text:
3. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény módosítása
5. A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény módosítása
7. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény módosítása
8. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosítása
9. A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosítása
10. A korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény módosítása
11. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény módosítása
12. Az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvény módosítása
13. Az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvény módosítása
az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról *
1. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Kjtv.) 18. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Ha a közjegyzői szolgálat előreláthatólag azért szűnik meg, mert a közjegyző betölti azt a kort, amikor a törvény alapján a közjegyzői szolgálata megszűnik, a megüresedő közjegyzői állásra a pályázatot legkésőbb a szolgálat megszűnésének várható időpontját fél évvel megelőzően kell meghirdetni.”
2. § A Kjtv. 20. § (2) bekezdésének második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„Nincs helye kölcsönös áthelyezésnek a közjegyző kinevezését követő 3 éven belül és azon időpontot megelőző 5 éven belül, amikor a közjegyző betölti azt a kort, amikor a törvény alapján a közjegyzői szolgálat megszűnik.”
3. § A Kjtv. 22. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„d) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvényben meghatározott öregségi nyugdíjra jogosító legmagasabb öregségi nyugdíjkorhatár, de legalább a 65. életév közjegyző általi betöltésének, vagy”
4. § A Kjtv. 24. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) a 22. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott esetekben, valamint ha a közjegyzői szolgálat megszűnésére azért kerül sor, mert a közjegyző betölti a megszűnési okként megjelölt kort, a közjegyzői szolgálat megszűnésének időpontjától kezdődően,”
5. § A Kjtv. a következő 178. §-sal egészül ki:
6. § Hatályát veszti a Kjtv. 177. § (2) bekezdése.
7. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 234. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Ha a végrehajtói szolgálat előreláthatólag a 239. § (1) bekezdés d) pontja alapján szűnik meg, a megüresedő végrehajtói állásra a pályázatot legkésőbb a szolgálat megszűnésének várható időpontját fél évvel megelőzően kell meghirdetni.”
8. § Hatályát veszti a Vht. 306. §-a.
9. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 11/A. § (3) bekezdésében és 13. § (8) bekezdésében a „Bjt. 90. § ha) pontja szerinti rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkor” szöveg lép.
10. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 83/B. § (1) bekezdésének harmadik mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„E § alkalmazása során a fizetendő nyugdíjjárulék alapjába nem számít bele a 83/C. § (1) bekezdése szerinti jogviszonyból származó, a szünetelés időtartama alatt szerzett kereset, jövedelem.”
(2) A Tny. a következő 102/J. §-sal egészül ki:
„102/J. § A 18. § (2) bekezdés c) pontja, (2a) bekezdés b) pontja, a 83/C. § és a 102/I. § a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett bíróra, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett ügyészre nem alkalmazható az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől 2022. december 31-ig.”
11. § (1) A Tny. 83/C. § (1) bekezdésében a „közszolgálati jogviszonyban” szövegrész helyébe a „köztisztviselőként vagy közszolgálati ügykezelőként közszolgálati jogviszonyban” szöveg lép.
(2) A Tny. 83/A. § (1) bekezdésében hatályát veszti a „Tbj. 5. §-a szerinti biztosítási jogviszonyban álló” szövegrész.
12. § A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény
a) 38/A. § (1) bekezdésében a „bírósági titkár” szövegrész helyébe a „bírósági titkár és rendelkezési állományba helyezett bíró” szöveg,
b) 38/B. § (4) bekezdésében a „bírósági titkár” szövegrész helyébe a „bírósági titkár vagy rendelkezési állományba helyezett bíró” szöveg
13. § Az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény 9. § (3) bekezdése a következő c) és d) ponttal egészül ki:
„c) a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvénynek a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpontja alapján felmentett bíró számára a jogviszony jogellenes megszüntetésével kapcsolatosan törvény vagy bírósági határozat alapján szerzett bevétel,
d) a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. §-a alapján megszűnt szolgálati jogviszonyú ügyészek és a 2013. január 1. napja és az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése között a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése miatt megszűnt szolgálati jogviszonyú ügyészek esetében a jogviszony jogellenes megszüntetésével kapcsolatosan törvény vagy bírósági határozat alapján szerzett bevétel.”
14. § (1) A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
a) 90. § (2) bekezdés f) pontjában a „bírói felső korhatárt,” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkort” szöveg,
b) 103. § (3) bekezdés l) pontjában a „felső korhatár” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkor” szöveg
(2) Hatályát veszti a Bszi. 86. § (3) bekezdés b) pontjában a „meghatalmazás alapján” szövegrész.
15. § A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 4. § (2) bekezdése a következő h) és i) ponttal egészül ki:
(Nem nevezhető ki bíróvá az a személy,)
„h) akinek a részére öregségi nyugdíjat, korhatár előtti ellátást vagy olyan más pénzbeli ellátást folyósítanak, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani,
i) aki betöltötte a 90. § ha) alpontjában meghatározott életkort.”
16. § A Bjt. 4. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A 3. § (4) bekezdése szerinti esetben az OBH elnöke a kinevezésre vonatkozó javaslatának felterjesztése előtt megvizsgálja a kinevezési feltételeknek való megfelelést is. Ha a kinevezésre vonatkozó javaslatra a bírói szolgálati viszony megszűnését követő 3 hónapon belül kerül sor, a kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól. A kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés c) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól.”
17. § A Bjt. 40. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A bíró nem veheti igénybe öregségi nyugdíj, korhatár előtti ellátás, vagy más olyan pénzbeli ellátás folyósítását, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani.”
18. § A Bjt. 42. §-a a következő (4)-(8) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A 40. §-ban szabályozott összeférhetetlenségi esetekben a bíró az összeférhetetlenségi okot a kinevezésétől, ha az összeférhetetlenségi ok a tisztsége gyakorlása során merült fel, az ok felmerülésétől számított 30 napon - a 40. § (6) bekezdésében foglalt esetben 60 napon - belül köteles megszüntetni. Ennek megtörténtéig - ide nem értve a 40. § (6) bekezdésében foglalt összeférhetetlenségi okot - a bíró olyan tevékenységet nem folytathat, amely kizárólag bírói hatáskörbe tartozik.
(5) Ha a bíró a (4) bekezdésben írt kötelezettségének az előírt ideig nem tesz eleget, a munkáltatói jogkör gyakorlója a határidő lejártától számított 5 napon belül határozatban állapítja meg az összeférhetetlenség fennállását és kezdeményezi a bíró felmentését.
(6) A bíró a határozattal szemben 15 napon belül a szolgálati bírósághoz fordulhat. A szolgálati bíróság a fegyelmi eljárás szabályainak megfelelő alkalmazásával eljárva soron kívül dönt az összeférhetetlenségről. Az összeférhetetlenség megállapítása esetén a szolgálati bíróság határozatot hoz a felmentési ok fennállásáról. Az összeférhetetlenségről hozott határozat ellen a fegyelmi határozatra vonatkozó szabályok szerint van helye fellebbezésnek és másodfokú eljárásnak.
(7) A 40. § (6) bekezdése szerinti okból hozott munkáltatói határozattal szemben indított eljárásban a szolgálati bíróság első- és másodfokon is 15 napon belül jár el.
(8) Ha a bíró az eljárás ideje alatt a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot megszünteti, az összeférhetetlenség megállapítását - különös méltánylást érdemlő okból - mellőzni lehet.”
19. § (1) A Bjt. 90. § h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
hb) a felmentési okként meghatározott életkor betöltése előtt, maga kéri nyugállományba helyezését a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 18. § (2) vagy (2a) bekezdésében foglalt feltételek fennállására hivatkozással,”
(2) A Bjt. 90. §-a a következő p) ponttal egészül ki:
„p) ha az összeférhetetlenséget jogerős határozat megállapította.”
20. § A Bjt. a következő 91. §-sal egészül ki:
„91. § Az Alaptörvény 26. cikk (2) bekezdésében meghatározott általános öregségi nyugdíjkorhatár a Tny.-ben meghatározott öregségi nyugdíjra jogosító legmagasabb öregségi nyugdíjkorhatár, de legalább a 65. életév.”
21. § A Bjt. 94. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Nyugállományba helyezés, valamint a felmentési okként meghatározott életkor betöltése esetén a bíró felmentési ideje 6 hónap. A bírót a munkavégzési kötelezettség alól 3 hónapra mentesíteni kell. A bíró kérelmére az OBT a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idejét 3 hónapnál rövidebb tartamban is megállapíthatja, illetve - a bíró kérelmére - dönthet úgy, hogy a bíró a munkavégzési kötelezettség alól nem mentesül.”
22. § A Bjt. 96. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a bíró felmentésére azért kerül sor, mert betöltötte a felmentési okként meghatározott életkort, az előterjesztést olyan időpontban kell megtenni, hogy a felmentési idő ennek az életkornak a betöltését megelőzően járjon le.”
23. § A Bjt. 101. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„101. § A bírák fegyelmi és az ezzel összefüggő kártérítési ügyeiben, továbbá a bíró munkájának szakmai értékeléséből és vezetői munkájának értékeléséből eredő jogvitákban, valamint a 42. § (6)-(8) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi eljárásban a Budapest területén működő ítélőtábla mellett elsőfokú szolgálati bíróság (a továbbiakban: elsőfokú szolgálati bíróság), a Kúria mellett másodfokú szolgálati bíróság (a továbbiakban: másodfokú szolgálati bíróság; a továbbiakban együtt: szolgálati bíróság) jár el.”
24. § A Bjt. 145. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a § a következő (4)-(7) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Ha a bíróság megállapítja, hogy a bíró szolgálati jogviszonya jogellenesen került megszüntetésre, a bíró kérheti a bírói tisztségbe való visszahelyezését, és a felmentését megelőző beosztási helyén történő továbbfoglalkoztatását. Ha tanácselnök bírói szolgálati jogviszonya került jogellenesen megszüntetésre, őt a tanácselnöki tisztségébe is vissza kell helyezni.
(4) Ha határozott időre kinevezett bírósági vezető bírói szolgálati jogviszonya került jogellenesen megszüntetésre és a (3) bekezdés szerinti visszahelyezéskor az a bírósági vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve, őt kérelmére e bírósági vezetői tisztségébe kell visszahelyezni. A vezetői tisztségének tartama az eredeti kinevezés szerinti időtartamig tart. Ha a visszahelyezés a korábbi vezetői tisztségbe történik, a (6) bekezdésben meghatározott vezetői pótlék megtérítésére a visszahelyezés időpontjáig terjedően kerül sor.
(5) A szolgálati jogvita alapján nem helyezhető vissza bírói tisztségbe az, aki a határozat meghozatalakor a bírói kinevezési feltételeknek nem felel meg.
(6) A (3) bekezdésben foglalt esetben meg kell téríteni a bíró elmaradt illetményét és egyéb járandóságait, ideértve a határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótlékot is, meg kell téríteni továbbá - a munkáltató kártérítési felelősségére vonatkozó szabályok szerint - a jogviszony jogellenes megszüntetésével összefüggésben felmerült kárát is. Nem kell megtéríteni az illetménynek (egyéb járandóságnak) azt a részét, amely máshonnan megtérült. A határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótléknak a visszahelyezésig elmaradt részét egy összegben kell megtéríteni a visszahelyezéskor; a határozott idejű kinevezésből a visszahelyezést követő időszakra járó vezetői pótlék havonta az illetménybe épül be akként, hogy az egyébként esetlegesen járó vezetői pótlék összege beleszámít.
(7) Ha a bírói szolgálati viszony (3) bekezdésben foglalt módon történő jogellenes megszüntetése esetén a bíró a bírói tisztségbe való visszahelyezését nem kéri, vagy a bíróság az (5) bekezdésben meghatározott okból mellőzi a bírói tisztségbe való visszahelyezést, a bíróság a (6) bekezdésben foglaltakon felül - az eset összes körülményeinek, így különösen a jogsértés és annak következményei súlyának mérlegelésével, valamint a máshonnan megtérülő károk figyelembevételével - legalább két-, legfeljebb tizenkét havi illetményének megfelelő összegű átalány-kártérítést állapít meg a bíró számára.”
25. § A Bjt. a következő 232/B-232/K. §-sal egészül ki:
„232/B. § (1) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 4. § (2) bekezdés i) pontját 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig a 4. § (2) bekezdés i) pontja helyett a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. A (2) bekezdésben foglaltakat az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban alkalmazni kell.
(2) Nem nevezhető ki bíróvá az a személy, aki betöltötte a 232/C. §-ban meghatározott korhatárt.
232/C. § E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 91. §-át 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig az Alaptörvény 26. cikk (2) bekezdésében foglalt korhatár alatt a következőket kell érteni:
a) az 1945. január 1-je előtt született bíró tekintetében a 70. életév,
b) az 1945-ben vagy 1946-ban született bíró tekintetében a 69. életévének betöltését követő 183. nap,
c) az 1947-ben vagy 1948-ban született bíró tekintetében a 69. életév,
d) az 1949-ben vagy 1950-ben született bíró tekintetében a 68. életévének betöltését követő 183. nap,
e) az 1951-ben született bíró tekintetében a 68. életév,
f) az 1952-ben született bíró tekintetében a 67. életévének betöltését követő 183. nap,
g) az 1953-ban született bíró tekintetében a 67. életév,
h) az 1954-ben született bíró tekintetében a 66. életévének betöltését követő 183. nap,
i) az 1955-ben született bíró tekintetében a 66. életév,
j) az 1956-ban született bíró tekintetében a 65. életévének betöltését követő 183. nap,
k) az 1957-ben született bíró tekintetében a 65. életév.
232/D. § (1) A bírói szolgálati jogviszony fennállása esetén e törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 40. § (6) bekezdésében meghatározott összeférhetetlenségi ok megszüntetésére rendelkezésre álló határidőt az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől kell számítani.
(2) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 4. § (2) bekezdés h) pontját az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban is alkalmazni kell.
(3) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 145. § (3)-(7) bekezdését az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
232/E. § Ha a bíró a 90. § hb) alpontja alapján nem kérte a felmentését, kérheti a Tny. 18. § (1) bekezdésében meghatározott társadalombiztosítási öregségi nyugdíjra jogosító öregségi nyugdíjkorhatár betöltését követő időszakra, hogy a bírói szolgálati jogviszonya fenntartása mellett az OBH elnöke helyezze rendelkezési állományba.
232/F. § A rendelkezési állományba helyezett bírákra a törvény rendelkezéseit a 232/G-232/I. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
232/G. § (1) A rendelkezési állományba helyezett bíró az utolsó beosztási helye szerinti bíróság rendelkezési állományába kerül. A rendelkezési állományba helyezett bíró igazságszolgáltatási tevékenységet - a 232/H. §-ban foglalt kivétellel - nem végez. A rendelkezési állományba helyezett bíró nem lehet bírósági vezető, a bírói tanács és a szolgálati bíróság tagja. A rendelkezési állományba helyezett bíró jogosult a korábbi bírói beosztására utaló, az elért vagy adományozott címére utaló vagy a korábbi vezetői beosztására utaló elnevezés használatára a „rendelkezési állományba helyezett” előtaggal.
(2) A rendelkezési állományba helyezett bíró - a 232/I. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - nem jogosult alap- és pótszabadságra, valamint fizetés nélküli szabadságra.
(3) A rendelkezési állományba helyezett bíró - a 232/I. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel - a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye 80%-át kitevő összeg és nyugdíja különbözetére jogosult. A rendelkezési állományba helyezett bíró jubileumi jutalomra a 65. életév betöltéséig jogosult, cafetéria-juttatás nem illeti meg.
(4) A rendelkezési állományba helyezett bírót bejelentési kötelezettség terheli minden olyan körülményre vonatkozóan, ami a jogviszonyára és beosztására kihatással lehet.
232/H. § (1) A rendelkezési állományba helyezett bírót az OBH elnöke hivatalból vagy az érintett bíróság elnökének vagy a rendelkezési állományba helyezett bírónak a kezdeményezésére - a (4) bekezdésben meghatározott okból - háromévenként legfeljebb két évre beoszthatja igazságszolgáltatási feladatra az utolsó beosztási helye szerinti bíróságra vagy olyan más bíróságra, ahonnan lakóhelyére naponta vissza tud utazni, továbbá igazgatási feladatok ellátására az OBH-ba, ha onnan a lakóhelyére naponta vissza tud utazni. Az igazgatási feladatok ellátására történő beosztáshoz a bíró hozzájárulása szükséges.
(2) Ha a rendelkezési állomány várható tartama rövidebb mint három év, a beosztás (1) bekezdés szerinti tartama arányosan csökken.
(3) Az igazságszolgáltatási feladatra vagy az igazgatási feladatokra való beosztást (a továbbiakban: munkavégzésre beosztás) a bíróval - annak megkezdése előtt legalább 30 nappal - írásban közölni kell, megjelölve a munkavégzésre beosztás indokát, helyét, kezdetét és időtartamát. A munkavégzésre beosztás időtartama a bíró kezdeményezésére vagy előzetes hozzájárulásával módosítható.
(4) Az (1) bekezdés szerinti munkavégzésre beosztásra
a) kimagasló ügyhátralék csökkentése érdekében,
b) tartósan távollévő bírák helyettesítése érdekében,
c) bírósági közvetítői tevékenység végzése érdekében,
d) rendkívüli állapot, szükségállapot idején,
e) központi igazgatási feladatok ellátása érdekében
(5) A rendelkezési állományba helyezett bíró az ítélkezési tevékenységre való beosztása idején az összbírói értekezleten, továbbá a kúriai, az ítélőtáblai és a törvényszéki beosztása szerinti kollégium munkájában tanácskozási joggal vehet részt.
(6) A rendelkezési állományba helyezett bíró esetében nem alkalmazható
a) a 4. § (2) bekezdés h) pontja,
b) a 40. § (6) bekezdése,
c) a 68. §.
232/I. § (1) A rendelkezési állományba helyezett bíró két éven túl vagy három éven belül két évet meghaladóan ismételten vagy a 232/H. § (2) bekezdése szerinti időtartamot meghaladóan csak hozzájárulásával osztható be munkavégzésre. Nem osztható be munkavégzésre a bíró a 232/C. §-ban meghatározott korhatár betöltését megelőző 6 hónapban.
(2) A munkavégzésre beosztott bíró a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye és nyugdíja különbözetére, valamint a munkavégzéshez kötődő költségtérítésre jogosult.
(3) A munkavégzésre beosztott bírót, ha a munkavégzés tartama az egy évet eléri, 20 nap alapszabadság illeti meg. Ha a munkavégzés ideje egy évnél kevesebb, az alapszabadság az időtartammal arányos mértékben csökken.
(4) A munkavégzésre beosztás időszakára eső keresőképtelenség időtartamával a munkavégzésre beosztás időtartama meghosszabbodik. A keresőképtelenség időtartamára a 232/G. § (3) bekezdése szerinti javadalmazás jár.
232/J. § (1) Ha a bíró felmentésére a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján került sor, a bíró az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 30 napon belül nyilatkozik az OBH elnökének arról, hogy kéri-e a bírói tisztségbe való visszahelyezését. A 30 napos határidő jogvesztő.
(2) Ha a bíró az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri a bírói tisztségbe való visszahelyezését, az OBH elnöke megteszi a törvény alapján szükséges további intézkedéseket, valamint intézkedik a bíró elmaradt illetményének (egyéb járandóságainak) - ideértve a határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótlékot is - megtérítése iránt. A határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótléknak a visszahelyezésig elmaradt részét egy összegben kell megtéríteni a visszahelyezéskor; a határozott idejű kinevezésből a visszahelyezést követő időszakra járó vezetői pótlék havonta az illetménybe épül be akként, hogy az egyébként esetlegesen járó vezetői pótlék összege beleszámít. A 232/E. §-ban foglaltak választása esetén a határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótléknak a visszahelyezésig elmaradt része jár. Nem kell megtéríteni az illetménynek (egyéb járandóságnak) azt a részét, amely máshonnan megtérült. A bírót a felmentését megelőző beosztási helyén kell továbbfoglalkoztatni. Ha tanácselnök bírói szolgálati jogviszonya került jogellenesen megszüntetésre, őt a tanácselnöki tisztségébe is vissza kell helyezni.
(3) Ha olyan határozott időre kinevezett bírósági vezető bírói tisztségből való felmentésére került sor a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján, aki az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri a bírói tisztségbe való visszahelyezését, és a kérelem előterjesztésekor az a bírósági vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve, őt kérelmére e bírósági vezetői tisztségébe kell visszahelyezni. A vezetői tisztségének tartama az eredeti kinevezés szerinti időtartamig tart. Ha a visszahelyezés a korábbi vezetői tisztségbe történik, a (2) bekezdésben meghatározott vezetői pótlék megtérítésére a visszahelyezés időpontjáig terjedően kerül sor.
(4) Ha a bíró a bírói tisztségbe való visszahelyezését kéri, valamint ha a bírót az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését megelőzően jogerős ítélettel a bíróság a bírói tisztségébe visszahelyezte, megfelelően alkalmazni kell a 232/E. §-ban foglaltakat. Ha a bíró a bírói tisztségbe való visszahelyezését kéri, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatának a 232/E. §-ban meghatározottakra is ki kell terjednie.
(5) Akit a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján történt felmentésére tekintettel indított perében hozott jogerős ítélet helyezett vissza a bírói tisztségbe, annak a 232/E. §-ban meghatározott nyilatkozatot az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését követő 30 napon belül kell megtennie. Ha a bíróság a járulékos kérdésekben nem hozott még jogerős ítéletet, az OBH elnöke intézkedik a (2) bekezdésben foglaltak megtérítése iránt. A jogerős ítélettel visszahelyezett bíró az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 30 napon belül előterjesztett nyilatkozatában kérheti a visszahelyezés mellőzését vagy a 90. § hb) alpontja szerinti felmentését. Ez esetben a (6) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy ha a bíróság az átalány-kártérítés megfizetése előtt a járulékos kérdésekben jogerős ítéletet hozott, az átalány-kártérítés összegébe a jogerős ítélettel megállapított kártérítés összegét be kell számítani. Felmentés esetében a felmentési idő 1 hónap azzal, hogy nincs helye a munkavégzés alóli mentesítésnek.
(6) Ha a bíró az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában nem kéri a bírói tisztségbe való visszahelyezését, az OBH elnöke intézkedik számára 12 havi illetményének megfelelő összegű átalány-kártérítés megfizetése iránt. A bíró ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
(7) Aki az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése előtt betöltötte vagy az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését követő 6 hónapon belül betölti a 232/C. § a) pontjában meghatározott korhatárt, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat alapján a bírói tisztségbe nem helyezhető vissza, részére a (6) bekezdésben meghatározottak szerint átalány-kártérítés megfizetése iránt intézkedik az OBH elnöke. A bíró ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
232/K. § (1) Ha a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján felmentett bírót a 232/J. § alapján a bírói tisztségébe vissza kell helyezni, a köztársasági elnök a felmentést megelőző kinevezés szerinti határozott vagy határozatlan idejű kinevezést ad.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben az OBH elnöke a kinevezésre vonatkozó javaslatának felterjesztése előtt megvizsgálja a kinevezési feltételeknek való megfelelést is. Ha a kinevezésre vonatkozó javaslatra a bírói szolgálati viszony vagy az igazságügyi alkalmazotti jogviszony megszűnését követő 3 hónapon belül kerül sor, a kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól. A kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés c) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól.”
26. § A Bjt. 68. §-ában a „bíróra irányadó öregségi nyugdíjkorhatár” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkor” szöveg lép.
27. § A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 11. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Nem nevezhető ki ügyésznek az a személy,
a) akinek a részére öregségi nyugdíjat, korhatár előtti ellátást vagy olyan más pénzbeli ellátást folyósítanak, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani vagy
b) aki betöltötte az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdése szerinti általános öregségi nyugdíjkorhatárt.”
28. § Az Üjt. 24. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„c) az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdése szerinti általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltésével;”
29. § Az Üjt. a 24. §-t követően a következő 24/A. §-sal egészül ki:
„24/A. § Az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdésében meghatározott általános öregségi nyugdíjkorhatár a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvényben (a továbbiakban: Tny.) meghatározott öregségi nyugdíjra jogosító legmagasabb öregségi nyugdíjkorhatár, de legalább a 65. életév.”
30. § Az Üjt. 34. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„d) az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdése szerinti általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltésével;”
31. § Az Üjt. 43. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha az ügyész a határozat meghozatalakor nem felel meg az ügyészi kinevezési feltételeknek, a bíróság nem helyezheti vissza az eredeti munkakörébe.”
32. § Az Üjt. a következő 45/A. §-sal egészül ki:
„45/A. § Az ügyész nem veheti igénybe öregségi nyugdíj, korhatár előtti ellátás, vagy más olyan pénzbeli ellátás folyósítását, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani.”
33. § Az Üjt. 153. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Ahol e törvény a „nyugdíjasnak minősül”, „öregségi nyugdíjra jogosult”, „öregségi nyugdíjra való jogosultság” kifejezést használja, e fogalmak tekintetében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 294. § (1) bekezdés g) pontját kell alkalmazni. Nyugdíjasnak minősül az ügyészségi alkalmazott abban az esetben is, ha felmentését a Tny. 18. § (2) vagy (2a) bekezdése alapján szerzett jogosultságára hivatkozással maga kéri.”
34. § Az Üjt. a következő 165/A-165/J. §-sal egészül ki:
„165/A. § (1) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 11. § (4a) bekezdés b) pontját 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig a 11. § (4a) bekezdés b) pontja helyett a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. A (2) bekezdésben foglaltakat az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban és kinevezési eljárásokban alkalmazni kell.
(2) Nem nevezhető ki ügyésszé az a személy, aki betöltötte a 165/C. §-ban meghatározott életkort.
165/B. § (1) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 24. § (1) bekezdés c) pontját és a 34. § d) pontját 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig a 24. § (1) bekezdés c) pontja és a 34. § d) pontja helyett a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A legfőbb ügyész helyettes megbízatása és a legfőbb ügyész által kinevezett ügyész ügyészségi szolgálati viszonya megszűnik a 165/C. §-ban meghatározott életkor betöltésével.
165/C. § E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 24/A. §-át 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdésében foglalt korhatár alatt a következőket kell érteni:
a) az 1945. január 1-je előtt született ügyész tekintetében a 70. életév,
b) az 1945-ben vagy 1946-ban született ügyész tekintetében a 69. életévének betöltését követő 183. nap,
c) az 1947-ben vagy 1948-ban született ügyész tekintetében a 69. életév,
d) az 1949-ben vagy 1950-ben született ügyész tekintetében a 68. életévének betöltését követő 183. nap,
e) az 1951-ben született ügyész tekintetében a 68. életév,
f) az 1952-ben született ügyész tekintetében a 67. életévének betöltését követő 183. nap,
g) az 1953-ban született ügyész tekintetében a 67. életév,
h) az 1954-ben született ügyész tekintetében a 66. életévének betöltését követő 183. nap,
i) az 1955-ben született ügyész tekintetében a 66. életév,
j) az 1956-ban született ügyész tekintetében a 65. életévének betöltését követő 183. nap,
k) az 1957-ben született ügyész tekintetében a 65. életév.
165/D. § (1) Az ügyészségi szolgálati jogviszony fennállása esetén e törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 45/A. §-ban meghatározott összeférhetetlenségi okot az ügyész az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül köteles megszüntetni.
(2) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 11. § (4a) bekezdés a) pontját az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban és kinevezési eljárásokban is alkalmazni kell.
(3) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 43. § (1a) bekezdését az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
165/E. § Ha az ügyész a 36. § (6) bekezdése alapján nem kérte a felmentését, kérheti a Tny. 18. § (1) bekezdésében meghatározott társadalombiztosítási öregségi nyugdíjra jogosító öregségi nyugdíjkorhatár betöltését követő időszakra, hogy az ügyészi szolgálati jogviszonya fenntartása mellett a legfőbb ügyész helyezze rendelkezési állományba.
165/F. § A rendelkezési állományba helyezett ügyészekre a törvény rendelkezéseit a 165/G-165/I. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
165/G. § (1) A rendelkezési állományba helyezett ügyész az utolsó szolgálati helye szerinti ügyészség rendelkezési állományába kerül. A rendelkezési állományba helyezett ügyész ügyészi tevékenységet - a 165/H. §-ban foglalt kivétellel - nem végez. A rendelkezési állományba helyezett ügyész nem tölthet be vezetői tisztséget, nem lehet ügyészi tanács, alkalmazotti tanács tagja. A rendelkezési állományba helyezett ügyész jogosult az elért vagy adományozott címére utaló elnevezés, a korábbi szolgálati helye szintjének megfelelő munkaköri elnevezés, a korábbi vezetői beosztására utaló elnevezés használatára a „rendelkezési állományba helyezett” előtaggal.
(2) A rendelkezési állományba helyezett ügyész - a 165/I. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - nem jogosult alap- és pótszabadságra, valamint fizetés nélküli szabadságra.
(3) A rendelkezési állományba helyezett ügyész - a 165/I. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel - a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye 80%-át kitevő összeg és nyugdíja különbözetére jogosult. A rendelkezési állomány alapján járó javadalmazás az ügyészt mindaddig nem illeti meg, amíg annak összege nem éri el az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § (4) bekezdése alapján kifizetett átlagilletményt. A rendelkezési állományba helyezett ügyész jubileumi jutalomra a 65. életév betöltéséig jogosult, cafetéria-juttatás nem illeti meg.
(4) A rendelkezési állományba helyezett ügyészt bejelentési kötelezettség terheli minden olyan körülményre vonatkozóan, ami a jogviszonyára és a munkavégzése elrendelésére kihatással lehet.
165/H. § (1) A rendelkezési állományba helyezett ügyészt a legfőbb ügyész hivatalból vagy az érintett ügyészség vezetőjének vagy a rendelkezési állományba helyezett ügyésznek a kezdeményezésére - a (4) bekezdésben meghatározott okból - háromévenként legfeljebb két évre munkavégzésre kötelezheti ügyészi munkakörben, az utolsó ügyészi kinevezése szerinti szakágban. A munkavégzés helye az ügyész utolsó szolgálati helye szerinti ügyészség vagy olyan más ügyészség lehet, ahonnan lakóhelyére naponta vissza tud utazni.
(3) A munkavégzés elrendelését az ügyésszel - annak megkezdése előtt legalább 30 nappal - írásban közölni kell, megjelölve a munkavégzés elrendelésének indokát, helyét, kezdetét és időtartamát. A munkavégzésre beosztás időtartama az ügyész kezdeményezésére vagy előzetes hozzájárulásával módosítható.
(4) Az (1) bekezdés szerinti munkavégzés elrendelésére
b) tartósan távollévő ügyészek helyettesítése érdekében,
c) rendkívüli állapot, szükségállapot idején
(5) A rendelkezési állományba helyezett ügyész a munkavégzés idején az összügyészi értekezleten tanácskozási joggal vehet részt.
(6) A rendelkezési állományba helyezett ügyész esetében nem alkalmazható
a) a 11. § (4a) bekezdés a) pontja,
b) a 45/A. §,
c) az 50. § (1) bekezdése.
165/I. § (1) A rendelkezési állományba helyezett ügyész két éven túl vagy három éven belül két évet meghaladóan ismételten vagy a 165/H. § (2) bekezdése szerinti időtartamot meghaladóan csak hozzájárulásával kötelezhető munkavégzésre. Nem kötelezhető munkavégzésre az ügyész a 165/C. §-ban meghatározott korhatár betöltését megelőző 6 hónapban.
(2) A munkavégzésre kötelezett ügyész a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye és nyugdíja különbözetére, valamint a munkavégzéshez kötődő költségtérítésre jogosult.
(3) A munkavégzésre kötelezett ügyészt, ha a munkavégzés tartama az egy évet eléri, 20 nap alapszabadság illeti meg. Ha a munkavégzés ideje egy évnél kevesebb, az alapszabadság az időtartammal arányos mértékben csökken.
(4) A munkavégzés időszakára eső keresőképtelenség időtartamával a munkavégzés időtartama meghosszabbodik. A keresőképtelenség időtartamára a 165/G. § (3) bekezdése szerinti javadalmazás jár.
165/J. § (1) Ha az ügyész felmentésére az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § alapján került sor, vagy az ügyész ügyészségi szolgálati viszonya 2013. január 1. napja és az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése között a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése miatt szűnt meg, az ügyész az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 30 napon belül nyilatkozik a legfőbb ügyésznek arról, hogy kéri-e az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését. A 30 napos határidő jogvesztő.
(2) Ha az ügyész az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését, a legfőbb ügyész megteszi a törvény alapján szükséges további intézkedéseket, valamint intézkedik az ügyész elmaradt illetményének (egyéb járandóságainak) megtérítése iránt az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § (4) bekezdése alapján kifizetett átlagilletmény beszámítása mellett. Nem kell megtéríteni az illetménynek (egyéb járandóságnak) azt a részét, amely máshonnan megtérült.
(3) Ha olyan ügyészségi vezető ügyészi tisztségből való felmentésére került sor az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § alapján, aki az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését, és a kérelem előterjesztésekor az az ügyészségi vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve, őt kérelmére ezen ügyészségi vezetői tisztségébe kell visszahelyezni.
(4) Ha az ügyész az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését kéri, megfelelően alkalmazni kell a 165/E. §-ban foglaltakat. Ha az ügyész az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését kéri, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatának a 165/E. §-ban meghatározottakra is ki kell terjednie.
(5) Ha az ügyész az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában nem kéri az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését, a legfőbb ügyész intézkedik számára 12 havi illetményének megfelelő összegű átalány-kártérítés megfizetése iránt. Az ügyész ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
(6) Aki az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése előtt betöltötte vagy az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését követő 6 hónapon belül betölti a 165/C. § a) pontjában meghatározott korhatárt, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat alapján az ügyészi tisztségbe nem helyezhető vissza, részére az (5) bekezdésben meghatározottak szerint átalány-kártérítés megfizetése iránt intézkedik a legfőbb ügyész. Az ügyész ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
(7) Az e § alapján ismételten kinevezésre kerülő ügyész esetében a legfőbb ügyész megvizsgálja a kinevezési feltételeknek való megfelelést is. A kinevezésre kerülő ügyész mentesül a 12. §-ban foglalt kötelezettség alól. Ha a kinevezésre az ügyészi szolgálati viszony megszűnését követő 3 hónapon belül kerül sor, a kinevezésre kerülő személy mentesül a 11. § (4) bekezdés a)-f) pontjában foglaltak igazolására vonatkozó kötelezettség alól.”
35. § (1) Az Üjt.
a) 36. § (1) bekezdés f) pontjában a „társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 18. § (2a)” szövegrész helyébe a „Tny. 18. § (2) vagy (2a)” szöveg,
b) 36. § (6) és (7) bekezdésében a „(2a)” szövegrész helyébe a „(2) vagy (2a)” szöveg,
c) 121. § (2) bekezdésében az „(1)-(3) bekezdése” szövegrész helyébe az „(1)-(3) és (4a) bekezdése” szöveg, a „pontja, az 54.” szövegrész helyébe a „pontja, a 45/A. §, az 54.” szöveg,
d) a 131. § felvezető szövegében a „45-47.” szövegrész helyébe a „45. §, a 46. § és a 47.” szöveg,
e) 159. § (1) bekezdésében a „160-165. §-a” szövegrész helyébe a „161-165/J. §-a” szöveg
(2) Hatályát veszti az Üjt. 160. §-a.
36. § (1) A korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény (a továbbiakban: Kenytv.) 12. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„12. § (1) A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetni kell, ha a jogosult
c) a Hszt. 64. § (5) bekezdése vagy 264/C. § (1) bekezdés c) pontja alapján, vagy
d) a Hjt. 69. § (5) bekezdése alapján
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság a jogosult kérelmére csak akkor folyósítható újból, ha a jogosult igazolja szolgálati jogviszonyának megszűnését.”
(2) Hatályát veszti a Kenytv. 11. § (2) bekezdése és 12. § (1) bekezdés c) és d) pontja.
37. § Nem lép hatályba az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény 45. § (4) bekezdése.
38. § Hatályát veszti az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvény 84. §-a.
39. § (1) Hatályát veszti az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvény 84. § (7) bekezdésében az „, a 86. § d) pontja” szövegrész.
(2) Nem lép hatályba az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvény 86. § d) pontja.
40. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 36. § (2) bekezdése 2013. július 1-jén lép hatályba.
41. § E törvény
a) 14. §-a az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése alapján,
b) 15-26. §-a az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése, valamint 26. cikk (1) és (2) bekezdése alapján,
c) 27-32. §-a, 34. §-a, 35. § (1) bekezdés a) és b) pontja, valamint (2) bekezdése az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése alapján
A törvényt az Országgyűlés a 2013. március 11-ei ülésnapján fogadta el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kutasi József Antal: 21.192 - Nemzeti Hírháló hírlevél > 2016. június 29. Budaházy György vádlotti védőbeszéde a Hunnia-perben
Feladó: Nemzeti Hirhalo Dátum: 2016. június 29. 19:28Tárgy: [Lapszemle] A kifárasztó stratégia sem törhet meg! - Ismertsége a nullához közelítCímzett: Kutasi József <jozsef@kutasi.eu>  2016 június 29. Támogatás Feliratkozás Olvasás honlapon Programajánló Facebook NYÁRESTI KONCERT 2016. július 1. (péntek) 18 órakor a Hazatérés Templomában (Budapest, V., Szabadság tér 2.) a VOICES IN HARMONY CHOIR és a HOLD KÓRUS előadása A belépés ingyenes, mindenkit szeretettel várunk! A honmegtartó pozsonyi csata jelentősége kurultaj.hu Az 1108-éve történt sorsdöntő ütközet szilárdan biztosította helyünket Európa közepén, sőt a X. század legerősebb katonai hatalmává tette hazánkat a kontinensen. A győztes csata lehetővé tette a későbbi erős magyar királyság kialakulását, a kelet-európai hegemóniánk megteremtését, majd a virágzó Árpádkor után, a magyar nagyhatalom megszületését. Ezt jelentette ez az ütközet, melyről iskoláinkban nem nagyon beszélnek, elhallgatják, nem ismerik, nem törődnek vele. Videó: Tiszteld velünk Hőseinket TÖRTÉNELMI LECKE A SZÉKELYEKRŐL A ROMÁN ANTENNA 3 TV-BEN 2011.06.03-án (Trianon gyászos emléknapja előtti este) az Antena 3 Tv Conexiuni című műsorában Valentin Stan egyetemi tanár tolmácsolásában tört a felszínre a késői román felismerés: "Léteznek a székelyek, megígértük nekik az autonómiát és, a történelemben többször is mellettünk harcoltak..." Cikk: NIF Videó: https://www.youtube.com/watch?v=0crVowKpTaQ Kapcsolódó: Figyeljen már oda valaki! Kulturális katasztrófa érik Erdélyben! (valasz.hu) Nyomába eredtünk a szenzációs felfedezésnek, és a kutatókkal együtt a helyszínen néztük meg a mezőségi templomban előkerült Giotto-másolatot. Minimális összegből megmenthető lenne a különleges lelet, de ha nem történik semmi, egy éven belül elpusztul. Kulturális katasztrófa érik Erdélyben, ahol templomok sokasága válik üressé. "Tüntessétek el a magyarokat és a németeket az országból" - a ligetfalui mészárlássorozat (mult-kor.hu) Teljes feltárásra, az eddig megismert tények részleteinek és összefüggéseinek felgöngyölítésére vár a felvidéki magyarok és németek egyik legnagyobb huszadik századi tragédiája, az az etnikai alapon - németek és magyarok sérelmére - elkövetett vérengzéssorozat, amelyet a második világháború után a csehszlovák hadsereg katonái hajtottak végre a ma már Pozsonyhoz tartozó Ligetfalu területén működtetett internálótáborban. *** www.nemzetihirhalo.hu - feliratkozas@nemzetihirhalo.hu *** A kifárasztó stratégia sem törhet meg! A terrorcselekménnyel vádolt Budaházy György, hétfőn az utolsó szó jogán kezdett védőbeszédébe a Fővárosi Törvényszék Markó utcai épületében, abban a II. emeleti 36-os patinás tárgyalóteremben, melynek falai közt a napjainkban zajló sarkalatos események előtt is már döbbenetes történelmi pillanatok zajlottak. A védőbeszéd meghallgatására mintegy negyven érdeklődő jött el, ám ez a szám is folyamatosan csökkent a bíróság időhúzásának következtében. Budaházy beszédét szerette volna végighallgatni a Nemzeti Jogvédő Szolgálat két vezéregyénisége is Dr. Morvai Krisztina és Dr. Gaudi - Nagy Tamás, ám sajnos időközben távozniuk kellett, más közfeladatuk ellátása miatt - a hosszúra nyúlt tárgyalási nap, meglepő fordulattal kezdődött. Látható, hogyan gyengül a vád - állapították meg a jogvédők - Ugyanis, egy az általánostól eltérő nemi identitású emberek érdekképviseletét ellátó szervezet indítvánnyal állt elő - ezért a bírónő, az új beterjesztés vizsgálatáig szünetet rendelt el. - Mielőtt a bíróság visszavonult volna a tanácskozás idejére, Dr. Kenéz Andrea bírónő meghallgatta, az ügyész, a védőügyvédek és a vádlottak véleményét az új beadvánnyal kapcsolatban - a vád egyetértett a meghallhatással, míg a védők és a vádlottak ellenvetéseket fogalmaztak meg az új belépővel szemben. Gaudi - Nagy Tamás a NJSZ ügyvezetője arról nyilatkozott, hogy a hétfő, egy jelentős tárgyalási nap volt Budaházy György és társai életében az összegző védőbeszédek meghallgatása szempontjából, hiszen végre lehetőséget kaptak volna, hogy elmondják mindazt, amit a koncepciós eljárásról gondolnak. Több mint hét éve tart az ügy, a vádemelés is már öt és fél éve megtörtént. Váratlan események történhetnek egy büntetőeljárásban, most például éppen egy meleg szervezet avatkozott az ügymenetbe azzal a beadvánnyal, hogy Budaházy és társai, sértették a homoszexuálisok a biszexuálisok és transzszexuálisok jogait a vádbeli cselekményben. - Az egész ügynek van egy jogi és egy politikai olvasata. - Jogi olvasatban, megalapozatlan a kérelem, politikai értelemben, még inkább kiütközik a megalapozatlansága és a kettős mércés jellege. - A jog, világosan leszűkíti meghatározza, hogy az adott cselekménynek érintenie, veszélyeztetnie kell az adott személy jogát, vagy érdekét. Két olyan vádpont van az ügyben, amelyben rongálással, a lakosság egy részét érintő terrorizmus gyanúja merült föl, azonban nem ismertek a konkrét sértettek, egyetlen egy jegyzőkönyvi perirat sem tartalmazza, hogy konkrétan mely magukat más nemi identitású emberek voltak abban a két bárban, ahol a cselekmények történtek. Abban az esetben, ha komolyan vennénk azt a kiindulópontot, hogy minden meleg érintettje ennek a bűncselekménynek, akkor egy olyan tarthatatlan helyzetbe kerülnénk, hogy minden vidéken élő idős magyar ember ellen irányuló napi szinten előforduló súlyos bűncselekmény - melynek során kifosztják és meggyalázzák őket magyarságukban - a fenti példából kiindulva, elvben kijelenthetnénk, hogy minden magyar sértettje volna a bűncselekményeknek. A kettősmércére utal, az is, hogy a 2006 - őszi események kapcsán folyó rendőri perben, a Nemzeti Jogvédő Szolgálat, konkrét esetekben például, Gonda László, Göbl György vagy más megvert személyek jogainak képviseletét nem láthatta el.- A Budaházy és társai ügyében pedig, érdekes módon az ügyészség, üdvözölte az új beadványt. Morvai Krisztina, (jogvédő, EP képviselő) a tárgyalási szünetben elmondta - mint áldozatvédő jogász, más körülmények közt jogosnak is tartaná, hogy bizonyos áldozati csoportok esetében, esetleg a megszaporodott gyermekbántalmazási ügyekben az érdekképviseleti szervezetek álljanak ki a gyermekek jogai és méltósága mellett. Azonban felháborító, hogy amikor a Gergényi ügy során, melyben a szemkilövető rendőri vezetők felelősségét vizsgálták, szerettünk volna, már a per kezdetétől, a Göbl Görgy által vezetett Közhatalom Jogsértettjei Egyesület megbízásából jóhiszeműen sértetti képviselőként fellépni a börtönben összevert, a gyülekezési jogukban sértett, megalázott és szemkilövetett emberek érdekében, megvonták tőlünk azt a lehetőséget, hogy megszólaljunk mondván, hogy nem közvetlen sértetti érintettségről van szó. A Budaházy ügy, amúgy is erősen politikailag koncepciós jellegét is fokozná, ha kilőtt szemű emberek képviseletében nem lehetne jogvédő szervezet szakértőit meghallgatni, de homoszexuálisok, interszexuálisok és biszexuálisok védelmében a bíróság tekintetbe venné a jogvédő szervezetek véleményét. Ez nem férne össze a jogállamiság fogalmával és azzal, hogy a törvény előtt mindenki egyenlő - a jogszabályok mindenkire egyformán érvényesek és azokat következetesen kell alkalmazni! - Mondta el az üggyel kapcsolatban Morvai Krisztina. A meleg szervezet nagyobb figyelmet akar kiharcolni, ezért rátelepedne Budaházy ügyre, nyilván ennek a liberális sajtó is örülne az uborkaszezonban. A vádlottak felszólalásai, tükrözték a védőik álláspontját - az utolsó felszólaló, Nagy Zoltán (vádlott) pontosan megfogalmazta, hogy politikai haszonszerzés céljából szeretne közfigyelmet kiharcolni egy az átlagtól eltérő szexuális beállítottságú emberek érdekeit védő szervezet, így a beadványt, rosszhiszeműnek tartja. A figyelemfelkeltő akció, jogilag sem állta meg a helyét - mivel a sértetti megfogalmazás körét nem lehet kiterjeszteni nagyobb csoport ellen irányuló cselekményre. - A védőügyvédek egyetértettek abban is, hogy a hét éve vádlottak padján ülő védenceik, az eltelt idő alatt, egzisztenciálisan és mentálisan egyaránt megviselt állapotban vannak, ideje volna ügyükben döntést hozni - már nincs arra idő, hogy mindenféle kénye, kedve szerint belépni szándékozó szervezetek húzzák az időt a beadványaikkal. Kérdésünkre, hogy amennyiben a bíróság figyelembe venné az új beadványt, mennyiben befolyásolná az ügy kimenetelét, azt a választ kaptuk, hogy semmiben, azonban a tárgyalássorozat ismét elhúzódna. Végül a bíróság elutasította a meleg szervezet újbelépését, habár nem tartotta rosszhiszeműnek a kései beadványt. A hosszas tanácskozás, majd a többször elrendelt szünetek, több órát elvettek a tárgyalási napból. Végre Budaházy György is szót kapott - beszédében hosszasan taglalta a vád hiányosságait, valamint azt, hogy egyetlen konkrét terhelő bizonyítékot sem találtak az eljárás során és több ellentmondást is talált a kikényszerített vallomásokban - ezeket részletesen taglalta és hozzátette, hogy eljárási hibáktól is hemzseg a peranyag - védőbeszédének már nem érhetett a végére, így azt legközelebb július 11. én folytathatja. - A vádlottak pedig bírói kérésre előre jelezték, hogy védőbeszédeiket egyenként hány percben kívánják elmondani a következő tárgyalások alkalmával. Budaházy ellen 13 - eljárás eljárás indult, olyan hazafias cselekmények miatt, amiért nem büntetés, hanem kitüntetés járna! Aki nemzete érdekeében a szabad vélemény nyilvánítás lehetőségével él, semmiképpen sem a vádlottak padjára való. A tárgyalóterem pulpitusán ült Dr. Nyilas Levente bíró is, aki Budaházy Györgyöt az EU - ellenes kampányra készített plakát miatt korábban elmarasztalta - mert azon, párhuzamban szerepeltek különböző diktatúrák, a náci, a kommunista és az EU-s jelképek. - Budaházy kitért arra, hogy ebben az ügyben is az idő őt igazolta, hiszen több ország is fontolgatja, hogy szakít az unióval, illetve mennyire érdekes, hogy az Egyesült Királyság, éppen a napokban már a kilépés mellett döntött. (Talán a magyaroknak is el kellene azon gondolkodniuk, hogy az előnyökkel szemben, mennyi hátránnyal jár Magyarország EU-s tagsága, hiszen másodrendű állampolgároknak számítunk ebben a rendszerben, ami köszönhető az előnytelen csatlakozási szerződést aláíró politikusainknak is.) A koncepció, nem abban rejlik, hogy azon cselekmények, amelyek miatt eljárás alá vontak nem történtek meg, hiszen a média is sokat foglalkozott ezen ügyekkel, így valószínűleg megtörténtek. - A kloncepció, az eljárásban, hogy enem összefüggésbe hoztak a cselekményekkel, ahogy engem vád alá helyeztek és tőrbecsalva, elhurcoltak. - ahogyan a kihallgatások zajlottak, sokszor az éjszaka közepén vittek el embereket, hogy reggelig vallassák őket, továbbá olyan események is szerepeltek a valószínűleg kikényszerített vallomásokban, amelyek meg sem történtek. Ezen vallomásokat a bíróságnak véleményem szerint, figyelembe sem kellene vennie. "Engem azért vontak eljárás alá, mert éltem a szabad véleménynyilvánítás jogával." - Fogalmazta meg a koncepció lényegét Budaházy. (Tény, hogy Budaházy György, írásaiban, súlyos visszaélésekről rántotta le a leplet, a Sukoró botrány kirobbanása is az Ő nevéhez köthető, amellyel gyakorlatilag sikerült megakadályozni egy ingatlanvásárlási visszaélést és amiből egy óriási korrupciós botrány lett, és végül neki köszönhetően vontak eljárás alá a politikai szereplőket is.) Budaházy rávilágított arra is, hogy többségi akarat alapján, az Országgyűlést nem csak lehet, hanem kellene is befolyásolni fontos ügyekben, ez nem lehet kérdés, például az EU-s tagságunkkal kapcsolatban - azon lehet csak vitatkozni, hogy milyen módon kell hatni a nép által felhatalmazott képviselőkre, mindazokra is, akik nem meggyőződésből, hanem pártfegyelmi megfontolásból szavaznak lényegi kérdésekben. A Budaházy ügyben várhatóan leghamarabb júliusban, de az is elfordulhat, hogy csak szeptemberben hoz döntést a bíróság. Az előzmények: "Boldog az az ország, amelynek ilyen terroristái vannak" A fenti mondattal nyitotta perbeszédét május 20. án Dr. Szikinger István a Fővárosi Törvényszéken, emlékeztetve a Párizsban és Brüsszelben néhány hónapja elkövetett, több tucatnyi halálos áldozatot követelő merényletekre. Olyan eljárás indult Budaházy György és társai ellen, melyben már a vádemelés előtt nyilvánvaló volt, hogy a gyanúsítások megalapozatlanok voltak. - mondta Dr. Gaudi - Nagy Tamás európai jogi szakjogász, nemzeti jogvédő. A vád szerint a Budaházy György által létrehozott Magyarok Nyilai elnevezésű terrorszervezet 2007 és 2009 között erőszakos eszközökkel próbálta megváltoztatni a kormánypártok politikáját. A vádlottak Molotov-koktélos támadást intéztek MSZP- és SZDSZ-pártirodák, illetve képviselők és miniszterek otthona ellen. Ezeknek a cselekményeknek a következtében ugyan senki sem sérült meg, ám egy másik vádpont szerint vascsövekkel súlyosan bántalmazták Csintalan Sándor Hír TV-s műsorvezetőt, korábbi szocialista politikust. - A vád szerint, a cselekmények, félelmet keltettek a társadalomban, céljuk, pedig a törvényes rend megzavarása lett volna. Mindezzel több tény is ellentmond, például, hogy az eljárást, korábban zaklatás gyanújával indították el, csak később változtatták terrorcselekmények elkövetésével. Mind - e mellett, a 2009 - ben nyilvánosságra hozott Europol jelentésben, egyetlen egy magyar szervezet sem szerepelt továbbá, Szilvásy György titkosszolgálatokat felügyelő tárca nélküli miniszter ugyanabban az évben arról nyilatkozott, hogy a terrorizmus veszély mértéke, az ő hivatali ideje alatt nem növekedett. Tehát, a társadalomban egyáltalán nem keltett semmiféle szervezet, vagy esemény félelmet. - Viszont a rendőrség, 2002 és a 2010 áprilisa közötti időszakban és kiemelten a 2006 őszi események során nem volt képes a gyülekezési jogban foglalt jogszabályoknak megfelelni. - Ez a körülmény azonban már sokakban kelthetett félelmet. Ki keltett valójában félelmet a lakosságban? Szikinger szerint, a terrorizmus elleni harc, során sok esetben, az államhatalom átveszi a terrorizmusra jellemző, megfélemlítő szerepet és tevékenységével többet árthat, mint amennyit használ - az ügyészségnek pedig még a bűnszervezet, vagy terrorszervezet létét, illetve létrejöttét sem sikerült bizonyítania. A vádbeli Budaházy György vezette Magyarok Nyilai vagy nem is létezett, vagy nem a vádlottakhoz köthető - mondta el érvelésében a védőügyvéd. Budaházy György védőjétől rendkívül alapos és mindenre kiterjedő érvelést hallottuk, mindezt összegezve fog dönteni a bíróság arról, hogy az eljárás, mennyire volt megalapozott. Példátlannak tekinthetően súlyos ítéletek kiszabását indítványozott az ügyészség. - Nyilatkozott az üggyel kapcsolatban Dr. Gaudi-Nagy Tamás. Az ügyészség súlyos vádakkal, példátlan módon Budaházy Györgyöt 20 évre, míg társait, mintegy 10 év börtönbüntetésre ítélné - Dr. Szikinger István, védőügyvéd a vád minden lényeges elemét megingatta, elemzésében mind a terrorcselekményre, mind a terhelő bizonyítékokra vonatkozó állítások ellentmondóak voltak és azok megalapozatlannak bizonyultak elemzésében. Szikinger védőbeszédében kifejtette, hogy a vád által felhozott esetekben, személyi sérülés egyetlen esetben sem történt. Így ha bizonyított volna bármi is, még akkor sem jöhet szóba, hogy az állítólagos cselekmények kényszerítő, vagy megfélemlítő szándékú, terrorcselekmények voltak, legfeljebb figyelmeztető jellegűek lehetnének. A vádban hallottak alapján, ha mégis bizonyítást nyerne bármi is, maradékelv alapján is csak kisebb súlyú rongálás jöhetne szóba - egyébként sem bizonyított, hogy a cselekményeket egyáltalán a vádlottak padján ülők követték el. Szikinger István, kitért a védőbeszédében a bíróság társadalmi felelősségére is. Valóban, nem volna jó irány, ha az ügyészség politikai ügyeket, a bíróságon akarna eldönteni, ami sajnos visszatérő jelenség a nemzeti-radikálismódon gondolkodókkal szemben - sajnos tapasztalhattunk már több ügyben politikai koncepciót, saját példám alapján is mondhatom. Lassan egy évtizede zajlik ez az ügy, és ha már ennyi időt és energiát fektettek a vád létrehozásába, akkor értelmet kell adniuk a rengeteg ügyészi lépésnek, hiszen Budaházy György, két és fél évet ült az előzetesben, majd házi őrizetben - e mellett, a többi vádlott is különböző hosszúságú időt töltött már elzárás alatt. - Én őszintén remélem és a józanészre alapozva nem is lehet feltételezni, hogy az eljárás, politikai megrendelésre zajlik. Már több száz tárgyaláson vagyunk túl, de ezen ügyeknek, nem is volna szabad eljutni a bírósági szakaszig, hiszen ez mindenki számára óriási megterhelést jelent. Egyre gyakoribb, hogy a koncepciós eljárás alá vont hazafiakat a bíróság felmenti. A nemzeti együttműködés kormányában nem hiszem, hogy bárki is azt szeretné, hogy Budaházy-t és társait elítéljék, mert ellenkező esetben az emberek szemében egyértelművé válna, hogy mindaz, amit a kormányzat elszámoltatás címén ígért a választóiknak, az végképp nem fog megvalósulni. - Nem gondolom, hogy ez szerencsés volna - sokkal inkább az ügyészség önjárásáról lehet szó de a bíróság feladata éppen az, hogy ennek gátat vessen. Budaházy György egy korábbi ügyében volt példa arra, hogy a Fővárosi Bíróság tanácselnöke felmentő ítéletet adott, ami jó előjelnek tekinthető, ezért is számíthatunk egy kedvező kimenetelben. Láthatóan, olyan erőlködéssel állították össze a vádat, amely messze meghaladja a törvényesség kategóriáját. - A védőbeszédek május 23.-án hétfőn folytatódnak, az eddig hallottak alapján a többi vádlottat képviselő védőügyvédek kedvező helyzetben vannak, ha a Dr.Szikinger István emberi jogi tekintetben is jól felépített védőbeszédi irányát követik. A védőbeszédének summázata alapján, a bíróságnak is ki kellene mondania, hogy sem a terrorcselekmény, sem a bűnszervezeti forma, sem más bűncselekmény nem állapítható meg a vádirat alapján. Bízunk abban, hogy törvényes ítélet születik -zárta gondolatait Dr. Gaudi-Nagy Tamás. Buncsik Marianna Kapcsolódó: Budaházy György vádlotti védőbeszéde a Hunnia-perben (mvsz.hu) Budaházy György három és fél órás vádlotti védőbeszédét azzal kezdte, hogy visszautasította az ügyészi vádat - amellyel az ügyész meg is sértette -, miszerint veszélyes lenne a társadalomra. Nagyon elrugaszkodottnak nevezte az ügyész állítását. Mint hazafias érzelmű magyar ember, különösen sértve érzi magát emiatt. "Én, ha valamire, a magyar társadalomra biztosan nem vagyok veszélyes. Az egész életem arról szól, hogy jót akarok a magyar nemzetnek." A Nemzeti Internet Figyelő közzétette a teljes védőbeszéd videóját, amelyet mi is továbbítunk, ekként is szolidaritást vállalva tagtársunkkal, Budaházy Györggyel. Tekintse meg Ön is. Radikálisan tiltakozol? Bedugnak a pszichiátriára! (kettosmerce.blog) Ma reggel a Ligetvédők lebontották a Közlekedési Múzeumot körülvevő kordonokat, amiket vasárnap éjszaka a Városliget Zrt. által felkért cég megbízásából biztonsági őrök helyeztek el ott, hogy megkezdődhessen az épület bontása. Úgy kezdenék bontani az épületet, hogy még nincs végleges terv arról, hogy fog kinézni, amit a helyébe építenek. 3,5 millió anti-brexit petíció - tele hamisított aláírásokkal (lovasistvan.hu) A brit hatóságok vizsgálják a brexitellenes petíciót, miután kiderült, több tízezren hamisították aláírásukat. Felmerült a gyanú, hogy az újraszavazást követelő platformon eddig regisztrált 3,5 millió aláírásnak akár a többsége is hamisított. A brit alsóház petíciós bizottsága tegnap jelentette be, hogy eddig már mintegy 77 ezer aláírást távolított el, melyekről a hatóságok azt állítják, hamisak. A platformon bárki aláírhat azzal, hogy azt állítja, brit állampolgár. Lengyel külügyminiszter: Nincs már joga a működéshez az Európai Bizottságnak (magyaridok.hu) A visegrádi országok (Lengyelország, Magyarország, Szlovákia és Csehország) az Egyesült Királyság unióból történő kiválásáról szóló döntés nyomán az Európai Bizottság (EB) jogkörének korlátozását sürgették kedden Brüsszelben, Varsó pedig egyenesen a bizottság elnökének, Jean-Claude Junckernek a menesztését kérte - jelentette a Reuters hírügynökség. "Most vagy soha!" Az európai fasiszta elit ellentámadésba lépett (express.co.uk) Az angol és lengyel média leleplezte az Európai Egyesült Államok erőszakos véghezvitelének a tervét. Az Eu tagállamok le kell mondjanak a saját katonaságukról, a saját jogrendszerükről, a saját adórendszerükről, és a saját jegybankjukról. Ezek mind az európai Szuperállam vezetése alá kerülnének. Persze a határok ellenőrzéséről is le kell mondjanak. Navracsics Tibor: "Mindenki nyugodjon le..." (valasz.hu) "Az Európai Parlamentben nagyítóval kell keresni azokat, akik ma is az uniós "szuperállamban" látják a jövőt, úgyhogy mindenki nyugodjon le: ahogy az erőviszonyokat elnézem, az Európai Egyesült Államok tervéből a belátható jövőben nem lesz valóság. (...) Alighanem Guy Verhofstadt, a liberálisok frakcióvezetője a szuperállam híveinek legismertebb képviselője, de jól látható, hogy már saját képviselőcsoportján és pártján belül sem feltétlenül osztja mindenki a nézeteit" - mondja a Heti Válasznak Navracsics Tibor. Budaházy büntetőügyei és a Brexit. Mi a közös bennük? (youtube.com) Komoly jutalmat érdemelnek azok, akik "kapásból" válaszolni tudnak arra a kérdésre, hogy mi lehet a kapocs Budaházy György személye, tevékenysége és büntetőügyei, valamint Nagy-Britanniának az EU-ból való kilépése, azaz a Brexit között. Azoknak is, akik válaszolni tudnak, s azoknak is, akik nem, érdemes megnézniük Morvai Krisztina beszámolóját a Brexittel kapcsolatos európai parlamenti vitáról. *** www.nemzetihirhalo.hu - feliratkozas@nemzetihirhalo.hu *** Ismertsége a nullához közelít A köznevelési portált 1,4 milliárdból fejlesztették ki, nem sokan használják Hutter Marianna, 2016. június 29. MNO Közel 1,4 milliárd forintot fordítottak a Nemzeti Köznevelési Portálra (NKP), amelyet "nagy segítségnek" szántak nemcsak a pedagógusoknak és diákoknak, de a szülőknek is. Ehhez képest az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet (OFI) lapunk közérdekűadat-igénylésére adott válasza szerint mindössze napi 800-1500 egyedi látogatót vonz a portál. Ez a szám pedig igencsak elenyészőnek tűnik ahhoz viszonyítva, hogy a nemrég lezárult tanévben több mint 120 ezer pedagógus tanított, és összesen közel 1,2 millió diák tanult az általános és középfokú oktatást nyújtó intézményekben. Hiába áldozott rá közel 1,4 milliárd forintnyi fejlesztési forrást a kormány, alig látogatják a Nemzeti Köznevelési Portált - derült ki az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet lapunk közérdekű adatigénylésére adott válaszából. Mint ismeretes, a köznevelési rendszer tavalyi "legnagyobb innovációjaként" beharangozott NKP tavaly november 12-én indult el, hogy "nagy segítség" legyen a pedagógusoknak. Az oldalt bemutató konferencián Balog Zoltán, az Emberi Erőforrások Minisztériumának (Emmi) vezetője úgy nyilatkozott: "az okosportál a köznevelést érő kihívásra remek válasz", "hasznos a tanulók, tanárok és szülők számára". Az egykori köznevelési államtitkár, Czunyiné Bertalan Judit pedig úgy méltatta a kezdeményezést: "A portál nem cél, hanem segítség a gyermeknek, akit motiválni kell; segítség a szülőnek, akit generációk választanak el a gyermektől, segítség a felzárkózónak, tehetségeseknek, segítség a magyar kultúra közvetítésében." A bemutató konferencián elhangzott az is: más fél éven keresztül 50 szakértő dolgozott a portál megalkotásán. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy az NKP kevéssé válthatta be a hozzá fűzött reményeket. Az OFI a Magyar Nemzet közérdekű adatigénylésére közölte, hogy napi 800-1500 egyedi látogatója van az oldalnak, ami elenyésző szám ahhoz képest, hogy ezt napi segítségnek szánták a pedagógusoknak, diákoknak és a szülőknek egyaránt. A Központi Statisztikai Hivatal szerint a 2015/2016-os tanévben az iskolákban több mint 120 ezer pedagógus tanított, általános iskolába 745 ezer diák járt, míg a középfokú oktatási intézmények nappali rendszerű képzésein 451 ezren tanultak. Így, ha a szülőket nem is számoljuk, több mint 1 316 000 érintettnek szól az NKP, ami azt jelenti, hogy ha a napi 1500 látogatószámot vesszük is alapul, akkor is csak mindössze 0,11 százalékuk használja naponta az online felületet. A nem túl intenzív érdeklődést támasztja alá például az is, hogy az NKP felületén találhatók úgynevezett "Innovációk, jó gyakorlatok is", amiket ha kipróbálnak a tanárok, jelezhetik az oldalon. Ám ez sem vál thatott ki túl nagy lelkesedést a pedagógusokból, mert szinte az összes gyakorlatnál nullát mutat a kipróbálók száma. Persze ez nem jelenti azt, hogy ténylegesen egyetlen pedagógus sem próbálta volna ki a gyakorlatokat, mindenesetre árulkodó lehet az érdeklődés mértékéről. (...) Kapcsolódó: Nem fogod elhinni: mexikói varrónőket importáltak Nógrádba, mert nincs itthon munkaerő (sztarklikk.hu) A Nógrád megyei Szügyön egy luxuskabrió-ponyvákat gyártó cég kénytelen volt mexikói üzeméből importálni idénymunkásokat, mivel Balassagyarmat közelében nem találtak szakképzett varrónőket. Mivel a cég nagy autógyáraknak szállít, és egyre több megrendelésük van, muszáj volt valamit lépniük, ezért döntöttek úgy, hogy a Mexikóváros melletti Tolucából hívtak gazdasági bevándorlókat. Király Gábor szerint a minőségi munka fontosabb a stadionépítéseknél (24.hu) A magyar válogatott kapusa egy fél évvel ezelőtti interjúban már lényegében válaszolt azoknak, akik most a csapaton vernék el a port a politika miatt. Az interjút azért is érdemes most felidézni, mert válaszol azokra a hangokra, akik a magyar válogatott Eb-szereplését is a belpolitikai helyzet alapján ítélik meg, és átkozzák a korábban elképzelhetetlen teljesítményt nyújtó csapatot, hogy szembehelyezkedjenek a miniszterelnök focimániájával. Döbbenetes számok derültek ki a budapesti úszó vb-ről (napi.hu) A 2017-es budapesti úszó vb létesítmény és infrastrukturális beruházásainak költségei már száz milliárd forintot közelítik. Most kiderült, hogy a kéthetes rendezvény kapcsán 2016-ban 27,6 milliós jegyértékesítési bevétel várható - igaz a jegyek előállításra 23,1 milliót költenek, de jut repiajándék 22 millióért a FINA fejeseknek is. A bevételekből hiányzik öt milliárd forint, most ennyi a mínusz Ezermilliárdos megszorítások következnek (origo.hu) A Start munkaprogramra, az árva-, az özvegyi, a rokkantsági és a korhatár alatti ellátásokra, valamint a családi pótlékra is kevesebb jut az ideinél a 2017-es büdzsében. Megkezdődik szerdán a költségvetés vitája az Országgyűlésben, a tervek szerint a hivatalosan harmincórás általános vitát két nap alatt folytatják le, szerdán hajnalig, csütörtökön pedig éjfélig vitatkoznak majd a honatyák a büdzséről. A reménytelen rákbetegek nem kapnak kezelést - Kormánydöntés! (hir.ma) A jövőben nem kaphatnak drága kezelést a reménytelennek ítélt rákbetegek. Sajnos úgy néz ki, hogy a kormány nem a javadat, hanem a javaidat akarja és ez nem mindegy! nem támogatja a fidesz a rákos betegeketA tb-t mindenki fizesse csak be, de ha úgy dönt a kormány, hogy nem gyógyítható valaki jó eséllyel, akkor a kezelés helyett egy fityiszt kaphat a beteg! A kormány a maradék reményt és lehetőséget is elveszi a betegek elől. Pedig nagyon sok esetben ez a mocskos politika vezet ahhoz, hogy az emberek megbetegednek. Ijesztő jövőt sugall a közmunka-program (168ora.hu) Rossz nyomon jár az, aki szigorúan közgazdasági szempontok és törvényszerűségek alapján igyekszik megérteni a kormány foglalkoztatás-növelő programját. Az ugyanis sokkal inkább a Fidesz-vezetés sajátos vízióira, semmint a gazdaságpolitikai realitásokra épül, világossá téve: Orbánék a piacgazdaság helyett a mindenható államban hisznek. Ennyire telhetetlen, pénzéhes kormánya a büdös életben nem volt Magyarországnak (kolozsvaros.com) A nap kirobbanó jó híre az állampárt számára, hogy a Kúria elutasította a kormány népszavazási kérdésének hitelesítéséről szóló ellenzéki ellenvetéseket, kifogásokat, ergo a kormány zöld utat kapott a teljesen felesleges, álságos, de legalább újabb pénzszórásra, erőfitogtatásra és a sorok rendezésére kiváló kvótareferendum megszervezése ügyében. Szijjártó: a magyarok büszkék arra, hogy Izrael barátai lehetnek, és büszkék az országért sokat tevő zsidókra is (kuruc.info) Az Izraellel ápolt barátság stabil pontja a magyar külpolitikának, és a magyar kormány mindent megtesz, hogy megőrizze és fejlessze a magyar és az izraeli népet összekötő barátságot - mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter csütörtökön Budapesten. A hazaárulás és a hazagyilkosság közötti különbség (youtube.com) Ismeri ön Ren Jianxin-t? Pedig övé lett egész Olaszország teljes mezőgazdasága (alternativhirek.blog) "Ez az úr, akinek képét látják, olyan nevet visel, ami semmit nem mond az olvasók hatalmas többségének. Neve Ren Jianxin. Néhány hónapon belül, tetszik, nem tetszik, övé lesz az egész olasz mezőgazdaság. Ő a világ egyik leggazdagabb embere 500 milliárd euró áll rendelkezésére, ami megegyezik Görögország, Portugália, Szlovénia, Horvátország és Macedónia teljes bruttó nemzeti termékével." Öngyilkos merénylők robbantottak az isztambuli reptéren: 41 halott (hvg.hu) A hírek szerint két robbanás történt, és a szemtanúk géppisztolylövéseket hallottak a reptér parkolójában. Eddig 147 sebesültről és 41 halottról lehet tudni. Magyarok nincsenek köztük, de más külföldi állampolgárok igen. A török miniszterelnök szerint az Iszlám Állam követte el a merényleteket. Megszólalt Erdogan elnök is, felszólítva a nemzetközi közösséget a terror elleni fellépésre. Erdogan bocsánatot kért Moszkvától az orosz harci repülőgép lelövése miatt (hirado.hu) A török elnök bocsánatot kért az orosz elnökhöz intézett üzenetében annak az orosz katonának a haláláért, akinek vadászgépét tavaly novemberben lőtte le a török légierő a szíriai határnál. "Szeretném még egyszer együttérzésemet, mélységes részvétemet nyilvánítani az életet vesztett orosz pilóta családjának, és azt kérem: bocsássanak meg! Teljes szívemmel osztozom fájdalmukban" - olvasható a Vlagyimir Putyinnak szóló üzenetben. Az orosz hazafiak hadra foghatósága egyszerűen lenyűgöző (betyarsereg.hu) Legújabb tesztoszteron növelő videónk Tyirityán Zsolt ajánlásával, a Betyársereg tagságának és minden hazafinak! A filmben bemutatott orosz hazafiak teljesítménye lenyűgöző! Kiemelten küldeném ezt a videót a Betyársereg teljes állományának, hogy inspirálja, illetve motiválja őket, hogy az edzettség és az ütőképesség területén minél magasa Amerika a polgárháború küszöbén! Súlyos összecsapások törtek ki Californiában (meteon.org) Összecsaptak a jobboldali aktivisták a kaliforniai Sacramentóban az ellenük tüntető baloldaliakkal. Az összecsapások után legalább 10 embert szúrt sebekkel vittek kórházba. A bal és a jobb oldali szélsőségesek között egyre durvább összecsapásokra kerül sor. Csak idő kérdése, hogy fegyverropogás zaja töltse meg az amerikai utcákat. Bejegyezte:

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria