text:
2015. május 21.(*)
„Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság és a határozatok végrehajtása polgári és kereskedelmi ügyekben – 44/2001/EK rendelet – 23. cikk – Joghatóságot kikötő megállapodás – Alaki feltételek – A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő közlés – Fogalom – Egy olyan linken keresztül megtekinthető és kinyomtatható általános értékesítési feltételek, amely lehetővé teszi e feltételeknek egy új ablakban történő megjelenítését – A »klikkeléssel« történő elfogadás technikája”
A C‑322/14. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Landgericht Krefeld (Németország) a Bírósághoz 2014. július 4‑én érkezett, 2014. június 5‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a CarsOnTheWeb.Deutschland GmbH
– az Európai Bizottság képviseletében A.‑M. Rouchaud‑Joët és W. Bogensberger, meghatalmazotti minőségben,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; a továbbiakban: Brüsszel I rendelet) 23. cikke (2) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet a J. El Majdoub autókereskedő és a CarsOnTheWeb.Deutschland GmbH között folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, melynek tárgya egy gépjárműnek az utóbbi internetes oldalán az alapügy felperese részére történő eladása.
3 Az új tagállamoknak ezen egyezményhez való csatlakozásáról szóló egyezményekkel módosított, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27‑én Brüsszelben aláírt egyezmény (HL 1972. L 299., 32. o.; a továbbiakban: Brüsszeli Egyezmény) 17. cikkének első bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Ha a felek, akik közül legalább egy valamely szerződő államban lakóhellyel rendelkezik, egy bizonyos jogviszonnyal kapcsolatban felmerült vagy a jövőben felmerülő jogviták eldöntésére valamely szerződő állam bíróságának vagy bíróságainak joghatóságát kötik ki, kizárólag e bíróság vagy ezen állam bíróságai rendelkeznek joghatósággal. Az ilyen joghatóságot kikötő megállapodást a következőképpen kötik meg:
a) írásban vagy szóban, írásbeli megerősítés mellett,
b) a felek között korábban kialakított gyakorlatnak megfelelő formában,
c) a nemzetközi kereskedelemben annak a szokásos gyakorlatnak megfelelő formában, amelyet a felek ismernek, vagy ismerniük kell, és amelyet az érintett kereskedelmi ágazatban tevékenykedő, ugyanilyen típusú szerződéseket kötő szerződő felek az ilyen típusú kereskedelemben széles körben ismernek, és rendszeresen betartanak.” [Nem hivatalos fordítás].
4 A Brüsszel I rendelet (2) preambulumbekezdése értelmében annak célja az e rendelet hatálya alá tartozó tagállamok határozatainak gyors és egyszerű elismerése és végrehajtása céljából a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatósági összeütközésre vonatkozó szabályok egységesítése és az alaki követelmények egyszerűsítése.
5 E rendelet (11) és (12) preambulumbekezdése, melyek ismertetik a különböző hatásköri szabályok közötti kapcsolatot, valamint azok célját, a következőképpen fogalmaznak:
6 Az említett rendelet (19) preambulumbekezdése szerint biztosítani kell a Brüsszeli Egyezmény és e rendelet közötti folytonosságot.
7 A Brüsszel I rendelet 2. cikkének (1) bekezdése azt az elvet írja elő, mely szerint a valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező személy, állampolgárságára való tekintet nélkül, az adott tagállam bíróságai előtt perelhető.
8 E rendelet 3. cikkének (1) bekezdése a II. fejezetben található, és a következőképpen rendelkezik:
9 Az említett rendelet ezen fejezete foglalja magában a 7. szakaszt, melynek címe „Megállapodás joghatóságról”. A 23. cikk, mely e szakaszban található, (1) és (2) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„(1) Ha a felek, akik közül egy vagy több valamely tagállamban lakóhellyel rendelkezik, egy bizonyos jogviszonnyal kapcsolatban felmerült vagy a jövőben felmerülő jogviták eldöntésére valamely tagállam bíróságának vagy bíróságainak joghatóságát kötik ki, a megállapodás szerinti bíróság vagy bíróságok rendelkeznek joghatósággal. Az ilyen joghatóság a felek eltérő megállapodásának hiányában kizárólagos. Az ilyen joghatóságot kikötő megállapodást meg lehet kötni:
c) nemzetközi kereskedelemben annak a szokásos gyakorlatnak megfelelő formában, amelyet a feleknek ismerniük kell, vagy ismerniük kellett volna, és amelyet az ilyen kereskedelemben az érintett ügylet szerződésével azonos típusú szerződések szerződő felei széles körben ismernek, és rendszeresen betartanak [helyesen: amelyet a felek ismernek, vagy ismerniük kell, és amelyet az érintett kereskedelmi ágazatban tevékenykedő, ugyanilyen típusú szerződéseket kötő szerződő felek az ilyen típusú kereskedelemben széles körben ismernek, és rendszeresen betartanak].
(2) A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés az »írásos« formával egyenértékű.”
10 Az alapügy felperese, aki kölni (Németország) székhelyű autókereskedő, az alapügy Ambergben (Németország) székhellyel rendelkező alperesének internetes oldalán igen kedvező áron elektromos autót vásárolt. Az eladó azonban elállt az adásvételtől e jármű állítólagos károsodása miatt, amelyet a vásárló részére való kiszállításra történő előkészítés során állapítottak meg.
11 Az alapügy felperese, aki úgy véli, hogy csupán olyan ürügyről van szó, amely lehetővé teszi az elállást ettől az adásvételtől, mely az eladó számára az alacsony eladási ár miatt kedvezőtlen, keresetet indított a Landgericht Krefeld előtt. Azt kívánja elérni, hogy e bíróság kötelezze az eladót az említett jármű tulajdonjogának átruházására.
12 Az alapügy felperese azzal érvel, hogy a szerződési partnere az alapügy alperese, amely Németországban rendelkezik székhellyel, és nem annak belgiumi székhelyű anyavállalata, valamint azzal, hogy ebből következően a kérdést előterjesztő bíróság rendelkezik joghatósággal az alapügy elbírálására.
13 Ezzel szemben az alapügy alperese arra hivatkozik, hogy a német bíróságok nem rendelkeznek joghatósággal a jelen ügyben. Az interneten megkötött ügyletekre vonatkozó általános szerződési feltételek 7. pontja, mely e társaság internetes oldalán hozzáférhető, joghatóságot kikötő megállapodást tartalmaz egy louvain‑i (Belgium) bíróság javára. Ezenfelül az alapügy alperese azzal érvel, hogy nem minősül az alapügy felperese szerződési partnerének, az ugyanis az anyavállalata. Az alapügy felperesének erről tudnia kell, mivel egyrészt hozzáadottérték‑adót nem tartalmazó számlát állíttatott ki a belga anyavállalattal, amelyet a számára ezen anyavállalat adataival kézbesítettek, és másrészt a kérdéses gépjármű árát egy belga számlára fizette ki.
14 Az alapügy felperese azonban, anélkül hogy vitatná e fizetési módot, azt az álláspontot képviseli, hogy az ezen 7. cikkben előírt, joghatóságot kikötő megállapodás nem vált érvényes módon az adásvételi szerződés részévé, mivel az nem a Brüsszel I rendelet 23. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti írásos formát ölti. Az alapügy felperese azzal érvel, hogy az alapügy alperesének az általános értékesítési feltételeit tartalmazó internetes oldala nem nyílik meg automatikusan a regisztráció és az egyes vásárlási műveletek során. Éppen ellenkezőleg, egy olyan mezőre kell kattintani, amely a következő utalást tartalmazza: „Kattintson ide a szállítási és fizetési feltételek új ablakban történő megnyitásához!” (a „klikkelésel” való elfogadás technikája, úgynevezett „click‑wrapping”). A Brüsszel I rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmények azonban csak akkor teljesülnek, ha az általános feltételeket tartalmazó ablak automatikusan megnyílik. Ezenfelül a joghatóságot kikötő megállapodás azért is érvénytelen, mert önkényes, és eltér a szokásoktól.
15 A kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy a Brüsszel I rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelel‑e a „klikkeléssel” történő elfogadás technikája, amellyel a vásárló hozzáfér az internetes oldalon található általános értékesítési feltételekhez oly módon, hogy egy hiperlinkre kattint, amely megnyit egy ablakot. Amennyiben e feltételek külön elmenthetők és kinyomtathatók, e bíróság azt kérdezi, hogy az ilyen technika tekinthető‑e olyan elektronikus módon történő közlésnek, amely lehetővé teszi a megállapodás tartós rögzítését, és következésképpen e rendelkezés értelmében az tekinthető‑e írásos formának. Amennyiben ugyanis ez a helyzet áll fenn, a belga bíróság javára szóló, joghatóságot kikötő megállapodás érvényes, és a Landgericht Krefeld nem rendelkezik joghatósággal a jogvita elbírálására.
16 Ezenfelül ez a bíróság úgy véli, hogy az alapügy felperesének a szerződési partnere a németországi székhelyű társaság, és nem annak belga leányvállalata. Következésképpen, joghatóságot kikötő megállapodás hiányában az e bíróság elé terjesztett, tulajdonjog‑átruházás iránti keresetet Németországban kellene megindítani. A felperes ugyanakkor e megállapodást nem tekintheti a szokásoktól eltérőnek, hiszen az általa megkötött adásvételi ügylet külföldi eleméről tudomása volt, és olyan nemzetközi számlát kért, amely feltünteti az említett anyavállalat adatait.
17 A kérdést előterjesztő bíróság álláspontja szerint a Brüsszel I rendelet nem követeli meg, hogy a joghatóságot kikötő megállapodást valamely szerződő fél ténylegesen kinyomtassa vagy elmentse. Álláspontja szerint e rendelkezés kizárólag azt a feltételt írja elő, hogy e megállapodás tartós rögzítése „lehetséges” legyen. Az elektronikus módon történő közlésnek tehát ilyen tartós rögzítést kell lehetővé tennie ahhoz, hogy az ezen 23. cikk (2) bekezdésében előírt követelményeknek megfeleljen.
18 A kérdést előterjesztő bíróság azt az álláspontot képviseli, hogy a klikkeléssel történő elfogadás technikája, mely az előtte folyamatban lévő jogvita tárgyát képezi, egyidejűleg lehetővé tette a joghatóságot kikötő megállapodást tartalmazó általános feltételek kinyomtatását és elmentését, mivel ezen általános feltételek szövege a klikkelést követően egy külön oldalon jelent meg, és azt a szerződési partner kinyomtathatta vagy elmenthette. Az a körülmény, hogy az említett feltételeket tartalmazó ablak automatikusan nyílik meg, vagy sem, e tekintetben irreleváns.
19 E körülmények között a Landgericht Krefeld úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Eleget tesz‑e az úgynevezett »click wrapping« az elektronikus úton történő közlésre vonatkozó, a [Brüsszel I‑rendelet] 23. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek?”
20 A kérdést előterjesztő bíróság az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésével lényegében arra vár választ, hogy a Brüsszel I rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy az olyan adásvételi szerződésre vonatkozó általános feltételek klikkeléssel történő elfogadásának a technikája, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amelyet elektronikus úton kötöttek, és amely joghatóságot kikötő megállapodást tartalmaz, e rendelkezés értelmében e megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő közlésnek minősül.
21 Amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, az alapügy körülményeit alapvetően az jellemzi, hogy egy vásárlónak az adásvételt megelőzően a megfelelő rubrika megjelölésével kifejezetten el kell fogadnia az eladó általános értékesítési feltételeit. Ez a művelet azonban nem vezet automatikusan az eladó általános feltételeit tartalmazó dokumentum megnyitásához, ehhez még szükséges ugyanis az, hogy az e célra meghatározott hiperlinkre egy további alkalommal ráklikkeljenek.
22 Az alapügyben nem vitatott, hogy a kérdéses általános feltételek joghatóságot kikötő megállapodást tartalmaznak, amely az olyan jogvitákra vonatkozóan, mint amely az alapügy tárgyát képezi, egy louvain‑i bíróság joghatóságát írja elő. Az alapügy felperese azonban úgy véli, hogy az általános feltételek „klikkeléssel” történő elfogadásának a technikája nem felel meg a Brüsszel I rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében előírt feltéteknek, mivel az e feltételeket tartalmazó ablak nem nyílik meg automatikusan, sem az oldalon való regisztráció, sem az ügylet során. Következésképpen e joghatóságot kikötő megállapodásra vele szemben nem lehet hivatkozni.
23 Meg kell tehát vizsgálni, hogy az ilyen körülmények között a Brüsszel I rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében elektronikus úton kötött szerződésben foglalt, joghatóságot kikötő megállapodás érvényessége kétségbe vonható‑e a „klikkeléssel” való elfogadás technikájának alkalmazása esetében.
24 E tekintetben emlékeztetni kell először is arra, hogy a Brüsszel I rendelet 23. cikke (1) bekezdésének szövege értelmében a tagállami bíróságnak vagy bíróságoknak a szerződési partnerek által, joghatóságot kikötő megállapodás útján kijelölt joghatósága főszabály szerint kizárólagos. Ahhoz, hogy érvényes legyen, e megállapodást írásban kell kötni, vagy írásbeli megerősítés mellett szóbeli úton, vagy a felek között korábban kialakított gyakorlatnak megfelelő formában, vagy nemzetközi kereskedelemben annak a szokásos gyakorlatnak megfelelő formában, amelyet a felek ismernek, vagy amelyet ismerniük kell. E cikk (2) bekezdése értelmében „a megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés” az „írásos formával egyenértékű”.
25 Meg kell állapítani, hogy a Brüsszel I rendelet 23. cikkének rendelkezéseit, amiatt, hogy mind az e rendelet 2. cikkében előírt, az alperes lakóhelyének általános szabálya szerint meghatározott joghatóságot, mind pedig az e rendelet 5.‑7. cikkében előírt különleges joghatóságokat kizárják, a 23. cikkben meghatározott feltételek tekintetében megszorítóan kell értelmezni (lásd analógia útján: MSG‑ítélet, C‑106/95, EU:C:1997:70, 14. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
26 Először is a Brüsszel I rendelet 23. cikkének (1) bekezdése világosan meghatározza, hogy a hatálya azokra az esetekre korlátozódik, amikor a felek „megállapodtak” egy bíróságban. Amint az a rendelet (11) preambulumbekezdéséből kitűnik, pontosan a felek közötti ezen egybehangzó akaratnyilatkozat indokolja – a jogválasztás szabadsága nevében – a rendelet értelmében adott esetben joghatósággal rendelkező bíróságtól eltérő bíróság kikötésének elsőbbségét (Refcomp‑ítélet, C‑543/10, EU:C:2013:62, 26. pont).
27 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy mivel a Brüsszel I rendelet a tagállamok közötti kapcsolatokban a Brüsszeli Egyezmény helyébe lép, a Bíróság által a szóban forgó egyezmény rendelkezéseire vonatkozóan adott értelmezés az említett rendelet rendelkezéseire is érvényes, amennyiben ezen jogszabályok rendelkezései egyenértékűnek tekinthetők (lásd különösen: Refcomp‑ítélet, C‑543/10, EU:C:2013:62, 18. pont).
28 Ez igaz a szóban forgó egyezmény 17. cikke első bekezdésének és a rendelet 23. cikke (1) bekezdésének esetére, amelyek megszövegezése közel azonos (Refcomp‑ítélet, C‑543/10, EU:C:2013:62, 19. pont).
29 Márpedig a Bíróság a Brüsszeli Egyezmény 17. cikkének első bekezdésével kapcsolatban azt mondta ki, hogy mivel a joghatósági kikötés érvényessége a felek közötti „megállapodás” lététől függ, ez a rendelkezés az eljáró bírót elsősorban annak vizsgálatára kötelezi, hogy az őt joghatósággal felruházó kikötés ténylegesen a felek közötti egyetértés alapján jött‑e létre, aminek egyértelműen és pontosan meg kell nyilvánulnia, és az említett cikk által megkövetelt formáknak az a funkciója, hogy biztosítsa azt, hogy az egyetértés ténylegesen létrejött (lásd: MSG‑ítélet, C‑106/95, EU:C:1997:70, 15. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
30 Következésképpen a Brüsszel I rendelet 23. cikke (1) bekezdésének egyik célja a Brüsszeli Egyezmény 17. cikkének első bekezdése által kitűzött célhoz hasonlóan az érdekeltek tényleges egyetértése (lásd: Refcomp‑ítélet, C‑543/10, EU:C:2013:62, 28. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
31 A jelen ügyben, amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, az alapügy vásárlója az érintett eladó internetes oldalán található megfelelő rubrika megjelölésével kifejezetten elfogadta a kérdéses általános feltételeket.
32 Másodszor a Brüsszel I rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében, amely a Brüsszeli Egyezmény 17. cikkéhez képest új rendelkezésnek minősül, melyet az új kommunikációs technikák kifejlesztésének a figyelembevétele érdekében vezettek be, az olyan, joghatóságot kikötő megállapodás érvényessége, mint amely az alapügy tárgyát képezi, többek között a tartós rögzítés lehetőségétől függ.
33 E tekintetben e rendelkezés szó szerinti értelmezéséből az következik, hogy az megköveteli, hogy a joghatóságot kikötő megállapodás tartós rögzítésének lehetősége adott legyen, függetlenül attól, hogy a vásárló az általános feltételek szövegét ténylegesen tartósan rögzítette‑e azt megelőzően, vagy azt követően, hogy megjelölte az említett feltételeknek az általa történő elfogadására vonatkozó rubrikát.
34 Ezenfelül Pocar professzornak a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2007. október 30‑án Luganóban aláírt egyezményre vonatkozó magyarázó jelentéséből (HL 2009. C 319., 1. o., 109. pont) egyértelműen kitűnik, hogy annak megállapításához, hogy e rendelkezés formai követelménye teljesül‑e, „meg kell vizsgálni, hogy lehetséges‑e az elektronikus kommunikáció tartós rögzítése kinyomtatás, biztonsági másolat vagy lemezre mentés, vagy más módon történő tárolás révén”, és ez fennáll, „még ha valójában [a megállapodás tartós rögzítésére] nem is került sor”, így „a rögzítést nem írják elő a záradék formai érvényességének vagy meglétének feltételeként”.
35 Ezt a következtetést megerősíti a Brüsszel I rendelet 23. cikke (2) bekezdésének történeti és teleologikus értelmezése is. A Bizottság által 1999. július 14‑én, Brüsszelben előterjesztett, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi EK rendeletre vonatkozó javaslat [COM(1999) 348 végleges] indokolása szerint ugyanis e rendelkezésnek az a célja, hogy az „írásban” kötött megállapodás vagy a szóban kötött, és „írásban” megerősített megállapodás követelménye ne vonja kétségbe az olyan joghatósági kikötés érvényességét, amelyet nem írásban kötöttek, de amelynek a tartalma egy képernyőn hozzáférhető.
36 E rendelkezés célja tehát az, hogy bizonyos elektronikus továbbítási formákat egyenértékűvé tegyen az írásbeli formával annak érdekében, hogy a szerződések elektronikus úton történő megkötése egyszerűsödjön, mivel az érintett információk közlése akkor is megvalósul, ha ezek az információk egy képernyőn hozzáférhetőek. Ahhoz, hogy az elektronikus úton történő továbbítás – különösen a bizonyíték tekintetében – ugyanazokat a garanciákat biztosítsa, elég az, hogy „lehetséges” legyen az információknak a szerződés megkötése előtt való elmentése és kinyomtatása.
37 Igaz, hogy a Bíróság a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20‑i 97/7EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 144., 19. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 3. kötet, 319. o.) 5. cikke (1) bekezdésének értelmezésekor, amely rendelkezés értelmében a fogyasztónak „írásban vagy más […] tartós hordozófelületen” „meg kell kapnia” bizonyos információkat, a Content Services ítélet (C‑49/11, EU:C:2012:419) 51. pontjában megállapította, hogy az olyan kereskedelmi gyakorlat, amely abban áll, hogy csak az érintett vállalkozás honlapjára mutató hiperhivatkozáson keresztül teszi hozzáférhetővé az e rendelkezésben előírt információkat, nem teljesíti az említett rendelkezés követelményeit, mivel ugyanezen rendelkezés értelmében ezen információkat nem „közli” e vállalkozás, és nem „kapja” meg a fogyasztó, továbbá mivel az olyan honlap, mint amelyről az alapügyben szó van, az említett 5. cikk (1) bekezdése értelmében nem tekinthető „tartós hordozófelületnek”.
38 Meg kell azonban állapítani, hogy ez az értelmezés nem alkalmazható a Brüsszel I‑rendelet 23. cikkének (2) bekezdésére, mivel mind a 97/7 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a szövege, amely kifejezetten előírja az információknak a fogyasztó részére egy tartós hordozófelülteten való továbbítását, mind pedig e rendelkezés célja, amely konkrétan a fogyasztók védelmére irányul, eltér az említett 23. cikk (2) bekezdésének szövegétől és céljától.
39 Az alapügyben nem vitatott, hogy a „klikkelés” útján történő elfogadás technikája lehetségessé teszi a kérdéses általános feltételek szövegének a szerződés megkötése előtt való kinyomtatását és elmentését. Következésképpen az a körülmény, hogy az e feltételeket tartalmazó internetes oldal nem nyílik meg automatikusan az internetes oldalon való regisztráció, és az egyes vásárlási műveletek során, nem vonhatja kétségbe a joghatóságot kikötő megállapodás érvényességét.
40 A fenti megfontolásokra tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a Brüsszel I rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan adásvételi szerződésre vonatkozó általános feltételek „klikkeléssel” történő elfogadásának a technikája, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amelyet elektronikus úton kötöttek, és amely joghatóságot kikötő megállapodást tartalmaz, e rendelkezés értelmében e megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő közlésnek minősül abban az esetben, ha e technika lehetővé teszi azok szövegének a szerződés megkötése előtt való kinyomtatását és elmentését.
A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan adásvételi szerződésre vonatkozó általános feltételek „klikkeléssel” történő elfogadásának a technikája, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amelyet elektronikus úton kötöttek, és amely joghatóságot kikötő megállapodást tartalmaz, e rendelkezés értelmében e megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő közlésnek minősül abban az esetben, ha e technika lehetővé teszi azok szövegének a szerződés megkötése előtt való kinyomtatását és elmentését.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Ki dönti el, hogy ki a zsidó? - Közel-Kelet Blog
Szabadon engedhetik a majdnem 300 ember haláláért...
Női öngyilkos merénylők Irakban
Ki dönti el, hogy ki a zsidó?
2009.08.14. 11:47 közelkelet
A brit vallási iskolák most lélegzetvisszafojtva várják, hogy vajon meg kell-e változtatniuk felvételi eljárásmódjukat, miután Európa legnagyobb zsidó iskolája fellebbezhet azon bírósági döntés ellen, hogy felvételi politikája rasszista lenne – írja a TIME.
Júniusban a brit fellebbviteli bíróság a szigetország zsidó közössége közötti szakadásra mutatott rá, amikor kijelentette, hogy az észak-londoni JFS iskola felvételi politikája a faji viszonyokat szabályozó törvényt sérti meg. A bebocsátáshoz az kell, hogy a tanuló anyja zsidó legyen (születéstől fogva vagy áttért), azonban ezt alapos vizsgálatnak vetették alá, miután az iskola visszautasította egy 12 éves fiú felvételi kérelmét, azon az alapon, hogy édesanyja katolikus vallásból a progresszív zsidó hitre tért át, amelyet viszont az ortodox Egyesült Zsinagóga, a brit zsidók legfőbb hatósága nem ismer el.
A JFS-t (eredetileg Zsidók Szabad Iskolája, Jews Free School) először felmentették a faji vonatkozású törvények alól, de amikor az ügyet megfellebbezték, a bíróság úgy döntött, hogy az 1976-os, faji diszkrimináció megszüntetését kimondó törvényt sértette meg. A döntés alaposan megrázta a brit vallási iskolákat, s vitát váltott ki a vallási identitással kapcsolatban; a brit zsidók most azt kérdezhetik maguktól, hogy mi vagy ki határozza meg, hogy ki a zsidó?
A kérdés megválaszolására a JFS, a fővárosnak elméleti síkon az egyik legsikeresebb állami iskolája, arra kényszerült, hogy fontolóra vegyék vallási teszt kitöltetését leendő tanulóiakkal, meghatározandó vallási magatartásuk mértékét és zsidó identitásukat. Miután a JFS-nak megadták a fellebbvitel jogot, most már az új brit Legfelsőbb Bíróságon a sor, hogy kezelje a problémát.
A bíróság döntéshozatalában a Brit Zsidók Képviselőinek Bizottsága lépett fel közvetítőként. Mark Frazer szóvivő elmondása szerint a bizottság célja, hogy a bíróság olyan döntést hozzon, amely a leginkább ortodox brit zsidóknak is megfelel.
Azonban a bizottság részvétele a zsidó közösséget is megosztotta, amely a semlegességet kérdőjelezi meg. Geoffrey Alderman, a buckinghami egyetem brit zsidó- szakértője rámutatott, hogy a bizottságot alapszabálya köti, amely vallási kérdésekben legfőbb egyházi hatalmasságára, Sir Jonathan Sacksra hagyatkozik. Sacks viszont a brit zsinagógák főrabbija, az Egyesült Zsinagógák vezetője, amely már eddig is 225 ezer dollárral segítette a JFS ügyét.
Amennyiben a Legfelsőbb Bíróság a JFS-nek kedvező ítéletet hirdet ki, akkor megmenti az iskolát a vallási teszt megalkotásától, amely Susan Jacobs, a Manchester Metropolitan University zsidó nemzetiség szakértőjének elmondása szerint a vallásukat nem gyakorló zsidók kizárásának nem várt következményével járhatna. Ha viszont a fellebbezést elutasítják, megnyitja a JFS-be elutasított gyermekek számára az utat (már vallási intézményekkel együtt), hogy bepereljék az iskolát faji megkülönböztetés címén.
Bármi is lesz az eredmény, a Legfelsőbb Bíróság döntése inkább több kérdést, mint választ fog eredményezni, s továbbra is a felszínen tartja a zsidó identitásról szóló vitát.
Forrás:Time
A szudáni kormány felfüggesztette a Vöröskereszt működését
Kifogy a vízből a Gázai övezet
Mágnesként vonzza a svéd város a szíreket
Beszólt az izraeli védelmi miniszter Kerrynek
https://kozelkelet.blog.hu/api/trackback/id/tr71308919

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
IT/Tudomány, 2019.03.22
A bíróságok még az igazságszolgáltatásnál is komolyabb szerepet töltenek be a társadalom életében, létük önmagában meghatározó a jogi kultúra, a béke, az együttélés szempontjából - mondta az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnöke pénteken Kaposváron.
Handó Tünde a kaposvári önkormányzat és a hivatásrendek helyi szervezetei által 27. alkalommal tartott, Jogi beszélgetések című szakmai konferencia zárónapján hangsúlyozta: az állam ideális állapotában, a fékek és egyensúlyok rendszerében a hatalom megosztott gyakorlásáról van szó. A három hatalmi ág - törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás - együttműködve, egymásra figyelve építi azt, amit jogállamnak hívunk.
Hamis minden megközelítés, amely a hatalmi ágakat egymással szembe próbálja állítani, ezek egyik lényegi eleme, hogy a bírói hatalmat kormányzattal, törvényhozással szembeni ellenhatalomként határozzák meg és erre biztatják a bírókat és alkotmánybírókat - közölte az OBH elnöke.
Handó Tünde szólt arról is, hogy a bíróságok nem kizárólag jogalkalmazók, "a törvény szájai", mert tevékenységükkel alakítják a jogot és ezáltal az állam működését.
"Ebbe a modellbe illeszkedik az a gyakorlat, hogy a Kúria az alacsonyabb szintű bíróságokkal együttműködve dolgoz ki jogértelmezési megoldásokat az egységes jogalkalmazási irány követéséért" - közölte. Hozzátette, ennek előnye a joggyakorlat hatékony és gyors biztosítása, hátránya a kúriai bírák munkaterhének növelése, figyelmük megoszlása.
Hozzátette: ezzel szemben, ha a hangsúly a koordináción van, a bírósági szintek közötti elkülönülés funkcionális elkülönülés is, vagyis van elsőfokú bizonyító, van jogorvoslati bíróság és a jogegységesítést, jogfejlesztést biztosító Kúria. "Itt hierarchia helyett a bírók az egyes bírói szintek autonómiájára helyezik a hangsúlyt, a Kúria a törvényben meghatározott hatáskörének gyakorlásán túl nem ad tanácsot jogértelmezési kérdésben az alsóbb fokú bíróságoknak, hanem a jogfejlesztő szerepre koncentrál és a legnagyobb horderejű ügyekben dönt" - mondta, jelezve: ennek előnye, hogy a kúriai bírák a törvényi feladataikra tudnak koncentrálni, azokat hatékonyabban képesek ellátni, de hátrány, hogy a jogértelmezési dilemmák később kerülnek a Kúria látókörébe.
"A stratégia írói nyitva hagyják a kérdést, azonban utalnak arra, hogy a Kúria jelenlegi működése inkább az első modellnek felelne meg, hiszen egyre erőteljesebben működnek azok a testületek, amelyek a gyors állásfoglalást teszik lehetővé" - jegyezte meg Darák Péter.
A Kúria elnöke szólt a jog és igazságosság problémájáról is. Úgy véli, a kettő egymásra van utalva: a jog az erkölcsi igazolást, az igazságosság pedig azt igényli, hogy az elveit ültessék át a pozitív normákba. "A kettő között sosincs állandó harmónia, az igazságosság képes megteremteni és elvonni is a pozitív jog legitimitációját" - fogalmazott.
Fábián Adrián, a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának dékánja azt hangsúlyozta, hogy jogállamról ott beszélhetünk, ahol valós és folyamatos az állam és az állami intézmények hatalmának korlátozása, a jogrend nem szelektál, a joganyag, különösen az alaptörvény nem frázisgyűjtemény, a törvényesség követelménye mindent megelőz, s ebben mindenki egyetért. "Magyarország természetesen jogállam, hisz ezt mondja az alaptörvény" - fogalmazott.

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


Általános szerződési feltételek - Xiaomi-Store
1.1. Az alábbi reklamációs kódex szerves részét képezi az Eladó fél által meghatározott Általános Üzleti és Szerződési Feltételeknek.
Eladó fél: PRG Trading Group s.r.o., címe: Denisova 1300/II, 377 01 Jindřichův Hradec, Csehország, Adószám: 02630664, CZ02630664, bejegyzésre került České Budějovice kerületi bíróságán, részleg: C, okiratszám: 22460 (továbbiakban „Eladó”).
A kódex § 1751 (1) /89/2012 sz. törvényt veszi alapul. Az itt meghatározott feltételek kipótolják az Általános Üzleti és Szerződési Feltétek körülményeit és feltételeit. Ha a megfelelő feltétel vagy körülmény nincs meghatározva a Reklamációs Kódexben, akkor a szóban forgó körülmény vagy feltétel az Általános Üzleti és Szerződési Feltételek részeiben kerül meghatározásra. Ha a szóban forgó körülmény és feltétel az Általános Üzleti és Szerződési Feltételek részeiben nem kerül meghatározásra, akkor a vonatkozó törvények válnak mérvadóvá.
A webáruház internetes oldala https://www.xiaomi-store.cz címen érhető el.
1.2. A vásárlási feltételek nem vonatkoznak nem természetes személy kategóriájú vásárlókra és olyanokra sem, akik üzleti tevékenységük keretén belül rendelnek terméket magán kereskedelmi célokra.
1.3.A vásárlási feltételektől eltérő rendelkezések az adásvételi szerződésben tüntethetők fel, az esetleges kiegészített eltérések pedig előnyt élveznek a vásárlási feltételek egyes pontjaihoz képest.
1.4. A reklamációs feltételek meghatározása független része a vásárlási szerződésnek. A vásárlási szerződés és az üzleti feltételek cseh nyelvűek. A vásárlási szerződést cseh nyelven lehet megkötni.
1.5. Az üzleti feltételeket a forgalmazó kiegészítheti, illetve változtathatja. Ezek a változtatási jogok és kötelezettségek természetesen visszamenőleg nem illethetik a múltban már megkötött üzleti feltételeket.
2. A felhasználó fiókja
2.1. A vásárló a weboldalon megtörtént regisztráció következtében beléphet a felhasználói fiókjába, amelynek segítségével termékeket rendelhet meg (a továbbiakban csupán „felhasználói fiók”). Abban az esetben, ha a szolgáltató weboldala lehetővé teszi, a termékrendelés regisztráció nélkül is megvalósulhat, egyenesen az üzlet webes felületéről.
2.2. A weboldalon történt regisztrációkor és a termékek rendelése esetében a vásárló valós adatokat köteles megadni. A felhasználói fiókban megadott adatok bármelyike megváltozása esetén köteles frissíteni adatait. Vásárláskor a felhasználói fiókban megadott adatok a szolgáltató fél által valósnak vannak tekintve.
2.3. A fiókba felhasználói névvel és jelszóval lehet belépni. A vásárló köteles titokban tartani a belépéshez szükséges adatokat.
2.4. A vásárló nem teheti lehetővé, hogy felhasználói fiókját egy harmadik fél is használatba vehesse.
2.5. Az eladó megszüntetheti a felhasználói fiókot abban az esetben, ha a felhasználó fiókja több mint 1 éven keresztül nem volt használatban, vagy ha a vásárló megszegi a vásárlási szerződés valamelyik feltételét (beleértve az üzleti feltételeket is).
2.6. A Vásárló tudomásul veszi, hogy a felhasználói fiók nem feltétlenül lesz szakadatlanul elérhető, például szünetelhet szükséges hardware és software frissítések alkalmával.
3. A vásárlási szerződés megkötése
3.1. Minden termék, amely a weboldal felületén szerepel, csupán informatív jellegű és az Eladó nem köteles a weboldalon feltüntetett termék alapján megkötni a szerződést. A polgári törvénykönyv § 1732 (2) törvénye nem lesz alkalmazva.
3.2. Az üzlet weboldalán a termékekről információk találhatóak, beleértve az egyes termékek árát és, reklamáció esetén, az áru visszaszolgáltatásának költségét, ha a termék jellegéből adódóan nem küldhető vissza a boltnak hagyományos postai úton. A termékek ára az ÁFA-val és minden más plusz díjjal együtt van feltüntetve. A termékek adott ára addig érvényes, ameddig az adott ár szerepel a weboldalon is. Ezzel a rendelkezéssel nincs akadályozva az Eladó számára az olyan szerződés megkötése, amely individuálisan egyeztetett feltételekkel keletkezett.
3.3. Az üzlet weboldala olyan információkat is feltüntet, mint például a csomagolásért és szállításért felszámolt plusz költség. A feltüntetett plusz költségek mértéke csupán akkor érvényes, ha a szállítás a Cseh Köztársaságon, illetve Szlovákián belül történik.
3.4. A termék megrendelésénél a vásárló megrendelőlapot tölt ki a weboldal felületén. A megrendelőlap a következő információkat kell hogy tartalmazza:
3.4.1. megrendelt termék (azt a terméket, amit a vásárló meg szeretne rendelni, a weboldalon „belehelyezi” az elektronikus kosarába),
3.4.2. a módot, ahogyan a megrendelt termékért fizetni fog, a kívánt kézbesítés módját és
3.4.3. információkat a kézbesítés plusz költségeiről (továbbiakban összefoglalva csak mint „megrendelés”).
3.5. A megrendelés-leadást megelőzően a weboldal felkínálja az adatok leellenőrzését és esetleges változtatását, hogy a megrendelésben azok ne szerepeljenek hibásan, valamint a megrendelés helyességének ellenőrzését is. A rendelés leadás a „Rendelés jóváhagyása” gomb megnyomásával véglegesíthető. A megrendelésnél jóváhagyott adatok a Szolgáltató által valósnak vannak tekintve. A megrendelés jóváhagyásáról a Szolgáltató visszaigazoló e-mailt küld arra az e-mail címre, amelyet a Vásárló a megrendelőlap, vagy a felhasználói fiók adatai közt megadott (továbbiakban csupán „a vásárló elektronikus címe”).
3.6. Az Eladó minden esetben feljogosult arra, hogy ha a megrendelt áru jellege megkívánja (a megrendelt áru mennyisége, magasabb ár, a szállítás vélt költségei), utólagos jóváhagyást kérjen a vásárlótól (írásban vagy telefonon).
3.7. A szerződési viszony az Eladó és a Vásárló közt a megrendelés megérkezése által jön létre (jóváhagyás), amely a Vásárló elektronikus postájába érkező visszaigazoló levéllel van jelezve.
3.8. A Vásárló egyetért a távkommunikációs eszközök használatával a vásárlási szerződés megkötése esetében. A vásárlási szerződéssel kapcsolatban a távkommunikációs eszközök használatáért a felszámolt plusz díj (internetes előfizetés, telefonhívás díja) a vásárlót illeti. Ezek a díjak nem térnek el az alap díjszabástól.
4. Az áru díja és a fizetési feltételek
4.1. Az áru díját és az áruszállítással kapcsolatos esetleges plusz költségeket a vásárlási szerződés alapján a Vásárló a következő módokon egyenlítheti ki:
a) készpénzben vagy bankkártyával a vállalat telephelyén: Římská 24, 120 00, Praha;
b) készpénzben vagy bankkártyával (ha a szállító lehetővé teszi) utánvétkor a megrendeléskor meghatározott helyszínen;
c) átutalással az Eladó számlaszámára: 2400547100/2010 CZK valutában, vagy 2900547107/2010 számlaszámra EUR-ban. Mindkét számla a Fio bank , a.s., vállalat által kezelt. Címe: V Celnici 10, 117 21 Praha 1 (továbbiakban mint „az eladó számlája”);
d) fizetés GoPay fizetőkapun keresztül;
4.2. A termék árával együtt a Vásárló köteles az Eladónak az olyan költségeket is kifizetni, mint a csomagolásért vagy az áruszállításért felszámolt díj, mindezt a megbeszélt mennyiségben.
4.3. Az Eladó nem kérhet a Vásárlótól előleget vagy hasonló jellegű kifizetést. Ez nem vonatkozik a 4.6.-os bekezdésre, amely olyan megrendelésekre vonatkozik, miszerint a Vásárló köteles a terméket előre kifizetni.
4.4. Készpénzfizetés vagy utánvét esetén a fizetés az áru átvételkor történik, átutalásos fizetés esetén a Vásárló köteles az összeget a vásárlási szerződés megkötése után 5 napon belül befizetni.
4.5. Átutalás esetén a Vásárló köteles a termék árát a fizetés variáns szimbólumával együtt feltüntetni. Nem készpénzfizetés esetén a Vásárló köteles a megrendelt termék árát az Eladó számlájára átutalni.
4.6. Az Eladónak jogában áll, főleg olyan esetekben, amikor a Vásárló nem hagyja jóvá utólag rendelését (3.6.-os bekezdés), kérni a Vásárlótól a termék teljes árát még a termék postázása előtt. A polgári törvénykönyv § 2119 (1) itt nem érvényes.
4.7. Az esetleges Szolgáltató által meghatározott kedvezmények egymással nem kombinálhatóak egy termékre vonatkozólag.
4.8. Amennyiben a kereskedelmi forgalomban megszokott, vagy amennyiben az általános jogi előírások meghatározzák, az Eladó a Vásárlónak a vásárlási szerződés alapján lebonyolított vásárlásról bizonylatot (számlát) állít ki. Az Eladó hozzáadottérték-adót köteles fizetni. A bizonylatot az Eladó a termék árának kifizetése után állítja ki, és elektronikus formában küldi el a Vásárló e-mail címére.
4.9. A könyvelésről szóló törvény alapján a Szolgáltató köteles számlát kiállítani a Vásárló számára. Ezzel együtt köteles a beérkezett bevételt online rögzíteni az adóhatóságnál, technikai probléma esetén legkésőbb 48 órán belül.
4.10. A „Twisto” fizetés a Twisto payments a.s. által lehetővé tett fizetési mód, gazdálkodói azonosítószáma: 01615165, mely rögzített az üzleti nyilvántartásban (ez a prágai városi bíróság fennhatósága alá tartozik, B részleg 19085 melléklete, székhelye: Újezd 450/40, Malá Strana, 118 00 Praha 1). A Twisto bizonylat alapján a befizetés határidejének meghosszabbításáról kérés továbbítható Twisto payments a.s. felé a következő feltételek alapján: „Všeobecných obchodních podmínkách pro zákazníky služby „TWISTO “ (Általános üzleti feltételek a „TWISTO” ügyfelek számára).
Abban az esetben, ha a Vásárló igénybe veszi a „Twisto” szolgáltatást az Eladó közvetítése segítségével és a Twisto payments a.s. által nyújtott szolgáltatásként, a Vásárló köteles befizetni a vásárlás díját (a teljes vételárat, valamint a szállítás költségeit) a termék kiszállításának napjától számolt 14 napon belül.
A vásárlási szerződés megkötése azzal megy végbe, ha a Vásárló kitölti megrendelőlapot, az Eladó jóváhagyja a megrendelést (a jóváhagyás írásban történik elektronikus postán keresztül) és a Vásárló befizeti a vételárat, vagy igénybe veszi a „Twisto” szolgáltatást.
A Vásárló egyetért azzal, hogy a Twisto szolgáltatás kiválasztásával az Üzlet elektronikus kosarán belül és az ezt követő Twisto-fizetés jóváhagyásával elfogadja a „Všeobecných obchodních podmínkách pro zákazníky služby „TWISTO “ (Általános üzleti feltételek a „TWISTO” ügyfelek számára) feltételeit.
5. A vásárlási szerződés felmondása
5.1. A Vásárló figyelembe veszi, hogy a polgári törvénykönyv § 1837-es törvénye alapján nem lehet a termék vásárlásáról szóló olyan vásárlási szerződést felmondani, amely a Vásárló igényei alapján lett módosítva, vagy testre szabva; amely olyan termék szállításáról szól, mely romlandó árunak számít; valamint ha a termék más termékkel lett összekeverve az átvétel után; továbbá amely vásárlási szerződés zárt csomagolásban szállított termékről szól, és amelyet a fogyasztó a csomagolásból már kivett és ezért higiéniai okokból nem lehet visszajuttatni a Szolgáltatónak; végül pedig amely olyan terméket érint, mely hang- illetve képfelvétellel együtt működik, vagy számítógépes programról van szó, és a fogyasztó megsértette az eredeti csomagolását.
5.2. Abban az esetben, ha nem olyan esetről van szó, amely összhangban van az 5.1.-es bekezdésekben leírtakkal, vagy más olyan esetről, amikor nem megszeghetők a vásárlási szerződés feltételei, a Vásárlónak a polgári törvénykönyv § 1829 (1) törvénye alapján jogában áll a vásárlási szerződéstől visszalépni, mindezt tizennégy (14) napon belül a termék átvétele után. Abban az esetben, ha a vásárlási szerződés tárgya több termék, vagy a terméknek több része van, amelyek különböző időpontokban vannak a Vásárlóhoz kiszállítva, a tizennégy nap első napjának az utolsó termék, vagy termékrész kiszállításának napja számít. A vásárlási szerződés felbontásának igénye az előző mondatban meghatározott időszakon belül kell, hogy elküldve legyen a Szolgáltató számára. A vásárlási szerződéstől való visszalépéshez a Vásárló segítségként alkalmazhatja az Eladó által szolgáltatott minta-formanyomtatványt, amely az üzleti feltételekhez csatolt dokumentum. A vásárlási szerződés felbontásának kérvényét a Vásárló, többek közt az Eladó székhelyére papír alapon postán, vagy az Eladó hivatalos e-mail címére (info@xiaomi-store.hu) elektronikus formában kézbesítheti.
5.3. A vásárlási szerződés felbontása esetében (az 5.2.-es bekezdés alapján) a felbontás azonnal érvényes. A Vevő köteles a terméket a Szolgáltatónak a szerződés felbontása napját követő 14 napon belül visszaküldeni. Ha a Vevő felbontja a szerződést, minden azzal kapcsolatos plusz díjat fizetni köteles, mint például a termék visszaszállítását, abban az esetben is, ha a termék jellegéből adódóan nem lehet azt hagyományos postai úton visszaküldeni.
5.4. A vásárlási szerződés felbontása esetében (5.2. bekezdés alapján) az Eladó a termék árát vissza kell, hogy küldje a Vevőnek, mégpedig a szerződés felbontása napját követő tizennégy (14) napon belül olyan módon, ahogyan a terméket a Vásárló kifizette. Az Eladó emellett köteles a Vevőnek a termékért fizetett összeget visszafizetni a termék visszaadásával egy időben, ha ezzel a Vásárló is egyetért, és ezzel nem keletkezik plusz költség a Vásárló számára. Az Eladó nem köteles a pénzt korábban visszafizetni, mint ahogyan a Vásárló visszaszolgáltatja a reklamált terméket, vagy igazolja, hogy a terméket már feladta postai úton.
5.5. A terméken keletkezett esetleges károkért felszámolt költséget az Eladónak figyelembe kell venni, és az egyoldalúan ellensúlyozza a vevő követelését a vételár visszafizetésére.
5.6. Úgy, mint a Vevőnek is joga van a polgári törvénykönyv § 1829 (1) törvényével összhangban a vásárlási szerződést felbontani, az Eladó is akármikor megteheti ezt, mégpedig addig, amíg a Vásárló a vásárolt terméket kézhez nem kapja. Ilyen esetben az Eladó visszaadja a Vásárlónak a termékért fizetett összeget haladéktalanul a Vásárló számlájára utalva.
5.7. Abban az esetben, ha a megrendelt termékhez ajándék is jár, az ajándékozási szerződés az Eladó és a Vevő közt úgy van megkötve, hogy ha a vásárlási szerződéstől a Vásárló visszalép, az ajándékozási szerződés is érvényét veszti és a Vásárló a megrendelt termékkel együtt a hozzá járó ajándékot is köteles visszaadni.
6. A termék szállítása és átadása
6.1. Abban az esetben, ha a szállítás módja a Vásárló különleges kérésére a szokványostól eltérő, a Vásárló felelős a szállítás módjából kifolyólag keletkezett károkért.
6.2. Ha a Vásárló a vásárlási szerződésben megjelölt átvételi helyre szállítatja a Vevő számára a terméket, a Vevő köteles azt ott átvenni.
6.3. Abban az esetben, ha a Vásárló hibájából a terméket ismételten kell szállítani, vagy más módon, mint ahogyan a megrendeléskor a Vásárló kérte, a Vásárló felelőssége ennek plusz költségeit állni.
6.4. A termék átvételekor a szállítótól a Vásárló köteles leellenőrizni, hogy a termék csomagolása sértetlen, és bármilyen hiba észrevétele következtében haladéktalanul értesíteni az Eladót. Abban az esetben, ha a csomagoláson olyan hibát tapasztal, amely a csomag idegen kéz által kinyitására utal, a Vásárló nem köteles a szállítótól a szállítmányt átvenni.
6.5. A felek további jogai és kötelességei a termék szállítását illetően kiegészíthetőek, illetve változtathatóak további, az Eladó által igényelt speciális átadási feltételekkel.
7. A hibás teljesítést érintő jogok
7.1. A vásárláskor felmerülő hibás teljesítést érintő jogok és a kötelességek az általános jellegű jogi szabályozások rendeletein alapszanak (különösen a polgári törvénykönyv következő rendeletein: § 1914-től 1925-ig, § 2099-től 2117-ig, illetve § 2161-től 2174-ig, valamint a 634/1992 sz. törvénycsoport a Szolgáltató védelméről szóló módosított törvény).
7.2. Az Eladó felelős azért, hogy a megrendelt termék a Vásárlóhoz sértetlen állapotban kerüljön. Az Eladó felelős továbbá azért, hogy amikor a Vásárló a terméket átveszi:
7.2.1. az áru olyan állapotú lesz, amilyenben a felek megállapodtak, megállapodás híján olyan állapotú, mint ahogyan azt az Eladó vagy a Gyártó meghatározta, vagy amilyen állapotra a Vevő számított az áru jellegéből kiindulva és az árut reklámozó tartalomra támaszkodva,
7.2.2. az áru megfelel annak a célnak, amelyet az Eladó megjelölt, vagy amely célra általában az ilyen jellegű áru használandó,
7.2.3. az áru megfelel jellegének vagy annak a szerződésben megbeszélt állapotnak, illetve tervezetnek, amely jelleg a szerződésben megbeszélteknek, illetve előre megállapított tervezetnek megfelel,
7.2.4. az áru megfelelő mennyiségű, méretű vagy súlyú
7.2.5. az áru megfelel a jogi előírások követeléseinek.
7.3. A 7.2. bekezdésben meghatározott rendelkezések nem vonatkoznak a már valamilyen meglévő hibájukért leárazott termékekre, melyek alacsonyabb ára a vásárlásnál érvényes volt; az olyan árukra, amelyen hiba használata során keletkezett; a használt árura, mely hibájának jellege a rendeltetésszerű használatából, illetve elhasználódásból fakad, és amely hiba az áru átvételekor már fellelhető volt, vagy az áru jellegéből adódik.
7.4. Abban az esetben, ha az áru átvételét követő hat hónapon belül a termék meghibásodik, úgy tekintendő, hogy a termék már az átvétel pillanatában hibás volt. A Vevőnek jogában áll érvényesíteni hibás termékekre vonatkozó vásárlói jogát, mindezt az áru átvételét követő huszonnégy hónapon belül.
7.5. A hibás teljesítést illető vásárlói jogokat a Vásárló érvényesítheti az Eladó működtetőjének címén, ahol megvalósulhat a reklamáció a forgalmazott áru választékának megfelelően, illetve a telephelyen, vagy az üzletben is.
7.6. A Szolgáltató felelősségéből fakadó, a feleket illető jogokkal és kötelességekkel kapcsolatos változtatások és kiegészítések igazíthatnak az Eladó reklamációs kódexén.
8.1. A Vásárló az áru kifizetésével annak tulajdonosává válik.
8.2. Az Eladó nincsen kötve semmilyen viselkedési kódex-szel a polgári törvénykönyv § 1826 (1/e) törvénye alapján.
8.3. A Vásárló az esetleges panaszait a info@xiaomi-store.hu e-mail címre küldheti. A panaszra adott választ az Eladó a Vásárló e-mail címére küldi vissza.
8.4. A vásárlási szerződésből adódó fogyasztói kifogások érdekében a megegyezés történhet bíróságon kívül, ennek lebonyolítására szolgál a cseh kereskedelmi felügyelet, melynek címe: Štěpánská 567/15, 120 00 Praha 2, gazdálkodói azonosítószáma: 000 20 869, weboldala: https://www.coi.cz. A kifogások oldása számára platformként funkcionál a https://ec.europa.eu/consumers/odr, itt lehetőség van a vásárlási szerződést érintő viták megoldására az Eladó és a Vásárló közt.
8.5. Az Európai Fogyasztói Központ Cseh Köztársaság, telephelye: Štěpánská 567/15, 120 00 Praha 2, weboldala: https://www.evropskyspotrebitel.cz az Európai Parlament és az EU Tanács rendelete (sz. 524/2013 , dátum: 2013 Május 21.) alapján a kapcsolattartó szerv a fogyasztói panaszok online kezelésére és a rendeletek módosítására - ES (sz. 2006/2004 és irányelv 2009/22/ES) – az online beadott fogyasztói panaszokról szóló rendelet.
8.6. Az Eladó jogosult a termékeladásra a vállalat működési engedélyére alapozva. A működésre való jogosultság ellenőrzését a vállalkozásügyi hivatal végzi. A személyes adatok védelmének betartását a Személyes Adatok Védelmét Szolgáló Hivatal ellenőrzi. A Cseh Kereskedelmi Felügyelet végzi a hatókörébe tartozó a 634/1992 számú törvény betartását, mely a fogyasztó védelméről szól a módosított változatában.
8.7. A vásárló ezzel magára veszi a körülmények változásának veszélyét a polgári törvénykönyv § 1765 (2) bekezdése alapján.
9.1. A Vásárló, aki természetes személy, személyes adatainak védelme, a személyes adatok védelmének 101/2000 számú törvényével van szabályozva a módosított változatában.
9.2. A Vásárló hozzájárul a személyes adatok kezeléséhez: a keresztnév és a vezetéknév, a lakcím, a gazdálkodói azonosítószám, az adószám, az e-mail cím és a telefonszám (együtt, mint „személyes adatok”).
9.3. A Vásárló hozzájárul a személyes adatai kezeléséhez az Eladó által a vásárlási szerződés által szabályozott jogok és kötelességek megvalósítása és a felhasználói fiók működtetése céljából. Ha a Vásárló nem ragaszkodik más megoldáshoz, egyetért a személyes adatainak kezelésével az Eladó által a Vásárlónak küldött információk és kereskedelmi tájékoztatók érdekében. A személyes adatok kezeléséhez való telkes körű hozzájárulás nem kizárólagos feltétele a vásárlási szerződés megkötésének.
9.4. A Vásárló tudomásul veszi, hogy személyes adatait (a regisztrációkor, a felhasználói fiókjában, a bolt weboldaláról való rendeléskor) köteles helyesen megadni, és halogatás nélkül köteles a személyes adataiban való esetleges változásokat jelezni az Eladónak.
9.5. A Vásárló személyes adatainak kezelésével az Eladó megbízhat egy harmadik személyt. A megrendelt áru szállítóin kívül a személyes adatok az Eladó által nem lesznek kiadva több harmadik személynek a Vásárló hozzájárulása nélkül.
9.6. A személyes adatok kezelése határozatlan idejű. A személyes adatok elektronikus módon lesznek feldolgozva automatizált formában, vagy nyomtatott formában.
9.7. A Vásárló hozzájárul, hogy a megadott személyes adatok valósak, és tudomásul veszi, hogy ezek önkéntes alapon lettek megadva.
9.8. Abban az esetben, ha a Vásárló gyanút fogna, hogy az Eladó vagy a kezelő (9.5. bekezdés) a személyes adatait törvénybe ütközve, vagy a személyes adatok nem megfelelő védelme alatt kezeli, illetve ha a személyes adatai pontatlanok, a következőket teheti:
9.8.1. magyarázatot kérhet az Eladótól vagy a kezelőtől,
9.8.2. kérvényezheti, hogy az Eladó vagy a kezelő orvosolja ezt a hibát.
9.9. Abban az esetben, ha a Vásárló tájékozódni szeretne a személyes adatainak kezeléséről, az Eladó köteles választ adni. Az Eladónak jogában áll az információ közlés érdekében megfelelő összegű térítést kérni, amely nem lépi túl az infromáció közlése érdekében szükséges összeget.
10. Kereskedelmi közlemények küldése és cookie-k használata
10.1. A Vásárló hozzájárul az áruval, szolgáltatásokkal, vagy az áruházzal kapcsolatos tájékoztatások küldéséhez a Vásárló e-mail címére, továbbá hozzájárul az Eladó által e-mail címére továbbított kereskedelmi közlemények küldéséhez.
10.2. A Vásárló egyetért a cookie-k használatával, mentésével a számítógépére. Abban az esetben, ha lehetséges a vásárlás lebonyolítása, valamint az Eladó a vásárlási szerződésben említett kötelezettségei betartása a cookie-k nélkül is, a Vásárló az előző mondatban megfogalmazott hozzájárulását akármikor visszavonhatja.
11.1. A Vásárló e-mail címére kézbesítés történhet.
12.1. Ha a vásárlási szerződés nemzetközi (külföldi) elemet is tartalmaz, a felek egyeztetik, hogy a megállapodás a csehországi jog alapján történik. Ez nem vonatkozik az olyan vásárlói jogokra, amelyek az általános jellegű szabályozásokból indulnak ki.
12.2. Ha némelyik rendelkezés a vásárlói jogokat illetően érvénytelen vagy nem hatásos, vagy azzá válik, az érvénytelen rendelkezés helyére olyan lép, amely tartalma az érvénytelenhez leginkább közelít. Egy rendelkezés érvénytelenné, vagy hatástalanná válásával nem lesz érintett a többi rendelkezés.
12.3. A vásárlási szerződés az üzleti szabályozást is beleértve az Eladó által elektronikus formában archiválva van és nem nyilvános.
12.4. A vásárlási szerződés felbontására a formanyomtatvány itt elérhető.
12.5. Az Eladó elérhetőségei: Xiaomi-Store.cz, Římská 24, 120 00 Praha, info@xiaomi-store.cz, +420725435615.
Jindřichov Hradecben, 2017. 2. 28-án.


text:
Knk.VI.37.014/2020/2. számú határozat | Kúria
Knk.VI.37.014/2020/2. számú határozat
Az ügy száma: Knk.VI.37.014/2020/2.
A tanács tagjai: Dr. Kalas Tibor a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró
A kérelmező képviselője: Staudt Ügyvédi Iroda (cím, ügyintéző ügyvéd: dr. Staudt Gábor)
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó személy: a kérelmező
A felülvizsgálni kért határozat: Nemzeti Választási Bizottság 495/2019. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 495/2019. számú határozatát – az indokolás megváltoztatásával – helybenhagyja.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a kérelmező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés ügyében a 2019. december 18-án hozott 495/2019. számú határozatával döntött. Az NVB az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az állat pusztulását okozó állatkínzást a Büntető Törvénykönyv végrehajtandó szabadságvesztés büntetéssel sújtsa?” népszavazásra javasolt kérdés hitelesítését – a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 11. §-a alapján – megtagadta.
[2] Az NVB vizsgálta, hogy a népszavazásra javasolt kérdés egyrészt az Alaptörvény módosítására irányuló kezdeményezésnek minősül-e, másrészt megfelel-e az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének.
[3] A tiltott tárgykör vonatkozásában az NVB kifejtette, hogy a népszavazási kérdés célja olyan jogszabály-módosítás, amely alapján az állatkínzás tényállását megvalósító elkövetőt csak végrehajtandó szabadságvesztésre lehetne ítélni, azaz semmilyen más, a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 33. § (4) bekezdésében meghatározott büntetést, illetve a szabadságvesztés büntetés próbaidőre történő felfüggesztését se lehessen a bíróságnak alkalmaznia. A kérdés tehát a bíróságnak a szankció kiszabására vonatkozó lehetőségét a hatályos szabályokhoz képest szűkítené.
[4] A Btk.-nak a népszavazási kérdésben megfogalmazottak szerinti módosítása nyilvánvalóan olyan aránytalanságot jelentene egyes tényállások között, amely sérti az alkotmányos büntetőjog Alkotmánybíróság által többször is értelmezett követelményét, így azt is, hogy a büntetéssel történő jogkorlátozásnak meg kell felelni az arányosság, szükségesség és az ultima ratio elveinek.
[5] Az NVB hivatkozott az Alkotmánybíróság 23/2014. (VII.15.) AB határozatában foglaltakra, e szerint meghatározóan fontos garancia, hogy a jogkövetkezményeket kizárólag a törvényalkotó határozhatja meg, a konkrét esetben történő alkalmazás esetén a kompetencia azonban megoszlik a jogalkotó és a jogalkalmazó között.
[6] Az NVB szerint az, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás az állatkínzásnál jelenleg súlyosabb büntetési tétellel fenyegetett bűncselekményekhez képest is szigorúbban határozná meg a végrehajtandó szabadságvesztés büntetés alkalmazását, a büntetőjog rendszerének egészét figyelembe véve nem tekinthető a személyes szabadság arányos korlátozásának. Az országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az Alaptörvényben meghatározott alkotmányos jogokat korlátozná, amely az Alaptörvény módosítását is szükségessé tenné. A népszavazási kérdésből fakadó jogalkotási kötelezettség a Btk. 244. §-ában szabályozott törvényi tényállás módosításának szükségességén túl az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvének, valamint a személyi szabadság, mint alapvető jog tartalmi korlátozhatóságára vonatkozó, az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésében foglalt szabály módosítását is szükségszerűen megkívánná. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja azonban kizárja az Alaptörvény módosítására irányuló kezdeményezéseket az országos népszavazás lehetséges tárgykörei közül, vagyis a közvetlen hatalomgyakorlás e területet nem érintheti.
[7] A kérdés egyértelműsége tekintetében az NVB utalt a Kúria több döntésében megtestesülő következetes joggyakorlatára, megkülönböztetve a választópolgári egyértelműséget és a jogalkotói egyértelműséget. Az NVB részletesen elemezte a büntethetőséget kizáró és korlátozó okokat, majd kifejtette, a kérdés megfogalmazása alapján nem egyértelmű, hogy olyan jogalkotást céloz, amely esetében még a büntethetőséget korlátozó okok fennállásakor is kötelező lenne a végrehajtandó szabadságvesztés kiszabása vagy lehetőség lenne az általános szabályok figyelembevételére és adott esetben az enyhítés szabályainak alkalmazására. Nem hagyható figyelmen kívül az a tényező sem, hogy a Btk. 82. § (5) bekezdése lehetővé teszi a korlátlan enyhítést, annak alkalmazására az erőszakos többszörös visszaesővel szemben is lehetőség van. Erre figyelemmel a népszavazás eredménye akár azzal az eredménnyel is járhatna, hogy a kérdésben foglalt tényállás megvalósítójával szemben szigorúbb szabályok alkalmazására lenne köteles a bíróság, mint az adott esetben élet elleni bűncselekményt megvalósító ismételt bűnelkövetővel szemben.
[8] A fentiek alapján a kérdésből sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű, hogy az állatkínzás törvényi tényállását milyen módon kellene módosítani. Nem világos a Btk. általános és különös része szabályainak egymásra épülő jellegéből, hogy a szigorú büntetési tétel meghatározása hogyan viszonyulna a fentiekben részletezett, a büntetőjogi felelősségre vonás akadályaihoz, illetve a büntetés kiszabásának szabályaihoz. Ezért a kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség kritériumának.
[9] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatásával a népszavazási kérdése hitelesítését kérte, mivel sem a kérdés Alaptörvénybe ütközése, sem egyértelműségének hiánya nem került kellőképpen alátámasztásra a támadott határozatban. Előadta, hogy az NVB határozatában hivatkozott 2017. április 18-án meghozott 30/2017. számú határozatban elbírált népszavazásra feltett kérdés hasonlít a jelen ügybeli kérdéshez, azonban azonos tárgyúnak nem tekinthető.
[10] A szabadságvesztés büntetés próbaidőre történő felfüggesztését a Btk. több elkövetési esetben is kizárja, így a jogalkotó – saját döntése szerint – az általános rész e szabályozása vagy a különös részi tényállás módosítása útján eleget tud tenni a változtatási igénynek. A büntetés kiszabása körében a jogalkalmazói mozgástér behatárolása a Btk. szabályozásának velejárója. A fentiekkel ellentétes határozati érvelés nem foghat helyt.
[11] Az, hogy a jogalkotó a Btk. általános vagy különös részét módosítja, csak rajta múlik, ez megoldható az Alaptörvény módosítása nélkül is, ezen körülmény vizsgálata nem feladata az NVB-nek.
[12] Az NVB által felhívott két alaptörvénybeli szabályozásból kiindulva a szükségesség-arányosság teszt elvégzése a jogalkotó feladata és a megfelelő szabályozás megalkothatósága szintén nem az NVB megítélésének függvénye, így nincs szó az Alaptörvényben meghatározott alkotmányos jogok korlátozásáról.
[13] Az NVB álláspontjával szemben a Btk. érintett szabályának egyértelműsítése a jogbiztonság irányába hat.
[14] A kérdés egyértelműsége körében a kérelmező szerint az NVB kizárólag a választópolgári és jogalkotói egyértelműség kérdéskörét vizsgálhatta. A határozat ezzel szemben a Btk. büntethetőséget kizáró és korlátozó okait elemzi, ami az egyértelműség vonatkozásában irreleváns.
[15] Mivel az NVB az egyértelműség hiányának fennállását csak erre az érvre alapozta, nem támasztotta kellőképpen alá azt, hogy a kérdés feltevése esetén a jogalkotó miért gondolná úgy, hogy más általános szabályokat is módosítani kellene, például a büntethetőségi akadályok témakörében.
[16] A kérdés megfelel a választópolgári és jogalkotói egyértelműség követelményének, előbbihez kapcsolódóan a Kúria több döntése is alátámasztja a kérelmezői előadást.
[17] A Kúria megállapítja, hogy a felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.
[18] A Kúria, mielőtt érdemben vizsgálná, hogy a népszavazásra szánt kérdés az Alaptörvény 8. cikk (2) és (3) bekezdése alapján az Országgyűlés hatáskörébe tartozik-e, érint-e tiltott tárgykört és megfelel-e az Nsztv. 9. § (1) bekezdése szerinti egyértelműség követelményének, mindenek előtt értelmezi a kérdést és megvizsgálja, hogy az pontosan mire irányul.
[19] Ennek során a Kúria arra a következtetésre jutott, hogy a kérdés kétféleképpen értelmezhető. Egyrészt a kérdés irányulhat arra, hogy az állat pusztulását okozó állatkínzást a Büntető Törvénykönyv kizárólag végrehajtandó szabadságvesztés büntetéssel sújtsa, másrészt arra is, hogy az állat pusztulását okozó állatkínzást a Büntető Törvénykönyv végrehajtandó szabadságvesztés büntetéssel is sújtsa.
[21] A Kúria korábbi gyakorlata (Kvk.37.300/2012/2., Knk.IV.37.458/2015/3., Knk.IV.37.356/2015/2., Knk.IV.37.132/2016/4., Knk.VII.37.997/2016/4., Knk.VII.37.336/2017/3., Knk.VII.37.941/2018/2., Knk.VII.38.391/2018/2.) szerint a népszavazási kérdéssel szemben követelmény, hogy az világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, feleljen meg a magyar nyelv nyelvtani szabályainak, a választópolgárok jól értsék, lássák át a kérdés lényegét, jelentőségét, hogy tudatosan és átgondoltan tudják leadott szavazataikkal a jogaikat gyakorolni.
[22] A Kúria szerint (Knk.IV.37.457/2015/3., Knk.VII.37.644/2017/2.) nem tekinthető legitimnek az a népszavazás, amelyen a választópolgár nem tudja pontosan, hogy miről szavaz.
[23] Mivel a népszavazásra feltenni szánt kérdés nem csak egyféleképpen értelmezhető, ezért sérti az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét.
[24] Mindezekre tekintettel a Kúria nem találta szükségesnek, hogy a kérdést egyéb szempontok alapján, így a tiltott tárgykörbe ütközésre tekintettel vizsgálja, ugyanis az egyértelműség hiánya e nélkül, önmagában is megalapozza a kérdés hitelesítésének megtagadását.
[25] A Kúria a fentiekben kifejtett okokból állapította meg, hogy a hitelesítés megtagadása az Nsztv. 9. § (1) bekezdésének sérelme miatt az NVB részéről az Nsztv. 11. §-ára tekintettel jogszerű volt, amelynél fogva az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett az NVB határozatának helybenhagyásáról.
[26] A Kúria az érdemben alaptalan felülvizsgálati kérelmet előterjesztő kérelmezőt kötelezte az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 45/A. § (5) bekezdése szerinti illeték megfizetésére.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Gondolatok a Cozma-ügy margójára | arsboni
Kezdőlap Hírek Projektjeink Gondolatok a Cozma-ügy margójára
Gondolatok a Cozma-ügy margójára
„Ön szerint milyen üzenete, milyen üzenetértéke van annak, amikor egy világklasszis sportoló, Marian Cosma gyilkosainak ítéletét másodfokon egy bíró életfogytiglan helyett 18, 20 év helyett 8 évre mérsékli? (Moraj a kormányzó pártok padsoraiból.) Ez mit üzen vajon?”
Az alábbi kérdést Mirkóczki Ádám (Jobbik) országgyűlési képviselő vetette fel az országgyűlés 2012. május 7-i ülésén, Orbán Viktor (Fidesz) miniszterelnöknek címzett azonnali kérdésre adott képviselői viszontválaszában. Már önmagában az megér egy misét, hogy hogyan is folyhat a vita a törvényhozásban, egy egyedi bírósági ügyben hozott ítéletről. Nem az igazságszolgáltatásról általában, hanem egy konkrét ügyről, tekintet nélkül a sajtó és a közvélemény fokozott érdeklődésére.
De az igazán meghökkentő a miniszterelnök reakciója volt. Viszontválaszában a látszatra kényesen ügyelve így fogalmazott: „most azt mondanám önnek, legszívesebben négyszemközt, hogy egyetértek önnel, egyetértek azzal a véleménnyel, amit elmondott, de nem tehetem meg nagy nyilvánosság előtt, ezért ezt most nem teszem, tekintettel arra, hogy ha Magyarország miniszterelnöke bármely egyedi bírósági döntést kritika alá von, akkor nem jár el helyesen, mert az a képzet alakul ki, mintha az igazságszolgáltatásra nyomást kívánna helyezni a magyar kormány, ami nem áll szándékunkban, de nem azért, mert elégedettek vagyunk egyébként azokkal az ítéletekkel, amelyek születnek.”
Ha a konkrét ügyben „nem is vonta kritika alá” a Győri Ítélőtábla döntését az ország miniszterelnöke, az azért jól látszik, ha a sorok között olvasunk, hogy nem volt elégedett a bíróság döntésével. És mivel ez világosan kiderül, mégiscsak felmerül az emberben a külső (burkolt) befolyás, az igazságszolgáltatásra történő nyomásgyakorlás lehetősége.
Pláne ha a közigazgatási és igazságügyi miniszter levélben fordul, a legfőbb bírósági szerv, a Kúria elnökéhez, melyben a bíróságok ítélkezési gyakorlatának felülvizsgálatát kezdeményezi. A három hatalmi ág viszonylatában igencsak megkérdőjelezhető, amikor a végrehajtó hatalom egy minisztere, az igazságszolgáltatás első emberének a bírói ítéletek ellentmondásosságát, enyheségét veti fel és kéri a „bírói gyakorlat következetesebbé, és a társadalom elvárásaival nagyobb összhangot mutatóvá tételére.”
“Sajnos a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium által is tapasztalható módon egyes ítéletek nyomán jelentős társadalmi felháborodás látszik kibontakozni azok túlzottan enyhe, vagy bíróságonként nem következetes volta miatt. Engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét e társadalmi felháborodás lehetséges következményére: a büntető igazságszolgáltatásba vetett állampolgári bizalom megrendülésére” A miniszter idézett szavai azért is meghökkentők, mert az Alaptörvény nem csak a bírói függetlenség elvét (és ehhez kapcsolódóan az ítélkezési tevékenységben való utasítás tilalmát) mondja ki, hanem azt is világosan leszögezi, hogy a Kúria feladata a jogalkalmazás egységének biztosítása és a bíróságokra kötelező jogegységi határozatok meghozatala.
Ezek tükrében nem is meglepő, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter levelére a Kúria elnöke, Darák Péter elutasító választ adott. „Ha az élet elleni bűncselekmények ítélkezési gyakorlatának vizsgálatát a Kúria büntetőkollégiumának vezetője vagy más, törvény által indítványozásra jogosított (például a legfőbb ügyész) kezdeményezi, úgy ezt a Kúria elnöke megfontolja. Eddig azonban ilyen kezdeményezés nem érkezett egyetlen erre jogosulttól sem.” Világos szavak ezek a Kúria elnökétől, melyek fehéren feketén kimondták, hogy Navracsics Tibor nem kérhet ilyesmit a legfőbb bírósági szerv vezetőjétől.
A 2012. május hónapban kelt közleményében a „főbíró” sem ment el szó nélkül, az igazságszolgáltatás függetlenségének/ befolyásolásának kérdése mellett. Egyrészt mert mint hangsúlyozta, a Kúriának nincsenek és nem is lehetnek eszközei egy jogállamban az alsóbb fokú bíróságok ítélkezésének befolyásolására. Másrészt mert fontos, hogy a bírónak a “Döntését sem a közhangulat, sem más, az eljárás keretein kívüli körülmény ne befolyásolhassa. Ha pedig egy bíró mégiscsak hibát követne el, annak orvoslására kizárólag az eljárási törvényekben szabályozott módon kerüljön sor.”
Különösen az eddig leírtak tükrében figyelemreméltó, hogy a Cozma-ügyben döntést hozó három bírói fórum, három-féle ítéletet hozott. A nagy média-érdeklődés, a társadalmi felháborodás és az eddigiekben kifejtett külső nyomás ellenére is elgondolkodtató, hogy az egyes bírói fórumok ítéletei között, mind a minősítés, mind a büntetéskiszabás tekintetében hogyan lehetnek ekkora különbségek. Elég ha csak azt említjük meg, hogy míg az első fokú bíróság az I. és II. rendű vádlottaknak életfogytig tartó szabadságvesztést, addig a másodfokon eljáró Győri Ítélőtábla, majd a Kúria is „mindössze” 18 évi szabadságvesztést szabott ki. Az pedig különösen érdekes, hogy a III. rendű Sz. Iván vádlott első fokon 20 év, másodfokon 8 év, míg jogerősen 13 év szabadságvesztést kapott.
Joggal merülhet fel a kérdés, hogy ez minek tudható be. Ha a választ akarjuk megtalálni, akkor a bíróságok eltérő jogi minősítéseit kell megvizsgálni. A Cozma-ügyben, ugyanis nem az volt a kérdés, hogy kik a sértettek, vagy hogy kik az elkövetők. Arra kellett fényt deríteni, hogy Marian Cozma halálát, és a másik két sportoló sérüléseit mely elkövetők cselekményei okozták és hogy az elkövetők szándéka mire is terjedt ki.
Az elsőfokú ítélet életfogytig tartó szabadságvesztést kiszabó része az első-, és másodrendű vádlottak esetében azért volt helytelen (és jogszabálysértő) mert az több emberen elkövetett emberölés kísérleteként minősítette tettüket. Mind a másodfokon eljáró Győri Ítélőtábla, mind később a Kúria ezt tévesnek ítélte.
Ez azért fontos, mert a Btk. 166 § (2) alapján a több emberen elkövetett emberölés akár életfogytig tartó szabadságvesztéssel is sújtható. Mivel a Btk. 17 § (1) szerint „A kísérletre a befejezett bűncselekmény büntetési tételét kell alkalmazni.”, ezért a gyakorlatban a kísérlet pont olyan, mintha tényleg elkövették volna a cselekményt. Szóbeli indokolásában a Kúria nem véletlenül emelte ki, hogy ahhoz, hogy megállapítható legyen a több emberen elkövetett emberölés kísérlete, egy elkövetőnek egy embert meg kellett volna ölnie és legalább egy további emberölést meg kellett volna kísérelnie. Ilyen elkövető pedig nem volt.
Az Ítélőtábla azonban mégsem erre hivatkozott, hanem arra, hogy nem volt akarategység az elkövetők között, így nem lehet több emberen elkövetett emberölés kísérletéről beszélni. Így az első rendű vádlott esetében egyrendbeli emberölésnek és egy-egy rendbeli társtettesként, illetve bűnsegédként elkövetett testi sértésnek, míg a másodrendű vádlott esetében egyrendbeli emberölés kísérletének és kétrendbeli testi sértésnek, míg a harmadrendű vádlott esetében háromrendbeli testi sértésnek minősítették az elkövetett cselekményeket. Ennek megfelelően az első és másodrendű vádlottnál halmazati büntetésként maximum 20 év volt kiszabható, így könnyen belátható, hogy a 18 éves szabadságvesztés teljesen reális, kevésnek pedig egyáltalán nem mondható.
A harmadrendű vádlott esetében a 8 éves börtönbüntetést 13 évre változtatta a Kúria, ami szintén minősítésbeli eltérésnek tudható be. A Kúria ugyanis Sz. Iván cselekményét bűnsegédként elkövetett emberölés bűntettévé minősítette át. A kérdéses cselekmény, a Marian Cozma sérelmére elkövetett bántalmazás volt. A harmadrendű vádlott ugyanis hiába követett el önmagában „csak” testi sértést vele szemben, valójában az emberölést segítette elő. Ugyanis a már sérült Cozma figyelmét megosztotta és kevesebb esélyt hagyott a késsel rátámadó, ölési szándékkal támadó első és másodrendű vádlottakkal szembeni védekezésre. Tehát az emberölés szempontjából bűnsegéd, vagyis részes volt. Nem meglepő tehát, ha öt évvel súlyosabb büntetést szabott ki a legfelsőbb bírói fórum, hiszen nem csupán testi sértést, hanem bűnsegédként emberölést is megvalósított a harmadrendű vádlott.
Ha mérlegre tesszük a Cozma-ügyet, megállapítható, hogy a magyar igazságszolgáltatás kiállta a függetlenség próbáját, de sajnálattal kell leszögeznünk, hogy a számos eljárási hiba mellett, súlyos anyagi jogi tévedéseket is elkövetett a bíróság. Az ilyen hibák pedig a bíróságba vetett társadalmi bizalmat rombolják, különösen az ehhez hasonló, nagy médiaérdeklődés kísérte ügyekben.
(A cikk a www.origo.hu, www.index.hu, www.mno.hu, www.complex.hu, www.hvg.hu és www.parlament.hu oldalak alapján készült.)
A kép forrása: http://www.nepszava.hu/articles/article.php?id=550262

matches: bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
1. § Általános rész
A játékba regisztrálással a játékos ingyenes felhasználói szerződés kötésére vonatkozó kérelmet intéz a Playa Games Gmbh (a továbbiakban: üzemeltető) felé. Ezen felül, e-mail címe megadásával a felhasználó beleegyezik e-mail címe hitelesítésébe (l. 2. §). A kérelmetaz üzemeltető egy, a játékhoz való hozzáférést biztosító felhasználói fiók létrehozásával fogadja el. A felhasználói szerződés alapja jelen ÁSZF, amelynek elfogadását a felhasználó regisztrációjával erősíti meg. Kiegészítő megállapodások megkötésére nem kerül sor. Az üzemeltető kizárólag természetes személyekkel köt felhasználói szerződést. A felhasználói szerződés határozatlan időre szól és mindkét fél bármikor, azonnali hatállyal, írásban, e-mail értesítés útján megszüntetheti. A felhasználó ezután már nem formálhat igényt felhasználói fiók nyitására, továbbá annak üzemeltetésére és az elérhetősége fenntartására, illetve a játékban való részvétel lehetővé tételére . Az üzemeltető fenntartja azon jogát, hogy a játékot bármikor továbbfejlessze, vagy módosítsa, illetőleg az üzemeltetést indokolás nélkül megszüntesse. Az üzemeltető jelen ÁSZF-et bármikor módosíthatja. Az üzemeltető kellő időben és kifejezetten felhívja a felhasználó figyelmét a változásokra. A felhasználó a felhívást követő ismételt játékkal (bejelentkezéssel) elfogadja a módosított ÁSZF-et.
2. § Fiók / A virtuális javak tulajdonjoga
A fiók nevének minimális hossza 3 karakter. A név tartalmazhat betűket, számokat, szóközöket és egyes speciális karaktereket is, viszont nem állhat kizárólag számokból. A fiók nevének kiválasztásakor a felhasználó köteles tiszteletben tartani az élő/létező személyek vonatkozó személyiségi jogait. Ugyanez vonatkozik hasonlóképpen a csoportok elnevezésére, amelyek ennek megfelelően nem nevezhetők el létező szervezetek, társaságok, vagy márkák alapján. Az összes fiók, az ezekhez tartozó értékek, erőforrások, tárgyak, stb. a játékban virtuális javak. A felhasználó kizárólagos használati jogot szerez felhasználói fiókjához, és nem kizárólagos használati jogot minden egyéb virtuális javakhoz. A használati jogok a felhasználói szerződés érvényességéhez kötötten időben korlátozottak, kivéve, amennyiben a játékban ennél rövidebb idő kerül meghatározásra. A felhasználó a virtuális javakra vonatkozóan a használati jogon túl semmilyen tulajdonjoggal, vagy egyéb joggal nem rendelkezik. Mindez vonatkozik a felhasználó részére a prémium terv keretében (10. §) elérhetővé tett virtuális javakra is. A felhasználó nem jogosult a fiókját másik játékvilágba, vagy másik kiszolgálóra áthelyezni. A virtuális javak játékon kívüli használata, értékesítése, megvásárlása, eladása, elajándékozása, vagy elcserélése tilos. Az ilyen műveletre tett kísérlet már önmagában is felelősségre vonást eredményezhet. A fiók elérési adatainak értékesítése, illetőleg bármilyen átruházása tilos. Minden játékos maga felel elérési adatainak biztonságáért és köteles biztonságos jelszót választani. Az üzemeltető a virtuális javak elvesztéséért semmilyen felelősséget nem vállal. Kétség esetén a felhasználó köteles bizonyítani azt, hogy az őt ért kárért nem felelős, és az nem a nem biztonságos jelszó választása, illetve a jelszó nem megfelelő kezelése miatt következett be.
A fiókot érvényes e-mail címmel kell hitelesíteni. Amennyiben a megadott e-mail cím nem érvényes, az üzemeltető fenntartja a fiók zárolásának, vagy törlésének jogát. A játékba történő regisztrációval a felhasználó hozzájárul ahhoz, hogy az üzemeltető a megadott e-mail cím ellenőrzése céljából részére e-mailt küldjön, és szavatol azért, hogy jogosult ezen e-mail cím használatára. A felhasználó köteles kártalanítani az üzemeltetőt az esetlegesen felmerülő azon károk vonatkozásában, amelyek olyan e-mail cím megadása miatt keletkeznek, amelynek használatára a felhasználó nem jogosult. Az üzemeltető fenntartja továbbá a nem használt fiókok bizonyos idő elteltével történő törlésének jogát.
3. § Szerzői és felhasználási jogok
A játék szerzői és felhasználási jogainak tulajdonosa az üzemeltető és adott esetben a licencadó. A felhasználási jogok tulajdonosa kizárólagosan az üzemeltető. A rendelkezésre bocsátott grafikák, hanganyagok, mozgóképek és szövegek sokszorosítása, vagy használata más elektronikus, vagy nyomtatott publikációkban kifejezetten tilos az üzemeltető egyértelmű engedélye nélkül. A fentiek minden felhasználási módra vonatkoznak (TV, online adás, rádió, internet, e-mail, nyomtatás, stb.) A játék minden üzleti célú felhasználása az üzemeltető kifejezett írásos engedélyéhez kötött. Ha kérdései vannak, vagy útmutatásra van szüksége, illetőleg, ha saját szerzői, vagy felhasználói jogainak esetleges megsértését észlelte, részletes információk megadásával azonnal forduljon az üzemeltetőhöz. Az üzemeltető megalapozott információk esetén azonnal intézkedik az ügyben.
5. § Hibák kihasználása és szkriptelés / csalás
A felhasználó nem végezhet olyan műveleteket, amelyek túlzott mértékű adatátvitellel terhelik a kiszolgálót (például automatikus frissítés), vagy alkalmasak arra, hogy befolyásolják a játék alakulását. Különösen szigorúan tilosak továbbá az olyan automatikus, vagy félautomatikus szkriptek, amelyek lekérdezik az adatbázist, vagy játékmechanizmusokat indítanak el. Az ÁSZF ilyen jellegű megsértése esetén a megfelelő fiók előzetes figyelmeztetés nélkül zárolásra, vagy törlésre kerül. Az üzemeltető fenntartja okozott kár és az ezzel kapcsolatosan felmerült költségek megtérítésére vonatkozó igényét és az ennek érvényesítésére irányuló eljárás megindításával kapcsolatos jogát. Minden játékos köteles az általa felismert programhibákat haladéktalanul jelenteni az üzemeltető felé. Az, aki saját, vagy más részére a fenti programhibákat előny szerzésére használja fel, fiókja zárolásával számolhat. Bármely programhiba szándékos előidézése csak akkor engedélyezett, ha az érintett játékost arra az ügyfélszolgálat munkatársa hívja fel.
6. § Magatartási szabályok
Idegen termékek, ajánlatok, honlapok, vagy cégek megnevezése, hivatkozása, valamint reklámozása semmilyen formában nem engedélyezett.
Az olyan fiókok, amelyek felhasználóik által, a játék során megadott szövegekkel, leírásokkal, nevekkel, céhnevekkel, céhleírásokkal, bejegyzésekkel, hiperhivatkozásokkal, vagy üzenetekkel túllépik a jó erkölcs határait , és így bármely személyt megsértenek, vagy hatályos jogszabályt sértenek (különös tekintettel a fiatalkorúak védelmét szolgáló jogszabályokra), valamint erre alkalmas tartalmakra mutató hivatkozásokat adnak meg, az üzemeltető által módosíthatók, vagy zárolhatók, továbbá az adott fiókok zárolhatók, vagy törölhetők. Mindemellett a felhasználónak számolnia kell a jogi úton történő felelősségre vonással is. Az üzemeltető nem azonosul a felhasználó által megadott, vagy hivatkozott szövegekkel. Ellenőrzés csak szúrópróbaszerűen, illetőleg konkrét információ alapján történik. A felhasználó a játékban, különösképpen a fórumban, saját magát más felhasználóként, az ügyfélszolgálat munkatársaként, ügyfélszolgálati csoportvezetőként, adminisztrációs munkatársként, community managerként, vagy üzemeltetőként nem tüntetheti fel, és más felhasználókat sem fenyegethet szankciókkal.
7. § A játék nyelve
A játék és a fórum hivatalos nyelve a mindenkori kiszolgálón az adott kiszolgálón található játékszövegek nyelvéhez igazodik. A karakterleírásokban, céhüzenetekben és játékon belüli üzenetekben idegen nyelv használata a fiók zárolásához, vagy törléséhez vezethet, mivel ellenkező esetben nem tarthatók be a magatartási szabályok. Kivételt képeznek ez alól az angol és latin idézetek a karakter-, és céhleírásokban.
8. § A szabályok érvényesítése
A szabályok érvényesítését egy community managerekből (CoMa), játékszemélyzetből és ügyfélszolgálati munkatársakból álló csapat végzi. Ezen személyek kizárólag az ügyfélszolgálati felületen keresztül, a felhasználó fiókjában megadott e-mail cím megjelölésével egyidejűleg értesítendőek, így garantálható a felhasználói adatok bizalmas kezelése. Amennyiben a felhasználó úgy próbálja megkerülni bármely játékfelügyelő döntését, hogy ugyanazzal az esettel egy másik játékfelügyelőt is megbíz, fiókja zárolását és törlését kockáztatja. Mindez kizárja a panasz lehetőségét, tekintettel arra, hogy az az ügyfélszolgálati űrlap megfelelő kitöltésével nyújtható be.
9. § Adatvédelem
A játékba történő regisztrációhoz igen kevés adat szükséges. Az e-mail cím mellett szükség van egy jelszóra és a bejelentkezéshez egy álnévre. Az üzemeltető ezeket az információkat az adatvédelmi törvénynek megfelelően, a hatályos törvények (pl. Német Szövetségi Adatvédelmi Törvény (BDSG) és a Német Telemédia Törvény (TMG)) szigorú betartásával használja. A TMG 13. § 2. bek. 4. pont alapján a felhasználó az adatai felhasználására vonatkozó engedélyét a jövőre nézve megvonhatja fiókja játékbeállítások menüjében történő törlése útján.
10. § Költségek
A játék teljesen ingyenesen játszható. A regisztrálás és a játék nem jár automatikusan felszámolható költségekkel és díjakkal, ugyanakkor a játékosnak díjfizetés ellenében lehetősége nyílik arra, hogy prémium fizetőeszközöket vásároljon a fiókjához. Ennek díjai a vonatkozó játékmenüben kerülnek feltüntetésre. A prémium fizetőeszköz a játékban további tartalom vásárlására szolgál (különleges tárgyak, közlekedési eszközök, és más játékbeli előnyök), ugyanakkor nem keletkeztet jogot ezen előnyök rendelkezésre állására, vagy követelésére. Az ilyen tartalom eléréséhez szükséges prémium fizetőeszköz mennyisége előzetesen meghatározásra kerül. Mivel az ilyen további tartalom csak akkor használható fel, ha a megfelelő mennyiségű prémium fizetőeszköz a felhasználó fiókjában rendelkezésre áll, további költség ezzel kapcsolatosan nem merülhet fel. A prémium fizetőeszköz használatával a felhasználó nem kizárólagos jogot szerez a választott előnyre, amely viszont csak és kizárólag az adott felhasználói fiókra nézve vehető igénybe. Ha a játékban másképp nem kerül meghatározásra az előny érvényességének időtartama, az jelen megállapodás érvényességének ideje alatt érvényes. A korlátozott használati jogon túlmenő minden egyéb jogosultság az üzemeltetőé marad.
Az üzemeltető különböző fizetési módokat tesz lehetővé, amelyek közül a felhasználó szabadon választhat. E célból az üzemeltető megállapodásokat köt harmadik személyként funkcionáló szolgáltatókkal, így pl. pénzintézetekkel. Ezen szolgáltatók a fizetési folyamat során bizonyos esetekben külön szerződéses jogviszonyt létesítenek a felhasználóval. Ilyen esetekben a szolgáltató általános szerződési feltételei érvényesülhetnek. A szolgáltatók egy része - különösen telekommunikációs és mobilkommunikációs szolgáltatók – ilyen esetekben a felhasználó elsődleges szerződő partnerévé válik. Ilyenkor az üzemeltető az adott szolgáltató felé teljesíti szolgáltatásait, amely a felhasználói kötelezettség jogosultjává válik. Ezen szolgáltatók a fentieknek megfelelően saját nevükben, és nem az üzemeltető nevében gyűjtenek be kintlévőségeket. Amennyiben a fentiekkel kapcsolatban kérdése lenne, kérjük, forduljon ügyfélszolgálatunkhoz.
A kiskorú játékosok védelme érdekében a játékban pénz nem nyerhető, illetőleg jutalék nem fizethető (Ifjúságvédelmi törvény (JuSchG), 6 § 2. bek.). Ez azt jelenti, hogy a fizetőeszköz egységei nem válthatók át valódi pénzre, vagy fizethetők ki ily módon. A felhasználói szerződés megszűnésével egyidejűleg az ezen egységekre vonatkozó követelés is megszűnik.
Amennyiben a felhasználó kiskorú, a fizetőeszköz egységeinek megrendelésével kifejezetten kijelenti, hogy az egységek megvásárlására szolgáló fizetési eszközt kifejezetten erre a célra, illetőleg szabad felhasználás céljából kapta.
11. § Visszavonás joga
A szerződés írásban (pl. levélben, vagy ügyfélszolgálati űrlapon keresztül), indokolás nélkül, 14 napos határidővel vonható vissza. A határidő a nyilatkozat szöveg formában történt kézhezvételétől számítandó, amely időpont nem eshet a szerződés keletkezését megelőző időpontra, illetve az EGBGB (a Német Polgári Törvénykönyvet hatályba léptető törvény) 246. cikk 2. §-ában, és az ehhez kapcsolódó 1. § 1. és 2. pontjában foglalt tájékoztatási kötelezettségünk teljesítését, valamint az EGBGB 246. cikk 3. §-ához kapcsolódó, a BGB (Német Polgári Törvénykönyv) 312e. § 1. pontjának 1. mondatában foglalt kötelezettségeink teljesítését megelőző időpontra. Mivel a felhasználó személyes adatait nem bocsátja rendelkezésünkre, rendszerünk a bemeneti hibák felismerése során kizárólag technikai szabványokat vesz alapul. A visszavonási határidő betartásához megfelelő időben kell elküldeni a felmondást a következő címre:
Érvényes visszavonás esetén a mindkét fél által teljesített szolgáltatások visszajárnak, és minden ily módon elért előny visszafizetendő. Amennyiben Ön nem tudja visszatéríteni a teljesített szolgáltatást, e tekintetben kártérítés fizetésére kötelezhető. A kifizetések visszatérítésére rendelkezésre álló határidő 30 nap. Az Ön szempontjából ezen határidő a visszavonási nyilatkozat elküldésével kezdődik, míg a mi szempontunkból annak kézhezvételével.
Visszavonási joga idő előtt megszűnik, amennyiben a szerződés teljesítése mindkét fél részéről az Ön kifejezett kérésére azelőtt végbement, mielőtt visszavonási jogát gyakorolta volna. Az általános vélelem szerint ez a felhasználói fiók használatának megkezdésével megtörténik.
Az üzemeltető csak szándékosság és súlyos gondatlanság esetén vállal felelősséget a játék használatával összefüggésben felmerülő károkért. A felhasználó üzemeltetővel szembeni igényeinek átruházása harmadik személyre kizárt.
A szerződésre kizárólagosan a Német Szövetségi Köztársaság törvényei vonatkoznak, az ENSZ kereskedelmi jogának és a nemzetközi magánjog rendelkezéseinek kizárásával. Amennyiben a felhasználóra vonatkozóan Németországban az általános illetékesség szabályai szerint az illetékes bíróság nem állapítható meg, vagy a német kereskedelmi törvény szerint a felhasználó kereskedőnek minősül, jogvitákban az üzemeltető székhelye szerint illetékes bíróság hoz döntést. Az üzemeltető emellett jogosult a felhasználó személyére vonatkozóan általános illetékességgel rendelkező bíróságon történő kereset indításra is.
Amennyiben jelen feltételek egyes részei nem, már nem, vagy részben nem felelnek meg a hatályos jogszabályoknak, az nem érinti a fennmaradó részek tartalmát és érvényességét. Az érvénytelen részt olyan szabályozással kell helyettesíteni, amely gazdasági szempontból legjobban megfelel az eredeti célnak.

matches:
§ 2
§ 2
§ 1
§ 1
bíróság
bíróság