gödöllői Járásbíróság, költözés, felújítás, Tessedik út