text:
1994. évi LIII. törvény. a bírósági végrehajtásról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK I. FEJEZET ALAPVETİ RENDELKEZÉSEK - PDF
Download "1994. évi LIII. törvény. a bírósági végrehajtásról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK I. FEJEZET ALAPVETİ RENDELKEZÉSEK"
1 1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK I. FEJEZET ALAPVETİ RENDELKEZÉSEK A törvény alkalmazási köre 1. A bíróságok és a jogvitát eldöntı más szervek határozatait, továbbá egyes okiratokon alapuló követeléseket bírósági végrehajtás útján, e törvény szerint kell végrehajtani. 2. A munkabérre és egyéb járandóságra, valamint a pénzügyi intézménynél kezelt összegre vezetett végrehajtás foganatosítása esetén a bírósági végrehajtás szabályai irányadók akkor is, ha a pénzkövetelést közigazgatási végrehajtás vagy közvetlen végrehajtás útján hajtják be. 3. Ha törvény másképpen nem rendelkezik, a bírósági végrehajtás szabályai irányadók a közigazgatási végrehajtás során foganatosított ingó- és ingatlan-végrehajtás esetén is. 4. (1) Ha ingóságot (követelést, jogot) vagy ingatlant bírósági és közigazgatási végrehajtás során egyaránt lefoglaltak, az eljárást bírósági végrehajtás útján, e törvény szerint kell tovább folytatni. Ha a közigazgatási végrehajtás során már közzétették az ingóság értékesítésérıl szóló hirdetményt, az eljárást az értékesítést és a befolyt vételár közigazgatási eljárásban történı felosztását és kifizetését követıen kell - sikeres értékesítés esetén a tartozás kiegyenlítését követıen fennmaradó összegre - bírósági végrehajtás útján folytatni. (2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben, vagy ha a közigazgatási végrehajtást törvény rendelkezése alapján bírósági végrehajtó foganatosítja, a végrehajtás a közigazgatási végrehajtás alapjául szolgáló végrehajtható okirat alapján folytatódik. Ha a közigazgatási végrehajtást bírósági végrehajtás útján kell folytatni, a követelés jogosultjára e törvénynek a végrehajtást kérıre vonatkozó szabályait kell megfelelıen alkalmazni, a követelés jogosultját azonban a közigazgatási végrehajtásra irányadó szabályok szerinti jogok is megilletik. A végrehajtási kényszer alkalmazása 5. (1) A bírósági végrehajtás során állami kényszerrel is el kell érni, hogy a pénzfizetésre, illetıleg az egyéb magatartásra kötelezett (a továbbiakban: adós) teljesítse a kötelezettségét. (2) Az állami kényszer - e törvény keretei között - elsısorban az adós vagyoni jogait korlátozhatja, kivételesen az adós személyiségi jogait is érintheti. (3) Az adós személye elleni kényszercselekményt - a bíróság, illetıleg a bírósági végrehajtó (a továbbiakban: végrehajtó) intézkedése alapján - a rendırség végzi el. A rendırség jogosult és köteles mindazokat a kényszerítı intézkedéseket megtenni és kényszerítı eszközöket alkalmazni, amelyek a rendırségrıl szóló jogszabályok szerint megtehetık, illetıleg alkalmazhatók, és az adott esetben a végrehajtás eredményes befejezéséhez szükségesek. (4) A bírósági végrehajtó által foganatosított eljárás során az adós (kötelezett) és az eljárásban részt vevı más személy a végrehajtó felszólítására köteles a személyazonosságát okirattal igazolni. Ha a bemutatott okirat a személyazonosság igazolására nem alkalmas, a végrehajtó felhívja az érintettet megfelelı okirat bemutatására; ha ez az okirat sem megfelelı, vagy annak alapján is kétséges a személyazonosság, illetve a személyazonosság igazolását megtagadják, a
2 végrehajtó intézkedhet a személyazonosságnak a rendırség közremőködésével történı megállapítása iránt. A végrehajtó a személyazonosság megállapítására irányuló eljárási cselekményt és annak eredményét feltünteti a jegyzıkönyvben. 6. (1) A pénzforgalmi úton érvényesíthetı - e törvényben említett - pénzkövetelést azonnali beszedési megbízással kell behajtani; bírósági végrehajtásnak akkor van helye, ha az azonnali beszedési megbízás nem vezetett eredményre. (2) Pénzforgalmi úton lehet behajtani e törvényben említett pénzkövetelést, ha a) a jogosult - a lakás-elıtakarékossági számla kivételével - bankszámlával, a kötelezett pedig pénzforgalmi bankszámlával rendelkezik, b) a végrehajtás általános feltételei fennállnak, c) a követelés teljesítését bírósági, közjegyzıi határozat írja elı, vagy az a 21. -nak megfelelı közjegyzıi okiratban foglalt kötelezettségvállaláson alapul, és d) a jogosult a behajtást végzı pénzügyi intézménynek nyilatkozik arról, hogy nincs folyamatban a követelése behajtására irányuló bírósági végrehajtási eljárás, illetıleg nem terjesztett elı végrehajtás elrendelése iránti kérelmet, vagy ilyen kérelme alapján a követelése nem nyert kielégítést. (3) Ha a kötelezett pénzforgalmi számlája nem ismert, és az a cégnyilvántartásból sem állapítható meg, a végrehajtás elrendelésére jogosult bíróság a jogosult kérelmére felhívja az adóhatóságot a számlaszám közlésére. Az adóhatóság köteles a felhívásnak haladéktalanul eleget tenni. (4) Ha a pénzforgalmi úton történı behajtás fedezet hiánya miatt nem vagy csak részben vezetett eredményre, bírósági végrehajtásnak csak akkor van helye, ha a végrehajtást kérı igazolja, hogy a kötelezett számlavezetı pénzügyi intézményétıl nem kérte az azonnali beszedési megbízás további függıben tartását, és megjelöli, hogy az azonnali beszedési megbízást milyen összegben teljesítette a pénzügyi intézmény. A függıben tartásra irányadó határidı lejárta elıtt elıterjesztett végrehajtási kérelem elbírálására is ez a rendelkezés irányadó. 7. (1) A bírósági végrehajtás során a pénzkövetelést elsısorban a pénzügyi intézménynél kezelt, az adós rendelkezése alatt álló összegbıl, illetıleg az adós munkabérébıl, illetményébıl, munkadíjából, a munkaviszonyon, munkaviszony jellegő szövetkezeti jogviszonyon, közszolgálati és közalkalmazotti jogviszonyon, szolgálati viszonyon, társadalombiztosítási jogviszonyon alapuló járandóságából, valamint a munkából eredı egyéb rendszeres, idıszakonként visszatérıen kapott díjazásából, juttatásából, követelésébıl (a továbbiakban együtt: munkabérébıl) kell behajtani. (2) Ha elıre látható, hogy a követelést a munkabérre, illetıleg a pénzügyi intézménynél kezelt összegre vezetett végrehajtással nem lehet viszonylag rövidebb idın belül behajtani, az adós bármilyen lefoglalható vagyontárgya végrehajtás alá vonható. A lefoglalt ingatlant azonban csak akkor lehet értékesíteni, ha a követelés az adós egyéb vagyontárgyaiból nincs teljesen fedezve, vagy csak aránytalanul hosszú idı múlva elégíthetı ki. (3) E törvény alkalmazásában pénzügyi intézménynél kezelt összeg: a) a Polgári Törvénykönyvrıl szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) ában meghatározott bankszámlaszerzıdés alapján nyitott bankszámlán szereplı összeg, valamint a Ptk ában meghatározott betétszerzıdés és a Ptk ában meghatározott takarékbetét-szerzıdés alapján a pénzügyi intézménynél elhelyezett, az adós rendelkezése alatt álló összeg, ha azt a pénzügyi intézmény a bankszámlaszerzıdés szabályainak megfelelıen kezeli (ideértve a nem pénzforgalmi jellegő számlákon kezelt összegeket is), b) a Ptk ában meghatározott betétszerzıdés és a Ptk ában meghatározott takarékbetét-szerzıdés alapján takarékbetétkönyv, egyéb betéti okirat ellenében a pénzügyi intézménynél elhelyezett, az adós rendelkezése alatt álló összeg; továbbá egyéb szerzıdés alapján az adós részére a pénzügyi intézmény által visszafizetendı, az adós rendelkezése alatt álló pénzösszeg. (4) A bírósági végrehajtás során a pénzügyi intézménynél kezelt összegre irányadó szabályokat kell alkalmazni a befektetési szolgáltatókra vonatkozó törvényi rendelkezések szerint ügyfélszámlán nyilvántartott, az adós rendelkezése alatt álló összegre is.
3 (5) A bíróság és a végrehajtó a végrehajtási eljárás során szükség esetén megkeresi az adóhatóságot a hozzá bejelentett bankszámlaszámok közlése végett, továbbá a pénzügyi intézményeket az adós náluk kezelt pénzösszegeinek végrehajtás alá vonásához szükséges adatok (számlaszám) közlése végett. 8. (1) E törvény keretei között a végrehajtást kérı rendelkezésétıl függ, hogy az adós milyen jellegő vagyontárgyából kívánja követelésének végrehajtását. (2) A bíróság a végrehajtási kényszer arányos, illetıleg fokozatos alkalmazása céljából a végrehajtást kérı rendelkezésétıl az adós érdekében eltérhet. A polgári perrendtartás alkalmazása 9. Azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket ez a törvény külön nem szabályoz, a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) és a végrehajtásáról szóló jogszabályok - a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredı eltérésekkel - megfelelıen irányadók. II. FEJEZET A VÉGREHAJTÁS ELRENDELÉSE Végrehajtható okiratok 10. A bírósági végrehajtást (a továbbiakban: végrehajtás) végrehajtható okirat kiállításával kell elrendelni. A végrehajtható okiratok a következık: a) a bíróság által kiállított végrehajtási lap, b) az olyan okirat, amelyet a bíróság végrehajtási záradékkal látott el, c) a bíróság végrehajtást elrendelı, letiltó, illetıleg átutalási végzése, továbbá közvetlen bírósági felhívást tartalmazó határozata, d) a bíróság pénzbüntetésrıl, pénzmellékbüntetésrıl, pénzbírságról, rendbírságról, vagyonelkobzásról, az Európai Unió tagállamában büntetıeljárásban bőncselekmény elkövetése miatt kiszabott pénzösszegrıl, valamint az Európai Unió tagállamában büntetıeljárásban alkalmazott vagyonelkobzásról szóló értesítése, e) a bíróság bőnügyi költségrıl, elıvezetési és kísérési költségrıl szóló értesítése, továbbá a bírósági gazdasági hivatalnak az ügyészség által kiszabott rendbírságról, megállapított bőnügyi költségrıl, az ügyészség és a nyomozó hatóság által megállapított elıvezetési és kísérési költségrıl, valamint a pártfogó felügyelıi szolgálat által a közvetítıi eljárásban megállapított, az állam által elılegezett és visszatérítendı költségrıl szóló értesítése, f) a bőnügyi zárlatot elrendelı határozat, g) az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedés végrehajtására zárlatot elrendelı végzés. Végrehajtási kérelem 11. (1) A bíróság a végrehajtható okiratot a végrehajtást kérı kérelmére állítja ki. (2) A végrehajtást kérı közölni köteles a végrehajtási kérelem elıterjesztésekor a) az adós nevét (cégnevét) és az azonosításához szükséges adatokat (legalább a születési idejét vagy az anyja nevét, illetıleg a cégjegyzékszámát), továbbá b) az ügy körülményeitıl függıen: az adós lakóhelyét, munkahelyét, illetıleg székhelyét, telephelyét (a továbbiakban: székhelyét) és a végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helyét; e pontban felsorolt adatok közül legalább egyet közölni kell. (3) Ingatlan-végrehajtás kérése esetén közölni kell az ingatlannyilvántartási adatokat.
4 12. (1) A végrehajtási kérelmet a kellı példányban, megfelelıen kitöltött végrehajtható okirat nyomtatványon kell elıterjeszteni. (2) Ha a végrehajtást kérı a kérelmét nem a nyomtatványon terjesztette elı, illetıleg a nyomtatványt nem a kellı példányban nyújtotta be, vagy nem megfelelıen töltötte ki, a bíróság a hiányt pótolja, vagy felhívja a végrehajtást kérıt a hiány pótlására, illetıleg a helyes eljárásra. (3) A bíróság a szóban elıterjesztett kérelmet a végrehajtható okirat nyomtatvány kitöltésével foglalja írásba. 12/A. (1) Az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó ügyben a végrehajtás iránti kérelmet a 11. (2) és (3) bekezdésében foglaltak közlésével az illetékes végrehajtónál is elı lehet terjeszteni. Ebben az esetben a végrehajtható okirat nyomtatványt a végrehajtó tölti ki, és továbbítja a végrehajtás elrendelésére jogosult bírósághoz. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem mentesítik a végrehajtást kérıt a végrehajtási kérelem hiányosságának pótlására vonatkozó kötelezettsége alól. (3) A végrehajtó az (1) bekezdés szerinti kérelmet - ha a szükséges adatok rendelkezésre állnak - 15 napon belül elkészíti és megfelelı példányszámban továbbítja a bírósághoz. Ha a rendelkezésre bocsátott iratok alapján megállapítható, hogy az ügyben nincs helye végrehajtás elrendelésének, errıl a kérelem elkészítésére elıírt határidın belül tájékoztatja a kérelmet elıterjesztıt. A végrehajtás általános feltételei 13. (1) A végrehajtható okiratot akkor lehet kiállítani, ha a végrehajtandó határozat a) kötelezést (marasztalást) tartalmaz, b) jogerıs vagy elızetesen végrehajtható, és c) a teljesítési határidı letelt. (2) A bíróság által jóváhagyott egyezség alapján akkor is végrehajtható okiratot lehet kiállítani, ha a jóváhagyó végzést megfellebbezték. Ez a rendelkezés a közjegyzı által jóváhagyott - a bírósági egyezséggel azonos hatályú - egyezségre is irányadó. (3) A kis értékő követelések európai eljárásának bevezetésérıl szóló 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 861/2007/EK rendelet) szerinti eljárásban hozott ítélet alapján végrehajtható okiratot lehet kiállítani akkor is, ha az ítéletet megfellebbezték. (4) Nem lehet végrehajtható okiratot kiállítani a jogerıs fizetési meghagyás alapján, ha a jogerısítési záradékot a bíróság a Pp ának (6) bekezdése alapján akként állította ki, hogy a követelés tárgyában nincs helye végrehajtásnak. (5) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek az okiraton alapuló követelés végrehajtására megfelelıen irányadók. 14. Tartásdíj, szüléssel járó költség és tartásra irányuló járadékszerő szolgáltatás (a továbbiakban: tartásdíj) behajtására elrendelt végrehajtás esetén a végrehajtható okiratot a lejárt, 6 hónapnál régebbi tartásdíjrészletekre nézve akkor lehet kiállítani, ha a végrehajtást kérı valószínősítette, hogy a) a tartásdíjhátralék az adós rosszhiszemő magatartására vezethetı vissza, vagy b) annak érvényesítését alapos okból mulasztotta el. Végrehajtási lap 15. (1) Az elsı fokon eljárt bíróság végrehajtási lapot állít ki a) a bíróság polgári ügyben hozott marasztaló határozata alapján, b) a bíróság büntetıügyben hozott határozatának a polgári jogi igénnyel kapcsolatos marasztalást tartalmazó része alapján, c) a bíróság által jóváhagyott egyezség alapján.
5 (2) Az elsı fokon eljárt bíróság végrehajtási lapot állít ki a jogi segítségnyújtó szolgálatnak a pártfogó ügyvédi díjnak a pártfogó ügyvéd részére történı megfizetésére kötelezı határozata alapján. 16. Végrehajtási lapot állít ki a) a közjegyzı által hozott, marasztalást tartalmazó végzés és a közjegyzı által jóváhagyott - a bírósági egyezséggel azonos hatályú - egyezség, továbbá a közjegyzınek a közjegyzıi nemperes eljárás lefolytatásáért felszámított díjról és költségrıl kiállított költségjegyzéke alapján a közjegyzı székhelye szerinti helyi bíróság (városi, kerületi bíróság; a továbbiakban: helyi bíróság), b) a bíróság fegyelmi bíróságának kártérítésre kötelezı határozata, a közjegyzıi fegyelmi bíróságnak pénzbírság és eljárási költség megfizetésére kötelezı határozata, valamint a bírósági végrehajtói fegyelmi bíróságnak pénzbírság, eljárási költség és kamarai tagdíj megfizetésére kötelezı határozata alapján az adós lakóhelye szerinti helyi bíróság, c) külföldi bírósági határozat alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság, d) belföldi és külföldi választottbírósági határozat és egyezség alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi vállalkozások magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén pedig a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság, illetıleg Fıvárosi Bíróság (a továbbiakban: megyei bíróság), e) az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bíróságnak és az Európai Bizottságnak a határozata alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság, f) a Belsı Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) által a közösségi védjegyrıl szóló, december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet és a közösségi formatervezési mintáról szóló, december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet, a Közösségi Növényfajtahivatal által a közösségi növényfajta-oltalomról szóló, július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Szabadalmi Hivatal által az Európai Szabadalmi Egyezmény szerint a költségek viselése tárgyában hozott határozat alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi vállalkozások magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén pedig a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság, g) a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács 805/2004/EK rendelete (a továbbiakban: 805/2004/EK rendelet) szerint európai végrehajtható okiratként hitelesített külföldi határozat (bírósági egyezség) alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság, h) a házassági ügyekben és a szülıi felelısségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismerésérıl és végrehajtásáról, illetve a 1347/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezésérıl szóló, a Tanács 2201/2003/EK rendeletének (a továbbiakban: 2201/2003/EK tanácsi rendelet) 42. cikke szerint kiállított igazolással ellátott külföldi határozat (bírósági egyezség) alapján a kötelezett, vagy a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság, i) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1896/2006/EK rendelet) szerint végrehajthatónak nyilvánított európai fizetési meghagyás alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában
6 az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság, j) a 861/2007/EK rendelet szerint kis értékő követelések európai eljárásában hozott ítélet alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság. 17. Tartásdíj behajtása érdekében a végrehajtási lapot a jövıben lejáró tartásdíjrészletekre nézve is ki lehet állítani. Ilyenkor csak a végrehajtási eljárás befejezéséig lejárt tartásdíjrészleteknek megfelelı összeget lehet behajtani és a végrehajtást kérınek kifizetni. 18. (1) Minden ügyben rendszerint egy végrehajtási lapot kell kiállítani. (2) Több végrehajtási lapot kell kiállítani, ha a) a követelés több végrehajtást kérıt illet meg, és a követelésnek az egyes végrehajtást kérıkre esı része a végrehajtandó határozatban pontosan meg van jelölve, vagy b) a követelés több adóssal szemben áll fenn. (3) A végrehajtási lap eredeti példánya a bíróságnál marad. A végrehajtási lapról annyi kiadmányt kell készíteni, hogy a végrehajtó, az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó ügyben a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara (a továbbiakban: kamara), valamint minden végrehajtást kérı és adós (a továbbiakban együtt: felek) egy-egy példányt kapjanak. 19. (1) A bíróság a végrehajtási lap kiállítását megtagadja, ha a végrehajtási kérelem teljesen alaptalan. Errıl a bíróság végzést hoz, és azt a végrehajtást kérınek kézbesítteti. (2) Ha a végrehajtási kérelem részben alaptalan, a bíróság a végrehajtási lapot a kérelemtıl eltérıen állítja ki. Errıl a bíróság végzést hoz, és azt a végrehajtást kérınek közvetlenül, az adósnak a végrehajtó útján kézbesítteti. 19/A. A végrehajtható okiraton a bíróság feltünteti a végrehajtási kifogás (217. ) elıterjesztésérıl szóló tájékoztatást, a 15. szerinti határozat alapján kiállított végrehajtási lapon pedig annak tényét is, hogy a végrehajtandó határozat kézbesítésével kapcsolatban kézbesítési vélelem állt be. Végrehajtási záradék 20. (1) Az adós lakóhelye, illetıleg székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye - szerinti helyi bíróság végrehajtási záradékkal látja el a ban felsorolt okiratot. (2) A végrehajtási záradékra megfelelıen alkalmazni kell a végrehajtási lapra vonatkozó rendelkezéseket. 21. (1) A bíróság végrehajtási záradékkal látja el a közjegyzıi okiratot, ha az tartalmazza a) a szolgáltatásra és ellenszolgáltatásra irányuló vagy egyoldalú kötelezettségvállalást, b) a jogosult és a kötelezett nevét, c) a kötelezettség tárgyát, mennyiségét (összegét) és jogcímét, d) a teljesítés módját és határidejét. (2) Ha a kötelezettség feltételnek vagy idıpontnak a bekövetkezésétıl függ, a végrehajthatósághoz az is szükséges, hogy a feltétel vagy idıpont bekövetkezését közokirat tanúsítsa. (3) E alapján akkor van helye végrehajtásnak, ha a közjegyzıi okiratba foglalt követelés bírósági végrehajtási útra tartozik, és ha a követelés teljesítési határideje letelt. 22. A bíróság végrehajtási záradékkal látja el a) a községi, városi, fıvárosi kerületi jegyzınek a birtokvitában hozott, az elmaradt haszon, a kár és a költség megtérítésére kötelezı határozatát,
7 b) az orvosi és az ügyvédi fegyelmi hatóságnak, továbbá a tervezı- és szakértı mérnökök, valamint építészek fegyelmi testületének pénzbírság és eljárási költség megfizetésére kötelezı határozatát, c) a zálogszerzıdésrıl szóló közokiratot, ha a követelés teljesítési határideje letelt, d) azt a közokiratot és teljes bizonyító erejő magánokiratot, amely az ingatlan közös tulajdonának árveréssel történı megszüntetésére irányuló szerzıdésrıl szól, ha az okirat tartalmazza az ingatlan becsértékét, az árverési feltételeket, továbbá az eljárási költség viselésének és a befolyt vételár felosztásának a módját, e) a Magyar Szabadalmi Hivatalnak a költségek viselése tárgyában hozott határozatát. 23. (1) A bíróság végrehajtási záradékkal látja el a munkáltatónak a Munka Törvénykönyve alapján a) a munkavállalóhoz intézett olyan - keresettel meg nem támadott - írásbeli felszólítását, amely a munkavállaló részére jogalap nélkül kifizetett munkabérnek vagy a munkavállaló munkaviszonnyal összefüggı más tartozásának a megtérítésére irányul, b) a munkavállalót kártérítésre kötelezı - jogerıs és végrehajtható - határozatát, c) a munkavállalóval a békéltetı eljárás során kötött egyezségét. (2) Az (1) bekezdésben említett írásbeli felszólítás, határozat és egyezség akkor látható el végrehajtási záradékkal, ha a tartozásnak a munkabérbıl való közvetlen levonására nincs lehetıség, illetıleg az nem vezetett vagy aránytalanul hosszú idı múlva vezetne eredményre. 23/A. Az ügyben eljárt fogyasztóvédelmi békéltetı testület, illetve egészségügyi közvetítıi tanács székhelye szerint illetékes helyi bíróság a tanács kötelezı határozatát, továbbá az egészségügyi közvetítıi tanács elıtt kötött egyezséget - a feltételek megléte esetén - végrehajtási záradékkal látja el. 23/B. (1) A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 44/2001/EK tanácsi rendelet) szerinti közokiratot az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság, a 2201/2003/EK rendelet szerinti közokiratot pedig a kötelezett, vagy a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság látja el végrehajtási záradékkal. (2) A 805/2004/EK rendelet szerint európai végrehajtható okiratként hitelesített külföldi közokiratot végrehajtási záradékkal látja el az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetıleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén mőködı helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság. Közvetlen bírósági letiltás 24. (1) A végrehajtási lap kiállítására jogosult bíróság - a végrehajtási lap kiállítása helyett - közvetlenül letiltó végzést hoz, ha kizárólag az adós munkabérébıl kell behajtani a követelést. (2) A letiltó végzésben a bíróság az adós munkáltatóját, illetıleg az adós számára járandóságot, illetményt, munkából eredı díjazást, juttatást, egyéb összeget rendszeresen, idıszakonként visszatérıen folyósító szervet vagy személyt (a továbbiakban: munkáltató) arra hívja fel, hogy - a letiltó végzés jogerıre emelkedésének bevárása nélkül - az adós munkabérébıl a végzésben feltüntetett összeget vonja le, és haladéktalanul fizesse ki a végrehajtást kérınek. (3) A bíróság a letiltó végzést a munkáltatónak és a feleknek kézbesítteti. A végzés elleni fellebbezésnek a letiltott összeg levonására és kifizetésére nézve nincs halasztó hatálya.
8 25. (1) Az okirat végrehajtási záradékolására jogosult bíróság - a végrehajtási záradékolás helyett - közvetlenül letiltó végzést hoz, ha kizárólag az adós munkabérébıl kell behajtani a követelést. (2) A letiltó végzésben a bíróság az adós munkáltatóját arra hívja fel, hogy az adós munkabérébıl a végzésben feltüntetett összeget vonja le, és - ha a végzés kézbesítésétıl számított 45 napon belül a bíróságtól nem kap értesítést - a levont és visszatartott összeget fizesse ki a végrehajtást kérınek. (3) A bíróság a letiltó végzést a munkáltatónak és a feleknek kézbesítteti. A végzés elleni fellebbezésrıl a bíróság a munkáltatót haladéktalanul értesíti, és felhívja ıt, hogy a levonást folytassa, de a levont összeget újabb értesítésig ne fizesse ki. (4) Ha a letiltó végzés elleni fellebbezés esetén a másodfokú bíróság helyben hagyta a végzést, az elsıfokú bíróság a munkáltatót arra hívja fel, hogy a levont összeget fizesse ki a végrehajtást kérınek. (5) Ha a letiltás kérdésében hozott végzés elleni fellebbezés alapján a másodfokú bíróság megváltoztatta a végzést, a másodfokú bíróság - a végrehajtási kérelem alapossága esetén - a letiltást a határozatában mondja ki, és azt 3 napon belül megküldi a munkáltatónak. (6) A munkáltató köteles a (4) bekezdés szerinti felhívás, illetıleg az (5) bekezdés szerinti határozat kézhezvétele után a letiltó végzésben, illetıleg a bíróság határozatában feltüntetett, az adós munkabérébıl levont összeget haladéktalanul kifizetni a végrehajtást kérınek, és köteles a végrehajtást a továbbiakban is foganatosítani. 26. Kizárólag közvetlen letiltással kell behajtani a követelést, ha a) ezt kívánta a végrehajtást kérı, b) a végrehajtás tartásdíj vagy más, részletekben fizetendı összeg iránt folyik, és a munkabér végrehajtás alá vonható része az esedékes összeget fedezi. 27. Elsısorban közvetlen letiltással kell behajtani a követelést, ha a) a végrehajtást kérı járulék nélkül számított követelése (fıkövetelés) a társadalombiztosítási jogszabály szerint a munkaviszony alapján megállapított saját jogú öregségi nyugdíj (a továbbiakban: öregségi nyugdíj) legalacsonyabb összegét nem haladja meg, vagy b) a bíróság a 7. -ban foglaltakra tekintettel a közvetlen letiltást tartja indokoltnak. Közvetlen bírósági felhívás 28. (1) A bíróság az olyan határozatában, amellyel a munkabérben részesülı személyt tartásdíj fizetésére kötelezte, a munkáltatót egyúttal közvetlenül felhívja arra, hogy a határozatban megállapított összeget vonja le, és fizesse ki a jogosultnak. (2) A bíróság a tartásdíj fizetésére kötelezı határozat rendelkezı részét a határozat meghozatalától számított 3 napon belül megküldi a munkáltatónak. (3) A másodfokú bíróság közvetlen felhívást akkor bocsát ki, ha az elsıfokú bíróság elutasító határozatával ellentétben tartásdíjat állapított meg, illetıleg, ha az elsıfokú bíróság által megállapított tartásdíj összegét vagy a teljesítésre vonatkozó rendelkezését módosította. Ez megfelelıen irányadó a Legfelsıbb Bíróságra is, ha a tartásdíjat felülvizsgálati kérelem alapján állapította meg, illetıleg módosította. (4) E szerinti eljárásnak akkor van helye, ha azt a jogosult kérte. E kérelem lehetıségérıl a bíróság köteles a jogosultat tájékoztatni. Egyéb rendelkezések 29. Nincs helye közvetlen letiltásnak és felhívásnak, ha a bíróság a követelésre vonatkozólag korábban más végrehajtható okiratot állított ki. 30. (1) A közvetlen letiltás és felhívás a végrehajtási lappal, illetıleg a végrehajtási záradékkal ellátott okirattal esik egy tekintet alá. Ahol a törvény a végrehajtás foganatosításával
9 kapcsolatban a végrehajtót említi, ott helyette a közvetlen letiltást, felhívást kibocsátó bíróságot kell érteni. (2) Ha a közvetlen letiltást, felhívást követıen az ügyben további intézkedés szükséges, ez az ügyben eljáró elsıfokú bíróság hatáskörébe tartozik. 31. (1) Ha a végrehajtást kérı (a jogosult) bejelentette, hogy a közvetlen letiltás, felhívás nem vezetett a követelés kielégítésére, és az adós egyéb vagyontárgyát kívánja végrehajtás alá vonni, a bíróság kiállítja a megfelelı végrehajtható okiratot. (2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben a bíróság a végrehajtható okirattal együtt a korábban hozott közvetlen letiltást tartalmazó végzésének, illetıleg közvetlen felhívást tartalmazó határozatának kiadmányát is megküldi a végrehajtónak. 31/A. A kamara nyilvántartást vezet az e fejezet szerint elrendelt, az önálló bírósági végrehajtók által lefolytatott végrehajtási ügyekrıl. 31/B. Elızetes eljárás Intézkedések az Európai Unió tagállamaiban történı végrehajtás érdekében 31/C. (1) Az elsı fokon eljárt bíróság kérelemre kiállítja a) a 44/2001/EK tanácsi rendelet V. melléklete szerinti tanúsítványt, b) a 2201/2003/EK tanácsi rendelet I. és II. melléklete szerinti igazolást, c) a 805/2004/EK rendelet I. és II. melléklete, valamint IV. és V. melléklete szerinti tanúsítványt, d) a 861/2007/EK rendelet IV. melléklete szerinti tanúsítványt. (2) A közokiratot kiállító hatóság székhelye szerint illetékes helyi bíróság kérelemre kiállítja a) a 44/2001/EK tanácsi rendelet VI. melléklete szerinti tanúsítványt, b) a 805/2004/EK rendelet III. melléklete, valamint IV. és V. melléklete szerinti tanúsítványt. (3) A 2201/2003/EK tanácsi rendelet III. és IV. melléklete szerinti, a láthatási jogokra és a gyermek visszavitelét elrendelı határozatokra vonatkozó igazolást az elsı fokon eljárt bíróság állítja ki: a) hivatalból vagy bármelyik fél kérelmére a rendelet 41. cikkének (1) bekezdésében foglaltak alapján (III. melléklet), b) hivatalból a rendelet 42. cikkének (1) bekezdésében foglaltak alapján (IV. melléklet). (4) Az 1896/2006/EK rendelet VII. melléklete szerinti formanyomtatványt az európai fizetési meghagyást kibocsátó bíróság állítja ki. (5) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti, valamint a (2) bekezdés a) pontja szerinti tanúsítvány és igazolás több alkalommal is kiállítható. (6) A bíróság a (3) bekezdés szerinti igazolást kérelemre kijavítja; a kijavításról szóló végzést kézbesíti a feleknek, akik a végzés ellen fellebbezhetnek. (7) A bíróság az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványt a 805/2004/EK rendelet 10. cikkében foglaltak alapján kérelemre kijavítja, vagy visszavonja; a kijavításról és a visszavonásról szóló végzést kézbesíti a feleknek, akik a végzés ellen fellebbezhetnek. A bírósági irat végrehajtói kézbesítése 31/D. (1) Ha a 15., valamint a 16. a) és b) pontja szerinti határozat kézbesítése esetén a kézbesítési vélelem beállt, az a fél, aki a határozat alapján végrehajtási kérelem elıterjesztésére jogosult, a végrehajtói kézbesítés költségeinek megelılegezésével kérheti, hogy a határozatot tartalmazó iratot önálló bírósági végrehajtó (e -ban a továbbiakban: kézbesítési végrehajtó) kézbesítse a címzettnek. (2) A végrehajtói kézbesítés költségére külön törvény szerinti költségkedvezmény nem vehetı igénybe. A kézbesítés költségét a kézbesítést kérı fizeti meg; ha pedig az (1) bekezdés szerinti
10 határozat alapján végrehajtás indul, a végrehajtói kézbesítés költségét - mint a végrehajtás kérésével kapcsolatos költséget - az adós viseli. (3) A kézbesítési végrehajtó az iratot külön jogszabály rendelkezése szerint kézbesíti a címzettnek; a kézbesítés eredményérıl jegyzıkönyvet készít, amelynek egy példányát megküldi annak a bíróságnak, amelynek eljárása során a határozatra vonatkozóan a kézbesítési vélelem beállt, és a kézbesítés eredményérıl a kézbesítést kérıt is értesíti. (4) A kézbesítési végrehajtó - kérelemre - a címzett lakóhelyének, tartózkodási helyének, a címzett részére történı kézbesítés helyének felkutatása érdekében a 47. szerinti megkeresések megtételére jogosult. A végrehajtó az eljárása során a címzettrıl beszerzett adatokról - kivéve a kézbesítés helyére vonatkozó adatot - nem tájékoztathatja a kézbesítést kérıt. (5) A végrehajtói kézbesítést önálló bírósági végrehajtó, illetve helyette eljárva önálló bírósági végrehajtó-helyettes vagy végrehajtói kézbesítésre felhatalmazott önálló bírósági végrehajtójelölt végezheti. (6) Jogszabály az (1) bekezdésben foglalt iratokon kívül más irat e szerinti végrehajtói kézbesítését is elıírhatja; ilyen esetben jogszabály a kézbesítés eredményérıl történı értesítésrıl e törvénytıl eltérıen rendelkezhet. III. FEJEZET A VÉGREHAJTÁS FOGANATOSÍTÁSÁNAK KÖZÖS SZABÁLYAI A végrehajtás foganatosításának megkezdése 32. (1) A bíróság, illetıleg a végrehajtható okiratot kiállító szerv a végrehajtható okiratot - a 10. d) és e) pontjában említett végrehajtható okirat kivételével - megküldi az adós lakóhelye, illetıleg székhelye szerinti végrehajtónak és a végrehajtást kérınek. (2) A végrehajtható okiratot az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye szerinti végrehajtóhoz kell eljuttatni, ha a) ezt kívánta a végrehajtást kérı, vagy b) az (1) bekezdés az adós lakóhelye, illetıleg székhelye hiányában nem alkalmazható. 33. (1) Ha a végrehajtás foganatosítását megkezdı végrehajtó (a továbbiakban: ügygazda végrehajtó) székhelye szerinti fıvároson, illetıleg megyén (a továbbiakban együtt: megye) kívül válik szükségessé helyszíni eljárási cselekmény foganatosítása, az ügygazda végrehajtó megküldi a végrehajtható okirat másolatát és a szükséges iratokat az eljárási cselekmény foganatosításának helye szerint illetékes végrehajtónak (232., 255/A. ) vagy a végrehajtói iroda azon végrehajtó tagjának, akinek a székhelye a cselekmény foganatosításának helye szerinti megyében van (a továbbiakban: megkeresett végrehajtó), és ellátja ıt a szükséges tájékoztatással. (2) A megkeresett végrehajtó az eljárási cselekményeket foganatosítja, és a keletkezett iratokat a készkiadásairól készült költségelszámolással együtt megküldi az ügygazda végrehajtónak. (3) Ha az eljárási cselekmények folytatása egyidejőleg több helyszínen, illetve több megye területén szükséges, az ügygazda végrehajtó több végrehajtót is megkereshet az eljárás lefolytatására. A megkeresett végrehajtók munkájának összehangolásáról az ügygazda végrehajtó gondoskodik. (4) A feleknek az elılegezett költségeket az ügygazda végrehajtó részére kell megfizetniük, a végrehajtás során befolyt összegeket az ügygazda végrehajtó részére kell átadni, illetve az ı letéti számlájára kell befizetni. Az ügyben az ügygazda végrehajtó állítja ki a díjjegyzéket, és gondoskodik a megkeresett végrehajtó költségeinek megtérítésérıl. Költség
11 34. (1) A végrehajtás során felmerülı költséget - ha a törvény másképpen nem rendelkezik - a végrehajtást kérı elılegezi, és az adós viseli. (2) A szakértı-becsüs közremőködésével és az árverés közhírré tételével felmerülı költségeket az köteles elılegezni, aki ezeket az intézkedéseket kérte. (3) Az állam által elılegezett végrehajtási költséget behajthatatlanság esetén az állam viseli. (4) A felek az általuk elılegezett költség összegét kötelesek a végrehajtó elszámolási számlájára befizetni, illetıleg nyugta ellenében a végrehajtónak átadni. (5) Ha az adós a végrehajtási eljárás során a végrehajtást kérınek fizette meg a követelés összegét, a végrehajtást kérı köteles a végrehajtási költségek kielégítésérıl is gondoskodni. Ennek keretében a meg nem fizetett illetéket és az állam által elılegezett költséget, valamint a megyei bírósági végrehajtó helyszíni eljárása, illetve a tanú díja fejében járó költségátalányt köteles befizetni a megfelelı számlára, a végrehajtás foganatosításáért az önálló bírósági végrehajtót megilletı összeget pedig köteles a végrehajtó elszámolási számlájára befizetni, illetıleg nyugta ellenében a végrehajtónak átadni. Ennek elmulasztása esetén ezen összeg megfizetéséért az adós és a végrehajtást kérı egyetemlegesen felel. (6) A végrehajtó a gyermektartásdíj végrehajtására irányuló ügyekben az elıleg bevárása nélkül köteles eljárni. Az elıleg folyósítására köteles szerv az eljárás befejezésekor a végrehajtó díjjegyzéke alapján soron kívül megfizeti részére a végrehajtás során befolyt összegbıl nem fedezhetı díját és költségeit. 34/A. (1) A kamarát az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer fenntartásának, az ezzel kapcsolatos igazgatási, nyilvántartási és felügyeleti tevékenység végzésének, továbbá a kamara hatáskörébe utalt egyéb feladatok ellátásának érdekében az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó végrehajtási ügyek után általános költségátalány illeti meg. (2) Az önálló bírósági végrehajtó az adóstól a behajtott követelésen felül, a végrehajtási költségekkel együtt hajtja be az általános költségátalányt, és azt befizeti, illetıleg átutalja a kamarának. A költségátalány összegének elszámolása és kielégítése a 164. szerint történik. (3) Az általános költségátalány mértéke Ft alatti végrehajtási ügyérték esetén ügyenként 1000 Ft, Ft feletti végrehajtási ügyérték esetén az ügyérték 1%-a. Jegyzıkönyv 35. (1) A végrehajtó a helyszíni eljárásáról, továbbá a jogszabályban meghatározott más végrehajtási cselekményekrıl jegyzıkönyvet készít. A helyszíni eljárásról a jegyzıkönyvet a helyszínen kell elkészíteni. A végrehajtó akadályoztatása esetén a jegyzıkönyv máshol is elkészíthetı, ilyenkor a jegyzıkönyvben fel kell tüntetni az elkészítés helyét és azt, hogy a végrehajtó milyen okból nem tudta a helyszínen elkészíteni a jegyzıkönyvet. (2) A jegyzıkönyvnek tartalmaznia kell: a) a felek és a jelen levı más érdekeltek (a felek képviselıi, ügygondnok, zárgondnok, tanú, az adóssal együtt lakó nagykorú családtag stb.) nevét és lakóhelyét, valamint a végrehajtó és a jogi képviselı nevét és irodájának címét, b) az eljárás helyét és idejét, c) a végrehajtandó követelés jogcímét és összegét (tárgyát), d) a végrehajtást elrendelı bíróság (hatóság) megnevezését, továbbá a végrehajtható okirat megnevezését és ügyszámát, e) a végrehajtási cselekmény leírását, f) a felek és más érdekeltek kérelmét és észrevételét, g) a törvényben meghatározott egyéb adatokat és körülményeket. (3) A jegyzıkönyvet a végrehajtó, a végrehajtási cselekménynél jelen levı felek és más érdekeltek aláírják. Az aláírás megtagadását és ennek okát a jegyzıkönyvben fel kell tüntetni. (4) A végrehajtó a tanú és a zárgondnok lakóhelyét - kérelmére - nem tünteti fel a jegyzıkönyvben, hanem a lakóhelyet feljegyzi, és a feljegyzést az iratok között zárt borítékban helyezi el, arról csak a bíróság és a büntetıügyben eljáró hatóság részére ad felvilágosítást.
12 (5) A végrehajtó az eljárási cselekményrıl a jegyzıkönyvön kívül indokolt esetben kép- és hangfelvételt is készíthet. A végrehajtó a felvételeket az iratoktól elkülönítve, az ügy irattárba helyezésétıl számított 5 évig tárolja, ezt követıen azokat megsemmisíti. A felvételeket a végrehajtó csak a bíróság és a büntetıügyben eljáró hatóság részére adhatja ki, és részükre teheti lehetıvé a felvételekbe való betekintést. Kézbesítés 36. (1) A végrehajtó a végrehajtás foganatosításának megkezdésekor a helyszínen adja át a végrehajtható okiratot az adósnak, és egyúttal felhívja ıt az azonnali teljesítésre. (2) Ha a végrehajtást kérı kívánja, a végrehajtható okiratot postán kell kézbesíteni az adósnak. (3) Ha az adós távolléte miatt a végrehajtható okiratot nem lehetett a helyszínen átadni, ez a végrehajtás foganatosítását nem gátolja. Ilyenkor a végrehajtható okiratot a végrehajtási cselekményrıl készített jegyzıkönyvvel együtt postán kell kézbesíteni az adósnak. 37. (1) A végrehajtható okiratot és az egyéb végrehajtási iratokat - ha a törvény másképpen nem rendelkezik - a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó általános szabályok szerint kell kézbesíteni. (2) A végrehajtó az (1) bekezdésben említett iratokat személyesen is kézbesítheti, ilyenkor a kézbesítésrıl jegyzıkönyvet kell készíteni. Az eljárás eredménytelensége esetén az (1) bekezdés szerint kell eljárni. 37/A. A végrehajtás során kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelem elıterjesztésének - kivéve a Pp. 99/B. -ában foglalt esetet - nincs helye. 37/B. (1) Ha a végrehajtást kérı belföldön lakóhellyel nem rendelkezik, a végrehajtási kérelem benyújtásával egyidejőleg kézbesítési megbízottat kell megjelölni. A kézbesítési megbízott ügyvéd, valamint magyarországi székhellyel, illetve lakóhellyel rendelkezı szervezet vagy természetes személy egyaránt lehet. A végrehajtási kérelemhez mellékelni kell a kézbesítési megbízott megbízását, illetve a megbízatás elfogadását igazoló okiratot. A kézbesítési megbízott feladata, hogy a végrehajtási eljárásban keletkezett, a végrehajtást kérı részére kézbesítendı iratokat átvegye, és azokat a megbízó részére továbbítsa. (2) Amennyiben a végrehajtást kérı részére szóló irat az (1) bekezdésben meghatározott módon kerül kézbesítésre, azt a kézbesítési megbízott által történı átvételt követı ötödik napon kell a végrehajtást kérı részére kézbesítettnek tekinteni. (3) Amennyiben a végrehajtást kérı kézbesítési megbízottat nem jelöl meg, vagy az (1) bekezdésben meghatározott iratokat a kézbesítési megbízott részére kézbesíteni nem lehet, az iratot hirdetmény útján kell kézbesíteni. A Pp (2) és (5)-(7) bekezdéseit megfelelıen alkalmazni kell. (4) Nem kell kézbesítési megbízottat megjelölni a 861/2007/EK rendelet szerinti határozat végrehajtására indult eljárásban. A végrehajtást kérı részvétele az eljárásban 38. (1) A végrehajtást kérı részt vehet a végrehajtási eljárási cselekmények foganatosításánál, az adós és más személyek sem akadályozhatják meg a végrehajtást kérıt e jogának gyakorlásában. (2) Ha a végrehajtást kérı kívánja, ıt a végrehajtási eljárási cselekmények idıpontjáról elızetesen értesíteni kell. Változás a felek személyében 39. (1) Ha a végrehajtást kérı vagy az adós személyében változás állt be, a végrehajtható okirat kiállítása elıtt a kiállításra jogosult bíróság (hatóság), ha pedig a változás a végrehajtható
13 okirat kiállítása után derült ki, a végrehajtást foganatosító bíróság a jogutódlás kérdésében - szükség esetén a felek és a jogutódok meghallgatása és bizonyítás után - végzéssel (határozattal) dönt. (2) Ha a végrehajtó tudomást szerzett a felek személyében történt változásról, a végrehajtási ügyet beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz. (3) Ha a végrehajtó a végrehajtás foganatosítása elıtt az adós haláláról szerzett tudomást, errıl tájékoztatja a végrehajtást kérıt, és az ügyet a jogutódlás kérdésében való döntés végett az ı kívánságára terjeszti be a végrehajtást foganatosító bírósághoz. (4) Ha a végrehajtó a végrehajtás foganatosításakor szerzett tudomást az adós haláláról, és az adós hagyatékában végrehajtás alá vonható vagyontárgy van, a végrehajtó a végrehajtást foganatosítja, az adós ismeretlen jogutóda részére ügygondnokot rendel, és az iratokat beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz. (5) A (4) bekezdésben említett esetben a lefoglalt vagyontárgy a bíróság döntése után és attól függıen értékesíthetı. A romlandó dolgot ilyenkor is azonnal értékesíteni kell. (6) Ha a végrehajtó a végrehajtást kérı haláláról szerzett tudomást, és a jogutódja ismeretlen, a behajtott összeget bírósági letétbe helyezi. A követelés megszőnésének és csökkenésének bejelentése 40. (1) A végrehajtást kérı köteles a végrehajtandó követelés megszőnését és csökkenését haladéktalanul bejelenteni a végrehajtónak, köteles egyúttal a végrehajtó felhívásának megfelelıen a 34. (5) bekezdésében említett összegeket is megfizetni. (2) A végrehajtást kérı felelıs a bejelentés elmulasztásából eredı költségért és kárért, valamint a 34. (5) bekezdésében említett összegek meg nem fizetéséért. 41. (1) Ha az adós okirattal valószínősítette, hogy a végrehajtandó követelés alaptalan, azt már teljesítették, vagy egyébként megszőnt, a végrehajtó a bizonyítékra utalva felhívja a végrehajtást kérıt, hogy 15 napon belül nyilatkozzék a követelés fennállásáról, egyúttal az adóstól felvett összegbıl a 34. (5) bekezdésében említett összegeket fizesse be a megfelelı számlára, illetve fizesse meg a végrehajtónak. A végrehajtást kérıt figyelmeztetni kell a (3) bekezdés szerinti jogkövetkezményekre. (2) Ha a végrehajtást kérı a követelés megszőnését bejelentette, és a felhívásban megjelölt összegeket megfizette, a végrehajtási eljárás befejezıdött. (3) Ha a végrehajtást kérı elmulasztotta a nyilatkozatot, vagy elismerte ugyan az adós állítását, de a felhívásban megjelölt összegeket nem fizette meg, a végrehajtó az ügyet beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz. A végrehajtás megszüntetésének ebben az esetben nincs helye. Ha a befizetés nem történt meg, a bíróság végzéssel kötelezi a végrehajtást kérıt a 34. (5) bekezdésében említett összegek megfizetésére akkor is, ha ıt költségmentesség, illetékmentesség vagy illetékfeljegyzési jog illeti meg. A végrehajtó a végzésben feltüntetett összegek behajtására folytatja az eljárást. (4) Az (1)-(3) bekezdést megfelelıen alkalmazni kell akkor is, ha a követelés csak részben alaptalan, vagy részben nyert kielégítést, illetıleg szőnt meg. (5) Ha a végrehajtást kérı a követelés megszőnését (csökkenését) nem ismerte el, az adós a végrehajtás megszüntetése (korlátozása) iránt pert indíthat. Az eljárás idıpontja 42. (1) A végrehajtási cselekményeket - vasárnap és munkaszüneti nap kivételével - bármely napon, reggel 6 óra és este 10 óra között lehet elvégezni. (2) A végrehajtó munkaszüneti napon, továbbá reggel 6 óra elıtt és este 10 óra után akkor járhat el, ha erre a végrehajtást foganatosító bíróság elnöke írásban engedélyt adott.
14 Helyszíni kényszercselekmények 43. (1) A végrehajtás során a végrehajtó megtekintheti és átvizsgálhatja az adós a) lakását és egyéb helyiségét, b) bármely vagyontárgyát, c) gazdasági tevékenységével kapcsolatos iratait. (2) A végrehajtás során személymotozásnak nincs helye. 44. (1) A végrehajtó szükség esetén az adós lezárt lakását, a tartózkodási helyéül szolgáló vagy egyéb helyiségét, a hozzájuk vezetı bejáratot, továbbá az adós bútorát vagy más ingóságát felnyithatja. Ha ilyenkor az adós vagy nagykorú családtagja nincs jelen, tanút kell alkalmazni. A végrehajtó bármely más eljárási cselekmény lefolytatásánál is alkalmazhat tanút. (2) Ha az ingatlan vagy a helyiség felnyitása csak a zár vagy lakat eltávolításával lehetséges, a végrehajtó az új zár, lakat kulcsát az ingatlan fekvése szerinti rendırkapitányságon helyezi el, ahol azt az adós vagy a vele együtt lakó nagykorú családtagja átveheti. (3) Az adós hatóság által lezárt lakásában vagy helyiségében a végrehajtó a lezárást elrendelı hatósággal egyeztetett idıpontban foganatosítja az eljárási cselekményeket. 45. (1) Ellenszegülés esetén a végrehajtó közvetlenül a legközelebbi helyi rendıri szervhez fordul, amely köteles a végrehajtási eljárásban haladéktalanul közremőködni az ellenszegülés megszüntetése végett. (2) A végrehajtó a rendırség közremőködését feltünteti a végrehajtási cselekményrıl készült jegyzıkönyvben. Rendbírság 45/A. (1) A végrehajtást foganatosító bíróság Ft-ig terjedı rendbírsággal sújtja az adóst vagy a végrehajtási eljárásban közremőködésre kötelezett személyt, szervezetet, ha a végrehajtásból eredı, jogszabályban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, vagy a végrehajtást végzı hatóság intézkedésének eredményességét akadályozó magatartást tanúsít. A kiszabott rendbírság összege nem haladhatja meg a végrehajtási ügyértéket. Az adóssal szemben nem lehet rendbírságot kiszabni kizárólag abból az okból, hogy a végrehajtható okiratban foglalt kötelezettségét nem teljesíti. (2) Ha a végrehajtó a bírságolás alapjául szolgáló körülményrıl szerez tudomást, a bírságolás kilátásba helyezésével haladéktalanul felhívja a jogsértıt kötelezettségeinek teljesítésére, illetve a magatartás abbahagyására. A végrehajtó a felhívást jegyzıkönyvben rögzíti, annak eredménytelensége esetén a szükséges iratok megküldésével indítványt tesz a bíróságnál a rendbírság kiszabására. A bíróság az indítvány tárgyában haladéktalanul végzést hoz, amelyet bírság kiszabása esetén a végrehajtónak és a megbírságoltnak, az indítvány elutasítása esetén a végrehajtónak kézbesít. (3) Ha jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet bírságolása indokolt, a rendbírságot a jogi személlyel vagy szervezettel szemben és egyidejőleg a vezetıjével, illetve intézkedésre jogosult tagjával szemben is ki lehet szabni. (4) A rendbírságot kiszabó végzés ellen fellebbezésnek van helye. Ha a rendbírság kiszabására valamely kötelezettség elmulasztása miatt került sor, és a megbírságolt a fellebbezés elıterjesztésével egyidejőleg igazolta, hogy kötelezettségének eleget tett, a bíróság a rendbírságot kiszabó végzését saját hatáskörben hatályon kívül helyezheti, kivéve, ha a mulasztással okozott sérelem a kötelezettség utólagos teljesítésével nem orvosolható. (5) A bíróságnak a jogerısen kiszabott rendbírságról szóló értesítése végrehajtható okirat, amelyet a rendbírságot kiszabó bíróság a végrehajtónak küld meg. Ha az adós a megbírságolt, és a rendbírság kiszabására az eljárás befejezését megelızıen került sor, a rendbírság behajtását a végrehajtó az alapügyben foganatosítja. (6) A rendbírság behajtása esetén a végrehajtót elıleg nem illeti meg, a végrehajtás költségét a megbírságolt viseli. A behajtott rendbírság összegét a végrehajtó a bírósági gazdasági hivatal számlájára fizeti be.
15 (7) Ha a bírságolás eredménytelennek bizonyult, a végrehajtó ezt jelzi a bíróságnak, amely intézkedik a megbírságolt büntetıjogi felelısségre vonásának kezdeményezése iránt. Ugyanígy jár el a bíróság, ha saját hatáskörben észleli a feljelentésre alapot adó körülményt. Ügygondnok 46. (1) A végrehajtó az adós részére ügygondnokot rendel, ha az adósnak van lefoglalható vagyontárgya, de az adós a) lakóhelye vagy tartózkodási helye ismeretlen, b) külföldön lakik, vagy hosszabb ideig ott tartózkodik, c) meghalt, és jogutóda ismeretlen. (2) Nincs szükség ügygondnokra, ha az adósnak képviselıje van. (3) Ha az adós cégnek van lefoglalható vagyontárgya, de a cégbíróság az eljárás során a céget hivatalból törölte a cégjegyzékbıl, a végrehajtó a végrehajtást kérı kérelmére és az ügygondnok költségeinek megelılegezését követıen ügygondnokot rendel, és részvételével folytatja az eljárást. Az adós és a végrehajtási eljárásban részt vevı személyek adatainak beszerzése, ellenırzése és kezelése 47. (1) A végrehajtási eljárás eredményes lefolytatása érdekében a végrehajtó szükség esetén beszerzi az adós személyének azonosítására szolgáló, továbbá az adós lakóhelyére (tartózkodási helyére), székhelyére, telephelyére, munkahelyére (egyéni vállalkozására), jövedelmére és a végrehajtás alá vonható vagyontárgyaira (ingó, ingatlan vagyon, bankszámla, betét, értékpapír, érdekeltség gazdasági társaságban stb.) vonatkozó adatokat. (2) A végrehajtó az (1) bekezdésben megjelölt eljárása során megkeresheti az adósra és vagyonára vonatkozó adatokat kezelı hatóságokat, szervezeteket, így különösen a rendırséget, a gépjármőveket nyilvántartó hatóságot, a személyiadat- és lakcímnyilvántartó szerveket, okmányirodát, nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet, az egészségbiztosítási szervet, adóhatóságot, cégbíróságot, pénzügyi intézményeket, befektetési szolgáltatókat, ingatlanügyi hatóságot, a vízi és légi jármővek lajstromát, illetve nyilvántartását vezetı szerveket, a távközlési szervezeteket, az ingó jelzálogjogi nyilvántartást (a továbbiakban: zálogjogi nyilvántartás), a közjegyzıket, továbbá a kamarát az adós gazdálkodó szervezetekrıl vezetett nyilvántartásba történı betekintés céljából. (3) A nyilvántartásokat vezetı hatóságok és szervezetek a végrehajtó megkeresésének 8 napon belül, illeték- és díjmentesen kötelesek eleget tenni. (4) A végrehajtónak az (1) bekezdésben foglalt adatok beszerzése iránti megkeresésében meg kell jelölnie a végrehajtási ügy vagy a végrehajtás alapjául szolgáló okirat számát. (5) A végrehajtó a hivatalos eljárása során tudomására jutott adatokat köteles megvédeni a jogosulatlan hozzáférés, nyilvánosságra hozás, és azok törvényellenes módon vagy ilyen célból történı felhasználása ellen, azokat csak jogszabályban meghatározott esetben tüntetheti fel az intézkedéseirıl szóló iratokban, és hozhatja mások tudomására. (6) Ha a végrehajtónak az iratokban szereplı adatokon kívül az adósra vonatkozó egyéb adatok vannak a birtokában, az ügy irattárba helyezésekor ennek tényérıl jegyzıkönyvet készít, és a jegyzıkönyv egy példányát az iratok között helyezi el. Az (1) bekezdésben foglalt adatok a végrehajtási ügy irattárba helyezését követı 10 évig kezelhetık, ezt követıen a végrehajtó az adatokat tartalmazó iratokat megsemmisíti, illetve az adatok törlésérıl egyéb módon gondoskodik. (7) A végrehajtó az (1) bekezdés szerinti adatok beszerzése céljából elektronikus úton is megkeresheti az adatokat elektronikus úton nyilvántartó hatóságokat, szervezeteket. 47/A. (1) A végrehajtó a (2) bekezdésben foglalt személy által
16 a) a személyazonosságának és lakcímének igazolása érdekében a végrehajtó rendelkezésére bocsátott adatai nyilvántartási adatokkal való egyezıségének és b) a személyazonosságának igazolására alkalmas, bemutatott hatósági igazolványa, és tartózkodásra jogosító okmánya (a továbbiakban együtt: igazolvány) nyilvántartási adatokkal való egyezıségének és érvényességének ellenırzése céljából megkeresheti a személyiadat- és lakcímnyilvántartást, a jármővezetıiengedély-nyilvántartást, az útiokmány-nyilvántartást vezetı vagy a központi idegenrendészeti nyilvántartás (a továbbiakban e -ban együtt: nyilvántartás) adatait feldolgozó hatóságot. (2) Az ellenırzés a természetes személy adós, kötelezett, valamint a végrehajtási eljárásban részt vevı azon személy adatainak ellenırzésére terjedhet ki, akinek a személyazonosítását a végrehajtó elvégzi. Az ellenırzéssel érintett, a végrehajtási cselekménynél jelenlévı, nem adós személyt a végrehajtó az ellenırzés megkezdése elıtt tájékoztatja az ellenırzés céljáról, módjáról és tartalmáról, a (9) bekezdésében megjelölt bejelentési kötelezettségrıl, valamint az ellenırzés során megismert adatok kezelésérıl. (3) Az ellenırzés elektronikus úton történı adatigényléssel valósul meg; az adatigénylés iránti megkeresést a végrehajtó hivatali elektronikus aláírásával látja el. (4) A végrehajtó a nyilvántartásból a következı adatokat ellenırizheti: a) természetes személyazonosító adatok, b) állampolgárság, hontalanság, menekült, bevándorolt, letelepedett vagy EGT-állampolgár jogállás, c) lakcím, d) arcképmás, e) aláírás, f) az igazolvány, valamint a személyazonosítóról és a lakcímrıl szóló hatósági igazolvány okmányazonosítója és az okmányazonosító alapján nyilvántartott következı tények: fa) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény 17. -ának (4) bekezdése szerinti tények, fb) a külföldre utazásról szóló évi XII. törvény 24. -ának f) pontja szerinti tények és az okmány érvényességi ideje, fc) a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló évi LXXXIV. törvény 8. -ának i)-j) pontjai szerinti tények, fd) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezı személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi I. törvény 76. -ának d) pontja, 80. -ának b) és c) pontja, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvény 95. -a (1) bekezdésének g) pontja, 96. -a (1) bekezdésének g) pontja, továbbá a (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti tények. (5) A végrehajtó a végrehajtási eljárásban részt vevı jogi képviselı képviseleti jogosultságát a jogi képviselı által bemutatott ügyvédi vagy jogtanácsosi igazolvány alapján az illetékes ügyvédi kamara, illetve a jogtanácsosi névjegyzéket vezetı megyei bíróság nyilvántartásában szereplı adatok alapján ellenırizheti. (6) Az adatigénylés iránti megkeresésre a 47. (4) bekezdésében, a megkeresés teljesítésének díjkötelezettségére a 47. (3) bekezdésében, az ellenırzés során beszerzett adatok kezelésére pedig a 47. (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. (7) A nyilvántartást vezetı hatóság az adatigénylés iránti megkeresés teljesítése elıtt ellenırzi a végrehajtó hivatali elektronikus aláírásához tartozó tanúsítvány érvényességét; a megkeresés teljesítését megtagadja, ha a tanúsítvány érvényességét a hitelesítés-szolgáltató felfüggesztette vagy a tanúsítványt visszavonta. (8) A végrehajtó a nyilvántartásnak az ellenırzés során megismert, elektronikus formában lévı adatairól papír alapú másolatot készíthet, melyet a végrehajtási ügy iratai között zártan helyez el, és azt csak a bíróság, az ügyész, a büntetıügyben eljáró hatóság, valamint a végrehajtó tevékenységét ellenırzı kamara részére adhatja ki, és részükre teheti lehetıvé az adatokba történı betekintést. Az adatokat tartalmazó iratokat a végrehajtó a végrehajtási iratok irattárba helyezésétıl számított öt évig tárolja, azt követıen gondoskodik a megsemmisítésükrıl.
17 (9) Ha az ellenırzés során a végrehajtó azt állapítja meg, hogy az igazolvány elvesztését, ellopását, megsemmisülését bejelentették és megtalálásának vagy megkerülésének ténye nincs nyilvántartva, az igazolvány jogosulatlan felhasználásának megakadályozása céljából az igazolvány felhasználásának tényérıl haladéktalanul értesíti az intézkedésének helye szerint illetékes rendırkapitányságot és az átvett igazolványt részére megküldi vagy átadja. A bejelentési kötelezettség teljesítése nem minısül a végrehajtói titoktartási kötelezettség megsértésének. (10) A (9) bekezdés szerinti esetben, vagy ha kétség merül fel a személyazonossággal kapcsolatban, a végrehajtó az 5. (4) bekezdése szerinti intézkedést is megteheti. A végrehajtás felfüggesztése 48. (1) A végrehajtást foganatosító bíróság köteles a végrehajtást felfüggeszteni, ha ezt kívánta a végrehajtást kérı, és a felfüggesztés másnak a jogát nem sérti. (2) Ha a zálogjogosult a 114/A. (1) bekezdése, illetve a 138/B. szerinti kérelmet terjesztett elı, a kérelem beérkezését követı 3 munkanapon belül a bíróság a végrehajtást felfüggeszti. A bíróság a végrehajtás felfüggesztésérıl a végrehajtót azonnal értesíti, egyúttal részére a felfüggesztést elrendelı végzést haladéktalanul megküldi. (3) A végrehajtást foganatosító bíróság az adós kérelmére kivételesen akkor függesztheti fel a végrehajtást, ha az adós a felfüggesztésre okot adó, méltányolható körülményt igazolta, és az adóst a végrehajtási eljárás során korábban nem sújtották rendbírsággal. (4) A bíróság - ha a felfüggesztésrıl szóló döntéshez szükséges - a feleket meghallgathatja. (5) A bíróság a felfüggesztésre okot adó, méltányolható körülmények körében kiemelten értékeli különösen az adós által eltartásra köteles és tartásra szoruló személyek számát, az adós vagy az eltartott személy tartós és súlyos betegségét, a végrehajtási eljárás során bekövetkezett és az adóst is sújtó természeti katasztrófát. (6) Ha a végrehajtás ingatlan kiürítése iránt folyik, felfüggesztés az adós kérelmére egy ízben, legfeljebb 6 hónapra rendelhetı el. (7) Önkényesen elfoglalt lakás kiürítése során, vagy ha a kötelezett a Pp ának (5) bekezdése szerinti kedvezményben részesült, a kötelezett kérelmére felfüggesztésnek helye nincs. (8) A végrehajtást foganatosító bíróság dönt az adósnak a 805/2004/EK rendelet 23. cikke, az 1896/2006/EK rendelet 23. cikke, valamint a 861/2007/EK rendelet 23. cikke szerinti kérelmérıl. A bíróság a 805/2004/EK rendelet 23. cikkének a) pontja, az 1896/2006/EK rendelet 23. cikkének a) pontja, valamint a 861/2007/EK rendelet 23. cikkének a) pontja szerinti kérelemnek a végrehajtás felfüggesztésével ad helyt. 49. (1) Ha a végrehajtható okirat vagy a végrehajtó intézkedése ellen jogorvoslattal éltek, a jogorvoslatot elbíráló bíróság a végrehajtást felfüggesztheti. (2) A bíróság a végrehajtást azokban az esetekben is felfüggesztheti, amelyekben ezt a Pp. vagy más törvény lehetıvé teszi. 50. (1) A végrehajtás felfüggesztésének hatálya a felfüggesztést elrendelı határozat meghozatalának idıpontjában áll be. (2) A bíróság a végrehajtás felfüggesztése tárgyában 15 napon belül dönt és a felfüggesztést azonnal közli a végrehajtóval. (3) A felfüggesztést elrendelı határozat elleni jogorvoslatnak a felfüggesztésre nézve nincs halasztó hatálya. (4) Ha a végrehajtást foganatosító bíróság a végrehajtást a 48. (2) bekezdése alapján függeszti fel, a felfüggesztés a zálogtárgy árverésérıl történı értékesítésérıl szóló hirdetmény elkészítésére, illetve a zálogtárgy értékesítésére - ide nem értve a romlandó dolgok értékesítését - terjed ki, a többi végrehajtási cselekményt a felfüggesztés tartama alatt is foganatosítani kell. (5) Ha a bíróság a végrehajtást az adós kérelmére a) a 48. (3) bekezdése, b) a 805/2004/EK rendelet 23. cikkének a) pontja,
18 c) az 1896/2006/EK rendelet 23. cikkének a) pontja, vagy d) a 861/2007/EK rendelet 23. cikkének a) pontja alapján függeszti fel, pénzkövetelés végrehajtása esetén a felfüggesztés az adós munkabérének letiltására, az ingó vagyontárgyak és az ingatlan értékesítésérıl szóló hirdetmény elkészítésére, a vagyontárgyak értékesítésére, továbbá a végrehajtás során befolyt összegek kifizetésére terjed ki; a többi végrehajtási cselekményt a felfüggesztés tartama alatt is foganatosítani kell. (6) A felfüggesztés fenntartásának indokoltságát a felfüggesztést elrendelı bíróság bármely fél indokolt kérelmére felülvizsgálja. 51. A felfüggesztett végrehajtást a felfüggesztést elrendelı bíróság - illetıleg a polgári perrendtartásban vagy más törvényben megállapított más bíróság - intézkedésére lehet tovább folytatni. A végrehajtás szünetelése 52. A végrehajtás szünetel, ha a) az adós személyazonossága a szükséges adatok hiányában nem állapítható meg, b) az adós meghalt, vagy a nem természetes személy adós megszőnt, és a végrehajtást kérı nem kérte a jogutódlás megállapítását, c) a végrehajtást kérı az eljárásban való közremőködését megtagadta, d) az adósnak nincs lefoglalható vagyontárgya, illetıleg a lefoglalt vagyontárgy értékesítése sikertelen volt, e) a végrehajtást kérı a végrehajtási költséget - bár köteles rá - nem elılegezte, f) az adós a teljesítésre halasztást kapott, vagy a részletekben való teljesítést engedélyezték, illetve állapította meg számára a végrehajtó, g) külön törvény így rendelkezik. 52/A. (1) A végrehajtó a természetes személy adós kérelmére - az adótartozás és az adók módjára behajtandó köztartozás kivételével - megállapíthatja a pénztartozás részletekben történı teljesítésének feltételeit, ha az adós vagyontárgyainak felkutatása és lefoglalása iránt intézkedett, és az adós a végrehajtandó követelés egy részét már megfizette. A végrehajtó a végrehajtás alá vonható vagyontárggyal nem rendelkezı adóst is tájékoztatja a részletfizetés lehetıségérıl és feltételeirıl. (2) A részletfizetés megállapításáról és tartalmáról a végrehajtó jegyzıkönyvet készít, amelyet kézbesít a feleknek. A jegyzıkönyvben a feleket tájékoztatni kell a (3) bekezdésben foglaltakról és arról, hogy a végrehajtás folytatására milyen esetben kerül sor. (3) A végrehajtást kérı a jegyzıkönyv kézhezvételétıl számított 15 napon belül írásban értesítheti a végrehajtót arról, hogy nem ért egyet a részletfizetés tartalmával, és a részletfizetés tartalmára, a részlet összegére is javaslatot tehet, valamint további biztosítékot kérhet az adóstól a teljesítésre. (4) Nincs szükség további intézkedésre, ha a végrehajtást kérı a jegyzıkönyvben foglaltakkal egyetért, vagy nem tesz a (3) bekezdés szerinti nyilatkozatot. (5) A végrehajtó a végrehajtást kérı (3) bekezdés szerinti nyilatkozata alapján a következık szerint módosítja a részletfizetési feltételeket: a) a részletfizetés megállapítását visszavonja, ha a végrehajtást kérı nem ért egyet a tartásdíjra, munkabérre vagy vele egy tekintet alá esı követelésre engedélyezett részletfizetéssel, vagy ha a magánszemély végrehajtást kérı úgy nyilatkozik, hogy létfenntartását veszélyezteti a részletfizetés, a gazdálkodó szervezet végrehajtást kérı ellen pedig csıd-, felszámolási vagy végrehajtási eljárás van folyamatban, b) az a) pont alá nem tartozó esetekben jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkezı szervezet végrehajtást kérı esetében a részletfizetést legfeljebb 1 évre, természetes személy esetében pedig legfeljebb 6 hónapra állapítja meg, c) a részletfizetés megállapítását további, a követelés összegével arányban álló részteljesítéshez kötheti, ha a végrehajtást kérı nyilatkozata erre vonatkozott.
19 (6) Ha az adós tartozása olyan szerzıdésbıl vagy egyoldalú kötelezettségvállalásból (e bekezdésben a továbbiakban együtt: szerzıdés) ered, amely alapján havi részteljesítésre volt köteles és az adós a szerzıdés szerinti lejárt részleteket megfizette, valamint az eredeti szerzıdés szerinti részteljesítésnek megfelelı összegő részletet fizet, vagy ilyen összeg kerül tıle levonásra, a végrehajtó az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén ezen összegben állapítja meg számára a részletfizetést. Ebben az esetben a részletfizetés jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkezı szervezet végrehajtást kérı esetében 1 évnél hosszabb idıre is megállapítható. (7) Ha az adós ellen több végrehajtás van folyamatban, részletfizetés csak valamennyi követelésre és valamennyi végrehajtást kérı nyilatkozatát figyelembe véve állapítható meg. (8) Ha a bíróság a részletfizetés megállapításával kapcsolatban elıterjesztett végrehajtási kifogásnak helyt ad, a végrehajtó intézkedését módosíthatja és megállapíthatja a részletfizetés feltételeit vagy azt, hogy a részletfizetés nem áll fenn. 53. (1) A végrehajtó a végrehajtás szünetelésérıl - az okát is feltüntetı - jegyzıkönyvet készít, és a jegyzıkönyv másolatát megküldi a feleknek. (2) Ha a halasztást vagy a részletekben való teljesítést a bíróság engedélyezte, ezt - az (1) bekezdés alkalmazása helyett - fel kell jegyezni a végrehajtási ügyiraton. 54. (1) A végrehajtást akkor lehet folytatni, ha az 52. a) pontja esetén a személyazonosság megállapításához szükséges adatok pótlására került sor, b) pontja esetén a végrehajtást kérı a jogutódlás megállapítása iránti kérelmet terjesztett elı, c) pontja esetén a végrehajtást kérı a közremőködési kötelezettségének eleget tesz, d) pontja esetén valószínősítették, hogy az adósnak van olyan vagyontárgya, amely lefoglalható, illetıleg értékesíthetı, e) pontja esetén a végrehajtást kérı a költséget elılegezte, f) pontja esetén a halasztás idıtartama eltelt, illetıleg az adós a részlet teljesítését elmulasztotta, g) pontja esetén a szünetelés törvényben megállapított oka megszőnt. (2) A végrehajtó által adott részletfizetés esetében a végrehajtást folytatni kell, ha a) az adós bármely részlet teljesítését elmulasztotta, b) az adós ellen más követelés behajtására is indult végrehajtás és annak során vagyontárgyai értékesítésének van helye, c) az adós jövedelmi, vagyoni helyzetében lényeges változás állt be és a végrehajtást kérı ezt valószínősítette, d) a bíróság megállapította, hogy az adós a lefoglalt vagyontárgyat a végrehajtás alól elvonta. (3) Az (1) bekezdés e) pontjában írt esetben - ide nem értve azokat az eseteket, amelyekben költségmentesség folytán az állam köteles a végrehajtási költség elılegezésére - nincs helye az eljárás folytatásának, ha a szünetelés megállapításától számított 1 éven belül a költséget nem elılegezték; ebben az esetben a végrehajtás megszőnik. A végrehajtás megszüntetése és korlátozása 55. (1) A végrehajtást foganatosító bíróság a végrehajtást köteles végzéssel megszüntetni, illetıleg korlátozni, ha a) ezt kívánta a végrehajtást kérı, és a megszüntetés, illetıleg korlátozás másnak a jogát nem sérti, b) külön törvény így rendelkezik. (2) Nincs helye a végrehajtás megszüntetésének az (1) bekezdés a) pontjában foglalt esetben, ha a végrehajtási költség megfizetésére a 34. és 41. szerint nem került sor. 56. (1) A végrehajtást elrendelı bíróság végzéssel megszünteti, illetıleg korlátozza a végrehajtást, ha közokirat alapján megállapította, hogy a végrehajtandó határozatot jogerıs határozat hatályon kívül helyezte, illetıleg megváltoztatta. A bíróság a végrehajtást megszüntetı végzésében arról is rendelkezik, hogy ki viseli a végrehajtási költséget.
20 (2) Az (1) bekezdésben említett esetben a végrehajtást elrendelı bíróság az adós kérelmére végzéssel arra kötelezheti a végrehajtást kérıt, hogy - teljesen, illetıleg részben - térítse vissza az adósnak a végrehajtás során kapott összeget (vagyontárgyat) és a végrehajtási költséget, illetıleg megfelelı részét. Ez akkor is irányadó, ha az adós a végrehajtás megelızése végett önként teljesítette a kötelezettségét, és ezt igazolta. Tartásdíj címén kifizetett összeg (átadott vagyontárgy) ilyen visszatérítésének nincs helye. (3) A (2) bekezdésben foglalt esetben az eljárást az alapügyben eljáró végrehajtó az alapügy keretében foganatosítja (visszvégrehajtás). A végrehajtási jog elévülése 57. (1) A végrehajtási jog a végrehajtandó követeléssel együtt évül el. (2) A végrehajtási jog elévülését általában kérelemre kell figyelembe venni; hivatalból akkor vehetı figyelembe, ha az alapjául szolgáló követelés elévülését is hivatalból kell figyelembe venni. (3) Ha a végrehajtási jog elévülését a (2) bekezdés szerint figyelembe kell venni, a végrehajtási jog elévülési határidejének letelte után elıterjesztett kérelemre nem lehet végrehajtást elrendelni, és a már elrendelt végrehajtást nem lehet folytatni. (4) A végrehajtási jog elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja. A végrehajtó hivatali elektronikus aláírása 57/A. (1) A végrehajtó hivatali elektronikus aláírásaként - ha jogszabály a végrehajtó számára az elektronikus aláírás használatát elıírja - csak olyan minısített elektronikus aláírás használható, amely megfelel a következı feltételeknek: a) az elektronikus aláíráshoz tartozó tanúsítványban a hitelesítés-szolgáltató feltüntette, hogy az aláíró önálló bírósági végrehajtó, megyei bírósági végrehajtó, önálló bírósági végrehajtóhelyettes vagy megyei bírósági végrehajtó-helyettes; b) a hitelesítés-szolgáltató biztosítja, hogy a tanúsítvánnyal kapcsolatos érvényes visszavonási kérelem alapján a módosított visszavonási állapotot legfeljebb 3 percen belül közzéteszi a nyilvántartásában, és a tanúsítvány ellenırzését kérı felhasználóknak a tanúsítvány visszavonási állapotáról folyamatos tájékoztatást ad. (2) A megyei bírósági végrehajtó és megyei bírósági végrehajtó-helyettes hivatali elektronikus aláírására az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény 35/A. -át kell alkalmazni; az önálló bírósági végrehajtó és önálló bírósági végrehajtó-helyettes részére pedig a kamara rendszeresít hivatali elektronikus aláírást. (3) Az önálló bírósági végrehajtó és önálló bírósági végrehajtó-helyettes az elektronikus aláírásról szóló évi XXXV. törvény 13. -a szerinti tájékoztatási kötelezettségének teljesítésérıl a tájékoztatással egyidejőleg értesíti a kamarát is. (4) Az önálló bírósági végrehajtó és önálló bírósági végrehajtó-helyettes nem használhatja az elektronikus aláírást, ha a) önálló bírósági végrehajtói szolgálata megszőnt vagy törölték az önálló bírósági végrehajtóhelyettesek névjegyzékébıl, b) önálló bírósági végrehajtói vagy önálló bírósági végrehajtó-helyettesi hivatalából felfüggesztették, c) önálló bírósági végrehajtói szolgálatát szünetelteti, d) az aláírás-létrehozó adat elvesztésérıl vagy arról szerzett tudomást, hogy az aláírás létrehozására illetéktelen személy vált képessé. (5) A kamara a (4) bekezdés a)-c) pontjában, az önálló bírósági végrehajtó és önálló bírósági végrehajtó-helyettes a d) pontjában foglalt esetben kezdeményezi a hitelesítés-szolgáltatónál az elektronikus aláíráshoz tartozó tanúsítvány érvényességének felfüggesztését, illetve visszavonását.
A bírósági végrehajtás alapkérdései 1994. évi LIII. Törvény (Vht.)
A bírósági végrehajtás alapkérdései 1994. évi LIII. Törvény (Vht.) A végrehajtás különböző útjai: A végrehajtás két fő módja: a büntetővégrehajtás, és a vagyoni végrehajtás. A vagyoni végrehajtás elsősorban

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tájékoztatni kell a késében lévő vonatok utasait - Az Európai Unió Bírósága ítéletet hozott | hírek | Jogi Fórum
2012.11.23. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A C 136/11. sz. ügyben hozott ítélet - Westbahn Management GmbH kontra ÖBB Infrastruktur AG
A Westbahn Management GmbH vasúttársaság vasúti személyszállítási szolgáltatásokat nyújt Ausztriában a Bécs és Salzburg közötti vonalon. Ausztriában az ÖBB Infrastruktur AG a pályahálózat működtető, és ő üzemelteti az osztrák pályahálózat nagy részét, így a Bécs–Salzburg szakaszt is. Az ÖBB Infrastruktur AG nek rendelkezésére áll az általa üzemeltetett osztrák pályahálózaton közlekedő valamennyi vonat helyzetére vonatkozó valós idejű adat. Ezen adatokat továbbítják a különböző vasúttársaságok részére, amennyiben azok e társaságok vonataira vonatkoznak.
A Westbahn Management azt kérte az ÖBB Infrastrukturtól, hogy bocsássa rendelkezésére a más vasúttársaságokra vonatkozó valós idejű adatokat annak érdekében, hogy tájékoztatni tudja az utasait a vonatok aktuális indulási időpontjáról, és hogy biztosítani tudja az összeköttetéseket. Az ÖBB Infrastruktur azzal az indokkal tagadta meg az ezen információkhoz való hozzáférést, hogy főszabály szerint csupán az adott vasúttársaságra vonatkozó adatokat továbbítja. Azt javasolta a Westbahn Managementnek, hogy a többi vasúttársasággal kössön olyan megállapodást, amelyben ez utóbbiak hozzájárulnak a rájuk vonatkozó adatok továbbításához.
A Westbahn Management és más vasúttársaságok között azonban nem jött létre semmiféle ilyen típusú megállapodás. Mivel úgy vélte, hogy ezen adatok továbbításának a megtagadása ellentétes az uniós joggal1, a Westbahn panaszt nyújtott be a Schienen Control Kommissionhoz, amely a vasutat érintő ügyletekben felmerülő jogviták elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróság.
A Bíróság elé előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseivel a Schienen Control Kommission azt kívánja megtudni, hogy egyrészt a fő összeköttetésekre vonatkozó információknak magukban kell e foglalniuk a közzétett indulási idő mellett az említett összeköttetések késésére vagy kimaradására vonatkozó információkat és különösen a más vasúttársaságokra vonatkozó információkat. Másrészt a Schienen Control Kommission azt kérdezi a Bíróságtól, hogy a pályahálózat működtető köteles e hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon rendelkezésre bocsátani a más vasúttársaságok vonatainak helyzetére vonatkozó valós idejű adatokat, amennyiben ezek a vonatok biztosítják a fő összeköttetéseket.
A tegnapi napon hozott ítéletével a Bíróság hangsúlyozza, hogy az utasok érdekeinek, valamint az uniós jog által kitűzött általános céloknak a tiszteletben tartása érdekében az utasoknak nyújtott információknak ez utóbbiak számára hasznosnak kell lenniük.
E tekintetben az összeköttetések késésére vagy kimaradására vonatkozó információk, amelyekről az utas a kijelző táblán utazása előtt tudomást szerezhetett volna feltéve hogy ezen információk abban az időpontban ismertek voltak , olyan elemeknek minősülnek, amelyekről akkor is tájékoztatni kell az utast, amikor e vonatkésések vagy kimaradások az indulását követően következnek be. Ellenkező esetben az utas számára az indulását követően csak a fő összeköttetések közzétett indulási ideje lenne ismeretes, azonban semmit sem tudna az indulását követően bekövetkezett változásokról, mivel a számára nyújtott információk már nem aktuálisak. A vasúttársaságoknak tehát kötelességük a fő összeköttetésekre vonatkozóan valós idejű információkat szolgáltatni.
A Bíróság megállapítja, hogy e kötelezettség valamennyi fő összeköttetésre, tehát mind az érintett vasúttársaság, mind a más vasúttársaságok által biztosított fő összeköttetésekre vonatkozik. Azon információk megszorító értelmezése, amelyekhez az utasoknak hozzá kell férniük, megakadályozná ez utóbbiak átszállásait. Ezen értelmezés megkérdőjelezné a tájékoztatás uniós jog által kitűzött célját az utasok arra való ösztönzésével, hogy azon nagy vasúttársaságokat részesítsék előnyben, amelyek valós idejű információkkal tudnak szolgálni az előbbiek utazásainak valamennyi szakaszára vonatkozóan.
A pályahálózat működtető kötelezettségeivel kapcsolatban a Bíróság megállapítja, hogy a vasúti személyszállítás piacán a tisztességes verseny biztosítása érdekében garantálni kell azt, hogy az utasoknak hasonló minőségű szolgáltatásokat tudjon nyújtani valamennyi vasúttársaság. Ezért a vasúttársaságoknak a vasúti infrastruktúrához való hozzáféréshez való jog gyakorlása érdekében a pályahálózat működtetőktől a más vasúttársaságok által biztosított fő összeköttetésekre vonatkozóan valós idejű információkat kell kapniuk.
Ebben az összefüggésben a Bíróság megjegyzi, hogy a különböző vasútállomások kijelző tábláin közzétett információkat nem lehet bizalmas vagy érzékeny jellegűnek tekinteni, ami megakadályozná azoknak a különböző érintett vasúttársaságok számára törtnő közzétételét.
Következésképpen a Bíróság kimondja, hogy a pályahálózat működtető köteles hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon a vasúttársaságok rendelkezésére bocsátani a más vasúttársaságok által üzemeltett vonatokra vonatkozó valós idejű adatokat, amennyiben ezek a vonatok biztosítják a fő összeköttetéseket
1A vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23 i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 315., 14. o.) és a 2004. április 29 i 2004/49EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 164., 44. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 227. o.) módosított, a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26 i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 75., 29. o.; helyesbítés: HL 2004. L 220., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 5. kötet, 404. o.).

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság