text:
A SZTRÁJK JOGRÓL és annak gyakorlatáról szakszervezeti szakmai szemmel - PDF
A SZTRÁJK JOGRÓL és annak gyakorlatáról szakszervezeti szakmai szemmel
Download "A SZTRÁJK JOGRÓL és annak gyakorlatáról szakszervezeti szakmai szemmel"
1 A SZTRÁJK JOGRÓL és annak gyakorlatáról szakszervezeti szakmai szemmel (2004. november )2 2 összeállította: kiadta: felelős kiadó: Szabóné dr. Dénes Éva munkajogász Dr. Takács György jogi szakigazgató - Érdekvédelmi Tanácsadó Szolgálat MAGYAR VEGYIPARI, ENERGIAIPARI ÉS ROKON SZAKMÁKBAN DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETI SZÖVETSÉGE Paszternák György elnök3 3 Bevezetés A sztrájk célja mindig gazdasági jellegű, akkor is, ha bérnövekedésért, akkor is, ha általában véve a munkakörülmények javításáért szervezik. Elhatározásakor az a legizgalmasabb kérdés: sikeres lesz-e? Mindig sikeres, ha a gazdasági cél teljesül, ugyanakkor, ami sikeres, nem feltétlenül jogszerű is. És fordítva, a sztrájk jogszerűsége sem biztosítja önmagában a kitűzött cél elérését. A szakszervezetek számára lényeges szempont, hogy a jogellenes sztrájk következményeivel tisztában legyenek, mert nem kockáztathatják a cél elérését egy-egy nem körültekintő lépés megtételével, azaz a jogellenességnek még a látszatát is kerülni kell. Szakszervezeteknek elemei érdekük tehát, hogy ismerjék és helyesen értelmezzék a munkamegtagadás ezen eszközének részletes jogi feltételeit. Egy átlag munkavállaló azt hihetné, hogy a sztrájk joga terjedelmes és részletes jogi szabályozás tárgya. Ezzel szemben a törvény mindössze hét szakaszban (paragrafusban) szabályozza a sztrájk jogi feltételeit, összhangban a nemzetközi szabályozással, gyakorlattal, tapasztalatokkal. Aki el akar igazodni a sztrájk jogszerűségének feltételeiben, az a törvényen kívül tanulmányozhatja a már kialakult hazai gyakorlatot, egyes sztrájkok publikált dokumentumait, a bírósági döntéseket, indoklásokat is. Jelen kiadvány célja, hogy több forrásból és szakirodalomból merítve, a sztrájkkal összefüggő minden olyan lényeges kérdést tárgyaljon, minden olyan problémakört elemezzen, amely a szakszervezeti érdekérvényesítés magas színvonalú ellátáshoz nélkülözhetetlen. És persze mindjárt az elején egy kis történelmi és elméleti alapvetés...4 4 1. A sztrájk fogalma és jogi szabályozása Magyarországon a sztrájk a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának az évi 9. tvr.-rel történt kihirdetése óta megengedett volt, a büntető törvénykönyvekben és egyéb jogszabályokban foglalt feltételekkel és korlátozásokkal. A sztrájk részletes szabályait a sztrájkró1 szóló évi II. törvény tartalmazza, amely április 12.-én lépett hatályba. A sztrájkjog gyakorlásának alkotmányos alapja az alkotmány "Alapvető jogok és kötelezettségek" című fejezetében foglalt 70/C (2) bekezdésében található: "A sztrájkjogot az ezt szabályozó törvények keretei között lehet gyakorolni." A sztrájktörvény a sztrájk fogalmát nem határozza meg, ami azért okoz gondot, mert a gyakorlatban előfordulhatnak olyan esetek, amelyek sztrájkká minősítése vitára ad okot, s kérdésessé válik, hogy a sztrájktörvény az adott esetre alkalmazható vagy sem. A sztrájk fogalmát a jogalkalmazói gyakorlat és a jogi szakirodalom munkálta ki. Eszerint: A sztrájk több, munkaviszonyban vagy azzal egy tekintetbe eső jogviszonyban álló munkavállaló által közösen végrehajtott munkabeszüntetése, a munkavállalók szociális vagy gazdasági érdekeinek érvényre juttatását szolgáló nyomásgyakorlás céljából. A sztrájk fogalmi eleme tehát a kollektív munkabeszüntetés, ami a munkavégzés jelentős mértékű lassítását, vagy jellemzően a teljes elmaradását jelenti, akár megjelennek a munkavállalók a munkahelyen, akár nem. A kollektív munkabeszüntetés csak abban az esetben minősül sztrájknak, amennyiben a munkavállalók a munkáltatóra való nyomásgyakorlás céljából hajtják végre. A sztrájkká való minősítéshez szükséges végül az is, hogy az a munkavállalók közös gazdasági vagy szociális érdekeinek előmozdítása céljából történjen. A sztrájk csak döntést befolyásoló és nem" értékteremtő" eszköz. Alkalmazóit a felelősség annyiban terheli, hogy a sztrájk csak a megtermelt javak számukra igazságosabb elosztását célozhatja, az öncélú károkozást nem. 2. A sztrájk fajtái A jogszabályi tartalom szerint célirányosan meghirdetett, illetve szolidaritási sztrájkot különböztethetünk meg.5 5 Célirányos vagy szolidaritási sztrájk Célirányos: A dolgozók gazdasági és szociális sérelmeinek orvoslására teljesítményekkel alátámasztott előbbre jutásának biztosítására alkalmazható. Elérhető és világos célért hirdetik meg, ha a sztrájk törvényes megvalósításának feltételei biztosítottak. Csak ebben az esetben oszlik meg a károkozás felelőssége a munkáltató és a sztrájkolók között, aszerint, hogy jogszerű, vagy jogellenes a sztrájk. A szolidaritási sztrájk jellemzője, hogy más munkavállalói közösségek konkrét céljaival való azonosulás kifejezésére és támogatásuk érdekében lehet megszervezni. Tekintettel arra, hogy a szolidaritási sztrájk olyan munkáltatónál is kárt okoz, akinél a sztrájkkövetelés orvoslására közvetlenül nincs lehetőség, speciális szabályok is vonatkoznak rá. Szolidaritási sztrájkot csak szakszervezet kezdeményezhet úgy, hogy a sztrájk jogszerűsége maradéktalanul biztosított legyen. Szolidaritási sztrájkot a meghirdetőkkel azonosulni hajlandók körére lehet értelmezni. Így például egy szakmához, ágazathoz, szakszervezeti szövetséghez, illetve régióhoz tartozó üzemek esetében együttérzést fejez ki. A szolidaritási sztrájkhoz való csatlakozás alkalmával az egyeztetés nem kötelező. Fontos azonban megjegyezni, hogy a szolidaritási sztrájk esetében minden egyéb törvényi kötelezettségnek eleget kell tenni (munkáltatóval váló együttműködés, önkéntesség, élet-és vagyonbiztonság megóvása)! Figyelmeztető Határozott időtartamú Folyamatos sztrájk Figyelmeztető sztrájk a munkáltatóval való tárgyalás időtartam alatt egy ízben, a nyomásgyakorlás kifejezéseként, legfeljebb két órás időtartamban jogszerűen tartható. Előnye, hogy nagyfokú károkozás (termeléskiesés) nélkül is képes kifejezésre juttatni az érintett munkavállalói kör egységes fellépését, elszántságát, szándékának komolyságát, súlyát. Hatására akár fel is gyorsulhatnak a tárgyalások, közeledhetnek a felek álláspontjai, akár a végső megállapodás megszületését is elérhetjük vele. A határozott időtartamú sztrájknál előre meghirdetésre kerül annak időtartama, amelyből a munkáltató a maga számára előre felmérheti a tevékenységében bekövetkező összes lehetséges hátrányt. Emiatt szintén alkalmas az érdemi tárgyalások felgyorsításra. Ott célszerű alkalmazni, ahol pl. a közvetett hátránnyal érintett kör a munkáltatói konfliktusnál szélesebb (pl. lakossági ellátás) és a még elégséges szolgáltatás biztosítása kötelezettséget ró a felekre. Akkor célszerű alkalmazni, ha a benne résztvevő munkavállalók munkabér kiesésének fedezete éppen ennyi időre biztosított. Folyamatos sztrájkról beszélünk időtartamának előzetes meghirdetés nélkül, ha az elmélyült konfliktushelyzet rendezésére határozatlan időre, a cél eléréséig hirdetik meg a munkabeszüntetést. A károkozó hatása előre szinte felmérhetetlen, ezért minőségileg a legnagyobb súlya az ilyen sztrájk meghirdetésének van. Természetesen ez többszörös szervezettséget, fegyelmet, felelősséget is jelent minden résztvevő számára.6 6 A keresetveszteségből adódó egyéni szempontok, egy túl hosszúra nyúló folyamatnál, ronthatják az egységes fellépés hatását. Egyéb, sajátos elnevezésű sztrájkformák is vannak, amelyek a tartalmuknál fogva nem mindig minősülnek az alapfogalommal egyező sztrájknak, illetve előfordulhat, hogy az egyik meghatározás nem zárja ki a másikat, pl.: a sztrájk figyelmeztető sztrájk is lehet, de ha a szakszervezet nem támogatja, egyúttal vadsztrájk is). - demonstrációs sztrájk: az éppen munkaidőben nem lévő munkavállalók egységes csoportja nyilvános fellépéssel ad hangot követelésének; - munkalassító sztrájk: nem tagadják meg nyíltan a munkavállalók a munkavégzést, csak éppen pontosan, precízen betartanak minden utasítást, eljárási szabályt, amellyel éppúgy fel lehet hívni a figyelmet a követelésükre; - ülősztrájk: megjelennek a munkahelyen, mindenki elfoglalja a munkavégzési helyét, de munkát nem végeznek; - szakszervezeti- vagy ún. vadsztrájk: az előbbit a szakszervezet szervezi, utóbbit maguk a munkavállalók; - munkajogi- vagy politikai sztrájk: aszerint, hogy a munkáltatóra, vagy az államra kívánnak nyomást gyakorolni; - támadó-, vagy védekező sztrájk: aszerint, hogy valami többlet elérésére irányul, vagy válaszlépés a munkáltató valamely már megtett intézkedése ellen. - csoportos sztrájk: a szervezet egy vagy több részlegét érinti a munkabeszüntetés - fordított sztrájk: a munkáltatók termelést leállító rendelkezése ellenére a munkavállalók tovább folytatják a termelést - gombnyomásos sztrájk: több helyen azonos időpontban hagyják abba a munkát, pl. az ún. kulcsmunkakörökben - meghirdetés hatóköre szerinti sztrájk: helyi, szakmai, ágazati, országos - okkupációs sztrájk: munkahely elfoglalásával, munkaeszközök birtokbavételével folytatott sztrájk - súlyponti sztrájk: a szervezeten belül a termelés szempontjából csak a kulcsfontosságú területeket érintő munkabeszüntetés - változó sztrájk: amikor az egyik részlegben befejeződik, a másikban éppen elkezdődik a sztrájk 3. A jogszerű és a jogellenes sztrájk Minden sztrájk jogszerű, amelyik nem ütközik a törvény előírásaiban. Magyarországon a jelenlegi bírósági gyakorlat a törvénynek azt a szabályát, hogy a munkavállalók a sztrájkot a "gazdasági és szociális érdekiek biztosítására " jogszerűen igénybe veheti, szerencsére tágan értelmezi, és emiatt gyakorlatilag nem létezik olyan sztrájk-konfliktus, amely tartalmában ne lenne jogszerű.7 7 A jogszerűség-jogellenesség kérdésben tehát alapvetően az eljárási szabályok betartására, illetve a munkabeszüntetés tartalmi céljára helyeződik a hangsúly. A törvény maga meghatározza (3. ), hogy mely tartalmi célokért nem lehet a sztrájk eszközét bevetni: - ha a célja nem a munkavállalók gazdasági vagy szociális érdekeit szolgálja, hanem pl. politikai célokat; - ha a felek nem tartották be az előzetes tárgyalás kötelezettségét, illetve annak határidejét - alkotmányba ütköző célt szolgál; - olyan egyedi munkáltatói intézkedéssel, vagy mulasztással szemben szervezik, amelynek megváltoztatására vonatkozó döntés bírósági hatáskörbe tartozik, - kollektív szerződésben rögzített megállapodás megváltoztatása érdekében, a kollektív szerződés hatályának ideje alatt szervezik. Ez utóbbi esetben ugyanis tárgyalásos úton, akár harmadik fél bevonásával kell a megállapodás tartalmát a feleknek kialakítani, vagy megállapodás hiányában adott kérdést levenni a napirendről. Lényeges feltétel, hogy a kollektív szerződés hatályának fennállása alatt áll fenn a sztrájk-moratórium, amennyiben a kollektív szerződés hatálya lejárt, vagy bármely más okból nincsen adott kérdésben hatályos helyi megállapodás, annak kikényszerítésére bevethető a sztrájk eszköze. Épp a sztrájktörvény fenti szabálya adja a szakszervezetek kezébe az egyik legfőbb érvet mind a munkáltatókkal szemben, mind a munkavállalók meggyőzése érdekében, hogy miért jó, ha van érvényes kollektív szerződés. Azok az érdekek, amelyeket a munkavállalók a sztrájkjog gyakorlásával védelmeznek, nemcsak kedvezőbb munkafeltételekre vagy foglalkoztatási jellegű kollektív igényekre irányulhatnak, hanem olyan gazdasági és szociálpolitikai, valamint munkaügyi problémák megoldására is, amelyek a munkavállalókat közvetlenül érintik. A törvény szerint sztrájk akkor kezdeményezhető, ha a vitatott kérdést érintő egyeztető tárgyalás nem vezetett eredményre, vagy az egyeztető eljárás nem a sztrájkot kezdeményezőknek felróható okból hiúsult meg. (Sztrájk törvény 2. (1) bek.) A kollektív munkaügyi vita rendezésre irányuló munka törvénykönyvi szabályok jelölik azokat az eljárási kereteket, illetve határidőket, amelyek eredménytelen eltelte megalapozhatja a legerősebb érdekérvényesítő eszköz bevetését. (Mt ) Az egyeztetést azonban a felek a sztrájk ideje alatt is kötelesek folytatni, sőt a gyakorlat azt mutatja, hogy éppen az egységes munkavállalói fellépésnek köszönhetően általában felgyorsul a tárgyalás üteme és megnő a megállapodás megkötésének valószínűsége. A sztrájk lényegénél fogva hátránnyal jár. Ezért azt a jog általában csak annyiban engedi meg, amennyiben a cél, illetve a konfliktus rendezése másként nem érhető el. Ezért kizárt, hogy egyedi jogvita tárgyában a munkavállalói közösség ezt az eszközt alkalmazza.8 8 Munkavállalók védelme A sztrájktörvény alapelvi szinten rögzíti a munkavállalók védelmét a jogszerű sztrájkban való részvétel esetére. Ennek érdekében a sztrájktörvény 1., 4. és 6. -ai rögzíti: - a munkáltató a jogszerű sztrájkban részt vevő dolgozókkal szemben a munkabeszüntetés befejezését célzó intézkedést nem tehet; - a sztrájkban való részvétel önkéntes, az abban való részvétel, illetve attól való távolmaradásra senki nem kényszeríthető; - a sztrájk gyakorlása során a munkáltatónak és munkavállalónak együtt kell működnie; - a sztrájkjoggal való visszaélés tilos; - A jogszerű sztrájkban résztvevő munkavállalót - a (3) bekezdésben írt kivétellel - megilletik a munkaviszonyból eredő jogosultságok. Munkabér a sztrájk miatt kiesett munkaidőre azonban - eltérő megállapodás hiányában - nem jár; - A munkaviszonyhoz kapcsolódó társadalombiztosítási jogokra és kötelezettségekre a társadalombiztosítási jogszabályok az irányadók azzal, hogy a jogszerű sztrájk időtartamát szolgálati időként kell figyelembe venni. Ugyancsak bizonyos fokig a munkavállalók védelmét és az öncélú károkozás vádjának elutasítását szolgálja, hogy a törvény kimondja: - annál a munkáltatónál, amely a lakosságot alapvetően érintő tevékenységet végez így különösen a közforgalmú tömegközlekedés és a távközlés terén, továbbá az áram, a víz, a gáz és egyéb energia szolgáltatását ellátó szerveknél, csak úgy gyakorolható a sztrájk, hogy az a még elégséges szolgáltatás teljesítését ne gátolja. A sztrájk jogszerűségének, illetve jogszerűtlenségének megállapítását az kérheti, akinek a jogszerűség vagy jogellenesség megállapításához jogi érdeke fűződik. A kérelmet a kérelmező székhelye (illetve a munkavégzés helyeként szereplő telephely) szerint illetékes munkaügyi bírósághoz kell benyújtani. Ha a sztrájk jogszerűségének, jogellenességének megállapításánál több munkaügyi bíróság is érintett, a kérelem elbírálására a Fővárosi Munkaügyi Bíróság illetékes. A munkaügyi bíróság öt napon belül, nem peres eljárásban, szükség esetén a felek meghallgatásával határoz. Ez azt jelenti, hogy a bíróság főszabályként tárgyalást nem tart, de amennyiben szükségesnek látja, elrendelheti a felek meghallgatását, illetve egyéb bizonyítást is lefolytathat. A végzés ellen fellebbezésnek van helye.9 9 4. A sztrájkjog korlátozása A sztrájkjog Magyarországon alkotmányos alapjog, tehát a munkavállaló alanyi jogosultsága. Ebből következik, hogy korlátozni is csak a sztrájkról szóló törvény keretei között lehet. Ennek oka a nemzetbiztonsági vagy belbiztonsági érdek, továbbá a lakosság közszükségleti folyamatos ellátása. Magyarországon a hatályos sztrájktörvény tiltja a sztrájkot az igazságügyi szerveknél, a fegyveres testületeknél, a fegyveres erőknél és a rendészeti szerveknél. Az államigazgatási szerveknél a kormány és az érintett szakszervezetek megállapodásában rögzített sajátos szabályok között gyakorolható a sztrájk. Megjegyzendő, hogy a sztrájkjog igazságszolgáltatási szerveknél való korlátozását az Alkotmánybíróság is vizsgálta, de a sztrájktörvény vitatott rendelkezését nem találta alkotmányellenesnek. A sztrájktörvény korlátozza a sztrájkjogot a közüzemeknél is. Annál a munkáltatónál, amely a lakosságot alapvetően érintő tevékenységet végez - így különösen a közforgalmú tömegközlekedés és a távközlés terén, továbbá az áram-, a víz-, a gáz- és egyéb energiaszolgáltatást ellátó szerveknél -, csak úgy gyakorolható a sztrájk, hogy az a még elégséges szolgáltatás teljesítését ne gátolja. Ennek mértéke és feltételi a sztrájkot megelőző egyeztetés tárgyát képezik. Továbbá: TILOS a sztrájk, ha az életet, az egészséget, a testi épséget, vagy a környezetet súlyosan veszélyeztetné, vagy elemi kár elhárítását gátolná. (Tv. 3. ) A sztrájk jogszerűségét, illetve jogellenességét kizárólag az évi VII. tv. 3. -a alapján kell elbírálni. Önmagában az, hogy a lakosságot alapvetően érintő tevékenységet végző munkáltatónál gátolja a még elégséges szolgáltatás teljesítését, nem szolgálhat alapul a sztrájk jogellenességének megállapításához.(bh ) Egységes a kialakult bírói gyakorlat abban a kérdésben is, hogy önmagában attól még nem jogellenes a sztrájk, ha a felek a meghirdetett időpontig a még elégséges szolgáltatás feltételeiben nem tudtak megállapodni. 5. A sztrájk meghirdetése A törvény szerint a sztrájk joga a munkavállalókat illeti meg. Eszerint elvileg bármely munkavállalói közösség kezdeményezhet sztrájkot. A gyakorlat azonban azt igazolja, hogy eredményes munkabeszüntetés törvényességi feltételeinek teljesítése szinte kizárólag "intézményes" keretek közt teremthetők meg. A szolidaritási sztrájk kezdeményezésének joga a törvény 1. (4) bekezdése szerint azonban csak a szakszervezeteket illeti meg.10 10 A fentiek alapján megállapítható, hogy sztrájkot igazán csak szervezett munkavállalói közösségek képesek rendeltetésszerűen, azaz hatékonyan alkalmazni. Ezt támasztja alá az elmúlt évek gyakorlata is. Ahhoz, hogy egy szakszervezet hatékony sztrájkot tudjon szervezni, rendelkeznie kell a sztrájkképesség feltételeivel. Lényeges feltétel, hogy a szakszervezetek által kilátásba helyezett munkabeszüntetésre vonatkozó döntéseket csak az alapszabályban és a szervezeti és működési szabályzatban felhatalmazott szakszervezeti testületek hozhatják meg. Jellemzően az egyes szervezetek (alapszervezet) legfelsőbb döntéshozó testületet illeti meg a végső szó. Az Mt a értelmében az üzemi tanácsok a sztrájkkal kapcsolatban pártatlanságra kötelezettek. Nem szervezhetik, nem támogathatják, de nem is akadályozhatják az akciót. Az üzemi tanács sztrájkban résztvevő tagjainak megbízatása a törvény értelmében - a sztrájk idejére szünetel. Erről, a későbbi viták megelőzése érdekében, célszerű tájékoztatni az üzemi tanácsot és rajta keresztül a munkáltatót. Annak természetesen nincsen akadálya, hogy mint munkavállaló az ÜT tagság egyidejű szünetelése mellett részt vegyen a sztrájkban. A sztrájkképesség feltételei A sztrájk tervezésének, szervezésének alapja a sztrájkképesség. Egy szakszervezetet a sztrájkképessége a munkáltatók körében is jelentős mértékben minősíti. Tárgyalások útján csak az a szakszervezet tud igazán érdemi megállapodásokat kötni, amelyik sztrájkképes. A sztrájkképesség az a tényező, amely komoly és érdemi tárgyalásokra készteti a munkáltatót, megteremtve ezzel a mindkét fél számára elfogadható kompromisszumos megállapodások megkötését, és a munkabéke fenntartását. A munkaadók számára a munkabéke komoly értéket képvisel, még akkor is, ha jelentőségével többnyire csak akkor számolnak, ha valaki azt veszélyezteti. Éppen ezért a sztrájkképesség megteremtése és folyamatos fenntartása a szakszervezetek részéről a hatékony érdekvédelem alapvető feltételei közé tartozik. Melyek a sztrájkképesség feltételei? magas fokú szervezettség, a munkavállalók egységes kiállása, feltöltött sztrájkalapok, a törvényes és erkölcsi felelősség felvállalása, az érzelmek és a sztrájkhangulat kontrollja, Felelősség és szervezettség A sztrájkképesség azonban többet jelent annál, hogy valakik meg tudnak hirdetni, sőt el tudnak kezdeni egy sztrájkot.11 11 A sztrájk ideje alatt a felelősség a meghirdetőkre hárul minden, az érintett munkáltatónál történő eseményért. A sztrájkképesség magas fokú szervezettséget, szakértelmet, egységes és fegyelmezett fellépést követel minden szervezőtől és részvevőtől, ugyanis csak ezen feltételek biztosítják a törvényességet. Természetesen a sikeres sztrájk feltételei közé tartozik a megfelelő gazdasági háttér is. Csak feltöltött sztrájkalapokkal rendelkező szakszervezet mondhatja magát maradéktalanul sztrájkképesnek. A sztrájk ereje valójában a károkozó képességében rejlik. A sztrájk meghirdetése akkor és azzal éri el hatását, ha olyan gazdasági kényszerhelyzetet teremt, amely a másik felet a sztrájkolók követeléseinek kielégítésére kényszeríti. A sztrájk tehát törvény által elfogadott károkozás, meghirdetése a károkozási szándék kifejezését jelenti. A munkáltatónak mérlegelnie kell, hogy a munkavállalói követelések teljesítése, vagy a sztrájk miatt bekövetkező kár hátrányosabb-e számára. A keletkező kárért, a sztrájktörvény előírásainak betartásával szervezett jogszerű sztrájkkal okozott kárért nemcsak a munkavállalók a felelősek, hanem a sztrájkot érdemi megállapodás megkötésével megakadályozni képes munkáltató is. Mérlegelnie kell, hogy a munkavállalói követelések teljesítése vagy a sztrájk miatt bekövetkező kár hátrányosabb-e számára. Azzal a munkaadó is tisztában van, hogy ha meghozza a megfelelő gazdasági döntést és megszületik a megállapodás, a sztrájk elmarad. A bekövetkező károk mérlegelése, nem szabad hogy leszűküljön a közvetlen anyagi, pénzbeni kieső bevétel hatásának számbevételére, érdemes azok hosszú távú hatásaival is számolni. Ilyen lehet, pl. a munkabéke megteremtésének évekre is előremutató pozitív példája, a tárgyalási kultúra, munkakultúra fejlődése a sztrájkélmény hatására, a munkáltatói szervezeten kívüli szűkebb, pl. lakossági környezetben, ill. tágabb, pl. ágazati környezetben kialakult visszhang, a piaci partnerek, és pl. a részvénypiac reagálása. A támogatottság felmérése A résztvevők száma - az akció sikere érdekében - el kell élje a "kritikus tömeget", azaz minél szélesebb kört érint a munkabeszüntetés, annál pontosabban kell felmérni annak támogatottságát. Minden tiltakozási akció sikere azon múlik, hogy a szóba jöhető érintettek közül hányan, pontosabban milyen arányban támogatják tevőlegesen is a meghirdetett célokat. A sztrájk károkozási szándékából fakadó sajátossága, hogy nyomásgyakorló hatását csak nagyfokú támogatottság mellett éri el. Feltétlen kívánatos egy bizonyos mértékű "kritikus tömeg" megléte, és akkor válik optimálissá, ha az elért az egységes végrehajtás szintjét. A támogatottság mértéke határozza meg a sztrájkkal kapcsolatos további döntéseket. A tapasztalatok azt mutatják, hogy ötven százalék körüli vagy alatta mutatkozó támogatottság esetén mérlegelni kell a sztrájk meghirdetését, figyelembe véve eredményének esélyeit.12 12 Természetesen nemcsak mennyiségi paraméterek alapozhatják meg a támogatottságot, hanem a minőségiek is, azaz kis számú, de ún. kulcspozícióban lévő (pl. anyag-, energiaellátásért felelős) munkatársak munkabeszüntetése önmagában is hatásos lehet. A támogatottság felmérése során azt kell megbízható eszközökkel felmérni, hogy az érintett dolgozók között milyen arányú a részvételi szándék. Az érintettek alatt természetesen a sztrájk idején munkában lévőket kell érteni. Célszerű, sőt majdnem kötelező ezt a felmérést még a meghirdetés előtt elvégezni, mert rendkívül nagy erkölcsi kárt okozhat egy olyan helyzet, amikor a sztrájkot szervező szakszervezet mellé nem állnak ki, éppen a követeléssel leginkább érintettek. A nagyobb támogatottság érdekében a sztrájk szükségességét nem a tisztségviselőkön (pl. a bizalmiakon) keresztül, hanem közvetlenül a tagságon célszerű lemérni, pl. taggyűlés keretében a célok világos megfogalmazásával és a munkáltatóval való tárgyalások állásának tényeken alapuló ismertetésével. A gyűlést követően az egyéni nyilatkozatok összesítésével de nem feltétlenül írásos nyilatkozat tétellel reális kép alakulhat ki a támogatottság mértékéről. Az írásos nyilatkozattétel akkor hatásos eszköz, ha a szakszervezet sem tartja elsődleges célnak a sztrájk megszervezését, de az arra való hajlandóság munkáltató felé történő demonstrálásával érdemben a munkavállalók javára kívánja elmozdítani a tárgyalások aktuális állapotát. Ne feledkezzünk meg a támogatottság felmérésénél a szakszervezeten kívüliekről, sőt a munkahelyi vezetőkről, hiszen az ő érdekeikkel vagy szolidaritásukkal is találkozhat a kezdeményezés. A szakszervezet további döntéseinek érthetősége kedvéért feltétlen hozzuk nyilvánosságra tagjaink körében a támogatás felmérésének eredményét. A visszacsatolás erősítheti a bizalmat, illetve magyarázatot adhat a későbbi eredmények megítéléséhez. A túlzottan alacsony támogatottság okait alaposan értékelni kell. A tartózkodás általában három okra vezethető vissza: - félelemre, - ismerethiányra, - a célkitűzés hiányosságaira. A munkavállalók félelmeit a sztrájkban rejlő veszélyek valós vagy vélt okai ébresztik. Ennek egyetlen ellenszere a ténylegesen felvetődő kérdések őszinte és szakszerű megválaszolásában rejlik. Így például annak nyílt megerősítése, hogy az egyéni kockázat az egységes fellépés esetén a legkisebb. Félelmet kelthet a munkaadó saját felmérése is, amely szintén a részvételre irányul, általában név szerint, a bérelszámolásra hivatkozva.13 13 Hívjuk fel a munkatársaink figyelmét arra, hogy előre semmiképp sem kötelesek nyilatkozni. Az önkéntesség szabadsága az utolsó pillanatig (a sztrájk megkezdéséig) fennáll, sőt a dolgozó a véleményét a sztrájk alatt is megváltoztathatja (pl. 2 órás sztrájk után felveheti a munkát, majd újból sztrájkba léphet). Az ilyen munkáltatói kezdeményezés szélsőséges esetben kényszernek is minősülhet. A felmérések során felmerülő feszültségek megelőzhetőek, illetve oldhatóak az amúgy is együttműködésre kötelezett munkavállalói és munkáltatói oldal jogainak kölcsönös tiszteletben tartásával. Amennyiben az értékelés eredményeként arra a következtetésre jutunk, hogy a támogatottság hiánya ismeret hiányra vagy rossz célkitűzésre vezethető vissza, a szakszervezeten belül kell a részletes okokat feltárni és a hiányosságokat a lehető legrövidebb úton rendezni. Célszerű lehet a sztrájk meghirdetéséhez a korábbi tapasztalatok alapján szükségesnek ítélt, pl. minimális támogatottság arányát a szakszervezet alapdokumentumaiban előre rögzíteni. Alapszervezetek esetében az ágazat vagy annak területi szerve, ágazat esetében az országos szövetség, illetve azokon keresztül a belföldi és nemzetközi társszakszervezetek értesítése is célszerű. Más szakszervezetek tájékoztatásával nemcsak a szolidaritásukra, hanem szakmai segítségükre, támogató megnyilatkozásaikra is számíthatunk, illetve elkerülhetjük tájékozatlanságukból adódó téves felvetéseiket, melyek rossz fényben tüntethetik fel törekvéseinket. Érzelmi háttér Ha sztrájkról esik szó, szinte minden esetben szóba kerül a sztrájkhangulat, mint meghatározó tényező. Tekintettel arra, hogy a sztrájk olyan eszköz, amelyet akkor használnak, ha valamilyen sérelem megszüntetésére más mód már nincs, óhatatlanul érzelmek is tapadnak hozzá. Nagyon fontos, hogy akikért és akikkel sztrájkba kezdünk, ismerjék a körülményeket, de nem szabad, sőt tilos az érzelmeiket túlfűteni vagy kizárólag a felkorbácsolt hangulatra alapozni a munkabeszüntetést. A "sztrájkhangulat" hiánya amelyre gyakran munkaadók hivatkoznak az előzetes tárgyalások alkalmával - szintén nem lehet döntő ok a sztrájk elhalasztására, mert ez a megállapítás kizárólag érzelmeket minősít. Soha ne hirdessünk olyan sztrájkot, amelynek csak érzelmi alapja van! Sőt, egy felkészült szakszervezet az eszközeit csak tudatosan, higgadtan alkalmazhatja és kerüli az érzelemtől túlfűtött helyzeteket. 6. A sztrájk előkészítése Ha az előzetes egyeztetések nem vezetnek eredményre és a törvényességi feltételek, valamint a megfelelő támogatottság is adott, a sztrájkot az előre meghirdetett időpontban meg lehet tartani.14 14 A sztrájk előkészítése lényegében már a meghirdetést megelőzően megkezdődik a támogatottság felmérésével. Ugyanakkor egy sor olyan teendő van, amelyet a tényleges munkabeszüntetés kezdetéig el kell végezni. Sztrájkőrök megbízása, feladatuk A sztrájktörvény 4. (1) bekezdése rendelkezik a sztrájk idején fenntartandó személyés vagyonvédelemről. Ennek biztosítására a sztrájkbizottságnak ki lehet jelölnie sztrájkőröket, akiket érdemes megkülönböztető jelzéssel ellátni (például kék karszalaggal). A sztrájk ideje alatt a sztrájkőrök által viselt felelősség miatt körültekintően válasszuk ki az arra alkalmas személyeket. Nagyon fontos, hogy a sztrájkőrök tisztában legyenek a sztrájk céljával, az egyeztető tárgyalások állásával és nem utolsósorban saját jogaikkal. Megfelelő fizikumú és tekintélyű embereket válasszunk ki erre a feladatra, olyanokat, akik a megbízatást önként hajlandók vállalni. A sztrájkőrök megbízásakor a kellő létszám biztosítására is ügyeljünk. Melyek a sztrájkőrök feladatai? biztosítaniuk kell a sztrájkban résztvevők sztrájkjogának szabad gyakorlását; kötelesek a megkülönböztető jelzésüket viselni, és megbízólevelüket felszólításra átadni; biztosítaniuk kell a sztrájk törvényes lebonyolítását és a még elégséges szolgáltatások ellátását; gondoskodniuk kell a sztrájk kezdő és befejező időpontjának betartásáról; védeniük kell a sztrájkban részt nem vevők személyes biztonságát és munkájuk ellátását; biztosítaniuk kell a munkahely rend-, személy- és környezetvédelmét; intézkedniük kell az esetleges rendbontások megszüntetéséről, gondoskodniuk kell a rendbontók nevének a sztrájkbizottság tudomására hozásáról, szükség esetén a rendőrség értesítéséről; Információs rendszer felállítása Csak úgy bízhatunk abban, hogy kézben tarthatjuk a sztrájk irányítását, ha a résztvevők tájékoztatását meg tudjuk teremteni, illetve a sztrájkbizottság a résztvevőktől jövő jelzéseket fel tudja dolgozni, és az ennek alapján hozott döntéseiről ismételten tájékoztat. Az információs rendszer egyik legfontosabb feladata, hogy az egyeztetés állásáról, a lehetséges megállapodási feltételekről, illetve magáról a megállapodásról hitelt érdemlően tudjon tájékoztatni. Ez különösen folyamatos sztrájk ideje alatt fontos. Fokozottan igaz mindez a sztrájk végét jelentő sztrájkbizottsági határozatra, amely az esteleges megállapodást is tartalmazza. A legfontosabb szempontok az információs rendszer kiépítésekor: legyen zárt belső információs rendszer a bizottsági tagokból és a sztrájkőrökből; tudatosítani kell a sztrájkolókkal, hogy információt csak a belső információs rendszeren keresztül küldjenek, illetve fogadjanak el; ki kell jelölni, hogy ki képviseli a sztrájkolókat a hírközlő szervek felé;15 15 biztosítani kell, hogy a belső információs rendszer folyamatosan tájékoztasson a tárgyalásokról és az esetleges megegyezésről; A sztrájkbizottság A sztrájkszervezés folyamatának lényeges mozzanata a sztrájkbizottság megválasztása. Sztrájkbizottságok létrehozására a meghirdetés körülményei szerint kétféleképpen kerülhet sor: állandó vagy "ad hoc" jelleggel. A sztrájkbizottság ugyan nem állandó jelleggel működő bizottsága az adott szakszervezeti szervezetnek, de a tisztségviselőket megillető védelem miatt célszerű állandó jelleggel létrehozni, illetve tagjait egy választási ciklusra megválasztani. Ahhoz azonban, hogy a sztrájkbizottság a sztrájk szervezésével kapcsolatos irányítást átvegye csakúgy, mint a nem állandó megbízatású bizottságok esetében a felsőbb szakszervezeti testület határozata és az az alapján kiállított írásos felhatalmazás szükséges. Ebben az esetben a bizottság a sztrájkot követően nem szűnik meg, csak felfüggeszti tevékenységét. A sztrájkbizottság "ad hoc" módon történő létrehozására kétféle gyakorlat vált be: - a sztrájk előtt a munkabeszüntetés meghirdetésére jogosult legfőbb testület által, vagy, ha az események szorításában erre nincs lehetőség, annak - utólagos jóváhagyásával. A sztrájk jellege szerint a sztrájkbizottság létrehozható helyi szervezésű sztrájk esetében adott vállalatnál vagy egységénél helyben, illetve ágazati, országos, regionális sztrájk esetében az azokhoz való csatlakozási szándék kinyilvánítása esetén központilag. Ez utóbbi alkalmával több szinten kell sztrájkbizottságokat létrehozni. Bárhogyan is hozzuk létre a bizottságot, nagyon körültekintően kell meghatározni az összetételét. Tartalmi oldalról figyelembe kell venni a sztrájkbizottság feladatkörét, azaz az ott megfogalmazott jog- és hatáskört gyakorolni képes személyeket kell kiválasztani. Formai oldalról biztosítani kell a bizottság működőképességének és hiteles döntésképességének feltételeit. Azaz bár nem állandóan ülésezik a bizottság de rendkívüli helyzetekben is összehívhatónak kell lennie a kollektív vélemény közvetítésére alkalmas összetételben. Célszerű a bizottságban a szakszervezet vezetésén túl valamennyi üzem, műhely (gazdaságilag vagy területileg elkülönülő egység) képviseletét is biztosítani. A testület létszámát ésszerű keretek közt kell tartani, mert a törvényben előírt kötelezettségeknek csak egy operatív irányító testület tud eleget tenni. A sztrájkbizottság feladata, jog- és hatásköre A sztrájkbizottság konkrét feladatainak, jog- és hatáskörének meghatározása a megbízó testület feladata, hiszen azért jött létre a bizottság, hogy megbízás alapján a döntést hozó testületektől átvegye a sztrájk idejére az irányítást.16 16 A sztrájk ideje alatt a sztrájkkal kapcsolatos döntéseket a sztrájkbizottság hozza. Helyi szintű sztrájk esetében teljes felhatalmazással célszerű rendelkeznie az egyeztetés, a megállapodás és az operatív irányítás tekintetében. Kiterjedtebb munkabeszüntetés során a munkáltató képviselőivel való egyeztetés és megállapodás felelőssége a központi, az operatív feladatok ellátása pedig a helyi sztrájkbizottságot terheli. A különböző szintű sztrájkbizottságok feladatát, jog- és hatáskörét célszerű előre kidolgozni és a szakszervezeti szervek szervezeti és működési szabályzata mellékleteként kezelni. 7. A sztrájk végrehajtása A megfelelő előkészítést követően a sztrájk ideje alatt a törvényben előírt és a megállapodásban meghatározott (még elégséges szolgáltatás) feltételeinek betartására kell valamennyi résztvevőnek törekednie, mert az nem csak a szervezők felelőssége. Az esetlegesen előforduló rendkívüli helyzetek elhárítására az arra jogosultaknak (kötelezetteknek) a lehető leghatározottabban kell fellépniük az előkészítés során tisztázott keretek között. Információs rendszer működtetése A sztrájk végrehajtása során annak folyamatos irányíthatósága miatt belső információs rendszert kell működtetni. Az információs hálózatnak, mely a sztrájkbizottsági tagokból és sztrájkőrökből áll, elsődleges feladata a kétirányú tájékoztatás folyamatos biztosítása. A rendkívüli helyzetre való tekintettel tudatosítani kell a sztrájk résztvevőiben, hogy információt csak a sztrájkőrökön és a sztrájkbizottság tagjain keresztül juttassanak, illetve fogadjanak el. Ezáltal teljes mértékben kizárható a provokáció és az esetleges megtévesztés lehetősége. Azt sem árt előre tisztázni, hogy ki nyilatkozhat a hírközlő szerveknek. Természetesen nem korlátozható a szólásszabadság, de a sztrájk céljainak árthat, ha nem teljesen megalapozott nyilatkozat kerül a közvélemény elé. Lényeges a sztrájkban résztvevők, illetve az érintettek folyamatos és hitelt érdemlő tájékoztatása a tárgyalások állásáról, a sztrájk folytatásáról, belátható időtartamáról. A megfelelő mélységű tájékoztatás a sztrájk erejét és szervezőinek tekintélyét éppúgy növeli, mint ahogy annak elmaradása, megbízhatatlansága hátrányokat is jelenthet. Minden résztvevővel tudatosítani kell, hogy személyes felelősséggel tartozik az akció sikerérért, a törvényesség betartásáért, személy és vagyonvédelemért, a még elégséges szolgáltatás zavartalanságáért.17 17 Fel kell hívni a figyelmet arra is, hogy sztrájkoló munkatársnak nincsen joga másik munkatársát megakadályozni a munkavégzésben, illetve akadályozni a sztrájkhoz való csatlakozásában. Amennyiben nem teljeskörű a munkabeszüntetés, akkor közzé kell tenni a még elégséges szolgáltatás, illetve a személy- és vagyonvédelmet biztosító munkavállalók "munkarendjét", továbbá a munkahelyen való megjelenés, az ott tartózkodás, az onnan való távozás szabályait, módját, regisztrációját. A sztrájk ideje alatt a tárgyalási helyzetet végig fenn kell tartani, hiszen a munkabeszüntetés célja a megkezdett tárgyalásokon a munkavállalók javára szóló eredmény elérése. Amennyiben a megrekednek a felek közötti tárgyalások, segítségül lehet hívni a kimondottan a kollektív konfliktusok kezelésére létrehozott Munkaügyi Közvetítői és Döntőbírói Szolgálat (MKDSZ) segítségét. A Szolgálat tevékenységének célja, hogy hozzájáruljon a munkahelyi, az ágazati, illetve az ágazatközi szociális béke megőrzéséhez; közreműködjön a munkaügyi érdekviták hatékony rendezésében, a konfliktusok lehető leggyorsabb megoldásában; segítse a munkaügyi kapcsolatok kultúrájának fejlesztését. 8. A sztrájk befejezése A sztrájk végét az azt kimondó sztrájkbizottsági határozat meghozatala és közzététele jelenti. A munkabeszüntetés befejezését követően is több feladat hárul az abban résztvevőkre, illetve az érintettekre. A sztrájk végeztével vissza kell vonni, illetve fel kell függeszteni minden olyan megbízást és felhatalmazást, amelyeket kizárólag a sztrájk idejére és azzal összefüggésben adtunk ki (sztrájkbizottság, egyeztető bizottság, sztrájkőrök megbízása). Fontos kérdés továbbá a munka felvételének megszervezése, szabályozása, pl. hogy melyik műszak kezd, mikortól van munkavégzési kötelezettség, mikortól jár munkabér, stb. Össze kell foglalni, és közzé kell tenni a sztrájk után kialakult helyzetet, akár sikeresen zárult az akció, akár sikertelenül. És természetesen alapos tartalmi értékelésre is sort kell keríteni. A sztrájk értékelése Külön értékelés tárgyát képezi a sztrájk - eredményessége, - előkészítése, - lefolytatása és - lezárása.18 18 Az értékelést a kitűzött cél és a létrejött megállapodás összevetésével kell elvégezni, amely során nem szabad figyelmen kívül hagyni a menet közben felmerülő körülményeket sem. A tartalom szerinti értékelés célszerű írásba foglalni és a sztrájk dokumentumai között megőrizni. Különös gonddal és reális, tényeken alapuló értékelést kell végeznünk sikertelen sztrájk esetében. Ehhez célszerű lépésről lépésre elemezni az előzményeket, az egyes intézkedéseket, esetleges rendkívüli helyzeteket. A sztrájk lezárása lehet pozitív és lehet kudarccal terhes is. A folyamatban lévő (nem határozott időre meghirdetett) sztrájk lezárása okozhat nehézséget, éppen abban a kérdésben, hogy a célokkal összhangban lévő megállapodás megkötése, vagy éppen ezek elmaradása miatt kell felhagyni a sztrájk folytatásával. Amennyiben a munkavállalók akciója nyomán megállapodás körvonalazódik, akkor a sztrájk lezárása ("lefújása") előtt az alábbiakra legyünk figyelemmel. A megállapodások során figyelembe kell venni: - kik kötik a megállapodást, milyen céllal, mennyi időre, - hogyan mondható fel, hogyan módosítható, meghosszabbítható-e, - a kollektív tárgyalások, érdekegyeztető tanácskozások ügyrendjén kell-e változtatni a jövőben, - a főbb szakszervezeti jogosítványok (kollektívszerződés-kötés, ellenőrzés, kifogás) gyakorlásának további lehetősége, - a tisztségviselők és a sztrájkban aktív szerepet vállalók védelme. A sztrájkot meghirdető szakszervezeteknek különöse gonddal kell vizsgálnia a sztrájkban résztvevők esetleges később keletkező munkaügyi vitáit, a sztrájkban való részvétel és a hátrányos munkáltatói intézkedések közötti esetleges okozati összefüggések okán. ZÁRSZÓ CÍMÉN néhány gondolat a SZTRÁJK SZABÁLYZATRÓL Írjunk-e szabályzatot magunknak, vagy kössünk-e a munkáltatóval megállapodást arról, hogy mi a teendő, mi a követendő eljárás sztrájkhelyzet esetén. Az előbbi célszerű, de nem előfeltétel, az utóbbi viszont kifejezett "butaság", mert akár a sztrájkjog előzetes korlátozását is eredményezheti.19 19 Ha ugyanis olyan helyzetben tárgyalunk egy esetleges sztrájk-megállapodás tartalmi kérdéseiről, amikor nincsen éles konfliktus, akkor ismerve az általános szakszervezeti hozzáállást, amely minden megállapodásra értékként tekint, esetleg olyan feltételekbe is belemegyünk, amelyek sztrájkhelyzetben a visszájára fordulnak, inkább akadályozva, semmint erősítve a sztrájk megszervezethetőségét, erejét. Sőt, a megállapodásban foglaltak be nem tartása okán akár a jogellenesség kelepcéjébe is beleeshetünk Az ugyanakkor előrevivő megoldás, különösen ahol a még elégséges szolgáltatás tekintetében egyeztetési kötelezettség terheli a feleket, hogy e kérdésekben álljon a felek rendelkezésére egy közösen kidolgozott változat, amelynek hatályba lépéséről, illetve az időközben felmerült módosítási igények átvezetéséről a sztrájk kezdetekor vagy megállapodással döntenek a felek, vagy nem születik ilyen közös döntés. Ott is célszerű lehet az előzetes szabályozás kialakítása, ahol pl. veszélyes üzem lévén különösen nagy jelentőséggel bír a személy- és vagyonvédelem kérdése. A magunk javára, a sztrájk könnyebb szervezhetősége érdekében azonban érdemes előre megfogalmazni olyan követendő szabályokat, eljárásokat, amelyek kellően kiforrottak akár a közvetlen alkalmazásra is. Jelen beadvány mellékletei tartalmaznak előzetes szabályozásra vonatkozó tervezetet, amelyről adott szakszervezet vezetősége eldöntheti, hogy a munkáltatóval közösen, vagy csak a maga számára kívánja-e összefoglalni sztrájk esetén szükséges lépéseket. Mellékelünk továbbá a sztrájk megszervezésére, belső célú dokumentációjára alkalmas iratmintákat is. Budapest, november VDSZ MAGYAR VEGYIPARI, ENERGIAIPARI ÉS ROKON SZAKMÁKBAN DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETI SZÖVETSÉGE20 20 Mellékletek évi VII. törvény a sztrájkról kiegészítve a tárgykörben hozott Legfelsőbb Bírósági eseti ügyekben hozott döntéseinek lényegi megállapításaival 1. (1) A dolgozókat a gazdasági és szociális érdekeik biztosítására - az e törvényben meghatározott feltételek szerint - megilleti a sztrájk joga. (2) A sztrájkban való részvétel önkéntes, az abban való részvételre, illetve az attól való tartózkodásra senki nem kényszeríthető. A jogszerű sztrájkban résztvevő dolgozókkal szemben a munkabeszüntetés befejezését célzó kényszerítő eszközökkel nem lehet fellépni. (3) A sztrájkjog gyakorlása során a munkáltatóknak és a munkavállalóknak együtt kell működni. A sztrájkjoggal való visszaélés tilos. (4) A szakszervezeteket megilleti a szolidaritási sztrájk kezdeményezésének joga. Szolidaritási sztrájk esetén az előzetes egyeztetés [2. (1) bekezdése] mellőzhető. BH A sztrájkról szóló törvény rendelkezései nem korlátozzák a munkáltatót abban, hogy a veszteségeinek csökkentésére a nem sztrájkoló munkavállalóit olyan feladatok ellátására utasítsa, amelyek egyébként a sztrájkban részt vevő munkavállalói munkakörébe tartoznak. Ennek keretében nem kizárt az sem, hogy a nem sztrájkoló munkavállalói részére rendkívüli munkavégzést rendeljen el. Ez nem tekinthető a sztrájkban részt vevő munkavállalók elleni kényszerintézkedésnek, a feleket terhelő együttműködési kötelezettség megszegésének [1989. évi VII. tv. 1. (2) és (3) bek., Mt (1) és (2) bek.]. EBH A sztrájkot megelőző egyeztetéshez képest a felek az álláspontjukat megváltoztathatják, önmagában emiatt a sztrájk nem jogellenes [1989. évi VII. törvény 1. és 3. (1) bekezdés]. EBH A szakszervezeti tagdíjak levonása iránti sztrájk jogszerű lehet. A sztrájkot megelőző egyeztetés során a felek álláspontjukat változtathatják, követelésüket mérsékelhetik, egyben más igényt is megfogalmazhatnak (1989. évi VII. tv ). EBH A munkáltató eljárása nem jogszabálysértő, ha a veszteségeinek csökkentése érdekében a sztrájkban részt nem vett munkavállalóit olyan feladatok ellátására utasítja, amelyek egyébként a sztrájkoló munkavállalók munkakörébe tartoznak. Erre tekintettel a nem sztrájkoló munkavállalónak rendkívüli munkavégzés elrendelése sem tilos [1989. évi VII. tv. 1. (2) és (3) bek.]. BH A törvény szerint a munkavállalók jogosultak a sztrájkot kötelezően megelőző egyeztetés kezdeményezésére. A szakszervezet alapszervezete, illetőleg annak választott tisztségviselőjeként az szb-titkár jogosult - az ügykörében eljárva - a munkavállalók képviseletére [1989. évi VII. tv. 1. (1) bek., 2. (1) bek. b) pont, (3) bek., Mt. 19. (2) bek., 194. (2) bek.]. BH I. Sztrájk jogszerűen tartható, ha a szakszervezet a kollektív szerződés megkötése érdekében egyeztető eljárást kezdeményez, az azonban a munkáltató felróható magatartása miatt eredménytelen marad. [1989. évi VII. tv. 1. (1) bek., 2. (1) és (3) bek.]. Több megjelenítése
Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezete (MKKSZ) 1146 Budapest, Abonyi u. 31. ORSZÁGOS VÁLASZTMÁNY Telefon: 338 4002 Telefax: 338 4271 E mail: mkksz@mkksz.org.hu Részletesebben A vonatkozó fontosabb nemzetközi egyezmények és az ILO esetjoga
Készítette: Dr. Laboda József jt. Munkajogi szakjogász képzés II. évfolyam 2010/2011. tanév első félévi vizsgakérdések Kérdés: A munkaharc hazai szabályozása, az 1989. évi VII. törvény a sztrájkról. Mindenekelőtt Részletesebben Bevezetés a kollektív munkajogbakollektív. dr. Mélypataki Gábor
Bevezetés a kollektív munkajogbakollektív szervezetekmunkaküzdelem dr. Mélypataki Gábor A kollektív munkajog fogalma és szintjei Fogalma: a munkavállalók és a munkáltatók, illetve ezek érdekképviseleti Részletesebben Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben Tantárgyi tematika. 6. hét: A munkaügyi kapcsolatok a részvételi jogok, a szakszervezetek jogai, a kollektív szerződés, a sztrájkjog, a munkaügyi vita
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajogi és tb. alapismeretek Neptun kódja: I1:MUJ Képzés- tagozat: Igazságügyi igazgatási képzés levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 8 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve
Az új Munka Törvénykönyve Szakszervezet jogainak változása Kollektív szerződés megkötésének és módosításának új szabályai Eltérési lehetőségek a kollektív szerződésben az új Mt.-hez és a munkaszerződéshez Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
1 Vasi Rendőr Sportsegély- és Sportegyesület Elnöksége Szám:.../ 2007 VASI RENDŐR SPORTSEGÉLY ÉS SPORTEGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Szombathely 2007. május 30. 2 A Vasi Rendőr Sportsegély- Részletesebben Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév
Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév Tantárgy neve Neptun kódja: Képzés- tagozat: Tantárgy kreditszáma: Tantárgyfelelős: Számonkérési forma: Erős előfeltétel: Gyenge előfeltétel/társfeltétel: Kapcsolódik-e Részletesebben 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése
4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése 4.1 1 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése Az egyik legradikálisabb munkajogi változás a munkaviszony megszűnését, illetve megszüntetését érinti. Az Részletesebben OBB Előadás. Kovács Krisztina UCMS Group Hungary Kft
OBB Előadás Kovács Krisztina UCMS Group Hungary Kft. 2015.10.27 Munkaviszony létesítése Munkaszerződés teljesítése (jogok és kötelezettségek, mentesülés a munkavégzési kötelezettség alól) Munkaszerződés Részletesebben C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG MUNKAJOG A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi Részletesebben A munkavédelem helyzete munkavállalók szemével VISEGRÁD 2014. november 7. BORHIDI GÁBOR ÜGYVIVŐ ORSZÁGOS MUNKAVÉDELMI BIZOTTSÁG MUNKAVÁLLALÓI OLDAL
ÉRDEKVÉDELEM- ÉRDEKKÉPVISELET A munkavédelem helyzete munkavállalók szemével VISEGRÁD 2014. november 7. BORHIDI GÁBOR ÜGYVIVŐ ORSZÁGOS MUNKAVÉDELMI BIZOTTSÁG MUNKAVÁLLALÓI OLDAL 1 2 Várható szervezeti Részletesebben MAGYAR KÖZTISZTVISELŐK, KÖZALKALMAZOTTAK és KÖZSZOLGÁLATI DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETE
MAGYAR KÖZTISZTVISELŐK, KÖZALKALMAZOTTAK és KÖZSZOLGÁLATI DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETE MUNKAÜGYI SZAKIGAZGATÁSBAN DOLGOZÓK ORSZÁGOS SZAKMAI TANÁCSA (MKKSZ MUNKAÜGYI OSZT) SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT A Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Előszó 11. 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13
Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya) Előadó: Dr. Bicskei Ildikó A munkaviszony megszűnése I. A munkaviszony megszűnik: Részletesebben MUNKAJOGI ALAPOK. A munkaszerződést írásba kell foglalni. A munkaszerződés írásba foglalásáról a munkáltató köteles gondoskodni.
MUNKAÜGYI KAPCSOLATOK Dr. Fodor T. Gábor ügyvéd fodortgabor@fodortgabor.hu www.fodortgabor.hu Budapest, 2012. szeptember 25. A MUNKAÜGYI KAPCSOLATOK AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉBEN A munkavállalók szociális Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. dr. Németh Janka Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Ügyvédi Iroda
Az új Munka Törvénykönyve dr. Németh Janka Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Ügyvédi Iroda Tartalom Szakszervezet jogainak változása Kollektív szerződés megkötésének és módosításának új szabályai Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben A jogviszony átminősítése az adóhatósági ellenőrzés során
OBB-KLUB A jogviszony átminősítése az adóhatósági ellenőrzés során 2015.11.25. Az ellátandó feladat jellege és feltételei határozzák meg, hogy egy munkavégzésre milyen jogviszony válaszható. A felek szabadsága, Részletesebben FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY
FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY A KÖZALKALMAZOTTK ÖZALKALMAZOTTI TANÁCS SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA A SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 5 sz. függeléke OM Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 14 hetes szakmai gyakorlati képzési feladatok ellátására
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 14 hetes szakmai gyakorlati képzési feladatok ellátására Amely létrejött egyrészről az Óbudai Egyetem (ÓE) Bánki Donát Gépész és Biztonságtechnikai Mérnöki Kar Székhely: 1034 Részletesebben Általános jogi ismeretek. Tematika:
Általános jogi ismeretek Tematika: 1 Általános közigazgatási jog, közigazgatási alapismeretek 2 A közigazgatás intézményrendszere 3 Közigazgatási hatósági eljárás, hatáskör, illetékesség Budapest, 2014 Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG M. 217/1998/4. s z á m A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőrszakszervezet (Budapest, Király u. 71. 1077, ügyintéző: Dr. Szöllősi Tibor) által képviselt Részletesebben C/1. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/1. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A megfelelő tételekhez szükséges a KK 18., 23., 25., 27. és az MK 95. számú állásfoglalásainak ismerete. MUNKAJOG 1. A Munka Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS 20. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
A MAGYAR KÖZTISZTVISELŐK, KÖZALKALMAZOTTAK ÉS KÖZSZOLGÁLATI DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETE KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI DOLGOZÓK ORSZÁGOS SZAKMAI TANÁCSA /MKKSZ KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI OSZT/ SZERVEZETI Részletesebben új jogszabály jön vagy módosítják a következőt. A tulajdonjog a legteljesebb dologi jog, a legfőbb hatalom a dolog felett.
Jogszaba lyok hata lyok Személyi hatály o Mely személyekre vonatkozik. Területi hatály o Mely földrajzi területekre vonatkozik. Időbeni hatály o Mely időintervallumban hatályos az adott jogszabály. Megváltozhat, Részletesebben Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. 2001. június 21.
Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2001. június 21. 2 TARTALOMJEGYZÉK I./ Szervezeti felépítés 1./ Közgyűlés 2./ Elnökség 3./ Munkaszervezet: Részletesebben A munkavédelemről szóló törvény változásai
A munkavédelemről szóló törvény változásai Munkavédelmi képviselő választása A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (továbbiakban: Mvt.) 2016. július 8. napjával hatályba lépett módosítása értelmében Részletesebben Ennyi idő alatt érvényesíthetjük a munkajogi igényeket
Ennyi idő alatt érvényesíthetjük a munkajogi igényeket A munka világában is előfordul, hogy akár munkaadói, akár munkavállalói oldalon felmerült igényt kell érvényesítenünk. Mivel az erre vonatkozó szabályozás Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS SZAKMAI GYAKORLAT MEGVALÓSÍTÁSÁRA
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS SZAKMAI GYAKORLAT MEGVALÓSÍTÁSÁRA amelyet létrejött egyrészről a Károli Gáspár Református Egyetem (1091 Budapest, Kálvin tér 9.; Adószáma: 18060676-2-43; OM azonosító: FI 44189; Részletesebben ügyvezetésnek minősül vezető tisztségviselői Vezető tisztségviselő csak természetes személy lehet a társasággal, testületeivel,
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM AZ ÉRDEKEGYEZTETŐ TANÁCS ÜGYRENDJE
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM AZ ÉRDEKEGYEZTETŐ TANÁCS ÜGYRENDJE SOPRON 2011 A Nyugat-magyarországi Egyetem mint munkáltató és a munkáltatónál képviselettel rendelkező NymE Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete, Részletesebben műszakpótlék szabályozása (140) köztulajdonban álló munkáltató (172-177)
Munkavállalói jogot sért Keresetcsökkenéssel jár Egyéb, munkavállalókra hátrányos Szakszervezeti jogot sért Egyéb kollektív jogot sért Nagyon súlyos munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület december 13. napi ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 239/2016. ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület 2016. december 13. napi ülésére Tárgy: Előterjesztő: Készítette: Előzetesen tárgyalja: Javaslat Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben A Pécsi Tudományegyetem. Szervezeti és Működési Szabályzatának 44. számú melléklete
A Pécsi Tudományegyetem Szervezeti és Működési Szabályzatának 44. számú melléklete Az Intézményi Érdekegyeztető Tanács Szervezeti és Működési Szabályzata Pécs 2006 A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. Részletesebben Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról
Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról I. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) módosítása Meghatározásra Részletesebben VIS MAIOR - SZABÁLYZAT
VIS MAIOR - SZABÁLYZAT 1.) Hatáskör 1.1. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) hagyományosan látja el a vis maior hivatkozások érvényesítésének igazolására irányuló tevékenységét. A vis maior igazolások Részletesebben Javadalmazási Szabályzat. a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...)
Javadalmazási Szabályzat a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...) vezető tisztségviselője (ügyvezetője), felügyelő bizottsági tagjai javadalmazása, valamint a jogviszony megszűnése esetére biztosított Részletesebben Ellensége - e a munkáltatónak a munkavédelmi képviselő? Gyakorlati tudnivalók a munkavédelmi érdekképviselet működésével kapcsolatosan.
ÉRDEKEGYEZTETÉS ÉRDEKKÉPVISELET Ellensége - e a munkáltatónak a munkavédelmi képviselő? Gyakorlati tudnivalók a munkavédelmi érdekképviselet működésével kapcsolatosan. BUDAPEST 2015. március 4. BORHIDI Részletesebben Kiemelt kérdések a kollektív szerződés megszűnése esetén
Kiemelt kérdések a kollektív szerződés megszűnése esetén 1. Kell külön értesíteni a munkavállalót a KSZ megszűnéséről? Ok: A KSZ határozott időre került megkötésre, december 31-én automatikusan lejár. Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben A Jogi és Ügyrendi Bizottság 2012.04.12-i ülésének 4/ napirendi pontja
A Jogi és Ügyrendi Bizottság 2012.04.12-i ülésének 4/ napirendi pontja 4/ Napirendi pont A Sárvár Távhő Kft. ügyvezető igazgatójának megbízása. ELŐTERJESZTÉS a Sárvár TÁVHŐ Kft. ügyvezető igazgatójának Részletesebben A munkaügyi kapcsolatokat érintő változások, és azok hatása
A munkaügyi kapcsolatokat érintő változások, és azok hatása Munkaügyi kapcsolatok Harmadik rész XIX. fejezet Általános rendelkezések XX. fejezet Üzemi Tanácsok XXI. fejezet Szakszervezetek XXII. fejezet Részletesebben Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról
Iktatószám: Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról amely létrejött egyrészről másrészről iskola: Kossuth Lajos Evangélikus Óvoda, Általános Iskola, Gimnázium és Pedagógiai Részletesebben Tájékoztató a választott szakszervezeti tisztségviselőt megillető munkajogi védelemről
Tájékoztató a választott szakszervezeti tisztségviselőt megillető munkajogi védelemről A választott szakszervezeti tisztséget betöltő munkavállaló munkajogi védelméről a Munka törvénykönyve 273. -a rendelkezik. Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX 2014 Tartalomjegyzék Az Etikai Kódex alkalmazási köre... 3 Magatartás az Egyesületben, illetve azon kívül... 3 A jogszabályok betartása... 3 Kapcsolat Részletesebben Tájékoztató a szakszervezeti vezetők részére a munkajogi védelem, és a munkaidő-kedvezmény megváltozott szabályairól
PEDAGÓGUSOK SZAKSZERVEZETE ORSZÁGOS IRODA 1068 Budapest, Városligeti fasor 10. * 1417 Budapest, Pf.: 11. Központi telefon: 322-8452, 322-8453, 322-8454, 322-8455, 322-8456 Elnök, alelnökök tel/fax: 322-2249 Részletesebben Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban
Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban Szerző: Dr. Bori Beáta 2013. december I. Bevezetés Gazdasági életünk jogi szabályozásának fejlődésében jelentős mérföldkőnek számított Részletesebben A DEBRECENI EGYETEM KÖZALKALMAZOTTI SZABÁLYZATA
A DEBRECENI EGYETEM KÖZALKALMAZOTTI SZABÁLYZATA 2014. szeptember 25. 1 Közalkalmazotti Szabályzat A Debreceni Egyetem (DE) és az intézmény Közalkalmazotti Tanácsa (KT) a Közalkalmazottak jogállásáról szóló Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben BÁTHORY ISTVÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA
BÁTHORY ISTVÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA KÖZALKALMAZOTTI SZABÁLYZATA Hatályos: 2005. december 15-től. Tartalom 1. A szabályzat célja 2. A szabályzat hatálya 3. A szabályzat ereje 4. Speciális szabályok 5. A szabályzat Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Képviselő-testület március 24-i soros ülésére a Javadalmazási Szabályzat elfogadása tárgyában
E L Ő T E R J E S Z T É S 20. a Képviselő-testület 2016. március 24-i soros ülésére a Javadalmazási Szabályzat elfogadása tárgyában Tisztelt Képviselő-testület! A 2016. február 11-i képviselő-testületi Részletesebben Bánya,- Energia- és Ipari Dolgozók Szakszervezete. Útmutató a 2010 évi Üzemi Tanács választásokhoz
Bánya,- Energia- és Ipari Dolgozók Szakszervezete Útmutató a 2010 évi Üzemi Tanács választásokhoz Az üzemi tanács, üzemi megbízott (továbbiakban: ÜT) választásával kapcsolatos teendőket a MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE Részletesebben A szakszervezetek jogai az új munka törvénykönyvében. A szakszervezetekről az új Mt. XXI. fejezete rendelkezik.
A szakszervezetek jogai az új munka törvénykönyvében A szakszervezetekről az új Mt. XXI. fejezete rendelkezik. Az eredeti tervezethez képest az elfogadott törvény jelentősen kedvezőbb, de mint láthatjuk, Részletesebben A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben KÖRÖSLADÁNYI AMK BÖLCSŐDE ÉRDEKKÉPVISELETI FÓRUM MÜKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2015.
KÖRÖSLADÁNYI AMK BÖLCSŐDE ÉRDEKKÉPVISELETI FÓRUM MÜKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2015. Az Érdekképviseleti Fórum megalakítása és működtetése: A gyermeki jogok érvényesülésének és védelmének érdekében a gyermekjóléti Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben A BUDAPESTI GAZDASÁGI EGYETEM REKTORI TANÁCSÁNAK HATÁROZATA AZ ÖTÉR JUTTATÁS ELŐLEGE KIFIZETÉSÉNEK RÉSZLETSZABÁLYAIRÓL
A BUDAPESTI GAZDASÁGI EGYETEM REKTORI TANÁCSÁNAK HATÁROZATA AZ ÖTÉR JUTTATÁS ELŐLEGE KIFIZETÉSÉNEK RÉSZLETSZABÁLYAIRÓL BUDAPEST 2016. Bevezetés A Budapesti Gazdasági Egyetem (a továbbiakban: Egyetem) Rektori Részletesebben HU 1 HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE
HU HU HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE E magatartási kódex számos olyan alapelvet határoz meg, amelyek mellett az egyes közvetítők saját felelősségükre önkéntes alapon elkötelezhetik magukat. A Részletesebben A munkaviszony létrejötte és megszűnése
A munkaviszony létrejötte és megszűnése a jó munkahely mindnyájunknak fontos a munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 www.tamop248.hu Részletesebben A Postás Szakszervezet Női Tagozatának Szervezeti és Működési Szabályzata
A Postás Szakszervezet Női Tagozatának Szervezeti és Működési Szabályzata A Női Tagozat a Postás Szakszervezet (továbbiakban PSZ) Alapszabályának 9. -a alapján az egyenlő bánásmód, de elsősorban a munkavállaló Részletesebben 375/2010. (XII. 31.) Korm. rendelet. a közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokról
375/2010. (XII. 31.) Korm. rendelet a közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokról A Kormány foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 43. (4) bekezdésében Részletesebben 2/2004. (I. 15.) FMM rendelet. a kollektív szerződések bejelentésének és nyilvántartásának részletes szabályairól
a kollektív szerződések bejelentésének és nyilvántartásának részletes A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 41/A. ának (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. A jelzőrendszeres házi segítségnyújtással összefüggő kérdésekről
Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a. Telefon: 06 23 310-174/144 Fax: 06 23 310-135 E-mail: polgarmester@biatorbagy.hu www.biatorbagy.hu Tisztelt Képviselő-testület! Tisztelt Egészségügyi Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 11/2014. (VII. 11.) OBH utasítása a bírósági közvetítésről és a kijelölés feltételeiről szóló szabályzatról
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 11/2014. (VII. 11.) OBH utasítása a bírósági közvetítésről és a kijelölés feltételeiről szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bírósági közvetítés Részletesebben Rendes felmondás. A felmondásról általában. A munkajog nagy kézikönyve 972
uj10(04)resz1.qxd 2006.11.15. 11:17 Page 972 A munkajog nagy kézikönyve 972 5. fejezet 7505 7507 Rendes felmondás A felmondásról általában 7509 7511 Felmondás A felmondás olyan egyoldalú, címzett jognyilatkozat, Részletesebben A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL SZÓLÓ ÉVI I. TÖRVÉNY KOMMENTÁRJA
A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL SZÓLÓ 2012. ÉVI I. TÖRVÉNY KOMMENTÁRJA TARTALOMJEGYZÉK ELSŐ RÉSZ 13 ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET (1. 13. ) 13 BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. A törvény célja 13 2. A törvény hatálya Részletesebben A szakszervezet jogosítványai
A szakszervezet jogosítványai A következőkben sorra vett jogosultságok minden képviselettel rendelkező szakszervezetet alanyi jogon, a törvény erejénél fogva megilletnek. (A szakszervezetek törvényi jogait Részletesebben A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.)
A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási Részletesebben A Nemzeti Munkaügyi Hivatal tájékoztató kiadványa gépipari vállalkozások számára
Tájékoztató a munkaidő beosztás, a munkaidő, a pihenőidő és a munkaidőnyilvántartás szabályairól a közfoglalkoztatásban 1. A munkaidő beosztás szabályai Munkarend A munkaidő megszervezésének (beosztásának) Részletesebben SZEMÉLYI ÉS VAGYONVÉDELMI TEVÉKENYSÉGGEL KAPCSOLATOS MUNKAJOGI KÉPZÉS A 2012 ÉVI I.TÖRVÉNY RENDELKEZÉSEI ALAPJÁN
SZEMÉLYI ÉS VAGYONVÉDELMI TEVÉKENYSÉGGEL KAPCSOLATOS MUNKAJOGI KÉPZÉS A 2012 ÉVI I.TÖRVÉNY RENDELKEZÉSEI ALAPJÁN Készítette: Dr. Dabis Erzsébet és Prof. Dr. Hajdú József I. Módszertani bevezetés Tartalmi: Részletesebben Megbízási szerződés. 1 A Szerződés célja
Megbízási szerződés Mely létrejött egyrészről ( név) (születési hely,idő) (lakcím) (igazolvány szám, nyilvántartási szám) (telefonszám) (e-mail) továbbiakban Megbízó, másrészről a Creative Soul Kft. Telephely: Részletesebben Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról
Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ÉRDEKEGYEZTETŐ TANÁCSÁNAK SZERVEZETI és MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
2. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 14. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ÉRDEKEGYEZTETŐ TANÁCSÁNAK SZERVEZETI és MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA BUDAPEST, Részletesebben A rendszeres szociális segély gyakorlati problémái
A rendszeres szociális segély gyakorlati problémái A rendszeres szociális segély mint régi és egyre változó ellátási forma Az egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2007. évi CXXI. Törvény Részletesebben A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó szabályok az Mt. szerint
A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó szabályok az Mt. szerint Csoportos létszámcsökkentésnek minősül, ha a munkáltató a döntést megelőző féléves, átlagos statisztikai létszáma szerint - 20-nál több Részletesebben KÖZALKALMAZOTTI TANÁCSÁNAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
2.sz. melléklet A MEDGYESSY FERENC GIMNÁZIUM ÉS MŰVÉSZETI SZAKKÖZÉPISKOLA KÖZALKALMAZOTTI TANÁCSÁNAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA OM azonosító: 031202 KÖZALKALMAZOTTI TANÁCSÁNAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI Részletesebben 113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről
113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről Az egészségügyi ellátási kötelezettségről és a területi finanszírozási normatívákról szóló 1996. Részletesebben 187. sz. Keretegyezmény a munkavédelemről
187. sz. Keretegyezmény a munkavédelemről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfbe, és amely 2006. május 31-én Részletesebben 72/2012.(V.15.) önkormányzati képviselő-testületi határozat: A Jászdózsai Vízmű Kft. javadalmazási szabályzatának módosításáról.
Kivonat: Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. május 15-én megtartott soros ülésének jegyzőkönyvéből. 72/2012.(V.15.) önkormányzati képviselő-testületi határozat: A Jászdózsai Vízmű Részletesebben Víziközmű Alágazati Párbeszéd Bizottság /VÁPB/ Szervezeti és Működési Szabályzata. 2004. március
Víziközmű Alágazati Párbeszéd Bizottság /VÁPB/ Szervezeti és Működési Szabályzata 2004. március 2 Bevezetés Jelen Szervezeti és Működési Szabályzat a vízi-közmű szolgáltatók, - munkáltatói és munkavállalói Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2005. december 19-i ülésére Tárgy: Zirc Városi Önkormányzat 2006. évi belső ellenőrzési tervének kockázatelemzése Előterjesztés tartalma: Részletesebben MUNKAVÉDELEM A SZÍNHÁZBAN. A legfontosabb munkaügyi tudnivalók és tennivalók Április 01.
MUNKAVÉDELEM A SZÍNHÁZBAN A legfontosabb munkaügyi tudnivalók és tennivalók 2010. Április 01. Miről lesz szó? Milyen a munkaügyi kapcsolatok színvonala? Együttműködés hiánya konfliktushoz vezet! Rendezett Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben Tájékoztatás a támogatási formákra való jogosultságról:
Tájékoztatás a támogatási formákra való jogosultságról: Bérpótló juttatás: A Nemzeti Közfoglalkoztatási Program keretében az aktív korú nem foglalkoztatott személyek részére megállapított rendelkezésre Részletesebben Megállapodás a MÁV-TRAKCIÓ Zrt. Kollektív Szerződésének módosításáról
Megállapodás a MÁV-TRAKCIÓ Zrt. Kollektív Szerződésének módosításáról amelyet megkötöttek egyrészről a MÁV-TRAKCIÓ Zrt., mint munkáltató (továbbiakban: Munkáltató),másrészről a jelen megállapodás aláíróiként Részletesebben Közalkalmazotti Szabályzat
Közalkalmazotti Szabályzat HODÁSZI ESZTERLÁNC EGYSÉGES ÓVODA- BÖLCSŐDE 2013. Tóthné Darabánt Anikó óvodavezető 1 Intézmény neve: Hodászi Eszterlánc Egységes Óvoda-Bölcsőde Szabályzat típusa: Közalkalmazotti Részletesebben Tisztelt Elnök Úr! módosító javaslatokat. 1. A törvényjavaslat 235. helyébe a következő rendelkezést javasoljuk:
Módosító javaslat Kövér László úrnak, az Országgyűlés elnökének Helyben Tisztelt Elnök Úr! A Házszabály 94. (1) bekezdése és a 102. (1) bekezdése alapján a Munka Törvénykönyvéről szóló, 4786. számú törvényjavaslathoz Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a személyesen eljárt.. (..) felperesnek az ORFK Gazdasági és Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság bíróság


text:
Miért tiltakoznak amerikai ügyvédek az új magyar közigazgatási bírósággal szemben? – Érthető Jog
Miért tiltakoznak amerikai ügyvédek az új magyar közigazgatási bírósággal szemben?
Főoldal/blog/Miért tiltakoznak amerikai ügyvédek az új magyar közigazgatási bírósággal szemben?
1 év sem kell, és felállnak az új közigazgatási bíróságok. Erről a „rabszolgatörvényként” elhíresült túlóra törvénnyel egyidejűleg döntöttek az Országgyűlésben. Az új bíróságok felállítása nem mindenkinek tetszik. Még amerikai ügyvédek is kifejezésre juttatták aggodalmaikat. De miért? Milyen bíróságok vannak hazánkban?
A jelenlegi bírósági rendszer
Ahhoz, hogy egy változtatást megérthessünk, ismernünk kell azt a rendszert, ami módosulni fog.
Hazánkban a bíráskodás többfokú bírósági rendszerben történik. Vagyis az első fokon született ítélet ellen lehet fellebbezni. Így jogerős döntés egy magasabb bíróságon, a másodfokon születik majd. Előírt esetekben pedig még a jogerős döntéssel szemben is lehet felülvizsgálatot kérni.
A jelenleg eljáró bíróságok a következők:
Elsőfokon ítélkezik:
a járásbíróság és Budapesten a kerületi bíróságok
a közigazgatási és munkaügyi bíróság és
a törvényszék.
Másodfokon ítélkezik:
a járásbírósághoz, illetve a kerületi bírósághoz, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósághoz tartozó ügyekben a törvényszék,
a törvényszékhez tartozó ügyekben az ítélőtábla és
az ítélőtáblához tartozó ügyekben, továbbá törvényben meghatározott esetben a Kúria.
A következő szint a felülvizsgálat. Felülvizsgálati ügyekben mindig a Kúria jár el.
Független bíróságok: mitől függetlenek és miért fontos ez?
Magyarország Alaptörvénye rögzíti, hogy
“A bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alárendelve, ítélkezési tevékenységükben nem utasíthatóak. A bírákat tisztségükből csak sarkalatos törvényben meghatározott okból és eljárás keretében lehet elmozdítani. A bírák nem lehetnek tagjai pártnak, és nem folytathatnak politikai tevékenységet.”
A független bíróságok felállítása nem mai találmány. Érthető is ez az igény, hiszen egy jogvitában végső soron a bíró szava dönt majd. Joggal várható el, hogy erre részrehajlás nélkül, igazságosan és a törvények alapján kerüljön sor.
Az életben nem könnyű a mindentől való függetlenséget megvalósítani. A függetlenség biztosítása érdekében maga az Alaptörvény rögzíti az igazságszolgáltatáshoz kapcsolódó főbb elveket, intézményeket. 2018. június 28-ig ez így szólt:
„A bíróságok igazságszolgáltatási tevékenységet látnak el. A legfőbb bírósági szerv a Kúria.
A bíróság dönt
d) a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról.”
2018. június 29-től azonban már ez áll az Alaptörvényben (a dátumokat érdemes figyelni, ekkor még 2018. nyarát írtuk.)
„A bíróságok igazságszolgáltatási tevékenységet látnak el. Bíróság a rendes és a közigazgatási bíróság.
A rendes bíróságok döntenek büntetőügyben, magánjogi jogvitában és törvényben meghatározott egyéb ügyben. (…)
A közigazgatási bíróságok döntenek közigazgatási jogvitákban és törvényben meghatározott egyéb ügyben.”
A változást Magyarország Alaptörvényének 7. módosítása vezette be. (Maga az Alaptörvény 2011-es, így tehát az elmúlt hét év alatt már 7-szer került módosításra egy olyan törvény, ami a sziklaszilárd alapokat kell, hogy jelentse az egész jogrend számára. Egy olyan törvény, ami a keretet kell, hogy megadja és feladata nem a napi változásokra történő reagálás.)
Hogy miért került sor a módosításra? Maga a 7. módosítás hivatalos általános indoka szerint célja, hogy „védje a nemzeti szuverenitást és tiltsa idegen népesség Magyarországra telepítését.”
A bírósági rendszer megváltoztatása körében külön célt nem fogalmaz meg az Országgyűlés. Egyszerűen annyi áll az Alaptörvény módosítás indoklásaként, hogy
„Az alaptörvény-módosítás emellett megteremti az elkülönült közigazgatási bíráskodás szervezeti alapjait, így a magyar történeti hagyományoknak megfelelve újra lehetőség nyílik a Kúriával azonos jogállású Közigazgatási Felsőbíróság felállítására.”
A jogalkotás akkor jó, ha az a jelen társadalom igényeit, szükségleteit veszi figyelembe. Valóban fontos, hogy olyan intézményrendszert alkalmazzuk, mely egészen más időben, más alkotmányos, igazgatási rendszerben működött? Persze ettől még most is lehet jó, ami régen az volt, de megfelelő érvek és hatásvizsgálat alapján kell mellette dönteni. Sőt az sem árt, ha a döntés alapját bárki megismerheti. Erre szolgálna a törvény indoklása, ami megmutatja, hogy mi volt a cél és miért a választott eszköz szolgálja legjobban azt az adott célt.
Az új közigazgatási bíróságok
Időrendben haladva tovább 2018. december 21-én, az Alaptörvény módosítását követő fél év után születik meg a törvény az új közigazgatási bíróságokról.
Ehhez a törvényhez már találunk részletes általános indoklást, hogy miért is kerül sor a külön közigazgatási bíróságok felállítására:
Az indokok között szerepel többek közt:
A törvény koncepciójának kiindulópontja, hogy az Alaptörvény szerint „Bíróság a rendes és a közigazgatási bíróság”.
A közigazgatási bíráskodásban méltányos egyensúlyt kell teremteni az egyéni és a közérdek között, biztosítva az egyén alanyi jogai és a közérdeken alapuló jogvédelem összhangját.
A közigazgatási jogviták elbírálása különleges szakismeretet és sajátos bírói attitűdöt igényel, amely képes megvédeni az állampolgárt a szükségszerűen erőfölényben lévő hatósággal szemben.
A jogtörténeti hagyományok hangsúlyozása az 1896-ban létrehozott Magyar Királyi Közigazgatási Bíróságra hivatkozással.
Miért “tiltakoznak” az amerikai ügyvédek?
A fenti célok és indokok alapján joggal merülhet fel a kérdés, hogy miért tiltakoznak még olyan távoli ország, mint az Amerikai Egyesült Államok ügyvédei is az új közigazgatási bíróságok felállítása miatt – ahogyan arról az index és a 24.hu adott hírt?
2019. január 2-án a több, mint négyszázezer tagot tömörítő Amerikai Ügyvédi Kamara (ABA) elnöke a Kamara hivatalos oldalán tette közzé az amerikai ügyvédi kar aggodalmát az új magyar bírósági rendszerrel kapcsolatosan.
Kifejezte, hogy bármely demokrácia alapját a bírák azon képessége jelenti, hogy függetlenül tudják értelmezni és alkalmazni a jogszabályokat. Az ítélkezésnek függetlennek kell lennie a politikai hatásoktól és a kormányzás bármely más részétől. Véleményük szerint egy politikailag kinevezett igazságügyi miniszter felügyelete alá helyezett párhuzamos bírósági rendszer a független igazságszolgáltatást fenyegeti.
Mire figyelt fel az Amerikai Ügyvédi Kamara?
Az új közigazgatási bíróságokról szóló törvény többek közt kimondja, hogy az igazságügyi miniszter hatáskörébe tartoznak az alábbi jogkörök:
„A miniszter a közigazgatási bíróság elnökének javaslatára meghatározza a közigazgatási bíróság bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámát.
A közigazgatási bírák személyi nyilvántartásának feladatait a miniszter látja el.
A közigazgatási törvényszék elnöke felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.”
A fenti tájékoztatás a teljesség igénye nélkül, figyelemfelhívó célzattal készült, mely nem minősül jogi tanácsadásnak.
Könnyen és azonnal érthető hírek a jog világából.
Kocsis Ildikó	2019-01-23T04:59:14+00:00	2019 január 23|Kategóriák:blog|Címkék:Alaptörvény, amerikai ügyvéd, bírói függetlenség, bíróságok, közigazgatási bíróság|
Behajtási költségátalány: akár már 1 napos késés is 40 Euroba kerülhet?
Mikor kell a kezesnek az adós helyett fizetni?
Ki az úr a háznál? A haszonélvező vagy a tulajdonos?
A jogalkotás nem szerencsejáték, ami vagy bejön, vagy nem – Interjú Dr. Kocsis Ildikóval
Kinek jár a magasabb minimálbér? – mutatjuk a buktatókat
©2016 Érthető jog | Minden jog fenntartva | Adatvédelmi nyilatkozat
A szolgáltató Általános Szerződési Feltételei (továbbiakban ÁSZF) meghatározzák a Szolgáltató által nyújtott, szolgáltatások igénybevételére vonatkozó általános szerződési feltételeket, a szerződő felek jogait és kötelezettségeit.
Az ÁSZF hatálya kiterjed a Szolgáltatóra, valamint a Szolgáltatóval előfizetői szolgáltatás igénybevételére jogviszonyba kerülő valamennyi szerződő félre. Az Általános Szerződési Feltételek vonatkoznak a hatályba lépése előtt kötött szolgáltatási szerződésekre is. Az általános szerződési feltételeket – azok minden módosítása esetén a módosítás hatálybalépését 30 nappal megelőzően – nyilvánosságra kell hozni, a szolgáltató ügyfélszolgálatán, illetve honlapján ingyenesen elérhetővé kell tenni.
A Szolgáltató neve, címe és elérhetőségei:
A Szolgáltató Ügyfélszolgálatának elérhetősége:
Ügyfélszolgálati telefon: .........................
Általános kérdések és online segítségnyújtás: .........................
A szolgáltatás tárgya, a szerződés tartalma:
Lorem ipsum dolor sit amet, nominati urbanitas an duo. Pri ne utamur contentiones, odio inermis eos et. Ei scripta iudicabit voluptatibus nec, erroribus deterruisset ad sit. Id pro semper molestiae. Ius no erat cotidieque. Et tation oporteat instructior sea, no adipiscing dissentiet referrentur eam, audiam prodesset in qui.
Ius te ullum solet facilisi. Fugit epicuri explicari in vis, vel noster explicari ad, no pri movet civibus. Et vim autem assentior, his te tale integre epicuri, has iisque expetenda ocurreret ne. Mea eu neglegentur contentiones, his gubergren voluptatibus ne.
At quem persecuti his, te magna impetus sit. Eu errem feugait usu, ex saperet utroque sadipscing vis. Id sea enim adipisci tacimates, est ne altera molestie lobortis. Id eos iusto tempor dissentiunt, odio mutat fugit ea cum. His magna fuisset facilisi eu, nibh veri in pri.
Ei minim diceret scripserit vel, errem putant inermis quo at. Docendi persequeris ad nec. Vix odio case homero no, est enim nostro vivendum eu. Ea eligendi assentior has, cu tale clita repudiare vix, in modus saperet ius.
Luptatum singulis no mea, graeco eruditi eos no, pro cu explicari argumentum. Ea eos omnes everti. Molestiae disputando at sit. His te paulo aliquam ancillae. Has id viris omnes oporteat. No qui tollit decore, in sed erat omnesque.
A Goldman and Cook LLC. (továbbiakban: Adatkezelő) ezúton tájékoztat a www.erthetojog.hu weboldal használatával kapcsolatos személyes adatok kezelése körében követett gyakorlatáról, az adatok védelme érdekében megtett szervezési és technikai intézkedéseiről, valamint az adatkezeléssel kapcsolatos jogaidról, jogaid érvényesítésének lehetőségeiről.
Az Adatkezelő elérhetőségei: Goldman and Cook LLC., 2630 W. Grand Reserve Circle, 837., Clearwater, FL 33759, USA, e-mail: info@erthetojog.hu
A fenti ügyekben kérelmedet benyújthatod a Goldman and Cook LLC részére (2630 W. Grand Reserve Circle, 837, Clearwater, FL 33759, USA, e-mail: info@erthetojog.hu). Az Adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül, de a kérelem beérkezésétől számított 1 hónapon belül tájékoztat a kérelem nyomán hozott intézkedésekről.
Kedves Látogató! Tájékoztatunk, hogy a honlap felhasználói élmény fokozásának érdekében sütiket alkalmazunk, melyhez a honlapunk használatával hozzájárulsz. Részletes tájékoztatónkat itt olvashatod: Cookie szabályzat Elfogadom

matches: bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság